text:
60/2006. (VIII. 18.) FVM rendelete a 2006. iskolatej program második félévének szabályozásáról.
A mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatásokhoz
és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló
2003. évi LXXIII. törvény 45. § (2) bekezdésének c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) A tejfogyasztás növelése érdekében a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban:
minisztérium) a 2006. szeptember 1. és 2006. december 31. közötti időszakra az iskolatej-ellátás biztosításához
iskolatej programot hirdet.
(2) Az iskolatej programban a közoktatásról szóló
1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: közoktatási
törvény) 8. § (1) bekezdésének a)–c) pontjai szerinti óvodai nevelésben részt vevő gyermekek (a továbbiakban:
óvodások), valamint az alapfokú nevelés-oktatásban
(a továbbiakban: általános iskolai tanulók), illetve a szakképesítés megszerzésére felkészítő szakasz kivételével
a középfokú nevelés-oktatásban részt vevő tanulók
(a továbbiakban: középiskolai tanulók) vehetnek részt.
(3) Az iskolatej program keretében óvodásonként, általános iskolai tanulónként és középiskolai tanulónként
foglalkozási és tanítási naponként átlagosan legfeljebb
0,25 liter tej egyenértékkel megegyező mennyiség erejéig
az e rendeletben meghatározott tejtermékek után támogatás igényelhető.
2. § Az iskolatej program lebonyolításával kapcsolatos feladatok végrehajtását a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatal (a továbbiakban: MVH) végzi.
3. § (1) Az iskolatej program tekintetében a támogatás
igénylői az iskolai tanulók tejjel és egyes tejtermékekkel
való ellátására irányuló közösségi támogatás tekintetében
az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos szabályok megállapításáról szóló 2000. december 11-i 2707/2000/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: közösségi rendelet) 6. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett és a közoktatási törvény 3. §-ának (2) bekezdése szerinti óvodai nevelést, valamint az iskolai nevelési-oktatási feladatokat ellátó közoktatási intézmények
fenntartói (a továbbiakban együtt: kérelmező) lehetnek.
(2) Támogatást olyan kérelmező igényelhet, amely rendelkezik az MVH előzetes jóváhagyásával, valamint az
Európai Unió Közös Agrárpolitikája magyarországi végrehajtásában, illetve a nemzeti agrártámogatási rendszerben érintett ügyfelekkel összefüggő ügyfélregiszter létrehozásáról és az ezzel kapcsolatos nyilvántartásba vételről
szóló 141/2003. (IX. 9.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Regisztrációs rendelet) előírt regisztrációs kötelezettségnek eleget tett. A regisztrációs kérelem legkésőbb
a jóváhagyási kérelemmel egyidejűleg nyújtható be.
4. § (1) A jóváhagyással nem rendelkező kérelmezőnek az
e rendelet 1. számú melléklete szerinti jóváhagyási kérelmet postai úton kell megküldenie 2006. november 1-jéig
az MVH kérelmező székhelye szerint illetékes megyei
kirendeltségéhez. A jóváhagyási kérelmek benyújtási
határideje jogvesztő.
(2) Amennyiben a kérelmező nem önkormányzat, úgy a
jóváhagyási kérelemhez mellékelni kell az oktatási, illetve
nevelési intézmény működési engedélyének másolatát is.
(3) A jóváhagyási kérelmeket az MVH a beérkezéstől
számított százhúsz napon belül bírálja el.
(4) Az e rendeletnek megfelelő jóváhagyási kérelemre
az MVH helyt adó határozatot hoz.
(5) Ha a kérelmező rendelkezik már regisztrációs számmal, valamint az iskolatej programot szabályozó korábbi
rendeletek alapján benyújtott jóváhagyási kérelemre
vonatkozó jóváhagyó határozattal, akkor újabb regisztrációs kérelmet, illetve jóváhagyási kérelmet nem kell
benyújtania.
(6) Az MVH a hiányosan beküldött jóváhagyási kérelmek tekintetében egy alkalommal tizenöt napos határidő
tűzésével hiánypótlásra szólítja fel a kérelmezőt.
(7) Amennyiben a kérelmező a hiánypótlási felszólításnak határidőben nem tesz eleget, úgy az MVH a jóváhagyási kérelmet annak tartalma alapján bírálja el.
5. § (1) E rendelet szerinti támogatás akkor nyújtható, ha a
kérelmező olyan, a Regisztrációs rendelet szerint regisztrált, tejfeldolgozással foglalkozó, a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. §-ának c) pontja
szerinti gazdálkodó szervezettel (a továbbiakban: szállító)
köt szállítási szerződést (a továbbiakban: szerződés),
amely az Európai Unió tagországaiba szállítási engedéllyel rendelkezik.
(2) A szerződésnek oktatási, illetve nevelési intézményenként tartalmaznia kell különösen
a) a teljesítés helyszínét,
b) a tanítási, illetve foglalkozási napok számát az 1. §
(1) bekezdésében meghatározott időszakra vonatkozóan,
c) az 1. § (2) bekezdése szerint jogosult tanulók, illetve
óvodások számát a 7. § (1) bekezdésében meghatározott
időszakokra vonatkozóan,
d) a támogatott termék átvételének módját,
e) a termékek kiszerelési módját, illetve a kiszerelési
mód szerinti egységnyi mennyiséget,
f) a szállítandó termék e rendelet 2/b. számú melléklete
szerint számított tej egyenértékben megadott mennyiségét,
g) az adott termékre vonatkozó egységárat,
h) a fizetés feltételeit,
i) a szállítási időszakot,
j) a szállítások ütemezését.
(3) A szerződés e rendeletben meghatározott feltételeknek való megfelelőségét az MVH a 10. § szerint végzett
helyszíni ellenőrzés során is ellenőrizheti.
6. § (1) Az iskolatej program keretében az óvodások, az általános iskolai tanulók és a középiskolai tanulók részére a
foglalkozási, illetve a tanítási napokon az alábbi termékek
kerülhetnek kiszállításra:
a) a Magyar Élelmiszerkönyv (a továbbiakban: MÉ)
2–51/02. számú irányelvének 2.4. pontja szerinti zsíros tej
és a MÉ 2–51/02. számú irányelvének 2.1.5. pontja szerinti ízesített zsíros tejféleség legalább kilencven tömegszázaléknyi teljes tej tartalommal (a továbbiakban: a közösségi rendelet szerinti I. kategória);
b) a MÉ 2–51/02. számú irányelvének 2.4. pontja szerinti félzsíros tej és a MÉ 2–51/02. számú irányelvének
2.1.5. pontja szerinti ízesített félzsíros tejféleség legalább
kilencven tömegszázaléknyi félzsíros tej tartalommal
(a továbbiakban: a közösségi rendelet szerinti III. kategória);
c) a MÉ 2–51/02. számú irányelvének 2.4. pontja szerinti zsírszegény tej és a MÉ 2–51/02. számú irányelvének
2.1.5. pontja szerinti ízesített zsírszegény tejféleség legalább kilencven tömegszázaléknyi zsírszegény tej tarta
lommal (a továbbiakban: a közösségi rendelet szerinti
V. kategória);
d) a MÉ 2–51/09. számú irányelvének 9.4. pontja szerinti, nem ízesített, félzsíros vagy zsíros ömlesztett sajt,
a sajt szárazanyagára vonatkoztatott legalább negyven
százalék zsírtartalommal (a továbbiakban: a közösségi
rendelet szerinti VIII. kategória).
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt termékeknek meg kell
felelniük az e rendelet 2/a. számú mellékletében meghatározott minőségi követelményeknek.
(3) A kiszállított termék kizárólag közvetlenül az óvodások, az általános iskolai tanulók és a középiskolai tanulók részére kerülhet kiosztásra, azt a közoktatási intézmények más (pl. feldolgozási, kereskedelmi, ételkészítési)
célra nem használhatják fel.
(4) Nem vehető igénybe támogatás azon tej/ízesített tejvagy sajtmennyiség után, amelyet olyan tanuló, illetve
óvodás részére nyújtanak, aki az adott tanítási/foglalkozási napon már részesült az e rendelet szerint őt megillető
maximálisan 0,25 liter mennyiségű tejtermékből. Nem
vehető igénybe támogatás továbbá arra a mennyiségre
sem, amely az adott tanítási/foglalkozási napra leszállított
mennyiségből nem került kiosztásra.
(5) A kiszállított tejtermékek tej egyenértékét a 2/b. számú mellékletben megadottak szerint kell számolni.
7. § (1) A kérelmező az e rendelet 3. számú melléklete szerinti támogatási kérelmét a 2006. szeptember 1. és 2006.
október 31. közötti időszakban (a továbbiakban: I. időszak), valamint a 2006. november 1. és 2006. december 31. közötti időszakban (a továbbiakban: II. időszak)
kiszállított tejtermékekre vonatkozóan, időszakonként egy
alkalommal nyújthatja be az adott időszakot követő negyedik hónap utolsó napjáig az MVH kérelmező székhelye
szerint illetékes megyei kirendeltségéhez.
(2) A támogatási kérelemhez csatolni kell az adott időszakra vonatkozó számlák másolati példányait és azok
összesítőjét, amelynek minden számla vonatkozásában
tartalmaznia kell a számlákon szereplő, leszállított termékmennyiséget termékkategóriánkénti és korcsoportonkénti
(óvodás/általános iskolai tanuló/gyógypedagógiai tanterv
alapján tanuló, illetve integráltan nevelt általános iskolai
tanuló/szak-, illetve középiskolai tanuló) bontásban.
(3) A támogatási kérelem (1) bekezdésben meghatározott határidőn túli benyújtása esetén a közösségi rendelet
11. cikk (3) bekezdése szerinti jogkövetkezmények kerülnek alkalmazásra.
(4) A támogatási kérelemről az MVH a beérkezés napjától számított négy hónapon belül dönt.
(5) Az e rendeletnek megfelelő támogatási kérelemnek
az MVH helyt ad, amelyről határozatot hoz. A helyt adó
határozatnak tartalmaznia kell az igénybe vehető támogatás összegét. A támogatás az MVH határozata alapján
a (4) bekezdés szerinti határidőn belül kerül átutalásra
a kérelmező által – a Regisztrációs rendelet szerinti – ügyfélregisztrációs rendszerben megadott bankszámlaszámra.
(6) Az MVH a hiányosan beküldött támogatási kérelmek tekintetében tizenöt napos határidő tűzésével, egy
alkalommal hiánypótlásra szólítja fel a kérelmezőt.
(7) Amennyiben a kérelmező a hiánypótlási felszólításnak határidőben nem tesz eleget, úgy az MVH a támogatási kérelmet annak tartalma alapján bírálja el.
8. § (1) Az általános iskolai tanulók ellátása esetén az iskolatej program lebonyolítása a közösségi rendelet szerinti
támogatás összegéig közösségi forrásból, illetve ehhez
kapcsolódóan a Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetésében meghatározott forrásból kerül finanszírozásra.
(2) A közösségi támogatás forintban meghatározott értékének kiszámításakor a tejre és tejtermékekre vonatkozó
mezőgazdasági átváltási árfolyam esetében alkalmazandó
meghatározó ügyleti tények rögzítéséről szóló, 1993. június 30-i 1756/1993/EGK bizottsági rendelet mellékletének megfelelően az adott támogatási időszakban annak a
hónapnak a kezdő napján érvényes, az Európai Központi
Bank által hivatalosan közzétett forint/euró középárfolyamot kell alapul venni, amely hónapban a szállítás megkezdődött, illetve folytatódott.
(3) Az iskolafenntartók székhelyük alapján az e rendelet
4–7. számú mellékletei szerint kerülnek az igényelhető
támogatási mérték tekintetében besorolásra. A támogatási
kategóriákba való besorolás a fenntartó székhelye szerinti
önkormányzatnak a Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló 2005. évi CLIII. törvény 4. számú melléklete szerinti jövedelemdifferenciálódás mérséklésében
elfoglalt pozíciója, valamint 2004–2005. évi önhibáján
kívüli hátrányos helyzete figyelembevételével történt.
(4) A megyei önkormányzatok, országos kisebbségi
önkormányzatok, gesztor települési önkormányzatok, alapítványok, illetve egyházak fenntartásában működő iskolák esetében a jelen rendelet 4–7. számú mellékletei szerinti besorolás alapja a közoktatási intézmény székhelye.
(5) Az általános iskolai tanulók ellátására igényelhető
támogatás mértéke az e rendelet 4. számú melléklete szerinti székhelyű iskolafenntartó esetében a tejtermékek
nettó vételárának száz százaléka.
(6) Gyógypedagógiai tantervű oktatásban részt vevő
általános iskolai tanulók, illetve integráltan nevelt sajátos
nevelési igényű tanulók esetében igényelhető támogatás
a tejtermékek nettó vételárának száz százaléka.
(7) Az általános iskolai tanulók ellátására igényelhető
támogatás mértéke az e rendelet 5. számú melléklete szerinti székhelyű iskolafenntartó esetében a közösségi rendelet szerinti támogatás, valamint a közösségi rendelet
szerinti támogatás és a nettó vételár különbözetének ötven
százaléka.
(8) Az általános iskolai tanulók ellátására igényelhető
támogatás mértéke az e rendelet 6. számú melléklete szerinti székhelyű iskolafenntartó esetében a közösségi rendelet szerinti támogatás, valamint a közösségi rendelet
szerinti támogatás és a nettó vételár különbözetének
huszonöt százaléka.
(9) Az általános iskolai tanulók ellátására igényelhető
támogatás mértéke az e rendelet 7. számú melléklete szerinti székhelyű iskolafenntartó esetében a közösségi rendelet szerinti támogatás, valamint a közösségi rendelet
szerinti támogatás és a nettó vételár különbözetének tíz
százaléka.
(10) E rendelet alkalmazásában a támogatás alapja a
szerződés szerinti áfával csökkentett nettó vételár, de legfeljebb
a) a közösségi rendelet szerinti I. kategóriájú termékeken belül, a hűtve tárolást igénylő termékek esetében
18 Ft/dl,
b) a közösségi rendelet szerinti I. kategóriájú termékeken belül, a hűtve tárolást nem igénylő termékek esetében 16 Ft/dl,
c) a közösségi rendelet szerinti III. kategóriájú termékeken belül, a hűtve tárolást igénylő termékek esetében
15 Ft/dl,
d) a közösségi rendelet szerinti III. kategóriájú termékeken belül, a hűtve tárolást nem igénylő termékek esetében 13 Ft/dl,
e) a közösségi rendelet szerinti V. kategóriájú termékeken belül, a hűtve tárolást igénylő termékek esetében
11 Ft/dl,
f) a közösségi rendelet szerinti V. kategóriájú termékeken belül, a hűtve tárolást nem igénylő termékek esetében 9 Ft/dl,
g) a közösségi rendelet szerinti VIII. kategóriájú termékek esetében 800 Ft/kg.
9. § Az óvodások és a középiskolai tanulók ellátása esetén
az iskolatej program lebonyolítása során a közösségi rendeletben meghirdetett közösségi támogatás mértékéig igényelhető támogatás.
10. § (1) Az MVH a közoktatási intézményben, a kérelmezőnél, illetve a szállítónál és annak alvállalkozójánál helyszíni ellenőrzést végezhet.
(2) A közoktatási intézmény köteles naprakész nyilvántartást vezetni az intézménybe felvett tanulók, illetve óvodások, valamint az adott tanítási, illetve foglalkozási
napon jelen lévő tanulók, illetve óvodások számáról és a
kiosztott tejtermékek mennyiségéről a 6. § (1) bekezdésében meghatározott kategóriánkénti részletezésben. A közoktatási intézmény köteles a nyilvántartást az adott támogatási időszak lejártát követő öt évig megőrizni, és ellenőrzés esetén azt az MVH rendelkezésére bocsátani.
(3) Amennyiben a támogatás átutalását megelőző ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy a kérelmező, illetve
a közoktatási intézmény nem teljesítette a rendeletben foglaltakat – különös tekintettel a közoktatási intézmény naprakész nyilvántartási kötelezettségére –, akkor a kérelmező nem jogosult az érintett közoktatási intézmény esetében
igényelhető támogatás igénybevételére.
(4) Amennyiben az átutalást követő utóellenőrzés során
megállapítást nyer, hogy a kérelmező, illetve a közoktatási
intézmény nem teljesítette a rendeletben foglaltakat – különös tekintettel a közoktatási intézmény naprakész nyilvántartási kötelezettségére –, akkor az érintett közoktatási
intézmény esetében a támogatás a mezőgazdasági és
vidékfejlesztési támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló 2003. évi LXXIII. törvény 15. §-ának (1) bekezdése szerinti jogosulatlanul
igénybe vett támogatásnak minősül.
(5) A kérelmező a támogatási kérelem benyújtását
követő öt évig köteles megőrizni és ellenőrzés esetén az
MVH rendelkezésére bocsátani az 5. § szerint megkötött
szerződését, valamint az összes, a kiszállításokat és az
elszámolásokat alátámasztó bizonylatot.
11. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon
lép hatályba.
(2) A 2006. évi iskolatej program első félévének szabályozásáról szóló 115/2005. (XII. 15.) FVM rendelet, annak
módosításáról szóló 3/2006. (I. 18.) FVM rendelet, valamint a 46/2006. (VI. 19.) FVM rendelet 2006. augusztus 31-gyel hatályát veszti.
(3) E rendelet az iskolai tanulók tejjel és egyes tejtermékekkel való ellátására irányuló közösségi támogatás tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazásával
kapcsolatos szabályok megállapításáról szóló, 2000. december 11-i 2707/2000/EK bizottsági rendelet végrehajtását szolgálja.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1103/2017. (III. 6.) Korm. határozata a terrorveszély megelőzéséhez és elhárításához szükséges további források biztosításáról.
A Kormány a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
4. melléklet 2. pontja alapján jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 22. A  terrorellenes intézkedések megvalósításához kapcsolódó kiadások alcím legfeljebb
1499,6 millió forint összeggel történő túllépését.
Felelős: belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2003. (VII. 24.) NKÖM rendelete egyes ingatlanok műemlékké nyilvánításáról, illetve műemléki védettségének megszüntetéséről.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi
LXIV. törvény 32. §-a alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest, II. kerület,
Bécsi út 33—35. szám alatti, 14789 helyrajzi számú ingatlant, az Újlaki Iskola épületét.
(2) Műemléki környezetnek a 14607/1, 14607/2,
14833 helyrajzi számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja a Feszl László tervei
alapján, 1874—76-ban emelt, városképileg és településtörténetileg kiemelkedően fontos szerepű iskolaépület
historizáló homlokzatainak, belsőépítészeti és iparművészeti értékeinek védelme.
2. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest, II. kerület,
Hűvösvölgyi út 64—66. szám alatti, 11126 helyrajzi számú
ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 11124/4, 11129/7 és
11129/8 helyrajzi számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az ingatlanon álló, Gádoros Lajos és Mühlbacher István tervei szerint az 1950-es
évek elején épült Szinkronműterem építészeti értékeinek,
valamint értékes belső részleteinek védelme.
3. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest, V. kerület,
Markó utca 27. szám alatti, 24941 helyrajzi számú ingatlant, a Fővárosi Bíróság épületét.
(2) Műemléki környezetnek a 24864, 24865, 24866,
24867, 24911, 24940, 24942, 24944, 24945, 24976 helyrajzi
számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket I. kategóriába
sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja a Hauszmann Alajos
tervei alapján, 1888—89-ben emelt bírósági épület historizáló homlokzatainak, belső képző- és iparművészeti értékeinek, Feszty Árpád képeinek védelme.
4. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Budapest, VIII. kerület,
Blaha Lujza tér 1. szám alatti, 36432 helyrajzi számú ingatlant, a Corvin Áruház épületét.
(2) Műemléki környezetet nem jelölök ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja a Reiss Zoltán tervei
alapján, 1926—29-ben emelt Corvin Áruház historizáló,
Blaha Lujza tér felőli homlokzatának védelme.
5. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Borsod-Abaúj-Zemplén
megyei Méra, Malom utca 2—4. szám alatti, 349 és
350 helyrajzi számú ingatlanokat.
(2) Műemléki környezetként a 348/2, 351, 475, 476,
521/1, 522 helyrajzi számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom.
(4) A műemléki védelem célja a településre a 20. század
közepéig jellemző hagyományos építőkultúra jellegzetességeit és mára ritka tartozékait (pl. szabadkéményes konyhai kemence) őrző, módos paraszti lakóépület és gazdasági
épület fokozott védelme.
6. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Csongrád megyei Pusztamérges, Móra Ferenc tér 258 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetet nem jelölök ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az ingatlanon álló római
katolikus templom Takács István festőművész által 1968-ban
készített falképeinek, valamint Palka József által
1937—44-ben készített festett üvegablakainak védelme.
7. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Győr, Zrínyi utca 13. szám
alatti, 3899/2 helyrajzi számú ingatlanon álló, Ivánka
András által tervezett Könyvtár-Klubház épületét.
(2) Műemléki környezetként a 3899/2 helyrajzi számú
ingatlan többi részét és a 3899/1, 4081/2, 4083/3 helyrajzi
számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket II. kategóriába
sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1960-as években épült,
a modern magyar építészet skandináv irányzata kiemelkedő példáját képviselő Klubház építészeti értékeinek és
beépített tartozékainak fokozott védelme.
8. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Hajdú-Bihar megyei
Sáránd, Ady Endre utca 13. szám alatti, 15 helyrajzi számú
ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek az 1, 14, 16, 292/1, 292/2,
294/1 és 294/2 helyrajzi számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom.
(4) A műemléki védelem célja a 19. században épült, a
településre a 20. század közepéig általánosan jellemző hagyományos paraszti építőkultúra jellegzetességeit
(pl. paticsboltíves, szalmás faoszlopú oldaltornác) őrző lakóépület fokozott védelme.
9. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Kecskemét, Rákóczi utca
15. szám alatti, 1241 helyrajzi számú ingatlant, a Városi
Filmszínház épületét.
(2) Műemléki környezetként a 1240, 1243, 1244,
1269 helyrajzi számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1913-ban, Mende Valér
tervei alapján épült, klasszicizáló stílusú, városképileg
meghatározó szerepű filmszínház építészeti értékei védelme.
10. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Nagykanizsa, Sugár út
5. szám alatti, 1205 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 1207 helyrajzi számú
ingatlant jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja a Medgyaszay István tervei szerint, 1927-ben emelt, népies stílusú színház-filmszínház épület homlokzatainak, iparművészeti részleteinek megőrzése.
11. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Szabolcs-Szatmár megyei
Tarpa, Rákóczi utca 119. szám alatti, 768 helyrajzi számú
ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 657, 658, 659, 767,
769 helyrajzi számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom.
(4) A műemléki védettség célja a 19. században épült,
a településre a 20. század közepéig általánosan jellemző
hagyományos paraszti építőkultúra jellegzetességeit őrző
porta (lakóépület és melléképületei) fokozott védelme.
12. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Tolna megyei Dunaszentgyörgy, Rákóczi Ferenc utca, 1 helyrajzi számú református
templomot.
(2) Műemléki környezetnek a 2/1, 2/2, 3, 4/1, 5, 9/1, 9/2,
168, 169, 170, 171/1 helyrajzi számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1781—83 között emelt
református templom építészeti értékeinek, tartozékainak
védelme.
13. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Vas megyei Csönge,
Dózsa György utca 13. szám alatti, 390/1 helyrajzi számú
ingatlant.
(2) Műemléki környezetnek a 383, 384/1, 389, 390/2,
391/1, 391/2 helyrajzi számú ingatlanokat jelölöm ki.
(3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az 1840-ben emelt kisnemesi lakóépület építészeti értékeinek, valamint tartozékainak védelme.
14. § (1) Műemlékké nyilvánítom a Zala megyei Vaspör
község, Pusztacsatár külterület 046 helyrajzi számú ingatlant.
(2) Műemléki környezetet nem jelölök ki. (3) Az örökségvédelmi bírság megállapításának alapjául
szolgáló érték szempontjából a műemléket III. kategóriába
sorolom.
(4) A védetté nyilvánítás célja az ingatlanon álló, feltehetően középkori eredetű, barokk, római katolikus templom építészeti értékeinek, tartozékainak védelme.
15. § (1) Megszüntetem a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei
Tiszakeszi, Petőfi utca 9. szám alatti 750/4 helyrajzi számú
ingatlan 8149 törzsszámú műemléki védettségét.
(2) A műemléki védelem alatti népi lakóépület helyreállíthatatlanul elvesztette műemléki értékeit.
16. § (1) Megszüntetem a Heves megyei Gyöngyös, Jókai utca
6. szám alatti 2181/1 helyrajzi számú ingatlan műemléki
védettségét és a műemléki védettség alatt maradó Gyöngyös, Jókai utca 8. szám alatti 2181/2 helyrajzi számú ingatlan műemléki környezetévé minősítem.
(2) Telekosztás következtében a védett kórházépület és
melléképülete külön ingatlanokra kerültek. A melléképület műemléki értéket nem hordoz, ezért ezen ingatlan
egyedi védelmének fenntartása nem indokolt.
17. § (1) Megszüntetem a Pest megyei Bugyi, Kossuth Lajos
utca 15. szám alatti 1074 helyrajzi számú ingatlan
6936 törzsszámú műemléki védettségét.
(2) A műemléki védelem alatt álló népi lakóépület helyreállíthatatlanul elvesztette műemléki értékeit.
18. § (1) Megszüntetem a Zala megyei Kisgörbő, Arany János
utca 1. szám alatti 1/4 helyrajzi számú ingatlan műemléki
védettségét, és az ingatlant a műemléki védettségű Kisgörbő, Arany János utca 1. szám alatti 1/6 helyrajzi számú
ingatlan műemléki környezetévé minősítem.
(2) A műemléki védelem alatt álló lóistálló helyreállíthatatlanul elvesztette műemléki értékeit.
19. § Az e rendeletben műemléki védettség alá helyezett építmények fenntartásáról, jó karban tartásáról a műemlék
tulajdonosa, vagyonkezelője, illetve a tulajdonosi jogok
gyakorlója, továbbá jogszabályban meghatározott esetekben ingyenes használója a kulturális örökség védelméről
szóló 2001. évi LXIV. törvény szerint köteles gondoskodni.
20. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Hiller István s. k.,
a nemzeti kulturális örökség minisztere


text:
21/2018. (XII. 28.) HM rendelete a honvédelmi alkalmazottak jogállásával összefüggő kérdésekről.
A honvédelmi alkalmazottak jogállásáról szóló 2018. évi CXIV. törvény 93.  § 1–15., 20., 23., 26. és 27.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 45. §, valamint a 6. és 7. melléklet tekintetében a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85. § (4) bekezdés
g) pontjában és 85. § (4a) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 107. §-ában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. személyügyi szerv vezetője: a  honvédelmi szervezet személyügyi feladatok végrehajtásáért felelős szervezeti
elemének vezetője, vagy – ennek hiányában – a  központi személyügyi szerv vezetője által kijelölt szakmai
elöljáró vagy felettes,
2. pótlékalap: illetménypótlék számításának a  honvédelmi alkalmazottak jogállásáról szóló 2018. évi
CXIV. törvény (a továbbiakban: Haj.tv.) 69. §-a szerinti alapja.
2. § (1) A  honvédelmi alkalmazotti jogviszony tekintetében az  egészségügyi, a  közoktatási, a  kutatási, a  kulturális,
a közművelődési és a közgyűjteményi ágazati jogszabályok eltérő rendelkezéseket is megállapíthatnak.
(2) A  honvédelmi alkalmazotti jogviszony tekintetében a  honvédelmi ágazatban foglalkoztatottak közalkalmazotti
jogviszonyával összefüggő egyes kérdések rendezéséről szóló 27/2008. (XII. 31.) HM rendelet nem alkalmazható.
2. A munkáltatói jogkör gyakorlása 3. § (1) Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, a  honvédelmi alkalmazott felett a  munkáltatói jogokat a  honvédelmi
szervezet vezetője (a továbbiakban: munkáltatói jogkört gyakorló) gyakorolja.
(2) A  honvédelemért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) gyakorolja a  munkáltatói jogokat a  honvédelmi
szervezet honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban álló vezetője felett.
4. § (1) A munkáltatói jogkört gyakorló részére címzett hatáskört – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – a munkáltatói
jogkört gyakorló gyakorolja. A  honvédelmi szervezet szervezeti és működési szabályzata a  munkáltatói jogkört
gyakorló hatáskörébe tartozó egyes ügyekben a  kiadmányozási jogot a  honvédelmi szervezettel honvédelmi
alkalmazotti jogviszonyban, illetve a  Magyar Honvédséggel (a  továbbiakban: Honvédség) szolgálati viszonyban
álló, vezető beosztást vagy munkakört betöltő személyre ruházhatja, aki a munkáltatói döntés meghozatala során
a  munkáltatói jogkört gyakorló nevében jár el. A  kiadmányozási jog átruházása esetén a  kiadmányozási jog nem
ruházható tovább.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  munkáltatói döntésben fel kell tüntetni a  munkáltatói jogkört gyakorló és
a kiadmányozási jog gyakorlójának beosztását vagy munkakörét, valamint azt, hogy a kiadmányozási jog gyakorlója
a munkáltatói jogkört gyakorló nevében jár el.
(3) A kiadmányozási jog átruházása nem érinti a munkáltatói jogkört gyakorló személyét, döntési jogát és felelősségét,
valamint – ha a jogorvoslatot jogszabály biztosítja – a jogorvoslat igénybevételének lehetőségét, az elbírálás rendjét
és jogosultját.
(4) A  munkáltatói jogkört gyakorlót – távolléte vagy akadályoztatása esetén, továbbá ha a  beosztás, munkakör
ideiglenesen nincs betöltve – az  erre jogszabályban vagy a  honvédelmi szervezet szervezeti és működési
szabályzatában kijelölt személy helyettesíti.
3. A honvédelmi alkalmazotti munkakör betöltésének szabályai 5. § Honvédelmi alkalmazotti munkakörben a  Haj.tv. 12.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti nem magyar állampolgár
kizárólag abban az esetben alkalmazható, ha a honvédelmi alkalmazotti munkakör nemzetbiztonsági ellenőrzéshez
nem kötött, és az alkalmazni tervezett személy a honvédelmi alkalmazotti munkakör ellátásához szükséges magyar
nyelvtudással rendelkezik.
6. § (1) A honvédelmi alkalmazotti munkaköröket az 1. melléklet határozza meg.
 (2) A munkaköri jegyzékek és az állománytáblák az 1. melléklet szerinti munkaköri megnevezéseket tartalmazhatnak.
 (3) Az  (1) és (2)  bekezdéstől eltérően az  egyes ágazati jogszabályok eltérő honvédelmi alkalmazotti munkaköröket is
megállapíthatnak. 7. § (1) A  munkáltatói jogkört gyakorló a  honvédelmi alkalmazotti munkakör betöltésére a  Haj.tv. 13.  § (1)  bekezdése
alapján nyílt vagy zárt pályázatot írhat ki.
(2) Nyílt pályázat esetén a  pályázati kiírás nyilvános. A  nyílt pályázatot a  miniszter által vezetett minisztérium
(a továbbiakban: HM) hivatalos lapjában és honlapján, a honvédelmi szervezet honlapján, a közszolgálati vagy civil
állásportálon, az elektronikus levelező rendszeren, továbbá HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszeren
(a továbbiakban: HM KGIR) keresztül kell közzétenni.
(3) Zárt pályázat esetén a  pályázati kiírást csak a  pályázatban való részvételre előzetesen kiválasztott személyi kör
részére kell megküldeni.
(4) A pályázat feltételeit a munkáltatói jogkört gyakorló határozza meg.
 (5) Eredménytelen a  pályázat, ha nincs a  pályázati feltételeknek megfelelő, a  honvédelmi alkalmazotti munkakör
betöltésére alkalmas jelölt. 8. § Nem kell próbaidőt megállapítani akkor, ha a  honvédelmi alkalmazott a  kinevezését megelőző egy évben
honvédelmi szervezetnél vagy olyan polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezetnél állt
folyamatosan munkaviszonyban, amelynek állami tulajdonú részesedése felett az  államot megillető tulajdonosi
jogokat és kötelezettségeket a  miniszter gyakorolja, feltéve, hogy a  honvédelmi alkalmazott ez  idő alatt
rendelkezett a honvédelmi alkalmazotti jogviszonyában betöltendő munkaköréhez szükséges iskolai végzettséggel
vagy képesítéssel.
9. § A gyakornoki idővel kapcsolatban a  munkáltató alaptevékenysége ellátásával összefüggő munkakörnek
a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 36. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott feladatok ellátásához közvetlenül kapcsolódó
munkakörök minősülnek.
10. § Nem kell gyakornoki időt kikötni, ha a honvédelmi alkalmazott olyan honvédelmi alkalmazotti munkakört tölt be,
amelyhez szükséges vagy a  besorolás alapján figyelembe vehető jogi szakvizsga, szakorvosi szakgyógyszerészi,
szakpszichológusi végzettség, mérlegképes könyvelő szakképesítés vagy ezzel egyenértékű képesítés, okleveles
könyvvizsgálói képesítés, adó-vagy társadalombiztosítási ügyintéző (tanácsadói) képesítés, doktori fokozat,
a  tudomány(ok) kandidátusa, a  tudomány(ok) doktora, illetve a  külföldön szerzett és honosított vagy elismert
tudományos fokozat, és ezzel a honvédelmi alkalmazott rendelkezik.
11. § (1) A gyakornoki idővel kapcsolatos szakmai követelmények
a) az általános követelmények és
b) a honvédelmi alkalmazotti munkakörhöz kapcsolódó követelmények.
(2) Az általános követelmények teljesítését minden gyakornok részére elő kell írni.
 (3) Az általános követelmények biztosítják, hogy a gyakornok megismerje
a) a  honvédelmi szervezet alaptevékenységét meghatározó jogszabályok és a  honvédelmi szervezetre
vonatkozó szabályzatok tartalmát,
b) a honvédelmi szervezet szakmai kapcsolatrendszerét,
c) a szakmai követelményrendszert és a követelmények teljesítésének módját, és
d) a szervezeti ügyintézés elveit és gyakorlatát is.
(4) A  honvédelmi alkalmazotti munkakörhöz kapcsolódó követelmények megállapításának alapja a  kinevezésben
meghatározott honvédelmi alkalmazotti munkakör, illetve az ahhoz kapcsolódó munkaköri leírás.
(5) A honvédelmi alkalmazotti munkakörhöz kapcsolódó követelmények biztosítják, hogy a gyakornok
a) megismerje a munkaköre ellátására vonatkozó jogszabályokat, szakmai előírásokat,
b) elmélyítse ismereteit a munkaköréhez kapcsolódó szakterületen,
c) alkalmassá váljon a munkakörének önálló ellátására, és
d) elsajátítsa elméleti ismereteinek gyakorlati alkalmazási módját.
12. § (1) A  Haj.tv. 20.  § (1)  bekezdésében foglaltakat abban az  esetben is alkalmazni kell, ha a  honvédelmi alkalmazott
átmenetileg szolgálati beosztáshoz tartozó, iskolai végzettségének, képzettségének megfelelő feladatokat lát el.
(2) A  Haj.tv. 20.  § (1)  bekezdése kizárólag üres honvédelmi alkalmazotti munkakör vagy üres szolgálati beosztáshoz
tartozó feladatok átmeneti ellátására, továbbá a  honvédelmi alkalmazotti munkaköre vagy a  szolgálati beosztása
ellátásában legalább harminc napig akadályozott személy átmeneti helyettesítése esetén alkalmazható.
4. A minősítés 13. § (1) A  Haj.tv. 45.  § (4)  bekezdése szerinti célokra figyelemmel a  munkáltatói jogkört gyakorló a  honvédelmi
alkalmazottat a Haj.tv.-ben meghatározott esetekben a 2. mellékletben meghatározott szempontok szerint minősíti.
(2) A minősítés során az egyes minősítési szempontok szerinti értékeléskor a következő pontszámokat kell alkalmazni:
a) kiemelkedő minősítés három pont,
b) megfelelő minősítés kettő pont,
c) kevéssé megfelelő minősítés egy pont,
d) nem megfelelő minősítés nulla pont.
(3) A  honvédelmi alkalmazott minősítésének eredményeként kiválóan alkalmas, alkalmas, kevéssé alkalmas, illetve
alkalmatlan minősítést kaphat.
(4) A  minősítés eredményét az  egyes minősítési szempontok értékelésekor adható legmagasabb pontszámnak
a ténylegesen adott pontszámokhoz viszonyított aránya alapján a következők szerint kell megállapítani:
a) nyolcvantól száz százalékig kiválóan alkalmas, megfelelt,
b) hatvantól hetvenkilenc százalékig alkalmas, megfelelt,
c) harminctól ötvenkilenc százalékig kevéssé alkalmas, megfelelt,
d) harminc százalék alatt alkalmatlan, nem megfelelt,
minősítést kap a honvédelmi alkalmazott.
(5) A  (4)  bekezdéstől eltérően, a  honvédelmi alkalmazott alkalmatlan minősítést kap, ha legalább egy minősítési
szempont értékelése nem megfelelő minősítésű.
(6) E rendelet minősítésre vonatkozó rendelkezéseit azon honvédelmi alkalmazotti munkakörök esetében, ahol ágazati
jogszabály eltérő szabályokat állapít meg a  minősítésre vonatkozóan, az  ágazati jogszabályban foglalt eltérések
figyelembevételével kell alkalmazni.
(7) A honvédelmi alkalmazott minősítésének eredményét a HM KGIR alkalmazásban kell rögzíteni.
5. A munkaidő 14. § A munkáltatói jogkört gyakorló rendelkezése szerint – az  érintett honvédelmi alkalmazotti munkakörökben –
a  havi munkaidőkeret legalább 90%-át kell a  munkahelyen eltöltenie annak a  honvédelmi alkalmazottnak, aki
teljes munkaidejében a  polgári légiforgalom-irányítással közvetlen kapcsolatban áll, és azzal azonos, csökkentett
munkaidejű feladatot lát el.
15. § (1) A  honvédelmi szervezet készenlét fokozása, kiemelt feladat, különösen katasztrófaelhárítással vagy tömeges
bevándorlás okozta válsághelyzettel kapcsolatos feladat, egészségügyi, technikai biztosítás, nemzetközi
szerződésből eredő kötelezettség, a  Honvédség különleges jogrendi működéséhez kapcsolódó feladatainak
teljesítése esetén a  munkáltatói jogkört gyakorló előzetes értesítés nélkül elrendelheti, hogy a  honvédelmi
alkalmazott a munkahelyén, illetve a helyszínen ügyeletet teljesítsen.
(2) A  rendkívüli munkaidőt – annak teljesítését megelőzően – írásba foglalt munkáltatói döntéssel kell elrendelni.
A  munkáltatói döntést a  honvédelmi alkalmazottal a  lehető legkorábban, de legkésőbb a  rendkívüli munkaidő
megkezdése előtt huszonnégy órával közölni kell.
(3) Ha a  (2) bekezdésben foglaltak megtartása nem lehetséges, utólag haladéktalanul írásba kell foglalni a  rendkívüli
munkaidő elrendelésére vonatkozó munkáltatói döntést.
(4) A  rendkívüli munkaidő elrendelésének, illetve teljesítése igazolásának módjáról a  munkáltatói jogkört gyakorló
rendelkezik.
16. § (1) A munkaközi szünet időtartama munkaidőnek minősül.
(2) A  honvédelmi alkalmazott a  Haj.tv. 56.  §-a szerinti pótszabadságra történő igényéről büntetőjogi felelőssége
tudatában nyilatkozik. A nyilatkozathoz csatolni kell a házassági anyakönyvi kivonat másolatát. A személyügyi szerv
vezetője a nyilatkozat alapján rögzíti a pótszabadságot a HM KGIR alkalmazásban.
6. Illetmény és egyéb juttatások 17. § A honvédelmi alkalmazotti munkakörök fizetési osztályokba sorolását, a  vezetői megbízással ellátható magasabb
vezetői és vezetői beosztásokat, az ezekhez kapcsolódó vezetői pótlék mértékét az 1. melléklet határozza meg.
18. § A honvédelmi alkalmazotti fizetési osztályok első fizetési fokozatához tartozó illetmény garantált összegét, valamint
a  növekvő számú fizetési fokozatokhoz tartozó – az  első fizetési fokozat garantált illetményére épülő – legkisebb
szorzószámokat a 3. melléklet határozza meg.
19. § (1) A  honvédelmi alkalmazott honvédelmi illetménykiegészítésének szorzószámait – a  (2)–(4)  bekezdésben
meghatározott kivétellel – az  illetmény-megállapításánál figyelembe vett fizetési osztályonként és fizetési
fokozatonként a 4. melléklet határozza meg.
(2) Ha a  honvédelmi alkalmazott a  nemzeti köznevelésről szóló törvény szerinti garantált illetményre jogosult,
a honvédelmi illetménykiegészítés szorzószámait az  illetmény-megállapításánál figyelembe vett iskolai végzettség
és fizetési kategória alapján az 5. melléklet határozza meg.
(3) Ha a  honvédelmi alkalmazott az  egészségügyről szóló törvényben meghatározott egészségügyi tevékenységet
végez, a honvédelmi illetménykiegészítést 1,000 szorzószámmal kell megállapítani.
(4) Ha az  (1)–(3)  bekezdés szerinti honvédelmi alkalmazott nyilatkozatot tesz arról, hogy a  Haj.tv. 3.  § (2)  bekezdése
szerint a  hadkötelezettség bevezetése esetén katonai szolgálat teljesítését (a  továbbiakban: többletkötelezettség)
önkéntesen vállalja, a  honvédelmi illetménykiegészítés szorzószáma az  (1)–(3)  bekezdés szerint meghatározott
szorzószám 133%-a.
(5) A  (4)  bekezdés szerint megnövelt szorzószámokat a  honvédelmi alkalmazott által tett, a  többletkötelezettség
teljesítésének önkéntes vállalására vonatkozó nyilatkozat (a  továbbiakban: Nyilatkozat) megtételét követő hónap
első napjától, annak érvényességéig kell alkalmazni.
20. § (1) Tűzszerész pótlékra jogosult az  a  honvédelmi alkalmazott, aki aknazár telepítésekor, elaknásított terület,
illetve lőszer, robbanóanyag, robbanótest felkutatásakor, mentesítéskor, hatástalanításkor, lőtér lövészet utáni
mentesítésekor vagy robbantási feladat végrehajtásakor
a) gépjárművezetőként lőszerek, robbanóanyagok, robbanótestek szállítását végzi, vagy
b) a munkakörének ellátása során robbanásveszélyes helyen tartózkodik.
(2) A tűzszerész pótlékra való jogosultság megállapításának és folyósításának feltételeire a honvédek illetményéről és
illetményjellegű juttatásairól szóló miniszteri rendeletet kell megfelelően alkalmazni.
(3) A  tűzszerész pótlék óránkénti mértéke gépjárművezető esetében a  pótlékalap 14,9%-a, a  többi esetben
a pótlékalap 9,3%-a.
21. § (1) A  huszonnégy órát meg nem haladó időtartamú készenlét fokozás miatt elrendelt munkavégzés esetén
a honvédelmi alkalmazottat illetménye és illetménypótlékai, valamint a rendes napi munkaidőn felüli időtartam első
kettő órájára 75%-os, az ezt meghaladó időtartamra 100%-os készenlét fokozási pótlék illeti meg.
(2) A  huszonnégy órát meghaladó időtartamú készenlét fokozás miatt elrendelt munkavégzésben érintett, illetve
a  különböző katonai gyakorlatokon résztvevő honvédelmi alkalmazottnak a  rendes napi munkaidőn felüli
igénybevételért
a) térítésmentes természetbeni ellátásként élelmezés, szállás,
b) a Haj.tv. 51. § (4) bekezdése szerinti napi átalány illetménypótlék (a továbbiakban: gyakorlati pótlék), és
c) a  heti pihenőnapon, illetve munkaszüneti napon történt igénybevétel esetén – az  a) és b)  pontban
foglaltakon felül – másik pihenőnap (pihenőidő) jár, amit az igénybevételt követő hónap végéig kell kiadni.
 (3) A  gyakorlati pótlék napi mértéke a  pótlékalap 15%-a. A  gyakorlati pótlékra jogosító honvédelmi alkalmazotti
munkaköröket és a  jogosultság feltételeit – a  honvédelmi alkalmazott gyakorlaton eltöltött ideje és
a munkakörülmények figyelembevételével differenciáltan – a munkáltatói jogkört gyakorló állapítja meg.
22. § A honvédelmi alkalmazott illetményét a tárgyhónapot követő hónap 5. napjáig kell kifizetni.
23. § (1) A  Haj.tv. 76.  § (3)  bekezdése szerinti jutalmat a  munkáltatói jogkört gyakorló a  részére évente jóváhagyott,
jutalmazásra fordítható keret terhére állapíthat meg. A  honvédelmi alkalmazott részére jutalmat a  miniszter is
megállapíthat.
(2) A Haj.tv. 76. § (3) bekezdése szerinti jutalmazásnál a következő szempontokat kell figyelembe venni:
a) a jutalmazásnak arányban kell állnia az elvégzett munka színvonalával, eredményességével,
b) a jutalmazásnál a fokozatosság elvét követni kell,
c) a jutalom összegének igazodnia kell az elismerés szintjéhez,
d) ugyanazon kifejtett teljesítményért, megszerzett érdemért csak egy jutalom állapítható meg, és az  egy
időben több címen is kiérdemelt elismerést elsődlegesen a megállapított jutalom mértékében kell kifejezésre
juttatni, valamint
e) a jutalom megállapítására jogosult, (1) bekezdés szerinti vezető önmagát jutalomban nem részesítheti.
24. § A jubileumi jutalom alapjául szolgáló illetmény összegébe a  Haj.tv. 70–75.  §-a szerinti pótlékokat,
illetménykiegészítést minden honvédelmi alkalmazott esetében be kell számítani.
7. A címadományozás szabályai 25. § (1) A munkáltatói jogkört gyakorló a tudományos munkakört betöltő honvédelmi alkalmazottnak intézeti szenior (Shc.)
címet adományozhat, ha
a) honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban legalább tizenöt évet tudományos munkakörben eltöltött, és
b) kiemelkedő, illetve tartósan jó kutatómunkát végzett.
(2) Az intézeti szenior (Shc.) címet viselő honvédelmi alkalmazott ezen cím után címpótlékra nem jogosult.
8. A honvédelmi alkalmazott honvédelmi továbbképzésére vonatkozó rendelkezések
26. § (1) A  honvédelmi alkalmazott évente legalább egy alkalommal köteles részt venni a  szakterületéhez kapcsolódó
elméleti honvédelmi továbbképzésen (a továbbiakban: honvédelmi továbbképzés).
(2) A  honvédelmi továbbképzés tananyagát a  szakmai felelős szervezetekkel együttműködésben a  HM oktatásért
felelős szervezeti egysége állítja össze.
(3) A  honvédelmi továbbképzést a  honvédelmi szervezet kiképzésért felelős szervezeti egysége, annak hiányában
a honvédelmi szervezet vezetője által kijelölt szervezeti egység vagy személy hajtja végre.
(4) A  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a  továbbiakban: KNBSZ) állományába tartozó honvédelmi alkalmazottak
honvédelmi továbbképzése tananyagának összeállítását, a  honvédelmi továbbképzés megszervezésének és
lebonyolításának rendjét a KNBSZ főigazgatója határozza meg.
27. § (1) A  honvédelmi alkalmazott honvédelmi továbbképzési kötelezettségét a  honvédelmi továbbképzésen történő
személyes részvételével köteles teljesíteni, és azt az aláírásával igazolja.
(2) A honvédelmi alkalmazott honvédelmi továbbképzési kötelezettsége a próbaidő leteltét követő nappal kezdődik.
 (3) Ha a honvédelmi alkalmazott honvédelmi alkalmazotti jogviszonya év közben megszűnik, a honvédelmi szervezet
kiképzésért felelős szervezeti egysége, annak hiányában a  honvédelmi szervezet vezetője által kijelölt szervezeti
egység vagy személy a  honvédelmi továbbképzési kötelezettség teljesítéséről vagy nem teljesítéséről szóló
igazolást ad ki.
(4) Ha a honvédelmi alkalmazott a (3) bekezdés szerinti tárgyévben ismételten honvédelmi szervezetnél helyezkedik el,
honvédelmi továbbképzési kötelezettség abban az esetben terheli, ha az előző honvédelmi szervezetnél igazoltan
még nem teljesítette azt.
(5) A honvédelmi alkalmazott a szülési szabadság, a fizetés nélküli szabadság és a keresőképtelenség idejére mentesül
a tárgyévben a honvédelmi továbbképzési kötelezettség alól, ha távollétének időtartama a tárgyévben a tíz hónapot
meghaladja.
(6) Tartós külföldi munkavégzése esetén – a  külföldön tartózkodás időtartamára – a  miniszter, a  KNBSZ állományába
tartozó honvédelmi alkalmazott esetében a  munkáltatói jogkört gyakorló a  honvédelmi alkalmazottat mentesíti
a honvédelmi továbbképzési kötelezettség alól.
28. § (1) Az év közben létesített honvédelmi alkalmazotti jogviszony esetén a honvédelmi alkalmazott a tárgyévre vonatkozó
honvédelmi továbbképzési kötelezettségétől abban az  esetben lehet eltekinteni, ha a  próbaidejének lejártát
követően a tárgyévből kevesebb, mint egy hónap van hátra, és a honvédelmi szervezetnek a tárgyévre vonatkozóan
újabb honvédelmi továbbképzés megszervezésére már nincs lehetősége.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a honvédelmi alkalmazottnak az előző évben elmaradt honvédelmi továbbképzését
a következő évben legkésőbb június 30. napjáig pótolnia kell. Az előző évben elmaradt és a következő évben pótolt
honvédelmi továbbképzés nem mentesít a pótlás évében teljesítendő honvédelmi továbbképzési kötelezettség alól.
(3) A  honvédelmi szervezetnek a  honvédelmi továbbképzés pótlására szükség szerint, de legalább kettő időpontot
biztosítania kell.
29. § (1) A  honvédelmi továbbképzés időtartamára a  honvédelmi alkalmazott mentesül a  rendelkezésre állási és
munkavégzési kötelezettség alól.
(2) A  mentesülés (1)  bekezdés szerinti időtartama a  munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 115.  §
(2)  bekezdése alkalmazásában munkában töltött időnek minősül, és ezen időtartamra a  honvédelmi alkalmazott
illetményre jogosult.
30. § (1) A honvédelmi szervezet kiképzésért felelős szervezeti egysége, annak hiányában a honvédelmi szervezet vezetője
által kijelölt szervezeti egység vagy személy legalább harminc nappal a  tárgyévi első honvédelmi továbbképzést
megelőzően írásban vagy a  HM KGIR Ügyfélszolgálati Rendszeren (a  továbbiakban: HM KGIR ÜSZR) keresztül
tájékoztatja a honvédelmi alkalmazottat a honvédelmi továbbképzés várható időpontjairól.
(2) Ha a  honvédelmi alkalmazott az  előírt honvédelmi továbbképzésen önhibáján kívüli okból nem tud részt venni,
a  honvédelmi szervezetnek szükség szerint, de legalább kettő alkalommal biztosítani kell, hogy a  honvédelmi
alkalmazott a honvédelmi továbbképzési kötelezettségét teljesíteni tudja.
31. § A honvédelmi szervezet kiképzésért felelős szervezeti egysége, annak hiányában a honvédelmi szervezet vezetője
által kijelölt szervezeti egység vagy személy a  honvédelmi továbbképzési kötelezettség teljesítését vagy annak
elmaradását, valamint a  27.  § (5) és (6)  bekezdése vagy 28.  § (1)  bekezdése szerinti honvédelmi továbbképzési
kötelezettség alóli mentesítést a HM KGIR alkalmazásban rögzíti.
32. § (1) Ha a  honvédelmi alkalmazott a  honvédelmi továbbképzési kötelezettségének nem tesz eleget, és a  pótlásra
megadott időpontok egyikén sem vesz részt, a tárgyévre vonatkozó honvédelmi továbbképzési kötelezettsége nem
minősül teljesítettnek.
(2) A  honvédelmi alkalmazott az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  28.  § (2)  bekezdésében foglaltak szerint köteles
a honvédelmi továbbképzést pótolni.
9. A honvédelmi alkalmazott többletkötelezettség vállalása 33. § (1) A  honvédelmi alkalmazott személyesen, az  előírt formanyomtatványon vagy a  HM KGIR ÜSZR alkalmazással
elektronikus formában tehet Nyilatkozatot.
(2) A Nyilatkozat a Nyilatkozat megtételét követő hónap első napjától számított három évig érvényes.
 (3) Ha a honvédelmi alkalmazott a Nyilatkozat érvényességének lejárta előtt ismételten Nyilatkozatot tesz, a Nyilatkozat
érvényessége alkalmanként további három évvel meghosszabbodik.
 (4) Ha a honvédelmi alkalmazott a Nyilatkozat érvényességének lejártáig ismételten Nyilatkozatot nem tesz, azt úgy kell
tekinteni, hogy nem vállalja ismételten a többletkötelezettség teljesítését.
 (5) Ha a  honvédelmi alkalmazott honvédelmi alkalmazotti jogviszonya a  Nyilatkozat érvényességi ideje alatt
megszűnik, a megtett és még érvényes Nyilatkozat a honvédelmi alkalmazotti jogviszony megszűnésének napján
érvényét veszíti.
(6) A felmentési vagy lemondási idejét töltő honvédelmi alkalmazott Nyilatkozatot nem tehet. Az érvényes Nyilatkozat
a felmentési idő kezdőnapjával vagy a lemondás közlését követő napon érvényét veszíti.
(7) Ha a  honvédelmi alkalmazott határozott idejű kinevezésének idejéből kevesebb, mint három év van hátra,
Nyilatkozat legfeljebb a határozott idejű kinevezés időtartamára tehető.
(8) A  Haj.tv. 12. (1)  bekezdés c)  pontja szerinti nem magyar állampolgár honvédelmi alkalmazott – figyelemmel
a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 31. § (1) bekezdésében foglalt, a katonai
szolgálathoz fűződő állampolgársági feltételre – Nyilatkozatot nem tehet.
34. § (1) A személyügyi szerv vezetője a Nyilatkozatot a HM KGIR alkalmazásban rögzíti.
(2) A személyügyi szerv vezetője a Nyilatkozat érvényességének lejártát megelőzően legalább hatvan nappal írásban
vagy a HM KGIR ÜSZR alkalmazáson keresztül tájékoztatja a honvédelmi alkalmazottat a Nyilatkozat érvényessége
lejártának időpontjáról, valamint a Nyilatkozat ismételt megtételének lehetőségéről és módjáról.
35. § A honvédelmi alkalmazott a Nyilatkozatot – a próbaidő lejártát követően – bármikor megteheti.
10. A külföldre utazás bejelentésének és a visszarendelés szabályai
36. § (1) Ha a  honvédelmi alkalmazott külföldre utazása tervezetten a  három napot meghaladja, köteles azt a  külföldre
utazás megkezdése előtt legalább egy héttel a  munkaköri leírásában meghatározott közvetlen felettese útján
a munkáltatói jogkört gyakorlónak bejelenteni.
(2) A  Haj.tv. 87.  § (1)  bekezdése szerinti visszarendelést a  honvédelmi alkalmazottal a  feladatellátásra kötelezés előtt
legalább huszonnégy órával korábban, ha ezt a feladatellátás érdeke nem teszi lehetővé, akkor a lehető legkorábban
közölni kell.
(3) Ha a  visszarendelés egy napot meghaladóan engedélyezett szabadság ideje alatt történik, és a  feladatellátás
meghaladja az egy munkanapot, a visszarendeléssel ténylegesen érintett szabadságnapokat ismételten ki kell adni.
11. A központi személyügyi szerv egyes feladatai 37. § (1) A  központi személyügyi szerv az  üres vagy megüresedő honvédelmi alkalmazotti munkakörbe történő kinevezés
érdekében megvizsgálja, hogy van-e olyan, a  Hjt. 46.  § (1)  bekezdés r) vagy s)  pontja szerint rendelkezési
állományba tartozó katona (a  továbbiakban: tartalékállományba tartozó katona), akinek iskolai végzettsége,
szakképzettsége vagy szakképesítése alapján az  üres vagy megüresedő honvédelmi alkalmazotti munkakör
felajánlható.
(2) A  központi személyügyi szerv tájékoztatja a  tartalékállományba tartozó katonát az  iskolai végzettségének,
szakképzettségének vagy szakképesítésének megfelelő üres vagy megüresedő honvédelmi alkalmazotti
munkakörről. A  tartalékállományba tartozó katona a  tájékoztatás közlésétől számított kettő munkanapon
belül írásban nyilatkozik a  honvédelmi alkalmazotti munkakörben történő továbbfoglalkoztatási lehetőség
igénybevételéről. Ha a tartalékállományba tartozó katona a határidő leteltéig a nyilatkozattételt elmulasztja, azt úgy
kell tekinteni, hogy a honvédelmi alkalmazotti munkakörben történő továbbfoglalkoztatási lehetőséget nem veszi
igénybe.
(3) A  továbbfoglalkoztatását kérő tartalékállományba tartozó katonáról a  központi személyügyi szerv tájékoztatja
a  munkáltatói jogkört gyakorlót. Ha a  tartalékállományba tartozó katona az  (1)  bekezdés szerinti honvédelmi
alkalmazotti munkakör ellátására alkalmas, a  munkáltatói jogkört gyakorló kinevezi, feltéve, hogy a  kinevezést
megelőző napon szolgálati viszonya megszűnik.
12. A KNBSZ honvédelmi alkalmazotti állományára vonatkozó rendelkezések
38. § (1) A KNBSZ honvédelmi alkalmazotti állományú tagja esetében nem alkalmazható a 31. §, a 36. § és a 37. §.
 (2) A  KNBSZ honvédelmi alkalmazotti állományú tagja esetében a  honvédelmi továbbképzési kötelezettség
teljesítése vagy annak elmaradása, valamint a  honvédelmi továbbképzési kötelezettség alóli mentesítés a  KNBSZ
saját személyügyi nyilvántartásában kerül rögzítésre. Honvédelmi szervezethez történő áthelyezés esetén
a  fenti –  a  honvédelmi alkalmazotti jogviszony módosítása évére vonatkozó – adatokat a  központi személyügyi
nyilvántartó rendszerben fel kell tüntetni.
(3) A  KNBSZ honvédelmi alkalmazotti állományú tagja a  nemzetbiztonsági érdek elsődlegessége alapján teljesíti
szolgálatát.
(4) A KNBSZ honvédelmi alkalmazotti állományú tagja jognyilatkozatot csak személyesen tehet.
 (5) A KNBSZ honvédelmi alkalmazotti állományú tagja
a) a  gyülekezési jog alapján szervezett rendezvényen történő megjelenési szándékát köteles a  munkáltatói
jogkört gyakorlónak előzetesen írásban bejelenteni, aki a részvételt megtilthatja,
b) a külföldre utazásának tervezett időpontját és útvonalát, az utazás célját és útitársait, a külföldi tartózkodási
helyét, a  hazatérésének várható időpontját az  utazás megkezdését megelőzően legalább tíz nappal
a munkáltatói jogkört gyakorlónak köteles írásban bejelenteni,
c) a b) ponttól eltérően az Észak-atlanti Szerződés Szervezete és az Európai Unió tagállamaiba történő utazást
legkésőbb az  utazás megkezdését megelőző napon a  munkáltatói jogkört gyakorlónak köteles írásban
bejelenteni,
d) köteles a munkáltatói jogkört gyakorlónak írásban bejelenteni
da) a  külföldi állampolgárral vagy külföldi állampolgársággal is rendelkező személlyel létesített,
fenntartott kapcsolatát,
db) a vele egy lakóhelyen vagy tartózkodási helyen együtt élő személyek tekintetében beállott változást,
dc) hazai és külföldi pénzintézetnél vezetett valamennyi számláját,
dd) egymillió forintot meghaladó forgalmi értékű ingatlan és ingóság megszerzését,
de) a munkaidőn kívüli tartózkodási helyét a munkáltatói jogkört gyakorló által elrendelt időszakban, és
df ) a biztonsági helyzetét befolyásoló egyéb körülményeket, azok megváltozását.
(6) Az  (5)  bekezdés b) és c)  pontja esetén a  munkáltatói jogkört gyakorló a  külföldre utazást szolgálati vagy
nemzetbiztonsági érdekből korlátozhatja vagy megtilthatja. Rendkívül indokolt esetben az  (5)  bekezdés b) és
c) pontja szerinti határidőktől el lehet térni.
13. Záró rendelkezések 39. § Ez a rendelet 2019. január 1-jén lép hatályba.
40. § Az e  rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő, miniszteri utasításban elrendelt átszervezéshez kapcsolódóan,
a  miniszteri utasításban meghatározott szervezési időszakban megkötött, a  közalkalmazottak jogállásáról szóló
1992. évi XXXIII. törvény 26. §-a szerinti megállapodásnak tartalmaznia kell a Haj.tv. 97. § (1) bekezdésére vonatkozó
tájékoztatást is.
41. § (1) Ha a  2019. január 1-jén honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatott személy 2009. január 1-jét
megelőzően létesített honvédségi közalkalmazotti jogviszonyt és ez  utóbbi 2018. december 31-éig folyamatosan
fennállt, számára jogszabály által biztosított betegszabadság időtartamára járó kiegészítő pótlék, éjszakai
pótlék, délutáni és éjszakai műszakpótlék (ideértve az  1992-ben fenntartott korábbi műszakpótlékokat is),
teljesítménypótlék, valamint rendkívüli munkavégzésért járó pótlék megállapítását a  2018. december 31-én
hatályos, honvédségi közalkalmazottakra vonatkozó szabályok alapján kell továbbra is biztosítani.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti betegszabadság időtartamára járó kiegészítő pótlékot megfelelően kell alkalmazni,
ha a  2019. január 1-jén honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatott személy 2009. január 1-jét
megelőzően létesített honvédelmi szervezetnél köztisztviselői jogviszonyt, és kormányzati szolgálati jogviszonya
2018. december 31-én megszakítás nélkül fennállt.
(3) A  21.  § (3) és (4)  bekezdésétől eltérően 2019. évre a  gyakorlati pótlékra jogosító honvédelmi alkalmazotti
munkaköröket és a jogosultság feltételeit érvényes kollektív szerződés is megállapíthatja, amely a gyakorlati pótlék
21. § (3) bekezdése szerinti mértékétől a honvédelmi alkalmazott javára eltérhet.
42. § (1) A Haj.tv. 97. § (1) bekezdése szerint érintett honvédelmi alkalmazott a Nyilatkozatot első alkalommal 2019. április 1.
és 2019. április 30. között teheti meg.
(2) Az  (1)  bekezdés szerint megtett Nyilatkozat 2019. május 1-jétől érvényes azzal, hogy – a  19.  § (5)  bekezdésétől
eltérően – a 19. § (4) bekezdését visszamenőlegesen 2019. január 1-jétől kell alkalmazni.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti esetben a  visszamenőleges kifizetéssel érintett időszakra vonatkozóan kifizetett és
a  visszamenőlegesen megállapított honvédelmi illetménykiegészítés különbözetének összegét legkésőbb
a 2019. május hónapra járó illetménnyel együtt kell folyósítani.
(4) Ha a  Haj.tv. 97.  § (1)  bekezdése szerint érintett honvédelmi alkalmazott az  (1)  bekezdésben meghatározott
időpontban nem tesz Nyilatkozatot, azt 2019. május 1-jét követően a 35. §-ban foglaltak szerint teheti meg.
43. § A honvédelmi továbbképzés tananyagának kidolgozását 2019. évben kell végrehajtani, a  honvédelmi
alkalmazottnak a honvédelmi továbbképzési kötelezettségét első alkalommal 2020. évben kell teljesítenie.
44. § A HM Hadtörténeti Intézet és Múzeumban a  honvédelmi alkalmazott kollektív szerződésben meghatározottak
szerint formaruhára jogosult.
45. § (1) A honvédelmi ágazatban foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyával összefüggő egyes kérdések rendezéséről
szóló 27/2008. (XII. 31.) HM rendelet (a továbbiakban: R.) 11/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„11/A. § (1) A közalkalmazott – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – havonta honvédelmi ágazati pótlékra jogosult.
A honvédelmi ágazati pótlék mértéke – a  (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a pótlékalap 84,5%-a. A honvédelmi
ágazati pótlék összegét a kerekítés általános szabályai szerint száz forintra kerekítve kell megállapítani.
(2) Nem jogosult a honvédelmi ágazati pótlékra a közalkalmazott, ha
a) a katonai oktatási intézmény állományába tartozik és a nemzeti köznevelésről szóló törvény vagy
b) az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló törvény
szerinti garantált illetményre jogosult.
(3) A  miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézmény állományába tartozó közalkalmazott
honvédelmi ágazati pótlékának mértékét
a) a  nemzeti köznevelésről szóló törvény szerinti garantált illetményre jogosultak esetében az  illetménymegállapításánál figyelembe vett iskolai végzettség és fizetési kategória alapján a 2. melléklet,
b) az a) pont hatálya alá nem tartozók esetében besorolási osztályonként és fizetési fokozatonként a 3. melléklet
határozza meg.
(4) A Kjt. 78. §-a alapján járó jubileumi jutalom alapjául szolgáló illetmény összegébe az (1) és (3) bekezdés szerinti
honvédelmi ágazati pótlékot is be kell számítani.”
(2) Az R. a 6. melléklet szerinti 2. melléklettel egészül ki.
 (3) Az R. a 7. melléklet szerinti 3. melléklettel egészül ki.
 (4) Az R. 5/A. §-ában a „miniszter” szövegrész helyébe a „miniszter (a továbbiakban: miniszter” szöveg lép.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
157/2018. (IV. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Petőné dr. Sipka Juditot
2018. április 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
10/2015. (HK 4.) HVKFH szakutasítása NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése, valamint a A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
10. § (2) bekezdése alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. § (2) bekezdés c) és
d) pontjára, a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, a miniszter irányítása alá tartozó központi
hivatalokra, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi
szervezetek) terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy intézkedjen a szakutasításban foglaltak
végrehajtására.
derőnemi szórövidítések gyűjteménye NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők
szerint:
a) témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
(a továbbiakban: MH ÖHP),
b) bevezetés időpontja: 2015. 03. 01.,
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
Úszójárművek vontatási szabályai NATO egységesítési
egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény Magyarországon nem kerül
bevezetésre. 5. A STANAG 2036 (ED6)
LAND MINE LAYING, MARKING, RECORDING
AND REPORTING PROCEDURES / Aknamező telepítésének, jelölésének és jelentésének eljárásrendje NATO
egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
12 hónapon túl,
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre,
d) fenntartás:
da) Az Ottawai egyezmény értelmében Magyar Hon
védség gyalogság elleni aknákat, aknamezőket nem használ, és nem telepít.
db) Az MH rendszerében jelenleg nincs aknamező létrehozására alkalmas aknatípus, így az aknamező rendszere
csak az aknák beszerzését követően kerül meghatározásra.
CARE OF WOMEN IN JOINT/COMBINED OPERATIONS – AMedP-8.9, EDITION A/ Hadműveletekben
résztvevő nők egészségügyi ellátásának minimum követelményei NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) a bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül, c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre,
d) fenntartás:
da) AMedP-8.9 CHAPTER 2: Missziós területen szol
gálatot teljesítő katona-orvosok kizárólag kompetenciájukon belül fognak nőgyógyászati diagnózist felállítani és
kezelést végezni. Nőgyógyász szakorvost kell bevonni,
amennyiben (nőgyógyászati) diagnózis felállítása, vagy
kezelés szükséges.
db) 2.12. d.: Különböző méretű hüvelyfeltáró eszköz.
dc) 2.12. e.: Terhességi gyorsteszt: nem biztosított min
den egészségügyi törzs számára. 7. A STANAG 2183 (ED2)
SYSTEM ARCHITECTURE REQUIREMENTS
FOR ASSET, CONSIGNMENT AND PERSONNAL
TRACKING INFORMATION EXCHANGE/ Az eszköz,
szállítmány, személyszállítás információkövetési rendszer
felépítésének követelményei NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF),
b) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény Magyarországon nem kerül bevezetésre.
CKING INFORMATION EXCHANGE / Az eszköz, szállítmány, személyszállítás információkövetési rendszer felépítésének követelményei NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: HVK LOGCSF,
b) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény Magyarországon nem kerül bevezetésre. 9. A STANAG 2522 (ED2)
SPECIALIST NBC DEFENCE CAPABILITIES –
ATP-3.8.1 VOLUME 2 / Kézikönyv az ABV védelmi
szakalegységek alkalmazásához NATO egységesítési
egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) a bevezetés időpontja: 2015. 04. 01.,
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre,
d) fenntartás:
da) A kiadvány 2.6.3. és 5.5. pontjában meghatározot
tak bevezetése a megnevezett képességek teljes kialakítása
és felszerelése megvalósulásáig nem lehetséges.
db) A kiadvány 7.3. pontjában megfogalmazottak bevezetése nem értelmezhető, tekintettel arra, hogy az MH haditengerészeti erőkkel, illetve a feladathoz kapcsolódó
speciális ABV védelmi csapatokkal nem rendelkezik, így a
tengerészeti műveletekben sem tud részt venni.
MENT (ATM) SAFETY MANAGEMENT SYSTEMS
(SMS) / A légiközlekedés irányításának biztonság-menedzsment rendszere NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) a bevezetés időpontja: 2016. 12. 01.,
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a légierőnél kerüljön bevezetésre. 11. A STANAG 2377 (ED3) (RD1)
EOD ROLES, RESPONSIBILITIES, CAPABILITIES
AND INCIDENT PROCEDURES WHEN OPERATING
WITH NON EOD TRAINED AGENCIES AND
PERSONNEL, AEODP-13, Ed. A / Tűzszerész feladatok,
kötelezettségek, képességek és eljárásrend a tűzszerész
szempontból nem felkészített szervezetekkel és személyi
állománnyal folytatott együttműködés során NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra és egyidejű
hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) témakezelő: MH ÖHP,
c) a bevezetés időpontja: 2015. június 30.,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre,
e) a bevezetés módja: MH ÖHP intézkedésben, az egységesítési egyezmény kiadása teljes terjedelemben, eredetiben, angol nyelven.
OPERATIONS ON FIXED INSTALLATONS / Katonai
objektumokban tervezett tűzszerész mentesítési feladatok
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra és
egyidejű hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) témakezelő: MH ÖHP,
c) a bevezetés időpontja: 2015. július 1.,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre,
e) a bevezetés módja: MH ÖHP intézkedésben, az egységesítési egyezmény kiadása teljes terjedelemben, eredetiben, angol nyelven.
AMWDP-1 EDITION A / Katonai munkakutyák alkalmazásához kapcsolódó képességek NATO egységesítési
egyezmény nemzeti elfogadásra és egyidejű hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) témakezelő: MH ÖHP,
c) a bevezetés időpontja: 2015. június 1.,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre,
e) a bevezetés módja: MH ÖHP intézkedésben, az egységesítési egyezmény kiadása teljes terjedelemben, eredetiben, angol nyelven.
AIR CONTROLLERS & LASER OPERATORS IN
SUPPORT OF FORWARD AIR CONTROLLERS –
ATP-3.3.2.2 (EDITION A) / Az előretolt repülésirányítók
minimális követelményei NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra és egyidejű hatályba léptetésre
kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) témakezelő: MH ÖHP, Légierő Hadműveleti és Ki
képzési Főnökség,
c) a bevezetés időpontja: 2015. május 1.,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) A NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
db) Az egységesítési egyezmény bevezetése MH ÖHP
parancsnoki intézkedésben történjen, valamint teljes terjedelemben, eredetiben, angol nyelven kerüljön kiadásra.
A / Felderítési adatigény NATO egységesítési egyezmény
nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) témakezelő: MH ÖHP, Felderítő főnökség,
c) a bevezetés időpontja: 2015. február 15.,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) A NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
db) Az egységesítési egyezmény bevezetése MH ÖHP
parancsnoki intézkedésben történjen, valamint teljes terjedelemben, eredetiben, angol nyelven kerüljön kiadásra.
PERSONNEL AND THE NATO DENTAL FITNESS
CLASSIFICATION SYSTEM – AMedP-4.4 EDITION A
/ Fogászati szűrések egységesítése a katonaállomány részére és a NATO fogászati alkalmasság osztályozási rendszere NATO egységesítési egyezmény nemzeti hatályba
léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH EK),
b) témakezelő: MH EK, MH fősztomatológus, c) a bevezetés időpontja: 2015. február 1.,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) A NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
db) Az egységesítési egyezmény bevezetése HVKFH
szakutasítással történjen, és teljes terjedelemben, eredetiben, angol nyelven kerüljön kiadásra.
EDITION C / Légi utántöltés NATO egységesítési egyezmény nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők
szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP,
b) témakezelő: MH ÖHP, Légierő hadműveleti és ki
képzési főnökség,
c) a bevezetés időpontja: 2015. február 1.,
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények:
da) A NATO egységesítési egyezmény a légierőnél ke
rüljön bevezetésre.
db) Az egységesítési egyezmény bevezetése MH ÖHP
parancsnoki intézkedésben történjen, valamint teljes terjedelemben, eredetiben, angol nyelven kerüljön kiadásra.
18. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
1814/2018. (XII. 27.) Korm. határozata az Egészségügyi Világszervezet Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményének 21. cikke szerinti jelentés jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  2005. évi III. törvénnyel kihirdetett, az  Egészségügyi Világszervezet Dohányzás-ellenőrzési
Keretegyezményének 21. cikke szerinti jelentést;
 2. felhatalmazza az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  jelentést az  Egészségügyi Világszervezet Dohányzás
ellenőrzési Keretegyezmény Titkársága részére juttassa el;
 3. visszavonja az  Egészségügyi Világszervezet Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményének 21.  cikke szerinti jelentés
jóváhagyásáról szóló 1354/2016. (VII. 6.) Korm. határozatot. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
136/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Czibere Csabát kinevezem
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté Budapest, 2009. augusztus 3.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
540/2013. (XII. 30.) Korm. rendelete a létfontosságú agrárgazdasági rendszerelemek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről.
A Kormány a létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló 2012. évi CLXVI. törvény
14.  § a), d) és g)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) Az  agrárgazdasági ágazat tekintetében a  nemzeti létfontosságú rendszerelemmé történő kijelölést vagy
a  kijelölés visszavonását – az  üzemeltetőn kívül – javaslattevő hatóságként a  fővárosi és megyei kormányhivatal
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatósága, illetve a fővárosi és megyei kormányhivatal növény- és
talajvédelmi igazgatósága kezdeményezheti.
(2) A  nemzeti létfontosságú rendszerelem és az  európai létfontosságú rendszerelem kijelölése és a  kijelölés
visszavonása során az  agrárgazdasági ágazat tekintetében ágazati kijelölő hatóságként a  Nemzeti Élelmiszerláncbiztonsági Hivatal jár el.
2. § (1) Növényi genetikai erőforrásokat megőrző génbankot nemzeti létfontosságú rendszerelemként kell azonosítani, ha
növények esetén legalább ezer megőrzött tétellel rendelkezik.
(2) Vetőmag-előállító létesítményt nemzeti létfontosságú rendszerelemként kell azonosítani, ha a  kukorica és a  búza
vonatkozásában a tárgyévet megelőző tíz év átlagos vetésterülete tíz-tíz százalékának vetőmag-szükségletét képes
ellátni.
3. § (1) Állati oltóanyag előállítása vonatkozásában nemzeti létfontosságú rendszerelemként kell azonosítani azt
a létesítményt, amely
a) az  állatbetegségek bejelentésének rendjéről szóló miniszteri rendeletben meghatározott bejelentési
kötelezettség alá tartozó állatbetegségek elleni oltóanyagot állít elő, vagy
b) az  oltóanyag-előállítás nélkülözhetetlen komponensének beszállítója, s ezen belföldi, illetve export
irányultságú tevékenységének nettó árbevétele eléri legalább az évi 1 milliárd forintot.
(2) Élelmiszer-előállítás vonatkozásában nemzeti létfontosságú rendszerelemként kell azonosítani azt a  létesítményt,
amely
a) emlősállatok vágását és vágóhídi darabolását végzi naponta legalább a  számosállategység-együtthatók és
a jellemzők meghatározása tekintetében a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérésről szóló
1166/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  számosállategység-együtthatók és a  mutatók
meghatározása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2009. november 30-i 1200/2009/EK bizottsági
rendelet I. mellékletében meghatározott 450 számosállat-egységnek megfelelő mennyiségben,
b) baromfihús feldolgozását, tartósítását végzi és a  napi vágási kapacitása eléri broiler csirke esetében
az 50 000 darabot, pulyka esetében a 7000 darabot, illetve víziszárnyas esetében a 4000 darabot,
c) hús-, baromfihús-készítmény gyártást végez és napi kapacitása eléri a 150 tonnát,
d) egyéb gyümölcs-, zöldségfeldolgozást, tartósítást végez és évi kapacitása eléri az 50 000 tonnát,
e) tejfeldolgozást végez és napi kapacitása eléri a 100 tonnát,
f ) malomipari termékek gyártását végzi és az előző évi termelési átlaga elérte a 60 000 tonnát, továbbá
g) kenyér, friss pékáru gyártását végzi és az előző évi termelési átlaga elérte a 100 000 tonnát.
(3) Az agrárgazdasági ágazaton belül nemzeti létfontosságú rendszerelemként kell azonosítani a vállalkozás termelést
és elosztást végző létesítményét, ha a  vállalkozásnak az  élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008.
évi XLVI. törvény 47/B.  §-a szerinti élelmiszerlánc-felügyeleti díjköteles nettó árbevétele eléri vagy meghaladja
a 40 milliárd forintot.
4. § (1) Élelmiszer-elosztás vonatkozásában nemzeti létfontosságú rendszerelemként kell azonosítani az  élelmiszerkereskedelmi tevékenységet végző vállalkozás élelmiszer tárolását, elosztását végző logisztikai létesítményét, ha
a vállalkozás
a) éves nettó árbevétele legalább 40 milliárd forint, vagy
b) legalább 75 kereskedelmi létesítményt lát el élelmiszerrel.
(2) Nemzeti létfontosságú rendszerelemként kell azonosítani a  napi 10 000 adag fölötti kapacitással rendelkező
főzőkonyhát, valamint a  nemzeti vagy európai létfontosságú rendszerelemként kijelölt kórház ellátását biztosító
főzőkonyhát.
(3) Állati eredetű melléktermék-feldolgozás vonatkozásában nemzeti létfontosságú rendszerelemként kell azonosítani
azt a létesítményt, amely fő tevékenységi körében
a) 1. kategóriájú állati eredetű mellékterméket, vagy
b) évente 20 000 tonnánál nagyobb tömegű 2. kategóriájú állati eredetű mellékterméket dolgoz fel.
(4) Az  állami tartalékok vonatkozásában nemzeti létfontosságú rendszerelemként kell azonosítani azt a  létesítményt,
amely tevékenységi körében, valamennyi tároló létesítménye tekintetében együttesen 500 millió forintot
meghaladó értékben Gazdaságbiztonsági Tartalékban vagy Állami Céltartalékban lévő készletek tárolását végzi.
5. § Az agrárgazdasági ágazat tekintetében nemzeti létfontosságú rendszerelemként a  2–4.  §-ban meghatározott
feltételeknek megfelelő létesítmény jelölhető ki.
6. § Növényi genetikai erőforrásokat megőrző génbank akkor jelölhető ki európai létfontosságú rendszerelemnek,
ha egy esetleges katasztrófahelyzet közvetlenül veszélyeztetné az  egyedi és pótolhatatlan biológiai alapok
megtartását, és a  létfontosságú létesítmény legalább harmincezer, szőlő és gyümölcstermő növények esetén
legalább ötezer megőrzött tétellel rendelkezik.
7. § Az agrárgazdasági ágazat tekintetében a  létfontosságú rendszerelem helyszíni ellenőrzését lefolytató szerv
a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal.
8. § Az agrárgazdasági létesítmény üzemeltetője által foglalkoztatott biztonsági összekötő személynek
a) a 2. §-ban meghatározott létesítmény esetében mezőgazdasági szakképesítéssel,
b) a  3.  § (1)  bekezdésében, továbbá a  4.  § (3)  bekezdésében meghatározott létesítmény esetében állatorvosi
végzettséggel, c) a 3. § (2) és (3) bekezdésében, továbbá a 4. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott létesítmény esetében
az  élelmiszer-vállalkozás működéséhez szükséges szakképesítés meghatározásáról szóló miniszteri
rendeletben meghatározott felsőfokú élelmiszer-biztonsági szakképesítéssel,
d) a  4.  § (4)  bekezdésében meghatározott létesítmény esetében az  állami tartalékolás tárgyának kezelésével
összefüggő végzettséggel
kell rendelkeznie. 9. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2014. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A 8. § 2015. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
49/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Deák
Miklós rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország Santiago de Chile-i nagykövetségének
vezetésével.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1450/2012. (X. 16.) Korm. határozata a 2011. kötelezettségvállalással nem terhelt maradványok felhasználásáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében, valamint az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152. § (5) bekezdésében biztosított jogkörében
a 2011. évi kötelezettségvállalással nem terhelt maradványok további intézkedésig fel nem használható összegéből
az „Út a szakmához” alprogramra a Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetnél 200,0 millió forint felhasználását
engedélyezi és az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2015. (VI. 19.) ME utasítása miniszterelnöki biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
32. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 31.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján dr. Homolya Róbertet 2015. június
18. napjától miniszterelnöki biztossá nevezem ki.
2. § A miniszterelnöki biztos az „M4 autópálya Abony–Fegyvernek új Tisza-híddal (kivitelezés)” című projekttel kapcsolatos
beruházás (a továbbiakban: beruházás) lezárásához kapcsolódó kormányzati szándék megvalósítása érdekében
a) koordinálja a beruházással összefüggő jogszabályokban, kormányhatározatokban meghatározott kormányzati
feladatok végrehajtását, továbbá
b) előkészíti a beruházás lezárásával összefüggő kormány-előterjesztéseket, valamint elvégzi az ehhez szükséges
közigazgatási egyeztetéseket. 3. § A miniszterelnöki biztos ellátja továbbá
a) az új közösségi közbeszerzési irányelvek magyar jogrendbe történő átültetésének koordinálását, valamint
b) az elektronikus közbeszerzés koncepciójának előkészítését és bevezetésének koordinálását.
4. § A miniszterelnöki biztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja.
5. § A miniszterelnöki biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 31. § (7) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
6. § A miniszterelnöki biztost tevékenysége ellátásában a Miniszterelnökségen működő ötfős titkárság segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2017. (VI. 7.) MvM rendelete Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviselete külképviseleti besorolásáról, valamint a tartós külszolgálatot teljesítők deviza-alapilletménye, költségtérítése és az állandó képviseleti devizapótlék kiszámításának részletes szabályairól.
A külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény 59. § (3) bekezdés c)–d), f ), i) és k) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 5a.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletére (a  továbbiakban: EU ÁK), továbbá
az oda kihelyezett kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre terjed ki.
2. § (1) A külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló törvény szerinti, az Egyesült Nemzetek Szervezete által közzétett
szorzószámok figyelembevételével megállapított deviza-alapilletmény összege 485 350 Ft.
(2) Az  EU ÁK külpolitikai viszonyrendszerben elfoglalt helye, valamint élhetőségi besorolása alapján járó
deviza-illetménypótlékok megállapításának alapjául szolgáló összesített külképviseleti besorolási szorzó 35%.
(3) A vegyes költségtérítés szorzó 21%.
 (4) Az óvodáztatási és iskoláztatási költségtérítés szorzó 183%.
 (5) Az  egyszeri költözési költségtérítés összege egyedül, illetve házastárssal költöző kihelyezett esetében a  lakhatási
költségtérítés-alap 100%-a, gyermekkel költöző kihelyezett esetén a lakhatási költségtérítés-alap 150%-a.
 (6) Az  állandó képviseleti devizapótlék összege az  EU ÁK diplomatája és szakdiplomatája házastársi
deviza-illetménypótlék nélkül számított devizailletményének 7,5%-a. 3. § (1) Ez a rendelet 2017. augusztus 1-jén lép hatályba.
 (2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor munkaviszony keretében tartós külszolgálatot teljesítő kihelyezettek
tekintetében is megfelelően alkalmazni kell. Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1661/2013. (IX. 20.) Korm. határozata a 2015. Milánói Világkiállítás magyar pavilonjának megvalósításáról, valamint programirodájának létrehozásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a 2015. évi Milánói Világkiállítás (a továbbiakban: Világkiállítás) magyar pavilonja – több szinten
– összesen 2000 m2 alapterülettel épüljön meg;
 2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, valamint a  2015. évi Milánói Világkiállításért felelős
kormánybiztost, hogy a  beszerzés fedezetének rendelkezésre állását követően a  magyar pavilon teljes körű
engedélyezési és kivitelezési tervdokumentációjának elkészítéséhez szükséges közbeszerzési eljárást készítsék elő
és folytassák le;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 2015. évi Milánói Világkiállításért felelős kormánybiztos
Határidő: a beszerzés fedezetének rendelkezésre állását követően azonnal
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárral és a  2015. évi Milánói
Világkiállításért felelős kormánybiztossal együttműködve, a 2. pontban meghatározott feladat ellátásához szükséges
költségvetési forrás megteremtése érdekében tegye meg a  szükséges intézkedéseket és a  vonatkozó kormányelőterjesztést készítse elő;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 2015. évi Milánói Világkiállításért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  2015. évi Milánói Világkiállításért felelős kormánybiztossal
együttműködésben, a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján a  magyar pavilon teljes körű kivitelezéséhez és
üzemeltetéséhez szükséges közbeszerzési eljárást készítse elő és folytassa le;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 2015. évi Milánói Világkiállításért felelős kormánybiztos
Határidő: 2014. augusztus 15.
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  2015. évi Milánói Világkiállításért felelős kormánybiztossal
együttműködésben, a  magyar pavilon helyszínéül szolgáló, S.28. szám alatt megjelölt, 1910 m2 alapterületű
ingatlanon szükséges, a Világkiállítást szervező olaszországi felelősök által ellátandó területrendezési és beruházás
előkészítési feladatok megkezdése és határidőben történő befejezése érdekében szükséges intézkedéseket
a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján tegye meg;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 2015. évi Milánói Világkiállításért felelős kormánybiztos
Határidő: 2014. május 31.
6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  4. és 5.  pontokban meghatározott feladatok ellátásához szükséges
költségvetési forrás megteremtése érdekében tegye meg a  szükséges intézkedéseket és a  vonatkozó kormányelőterjesztést készítse elő;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 2015. évi Milánói Világkiállításért felelős kormánybiztos
Határidő: 2014. évi forrás tekintetében 2013. november 30.
 2015. évi forrás tekintetében 2014. november 30.
7. egyetért azzal, hogy a Világkiállítás magyar programjainak és eseményeinek előkészítése, szervezése és teljes körű
lebonyolítása érdekében projektiroda (a továbbiakban: Világkiállítás projektiroda) jöjjön létre a  2015. évi Milánói
Világkiállításért felelős kormánybiztos szakmai felügyelete mellett a Miniszterelnökség szervezetén belül;
8. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárral és a  2015. évi Milánói
Világkiállításért felelős kormánybiztossal együttműködve 2013. évtől a  Világkiállítás projektiroda működéséhez
szükséges forrást biztosítsa és a vonatkozó kormány-előterjesztést készítse elő.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 2015. évi Milánói Világkiállításért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal,
 2014. évi forrás tekintetében 2013. november 30.
 2015. évi forrás tekintetében 2014. november 30.
9. A  2015-ben megrendezésre kerülő Milánói Világkiállításon Magyarország részvételéhez szükséges működési és
finanszírozási feltételek megteremtéséről szóló 1137/2013. (III. 21.) Korm. határozat 5. pontjában „a tervpályázattal
és a programiroda felállításához szükséges közbeszerzési eljárások megkezdésével, valamint ezekhez kapcsolódóan
a  2015. évi Milánói Világkiállításért felelős kormánybiztos feladatai végrehajtásával kapcsolatosan felmerült
költségek fedezetét” szövegrész helyébe az  „a részvételhez kapcsolódó előkészítő feladatok finanszírozásához
szükséges fedezetet” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
91/2009. (IX. 30.) AB végzése.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népi kezdeményezés kitűzésére irányuló aláírásgyűjtő
ív mintapéldányának hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 174/2009. (V. 20.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást
érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 174/2009. (V. 20.) OVB határozatában megtagadta
a magánszemély által országos népi kezdeményezésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését. Az
országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívén a következő szöveg szerepelt: ,,Új kormányváltásra van szükség”.
Az OVB határozatának indokolásában utalt arra, hogy az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdése alapján országos népi
kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet. Az OVB álláspontja szerint
a kezdeményezésben megfogalmazott „új kormányváltás szükségessége” tárgyában az Országgyűlésnek nincs
nevesített hatásköre, ezért a kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítését megtagadta.
A kezdeményező a törvényes határidőn belül kifogással élt, melyben azt kérdezte az Alkotmánybíróságtól, hogy az
OVB döntése jogos-e, ezen túlmenően az indítvány érdemi kifogást, így a 174/2009. (V. 20.) OVB határozat
megsemmisítésére irányuló kérelmet sem tartalmaz.
2. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továb biak ban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a választási eljárásról szóló1997. évi C. törvény, (a továb biak ban: Ve.)
130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű. Az
Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
határozata ellen beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. §
(1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.] Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
A Ve. 77. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerint a kifogásnak tartalmaznia kell a jogszabálysértés megjelölését és annak
bizonyítékait. A Ve. 77. § (5) bekezdése alapján a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha az elkésett, vagy
nem tartalmazza a 77. § (2) bekezdés a)–b) pontjában foglaltakat. [85/2008. (VI. 13.) AB végzés, ABH 2008, 1553, 1554.;
13/2009. (II. 13.) ABK 2009. február, 154.]
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogás nem tekinthető érdemben elbírálhatónak, mert a törvény ben
előírt követelményeknek nem felel meg. A kifogás benyújtója kifogásában nem jelölt meg az OVB döntésével
kapcsolatban konkrét jogsértést, és nem utalt annak bizonyítékaira. Ezért az Alkotmánybíróság a tartalmi feltételeknek
meg nem felelő kifogást az Abtv. 22. § (2) bekezdésében, valamint a Ve. 116. §-ában, és a 77. § (5) bekezdésében
foglaltak alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
Az Alkotmánybíróság a végzés közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel
rendelte el.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
12/2010. (V. 27.) FVM utasítása a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Földhivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének szabályozása érdekében
a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Földhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát ezen utasítás mellékleteként
kiadom. 2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei
Földhivatal 2000. március 28-án kelt Szervezeti és Működési Szabályzata.
Budapest, 2010. május 10. Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter