text:
1318/2014. (V. 22.) Korm. határozata a kazincbarcikai Don Bosco Sportközpont létrehozásáról és egyes kormányhatározatok végrehajtása során alkalmazandó eltérő rendelkezésekről.
1. A Kormány egyetért a  kazincbarcikai Don Bosco Sportközpont létrehozásával és felhívja a  nemzetgazdasági
minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjanak az  ehhez szükséges források – legfeljebb
952,5 millió forint – ütemezett rendelkezésre állásáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
2. A rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról szóló
1622/2012. (XII. 18.) Korm. határozatban a „2013. december 20.” szövegrész helyébe a „2014. december 31.” szöveg
lép.
3. A Kormány egyetért azzal, hogy a  rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzatátcsoportosításról és egyes kormányhatározatok módosításáról szóló 1025/2014. (I. 30.) Korm. határozat
(a  továbbiakban: H1.) végrehajtása során a  H1. 1.  melléklete szerint – az  egyszeri előirányzat-átcsoportosítás
összesen összegének változatlanul hagyása mellett – a  X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím, 1. KIM felügyelete alá tartozó szervezetek és
szakmai programok támogatása jogcímcsoport, K5. Egyéb működési célú kiadások kiemelt előirányzat javára
átcsoportosított 69,0 millió forint a  X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 1. Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztérium igazgatása cím, K6. Beruházások kiemelt előirányzat terhére kerüljön felhasználásra és
elszámolásra.
4. A Kormány egyetért azzal, hogy az A38 hajó felújítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló
tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról szóló 1224/2014. (IV. 8.) Korm. határozat (a  továbbiakban: H2.)
végrehajtása során a  H2. 1.  melléklete szerint – az  egyszeri előirányzat-átcsoportosítás összesen összegének
változatlanul hagyása mellett – a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 13. Művészeti tevékenységek alcím, 4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok támogatása
jogcímcsoport, K7. Felújítás kiemelt előirányzat javára átcsoportosított 90,0 millió forint a  XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 13. Művészeti tevékenységek alcím, 4. Művészeti
tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok támogatása jogcímcsoport, K5. Egyéb működési célú kiadások kiemelt
előirányzat terhére kerüljön felhasználásra és elszámolásra.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1129/2014. (III. 13.) Korm. határozata az ÉMOP-3.1.2./C-09-2f-2010-0001 azonosító számú („Salgótarján városközpontjának funkcióbővítő rehabilitációja” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint az  ÉMOP-3.1.2./C-09-2f-2010-0001 azonosító számú, „Salgótarján
városközpontjának funkcióbővítő rehabilitációja” című kiemelt projekt elszámolható közkiadásának
160 952 359 forinttal történő növelését,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosításához.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1468/2013. (VII. 24.) Korm. határozata a víziközmű-szektor gazdálkodásával és integrációjával összefüggő költségvetési kérdésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  többségi állami tulajdonban lévő öt regionális víziközmű-társaság (Dunántúli Regionális
Vízmű Zrt., Duna Menti Regionális Vízmű Zrt., Északmagyarországi Regionális Vízművek Zrt., Tiszamenti Regionális
Vízművek Zrt., valamint az  Északdunántúli Vízmű Zrt.) összesen 7000,0 millió forint forrásjuttatásban részesüljön
a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet terhére;
2. az 1.  pontban foglaltak megvalósítása érdekében a  Kvtv. 7.  § (1)  bekezdése alapján a  Kvtv. 1.  melléklet
XLIII.  Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 5.  Fejezeti tartalék alcím terhére 2200,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet
XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 2.  Hasznosítással kapcsolatos folyó kiadások alcím, 4. Állami tulajdonú társaságok támogatása jogcímcsoport,
1. Az MNV Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Támogatásokat Vizsgáló Iroda bevonásával gondoskodjon
a szükséges közszolgáltatási szerződések létrehozásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítse elő és terjessze be a  Kormány részére a  víziközműszolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény, valamint a  közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény
módosításáról szóló kormány-előterjesztést;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. július 31.
5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszter bevonásával vizsgálja meg a közérdekű
üzemeltetéshez szükséges források 2013. év második félévében történő biztosításának lehetőségét, és erre
vonatkozóan tegyen javaslatot a Kormány részére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2013. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
181/2019. (V. 8.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–osztrák kapcsolatok, különösen a  parlamenti együttműködés fejlesztésében betöltött kiemelkedő
szerepe, valamint Magyarország Európa-politikai nézeteinek jobb ausztriai megismertetése és elfogadtatása
érdekében végzett jelentős tevékenysége elismeréseként
Mag. Wolfgang Sobotka, az Osztrák Köztársaság Nemzeti Tanácsának elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
középkeresztje a csillaggal
polgári tagozata; a magyar teniszsportág, főként az  utánpótlás-nevelés fejlesztése érdekében végzett tevékenysége, valamint
Magyarország jó hírnevének erősítésében betöltött szerepe elismeréseként
Ion Ţiriac egykori sportoló, sportmenedzser, a Ţiriac Holdings Ltd. tulajdonosa részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
tisztikeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2019. április 24.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1584/2018. (XI. 20.) Korm. határozata a Zöld-foki Köztársaság részére történő kötött segélyhitel felajánlásáról.
A Kormány
 1. egyetért az Eximbank által folyósítható kötött segélyhitelek feltételeiről és a segélyhitelnyújtás részletes szabályairól
szóló 232/2003. (XII. 16.) Korm. rendelet alapján 35 millió euró keretösszegű kötött segélyhitel felajánlásával
a  Zöld-foki Köztársaság részére vízgazdálkodási és öntözésikapacitás-fejlesztési projektek megvalósítására, azzal,
hogy a  hitel folyósítására olyan ütemezéssel kerülhet sor, amely nem veszélyezteti a  Magyarország gazdasági
stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 9. § (4) bekezdése szerinti keretszám betartását;
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  kötött segélyhitel felajánlásáról a  Zöld-foki Köztársaság
Kormányát értesítse;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy folytasson tárgyalásokat a  Zöld-foki Köztársaság Kormányával
annak érdekében, hogy a  Magyarország Kormánya és a  Zöld-foki Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi
együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás mielőbb megkötésre kerüljön;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 4. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon az ügylethez kapcsolódó kamat- és díjtámogatás
összegének rendelkezésre állásáról a  központi költségvetés Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetének
a kötött segélyhitelezéshez kapcsolódó állami támogatás fedezetét biztosító előirányzatán, az 1. pont szerinti kötött
segélyhitel program teljes futamideje alatt.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
134/2018. (XI. 5.) ME határozata a Magyar–Szudáni Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság magyar tagozati elnökének kinevezéséről.
1. A kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm.  határozat 3.  pont a)  alpontja szerinti jogkörömben eljárva, a  külgazdasági és külügyminiszter, valamint
az emberi erőforrások minisztere együttes előterjesztése alapján
Prof. Dr. Kásler Miklóst a Magyar–Szudáni Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság
magyar tagozata elnökévé nevezem ki. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2012. (III. 7.) Korm. rendelete a közszolgálati tisztviselőkkel szembeni fegyelmi eljárásról.
A Kormány a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. § (1) bekezdés 11. pontjában foglalt felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
HATÁLY 1. § A rendelet hatálya a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 1. és 2. §-ában
meghatározott közigazgatási szervekre és az ott foglalkoztatott kormányzati szolgálati jogviszonyban állókra,
valamint a közszolgálati jogviszonyban állókra terjed ki. II. FEJEZET
A FEGYELMI ELJÁRÁS SZABÁLYAI A KORMÁNYTISZTVISELŐK KORMÁNYZATI SZOLGÁLATI JOGVISZONYÁBAN
1. A fegyelmi eljárásra vonatkozó közös szabályok 2. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlójának személye, a vizsgálóbiztos személye, valamint a fegyelmi tanács összetétele a
fegyelmi eljárás alá vont kormánytisztviselőnek a fegyelmi eljárás megindításának időpontjában betöltött
munkaköréhez (kormánytisztviselő vagy vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselő) és besorolásához igazodik.
(2) A rendelet 4. § (1) bekezdésében, az 5. § (1), (7) és (9) bekezdéseiben, valamint a 7. § (1) és (6) bekezdéseiben
meghatározott határidők – indokolt esetben, figyelemmel a rendeltetésszerű joggyakorlás követelményére, egy
alkalommal – meghosszabbíthatók. A meghosszabbításról a munkáltatói jogkör gyakorlója dönt.
(3) A fegyelmi eljárással összefüggésben lényeges eljárási szabálysértésnek minősül,
a) ha a fegyelmi eljárást nem a fegyelmi jogkör gyakorlója rendeli el,
b) ha a fegyelmi tanács elnökének, valamint a tagjának a jogkörét nem az arra jogosult gyakorolja,
c) ha a 6. § (5) bekezdése szerinti összeférhetetlenségi szabályokat megsértik,
d) ha a 3. §-ban meghatározott értesítési kötelezettséget megsértik,
e) ha olyan kötelezettségszegés miatt szabnak ki fegyelmi büntetést, amelyet a munkáltatói jogkör gyakorlója nem
közölt írásban a kormánytisztviselővel a vizsgálat során, f) ha a fegyelmi tanács nem a zárt ülésén hozza meg a határozatot,
g) ha a fegyelmi tanács zárt ülésén a tanács tagjain és a jegyzőkönyvvezetőn kívül más is részt vesz,
h) ha a fegyelmi határozat nem jelöli meg az elkövetett konkrét kötelezettségszegéseket, illetve a határozat nem
tartalmaz indokolást, vagy indokolása nem tartalmazza a tényállás leírását, továbbá
i) ha a vizsgálat során az 5. § (4) bekezdésében foglaltakat nem tartják be.
(4) A fegyelmi eljárás lefolytatásával összefüggő költségeket mindenki maga előlegezi és az államigazgatási szerv viseli.
Ha azonban a kormánytisztviselő fegyelmi felelősségét jogerősen megállapították, a kormánytisztviselő viseli az általa
indítványozott eljárási cselekmények, illetve a részéről igénybe vett jogi képviselő költségeit. A munkáltatói jogkör
gyakorlója méltányosságból mérsékelheti vagy elengedheti a kormánytisztviselőt terhelő költségek viselését.
(5) Ha a fegyelmi eljárás során a vizsgálóbiztos, illetve a fegyelmi tanács tekintetében személycsere válik szükségessé, a
munkáltatói jogkör gyakorlójának e rendelet szabályainak megfelelő alkalmazásával kell az új személyeket kijelölnie.
(6) A munkáltatói jogkör gyakorlója – a vizsgálóbiztos javaslatára – a fegyelmi eljárást felfüggesztheti
a) – legfeljebb az akadály megszűnéséig –, ha a kormánytisztviselő önhibáján kívüli okból védekezését az 5. § (7)
bekezdésben meghatározottak szerint nem tudja előterjeszteni, b) ha a kötelezettségszegés miatt büntető- vagy szabálysértési eljárás indult – legfeljebb az eljárás jogerős
befejezéséig –, feltéve, ha enélkül a tényállás nem tisztázható.
Ha a felfüggesztés indoka megszűnik, a vizsgálóbiztos javaslatára a munkáltatói jogkör gyakorlója haladéktalanul
elrendeli az eljárás folytatását. (7) A fegyelmi tanács elnöke a fegyelmi eljárást az akadályoztatás okának megszűnéséig felfüggesztheti, ha a
kormánytisztviselő tartós akadályoztatása miatt önhibáján kívül nem tud részt venni a tárgyaláson. Ha a felfüggesztés
indoka megszűnik, a fegyelmi tanács elnöke haladéktalanul elrendeli az eljárás folytatását.
(8) Ha a kormánytisztviselő elháríthatatlan ok miatt tartósan nem tud munkavégzésre rendelkezésre állni, illetve
munkavégzési kötelezettségét teljesíteni, az ok megszűnéséig nem lehet a kormánytisztviselőt a Kttv. 157. § szerint
állásából felfüggeszteni. 2. Az eljárás megindítása 3. § A kormánytisztviselőt a fegyelmi eljárás megindításáról – a fegyelmi eljárás megindításával egyidejűleg – a
munkáltatói jogkör gyakorlója írásban értesíti. Az írásbeli értesítésnek tartalmaznia kell, hogy mely
kötelezettségszegéssel gyanúsítják. 3. A vizsgálat 4. § (1) A fegyelmi eljárás első szakasza a vizsgálat, amelynek lefolytatására a munkáltatói jogkör gyakorlója az eljárás
megindításától számított három munkanapon belül írásban vizsgálóbiztost jelöl ki az államigazgatási szervnek a
fegyelmi eljárás alá vontnál magasabb besorolású, ennek hiányában vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselői
közül. Vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselő esetén az államigazgatási szervnek a fegyelmi eljárás alá vontnál
magasabb vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselői közül kell kijelölni a vizsgálóbiztost.
(2) Ha az államigazgatási szervnél az (1) bekezdésben foglalt feltételeknek megfelelő kormánytisztviselő nincs, az
államigazgatási szerv irányítását, illetve felügyeletét ellátó államigazgatási szerv vezetője – ilyen szerv hiányában a
közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter – az (1) bekezdésben foglalt feltételeknek
megfelelő kormánytisztviselőjét jelölheti ki a vizsgálóbiztosi feladatok ellátására.
(3) Nem lehet vizsgálóbiztos az, akivel szemben a 6. § (5) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott összeférhetetlenségi
ok áll fenn. (4) Testület által kinevezett kormánytisztviselő fegyelmi ügyében a testület jelöli ki az (1)–(3) bekezdésben foglaltaknak
megfelelően a vizsgálóbiztost. (5) A vizsgálóbiztosnak a vizsgálóbiztosi feladatai ellátásáért külön nem jár díjazás.
5. § (1) A vizsgálóbiztos a kijelölésétől számított tíz munkanapon belül köteles a vizsgálatot lefolytatni.
(2) A vizsgálat időtartama alatt a munkáltatói jogkör gyakorlója a fegyelmi eljárás tárgyát képező eredeti
kötelezettségszegés mellett – az eredeti kötelezettségszegéssel összefüggő – egyéb kötelezettségszegésre is
kiterjesztheti a fegyelmi eljárást. A kötelezettségszegést írásban kell közölni a kormánytisztviselővel. Ebben az esetben
a (3) és (4) bekezdések megfelelően alkalmazandóak. (3) A vizsgálat során a vizsgálóbiztos köteles a kötelezettségszegés elkövetésével alaposan gyanúsított
kormánytisztviselőt meghallgatni. A vizsgálóbiztos a tényállás tisztázása céljából tanúkat hallgathat meg, iratokat
szerezhet be, szakértőt vehet igénybe, szemlét tarthat. (4) A vizsgálat során a kormánytisztviselővel közölni kell a kötelezettségszegés elkövetésével kapcsolatos
megállapításokat és azok bizonyítékait. Módot kell részére adni, hogy azokra észrevételt tehessen és további
bizonyítást javasolhasson. Lehetővé kell számára tenni, hogy az ügy iratait megtekinthesse. A kormánytisztviselő
védekezéséről, a lefolytatott bizonyításról, valamint arról, ha a kormánytisztviselő valamely eljárási cselekményen nem
jelenik meg, jegyzőkönyvet kell felvenni. (5) Nem akadálya a fegyelmi eljárás lefolytatásának, ha a kormánytisztviselő – a Kttv. 21. § (3) bekezdése szerint közölt
értesítés ellenére – nem jelenik meg a (3), illetve a (4) bekezdés szerinti eljárási cselekményen.
(6) A kormánytisztviselő a vizsgálat folyamán jogi képviselőt vehet igénybe. A kormánytisztviselő kérelmére a fegyelmi
eljárás során az államigazgatási szervnél működő munkavállalói érdek-képviseleti szerv, illetve a Magyar
Kormánytisztviselői Kar képviselőjének (a továbbiakban: MKK képviselő) részvételét, illetve képviseleti jogának
gyakorlását lehetővé kell tenni. A kormánytisztviselő meghallgatását úgy kell kitűzni, hogy azon jogi képviselője,
illetve – a kormánytisztviselő ilyen irányú kérését követően – az érdek-képviseleti szerv, illetve az MKK képviselője is
jelen lehessen. (7) Ha a kormánytisztviselő meghallgatására tartós akadályoztatása miatt a vizsgálat időtartama alatt nem kerülhet sor, a
kötelezettségszegés elkövetésével kapcsolatos megállapításokat és azok bizonyítékait vele írásban kell közölni, és
nyolc napos határidő kitűzésével fel kell szólítani, hogy védekezését terjessze elő. Nem akadálya a fegyelmi eljárás
lefolytatásának, ha a kormánytisztviselő védekezését határidőben nem terjeszti elő.
(8) A vizsgálatot – a 2. § (6) bekezdésében foglalt eseteket kivéve – a fegyelmi eljárás megindításától számított hatvan
napon belül be kell fejezni. (9) A vizsgálóbiztos a vizsgálat lezártától számított nyolc napon belül köteles megküldeni az ügy összes iratát saját
véleményével ellátva a munkáltatói jogkör gyakorlójának. (10) A munkáltatói jogkör gyakorlója – a vizsgálóbiztos javaslatára – a vizsgálóbiztos előterjesztésétől számított három
munkanapon belül – a Kttv. 155. § (2) bekezdés a)–e) pontjai szerinti fegyelmi büntetést a tárgyalás nélkül is kiszabhat,
ha a) a kormánytisztviselő a kötelezettségszegést a vizsgálat során elismeri és a tárgyalásról lemond és
b) a tényállás megítélése egyszerű, valamint c) a büntetés célja tárgyalás nélkül is elérhető.
4. A tárgyalás 6. § (1) A fegyelmi eljárás második szakasza a tárgyalás, amely során az ügy érdeméről háromtagú fegyelmi tanács határoz.
(2) A fegyelmi tanács elnöke a munkáltatói jogkör gyakorlója.
(3) A fegyelmi tanács elnöke a vizsgálóbiztos előterjesztésétől számított három munkanapon belül írásban kijelöli a
tanács tagjait, akik a fegyelmi eljárás alá vonttal legalább azonos besorolású, illetve vezetői munkakört betöltő
kormánytisztviselők lehetnek. Vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselő esetén az államigazgatási szervnek a
fegyelmi eljárás alá vontnál magasabb vezetői munkakört betöltő kormánytisztviselői közül kell kijelölni a fegyelmi
tanács tagjait. (4) Ha az államigazgatási szervnél nincs a (3) bekezdésben foglaltaknak megfelelő kormánytisztviselő, az államigazgatási
szerv irányítását, illetve felügyeletét ellátó államigazgatási szerv vezetője – ilyen szerv hiányában a közigazgatási
minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter – a (3) bekezdésben foglalt feltételeknek megfelelő
kormánytisztviselőjét jelölheti ki fegyelmi tanácstagnak. (5) A fegyelmi tanács eljárásában és döntéshozatalában elnökként, tagként, illetve jegyzőkönyvvezetőként nem vehet
részt: a) az ügyben vizsgálatot folytatott vizsgálóbiztos, illetve annak hozzátartozója,
b) az eljárás alá vont kormánytisztviselő hozzátartozója, c) akit a vizsgálat során mint tanút vagy szakértőt meghallgattak, illetve meghallgatása szükséges, valamint
d) akitől egyébként az ügy elfogulatlan elbírálása nem várható el.
(6) Ha a munkáltatói jogkör gyakorlójával szemben áll fenn az (5) bekezdés szerinti valamely összeférhetetlenségi ok, az
államigazgatási szerv irányítását, illetve felügyeletét ellátó államigazgatási szerv vezetője – ilyen szerv hiányában a
közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter – saját vezetői munkakört betöltő
kormánytisztviselőjét jelöli ki a fegyelmi tanács elnökének. (7) Testület által kinevezett kormánytisztviselő fegyelmi ügyében a testület gyakorolja a fegyelmi tanács jogkörét vagy –
választása szerint – e rendelet szabályaira figyelemmel a testület tagjaiból háromtagú fegyelmi tanácsot alakít. Ez
utóbbi esetben a testület a fegyelmi tanács határozatát nem változtathatja meg.
7. § (1) A fegyelmi tanács a tanács kijelölésétől számított tizenöt napon belül tárgyalást tart. A tárgyalásról jegyzőkönyvet kell
vezetni. (2) A fegyelmi tanács tárgyalását úgy kell kitűzni, hogy arról a felek az értesítést a tárgyalás előtt legalább három
munkanappal korábban megkapják. (3) A tárgyaláson az államigazgatási szervet az ügy vizsgálóbiztosa képviseli, a kormánytisztviselő jogi képviselőt is
igénybe vehet, vagy kérelmére az államigazgatási szervnél működő munkavállalói érdek-képviseleti szerv, illetve az
MKK képviselőjének a részvételét, illetve képviseleti jogának gyakorlását lehetővé kell tenni.
(4) Ha a kormánytisztviselő vagy képviselője a tárgyaláson nem jelenik meg, tárgyalást tartani és az ügyet érdemben
elbírálni csak akkor lehet, ha a kormánytisztviselőt vagy képviselőjét szabályszerűen értesítették. Az eljárás akkor is
lefolytatható, ha a kormánytisztviselő vagy képviselője előzetesen bejelentette, hogy a tárgyaláson nem kíván részt
venni. (5) A fegyelmi tanács a tényállás tisztázása céljából tanúkat hallgathat meg, iratokat szerezhet be, szakértőt vehet
igénybe, szemlét tarthat. (6) Amennyiben az ügy a tárgyaláson nem volt tisztázható, további nyolc napon belül újabb tárgyalást kell tartani.
8. § (1) A fegyelmi tanács – a 2. § (6) és (7) bekezdésekben foglalt eseteket kivéve – az első tárgyalástól számított legkésőbb
harminc napon belül, zárt ülésen, szótöbbséggel határoz, döntését indokolt írásbeli határozatba foglalja.
(2) A Kttv. 158. §-ban foglaltak esetén az eljárást megszüntető határozatot kell hozni.
(3) Nem kell fegyelmi büntetést kiszabni, ha a körülményekre tekintettel a legenyhébb fegyelmi büntetés kiszabása is
indokolatlan. III. FEJEZET
A FEGYELMI ELJÁRÁS SZABÁLYAI A KORMÁNYZATI ÜGYKEZELŐK KORMÁNYZATI SZOLGÁLATI
JOGVISZONYÁBAN
9. § (1) A kormányzati ügykezelők kormányzati szolgálati jogviszonyára e rendelet kormánytisztviselőkre vonatkozó
rendelkezéseit az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A kormányzati ügykezelők fegyelmi eljárásában a 4. § (1) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a
munkáltatói jogkör gyakorlója a vizsgálóbiztost az államigazgatási szervnek a kormánytisztviselői közül jelöli ki.
(3) A kormányzati ügykezelők fegyelmi eljárásában a 6. § (3) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a fegyelmi
tanács tagjai a munkáltatói jogkör gyakorlója által kijelölt kormánytisztviselők.
IV. FEJEZET
A FEGYELMI ELJÁRÁS SZABÁLYAI A SZAKMAI VEZETŐK KORMÁNYZATI SZOLGÁLATI JOGVISZONYÁBAN
10. § A szakmai vezetők kormányzati szolgálati jogviszonyára e rendelet kormánytisztviselőkre vonatkozó rendelkezéseit az
e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. 11. § (1) Közigazgatási államtitkár fegyelmi ügyében a kijelölt vizsgálóbiztos legalább közigazgatási államtitkári tisztséget
betöltő állami vezető, a fegyelmi tanács elnöke a miniszter, tagjai pedig – a miniszter javaslata alapján, a
miniszterelnök által felkért – az eljárás alá vonttal azonos tisztséget betöltő szakmai vezetők.
(2) A fegyelmi tanács hivatalvesztés büntetés kiszabására irányuló javaslatát – amely együtt jár a közigazgatási államtitkár
állásából való felfüggesztéssel – a közigazgatási államtitkár részére kézbesíteni kell. A közigazgatási államtitkár a
kézbesítéstől számított tizenöt napon belül a javaslattal szemben bírósághoz fordulhat. A kereset jogerős elbírálásáig
a javaslat nem terjeszthető a miniszterelnök elé. 12. § (1) Helyettes államtitkár fegyelmi ügyében a kijelölt vizsgálóbiztos legalább helyettes államtitkári tisztséget betöltő
állami vezető, a fegyelmi tanács elnöke a közigazgatási államtitkár, tagjai pedig – a miniszter által felkért – az eljárás alá
vonttal legalább azonos tisztséget betöltő szakmai vezetők. (2) A fegyelmi tanács hivatalvesztés büntetés kiszabására irányuló javaslatát – amely együtt jár a helyettes államtitkár
állásából való felfüggesztéssel – a helyettes államtitkár részére kézbesíteni kell. A helyettes államtitkár a kézbesítéstől
számított tizenöt napon belül a javaslattal szemben bírósághoz fordulhat. A kereset jogerős elbírálásáig a javaslat nem
terjeszthető a miniszter vagy – Miniszterelnökségen működő helyettes államtitkár esetében – a miniszterelnök elé.
(3) A Miniszterelnökségen működő helyettes államtitkár esetében az (1) bekezdést azzal az eltéréssel kell alkalmazni,
hogy az érdemi határozatot hozó háromtagú fegyelmi tanács elnöke a Miniszterelnökséget vezető államtitkár, tagjai
pedig – a miniszterelnök által felkért – az eljárás alá vonttal legalább azonos tisztséget betöltő szakmai vezetők.
V. FEJEZET
A FEGYELMI ELJÁRÁS SZABÁLYAI A KÖZSZOLGÁLATI JOGVISZONYBAN
13. § (1) A köztisztviselők, közszolgálati ügykezelők, jegyzők közszolgálati jogviszonyára e rendelet kormánytisztviselőkre
vonatkozó rendelkezéseit az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A 4. § (1) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy ha az ott meghatározottak szerint nincs olyan
köztisztviselő, akit ki lehetne jelölni vizsgálóbiztosnak, akkor az önkormányzati képviselő-testület hivatalában a
munkáltatói jogkör gyakorlója képviselő-testületi tagot is felkérhet. (3) Ha az önkormányzati képviselő-testület hivatalában nincs elegendő, a 6. § (3) bekezdése szerint meghatározott
köztisztviselő, a polgármester a képviselő-testület tagjai közül kérhet fel a fegyelmi tanácsba tagokat.
(4) A közszolgálati ügykezelők fegyelmi eljárásában a 4. § (1) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a
munkáltatói jogkör gyakorlója a vizsgálóbiztost a közigazgatási szervnek a köztisztviselői közül jelöli ki.
(5) A közszolgálati ügykezelők fegyelmi eljárásában a 6. § (3) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a
fegyelmi tanács tagjai a munkáltatói jogkör gyakorlója által kijelölt köztisztviselők.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 14. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) A rendelet szabályait a 2012. március 10-én és azt követően indult fegyelmi eljárásokban kell alkalmazni, függetlenül a
kötelezettségszegés elkövetésének időpontjától. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1894/2017. (XII. 4.) Korm. határozata közfeladat változáshoz kapcsolódó egyes intézkedésekről és előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. egyetért a Paksi Ipari Park Korlátolt Felelősségű Társaságban (cégjegyzékszám: 17-09-003039, székhely: 7030 Paks,
Ipari Park 4703/39.) fennálló társasági részesedés száz százalékát megtestesítő üzletrésznek az állam javára történő
megszerzésével;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a tulajdonos eladási szándéka esetén – a Miniszterelnökséget vezető
miniszterrel együttműködve gondoskodjon az  1.  pont szerinti üzletrész adásvétel útján történő megszerzéséről
azzal, hogy az üzletrész megszerzésével kapcsolatos eljárást a Miniszterelnökséget vezető miniszter folytassa le, és
az adásvételi szerződést az állam nevében kösse meg;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
3. egyetért a NÖF Nemzeti Örökségvédelmi Fejlesztési Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságban (cégjegyzékszám:
08-09-021412, székhely: 9400 Sopron, Kolostorhegy utca 1.) fennálló társasági részesedés kilencven százalékát
megtestesítő üzletrésznek az állam javára történő megszerzésével;
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a tulajdonos eladási szándéka esetén – a Miniszterelnökséget vezető
miniszterrel együttműködve gondoskodjon a  3.  pont szerinti üzletrész adásvétel útján történő megszerzéséről
azzal, hogy az üzletrész megszerzésével kapcsolatos eljárást a Miniszterelnökséget vezető miniszter folytassa le, és
az adásvételi szerződést az állam nevében kösse meg;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
5. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva az  2. és 4.  pontban foglalt feladatok megvalósításához szükséges forrás biztosítása érdekében
2 306 300 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű
előirányzatok cím, 5. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos kiadások, 1. Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zrt.
tőkeemelése előirányzat terhére az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 6. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
a  2. és a  4.  pont szerinti társasági részesedés tekintetében a  tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességének
gyakorlójaként a Miniszterelnökséget vezető miniszter kerüljön kijelölésre.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az üzletrészek állami tulajdonba kerülését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1514/2015. (VII. 23.) Korm. határozata a Fővárosi Állat- és Növénykert fejlesztésére irányuló beruházások megvalósításának ütemezett támogatásáról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről szóló 2014.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(2)  bekezdésében és az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli
a) a Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben a  12. Fővárosi Állat- és Növénykert
Pannon Park beruházás megvalósításának támogatása cím létrehozását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal b) a Fővárosi Állat- és Növénykert Pannon Park fejlesztésére irányuló beruházások ütemezett megvalósítása
érdekében a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
50. Kulturális szakmai feladatok támogatása alcím, 7. Liget Budapest projekt előkészítése és megvalósítása
jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet 12. Fővárosi Állat- és
Növénykert beruházás megvalósításának támogatása cím javára 780,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását
az 1. melléklet szerinti;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  1.  pont szerinti támogatást külön pályázat és kérelem benyújtása
nélkül, előfinanszírozás keretében és egy összegben nyújtsa a Budapest Főváros Önkormányzata részére, valamint
a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeiről támogatási szerződést kössön a  Budapest
Főváros Önkormányzatával;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2015. augusztus 31. 3. tudomásul veszi, hogy a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvényben a Fővárosi
Állat- és Növénykert beruházás kapcsán 5000,0 millió forint támogatás szerepel a  IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezetben a Pannon Park beruházási projekt 2016. évi munkálatai megvalósításának céljára;
4. annak érdekében, hogy 2015–2019. évek között a szükséges 25 000,0 millió forint biztosítása megtörténjen, felhívja
a nemzetgazdasági minisztert és a belügyminisztert, hogy gondoskodjanak a Fővárosi Állat- és Növénykert Pannon
Park beruházás megvalósításához szükséges a  2016.  évi – a  3.  pont szerinti összegen felül – további 450,0 millió
forint, a 2017. évi 10 597,0 millió forint, a 2018. évi 7880,0 millió forint és a 2019. évi 293,0 millió forint támogatás
mindenkori költségvetésben Budapest Főváros Önkormányzata számára történő biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: a 2016. évben a 3. pont szerinti forrás felhasználásához igazodva, a 2017., a 2018.
és a 2019. évek vonatkozásában a központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1475/2018. (IX. 28.) Korm. határozata a Budapesti Corvinus Egyetem fenntartói joga gyakorlásának átruházásához kapcsolódó egyes intézkedésekről.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva − 2018. október 1-jei fordulónappal − a  Budapesti Corvinus Egyetem címrendi besorolását
a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: 2018. évi Kvtv.)
1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 5. Egyetemek, főiskolák címről a 2018. évi Kvtv. 1. melléklet
XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet 12. Budapesti Corvinus Egyetem címre változtatja;
Felelős: pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter Határidő: azonnal
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  Magyar Államkincstár útján intézkedjen az  1.  pont szerinti címrendi változás
2018. január 1-jei határnappal történő átvezetéséről és egyidejűleg az átrendezés időpontjáig végrehajtott évközi
előirányzat-módosítások, teljesítési adatok és a kapcsolódó költségvetési maradványok átvezetéséről;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2018. október 1. A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
3. az Áht. 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva − 2019. január 1-jei fordulónappal − a  Budapesti
Corvinus Egyetem címrendi besorolását a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi
L. törvény (a továbbiakban: 2019. évi Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 5. Egyetemek,
főiskolák címről a  2019. évi Kvtv. 1.  melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet 12. Budapesti
Corvinus Egyetem címre változtatja;
Felelős: pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter Határidő: 2019. január 1.
 4. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  Magyar Államkincstár útján intézkedjen a  3.  pont szerinti címrendi változás
2019. január 1-jei határnappal történő átvezetéséről.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2019. január 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1121/2011. (IV. 28.) Korm. határozata a Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közalapítvány közhasznú nonprofit gazdasági társasággá történő átalakításáról.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 2. §-a, továbbá a Kormány által alapított közalapítványokkal
és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás
megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 1. pontja alapján a következők szerint
határoz:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény (a továbbiakban: 2006. évi LXV. törvény) 2. § (1) bekezdése alapján kezdeményezi a Fogyatékos
Személyek Esélyegyenlőségéért Közalapítvány (a továbbiakban: Közalapítvány) jogutódlással történő
megszüntetését arra hivatkozással, hogy a Közalapítvány céljainak megvalósítására, feladatának további ellátására
többségi állami tulajdoni részesedés biztosításával közhasznú szervezetnek minősülő, jogi személyiséggel rendelkező
nonprofit gazdasági társaságot kíván alapítani.
2. A Kormány
a) felhívja az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen
Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján, a nemzeti erőforrás miniszternek az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 100/L. § (3) bekezdése és az állami vagyonnal való
gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet 6. §-a szerinti, MNV Zrt.-hez benyújtott kérelme alapján
gondoskodjon az 1. pont szerinti, a Közalapítvány általános jogutódjaként működő, Fogyatékos Személyek
Esélyegyenlőségéért Közhasznú Nonprofit Kft. megalapításának engedélyezéséről és a nemzeti erőforrás
miniszter részére az ehhez szükséges meghatalmazás kiadásáról, továbbá a nemzeti erőforrás miniszterrel az
állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 29. § (5) bekezdése szerinti megállapodás megkötéséről;
b) egyetért azzal, hogy a megszűnt Közalapítvány céljainak megvalósítása érdekében feladatait a Fogyatékos
Személyek Esélyegyenlőségéért Közhasznú Nonprofit Kft. lássa el, és ennek érdekében a Közalapítvány vagyoni
jogai és a megszüntetésre irányuló eljárás kezdő időpontja után esedékessé váló kötelezettségei a Fogyatékos
Személyek Esélyegyenlőségéért Közhasznú Nonprofit Kft.-re szállnak át; a Fogyatékos Személyek
Esélyegyenlőségéért Közhasznú Nonprofit Kft. vagyonává váló volt közalapítványi vagyon kizárólag a megszűnt
Közalapítvány célja szerinti tevékenységre fordítható, és a társaság megszűnése esetén is csak e céloknak
megfelelően használható fel;
c) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy a Közalapítvány bírósági nyilvántartásból
való törlésének napjával azonos fordulónapon, a Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közhasznú
Nonprofit Kft.-re átszálló közalapítványi vagyon figyelembevételével a megszűnt Közalapítvány céljait
megvalósító tevékenység vagyonvesztés nélkül, folyamatosan biztosítható legyen a Fogyatékos Személyek
Esélyegyenlőségéért Közhasznú Nonprofit Kft. által.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
3. A Kormány a) felhatalmazza a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával, a 2006.
évi LXV. törvény 4. § (4) bekezdése alapján, a Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közhasznú Nonprofit
Kft. megalapításának cégbírósági kezdeményezésével egyidejűleg, az Alapító nevében kérelmezze a Fővárosi
Bíróságnál a Közalapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés
kapcsán felmerülő kérdésekben az Alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket
megtegye;
b) megbízza a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával intézkedjen
a Közalapítványhoz vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint az 1. pont szerinti megszüntetési eljárásban
közreműködő személyek kijelölése és a Közalapítvány vagyonának a 2006. évi LXV. törvény 2. § (2) bekezdése
szerinti, a Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közhasznú Nonprofit Kft. részére történő térítésmentes
átadása érdekében;
c) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy biztosítsa, hogy a Közalapítvány megszűnése napjával mint
mérlegfordulónappal a Közalapítvány elkészítse a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek
beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet
6. §-a szerinti beszámolóját.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a 2. pont szerinti meghatalmazás kiadását követően azonnal
4. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a Közalapítvány megszüntetéséről és a 2. pontban foglalt
intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) a Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1024/2010.
(II. 5.) Korm. határozat,
b) a Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1118/2009.
(VII. 23.) Korm. határozat,
c) a Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1049/2007.
(VII. 3.) Korm. határozat, továbbá a
d) Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közalapítvány létrehozásáról szóló 1020/2007. (III. 28.) Korm.
határozat. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1044/2015. (II. 10.) Korm. határozata a Fővárosi Állat- és Növénykert fejlesztésének támogatásáról.
A Kormány áttekintette a Fővárosi Állat- és Növénykert fejlesztési elképzeléseit és megállapította, hogy
 1. egyetért a  Pannon Park projekt teljes és maradéktalan megvalósításával a  Liget Budapest projekt keretein belül,
amelynek érdekében felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a megvalósítás ütemezése szerint a 2015. évtől –
legfeljebb 25 000,0 millió forint támogatás biztosításáról intézkedjen;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
érintett miniszterek Határidő: a 2015. évtől a Pannon Park és a Liget Budapest projekt megvalósításának ütemezése szerint
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést és részletes ütemtervet a  MÁV Magyar
Államvasutak Zrt. tulajdonában levő egyes földrészletek Fővárosi Állat- és Növénykert részére történő átadásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja az  igazságügyi minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az  Igazságügyi
Szakértői és Kutató Intézetek (ISZKI) Országos Toxikológiai Intézetének megfelelő elhelyezéséről és költözésének
lebonyolításáról;
Felelős: igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
 4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen előterjesztést a  Fővárosi Nagycirkusz helyzetének
rendezése érdekében.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
28/2005. (XI. 4.) NKÖM rendelete egyes régészeti lelőhelyek védetté nyilvánításáról, illetve régészeti védettség megszüntetéséről.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV.
törvény (a továbbiakban: Kövt.) 15. §-ának (1) bekezdése
alapján, az érintett miniszterekkel egyetértésben, a következőket rendelem el:
1. § (1) Kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom az
Árpás (Győr-Moson-Sopron megye), külterület 0231/1 és
0240/2 helyrajzi számok alatt nyilvántartott szántó, a
0239, 0241 és 0244 helyrajzi számok alatt nyilvántartott
kivett, a 0240/1 helyrajzi szám alatt nyilvántartott gyep,
valamint a 0240/3 és 0242 helyrajzi számok alatt nyilvántartott erdő művelési ágú, természetben a Dombiföld-dűlő
határrész területén található ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja a Mursella nevű római város maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az
I. kategóriába sorolom.
(4) Az (1) bekezdésben megjelölt 0231/1 és 0240/2
helyrajzi számú ingatlanok esetében a Magyar Államot
elővásárlási jog illeti meg.
2. § (1) Kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Mórágy (Tolna megye), külterület 0247/7 helyrajzi szám
alatt nyilvántartott szántó művelési ágú, természetben a
Tűzkődomb területén található ingatlant.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a védelem
célja a föld felszíne alatt lévő késő neolitikus-kora rézkori
település és temető maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az
I. kategóriába sorolom.
(4) Az (1) bekezdésben megjelölt ingatlan esetében a
Magyar Államot elővásárlási jog illeti meg.
3. § (1) Kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Mucsi (Tolna megye), külterület 0143 és 0147 helyrajzi
számok alatt nyilvántartott erdő, valamint a 0144 helyrajzi
szám alatt nyilvántartott kivett művelési ágú, természetben
a Sáncok-dűlő határrész területén található ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a védelem
célja a föld felszíne alatt lévő késő neolitikus-kora rézkori
település és temető maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az
I. kategóriába sorolom.
4. § (1) Kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Nagyharsány (Baranya megye), külterület 0412/4, 0412/5,
0412/6, 0412/7, 0412/8, 0412/9, 0412/10, 0412/14,
0412/16, 0412/17, 0412/18, 0412/20 és 0412/22 helyrajzi
számok alatt nyilvántartott szántó, valamint a 0412/15,
0412/19 és 0412/21 helyrajzi számok alatt nyilvántartott
szőlő művelési ágú, természetben a Kopáralja-dűlő területén található ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található római kori villagazdaság maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az
I. kategóriába sorolom.
(4) Az (1) bekezdésben megjelölt 0412/4, 0412/5,
0412/6, 0412/7, 0412/8, 0412/9, 0412/10, 0412/14,
0412/16, 0412/17, 0412/18, 0412/20 és 0412/22 helyrajzi
számú ingatlanok esetében a Magyar Államot elővásárlási
jog illeti meg.
5. § (1) Kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Szeged (Csongrád megye), belterület 2287/1, 2287/2,
2294/1, 2294/3, 2294/4, 2294/5, 3939, 3961, 3963, 3964,
3965, 3966, 3967, 3968, 3969, 3970, 3971, 3972, 3977,
3979, 3980, 3981, 3982, 3983, 3984, 3985, 3986, 3987,
3988, 3989, 3990, 3991, 4032, 4033, 4035/1, 4035/2 és
4035/3 helyrajzi számok alatt nyilvántartott kivett művelési ágú, természetben a Vár területén található ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található római kori útállomás, valamint a 13. században épült szegedi vár maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az
I. kategóriába sorolom.
6. § (1) Kiemelten védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Vasvár (Vas megye), külterület 0151, 0159, 0167/2 és
0181/1 helyrajzi számok alatt nyilvántartott erdő, a 0181/2
helyrajzi szám alatt nyilvántartott gyep, a 0158 helyrajzi
szám alatt nyilvántartott erdő és kivett, a 0166 és 0182
helyrajzi számok alatt nyilvántartott kivett, a Hegyhátszentpéter (Vas megye), belterület 85, 86, 87, 88, 89, 90,
92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 101, 102, külterület 034/13 helyrajzi szám alatt nyilvántartott erdő és gyep, a 036 és 041/2
helyrajzi számok alatt nyilvántartott kivett, a 037/1, 041/1,
042/1 és 042/2 helyrajzi számok alatt nyilvántartott erdő, a
038/1 helyrajzi szám alatt nyilvántartott erdő és kivett, továbbá a Győrvár (Vas megye), külterület 039/6 helyrajzi
szám alatt nyilvántartott erdő, gyep és kivett, valamint a
039/7 helyrajzi szám alatt nyilvántartott erdő művelési
ágú, természetben a Római sánc nevű területen található
ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található hosszanti kiterjedésű honfoglalás, illetve kora Árpád-kori sánc-árok maradványainak
megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(3) Régészeti védőövezetnek a Vasvár, külterület
0180/2 és 0180/3 helyrajzi számok alatt nyilvántartott
szántó, a 4213 és 4216 helyrajzi szám alatt nyilvántartott
gyümölcsös és szántó, a 4214/1, 4214/2 és 4214/3 helyrajzi számok alatt nyilvántartott gyep, a 4215/1 helyrajzi
szám alatt nyilvántartott szőlő, a 4215/2 és 4215/3 helyrajzi szám alatt nyilvántartott kert, valamint a 4217 helyrajzi
szám alatt nyilvántartott gyümölcsös és szőlő művelési
ágú ingatlanokat jelölöm ki. A régészeti védőövezetté
nyilvánítás célja a sánc közvetlen környezetében a lelőhely fenntarthatóságának, tájképi védelmének biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a kiemelten védett régészeti lelőhelyet az
I. kategóriába sorolom.
7. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom
az Aparhant (Tolna megye), külterület 0128 helyrajzi
szám alatt nyilvántartott kivett, a 0131/7 helyrajzi szám
alatt nyilvántartott szántó, a 0131/8, 0131/9, 0131/11,
0131/12 és 0131/13 helyrajzi számok alatt nyilvántartott
gyep, valamint a 0131/10 helyrajzi szám alatt nyilvántartott szántó és kivett művelési ágú, természetben a Mányoki-dűlő, Nagy Legelő földek és Csorgó nevű határrészek
területén található ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található késő bronzkori és kelta település, római kori villagazdaság, középkori falu, továbbá
római kori, népvándorlás kori és késő avar kori temetők
maradványainak megőrzése, kutathatóságuk biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a
II. kategóriába sorolom.
8. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Besnyő (Fejér megye), külterület 018/2 helyrajzi szám
alatt nyilvántartott erdő művelési ágú, természetben a
Göböljáráspuszta-Bolondvár nevű határrészen található
ingatlant.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található középső bronzkori földvár
maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába sorolom.
9. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Békéscsaba (Békés megye), külterület 01208/2 helyrajzi
szám alatt nyilvántartott erdő és kivett művelési ágú, ter
mészetben a Gerla-Monostortemplom nevű településrészen található ingatlant. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található középkori település, nemesi
udvarház és az Ábránfy-család által építtetett nemzetségi
monostor maradványainak megőrzése, kutathatóságának
biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába sorolom.
10. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Budapest III. kerület, külterület 21477/1, 21477/2,
21479/1, 21479/2, 21480/2 és 21483 helyrajzi számok
alatt nyilvántartott kivett és gyümölcsös, a 21480/4,
21480/5 és 21480/6 helyrajzi számok alatt nyilvántartott
gyümölcsös, valamint a 21482 helyrajzi szám alatt nyilvántartott szántó művelési ágú, természetben a Csúcshegy
alja nevű területen található ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található római kori villaépület maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a II. kategóriába sorolom.
11. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Budapest III. kerület, belterület 22890/1, 22901/1,
22901/2, 22901/3, 22901/4 és 22901/5 helyrajzi számok
alatt nyilvántartott kivett művelési ágú, természetben a
Pusztakúti úton található ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található római kori villagazdaság maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a
II. kategóriába sorolom.
12. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom
az Etyek (Fejér megye), külterület 0142/21, 0142/22,
0142/23, 0142/24, 0142/25, 0142/26, 0142/27, 0142/28,
0142/29, 0142/30, 0142/41, 0142/42, 0142/43, 0142/44,
0142/45, 0142/47, 0142/48, 0142/49, 0142/55 és 0142/56
helyrajzi számok alatt nyilvántartott szántó, a 0142/46
helyrajzi szám alatt nyilvántartott szántó és gyep, valamint
a 0143, 0144 és 0145 helyrajzi számok alatt nyilvántartott
kivett művelési ágú, természetben a Botpuszta nevű településrészen található ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található középkori Bot faluhoz tartozó település, templom és temető maradványainak egységes megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a
II. kategóriába sorolom.
13. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom
az Ipolydamásd (Pest megye), belterület 29 helyrajzi szám
alatt nyilvántartott kivett, továbbá a külterület 023/1 helyrajzi szám alatt nyilvántartott gyep és erdő, a 023/2 helyrajzi szám alatt nyilvántartott gyep, a 023/3 helyrajzi szám
alatt nyilvántartott szántó, gyep és erdő, valamint a 023/4
helyrajzi szám alatt nyilvántartott szántó művelési ágú,
természetben a Damásdi-vár nevű településrészen található ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található középkori vár és település
maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(3) Régészeti védőövezetnek az Ipolydamásd, belterület
169/2, 169/4, 169/6, 169/8, 169/9 és 169/10 helyrajzi számok alatt nyilvántartott kivett művelési ágú ingatlanokat
jelölöm ki. A régészeti védőövezetté nyilvánítás célja a vár
közvetlen környezetében a lelőhely fenntarthatóságának,
tájképi védelmének biztosítása.
(4) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a
II. kategóriába sorolom.
(5) Az (1) bekezdésben megjelölt 29, valamint a Művelődési Minisztérium 25572/1981. és 25826/1981. számú
határozatával régészetileg védett területté nyilvánított
Ipolydamásd, belterület 15/1, 15/3, 16, 17, 18/1, 18/2, 22,
25, 26, 27 és 28 helyrajzi számú ingatlanok esetében a Magyar Államot elővásárlási jog illeti meg.
14. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Kölked (Baranya megye), külterület 040/6, 040/7, 040/8
és 040/9 helyrajzi számok alatt nyilvántartott szántó, a
041 helyrajzi szám alatt nyilvántartott erdő, valamint a
043 helyrajzi szám alatt nyilvántartott gyep művelési ágú,
természetben a Hajlok-part nevű határrész területén található ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található Altinum nevű római kori ka
tonai tábor és a tábort körülvevő település maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a
II. kategóriába sorolom.
15. § (1) Fokozottan védett régészeti lelőhellyé nyilvánítom a
Sarkad (Békés megye), külterület 0237/3, 0237/8, 0237/9,
0237/10, 0237/11, 0237/13, 0237/14, 0237/15, 0237/16,
0260/6 és 0260/7 helyrajzi számok alatt nyilvántartott
szántó, 0237/4, 0237/5, 0237/6, 0237/7 és 0237/12 helyrajzi számok alatt nyilvántartott szántó és erdő, valamint a
0238, 0239 és 0260/5 helyrajzi számok alatt nyilvántartott
kivett művelési ágú, természetben a Peckesvár nevű határrészen található ingatlanokat.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt területen a régészeti
védelem célja az itt található korai és középső bronzkori
tell, a körülötte lévő település, továbbá honfoglalás kori temető maradványainak megőrzése, kutathatóságának biztosítása.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának szempontjából a fokozottan védett régészeti lelőhelyet a
II. kategóriába sorolom.
(4) Az (1) bekezdésben megjelölt 0237/3, 0237/4,
0237/5, 0237/6, 0237/7, 0237/8, 0237/9, 0237/10,
0237/11, 0237/12, 0237/13, 0237/14, 0237/15, 0237/16,
0260/6 és 0260/7 helyrajzi számú ingatlanok esetében a
Magyar Államot elővásárlási jog illeti meg.
16. § A Művelődési Minisztérium 58.905/1986. számú határozatával régészeti jelentőségű védett területté nyilvánított
Moha (Fejér megye), külterület 018/1 helyrajzi szám alatt
nyilvántartott erdő, valamint a 020/2 helyrajzi szám alatt
nyilvántartott szántó, gyep és kivett művelési ágú ingatlanok régészeti védettségét megszüntetem. A területet a bányaművelést megelőzően leletmentő ásatásokkal feltárták,
régészeti leletek, illetve jelenségek előkerülése a továbbiakban nem várható, így a régészeti védettség további
fenntartása nem indokolt.
17. § Az e rendeletben védetté nyilvánított ingatlanokon a
Kulturális Örökségvédelmi Hivatal engedélye szükséges a
Kulturális Örökségvédelmi Hivatal eljárására vonatkozó
szabályokról szóló 16/2001. (X. 18.) NKÖM rendelet
1. számú mellékletében felsorolt tevékenységekhez, továbbá az 1., 4. és 6–15. §-ok esetében tereprendezéshez.
18. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti az egyes ingatlanok műemlékké nyilvánításáról, illetve műemléki védettségének megszüntetéséről szóló 27/2005. (X. 7.) NKÖM
rendelet (a továbbiakban: R.) 11. §-a.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az R.
21. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
„21. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest XV. kerület, Őrjárat u. 1–3. szám alatti, 82285 helyrajzi számú in
gatlanon található kórház bejárati épületét (11. sz.), az
egykori női és férfi „szociális” pavilonokat (10. és 6. sz.),
az egykori konyhaépületet (14. sz.), az egykori női és férfi
„inszociális” pavilonokat (15. és 16. sz.), az egykori ravatalozó épületét (19. sz.) és a személyzeti házat (4. sz.), az
e rendelet mellékletében szereplő helyszínrajzon jelöltek
szerint.”
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az R. kiegészül az e rendelet mellékletében foglalt melléklettel.
Dr. Bozóki András s. k.,
a nemzeti kulturális örökség minisztere


text:
411/2013. (X. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Veress Lillát
2013. október 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. szeptember 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
413/2017. (X. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Kanyáriné dr. Tuska
Marianna Andreát 2017. november 1. napjától 2020. október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. október 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
74/2011. (XII. 14.) NFM rendelete a KIKSZ Közlekedésfejlesztési Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett a Magyar Államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 3. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § d) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A KIKSZ Közlekedésfejlesztési Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: KIKSZ Zrt.) felett a Magyar
Államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összessége gyakorlójának 2012. január 1. napjával kezdődően
15 éves időtartamra a Nemzeti Adó- és Vámhivatalt (a továbbiakban: NAV) jelölöm ki.
2. § (1) A NAV a tulajdonosi joggyakorlásra irányuló tevékenységét a gazdasági társaságokról szóló törvény, az
államháztartásról és az államadósságról szóló törvény előírásai, az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény és
annak végrehajtási rendeletei, valamint az e rendeletben foglaltak szerint végzi azzal, hogy a KIKSZ Zrt.-ben fennálló,
a tulajdonosi joggyakorlása alá rendelt állami tulajdonú társasági részesedését nem ruházhatja át, arra vételi jogot,
elővásárlási jogot szerződéssel nem alapíthat, azt biztosítékul nem adhatja és más módon meg nem terhelheti,
a gazdasági társaságot végelszámolással nem szüntetheti meg.
(2) A KIKSZ Zrt. részére a NAV által a Magyar Állam nevében hitelt és kölcsönt nyújtani, továbbá hitelt, kölcsönt átütemezni
csak az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter és az államháztartásért felelős miniszter előzetes jóváhagyásával
lehet.
(3) A NAV a Magyar Állam nevében a KIKSZ Zrt. részére tőkeemelést és támogatást csak az állami vagyon felügyeletéért
felelős miniszter jóváhagyásával nyújthat.
(4) A NAV a Magyar Állam nevében a KIKSZ Zrt. esetében tőkeleszállítást csak az állami vagyon felügyeletéért felelős
miniszter jóváhagyásával hajthat végre.
(5) A NAV mint a KIKSZ Zrt. felett tulajdonosi jogokat gyakorló szervezet köteles:
a) a társasági részesedésről elkülönített nyilvántartást vezetni, továbbá
b) az egységes vagyonnyilvántartás érdekében a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.-vel együttműködni és részére
adatot szolgáltatni.
(6) A NAV köteles minden tárgyévet követő év március 31-éig összefoglaló jelentést küldeni az állami vagyon
felügyeletéért felelős miniszter részére az 1. § szerinti tulajdonosi joggyakorlással összefüggő intézkedéseiről.
3. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1308/2010. (XII. 23.) Korm. határozata a Kormány 2011. I. fél munkatervéről.
A Kormány a 2011. június 30-ig terjedő időszak munkaterveként az e határozat mellékletében meghatározott
feladatoknak az ott megjelölt ütemezését fogadja el. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1528/2012. (XI. 28.) Korm. határozata a Dél-Dunántúli Operatív Program keretében finanszírozott („Villányi elkerülő út építése” című) kiemelt projekt támogatási összeg növelésének jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a DDOP-5.1.3/A-09-2f-2010-0001 azonosító számú, a „Villányi elkerülő út építése”
című, kiemelt projekt támogatási összegének megnövelését és a projekt befejezési határidejének meghosszabbítását,
2. hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága
az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződés módosítását megkösse.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1025/2011. (II. 11.) Korm. határozata az államháztartási egyensúly megőrzéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38/A. § (1) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
1. A Kormány az irányítása alá tartozó fejezetek előirányzatainak az 1. számú melléklet szerinti összegű zárolását
rendeli el. A Kormány felhívja a fejezeteket irányító szervek vezetőit, hogy – a nemzetgazdasági miniszter jóváhagyása
után – a Magyar Államkincstárnak 2011. február 23-áig jelentsék be az 1. számú mellékletben foglalt zárolási
kötelezettségeket cím, alcím, jogcímcsoport, jogcím és kiemelt előirányzatonkénti részletezettségben. Nem
jelenthető be zárolás az európai uniós forrást tartalmazó előirányzatokra, valamint a 2. számú mellékletben felsorolt
előirányzatokra.
Felelős: a fejezetet irányító szervek vezetői
Határidő: a nemzetgazdasági miniszter jóváhagyásához bejelentésre 2011. február 18.
a Magyar Államkincstár felé történő bejelentésre 2011. február 23.
2. A Kormány intézkedései terv készítését rendeli el a zárolás végrehajtásával kapcsolatban. Az intézkedési tervnek
ütemezetten kell tartalmaznia a zárolás miatt lecsökkent előirányzat-felhasználási lehetőség következményeinek
megoldására hozandó intézkedéseket (jogszabály-módosítások, szervezeti intézkedések stb.), amelyekkel
a zavartalan közfeladat-ellátás biztosítható. Az intézkedési tervet meg kell küldeni a nemzetgazdasági miniszternek
jóváhagyásra. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az összefoglalt és jóváhagyott intézkedési
tervekről készítsen jelentést a Kormány részére.
Felelős: a fejezetet irányító szervek vezetői
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az intézkedési tervek megküldésére 2011. március 1.
a jelentés benyújtására 2011. április 6.
3. E határozatban elrendelt zárolási kötelezettség fejezetek, alrendszerek közötti nullszaldós átrendezésére, valamint
a zárolási kötelezettség részbeni saját bevétel befizetéssel történő kiváltására a fejezetet irányító szervek vezetőinek
kezdeményezésére a nemzetgazdasági miniszter engedélyével kerülhet sor.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 4. A teljes mértékben saját bevételből gazdálkodó, a Kormány irányítása alá tartozó központi költségvetési szervek
a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvényben előírt összegeken felül az 1. számú
mellékletben előírt mértékű további összegeket kötelesek a központi költségvetésbe befizetni. A befizetések
ütemezését – a központi hivatal irányítását ellátó szerv vezetőjével történt egyeztetést követően – a nemzetgazdasági
miniszter határozza meg.
Felelős: a fejezetet irányító szervek vezetői
a költségvetési szervek vezetői
Határidő: 2011. február 18. 5. A Kormány a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet XLIII. fejezet
állami vagyonnal kapcsolatos kiadási előirányzatokból (elsősorban fejezeti tartalékból) 10 milliárd forintot,
a XLIV. fejezet Nemzeti Földalappal kapcsolatos kiadási előirányzatokból 0,5 milliárd forintot zárol. Felhívja a nemzeti
fejlesztési és a vidékfejlesztési minisztert, hogy a zárolás végrehajtásához szükséges intézkedéseket tegyék meg –
a nemzetgazdasági miniszter jóváhagyása után –, a Magyar Államkincstárnak 2011. február 23-áig jelentsék be
a zárolási kötelezettségeket cím, alcím, jogcímcsoport, jogcím részletezettségben.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter Határidő: a nemzetgazdasági miniszter jóváhagyásához bejelentésre 2011. február 18.
a Magyar Államkincstár felé történő bejelentésre 2011. február 23.
6. Az elkülönített állami pénzalapok egyenlegének a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi
CLXIX. törvényben jóváhagyotthoz képest javulniuk kell, ezért a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapnál 9 milliárd
forint támogatást, a Nemzeti Kulturális Alapnál pedig 1 milliárd forintot zárol.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 7. A Kormány a Védelmi felkészítés előirányzatból 0,5 milliárd forintot zárol.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
8. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy terjessze a Kormány elé a Magyar Köztársaság 2011. évi
költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény módosítását, amely lehetővé teszi, hogy a teljes mértékben saját
bevételből gazdálkodó kormányhivatalok a költségvetési törvényben előírt összegeken felül az 1. számú mellékletben
meghatározott mértékű további befizetést teljesítsenek a központi költségvetésbe.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. február 16. 9. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy terjessze a Kormány elé a Magyar Köztársaság 2011. évi
költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény olyan tartalmú módosítását, amely lehetővé teszi, hogy
az Országgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozó előirányzatok esetében is alkalmazni lehessen az Áht. 38/A. §-ában
foglalt intézkedési lehetőségeket.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. február 16. 10. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy terjessze a Kormány elé az Áht. olyan tartalmú módosítását,
amely lehetővé teszi, hogy
a) a fejezeti kezelésű előirányzatokból irányító szervi hatáskörben – bizonyos korlátozással – az évközben felmerülő
(nem jelentős nagyságrendű) többletkiadást keletkeztető ügyek rendezhetőek legyenek,
b) a Kormány megelőző intézkedésként új stabilizációs tartalék előirányzatot képezhessen, mely a rendkívüli, előre
nem látható – ezen belül is kiemelten a vis maior – események miatt jelentkező többletkiadások finanszírozására
szolgál. Az új tartalék-előirányzatnak megnövelhetőnek kell lennie a központi költségvetésbe befizetett
kötelezettségvállalással nem terhelt maradványok összegével azonos összegben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. február 16.
11. A Munkaerőpiaci Alap egyenlegének a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi
CLXIX. törvényben jóváhagyotthoz képest 16 milliárd forinttal kell javulnia. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági
minisztert, hogy ehhez a szükséges intézkedéseket tegye meg. Amennyiben szükséges, terjessze a Kormány elé
a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküli ellátásról szóló 1991. évi IV. törvény és egyéb jogszabályok
módosítását.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. február 23. 12. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy terjesszék a Kormány elé
a fogyasztói árkiegészítés kiadásának az eredeti előirányzathoz viszonyítva 10 milliárd forintos csökkentése érdekében
a kedvezményeket előíró jogszabályok módosítását.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2011. február 23.
13. A Kormány maradványtartási kötelezettséget rendel el és felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a fejezetenkénti
kötelezettség meghatározására 2011. április 15-ig készítsen előterjesztést.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. április 15. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1092/2007. (XI. 29.) Korm. határozata a „Legyen jobb a gyermekeknek!” Nemzeti Stratégiáról, 2007–2032 szóló 47/2007. (V. 31.) OGY határozat végrehajtásával kapcsolatos kormányzati feladatokról (2007–2010.) (kivonatos közlés).
1. A „Legyen jobb a gyermekeknek!” Nemzeti Stratégiáról 2007–2032. szóló 47/2007. (V. 31.) OGY határozat
2. pontjában foglalt felkérésnek eleget téve, a Kormány a
Stratégiában meghatározott célkitűzések végrehajtása érdekében 2007–2010. évekre
– a szegénység újratermelődési ciklusainak megszakítását, – a gyermekes szülők munkavállalási esélyeinek javítását, a gyermekes háztartások szegénységének csökkentését,
– a gyermekeknek nyújtott szolgáltatások minőségének javulását, ezen intézmények együttműködésének javítását,
– a gyermekek jólétének emelését
jelöli meg a három éves kormányzati cselekvési terv kiemelt fejlesztési területeiként.
2. A Kormány a három éves cselekvési terv kiemelt fejlesztési területeihez kapcsolódó intézkedésekről elfogadja
a melléklet szerinti intézkedési tervet.
3. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1869/2016. (XII. 28.) Korm. határozata az Olimpiai Ötpróba Program megvalósításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  nagy lakossági csoportok által elérhető szabadidősport események elérésének biztosításával,
népszerűsítésével, ennek megfelelően támogatja, hogy az  Olimpiai Ötpróba Program országosan ismert
rendezvénysorozat legyen, országszerte minél több helyszínen elérhető közelségbe hozza a  testmozgás örömét,
hogy az  Olimpiai Ötpróba Program segítségével a  Budapest 2024 olimpiai pályázatot és az  olimpiai játékokat is
népszerűsítse;
2. felhívja a  kerékpározásért és aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztost, hogy az  emberi erőforrások
miniszterével, valamint a  nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködve tegye meg a  szükséges intézkedéseket
az Olimpiai Ötpróba Programnak a tokiói olimpiáig tartó megvalósítása érdekében;
Felelős: a kerékpározásért és az aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztos
emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  Olimpiai Ötpróba Program megvalósításával összefüggő feladatok
finanszírozása érdekében az  emberi erőforrások miniszterével együttműködve Magyarország 2017.  évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok, 23. Sporttevékenység támogatása, 23. Szabadidősport támogatása jogcím javára
a 2017. évre 285,0 millió forint többletforrás biztosításáról gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a felmerülés ütemében
 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  Olimpiai Ötpróba Program megvalósításával összefüggő feladatok
finanszírozása érdekében az emberi erőforrások miniszterével együttműködve a Magyarország 2018. évi, 2019. évi
és 2020. évi központi költségvetéséről szóló törvényekre úgy tegyen javaslatot, hogy
a) a 2018. évre 295,0 millió forint
b) a 2019. évre 295,0 millió forint
c) a 2020. évre 540,0 millió forint
többletforrás biztosításáról gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a központi költségvetés tervezése során
 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. bevonásával gondoskodjon
az  Olimpiai Ötpróba Program kommunikációs feladatainak ellátásáról és az  ehhez szükséges forrás biztosításáról
legfeljebb a tárgyévi költségvetési törvényben ilyen célra rendelkezésre álló forrás mértékéig;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 6. felhívja a  belügyminisztert, hogy vizsgálja meg az  Olimpiai Ötpróba Programban szereplő utak lezárásával
megszervezett eseményeknél a  rendőri biztosítás költségei alóli mentesítés lehetőségét, és tegyen javaslatot
a szükséges jogszabály-módosításokra;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatos 7. felkéri a  helyi önkormányzatokat, hogy az  Olimpiai Ötpróba Program eseményeit népszerűsítsék és támogassák,
figyelemmel a közterület használatával járó költségek alóli mentesítés lehetőségére is.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
250/2014. (X. 2.) Korm. rendelete a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóságról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (2)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a  továbbiakban: Főigazgatóság) az  államháztartásért felelős miniszter
irányítása alá tartozó központi költségvetési szerv.
(2) A  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: R.) 6.  §
(2)  bekezdés l)  pontjában meghatározott ügyek tekintetében a  központi államigazgatási szervekről, valamint
a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi XLIII.  törvény 2.  § (1)  bekezdés e)–h)  pontjában
meghatározott hatásköröket a  Főigazgatóság tekintetében a  kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős
miniszter gyakorolja.
(3) Az  államháztartásért felelős miniszter, a  kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter, valamint
a  Főigazgatóság a  (2)  bekezdésben meghatározott hatáskörök gyakorolásának és a  feladatok végrehajtásának
részletes szabályairól megállapodást köthet.
2. § A Főigazgatóságot főigazgató vezeti. 3. § (1) A Főigazgatóság:
a) biztosítja a  minisztériumok − kivéve a  honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztériumot
és a  külpolitikáért felelős miniszter irányítása alá tartozó külképviseleteket − működéséhez szükséges
munkakörnyezetet, ennek keretében gondoskodik az  említett szervezetek elhelyezését szolgáló
ingatlanok és az  intézményi működéshez szükséges gépjárművek üzemeltetéséről, továbbá a  szervezetek
munkavégzéshez szükséges tárgyi eszközökkel történő ellátásáról − ide nem értve az  informatikaitelekommunikációs eszközöket −, illetve az  intézményi működéshez szükséges kiszolgáló tevékenységek
megszervezéséről,
b) a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársasággal (a  továbbiakban: MNV Zrt.)
kötött vagyonkezelési szerződések keretei között − ingatlanok vonatkozásában az  MNV Zrt.-t terhelő
elhelyezési kötelezettséggel összhangban − ellátja az  a)  pontban meghatározott feladatokhoz kapcsolódó
vagyonelemekkel összefüggő vagyongazdálkodási feladatokat,
c) végzi a jogszabályban meghatározott központosított közbeszerzési feladatokat,
d) ellátja a jogszabályban foglalt elektronikus közbeszerzéssel kapcsolatos végrehajtási feladatokat,
e) jogszabályban meghatározottak szerint vagy erre vonatkozó megállapodás alapján a  közbeszerzésekről
szóló törvény hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárásokat bonyolít le az  a)  pontban meghatározott szerv,
a  Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó más költségvetési szerv, az  azok vagyonkezelésébe
tartozó, többségi állami tulajdonban álló gazdasági társaság és a Kormány által alapított közalapítvány mint
ajánlatkérő részére,
f ) végzi a  központosított közbeszerzés normatíva rendszerének meghatározásával, módosításával összefüggő
előkészítő feladatokat,
g) végzi − az  1.  § (2) és (3)  bekezdésében meghatározottak figyelembevételével − az  állami vezetők és
az  államigazgatási szervek köztisztviselői számára biztosított juttatásokról és azok feltételeiről szóló
192/2010. (VI. 10.) Korm. rendeletben meghatározott feladatokat,
h) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket jogszabály, kormányhatározat, az alapító okirat, az irányító szerv
vezetője, az 1. § (2) bekezdése alapján irányítási jogokat gyakoroló miniszter vagy az 1. § (3) bekezdésében
meghatározott megállapodás a hatáskörébe utal.
(2) A  Főigazgatóság az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott szolgáltatásokat az  1.  mellékletben meghatározott
körben és terjedelemben biztosítja.
(3) A  Főigazgatóság az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott ellátási szolgáltatások nyújtásának módjára
és szintjére, valamint a  szolgáltatások igénybevételének rendjére vonatkozóan az  (1)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott szervekkel megállapodást köt. A  megállapodás tartalmazza a  Főigazgatóság által nyújtott
szolgáltatások részletezését és feltételeit, így különösen a  megállapodás megkötésének időpontjában ellátandó
intézményi létszámot, az  adott intézmény elhelyezésére szolgáló ingatlanokat megjelölve az  ingatlanokban
elfoglalt – nem közös használatú – alapterületet, – az állami vezetők használatában lévő gépjárművek kivételével –
a  gépjárműveket, az  adott intézmény ellátására a  Főigazgatóság költségvetésben rendelkezésre álló gazdálkodási
költségkeretet. A  szolgáltatások mennyiségi mutatóinak a  szolgáltatási megállapodásban rögzített mértéket
meghaladó változása esetén a többletigények költségvetési fedezetét az ellátott intézmény a Főigazgatóság részére
külön megállapodás alapján köteles biztosítani.
(4) A Főigazgatóság a (2) bekezdés szerinti szolgáltatások nyújtására − szabad kapacitás rendelkezésre állása esetén −
az  (1) bekezdés a) pontjában nem szereplő központi költségvetési szervekkel, valamint a nemzeti vagyonról szóló
2011. évi CXCVI. törvény 3. § (1) bekezdés 1. pontja szerint átlátható szervezetnek minősülő központi költségvetési
vagy európai uniós forrásokból finanszírozott más szervezetekkel, továbbá az Országgyűlés felügyelete alá tartozó
más szervekkel megállapodást köthet. A  megállapodásokban rendelkezni kell a  Főigazgatóságnál a  nyújtott
szolgáltatásokkal összefüggésben felmerülő közvetlen és közvetett kiadások ellentételezéséről.
4. § (1) Kivételes esetben a  3.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott szervek jogosultak az  1.  mellékletben
meghatározott szolgáltatásokra irányuló beszerzéseiket saját hatáskörben megvalósítani, ha
a) a kiemelt biztonsági védelmet igénylő eszközök beszerzése és üzemeltetése ezt szükségessé teszi,
b) a  Főigazgatóság igénybevétele a  jogszabályban előírt feladatok határidőben történő teljesítését
veszélyezteti, vagy
c) jogszabályban meghatározott közfeladat ellátásához szükséges speciális szolgáltatási szint biztosítása egyedi
esetben más módon hatékonyabban megvalósítható.
 (2) A  saját hatáskörben megvalósított beszerzés (1)  bekezdésben meghatározott jogalapját az  érintett szerv köteles
dokumentálni.
 (3) A kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter az R. 6. § (2) bekezdés l) pontjában meghatározott
ügyek tekintetében saját hatáskörben beszerzéseket valósíthat meg. 5. § A 4.  § (3)  bekezdése szerint beszerzett eszközök üzemeltetéséről a  Főigazgatóság gondoskodik a  3.  §
(3) bekezdésében foglaltak alapján.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóságról szóló 53/2011. (III. 31.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
76/2011. (X. 14.) OGY határozata az „Innovációs és fejlesztési eseti bizottság” létrehozásáról.
1. Az Országgyűlés a Házszabály 34. § és 35. §-ának alapján eseti bizottságot hoz létre, amelynek neve: „Innovációs és
fejlesztési eseti bizottság” (a továbbiakban: Bizottság) 2. A Bizottság feladata:
– Az Országgyűlés kutatásfejlesztés- és innovációpolitikai tevékenységének elősegítése;
– Az innovációt érintő törvények áttekintése; – A kutatásról és fejlesztésről közvetlenül rendelkező törvények, kormány, illetve miniszteri rendeletek áttekintése;
– A K+F, innováció- és tudománypolitikai tevékenység kormányzati kezelésének módja, szervezeti rendjének
áttekintése, hatékonyságának vizsgálata, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, a Nemzeti Erőforrás Minisztérium,
a Nemzetgazdasági Minisztérium – tájékoztatása alapján; – A tudomány és a gazdaság kapcsolatának erősítése.
A határozatot az Országgyűlés a 2011. október 10-i ülésnapján fogadta el.
A határozatot az Országgyűlés a 2011. október 10-i ülésnapján fogadta el.
3. A Bizottság munkájáról évente a Magyar Tudomány Ünnepéig, első ízben 2012. november 3-áig jelentést készít az
Országgyűlés számára. 4. A Bizottság 15 tagból áll. A Bizottságba az országgyűlési képviselők közül 7 tagot a FIDESZ, 3 tagot a KDNP, 2 tagot az
MSZP, 2 tagot a Jobbik és 1 tagot az LMP képviselőcsoportja delegál.
5. A Bizottság elnökét a FIDESZ, alelnökét az ellenzéki képviselőcsoportok jelölik – a bizottsági tagságra jelöltek közül.
A Bizottság elnökének, alelnökének és tagjainak megválasztására az Országgyűlés elnöke terjeszt elő javaslatot
a beérkezett jelölések alapján az Országgyűlésnek, amelyről az vita nélkül határoz.
6. A Bizottság munkájában állandó tanácskozási jogú szakértők vesznek részt. A szakértőket a Bizottság döntése alapján
az elnök kéri fel. 7. A Bizottság megbízatása a tagjainak megválasztásáról szóló országgyűlési határozat közzétételekor kezdődik és jelen
Országgyűlés működésének befejezéséig tart. 8. A Bizottság tagjai, tanácskozási jogú felkért szakértői munkájukért díjazásban nem részesülnek.
9. A Bizottság működési költségeit az Országgyűlés költségvetéséből kell fedezni.
10. A Bizottság ügyrendjét működésének kezdetén maga állapítja meg.
11. A jelen határozat a közzététele napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke