text:
108/2005. (XI. 24.) FVM rendelete a Magyar Méhészeti Nemzeti Program alapján nyújtható méhészeti támogatások igénybevételének részletes szabályairól.
A mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatásokhoz
és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló
2003. évi LXXIII. törvény 45. §-a (2) bekezdésének
c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket
rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya a Magyar Méhészeti Nemzeti Program alapján a központi költségvetés, valamint az Európai
Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 152/2004. (X. 18.) FVM rendelet (a továbbiakban: R.) 1. §-ának (1) bekezdésében
meghatározott célok megvalósításával összefüggő egyes
támogatások igénybevételével kapcsolatos eljárásra terjed ki.
A támogatás célja 2. § A támogatás célja a méhészeti tevékenység hatékonyságának növelése.
A támogatás forrása és jogcímei 3. § (1) A támogatás forrását az R. 3. §-ának (1) bekezdése
határozza meg.
(2) Támogatás vehető igénybe az alábbi jogcímekre:
a) az R. 1. § (1) bekezdésének a) pontja alapján:
aa) méhészeti képzés országos koordinálásához,
ab) régiós rendezvények, nemzetközi szemináriumok,
kongresszusok szervezéséhez és részvételhez,
ac) szaktanácsadó-hálózat kialakításához és működte
téséhez,
ad) méhegészségügyi ismeretek gyűjtéséhez és terjesz téséhez,
ae) elméleti ismeretterjesztéshez,
af) bemutató méhészetek látogatásához;
b) az R. 1. § (1) bekezdésének b) pontja alapján:
ba) varroa atka elleni gyógyszeres védekezéshez,
bb) varroa atka elleni alternatív védekezéshez és a kap
csolódó ellenőrző rendszer működtetéséhez;
c) az R. 1. § (1) bekezdésének c) pontja alapján:
ca) kaptárak, méhészeti felszerelések azonosítási rend
szerének kialakításához,
cb) vándoroltatáshoz szükséges új eszközök beszerzé
séhez;
d) az R. 1. § (1) bekezdésének d) pontja alapján a méz
fizikai-kémiai tulajdonságainak elemzéséhez;
e) az R. 1. § (1) bekezdésének e) pontja alapján a méh
családok számának szinten tartásához. A támogatás igénybevételének egységes feltételei
4. § (1) Amennyiben az adott támogatási jogcím igényléséhez külön határidő van meghatározva, úgy a támogatási
keret feletti igénylés esetén a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) a támogatás mértékét arányosan csökkenti.
(2) Folyamatos támogatási igénylés esetén a támogatási
keret kimerülésekor a támogatási kérelem befogadása, illetve bírálata felfüggeszthető, valamint a benyújtott támogatási kérelmek elutasíthatóak. Az erre irányuló intézkedést az MVH rendeli el.
(3) E rendelet eltérő rendelkezése hiányában
a) az egyes jogcímekhez kapcsolódó támogatás az el
számolható költség, illetve a rendelkezésre álló keret mértékéig terjed;
b) a támogatások alapjául szolgáló, elszámolható költség – a (4) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – a
kiegyenlített, általános forgalmi adó nélküli összeget jelenti;
c) kizárólag a 2005. szeptember 1-jét követően, de 2006.
augusztus 31-e előtt kiállított számlák támogathatóak;
d) a támogatási kérelem folyamatos benyújtásának
végső határideje 2006. szeptember 5., a hiánypótlások
végső benyújtási határideje 2006. október 1.;
e) a támogatási kérelmeket az igénylésre vonatkozó
formanyomtatványok közzétételét követően folyamatosan, postai úton vagy személyesen lehet;
f) az euróban meghatározott támogatás kifizetése forintban történik, amely az R. 10. § (2) bekezdése szerinti
átváltási árfolyam, valamint a támogatás euróban meghatározott összegének szorzata.
(4) Ha a kérelmező
a) az általános forgalmi adóról szóló 1992. évi LXXIV.
törvény (a továbbiakban: ÁFA tv.) értelmében áfa-visszatérítésre nem jogosult, akkor a támogatás számításának
alapja a támogatás alapját képező számla áfát tartalmazó
bruttó összköltsége;
b) az ÁFA tv. 38. §-ának (1) és (4) bekezdései értelmében az adott intézkedéssel kapcsolatban részleges
áfa-visszatérítésre jogosult, akkor a támogatási hányadra
eső, az ÁFA tv. arányosításra vonatkozó előírásai szerint
le nem vonható áfa összegével megnő a támogatási alapként elszámolható költségek összege;
c) nem alanya az ÁFA tv.-nek, de alanya az egyszerűsített vállalkozói adóról szóló 2002. évi XLIII. törvénynek,
akkor a támogatás számításának alapja az adott támogatási
intézkedéshez kapcsolódó elszámolható számlák áfát tartalmazó, bruttó összköltsége.
A méhészeti képzés országos koordinálásának
támogatása 5. §
(1) A 3. § (2) bekezdés a) pontjának aa) alpontja szerinti
támogatás a Magyar Méhészeti Nemzeti Program (a továbbiakban: Méhészeti Program) képzési feladatainak koordinálása érdekében megfelelő személyi és tárgyi feltételek
biztosítására, és a koordinálás működtetésére vehető
igénybe. Támogatás kizárólag a koordinátori tevékenységet végző személy alkalmazásával összefüggő költségekre, a rendelkezésére bocsátott jármű fenntartásához kapcsolódó költségekre, irodabérletre, irodaszerekre, szükséges eszköz beszerzésre, honlap fenntartásra vehető igénybe. A támogatás kerete a 2005/2006. évi végrehajtási időszakra legfeljebb 60 000 euró.
(2) A támogatás igénybevételére az Országos Magyar
Méhészeti Egyesület (a továbbiakban: OMME) jogosult.
(3) A támogatás havonta az igénylést megelőző hónap
költségeinek tételes elszámolásával igényelhető. A figyelembe vehető összeghatárok:
a) a koordinátori tevékenységet végző személy alkalmazásával összefüggő közvetlen költségek (munkabér és
közterhei) legfeljebb 580 000 forint/hó;
b) az (1) bekezdés szerinti jármű fenntartásához kapcsolódó költségek (amortizáció, üzemanyagköltség) legfeljebb 50 000 forint/hó;
c) irodaszerek költségei legfeljebb 10 000 forint/hó;
d) a koordinátori tevékenységet végző személy munká
ba járási költség hozzájárulás legfeljebb 25 000 forint/hó;
e) irodabérlet legfeljebb 200 000 forint/hó;
f) honlap fenntartás legfeljebb 50 000 forint/hó;
g) telefon és internet költségekre legfeljebb 40 000 fo
rint/hó. (4) A kérelemhez csatolni kell:
a) az országos koordináció kialakításához, illetve mű
ködtetéséhez kapcsolódó költségeket igazoló bizonylatok
(számlák, kifizetést igazoló bizonylatok, bérelszámoló
lap; kilométer-felhasználás; útnyilvántartás) másolati példányait;
b) a koordinálással kapcsolatos tevékenységről szóló
havi jelentést;
c) amennyiben a koordinálás személyi és tárgyi feltételeinek biztosítása szerződés(ek) alapján történik, a szerződés(ek) másolati példányát, valamint a szerződő partner(ek) cégkivonatának másolatát.
Régiós rendezvények, nemzetközi szemináriumok,
kongresszusok szervezésének és részvételének
támogatása 6. § (1) A 3. § (2) bekezdés a) pontjának ab) alpontja szerinti
támogatás olyan regionális rendezvények megszervezéséhez vehető igénybe, amelyeken a szakmai ismeretek, új információk átadásán kívül méhészeti eszközök is bemutatásra kerülnek, illetve nemzetközi rendezvényeken való
részvételhez és kiállítás megrendezéséhez. A támogatás
kerete a 2005/2006. évi végrehajtási időszakra legfeljebb
100 000 euró.
(2) A támogatás igénybevételére az adott program szervezője, nemzetközi rendezvény esetén az OMME jogosult.
(3) A támogatási kérelem a végrehajtási időszak alatt
több alkalommal, de adott rendezvény esetében csak egyszer nyújtható be, kivéve, ha a rendezvény időtartama a
végrehajtási időszakon túlnyúlik, úgy a rendezvény iránti
kérelem adott végrehajtási időszakra vonatkozó részét
még a benyújtási határidő figyelembevételével be kell
nyújtani.
(4) Az (1) bekezdés szerinti regionális rendezvény támogatásához elszámolható költségek a tárgyi eszközök
bérlésével, a rendezvényszervezéssel kapcsolatos szolgáltatási költségek, az épület-helyiség bérlése, a hirdetés-,
reklámköltségek, a szállítási költségek, valamint az alábbi
költségek:
a) előadói díjak legfeljebb 30 000 forint/alkalom, megbízás esetén ennek közterhekkel növelt összege;
b) előadók elszállásolási költségei legfeljebb 10 000 forint/nap/fő;
c) előadók utazási költsége bizonylattal, illetve kilométer-elszámolással (útnyilvántartással).
(5) Nemzetközi rendezvényen való részvétel és kiállítás
rendezés támogatásához elszámolható költség:
a) utazás költségei: legfeljebb 300 000 forint/fő;
b) elszállásolás és étkezés költségei: 50 000 fo
rint/fő/nap;
c) az adott rendezvényen, kiállításon meghatározott részvételi díjak, pavilonbérlés költségei.
(6) A regionális rendezvényre vonatkozó támogatási kérelemhez csatolni kell:
a) a kapcsolódó költségeket igazoló bizonylatokat
(számla, illetve pénzügyi teljesítését igazoló bizonylat; útnyilvántartás);
b) szerződés(ek) másolati példányait, amennyiben a
rendezvényszervezéshez kapcsolódó szolgáltatásokat a
szervező szerződés alapján veszi igénybe;
c) a rendezvényre kiadott meghívót; valamint
d) az OMME nyilatkozatát a rendezvény Nemzeti
Programba illeszkedéséről, valamint a javasolt támogatási
összeget. (7) Nemzetközi rendezvény esetén a kérelemhez mellékelni kell:
a) részletes leírást a rendezvényről, a részvétel céljáról
és eredményeiről, a részvétel költségeiről;
b) a kapcsolódó költségeket igazoló bizonylatokat
(számla, illetve pénzügyi teljesítését igazoló bizonylat);
c) szerződés(ek) másolati példányait, amennyiben a
kapcsolódó szolgáltatásokat a szervező szerződés alapján
veszi igénybe;
d) a rendezvény hivatalos tájékoztatóját, meghívóját,
továbbá a részvétel feltételeit;
e) a résztvevők listáját. Szaktanácsadó-hálózat kialakításának
és működtetésének támogatása
7. § (1) A 3. § (2) bekezdés a) pontjának ac) alpontja szerinti
támogatás megyénként, illetve a fővárosban egy-egy fő
méhészeti szaktanácsadóból és egy fő vezető szaktanács
adóból álló országos hálózat kialakítására, illetve működtetésére vehető igénybe. Támogatás csak abban az esetben
vehető igénybe, amennyiben a szaktanácsadó a tanácsadást az OMME elnöke által igazoltan hetente legalább
huszonöt órában végzi, és hetente ebből legfeljebb egy fogadónap esik hétvégére, amely időtartama a nyolc órát
nem haladhatja meg. A támogatás kerete a 2005/2006. évi
végrehajtási időszakra legfeljebb 440 000 euró.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás igénybevételére
az OMME jogosult.
(3) Támogatás igényelhető:
a) megbízási díjra szaktanácsadónként legfeljebb
270 000 forint/hó mértékig;
b) a vezető szaktanácsadó alkalmazásával összefüggő
közvetlen költségekre, így munkabérre és közterheire legfeljebb 580 000 forint/hó mértékig;
c) a számlával igazolt és útnyilvántartással alátámasztott költségtérítésre, valamint telefondíjra (amely legfeljebb 20 000 forint/hó lehet) szaktanácsadónként legfeljebb
70 000 forint/hó mértékig;
d) irodabérletre, irodaszerekre legfeljebb 30 000 forint/hó mértékig.
(4) A támogatási kérelemhez mellékelni kell:
a) az első igénylés alkalmával:
aa) a szaktanácsadók megbízási/vállalkozói szerződé
seinek másolati példányát,
ab) a szaktanácsadók vállalkozói igazolványának, cég
kivonatának másolatát;
b) a szerződés(ek) érvényességi időszakában kiállított,
a szaktanácsadó-hálózat kialakításához és működtetéséhez kapcsolódó költségeket igazoló bizonylatok (számlák,
kifizetést igazoló bizonylatok, útnyilvántartások) másolati
példányait;
c) havi összefoglaló jelentést a szaktanácsadók tevékenységéről; d) a fogadóórákról szóló jelentések másolatait.
(5) A támogatás havonta az igénylést megelőző hónap
költségeinek tételes elszámolásával igényelhető.
Méhegészségügyi ismeretek gyűjtésének
és terjesztésének támogatása 8. §
(1) A 3. § (2) bekezdés a) pontjának ad) alpontja szerinti
támogatás a méhegészségügyi nemzetközi szakirodalom
naprakész nyomon követésére és az ott szerzett szakismeret méhésztársadalomhoz történő eljuttatására vehető
igénybe. Támogatási kérelem folyamatosan, több alkalommal nyújtható be. A támogatás kerete a 2005/2006. évi
végrehajtási időszakra legfeljebb 20 000 euró.
(2) A támogatás igénybevételére az OMME jogosult. (3) Támogatás igényelhető:
a) fordítandó szöveg beszerzésére, postaköltségére, a
lefordított szöveg közzétételére;
b) normál határidős (öt munkanap) megrendeléssel le
fordított szöveg lefordítására, amely legfeljebb karakterenként szóközök nélkül 2,50 forint lehet.
(4) A benyújtott támogatási kérelemhez csatolni kell:
a) részletes ismertetést a szakirodalomról, annak be
szerzéséről, fordításáról, a szerzett szakismeret hozzáférhetőségéről/közzétételéről; b) a támogatási kérelemhez a kapcsolódó költségeket
igazoló bizonylatok (számla, kifizetést igazoló bizonylat)
másolati példányait.
Elméleti ismeretterjesztés támogatása 9. § (1) A 3. § (2) bekezdés a) pontjának ae) alpontja szerinti
támogatás a méhészek széles körű szakismeretének bővítését szolgáló tevékenységhez vehető igénybe. Támogatási kérelem több alkalommal nyújtható be. A támogatás kerete a 2005/2006. évi végrehajtási időszakra legfeljebb
140 000 euró.
(2) A támogatás igénybevételére jogosultak köre:
a) méhészeti ismeretterjesztési programok esetében az
OMME, illetve a tagszervezetei;
b) szaktanácsadó-hálózat ismeretbővítése esetében az
OMME. (3) Ismeretterjesztő, ismeretbővítési program esetén elszámolható költségek:
a) a tárgyi eszközök bérlése, helyiség bérlése, irodaszer
költségei, kapcsolódó szolgáltatások;
b) előadói díjak legfeljebb 30 000 forint/alkalom, megbízás esetén ennek közterhekkel növelt összege;
c) előadók elszállásolási költségei legfeljebb 10 000 forint/nap/fő;
d) előadók utazási költsége bizonylattal [az 5. § (1) bekezdés szerinti koordinátori tevékenységet végző személy
és a szaktanácsadók részére a munkaköri feladatukat képező tevékenységről megtartott előadások esetében kifizetett
előadói díjra/költségekre, utazási költségtérítésre támogatás nem vehető igénybe];
e) a támogatási időszak alatt legfeljebb két alkalommal
a résztvevő szaktanácsadók szállásköltsége legfeljebb
10 000 forint/nap/fő mértékben támogatható.
(4) A benyújtott támogatási kérelemhez csatolni kell:
a) a program részletes tematikáját;
b) az előadók listáját;
c) tagszervezeti kérelem esetén az OMME indoklással
ellátott javaslatát az igénybe vehető támogatás összegéről; d) a támogatási kérelemhez kapcsolódó költségeket
igazoló bizonylatok (számla, kifizetést igazoló bizonylat)
másolati példányait.
(5) A támogatási kérelmet csak olyan programokra lehet
benyújtani, amelyen legalább húsz fő vesz részt.
Bemutató méhészetek látogatásának
támogatása 10. § (1) A 3. § (2) bekezdés a) pontjának af) alpontja szerinti
támogatás célja a méhészkedés gyakorlati bemutatása
egy-egy méhész telephelyén. Támogatási kérelem kérelmezőnként több alkalommal nyújtható be.
(2) Az OMME által elfogadott ún. bemutató méhészetek látogatásához, ismertetéséhez támogatás vehető igénybe. A támogatásra az OMME, illetve a tagszervezetei jogosultak. Támogatás csak olyan bemutató látogatásához
nyújtható, amelyen a résztvevők száma legalább húsz fő.
A támogatás kerete a 2005/2006. évi végrehajtási időszakra legfeljebb 40 000 euró.
(3) A figyelembe vehető költségek legfeljebb:
a) bemutató költségére 100 000 forint/alkalom;
b) résztvevők utazására a menetjegy vételára, számlá
val igazolt költsége, illetve a tevékenységhez használt
gépjárművek fogyasztási normáiról és az alkalmazható
üzemanyagárakról szóló APEH tájékoztatók szerint elszámolt üzemanyagköltség.
(4) A támogatási kérelemhez csatolni kell:
a) a bemutató helyszínének címét, tematikáját, a bemu
tató vezetők nevét;
b) a támogatási kérelemhez kapcsolódó költségeket
(bemutatás díja, résztvevők utazási költségei), igazoló bizonylatok (számla, illetve pénzügyi teljesítését igazoló bizonylat) másolati példányait;
c) a tagszervezeti kérelem esetén az OMME támogató
nyilatkozatát;
d) jelenléti ívet. Varroa atka elleni gyógyszeres védekezés
támogatása
11. § (1) A 3. § (2) bekezdés b) pontjának ba) alpontja szerinti
támogatás a megfelelően felkészített méhcsaládok engedélyezett szerrel optimális időpontban történő varroa atka elleni szakszerű kezeléséhez, valamint a gyógyszerek,
gyógyhatású készítmények hatékonyságának növelése érdekében a méhészetben felhasznált számlával igazolt ré
pacukorköltségekre vehető igénybe. A támogatási keret a
2005/2006. évi végrehajtási időszakra legfeljebb
2 000 000 euró.
(2) A támogatás igénybevételére az a méhészeti tevékenységet végző őstermelő, egyéni vállalkozó, jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, illetve
az általuk létrehozott szövetkezet, illetve elismert vagy
előzetesen elismert termelői csoport jogosult, akinek/amelynek tulajdonában van az állat-egészségügyi és
élelmiszer-ellenőrző állomás 2005. június 1. és szeptember 30. között végzett felmérése szerinti méhcsaládszám és
aki/amely az OMME tagja.
(3) Méhcsaládok varroa atka elleni kezeléséhez – külön
jogszabály szerint engedélyezett, illetve forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező, állatgyógyszerek forgalmazására jogosulttól beszerzett, gyógyszerek, gyógyhatású készítmények költségeinek támogatását a méhcsaládok kezelésének állat-egészségügyi költségei után – méhcsaládonként legfeljebb nettó 3 eurót lehet igényelni. A méhészetben – a varroa atka kezeléshez – felhasznált répacukorköltségekre a varroa atka elleni védekezés kapcsán benyújtott támogatási kérelemmel együtt méhcsaládonként
további 3 euró mértékig lehet támogatást igényelni.
(4) A támogatási kérelmet az MVH honlapján közzétett
formanyomtatványon kell benyújtani.
(5) A támogatási kérelemhez csatolni kell:
a) az OMME tagságot igazoló iratot, amelyet az
OMME ad ki;
b) a méhcsalád tartási helye szerint illetékes hatósági
állatorvos igazolását a felmérés időpontjában (2005. június 1-je és szeptember 30-a között) megállapított méhcsaládok számáról (az igazoláson szerepelnie kell az illetékes
állatorvos aláírásának, székhelyének és bélyegzőlenyomatának);
c) a varroa atka elleni védekezéshez engedélyezett, illetve forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező gyógyszerek és gyógyhatású készítmények vásárlásáról szóló
számlák másolatát;
d) a 1701 99 10 00 vámtarifaszámú cukorvásárlásról
szóló 2005. szeptember 1-jét követő bizonylatok (számla,
kifizetést igazoló bizonylat).
(6) Az OMME a rendelet hatálybalépését követő tizenöt
napon belül az MVH rendelkezésére bocsátja a (3) bekezdés szerinti engedélyezett, illetve forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező gyógyszerek, gyógyhatású készítmények, valamint az állatgyógyszerek forgalmazására jogosultak listáját, illetve az MVH-t a listák változásáról három
napon belül értesíti.
(7) A támogatás a végrehajtási időszakban egy alkalommal (a varroa atka elleni védekezés és a répacukor-támogatás együttesen) a (3) bekezdés szerinti mértékig igényelhető.
Varroa atka elleni alternatív védekezés
és a kapcsolódó ellenőrző rendszer működtetésének
támogatása 12. § (1) A 3. § (2) bekezdés b) pontjának bb) alpontja szerinti
támogatás a higiénikus aljdeszka alkalmazásához és ehhez
kapcsolódóan a varroa atka fertőzöttség hazai felügyeleti
rendszerének működtetéséhez vehető igénybe. A támogatás kerete a 2005/2006. évi végrehajtási időszakra legfeljebb 100 000 euró.
(2) A támogatás igénybevételére az OMME, illetve az
OMME javaslata alapján az a méhész jogosult, aki vállalja
a programban való részvételt.
(3) Egy higiénikus aljdeszka támogatása legfeljebb
6000 forint/darab lehet.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedésre benyújtott támogatási kérelemhez csatolni kell:
a) az aljdeszka beszerzésére vonatkozó eljárás, az árajánlatok, illetve a szétosztása elveinek bemutatását;
b) az adatszolgáltatás, a feldolgozás, a közzététel részletes ismertetését;
c) a végrehajtás ütemezését és költségkalkulációját;
d) a támogatási kérelemhez kapcsolódó költségeket
igazoló bizonylatok (számla, illetve pénzügyi teljesítését
igazoló bizonylat) másolati példányait;
e) méhész esetén az OMME javaslatát, illetve az
együttműködést igazoló dokumentumot.
(5) A támogatás a végrehajtási időszakban egy alkalommal, a (3) bekezdésben meghatározott mértékig igényelhető.
Kaptárak, méhészeti felszerelések azonosítási
rendszere kialakításának támogatása 13. §
(1) A 3. § (2) bekezdés c) pontjának ca) alpontja szerinti
támogatás a méhegészségügyi nyomon követhetőség, minőségbiztosítási rendszerek bevezetése és a méhészetek, illetve
az értékesebb méhészeti felszerelések vagyonvédelme érdekében azonosító és nyilvántartó rendszer kialakításához vehető igénybe. A támogatás kerete a 2005/2006. évi végrehajtási időszakra legfeljebb 160 000 euró.
(2) A támogatás igénybevételére az R. 5. §-ának (3) bekezdése alapján az OMME jogosult.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedésre benyújtott támogatási kérelemhez csatolni kell:
a) a végrehajtás ismertetését;
b) a feladatok ütemezését;
c) a beszerzés módjának bemutatását;
d) a vállalkozói/megbízási szerződést, amennyiben a
végrehajtás szolgáltatás igénybevételével történik;
e) a teljes költségkalkulációt;
f) a támogatási kérelemhez kapcsolódó költségeket iga
zoló bizonylatok (számla, illetve pénzügyi teljesítését igazoló bizonylat) másolati példányait.
Vándoroltatáshoz szükséges új eszközök
beszerzésének támogatása 14. §
(1) A 3. § (2) bekezdés c) pontjának cb) alpontja szerinti
támogatás az eredményes méhészkedés elérése érdekében
a vándoroltatást elősegítő speciális eszközcsoportok beszerzéséhez vehető igénybe. A támogatás kerete a
2005/2006. évi végrehajtási időszakra legfeljebb 350 000
euró.
(2) A támogatás igénybevételére a méhészeti tevékenységet végző, OMME tagsággal rendelkező őstermelő,
egyéni vállalkozó, jogi személy, jogi személyiség nélküli
gazdasági társaság, illetve az általuk létrehozott szövetkezet, illetve elismert vagy előzetesen elismert termelői csoport jogosult.
(3) A támogatás kaptárak szállítására kialakított, a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990.
(IV. 12.) KöHÉM rendelet 2. § (9) bekezdésének h) pontja
szerinti új pótkocsi vagy terepjáró képességgel ellátott kisméretű legfeljebb 3,5 t összsúlyú teherautó és legfeljebb
3 kW elektromos teljesítményű aggregátor beszerzéséhez
vehető igénybe.
(4) Kérelmenként egy, de termelői csoportonként három
pótkocsi vagy egy, de termelői csoportonként három teherautó támogatható, amennyiben a kérelmező a benyújtást
megelőző öt évben támogatást nem vett igénybe pótkocsira.
(5) A támogatás mértéke kérelmenként az elszámolható
költség (a beszerzési ár, valamint pótkocsi és teherautó
esetében a műszaki vizsga díja, átíratás költségei, üzembe
helyezési díj, rendszámtábla hatósági díja, érvényesítő
címke költsége) legfeljebb ötven százaléka, de nem haladhatja meg utánfutó esetén az 1200 eurót, teherautónként a
2000 eurót, illetve aggregátor esetén a 200 eurót.
(6) A támogatási kérelemhez csatolni kell:
a) az állat-egészségügyi és élelmiszer-ellenőrző állo
más igazolását a 2005. június 1. és szeptember 30. között
végzett felmérés szerinti, az igénylő tulajdonát képező
méhcsaládszámról;
b) az OMME tagságról szóló igazolást;
c) a támogatási kérelemhez kapcsolódó költségeket
igazoló bizonylatok (számla, illetve pénzügyi teljesítését
igazoló bizonylat), valamint a forgalmi engedély másolati
példányait.
A méz fizikai-kémiai tulajdonságai
elemzésének támogatása 15. §
(1) A 3. § (2) bekezdésének d) pontja szerinti támogatás
a kereskedelmi forgalomban lévő mézek vizsgálatához, illetve azok eredményének közzétételéhez vehető igénybe.
Támogatási kérelem több alkalommal nyújtható be. A támogatás kerete a 2005/2006. évi végrehajtási időszakra
legfeljebb 22 000 euró. A támogatás mértéke a méz mintavétel, vizsgálat és a vizsgálati eredmény közzétételének
költsége.
(2) A támogatás igénybevételére az OMME jogosult, az
R. mellékletében ismertetett, az Európai Közösségek Bizottsága C(2004)3166 számú határozatával elfogadott
Magyar Méhészeti Nemzeti Program alapján.
(3) A támogatási kérelemhez csatolni kell:
a) részletes ismertetést a méz mintavételéről, a vizsgá
latról és az eredmények közzétételéről;
b) a támogatási kérelemhez kapcsolódó költségeket
igazoló bizonylatok (számla, illetve pénzügyi teljesítését
igazoló bizonylat) másolati példányait; vállalkozói/megbízási szerződés, amennyiben a végrehajtás szolgáltatás
igénybevételével történik;
c) a vizsgálatok eredményeit. A méhcsaládok száma szinten tartásának
támogatása
16. § (1) A 3. § (2) bekezdésének e) pontja szerinti támogatás
a méhállomány mind állat-egészségügyi, mind genetikai
szempontból megfelelő tenyészanyaggal történő pótlásához vehető igénybe. A támogatás kerete a 2005/2006. évi
végrehajtási időszakra legfeljebb 180 000 euró.
(2) A támogatás igénybevételére az a méhészeti tevékenységet végző, OMME tagsággal rendelkező őstermelő,
egyéni vállalkozó, jogi személy, jogi személyiség nélküli
gazdasági társaság jogosult, aki/amely a Magyar Méhtenyésztők Országos Egyesülete tagjaitól, minősített törzscsaládtól származó párzott, petéző méhanyát, párzatlan méhanyát (a továbbiakban: méhanya), anyabölcsőt
vásárol.
(3) Támogatás méhanyánként, bölcsőnként egy alkalommal, az állat-egészségügyi és élelmiszer-ellenőrző állomás 2005. június 1-je és szeptember 30-a között végzett
felmérése szerinti méhcsaládszám legfeljebb ötven százalékának megfelelő számú méhanyára, illetve bölcsőre vehető igénybe.
(4) A támogatás mértéke:
a) párzott, petéző méhanyánként 5 euró;
b) párzatlan anyánként, anyabölcsőnként 2 euró.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedésre benyújtott támogatási kérelemhez csatolni kell:
a) a méhcsalád tartási helye szerint illetékes hatósági
állatorvos igazolását a felmérés időpontjában (2005. június 1-je és szeptember 30-a között) megállapított méhcsaládok számáról (az igazoláson szerepelnie kell az illetékes
állatorvos aláírásának, székhelyének és bélyegzőlenyomatának);
b) az OMME tagságról szóló igazolást;
c) a támogatási kérelemhez kapcsolódó költségeket
igazoló bizonylatok (számla, illetve pénzügyi teljesítését
igazoló bizonylat) másolati példányait [a méhanya, illetve
anyabölcső beszerzéséről szóló számlán szerepeltetni kell
a (2) bekezdés szerinti törzscsalád nyilvántartási számát].
(6) A támogatási kérelmet a jogosult a Magyar Méhtenyésztők Országos Egyesületén keresztül köteles a Kisállattenyésztési és Takarmányozási Kutató Intézettel ellenjegyeztetni.
A támogatási kérelem elbírálása,
ellenőrzése, folyósítása 17. §
E rendeletnek megfelelő támogatási kérelemre az MVH
helyt adó határozatot ad ki, amely tartalmazza a támogatás
összegét. A támogatás a határozat meghozatalától számított húsz napon belül kerül átutalásra a kérelmező által
megadott, az Európai Unió Közös Agrárpolitikája magyarországi végrehajtásában, illetve a nemzeti agrártámogatási
rendszerben érintett ügyfelekkel összefüggő ügyfélregiszter létrehozásáról és az ezzel kapcsolatos nyilvántartásba
vételről szóló 141/2003. (IX. 9.) Korm. rendelet szerinti
ügyfélregiszterben nyilvántartott bankszámlaszámra.
Záró rendelkezések 18. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon
lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg
a) az R. 3. § (1) bekezdésének a) pontja helyébe a kö
vetkező rendelkezés lép:
„a) a kérelem benyújtásának évében a központi költség
vetésben a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium fejezetében a Méhészeti Nemzeti Program jogcímen
az 1. §-ban meghatározottak szerinti célok támogatására
előirányzott összeg, valamint”
b) az R. 5. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(4) A Nemzeti Program végrehajtása, a VR. 2. cikkely
3. bekezdésének alapján, az adott év szeptember 1-jétől a
következő év augusztus 31-ig tart (a továbbiakban: végrehajtási időszak). Az egyes támogatásokhoz közvetlenül
kapcsolódó végrehajtási és elszámolási időszakot a külön
jogszabály szerinti részletes szabályok tartalmazzák.”
c) az R. 6. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) A támogatási kérelmet az MVH által meghatározott
formanyomtatványon és helyre kell benyújtani.”
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Magyar
Méhészeti Nemzeti Program alapján a központi költségvetés, valamint az Európai Mezőgazdasági Orientációs és
Garancia Alap társfinanszírozásában nyújtott egyes támogatások igénybevételének részletes szabályairól szóló
153/2004. (X. 18.) FVM rendelet, valamint a Magyar
Méhészeti Nemzeti Program alapján nyújtható méhészeti
támogatások igénybevételének részletes szabályairól
szóló 32/2005. (IV. 8.) FVM rendelet hatályát veszti.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 19. §
Ez a rendelet, valamint a Magyar Méhészeti Nemzeti
Program alapján a központi költségvetés, valamint az
Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap
társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 152/2004. (X. 18.)
FVM rendelet a következő közösségi rendeletek, valamint
határozat végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) a Tanács 797/2004/EK rendelete (2004. április 26.) a
méhészeti termékek előállítási és értékesítési feltételeinek
javítására irányuló tevékenységekről,
b) a Bizottság 917/2004/EK rendelete (2004. április
29.) a Tanács 797/2004/EK rendelet szerint a méhészet területére hozott intézkedések részletes végrehajtási szabályairól,
c) a méhészeti termékek előállítási és értékesítési feltételeinek javítására irányuló tevékenységekről szóló, 2004.
április 26-i 797/2004/EK tanácsi rendeletének megfelelően Magyarország által benyújtott, méhészeti termékek
termelésének és forgalmazásának javítására irányuló program jóváhagyásáról szóló Európai Közösségek Bizottsága
C(2004)3166 számú határozata.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
125/2009. (IX. 29.) FVM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági utak fejlesztéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A támogatás célja 1. § A támogatás célja mezőgazdasági utak építése, felújítása, bővítése, szélesítése a borvidékek megközelítése és a tanyák
elérhetőségének biztosítása érdekében.
Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) szilárd burkolatú út: az aszfalt, az aszfaltmakadám, az itatott makadám, a beton és a kockakő burkolattal ellátott út,
b) felújítás: a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 3. § (4) bekezdés 8. pontjában ekként meghatározott fogalom,
c) tanya: az ingatlan-nyilvántartásban tanyaként bejegyzett terület,
d) borvidék: a szőlészeti és a borászati adatszolgáltatás, valamint a származási bizonyítványok kiadásának rendjéről,
továbbá a borászati termékek előállításáról, forgalomba hozataláról és jelöléséről szóló FVM rendelet 1. számú
melléklete szerinti területek,
e) mezőgazdasági út: szám nélküli, csak helyrajzi számmal ellátott, szilárd burkolatú külterületi út,
f) bővítés: további forgalmi sáv létrehozása,
g) zöldség-gyümölcs termelői csoport: a zöldség-gyümölcs termelői csoportok és termelői szervezetek nemzeti
szabályozásáról szóló 67/2009. (VI. 9.) FVM rendelet 2. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott csoport,
h) logisztikailag fontos út: az az út, melyet az Országos Kutatási és Szaktanácsadó Intézet Non-profit Zrt.
agrárlogisztikai szempontok alapján annak minősít,
i) szélesítés: az út szélességének növelése további forgalmi sáv létrehozása nélkül.
(2) Az (1) bekezdésben nem szereplő, az e rendeletben használt fogalmakat az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alap társfinanszírozásában meg valósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.)
FVM rendelet (a továb biak ban: Vhr.) szerint kell értelmezni. Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a
Vhr.-ben foglaltak az irányadók.
A támogatás jellege 3. § (1) E rendelet alapján vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe
a) borvidékeken belüli utak eléréséhez (1. célterület), ennek keretében
aa) mezőgazdasági út építéséhez, bővítéséhez, felújításához, szélesítéséhez,
ab) az aa) alpontban meghatározott beruházással érintett mezőgazdasági úthoz közvetlenül kapcsolódó árkok,
padkák, rézsűk, hidak, átereszek, a csapadékvíz elvezetését biztosító egyéb létesítmények építéséhez,
felújításához;
b) tanyák eléréséhez (2. célterület), ennek keretében
ba) mezőgazdasági út építéséhez, bővítéséhez, felújításához, szélesítéséhez,
bb) a ba) alpontban meghatározott beruházással érintett mezőgazdasági úthoz közvetlenül kapcsolódó árkok,
padkák, rézsűk, hidak, átereszek, a csapadékvíz elvezetését biztosító egyéb létesítmények építéséhez,
felújításához.
(2) Az (1) bekezdés a) pont ab) alpontjában meghatározott beavatkozások önállóan nem, csak az (1) bekezdés a) pont
aa) alpontjában meghatározott beruházással együtt támogathatóak.
(3) Az (1) bekezdés b) pont bb) alpontjában meghatározott beavatkozások önálóan nem, csak az (1) bekezedés b) pont
ba) alpontjában meghatározott beruházással együtt támogathatóak.
A támogatás igénybevételének feltételei 4. § (1) Támogatás igénybevételére jogosult
a) a mezőgazdasági termelő, ha a mezőgazdasági üzemének mérete meghaladja a 4 európai méretegységet
(EUME),
b) a zöldség-gyümölcs termelői csoport,
c) a termelői csoport,
d) a helyi önkormányzat,
e) a helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény 16. §-ában
meghatározott, önálló jogi személyiséggel rendelkező önkormányzati társulás, valamint a települési
önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló törvény alapján létrehozott többcélú kistérségi  társulás,
f) a hegyközségekről szóló törvény értelmében létrehozott hegyközségek és hegyközségi tanácsok
(a továb biak ban a)–f) pontok együtt: ügyfél).
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott üzemméretre vonatkozó feltétel nem vonatkozik az induló vállalkozás
ügyfélre. Ha az ügyfél induló vállalkozás, a támogatás igénybevételére csak akkor jogosult, ha a támogatási kérelem
benyújtásával egyidejűleg nyilatkozatban vállalja, hogy legkésőbb a beruházás befejezését követő első naptári évben
megfelel az (1) bekezdés a) pontjában foglalt feltételnek.
(3) A támogatással érintett (számozatlan) mezőgazdasági utaknak közvetlenül vagy közvetetten (egy szilárd burkolatú
úton keresztül) legalább egyik végpontján kapcsolódniuk kell számozott közúthoz.
(4) A 3. §-ban meghatározott célterületekre irányuló tevékenységek esetén az üzemeltetési kötelezettség az utolsó
kifizetési határozat jogerőre emelkedésétől számított öt év.
(5) A Vhr. 10. §-ában meghatározott kötelezettségátvállalás a támogatási jogcím tekintetében csak a teljes
mezőgazdasági útra vonatkozóan lehetséges.
A támogatás mértéke, elszámolható kiadások 5. § (1) Nem támogatható az a támogatási kérelem, amelyben a jóváhagyható támogatás összege nem éri el a 4000 eurónak
megfelelő forintösszeget.
(2) E rendelet alapján jóváhagyható támogatás összege támogatási kérelmenként legfeljebb 735 000 eurónak megfelelő
forintösszeg.
(3) E rendelet alapján a támogatás mértéke az elszámolható kiadások 75%-a.
(4) E rendelet alapján elszámolható kiadások a következők:
a) az építési normagyűjteményben (a továb biak ban: ÉNGY) beazonosítható építés, bővítés, felújítás, szélesítés,
b) a Vhr. 31. §-ában meghatározottak szerinti egyéb elszámolható kiadások.
(5) E rendelet alapján saját munkavégzés nem számolható el.
(6) A jóváhagyott elszámolható kiadások mértéke nem haladhatja meg
a) az ÉNGY-ben szereplő tételekre vonatkozóan az ÉNGY szerinti referenciaárat,
b) a (4) bekezdés b) pontjában meghatározott kiadások vonatkozásában összesen a Vhr. 31. §-ában meghatározott
mértéket. A támogatási kérelem benyújtása 6. § (1) A támogatási kérelmet évente október 1. és 31. között postai úton lehet benyújtani a Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatalhoz (a továb biak ban: MVH) az MVH honlapján közzétett formanyomtatványon.
(2) A támogatási kérelem tartalmi elemei legalább az alábbiak:
a) az ügyfél azonosító adatai,
b) a beruházás megnevezése,
c) a beruházás helye helyrajzi számmal megadva,
d) a beruházás műszaki tartalma munkanemenként és tételenként,
e) az elszámolni kívánt kiadások részletes bontásban,
f) az ügyfél aláírása.
(3) A támogatási kérelemhez mellékelni kell
a) a pénzügyi tervet,
b) a számozott közút fenntartójának igazolását arra vonatkozóan, hogy a támogatással meg valósítani tervezett
mezőgazdasági út teljesíti a 4. § (3) bekezdésében foglaltakat,
c) ha a támogatás a 2. célterületre irányul, a támogatással meg valósítani tervezett mezőgazdasági út által elért tanya
30 napnál nem régebbi hiteles tulajdoni lap másolatát,
d) az 1. mellékletben meghatározott értékelési szempontokhoz szükséges dokumentumokat, igazolásokat,
e) a műszaki tervdokumentáció hiteles másolatát, amely tartalmazza a felmért és tervezett forgalmi adatokat,
a helyszínrajzot és egyéb műszaki rajzokat,
f) 4. § (1) bekezdés d) és e) pontjában meghatározott ügyfelek esetén az érintett önkormányzat
képviselő-testületének vagy az érintett társulási tanácsnak a beruházás meg valósításáról szóló határozatának
a kivonatát,
g) 4. § (1) bekezdés f) pontjában meghatározott ügyfél esetén a bírósági nyilvántartásba vételt igazoló okirat hiteles
másolatát.
(4) E rendelet alapján egy ügyfél egy támogatási kérelem benyújtási időszakban egy támogatási kérelmet nyújthat be.
(5) A Vhr. 25. § (1) bekezdésétől eltérően a támogatási kérelemben szereplő műveletek a támogatási kérelem befogadását
megelőzően nem kezdhetők meg.
(6) Ha az ügyfél a benyújtott támogatási kérelemben nem határozza meg
a) a beruházás meg valósítási helyét (település névvel, helyrajzi számmal),
b) a beruházás műszaki tartalmát az ÉNGY alapján, munkanemenkénti bontásban, valamint
c) az elszámolható kiadásokat,
akkor hiánypótlásnak helye nincs.
(7) A Vhr. 27. § (3) bekezdésében foglaltaktól eltérően a ,,Kommunikációs terv” és „A vállalkozás társadalmi
felelősségvállalása” dokumentumok benyújtása esetén többletpont nem adható.
A támogatási kérelem elbírálása 7. § A támogatási kérelmeket az MVH az e rendeletben meghatározott feltételek szerint bírálja el, valamint az
1. mellékletben meghatározott pontozási rendszer alapján végzett értékeléssel, és a mezőgazdasági,
agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 32. § (1) bekezdés c) pontja szerinti rangsor állításával döntést hoz.
Kifizetési kérelem 8. § (1) A kifizetési kérelmet a 2010. évtől kezdődően évente
a) május 1–31.,
b) november 1–30.
között lehet benyújtani az MVH-hoz.
(2) Ha a beruházás építésiengedély-köteles, akkor
a) az első kifizetési kérelemhez mellékelni kell a jogerős építési engedély hiteles másolatát, valamint vízi
létesítményhez történő csatlakozás esetén a létesítési vízjogi engedély hiteles másolatát,
b) az utolsó kifizetési kérelemhez mellékelni kell a forgalomba helyezési engedély hiteles másolatát.
Jogkövetkezmények 9. § Ha az induló vállalkozás ügyfél a 4. § (2) bekezdésében foglalt nyilatkozata ellenére a beruházás befejezését követő
első naptári évben nem felel meg a 4. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt feltételnek, akkor köteles a már felvett
támogatási összeget a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó szabályok szerint visszafizetni, és a
támogatáshoz való joga megszűnik.
Záró rendelkezés 10. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
11. § A Vhr.  1. számú melléklete helyébe a 2. melléklet lép.
12. § Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó, a vidéki gazdaság és lakosság számára nyújtott
alapszolgáltatások körében az integrált közösségi és szolgáltató tér kialakítására és működtetésére igénybe vehető
támogatások részletes feltételeiről szóló 112/2009. (VIII. 29.) FVM rendelet 9. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) A támogatási kérelmet 2009. szeptember 1. és 2009. október 15. között lehet benyújtani a Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal (a továb biak ban: MVH) meg valósítás helye szerint ille té kes kirendeltségéhez az MVH
honlapján közzétett formanyomtatványon.”
13. § A 11. §, a 12. §, a 2. melléklet az e rendelet hatályba lépését követő napon hatályát veszti. Ez a § az e rendelet
hatálybalépését követő második napon hatályát veszti.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 14. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
 szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 30. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapítja meg.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
288/2012. (X. 31.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére dr. Halas Zsuzsannát 2013. március 10-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2012. október 18. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1612/2015. (IX. 8.) Korm. határozata az Európai Emlékezet és Lelkiismeret Platform kutatómunkájának támogatására vonatkozó kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért az  Európai Emlékezet és Lelkiismeret Platform (a  továbbiakban: Platform) kutatómunkájának
2016. augusztus 31-ig tartó időszakban történő támogatásával;
 2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Platform
kutatómunkájának támogatása érdekében – gondoskodjanak a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről
szóló 2014. évi C. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezetében 100,0 millió forint támogatás biztosításáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1607/2015. (IX. 8.) Korm. határozata a magyarországi légimentés biztosításáról.
A Kormány a  magyarországi légimentésben használt mentőhelikopterek 2016 márciusában lejáró bérleti szerződésére
tekintettel, a hazai légimentés zavartalan biztosítása érdekében
 1. egyetért 7 darab mentőhelikopter 5 évre, vételi joggal történő bérlésére irányuló közbeszerzési eljárás
megindításával;
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Magyar Légimentő Nonprofit Kft. közreműködésével
gondoskodjon az 1. pont szerinti közbeszerzési eljárás lefolytatásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal (a közbeszerzési eljárás kiírására)
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjanak az  1. és
2. pontban foglaltak megvalósításához szükséges éves bérleti díj összege 2017-től kezdődő rendelkezésre állásának
biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2013. CLXXIV. törvény a szomszédjogok és a tulajdonjog korlátainak különös szabályairól.
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az ingatlanok használatának e törvényben nem szabályozott kérdéseire a Polgári Törvénykönyv rendelkezéseit kell
alkalmazni.
(2) Az ingatlanok használatát törvény vagy törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály (a továbbiakban együtt:
jogszabály), illetve a felek megállapodása e törvény szabályaitól eltérően rendezheti.
2. Szomszédjogok 2. § (1) Ha a  tilosban talált állat tulajdonosa ismert, az  ingatlan tulajdonosa köteles őt az  állat befogását követően annak
elszállítására felszólítani, de mindaddig visszatarthatja az állatot, amíg az az által okozott kárt az állat tulajdonosa
meg nem téríti.
(2) Ha a  tilosban talált állat tulajdonosa nem ismert, a  Polgári Törvénykönyv találásra vonatkozó szabályait kell
alkalmazni.
(3) Ha a  kirepült méhrajt annak tulajdonosa két napon belül nem fogja be, azon birtokbavétellel bárki tulajdonjogot
szerezhet.
3. § (1) Az  ingatlan tulajdonosa felszedheti az  ingatlanára a  szomszédos ingatlanról áthullott terményt, ha a  növény
tulajdonosa a termény beszedését elmulasztotta.
(2) A közterületre hulló terményt bárki felszedheti, ha a növény tulajdonosa a termény beszedését elmulasztotta.
 (3) A két ingatlan határvonalán álló növény és terménye egyenlő arányban illeti a szomszédos ingatlanok tulajdonosait.
4. § (1) A  szomszédos ingatlanok elválasztására szolgáló kerítés, mezsgye vagy növény használatára az  ingatlanok
tulajdonosai közösen jogosultak.
(2) A szomszédos ingatlanok elválasztására szolgáló kerítés, mezsgye vagy növény fenntartásával járó költségek olyan
arányban terhelik az  ingatlanok tulajdonosait, amilyen arányban őket jogszabály vagy megállapodásuk annak
létesítésére kötelezi. Ha jogszabály vagy a felek megállapodása a fenntartás kérdéséről nem rendelkezik, a költségek
őket a határolt földhosszúság arányában terhelik.
(3) Ha a  szomszédos ingatlanok határvonalán álló növény valamelyik ingatlan rendes használatát akadályozza,
illetve kárt okoz vagy annak veszélyével fenyeget, és az  érdeksérelem más módon nem hárítható el, az  ingatlan
tulajdonosa követelheti, hogy azt közös költségen távolítsák el.
5. § Az ingatlan tulajdonosa csak akkor jogosult az  áthajló ágak és átnyúló gyökerek levágására, ha azok az  ingatlan
rendes használatát akadályozzák, és azokat a növény tulajdonosa felhívás ellenére sem távolítja el.
6. § (1) A 2–5. §-okat alkalmazni kell a közös tulajdonban álló ingatlant természetben megosztva használó tulajdonostársak
egymás közötti viszonyában is.
(2) A 2. § (1) és (2) bekezdés, a 3. § (1) bekezdés és a 4. § (1) bekezdés alkalmazásában az ingatlan tulajdonosával egy
tekintet alá esik az ingatlan egészét vagy valamely meghatározott részét jogszerűen használó személy.
3. A használati jogok ingatlan-nyilvántartással összefüggő különös szabályai
7. § (1) A  Polgári Törvénykönyv szerinti földhasználati jogot, haszonélvezeti jogot, használat jogát, telki szolgalmat és
közérdekű használati jogot (a továbbiakban együtt: használati jog) – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivételekkel –
nem érinti, ha a használati joggal terhelt ingatlant más ingatlannal összevonják.
A törvényt az Országgyűlés a 2013. október 28-i ülésnapján fogadta el.
(2) A  telki szolgalom megszűnik, ha akár annak az  ingatlannak a  tulajdonosa, amelynek mindenkori tulajdonosát
a telki szolgalmi jog gyakorlása megilleti (a továbbiakban: uralkodó telek), akár annak az ingatlannak a tulajdonosa,
amelyet a  telki szolgalmi jog terhel (a  továbbiakban: szolgáló telek) megszerzi a  másik ingatlan tulajdonjogát, és
az ingatlanokat az ingatlan-nyilvántartásban összevonják.
(3) Ha az  uralkodó telek és a  szolgáló telek azonos személy tulajdonában áll, de az  ingatlanokat az  ingatlannyilvántartásban nem vonják össze, a  telki szolgalom csak akkor gyakorolható, ha a  két ingatlant különböző
személyek használják.
8. § (1) A  használati joggal terhelt ingatlan megosztása esetén – a  9.  §-ban meghatározott kivétellel – a  használati jog
valamennyi új ingatlant terheli.
(2) Ha a használati joggal terhelt ingatlan megosztását követően a jog gyakorlása csak meghatározott új ingatlant vagy
ingatlanokat érint, a többi új ingatlan tulajdonosa kérheti a jog megszüntetését.
9. § (1) Az  uralkodó telek megosztása esetén a  telki szolgalmat az  uralkodó telekből kialakított valamennyi új ingatlan
birtokosa gyakorolhatja, feltéve, hogy a szolgalmi jog gyakorlása a jog kötelezettje számára nem válik terhesebbé.
(2) Ha az  uralkodó telek megosztását követően a  telki szolgalom csak meghatározott új ingatlan vagy ingatlanok
előnyére szolgál, a szolgáló telek tulajdonosa kérheti a többi új ingatlan vonatkozásában a jog megszüntetését.
10. § Ha az uralkodó telek tulajdonosa a telki szolgalmat ingatlan-nyilvántartáson kívül szerezte, igényt tarthat arra, hogy
a  bíróság állapítsa meg a  telki szolgalom fennállását, tartalmát és gyakorlásának körülményeit, továbbá kérheti,
hogy a telki szolgalmat az ingatlan-nyilvántartásba jegyezzék be.
4. Hatálybalépés 11. § E törvény 2014. március 15-én lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
134/2014. (IV. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Margitics Istvánt
2014. április 1. napjától 2017. március 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. március 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
22/2018. (I. 12.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Choe Kyoo-sik rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Koreai Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2017. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
241/2017. (VII. 10.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Ságiné dr. Márkus
Anettet 2017. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. június 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
145/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabályok alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítványok tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Esztergom Város Önkormányzata Képviselő-testületének
a Képviselő-testület és szervei Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 18/2004. (IV. 29.) önkormányzati rendelet
módosításáról szóló 15/2011. (IV. 14.) önkormányzati rendelete és Esztergom Város Önkormányzata
Képviselő-testületének Esztergom város reorganizációs programjáról szóló 16/2011. (IV. 15.) önkormányzati rendelete
alkotmányellenes, ezért azokat kihirdetésük napjára visszamenőleges hatállyal megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az első indítványozó, a Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatal vezetője (a továbbiakban: kormánymegbízott)
eredménytelen törvényességi felhívását követően a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
(a továbbiakban: Ötv.) 99. § (2) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörében eljárva az Alkotmánybírósághoz fordult,
és indítványozta Esztergom Város Önkormányzata Képviselő-testületének a Képviselő-testület és szervei Szervezeti és
Működési Szabályzatáról szóló 18/2004. (IV. 29.) önkormányzati rendelet módosításáról szóló 15/2011. (IV. 14.)
önkormányzati rendelete (a továbbiakban: Ör.1.) és Esztergom Város Önkormányzata Képviselő-testületének
Esztergom város reorganizációs programjáról szóló 16/2011. (IV. 15.) önkormányzati rendelete (a továbbiakban: Ör.2.)
felülvizsgálatát és megsemmisítését. Indítványa indokolásául előadta, hogy Esztergom Város Polgármestere
(a továbbiakban: Polgármester) az általa Esztergom Város Önkormányzata Képviselő-testülete (a továbbiakban:
Képviselő-testület) 2011. április 12-ére összehívott ülését 2011. április 11-én hivatali elfoglaltsága miatt lemondta,
amelyről a Képviselő-testület tagjait és a polgármesteri hivatal dolgozóit írásban értesítette. Ennek ellenére
2011. április 12-én a megjelent önkormányzati képviselők az ülést megtartották, amelyen elfogadták az indítványozó
által kifogásolt önkormányzati rendeleteket. Az indítványozó kormánymegbízott álláspontja szerint
a 2011. április 12-én megtartott ülés a Polgármester képviselő-testületi ülést lemondó intézkedése miatt nem
tekinthető szabályszerűen összehívott képviselő-testületi ülésnek, azon a Polgármester és az önkormányzati
képviselők egy része nem is jelent meg. Az Ötv. és Esztergom Város Önkormányzata Képviselő-testületének
a Képviselő-testület és szervei Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 18/2004. (IV. 29.) önkormányzati rendelete
(a továbbiakban: SZMSZ) előírásai alapján az ülés összehívására és levezetésére, valamint az elfogadott rendeletek
aláírására kizárólag a Polgármester – nem pedig a korelnök – lett volna jogosult. Az indítványozó rámutatott arra is,
hogy az álláspontja szerint törvényellenes képviselő-testületi ülés következtében sérelmet szenvedett
a választópolgárok helyi önkormányzáshoz való joga, valamint a jogállamiság elve, így az elfogadott döntések közjogi
érvényességének feltételei sem állnak fenn. Az indítványozó indítványban kifejtett véleménye szerint az Ör1. és az Ör2.
elfogadásakor sérült a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 2. § (4) bekezdése, az Ötv. 12. § (2) bekezdése és 16. §
(3) bekezdése, valamint az Alkotmány 2. § (1) bekezdése, 42. §-a, 44/A. § (1) bekezdés a) pontja és (2) bekezdése.
2. A második indítványozó önálló indítványában az Alkotmánybíróságnál az Ör1. hatálybalépésére visszamenőleges
hatályú megsemmisítését kezdeményezte az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének és 44/A. § (2) bekezdésének sérelmére
hivatkozással. Az indítványozó véleménye szerint az Ör1. elfogadására jogszabályellenesen összeült
képviselő-testületi ülésen került sor és ez álláspontja szerint az Ör1. közjogi érvénytelenségére vezet, mert azt nem
a jogalkotási hatáskörrel rendelkező szerv hozta meg, továbbá eljárásával megsértette az Ötv. 12. § (2) bekezdésének
és az SZMSZ 11. § (1) bekezdésének és 15. § (1) bekezdésének előírásait. Előadta, hogy a Polgármester 2011. április 6-án
az Ötv. 12. § (2) bekezdése alapján 2011. április 12-én 18 órára összehívta a Képviselő-testület ülését, majd ezt
követően 2011. április 11-én arról tájékoztatta a meghívottakat, hogy az ülés a Polgármester akadályoztatása miatt
elmarad. Ennek ellenére 2011. április 12-én 18 órakor tizenegy önkormányzati képviselő megjelent az ülésteremben és
az ülést megtartották. Az önkormányzat honlapján közzétett jegyzőkönyv szerint az ülés levezetésével a jelenlévő
önkormányzati képviselők a korelnököt bízták meg, ezt követően elfogadták a napirendet, illetve döntéseket is hoztak,
köztük a támadott önkormányzati rendeletet is. A Képviselő-testület 2010. október 17-én megtartott alakuló ülése óta
nem választott alpolgármestert, így a Polgármester akadályoztatása esetén nincs olyan személy, aki
a képviselő-testületi ülést az Ötv. és az SZMSZ alapján összehívhatta és vezethette volna. Az indítványozó álláspontja
szerint szabályosan megtartott képviselő-testületi ülés nem volt, így a meghozott döntéseket nem a jogalkotási
hatáskörrel rendelkező szerv hozta meg, így az Ör1. érvényesen e miatt sem jöhetett létre.
3. A második indítványozó egy másik indítványában az Alkotmánybíróságnál az Ör2. hatálybalépésére visszamenőleges
hatályú megsemmisítését kezdeményezte az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének és 44/A. § (2) bekezdésének sérelmére
hivatkozással az Ör1. megsemmisítésére irányuló indítványában kifejtett azonos tartalommal.
Az Alkotmánybíróság az indítványokat tartalmi azonosságuk miatt az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és
annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat
(ABK 2009. január, 3.; a továbbiakban: Ügyrend) 28. § (1) bekezdése alapján egyesítette és egységes eljárásban
bírálta el.
II. 1. Az Alkotmány indítványokkal érintett rendelkezései:
„42. § A község, a város, a főváros és kerületei, valamint a megye választópolgárainak közösségét megilleti a helyi
önkormányzás joga. A helyi önkormányzás a választópolgárok közösségét érintő helyi közügyek önálló, demokratikus
intézése, a helyi közhatalomnak a lakosság érdekében való gyakorlása.”
„44/A. § (1) A helyi képviselőtestület:
a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül,
(...)
e) törvény keretei között önállóan alakítja ki a szervezetét és működési rendjét, (...)”
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes más
jogszabállyal.”
2. Az Ötv. indítványokkal érintett rendelkezései:
„12. § (2) A képviselő-testület elnöke a polgármester, aki összehívja és vezeti a képviselő-testület ülését. Ha
a képviselő-testület ülését a 98. § (2) bekezdés f) pontja alapján a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzéséért
felelős szerv hívja össze, az ülés levezetésére a képviselő-testület által a tagjai sorából egyszerű többséggel
megválasztott levezető elnök köteles.”
„16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
(...)
(3) Az önkormányzati rendeletet a polgármester és a jegyző, ha pedig a képviselő-testület ülését a 12. § (2) bekezdése
szerinti esetben a levezető elnök vezeti, a levezető elnök és a jegyző írja alá. Az önkormányzati rendelet kihirdetéséről
a jegyző gondoskodik.”
„18. § (1) A képviselő-testület a működésének részletes szabályait a szervezeti és működési szabályzatról szóló
rendeletében határozza meg.”
3. Az Ötv. indítványokkal érintett – 2011. április 12-én – hatályos rendelkezései:
„12. § (2) A képviselő-testület elnöke a polgármester, aki összehívja és vezeti a képviselő-testület ülését.”
„16. § (3) Az önkormányzati rendeletet a polgármester és a jegyző írja alá. Kihirdetéséről a jegyző gondoskodik.”
4. A Jat. indítványokkal érintett hatályos rendelkezése:
„2. § (4) A jogszabályok megalkotásakor biztosítani kell, hogy a jogszabály
a) megfeleljen az Alkotmányból eredő tartalmi és formai követelményeknek,
b) illeszkedjen a jogrendszer egységébe,
c) megfeleljen a nemzetközi jogból és az európai uniós jogból eredő kötelezettségeknek és
d) megfeleljen a jogalkotás szakmai követelményeinek.”
5. Az SZMSZ indítványokkal érintett – 2011. április 12-én – hatályos rendelkezése:
„11. § (1) A Képviselő-testület ülését a polgármester, akadályoztatása esetén az általános helyettesítési jogkörrel
megbízott főállású alpolgármester, mindkettejük akadályoztatása esetén a polgármester és az alpolgármesterek
feladatmegosztásáról szóló polgármesteri utasításban meghatározottak szerinti alpolgármester hívja össze.”
„15. § (1) Az ülés elnöke a polgármester, akadályoztatása esetén az általános helyettesítési jogkörrel megbízott főállású
alpolgármester, mindkettejük akadályoztatása esetén a polgármester és az alpolgármesterek feladatmegosztásáról
 szóló polgármesteri utasításban meghatározottak szerinti polgármester.”
„37. § (2) A polgármester tagja a Képviselő-testületnek.”
(...)
(5) A polgármesternek a Képviselő-testület működésével kapcsolatos feladatai különösen:
(...)
b) összehívja és vezeti a testületi üléseket; (...)”
III. Az indítványok megalapozottak.
1. A helyi önkormányzat rendeletalkotási jogkörének kereteit az Alkotmány, valamint az Ötv. szabályozza. Az Alkotmány
44/A. § (1) bekezdés a) pontja alapján az önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati ügyekben önállóan
szabályoz és az e) pont alapján törvény keretei között önállóan alakítja ki a szervezetét és működési rendjét, a 44/A. §
(2) bekezdése pedig kimondja, hogy az önkormányzat képviselő-testülete feladatkörében rendeletet alkot, amely nem
lehet ellentétes más jogszabállyal.
Az Ötv. 16. § (1) bekezdése az önkormányzat rendeletalkotási jogkörével kapcsolatosan a következő rendelkezést
tartalmazza: „A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkothat.”
Az Ötv. – 2011. április 12-én hatályos – 12. § (2) bekezdése alapján a képviselő-testület elnöke a polgármester, aki
összehívja és vezeti a képviselő-testület ülését. A polgármester helyettesítésére az Ötv. 34. § (1) bekezdése alapján
alpolgármestert választhat, továbbá a 31. §-a alapján a polgármesteri és az alpolgármesteri tisztség egyidejű
betöltetlensége, illetőleg tartós akadályoztatásuk esetére a szervezeti és működési szabályzat rendelkezik
a képviselő-testület összehívásának, vezetésének a módjáról. A Képviselő-testület 2010. október 17-én megtartott
alakuló ülése óta 2011. április 12-ig nem választott alpolgármestert, és a polgármester akadályoztatása esetén történő
helyettesítéséről az SZMSZ 11. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Képviselő-testület ülését a Polgármester,
akadályoztatása esetén az általános helyettesítési jogkörrel megbízott főállású alpolgármester, mindkettejük
akadályoztatása esetén a polgármester és az alpolgármesterek feladatmegosztásáról szóló polgármesteri utasításban
meghatározottak szerinti alpolgármester hívja össze. E rendelkezésekből következően a Képviselő-testület ülésének
összehívására, vezetésére a Polgármesteren kívül kizárólag az alpolgármester, illetve az SZMSZ-ben megjelölt személy
– valamelyik alpolgármester – jogosult.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Polgármester 2011. április 11-i intézkedését követően
a Képviselő-testület tizenöt tagjából (Polgármester és tizennégy önkormányzati képviselő) megjelent tizenegy
önkormányzati képviselő által megtartott ülés összehívása nem az Ötv. 12. § (2) bekezdésében és az SZMSZ 11. §
(1) bekezdésében meghatározott módon került sor. A Képviselő-testület ülését kizárólag a Polgármester hívhatta
volna össze, más erre jogszerűen nem volt jogosult, mivel a Polgármester helyettesítésére a Képviselő-testület
alpolgármestert nem választott, és a Polgármester akadályoztatása esetén a helyettesítésére az SZMSZ egyéb
rendelkezést nem tartalmazott. Ebből következően a 2011. április 12-én tizenegy önkormányzati képviselő által
megtartott ülés képviselő-testületi ülésként való megtartása törvénysértő volt.
Az Alkotmánybíróság megállapította továbbá, hogy az Ötv. 12. § (2) bekezdése és az SZMSZ 15. § (1) bekezdése alapján
a Képviselő-testület üléseit – alpolgármester megválasztásának hiányában – a Polgármestert volt jogosult vezetni,
ezért törvénysértő működést jelentett, hogy a törvénysértő képviselő-testületi ülés levezetésére a jelenlévő tizenegy
önkormányzati képviselő a korelnököt jelölte ki, mivel a korelnöknek az Ötv. 30. § (1) bekezdése alapján kizárólag
a Képviselő-testület alakuló ülésének vezetésére lett volna lehetősége.
2. A helyi önkormányzat az Alkotmány és az Ötv. idézett rendelkezései alapján a helyi társadalmi viszonyok szabályozása
körében elsődleges, eredeti jogalkotási jogkörrel rendelkezik, rendeletet alkothat olyan helyi közügyek
szabályozására, amelyeket magasabb szintű jogszabály még nem szabályozott. A törvény által szabályozott társadalmi
viszonyok körében az Ötv. felhatalmazása alapján, a felhatalmazás keretei között végrehajtási rendelet alkotásának
a joga illeti meg.
A jogszabály akkor érvényes – és határolható el más, nem jogi normáktól – ha megfelel az ún. érvényességi
kritériumoknak: e nélkül ugyanis érvényességről nem lehet beszélni. A közjogi érvényességi kritériumok (érvényességi
kellékek) a következők:
a) A jogszabálynak a létrehozására feljogosított szervtől kell származnia, vagyis annak az állami-közhatalmi szervnek
kell megalkotnia, amely erre kifejezetten jogosult.
b) A jogszabályt a vonatkozó eljárási előírásoknak megfelelően kell megalkotni, vagyis az előírt eljárási rend szerint
kell létrejönnie. c) A jogszabály nem állhat ellentétben a felsőbb fokozatú jogszabállyal, végső fokon az Alkotmánnyal
(érvényesülnie kell a jogforrási hierarchiának).
d) A jogszabályt az előírt módon ki kell hirdetni.
Az a) pont tulajdonképpen a jogalkotói hatáskör kérdése, vagyis annak vizsgálata, hogy az adott szervnek van-e
felhatalmazása (autoritása) a jogalkotásra. A jogszabály érvényessége szempontjából ez azért jelentős, mert
az érvényesség feltételezi a jogszabály kötelező erejét. Az Alkotmánybíróság már a 11/1992. (III. 5.) AB határozatában
kifejtette: „A jogállamiság és a jogbiztonság elvéből fakadnak az eljárási garanciák. (...) Csak a formalizált eljárás
szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály (...).” (ABH 1992, 77, 85.) Az Alkotmánybíróság a 29/1997.
(IV. 29.) AB határozatában kifejtette, hogy a „formai hibás törvényhozási eljárás (...) a jövőben alapot ad a törvény
kihirdetése napjára történő visszamenőleges hatályú megsemmisítésére”. (ABH 1997, 122.) A határozat indokolása
szerint „[a] megsemmisítés alapja a közjogi érvénytelenség, amely a norma formai alkotmányellenességének egyik
változata”. (ABH 1997, 122, 128.) Az 52/1997. (X. 14.) AB határozat rendelkező részében az Alkotmánybíróság
megismételte azt a korábbi határozatában foglalt tételt, melynek megfelelően a jogalkotás során elkövetett
eljárási alkotmánysértés önmagában megalapozza a törvény megsemmisíthetőségét. (ABH 1997, 331, 332.)
Az Alkotmánybíróság a 39/1999. (XII. 21.) AB határozatában leszögezte, hogy „a törvényalkotási folyamat egyes eljárási
szabályainak betartása a törvény érvényességének az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből levezethető jogállami
követelménye.” (ABH 1999, 325, 349.) E határozatból következően az alacsonyabb szintű jogszabályok megalkotásánál
is érvényes az, hogy az egyes eljárási szabályok be nem tartása az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe ütköző
alkotmányellenességet eredményez.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Képviselő-testület működése, döntéshozatala akkor törvényes, ha
az önkormányzati képviselők a jogszabályok által meghatározott eljárási rendet betartják. Az Ör1. és Ör2.
megalkotásakor és kihirdetésekor a 2011. április 12-én tanácskozásra összeült tizenegy önkormányzati képviselőnek
nem volt felhatalmazása a jogalkotásra, mert a tizenegy önkormányzati képviselő által megtartott ülés összehívására
és vezetésére nem az Ötv.-ben és az SZMSZ-ben meghatározott jogszabályi előírások alapján került sor, és
a jogszabályokkal ellentétes képviselő-testületi működés sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében megfogalmazott
jogállamiság elvét és a jogszabályokkal ellentétes képviselő-testületi működés során végzett jogalkotás sérti a Jat. 2. §
(4) bekezdés a) pontjában meghatározott, az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből eredő formai követelményeket. Ebből
következően az Ör1. és Ör2. esetében közjogi érvénytelenség áll fenn, és ezért az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy az Ör1. és Ör2. formai okból alkotmánysértő (érvénytelen), és azt annak kihirdetése napjára visszamenőleges
hatállyal az Alkotmány 2. § (1) bekezdése sérelme miatt megsemmisítette.
Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy a tizenegy önkormányzati képviselő által megtartott törvénysértő ülésen
megalkotott Ör1. és Ör2. további formai okból is törvénysértő, mivel az Ötv. – 2011. április 12-én hatályos – 16. §
(3) bekezdése alapján az önkormányzati rendeletet a polgármester és a jegyző írja alá, és az Ör.1.-et és Ör2.-t az ülést
vezető korelnök és jegyző írta alá. A polgármester akadályoztatása esetén az önkormányzati rendelet aláírójaként
a polgármestert csak az alpolgármester helyettesíthette volna.
3. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint, ha az indítvánnyal támadott jogszabályt vagy annak részét
az Alkotmány valamely rendelkezésébe ütközőnek minősíti, és ezért azt megsemmisíti, akkor a további alkotmányi
rendelkezés esetleges sérelmét – a már megsemmisített jogszabályi rendelkezéssel összefüggésben – érdemben nem
vizsgálja. [44/1995. (VI. 30.) AB határozat, ABH 1995, 203, 205.; 4/1996. (II. 23.) AB határozat, ABH 1996, 37, 44.; 61/1997.
(XI. 19.) AB határozat, ABH 1997, 361, 364.; 15/2000. (V. 24.) AB határozat, ABH 2000, 420, 423.; 16/2000. (V. 24.) AB
határozat, ABH 2000, 425, 429.; 29/2000. (X. 11.) AB határozat, ABH 2000, 193, 200.; 32/2005. (IX. 15.) AB határozat, ABH
2005, 329, 342–343.]
Mivel az Alkotmánybíróság az Ör1.-et és az Ör2.-t formai okból alkotmánysértőnek minősítette, ezért azoknak
az Alkotmány 42. §-ával és 44/A. § (2) bekezdésével való esetleges sérelmét már nem vizsgálta.
A határozat közzététele az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 41. §-ának rendelkezésén alapul.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
1152/2010. (VII. 9.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
1. A Kormány az olimpiai felkészülésre, valamint a szabadidősport támogatására az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében 1000,0 millió forint melléklet
szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi költségvetés általános tartaléka terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes