text:
2/2019. (III. 20.) AM utasítása a minisztérium fejezeti kezelésű előirányzataiból pályázati úton vagy egyedi döntés alapján pénzeszköz- vagy előirányzat-átadással biztosított támogatások kapcsán elszámolható költségekről, a támogatások felhasználása ellenőrzésének és a beszámolók összeállításának szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja alapján – figyelemmel az  államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (3)  bekezdésében foglaltakra – a  következő utasítást
adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed
a) minden eredeti tárgyévi támogatási előirányzattal rendelkező, év közben keletkezett bevételből, valamint
maradványból működő fejezeti kezelésű előirányzatra, amelyből államháztartáson belüli és kívüli, továbbá
határon túli szervezetek törvény, kormányrendelet, a  Kormány egyedi határozata vagy egyedi, illetve
pályázati úton benyújtott támogatási igénye alapján, hatósági szerződéssel, támogatói okirattal vagy
támogatási szerződéssel költségvetési támogatáshoz jutnak, valamint
b) azon fejezeti kezelésű előirányzatra, amely esetében a forrásátadás lebonyolító szerven keresztül történik, és
a  lebonyolító szerv nem rendelkezik saját eljárásrenddel vagy a  beszámoló ellenőrzésére vonatkozó
részletszabályokkal.
(2) Az  utasítás hatálya nem terjed ki a  20/03/01/00 FAO intézmények finanszírozása támogatási előirányzaton
felhasznált összegek elszámolására.
(3) Az utasítás rendelkezéseit a határon túli szervezetek számára nyújtott támogatások esetében akkor kell alkalmazni,
ha ezen támogatások beszámolóira vonatkozó jogszabályok eltérően nem rendelkeznek.
2. § Az utasítás alkalmazásában:
1. beszámoló: a  kedvezményezett vagy az  egyéb kedvezményezett által a  projekt megvalósításáról és
a támogató által átadott forrás felhasználásáról készített szakmai beszámoló és pénzügyi összesítő, valamint
a  tételes, vagy szúrópróbaszerű ellenőrzésre kiválasztott bizonylatok és azok teljes körű dokumentációja
együtt,
2. egyéb kedvezményezett: az  agrárminiszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása és felügyelete alá nem
tartozó költségvetési szerv és költségvetési szervnek nem minősülő jogi személy,
3. érdekelt: olyan jogi személy vagy egyéb szervezet, amelyben a  kedvezményezett vagy az  egyéb
kedvezményezett, továbbá annak tagja, tulajdonosa, részvényese, képviselője, ügyvezetője vagy ügyvezető
testületének tagja; képviselőjének, ügyvezetőjének, ügyvezető testülete tagjának a Polgári Törvénykönyvről
szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 8:1. § (1) bekezdés 1. pontja szerinti közeli hozzátartozója;
belső ellenőrzésért felelős tisztségviselője vagy az  ellenőrző testület tagja, könyvvizsgálója, alapítvány
alapítója, az alapítói jogok gyakorlója, az alapítványhoz csatlakozott személy, az alapítvány kuratóriumának
vagy felügyelőbizottságának tagja; vagy a  jogi személlyel, egyéb szervezettel foglalkoztatásra irányuló
jogviszonyban álló személy (pl. munkavállaló, megbízott) az  előbb említett jogok vagy tisztségek
bármelyikével – egyedül vagy együttesen, illetve testület tagjaként – rendelkezik, vagy a felsorolt tisztségek
bármelyikét viseli,
4. jogosulatlanul igénybe vett támogatás: a  jogszabálysértő módon, nem rendeltetésszerűen vagy
a kötelezettségvállalás dokumentumában foglaltakkal ellentétes módon felhasznált költségvetési támogatás,
5. kedvezményezett: a miniszter irányítása és felügyelete alá tartozó költségvetési szerv,
6. költségterv: a  támogatott projekt megvalósításával összefüggő kiadások előzetes bemutatása a  pályázati
kiírásnak vagy az  ellátandó feladatnak megfelelően, szükség szerint költség-haszon elemzéssel,
megvalósíthatósági tanulmánnyal vagy az  egyes tételek indokoltságát alátámasztó dokumentumokkal,
illetve számításokkal együtt, amelyekhez a  kedvezményezett vagy az  egyéb kedvezményezett egyenként
megjelöli támogatási igényét; költségtervként értelmezendő a számszaki adatokat tartalmazó feladatterv is,
7. kötelezettségvállalás dokumentuma: támogatási szerződés, hatósági szerződés, két- vagy többoldalú
megállapodás, támogatói okirat,
8. lebonyolító szerv: a  támogató által nyújtott költségvetési támogatásokkal kapcsolatos döntés-előkészítő
és  végrehajtó feladatok ellátását végző szervezet, amely az  átadott előirányzatot a  miniszterrel kötött
megállapodásban foglaltak szerint a kedvezményezett részére rendelkezésre bocsátja,
9. módosított költségterv: a  pályázati kiírás vagy az  egyedi támogatási döntés alapján meghatározott
szerződéskötési feltételek alapján módosított tartalommal összeállított költségterv vagy a  projekt
megvalósítási ideje alatt a  kötelezettségvállalás dokumentumában foglaltaknak megfelelően módosított
költségterv,
10. mozgó záradék: a  támogatás terhére elszámolni kívánt számla, bizonylat másolatán szereplő olyan,
a  támogatás terhére történő elszámolásra utaló záradék, mely az  adott számla vagy bizonylat egy későbbi
másolatán már nem ugyanott található, mint a korábban készült másolaton,
11. pénzügyi ellenőrzés: az Agrárminisztérium (a továbbiakban: AM) Költségvetési Főosztálya (a továbbiakban: KF)
által végzett tevékenység, amely során az elszámolásra benyújtott számláknak, bizonylatoknak, és az ezekhez
kapcsolódó egyéb dokumentumoknak a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.),
az  általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa tv.), valamint az  egyéb
vonatkozó jogszabályi előírásoknak való megfelelését vizsgálja,
12. projekt: tartalmilag és formailag részletesen kidolgozott, megfelelő pénzügyi háttérrel és végrehajtási
ütemezéssel rendelkező feladat vagy célkitűzés,
13. szakmai ellenőrzés: támogatás nyújtására a  támogató részéről kötelezettséget vállaló szervezeti egység
(a továbbiakban: kötelezettségvállaló) által végzett, a támogatott feladat, tevékenység végrehajtásának, a cél
elérésének szakmai szempontú ellenőrzésére és értékelésére, valamint az elszámolásra benyújtott számlák és
mellékletei szakmai tartalmának és a  projekt megvalósításával való kapcsolatának vizsgálatára irányuló
tevékenység,
14. szakmai kezelő: az egyes szakterületek irányításáért, felügyeletéért, a szakterülethez tartozó fejezeti kezelésű
előirányzatok felhasználásáért a  XII. Agrárminisztérium költségvetési fejezethez tartozó fejezeti és központi
kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos gazdálkodásról szóló AM utasítás (a továbbiakban: AM utasítás) szerint
teljeskörűen felelős szervezeti egység,
15. támogatás: az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 1. § 14. pontja alapján,
a  fejezeti kezelésű előirányzatokból a  támogató által megvalósításra érdemesnek ítélt projekt
megvalósításához egyedi miniszteri döntés alapján, illetve pályázati úton nyújtott költségvetési támogatás,
16. támogató: az Áht. 1. § 14. pontja szerinti támogatást nyújtó AM,
17. teljesítésigazoló: az előirányzatok felhasználásához kapcsolódó teljesítések igazolására kijelölt személy,
18. teljesítést elfogadó nyilatkozat: pályázati úton benyújtott vagy egyedi támogatási igény esetén a beszámoló
elfogadását követően a  kötelezettségvállaló vagy a  megnevezett szakmai teljesítésigazoló írásbeli
nyilatkozata a  kötelezettségvállalás dokumentumában, illetve a  támogatásra vonatkozó jogszabályokban
foglaltak teljesüléséről, a támogatás jog-, szerződés- és rendeltetésszerű felhasználásáról a kedvezményezett
és az  egyéb kedvezményezett felé külön dokumentumban vagy levél formájában, a  KF felé pedig
a „teljesítésigazolás és kifizetés engedélyezése” adatlappal.
2. Kötelezettségvállalás, költségterv, kötelezettségvállalás módosítása 3. § (1) Az  1.  melléklet 1. függelékében szereplő előírásokat figyelembe kell venni a  támogatandó projekt
meghatározásakor, továbbá a pályázati kiírás, illetve a kötelezettségvállalás dokumentumának összeállításakor azzal,
hogy a  határon túli egyéb kedvezményezett részére nyújtandó támogatás esetében a  határon túli költségvetési
támogatások sajátos szabályairól szóló 98/2012 (V. 15.) Korm. rendelet előírásai az irányadók.
(2) A  határon túli egyéb kedvezményezett esetében lehetőség szerint a  támogatás folyósítását magyar forintban,
magyarországi bankszámlára kell utalni és az  onnan történő felhasználást kell előírni a  kötelezettségvállalás
dokumentumában.
(3) Az  1.  mellékletben szereplő beszámoló című nyomtatvány és az  1.  melléklet 1. függeléke a  kötelezettségvállalás
dokumentumának kötelező mellékletét képezi, amelyeket a  kötelezettségvállaló elektronikus úton megküld
a kedvezményezettnek vagy az egyéb kedvezményezettnek.
(4) A kötelezettségvállalás dokumentumában rögzíteni kell, hogy
a) a  kedvezményezett és az  egyéb kedvezményezett felelősségébe tartozik az  1.  melléklet szerinti beszámoló
részét képező összesítőben szereplő, a  támogatás terhére elszámolni kívánt költségek – vonatkozó
jogszabályok szerinti – teljes körű dokumentálása,
b) a  támogatás terhére elszámolni kívánt költségek dokumentumait, illetve a megvalósítást a  támogató, vagy
megbízottja, továbbá az  Állami Számvevőszék (a továbbiakban: ÁSZ), a  Kormányzati Ellenőrzési Hivatal,
a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV), a Magyar Államkincstár, a támogatási igény benyújtását
követően, a megvalósítás időszakában, valamint a kiadott teljesítésigazolást követő öt éven belül bármikor
ellenőrizhetik,
c) a  támogatás terhére elszámolni kívánt költségek dokumentumait a  megvalósított projekttel kapcsolatban
kiadott teljesítésigazolást követő 10 évig a  kedvezményezett és az  egyéb kedvezményezett köteles eredeti
és olvasható állapotban megőrizni és ellenőrzés céljára rendelkezésre bocsátani,
d) a  kedvezményezett és az  egyéb kedvezményezett a  támogatott projekt megvalósítása érdekében külső
közreműködőkkel kötött szerződéseiben rögzíteni köteles a  közreműködő partner b)  pont szerinti
ellenőrzéstűrési kötelezettségét.
(5) A kötelezettségvállalás dokumentumában elidegenítési tilalmat kell alapítani a támogató javára
a) a  támogatással létrehozott vagyon (tárgyi eszköz, immateriális jószág) esetén 5 éves időtartamra, azonban
ennél hosszabb vagy rövidebb idő is kiköthető a létrehozott vagyon értéke vagy elévülési ideje alapján,
b) a  támogatással megvalósuló beruházás vagy fejlesztés esetén az  érintett ingatlanra legalább 10 év
időtartamra.
 (6) Az  (5)  bekezdés b)  pontja szerinti vagyon esetében a  kötelezettségvállalás dokumentumában rögzíteni kell
az elidegenítési tilalom lejártát követő kötelező fenntartási időt, valamint a fenntartási idő alatt történő elidegenítés
feltételeit.
(7) A fenntartási idő alatt történő elidegenítéshez a támogató írásbeli hozzájárulása szükséges.
 (8) A  támogatással létrehozott vagyon kötelező fenntartási ideje megegyezhet az  (5)  bekezdés a) és b)  pontjában
meghatározott idővel.
 (9) A kötelezettségvállalás dokumentumában rögzíteni kell, hogy az elidegenítési tilalom lejárta előtti elidegenítéshez
a  támogató írásbeli hozzájárulása, valamint az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011.
(XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 102. §-a szerinti kötelezettségek teljesítése szükséges.
(10) A  kötelezettségvállalás dokumentumában rögzíteni kell, hogy ha a  támogatásból létrehozott vagyon az  előírt
fenntartási idő letelte előtt megsemmisül vagy eltulajdonítják, arról a  kedvezményezett vagy az  egyéb
kedvezményezett köteles a  támogatót haladéktalanul értesíteni, továbbá azt saját forrásból pótolni, a  pótlást
megfelelő dokumentumokkal igazolni és az  így keletkezett vagyont a  támogatásból eredetileg beszerzett vagyon
elidegenítési tilalmának lejártáig megőrizni, ellenőrzés alkalmával azt bemutatni.
(11) A kötelezettségvállalás dokumentumának rendelkeznie kell arról, hogy a projekt megvalósításában közreműködővel
kötött szerződésnek tartalmaznia kell a  feladat, a  szolgáltatás, az  áru egyértelmű megnevezését, mennyiségi
egységét és egységárát, a teljesítési határidőt, a részteljesítési igazolások alapján történő számlázás lehetőségét.
4. § (1) A  kötelezettségvállalás dokumentumában a  költségvetési támogatás összegét, valamint a  költségtervben
az elszámolható költségek összegét forintban kell meghatározni, a költségvetési támogatás összegének devizában
történő folyósításától függetlenül.
(2) A  kötelezettségvállalás dokumentumában rendelkezni kell arról, hogy a  forinttól eltérő pénznemben kiállított
számla, illetve az ilyen számla alapján elszámolható költség összege
a) a  számlán, számviteli bizonylaton szereplő teljesítés időpontjában érvényes Magyar Nemzeti Bank
(a továbbiakban: MNB) által megállapított középárfolyamon számolandó el,
b) az MNB által nem jegyzett pénznemben kiállított számla, számviteli bizonylat esetén az áru vagy szolgáltatás
teljesítésének időpontjában érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett középárfolyamon kell euróra
átváltani a  számla, vagy az  elszámolható költség összegét és az  így kapott euró összeget kell forintra
átszámolni az a) pontban foglaltak szerint.
(3) A  kötelezettségvállalás dokumentumában elő kell írni a  (2)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti átváltások
ellenőrizhetősége érdekében az 1. melléklet részét képező 13/B. jelű összesítő alkalmazását.
(4) A  megítélt támogatás felhasználása kapcsán elszámolható költségek körét a  kötelezettségvállalás
dokumentumában vagy annak elválaszthatatlan mellékletét képező költségtervben kell meghatározni.
(5) A  költségtervnek kellő részletességgel kell tartalmaznia a  kötelezettségvállalás dokumentumában meghatározott
feladat végrehajtása kapcsán felmerülő és a  támogató által elfogadott költségelemeket. Ha egy-egy költségvetési
sor esetében szükséges, kalkulációt is szerepeltetni kell (például fő/nap/forint).
(6) Ha a megítélt támogatás összege kisebb, mint a támogatási igény szerint a megvalósításhoz szükséges összköltség,
a módosított költségtervben be kell mutatni a különbözet összegének forrását. Ha a különbözet összegét az egyéb
kedvezményezett a  saját forrásából biztosítja, annak rendelkezésre állását az  Ávr.-ben meghatározott módon
igazolni szükséges a  kötelezettségvállalás dokumentumának kibocsátása előtt. A  kötelezettségvállalás
dokumentumában rendelkezni kell a  saját forrás felhasználásának a  beszámolóban történő – a  költségvetési
támogatásra vonatkozó előírások szerinti – bemutatásáról is.
(7) Ha a  támogatási igénnyel együtt benyújtott költségterv olyan költséget tartalmaz, amely nem szerepel
az 1. melléklet 1. függelék 4.1. vagy 4.2. pontjában, a költség támogatás terhére történő elfogadásáról a támogató
dönt. Ha a  költség elszámolható, azt a  támogató a  költségterv elfogadásával nyugtázza, ha nem elszámolható,
a  módosított költségtervet az  el nem fogadott költség nélkül kell összeállítani és elfogadásra a  támogatóhoz
benyújtani.
(8) A  fedezetigazolásra vagy pénzügyi ellenjegyzésre megküldött kötelezettségvállalás dokumentumához minden
esetben csatolni kell a  kedvezményezett vagy az  egyéb kedvezményezett által összeállított, az  AM utasítás
6.  melléklete szerinti költségtervet is, melyet a  fedezetigazoló vagy pénzügyi ellenjegyző az  egyedi támogatási
igények esetében véleményez. Ha a  fedezetigazoló vagy pénzügyi ellenjegyző a  költségterv módosítására tesz
javaslatot, a kötelezettségvállaló ennek alapján megteszi a szükséges intézkedést.
5. § (1) A  költségtervben szereplő egyes költségvetési sorokhoz tartozó tervezett támogatási összegek közötti eltérés
szerződésmódosítást nem igénylő mértéke legfeljebb +20%, amelynek a beszámolóban történő indoklását elő kell
írni a kötelezettségvállalás dokumentumában. Arra az esetre, ha a +20%-nál nem nagyobb mértékű eltérés összege
meghaladja az  5 000 000 forintot, vagy az  eltérés mértéke meghaladja a  +20%-ot, a  kötelezettségvállalás
dokumentumában a  költségterv módosítására vonatkozó kötelezettséget kell előírni azzal, hogy a  módosítási
kérelemnek a  támogatott feladat megvalósítási határidejének lejárta előtt legalább 15 nappal be kell érkeznie
a  szakmai kezelőhöz. A  költségterv módosítását kell előírni abban az  esetben is, ha a  költségvetésen belüli
átcsoportosítással új költségvetési tétel kerül be a költségtervbe.
(2) Ha az  (1)  bekezdés alapján a  költségterv módosítása szükséges, de a  módosítás a  kötelezettségvállalás
dokumentumának a költségterven kívüli egyéb részeit nem érinti, a kötelezettségvállalás dokumentumát nem kell
módosítani. Az új módosított költségterv a szakmai kezelő arra vonatkozó elfogadó nyilatkozatával lép érvénybe.
(3) A  módosítására vonatkozó kérelemnek az  (1)  bekezdés szerinti határidőig kell beérkeznie a  szakmai kezelőhöz.
A  kérelem elfogadása esetén a  támogató a  (2)  bekezdésben leírtak szerint jár el. A  határidőn túl benyújtott
módosítási kérelem érdemben nem bírálható el.
(4) A  szakmai kezelő által elfogadott és visszaigazolt módosított költségterv a  továbbiakban a  kötelezettségvállalás
dokumentumának elválaszthatatlan mellékletét képezi. A  beszámolót az  utolsó érvényes költségterv alapján kell
összeállítani.
3. A beszámoló benyújtása, hiánypótlás és a beszámoló elfogadása
6. § (1) A kötelezettségvállalás dokumentumában elő kell írni, hogy
a) az  abban rögzített feladat végrehajtásáról, a  nyújtott támogatás felhasználásáról és elszámolásáról szóló
beszámolót az  1.  melléklet szerinti nyomtatványon legkésőbb a  kötelezettségvállalás dokumentumában
meghatározott teljesítési vagy felhasználási határidőt követő 30 napon belül kell a kedvezményezettnek és
az egyéb kedvezményezettnek a szakmai kezelőhöz benyújtani;
b) a  kedvezményezett és az  egyéb kedvezményezett köteles a  támogatást és annak felhasználását
könyvelésében az  egyéb pénzeszközöktől elkülönítetten nyilvántartani. Abban az  esetben, ha ez  nem
megoldható, a támogatást az egyéb kedvezményezett által a támogatás fogadása céljára nyitott pénzintézeti
számláról kell felhasználni.
(2) A kötelezettségvállalás dokumentumában rendelkezni kell arról, hogy
a) az 5 000 000 forintot elérő vagy azt meghaladó támogatás esetében részletes szöveges szakmai beszámolót
kell benyújtani,
b) az 5 000 000 forintot el nem érő támogatás esetében a szakmai kezelő döntése szerint a  részletes szakmai
beszámoló helyett benyújtható az Ávr. 93. § (1a) bekezdése szerinti nyilatkozat is.
 (3) A  kötelezettségvállalás dokumentumában elő kell írni, hogy az  1.  melléklet szerinti beszámolóban szereplő
tételekhez tartozó számlák és számlát helyettesítő bizonylatok eredeti példányaira fel kell vezetni a  támogatás
terhére történő elszámolás tényét a  kötelezettségvállalás dokumentumának számával és az  elszámolt összeg
feltüntetésével.
(4) A kedvezményezett esetében a beszámolóhoz további dokumentum másolatokat nem kell csatolni.
 (5) A kötelezettségvállalás dokumentumában az egyéb kedvezményezett esetében rögzíteni kell, hogy
a) a  szakmai kezelő a  beszámoló részét képező összesítőből szúrópróbaszerűen jelöli ki és kéri be
a  bizonylatokat ellenőrzésre az  1.  melléklet 1. függelékében meghatározott teljes körű dokumentációval
együtt,
b) papíralapú hiteles másolatként az  egyéb kedvezményezett képviseletére jogosult, vagy az  általa írásban
meghatalmazott személy által aláírt, az  „eredetivel mindenben egyező másolat” záradékkal ellátott
dokumentum fogadható el,
c) a  színesben szkennelt és elektronikusan adathordozón benyújtott másolatok valódiságáról és az  eredeti
példánnyal való egyezőségéről az  egyéb kedvezményezett képviseletére jogosult személynek írásban
nyilatkoznia kell.
(6) A  kötelezettségvállalás dokumentumában rendelkezni kell a  fel nem használt támogatásnak a  beszámoló
benyújtásával egyidejű visszafizetéséről. Az így teljesített önkéntes visszafizetés kamatmentes.
(7) A  beszámoló részét képező összesítőt, amely nem felel meg az  1.  melléklet 1. függelék 1.4.  pontjában
meghatározott követelményeknek, érdemi ellenőrzés nélkül, hiánypótlás keretében újból össze kell állítania
a  kedvezményezettnek és az  egyéb kedvezményezettnek az  átláthatóság és az  ellenőrizhetőség érdekében,
az egyszeri hiánypótlási lehetőség felhasználása keretében.
(8) Az  egyéb kedvezményezett esetében, ha 20 darabnál több számla kerül szúrópróbaszerűen kiválasztásra,
a  kötelezettségvállalás dokumentuma rendelkezhet arról, hogy – a  számlák az  egyéb kedvezményezett által
hitelesített, papíralapú másolatain kívül – minden egyéb dokumentum színesben szkennelt és elektronikus
adathordozóra írt, elektronikus aláírással ellátott – ha ilyennel az egyéb kedvezményezett rendelkezik – változatban
is benyújtható legyen. Ha az ellenőrzésre kiválasztott bizonylatok nem az 1. melléklet 1. függelék 3.1. pontja szerint
kerülnek benyújtásra, a  dokumentumokat érdemi vizsgálat nélkül, hiánypótlás keretében vissza kell küldeni azok
megfelelő összeállítása céljából.
Szakmai és pénzügyi ellenőrzés, hiánypótlás 7. § (1) A  6.  § (3)  bekezdés b)  pontja szerinti szúrópróbaszerű ellenőrzésre – kockázatelemzés alapján – az  Ávr. 100.  §
(3) bekezdésében foglaltak alapján kell kiválasztani a bizonylatokat.
(2) A 6. § (1) bekezdés a) pontja alapján – a benyújtott szakmai beszámoló figyelembevétele mellett – a szakmai kezelő
az összesítőben szereplő tételek közül a szúrópróbaszerű ellenőrzésre kiválasztott számlák esetén elektronikus úton
bekéri a  számlák teljes körű dokumentációját 15 napos határidővel. A  határidő a  felszólítás elektronikus
elküldésének napját követő naptól számítandó.
(3) A  kiválasztott bizonylat létezéséről és az  összesítőben szereplő adatok egyezőségéről a  bizonylat hiteles, vagy
elektronikus másolata alapján, vagy az eredeti bizonylatok alapján helyszíni ellenőrzés keretében kell meggyőződni.
(4) A (2) bekezdés szerinti dokumentumok ellenőrzését az 1. melléklet 1. függelékében foglaltak alapján kell elvégezni.
 (5) Az  eredeti bizonylatok ellenőrzése az  AM hivatalos helyiségében is lefolytatható az  egyéb kedvezményezett
képviseletére jogosult személy, vagy nyilatkozattételre jogosult meghatalmazottja jelenlétében.
 (6) A  (2)  bekezdés alapján ellenőrzésre bekért dokumentumokat a  szakmai kezelő egyedi döntés alapján nyújtott
költségvetési támogatás estén 30, pályázati kiírás alapján nyújtott költségvetési támogatás esetén 60 napon belül
ellenőrzi, majd megküldi a KF részére pénzügyi ellenőrzés céljából, egyidejűleg nyilatkozik arról, hogy
a) a szakmai beszámoló elfogadható vagy hiánypótlás szükséges,
b) az  összesítőben szereplő bizonylatok és mellékleteik tartalma illeszkedik-e a  támogatott feladathoz és
az elfogadott költségtervhez,
c) az alkalmazott elszámolási arány ellenőrzése megtörtént és elfogadásra került, valamint
d) a támogatás terhére elszámolt eszközbeszerzések indokoltak voltak-e.
(7) A  (6) bekezdés szerinti nyilatkozatok hiányában a KF érdemi ellenőrzés nélkül visszaküldi a beszámolót a szakmai
kezelő részére a szakmai szempontú ellenőrzés céljából.
(8) A  szakmai kezelő a  szakmai és pénzügyi ellenőrzés eredménye alapján, ha szükséges, hiánypótlást kér be
a kedvezményezettől vagy az egyéb kedvezményezettől, ami alapján értékeli a beszámolót és elfogadja a teljesítést,
vagy meghatározza a jogosulatlanul igénybe vett támogatás összegét.
(9) A  KF a  beszámoló pénzügyi ellenőrzését a  dokumentumok teljes körű kézhezvételétől számított 30 napon belül
végzi el.
(10) A  KF a  pénzügyi szempontú vizsgálat befejezését követően a  beszámolót a  szakmai kezelő részére visszaküldi,
egyúttal nyilatkozik a  kiválasztott számlák pénzügyi szempontú elfogadhatóságáról vagy részletesen tájékoztatja
a szakmai kezelőt a szükséges hiánypótlás tartalmáról.
8. § (1) A  beszámolóval és a  kiválasztott számlákkal kapcsolatos hiánypótlásra egy alkalommal van lehetőség, ha
a hiánypótlásra a kötelezettségvállalás dokumentuma lehetőséget biztosít. A hiánypótlási kötelezettséget a szakmai
kezelő rendeli el ugyanazon intézkedés keretében a  KF pénzügyi szempontú hiánypótlásra vonatkozó
tájékoztatásának figyelembevétele mellett. A  hiánypótlás keretében az  eredetileg benyújtott beszámolóban
szereplő és nem elfogadható számlák helyett lehetőséget kell biztosítani megfelelő számlák elszámolására azok
teljes körű dokumentációjával együtt.
(2) A  szakmai és pénzügyi szempontú hiánypótlás határideje a  felszólítás kézhezvételétől számított 15. nap.
A  hiánypótlás teljesítésének időpontja a  postára adás napja. A  hiánypótlás határideje a  kedvezményezett írásbeli
kérelmére egy alkalommal, további maximum 15 nappal meghosszabbítható a  szakmai kezelő döntése alapján,
amit a szakmai kezelő írásban igazol vissza a kedvezményezett részére.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti határidő eredménytelen eltelte esetén a  támogató az  Ávr. 96.  § g)  pontja alapján
a  támogatást visszavonja, amelyről könyvelt postai küldeményben értesíti a  kedvezményezettet, meghatározva
a  jogosulatlanul igénybe vett támogatás összegét, az  Ávr. 98.  § (5)  bekezdése szerinti kamat mértékét,
a kamatszámítás kezdő időpontját, a támogató számlaszámát és a visszafizetés határidejét.
9. § (1) A beérkezett hiánypótlást a teljesítés igazolására jogosult személy ellenőrzi.
 (2) A  hiánypótlást a  beszámolóval együtt csak akkor kell megküldeni a  KF részére pénzügyi ellenőrzés céljából, ha
annak értékelése pénzügyi ismereteket igényel, vagy a KF azt kifejezetten bekéri ellenőrzés céljából.
 (3) Ha a  beszámolóban olyan költség szerepel, amelynek növekedése meghaladja az  elfogadott költségtervben
az adott sorhoz tartozó összeg +20%-át vagy az 5 000 000 forintot, és a költségterv módosítását a kedvezményezett,
vagy az  egyéb kedvezményezett nem kezdeményezte az  5.  § (1)  bekezdése szerinti határidőig, a  +20% vagy
az  5  000  000 forint feletti részösszeg az  adott költségsor tekintetében jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak
minősül.
(4) Ha a  hiánypótlást követően sem teljes körű a  beszámoló, azt a  tartalma alapján értékeli a  szakmai kezelő.
Ha a teljesítés nem 100%-os, és az elfogadott teljesítés alapján az összköltség csökken, a költségvetési támogatás
összegét az összköltség arányában csökkenteni kell, több forrás esetén az eredeti arányoknak megfelelően.
(5) Ha a  támogatás egy összegben előlegként került átadásra, és a  (3)  bekezdésben foglaltakra figyelemmel
a  költségvetési támogatás összegét csökkenteni kell, a  visszafizetést a  jogosulatlanul igénybe vett támogatásra
vonatkozó Áht. szerinti határidő kitűzésével és az államháztartáson kívüli egyéb kedvezményezettek esetében Áht.
szerinti kamattal növelten kell visszakövetelni. Ha előleg nyújtására nem került sor, az  elfogadott teljesítésnek
megfelelően kell a csökkentett összegű kifizetés teljesítését előírni.
(6) Ha előleg igénybevételére került sor, és a  beszámoló ellenőrzése alapján csökkentett összeget a  támogatás
visszatartott része nem fedezi, a  fennmaradó részt az  előleg terhére kell a  kedvezményezettől vagy az  egyéb
kedvezményezettől – az Áht. szerinti határidővel és kamattal növelt mértékben – visszakövetelni.
(7) A támogatás ellenőrzése során megállapított jogosulatlan felhasználás vagy fel nem használt támogatás esetében
meghatározott visszafizetési kötelezettséggel kapcsolatban a  kötelezettségvállalás dokumentumát nem kell
módosítani.
(8) A  szakmai kezelő a  KF beszámolóval és hiánypótlással kapcsolatos véleményét figyelembe veszi az  elfogadott
teljesítés százalékos arányának meghatározásában.
(9) Ha az  államháztartáson kívüli egyéb kedvezményezett a  visszafizetési felszólításnak határidőre nem tesz eleget,
a követelés érvényesítésével kapcsolatban a szakmai kezelő a kötelezettségvállalás dokumentumában, az Ávr.-ben
és a Ptk.-ban meghatározott intézkedéseket teszi meg, az ügyiratot előzetesen bemutatva a KF részére a követelés
nyilvántartásba vétele céljából. Ha a  biztosíték felhatalmazó levél, az  alapján azonnali beszedési megbízás
igénybevételével kell megkísérelni a  követelés érvényesítését. Az  azonnali beszedési megbízás Magyar
Államkincstárhoz való benyújtásában a  KF közreműködik. Ha az  azonnali beszedési megbízás nem vezet
eredményre, az  Áht. 53/A.  § (3)  bekezdése alapján a  visszafizetési kötelezettség érvényesítésével kapcsolatban
a NAV intézkedik.
(10) A beszámoló értékelése és elfogadása során az utasítás rendelkezései szerint kell eljárni, annak kapcsán méltányos
elbírálás nem alkalmazható.
10. § (1) Ha a  beszámoló mind szakmai, mind pénzügyi szempontból elfogadható, a  beszámoló elfogadásáról, valamint
a  támogatás lezárásáról a  szakmai kezelő írásban értesíti a  KF-et – az  AM utasítás 1.  melléklete szerinti
„Teljesítésigazolás és kifizetés engedélyezése” adatlap megfelelően kitöltött, és az arra jogosult személy aláírásával
ellátott példányával –, továbbá a  kedvezményezettet vagy az  egyéb kedvezményezettet, és egyúttal az  egyéb
kedvezményezettek esetében nyilatkozik a felhatalmazó levelek visszavonásáról is.
(2) A  pénzügyi ellenőrzést megelőzően kiállított az  AM utasítás 1.  melléklete szerinti „Teljesítésigazolás és kifizetés
engedélyezése” adatlapot a  KF visszautasítja. Teljesítésigazolást kizárólag a  beszámoló teljes körű ellenőrzését és
az elfogadottan elszámolt támogatás összegének meghatározását követően lehet kiállítani.
11. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az  utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni azon folyamatban lévő támogatási igények alapján létrejött
kötelezettségvállalási dokumentumok vonatkozásában, melyekben a  költségvetési támogatás felhasználásának
elszámolási határideje későbbi, mint az utasítás hatálybalépését követő 15. nap.
12. § Hatályát veszti a  minisztérium fejezeti kezelésű előirányzataiból pályázati úton vagy egyedi döntés alapján
pénzeszköz- vagy előirányzat-átadással biztosított támogatások kapcsán elszámolható költségekről, a támogatások
felhasználása ellenőrzésének és a beszámolók összeállításának szabályairól szóló 9/2017. (IX. 29.) FM utasítás.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1577/2019. (X. 15.) Korm. határozata egyes beruházások transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó közös érdekű projektté nyilvánításával kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. a  transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az  1364/2006/EK határozat hatályon
kívül helyezéséről, valamint a  713/2009/EK, a  714/2009/EK és a  715/2009/EK rendelet módosításáról szóló,
2013.  április 17-i 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 347/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet) alapján támogatja a következő – villamos energiával összefüggő – projektek közös
érdekű projektté nyilvánítását:
a) Bős (Gabčíkovo) (SK) – Gönyű (HU) – Nagygyőröd (Veľký Ďur) (SK) között új 400 kV-os határkeresztező
távvezeték létesítése, Gönyű alállomás bővítése és a szükséges vezetékrendezések megvalósítása,
b) Sajóivánka (HU) és Rimaszombat (Rimavská Sobota) (SK) alállomások között 400 kV-os határkeresztező
távvezeték létesítése, Sajóivánka alállomás bővítése,
c) Žerjavenec (HR)/Hévíz (HU) és Cirkovce (SI) összekapcsolása;
2. a  347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján támogatja a  következő – földgázzal összefüggő –
projektek közös érdekű projektté nyilvánítását:
a) román–magyar határkeresztező földgázszállító vezeték kétirányúsítása (1. ütem),
b) román–magyar határkeresztező földgázszállító vezeték magyarországi szakaszának kétirányúsítása (2. ütem),
ba) Városföld településen található kompresszorállomás bővítése,
bb) Csanádpalota településen található kompresszorállomás bővítése,
c) magyar–szlovén–olasz gázfolyosó megvalósítása, minél magasabb kapacitásszint mellett,
d) magyar–szlovák határkeresztező vezeték kapacitásbővítése, Szada kompresszorállomás bővítése,
e) horvát Krk szigeti LNG terminál és a hozzá kapcsolódó evakuációs vezeték építése,
f ) lengyelországi gdanski LNG terminál megvalósulása;
3. a 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján támogatja az okos hálózatokkal kapcsolatos „Danube
Ingrid” magyar–szlovák projekt közös érdekű projektté nyilvánítását;
4. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy juttassa kifejezésre a  347/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet által létrehozott döntéshozó testületek ülésein, hogy az 1–3. pontban meghatározott
projekteket Magyarország támogatja;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
5. visszavonja az  egyes beruházások közös érdekű projektté nyilvánításával kapcsolatos intézkedésekről szóló
1368/2017. (VI. 12.) Korm. határozat 2. pont b), c), g), h), j) és k) alpontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1673/2014. (XI. 20.) Korm. határozata a közúti közlekedési infrastruktúrához tartozó egyes feladatok finanszírozásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
a) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy készítse el és terjessze a  Kormány elé a  közúti közlekedési
infrastruktúrával kapcsolatos feladatok finanszírozásához szükséges 10 000,0 millió forint biztosítása
érdekében a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 8. Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ cím javára történő előirányzatátcsoportosításról szóló előterjesztést;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 111/E. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi, hogy a  közúti közlekedési infrastruktúra működtetésével kapcsolatos 2014. évi közútkezelői
feladatok finanszírozása érdekében a  Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ 2015. évi Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet közúthálózat fenntartását és működtetését szolgáló előirányzata terhére
a Magyar Közút NZrt-vel vállalkozási szerződést kössön az országos közúthálózaton a közhasznú üzemeltetési
és karbantartási tevékenység, valamint az  országos közúthálózathoz kapcsolódó útügyi műszaki-gazdasági
szolgáltatások ellátására, amelynek 2015. évi forrást terhelő összege nem haladhatja meg a  21 300,0 millió
forintot;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
c) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszterrel közösen tegyen javaslatot
a közúti ágazat 2016. évtől hosszú távon stabil működtetését biztosító modelljére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2004. (III. 30.) KE határozata tábornoki előléptetésről.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontja, valamint
a Magyar Honvédség, hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
87. §-ának (4) bekezdése alapján, a honvédelmi miniszter
előterjesztésére szolgálati nyugállományba helyezésével
egyidejűleg
2004. március 30-i hatállyal előléptetem altábornaggyá Balogh Imre vezérőrnagyot.
Budapest, 2004. február 5. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
11/2018. (VI. 12.) IM rendelete a bűnügyi költségek előlegezéséről.
A büntetőeljárásról szóló 2017.  évi XC.  törvény 866.  § (2)  bekezdés 5.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 109.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 40. § 20. pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró belügyminiszterrel és a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet
64.  § 2.  pontjában és 1.  melléklet F)  pont 4.  alpontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) A bűnügyi költséget – törvény eltérő rendelkezése hiányában – a rendelkezésére álló költségvetési fedezet terhére
a) az előkészítő eljárásban az előkészítő eljárást folytató szerv,
b) a vádemelés előtt
ba) a nyomozó hatóság által végzett nyomozásban a nyomozó hatóság vagy az ügyészség eljárásában
az ügyészség,
bb) az ügyészség által végzett nyomozásban az ügyészség vagy
bc) a nyomozási bíró eljárásában az ügyészség,
c) a vádemelés után, a pótmagánvádló fellépését követően, a magánvádas eljárásban – kivéve, ha az ügyben
a nyomozó hatóság nyomozást végez –, valamint a büntetés-végrehajtási bíró eljárása során a bíróság,
d) a vagyonelvonásra irányuló eljárásban
da) a vagyonkutatást lefolytató szerv vagy
db) a  büntetőeljárásról szóló 2017.  évi XC.  törvény 822.  § (1)  bekezdése alapján, az  ügyészség
indítványának előterjesztése után a bíróság,
e) a perújítási eljárásban
ea) az  ügyészség által elrendelt perújítási nyomozásban – a  b)  pontban foglaltak megfelelő
alkalmazásával – az ügyészség vagy a nyomozó hatóság,
eb) a bíróság által elrendelt perújítási nyomozásban a nyomozó hatóság
(a továbbiakban együtt: eljáró szerv) előlegezi.
(2) Ha a  bizonyítás felvétele megkeresett bíróság útján történik, a  bizonyítást a  megkeresett bíróság saját költségére
veszi fel, majd az így felmerült bűnügyi költséget részére a megkereső bíróság előlegezi.
2. § (1) Az alábbi költségeket – törvény eltérő rendelkezése hiányában – a következő személyek előlegezik:
a) a terhelt költségét, valamint a terhelt segítőjének költségét és díját a terhelt,
b) a  sértett, a  magánfél, a  magánvádló, a  pótmagánvádló, a  vagyoni érdekelt és az  egyéb érdekelt költségét
az a sértett, magánfél, magánvádló, pótmagánvádló, vagyoni érdekelt vagy egyéb érdekelt, akinél a költség
felmerült,
c) a sértett, a magánfél, a magánvádló, a pótmagánvádló, a vagyoni érdekelt és az egyéb érdekelt segítőjének
költségét és díját az a sértett, magánfél, magánvádló, pótmagánvádló, vagyoni érdekelt vagy egyéb érdekelt,
akinek az érdekében a tevékenységét kifejtette.
(2) Az  eljáró szerv felhívására az  (1)  bekezdésben meghatározott személy az  általa előlegezett költségről vagy díjról
tájékoztatást ad.
3. § (1) A  kirendelt szakértő a  szakértői vizsgálatot és a  szakvéleményt – az  igazságügyi szakértőkről szóló törvényben
meghatározott költségelőleg alkalmazása kivételével – a  saját költségére végzi, illetve készíti el. A  szakértő
eljárásával kapcsolatban felmerült költséget és díjat a  kirendelő szerv, az  idézésre történt megjelenésével
összefüggésben felmerült költséget és díjat az eljáró szerv előlegezi.
(2) A  szaktanácsadó, a  tolmács és a  fordító költségeinek és díjának előlegezésére az  (1)  bekezdés rendelkezéseit
megfelelően alkalmazni kell.
(3) A tanú idézésre történt megjelenésével összefüggésben felmerült költséget az eljáró szerv előlegezi.
 (4) A  büntetőeljárás során idézett személy a  megjelenésével összefüggésben felmerült költséget kifizeti, azzal, hogy
indítványára azt a  felmerült és igazolt utazási költséget kell megelőlegezni részére, amelynek megtérítésére
a jogszabály szerint igényt tarthat.
(5) Akit az  eljárási cselekmény elvégzése során vagy a  vagyont érintő kényszerintézkedés végrehajtása során
közreműködésre köteleztek, e  kötelezettségét a  saját költségére teljesíti azzal, hogy a  felmerült és igazolt
költségének megtérítését indítványozhatja, melyet az eljáró szerv előlegez.
(6) Az  (1)–(5)  bekezdésben meghatározott személy vagy szerv az  általa kifizetett költségről az  eljáró szervet
haladéktalanul tájékoztatja.
4. § (1) Az  eljárást folytató bíróság, az  ügyészség, a  nyomozó hatóság, valamint az  előkészítő eljárást folytató szerv és
a vagyonkutatást lefolytató szerv az ügyiratok között kezelt költségjegyzékben tartja nyilván az általa előlegezett,
valamint a más eljáró szerv vagy személy által előlegezett és vele közölt bűnügyi költséget.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott eljáró szerv a  bűnügyi költség előlegezésével kapcsolatos ügyiratok
megküldésével haladéktalanul tájékoztatja a költségjegyzéket vezető bíróságot, ügyészséget, nyomozó hatóságot,
előkészítő eljárást folytató szervet vagy vagyonkutatást lefolytató szervet az általa előlegezett bűnügyi költségről,
annak költségjegyzékbe történő felvétele végett.
(3) A  költségjegyzékben szereplő tételeket az  azok alapjául szolgáló eljárási cselekmény, illetve az  ahhoz tartozó
bizonylatok megjelölésével vagy más azonosításra alkalmas módon kell szerepeltetni.
(4) A  költségjegyzékbe az  eljárás során felmerült és előlegezett bűnügyi költségeket folytatólagosan kell bejegyezni.
Ha a  büntetőeljárás során több költségjegyzék készül, a  bűnjeljegyzékekben szereplő tételeket lehetőség szerint
folyamatos sorszámozással kell ellátni.
(5) A  költségjegyzékben szereplő tételek alapjául szolgáló bizonylatokat vagy azok másolatát a  költségjegyzékkel
együtt kell kezelni.
(6) Ha az ügyben a nyomozás befejezéséig nem merül fel bűnügyi költség, erre a költségjegyzékben utalni kell.
5. § Ez a rendelet 2018. július 1-jén lép hatályba
6. § Hatályát veszti a bűnügyi költségek előlegezéséről szóló 21/2003. (VI. 24.) IM–PM–BM együttes rendelet.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
251/2017. (VII. 13.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Csőváry Gábor Jánosnét 2017. december 28-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. június 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
325/2011. (XII. 23.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés j) pontjában biztosított jogkörömben, az 1956-os Emlékérem és Emléklap alapításáról szóló
1991. évi XLIII. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
Harsányi Gábornak és
Siliga Miklósnak az 1956-os Emléklapot adományozom.
Budapest, 2011. december 15. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
70/2019. (VII. 17.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 228. § (2) bekezdés b) pontja alapján – az emberi erőforrások
miniszterének javaslatára –
dr. Fábián Károlyt, az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2019. július 17-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2017. (VII. 6.) FM utasítása a nemzeti park igazgatóságok természetvédelmi célú vagyonkezelési tevékenységének egységes szakmai alapelvek szerinti ellátásáról.
A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 9.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a Nemzeti
Földalapba tartozó földrészletek hasznosításának részletes szabályairól szóló 262/2010. (XI. 17.) Korm. rendeletben foglaltak
végrehajtásának elősegítése céljából, a  nemzeti park igazgatóságok természetvédelmi célú vagyonkezelési tevékenységének
egységes szakmai alapelvek szerinti ellátása érdekében a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A nemzeti park igazgatóságok által végzett természetvédelmi célú vagyonkezelési tevékenység egységes alapelvek
szerinti ellátása érdekében az  utasítás 1.  melléklete tartalmazza a  Vagyonkezelési Szabályzatot (a továbbiakban:
Szabályzat).
(2) Az utasítás hatálya a Földművelésügyi Minisztériumra (a továbbiakban: Minisztérium), valamint a természetvédelemért
felelős miniszter irányítása alatt álló nemzeti park igazgatóságokra (a továbbiakban: igazgatóság) terjed ki.
(3) Az  utasítást a  Nemzeti Földalap kezeléséért felelős szerv (a továbbiakban: földalapkezelő szerv) tulajdonosi
joggyakorlása alatt és az  igazgatóságok vagyonkezelésében álló földrészletek, halastavak és a  földrendező és
földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (a továbbiakban: Fkbt.) 12/C. § (2) bekezdése alapján az igazgatóság
tulajdonosi joggyakorlása alatt álló földrészletek tekintetében (a továbbiakban együtt: földrészletek) kell alkalmazni.
(4) A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 68. § (9) bekezdésében foglaltak alapján a törvény erejénél fogva
az igazgatósági vagyonkezelésben álló barlangok vagyonkezelése során az utasítás előírásait nem kell alkalmazni.
(5) Az utasítás 1. melléklet 4. pontja, valamint az utasítás 2–5. függelékei szerinti adatszolgáltatás kiterjed az igazgatóságok
állatállományára is.
2. § A mezőgazdasági földrészletek haszonbérbe adása esetében az utasítás 7. függeléke, illetve halastavak haszonbérbe
adása esetében az  utasítás 9. függeléke szerinti szerződésmintát kell alkalmazni, amely a  szerződő felek által
lényegesnek tartott egyéb szerződéses feltételekkel, speciális kezelési feltételekkel kiegészíthető.
3. § Ezen utasítást a hatályos szerződések módosítása tekintetében is alkalmazni kell.
4. § Hatályát veszti a  nemzeti park igazgatóságok természetvédelmi célú vagyonkezelési tevékenységének egységes
szakmai alapelvek szerinti ellátásáról szóló 12/2012. (VI. 8.) VM utasítás.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
50/2011. (V. 6.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. április 28-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva T. Sz. magánszemély
által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. Beadványozó 2011. április 18-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért e Ön azzal, hogy Magyarország felszíne alatt levő természeti kincsek, a Magyar Nemzet tulajdonát képezik, annak
haszna a magyar embereket kell, hogy illesse, ezért soha, semmilyen körülmények között sem adhatók el?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra bocsátott kérdésnek
egyrészt a választópolgár, másrészt a jogalkotó számára is egyértelműnek kell lennie. Az egyértelműség
követelményét a Testület és az Alkotmánybíróság is a népszavazáshoz való jog alkotmányos garanciájaként értelmezi
[51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH, 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006.
(VI. 15.) AB határozat, ABK 2006. június, 429, 430.].
A választópolgári egyértelműség szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésnek egyértelműen eldönthetőnek kell
lennie, arra a választópolgárnak igennel vagy nemmel kell tudnia válaszolni. A leírtakból következik, hogy a túl
bonyolult, érthetetlen vagy félreérthető kérdés sem tekinthető egyértelműnek.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazásából nem
állapítható meg egyértelműen a kérdésben használt fogalmak pontos tartalma – például a „Magyar Nemzet” – ezáltal a
népszavazásra feltenni kívánt kérdésre nem lehet egyértelműen válaszolni.
A fentieknek megfelelően az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja alapján megtagadja az aláírásgyűjtő
ív hitelesítését, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a
Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
330/2011. (XII. 23.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról szóló
223/2010. (IX. 2.) KE határozat 3. pontjában foglaltak alapján
a magyar egészségügyben végzett több évtizedes munkájának, valamint a hazai és a határon túli magyarlakta
területeket érintő felsőoktatásban, a jövő orvosnemzedékeinek nevelésében vállalt kiemelkedő szerepe
elismeréseként dr. Poór Gyula úrnak, a klinikai orvostudományok doktorának, egyetemi tanárnak, az Országos Reumatológiai és
Fizioterápiás Intézet főigazgatójának a KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK ÉRDEMÉRME kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. december 8. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
2017. CXL. törvény az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia és Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült Jegyzőkönyv kihirdetéséről (A Jegyzőkönyv Magyarország vonatkozásában nemzetközi jogilag 2017. október 1-jén lépett hatályba.).
1. § Az Országgyűlés az  egyrészről az  Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia és Hercegovina közötti
stabilizációs és társulási megállapodáshoz a  Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának
figyelembevétele céljából készült Jegyzőkönyvet (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
2. § A Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„JEGYZŐKÖNYV
az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia és Hercegovina közötti
stabilizációs és társulási megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásának figyelembevétele céljából
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG
A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
MAGYARORSZÁG,
A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
A törvényt az Országgyűlés a 2017. október 31-i ülésnapján fogadta el.
az Európai Unióról szóló szerződés, az  Európai Unió működéséről szóló szerződés és az  Európai Atomenergiaközösséget létrehozó szerződés Szerződő Felei, a továbbiakban: a tagállamok, valamint
AZ EURÓPAI UNIÓ és AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG,
a továbbiakban: az Európai Unió,
egyrészről, valamint BOSZNIA ÉS HERCEGOVINA, másrészről, tekintettel a  Horvát Köztársaság (a  továbbiakban: Horvátország) 2013. július 1-jei Európai Unióhoz történő
csatlakozására,
mivel: (1) Az  egyrészről az  Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia és Hercegovina közötti ideiglenes
megállapodást 2008. június 16-án aláírták, és 2008. július 1-jétől 2015. május 31-ig volt hatályos.
 (2) 2011. december 9-én Brüsszelben aláírták Horvátországnak az  Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló
szerződést (a továbbiakban: a csatlakozási szerződés).
 (3) Horvátország 2013. július 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz.
 (4) Az  egyrészről az  Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia és Hercegovina közötti stabilizációs és
társulási megállapodást (a továbbiakban: az STM) 2008. június 16-án Luxembourgban aláírták, és 2015. június 1-jén
hatályba lépett.
(5) Horvátország csatlakozási okmánya 6.  cikkének (2)  bekezdése értelmében Horvátország STM-hez történő
csatlakozásáról az STM-hez csatolt jegyzőkönyv megkötésének útján kell megállapodni.
(6) Az STM 37. cikkének (3) bekezdése értelmében konzultációkat folytattak annak biztosítása céljából, hogy az Európai
Unió és Bosznia-Hercegovina említett megállapodásban meghatározott kölcsönös érdekei figyelembevételre
kerüljenek,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: I. SZAKASZ
A SZERZŐDŐ FELEK
1. cikk
Horvátország 2008. június 16-án Luxembourgban aláírt STM részes felévé válik, továbbá az  Európai Unió többi
tagállamával megegyező módon elfogadja és tudomásul veszi az  STM, valamint az  ugyanazon a  napon aláírt
záróokmány mellékletét képező együttes nyilatkozatok és egyoldalú nyilatkozatok szövegét.
II. SZAKASZ
AZ STM SZÖVEGÉNEK KIIGAZÍTÁSAI, BELEÉRTVE ANNAK MELLÉKLETEIT ÉS JEGYZŐKÖNYVEIT IS
MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEK
2. cikk
Mezőgazdasági termékek szűkebb értelemben (1) Az STM 27. cikkének (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
„A Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv
hatálybalépésének napjától, vagy e  jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazása esetén az  ideiglenes alkalmazás
megkezdésének időpontjától az  első albekezdésben meghatározott éves vámkontingens 13  210 tonna
(nettó tömeg).”
(2) Az STM 27. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:
„(4a) A (4)  bekezdést kiegészítve, a  Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele
céljából készült jegyzőkönyv hatálybalépésének napjától, vagy az  említett jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazása
esetén az  ideiglenes alkalmazás megkezdésének időpontjától Bosznia-Hercegovina eltörli a  IIIf.  mellékletben
felsorolt, az  EU-ból származó bizonyos mezőgazdasági termékek behozatalára vonatkozó vámokat az  érintett
termékekre megjelölt vámkontingens keretén belül.”
(3) E jegyzőkönyv I. melléklete IIIf. mellékletként kiegészíti az STM szövegét.
3. cikk
Hal és halászati termékek (1) Az STM 28. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv
hatálybalépésének napjától, vagy az  említett jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazása esetén az  ideiglenes
alkalmazás megkezdésének időpontjától az  Unió teljes mértékben eltörli a  Bosznia-Hercegovinából származó,
a  IV.  mellékletben felsoroltaktól eltérő halakra és halászati termékekre kivetett vámokat és azonos hatású díjakat.
A IVa. mellékletben felsorolt termékekre az ott megállapított rendelkezések vonatkoznak.”.
(2) Az STM 28. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:
„(3) A Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv
hatálybalépésének napjától, vagy az említett jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazása esetén az  ideiglenes alkalmazás
megkezdésének időpontjától Bosznia-Hercegovina vámmentes vámkontingenst nyit a  0301  93  00 KN-kód alá
tartozó élő ponty behozatalára 75 tonna éves vámkontingens keretén belül. A vámkontingens keretét meghaladó
behozatalokra az STM V. mellékletében meghatározott vámok vonatkoznak.”.
(3) E jegyzőkönyv II. melléklete IVa. mellékletként kiegészíti az STM szövegét.
4. cikk
Feldolgozott mezőgazdasági termékek
E jegyzőkönyv III. melléklete az 1. jegyzőkönyv III. mellékleteként kiegészíti az STM szövegét.
5. cikk
Borászati megállapodás
A Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv
hatálybalépésének napjától, vagy e  jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazása esetén az  ideiglenes alkalmazás
megkezdésének időpontjától az STM – annak 27. cikke (5) bekezdésében említett – 7. jegyzőkönyvének I. melléklete
az e jegyzőkönyv IV. mellékletében foglaltak szerint módosul.
III. SZAKASZ
ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 6. cikk
Ez a jegyzőkönyv a hozzá csatolt mellékletekkel együtt az STM szerves részét képezi.
7. cikk
 (1) Ezt a  jegyzőkönyvet az  Európai Unió és tagállamai, valamint Bosznia-Hercegovina saját eljárásaiknak megfelelően
jóváhagyják.
 (2) A Felek értesítik egymást az  (1)  bekezdésben említett megfelelő eljárások lezárásáról. A  jóváhagyó okiratokat
az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán helyezik letétbe. 8. cikk
 (1) Ez a  jegyzőkönyv az  utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének napját követő első hónap első napján lép
hatályba.
 (2) Amennyiben e  jegyzőkönyv nem minden jóváhagyó okiratát helyezik letétbe az  aláírást követő második hónap
első napja előtt, e jegyzőkönyvet ideiglenesen alkalmazni kell. Az ideiglenes alkalmazás időpontja az aláírás napját
követő második hónap első napja.
9. cikk
Ez a  jegyzőkönyv két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland,
horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint
bosnyák és szerb nyelven; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
I. MELLÉKLET „IIIf. MELLÉKLET Az Európai Unióból származó elsődleges mezőgazdasági termékekre vonatkozó Bosznia és
Hercegovina-i vámengedmények
(Az STM 27 cikke (4) bekezdésének a) pontjában említettek szerint)
1. A Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült
jegyzőkönyv hatálybalépésének napjától vagy ideiglenes alkalmazásának időpontjától az alább
meghatározott vámkontingens-mennyiségek keretén belül eltörlik az alábbi termékekre kivetett
vámokat. A vámkontingensen felüli behozatalra az MFN váma legnagyobb kedvezményes (MFN)
vámtétel érvényes. A 2017. évre vonatkozóan – e jegyzőkönyv hatálybalépésének vagy ideiglenes
alkalmazásának időpontjától függetlenül – a vámkontingens teljes mennyiségét alkalmazzák.
KN-kód Árumegnevezés Vámkontingens
mértéke (tonna) 0102 Élő szarvasmarhafélék:
– Szarvasmarha: 0102 29 – – Más: – – – Más:
– – – – 300 kg-ot meghaladó tömegű:
– – – – – Tehén: 0102 29 61 – – – – – – Vágásra
1 935 – – – – – Más:
0102 29 91 – – – – – – Vágásra
190 0103 Élő sertés: – Más: 0103 92 – – Legalább 50 kg tömegű:
– – – Háziasított fajták: 0103 92 11 – – – – Legalább egyszer ellett, legalább 160 kg tömegű kocák
575 0103 92 19 – – – – Más
1 755 0103 92 90 – – – Más
195 0105 Élő baromfi, a Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok, kacsa, liba,
pulyka és gyöngytyúk:
– Más: 0105 94 00 – – A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasok
1 455 0207 A 0105 vtsz. alá tartozó baromfi élelmezési célra alkalmas húsa,
vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva:
– A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasokból: 0207 12 – – Nem darabolt, fagyasztva:
0207 12 90 –
–
– Tisztított és bontott, fej, láb, nyak, szív, máj és zúza nélkül,
az ún. „65 %-os csirke”, vagy más módon bemutatva
80 0207 13 –
– Darabok és vágási melléktermékek, belsőségek frissen vagy
hűtve:
– – – Darabok: 0207 13 10 – – – – Csont nélkül
90 – – – – Csonttal: 0207 13 30 – – – – – Szárny egészben, szárnyvéggel vagy anélkül
55 0207 13 60 – – – – – Láb és részei
320 – – – Vágási melléktermék és belsőség:
0207 13 99 – – – – Más
25 0207 14 – – Darabok és vágási melléktermékek, belsőségek fagyasztva:
– – – Darabok: – – – – Csonttal
0207 14 20 – – – – – Felezve vagy negyedelve
30 0207 14 60 – – – – – Láb és részei
130 – – – Vágási melléktermék és belsőség:
0207 14 99 – – – – Más
50 0401 Tej és tejszín nem sűrítve, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása
nélkül
0401 40 – 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 10
tömegszázalék zsírtartalommal:
0401 40 10 – – Legfeljebb nettó kétliteres kiszerelésben
80 0401 50 – 10 tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal:
– – Legfeljebb 21 tömegszázalék zsírtartalommal: 0401 50 11 – – – Legfeljebb nettó kétliteres kiszerelésben
30 0402 Tej és tejszín sűrítve vagy cukor vagy más édesítőanyag
hozzáadásával:
– Por, granulátum vagy más szilárd alakban, 1,5
tömegszázalékot meghaladó zsírtartalommal:
0402 21 – – Cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül:
– – – Legfeljebb 27 tömegszázalék zsírtartalommal: 0402 21 18 – – – – Más
25 0403 Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított
tej és tejföl sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag
hozzáadásával vagy ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó
hozzáadásával is:
0403 90 – Más: – – Ízesítés, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadása nélkül:
– – – Más: – – –
–
Cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül,
zsírtartalma: 0403 90 51 – – – – – Legfeljebb 3 tömegszázalék
500 0403 90 53 – – – –
–
3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6
tömegszázalék 290
0405 Vaj és tejből nyert más zsír és olaj; kenhető tejkészítmények
(vajkrém):
0405 10 – Vaj: – – Legfeljebb 85 tömegszázalék zsírtartalommal
– – – Természetes vaj 0405 10 11 – – – – Legfeljebb 1 kg nettó tömegű kiszerelésben
160 0405 10 19 – – – – Más
200 0406 Sajt és túró: 0406 10 – Friss (érleletlen vagy különlegesen nem kezelt) sajt, beleértve
a savósajtot is és túró
– – Legfeljebb 27 tömegszázalék zsírtartalommal 0406 10 30 – – – Mozzarella, folyadékban is
355 0406 10 50 – – – Más:
0406 10 80 – – Más 165 0409 00 00 Természetes méz 165
0701 Burgonya frissen vagy hűtve: 0701 90 – Más:
– – Más: 0701 90 50 – – – Újburgonya, január 1-jétől június 30-ig
50 0701 90 90 – – – Más:
1 265 0704 Káposzta, karfiol, karalábé, kelkáposzta és élelmezési célra alkalmas
hasonló káposztaféle frissen vagy hűtve:
0704 90 – Más: 0704 90 10 – – Fejes és vörös káposzta
280 0706 Sárgarépa, fehérrépa, salátának való cékla, bakszakáll, gumós zeller,
retek és élelmezési célra alkalmas más hasonló gyökér, frissen vagy
hűtve:
0706 10 00 – Sárgarépa és fehérrépa 50
0806 Szőlő frissen vagy szárítva: 0806 10 – Friss:
0806 10 10 – – Csemegeszőlő 45 0809 Kajszibarack, cseresznye, meggy, őszibarack (beleértve a nektarint is),
szilva és kökény frissen:
– Cseresznye és meggy: 0809 21 00 – – Meggy (Prunus cerasus)
410 0811 Gyümölcs és diófélék nyersen vagy gőzöléssel vagy vízben
forrázással főzve is fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag
hozzáadásával is:
0811 90 – Más: – – Más: – – – Más:
70 1601 Kolbász és hasonló termék húsból, vágási melléktermékből,
belsőségből vagy vérből; ezeken a termékeken alapuló élelmiszerek:
– Más: 1601 00 91 – – Kolbász, száraz vagy kenhető, főzés nélkül
285 1602 Más elkészített vagy konzervált hús, vágási melléktermék, belsőség
vagy vér:
1602 10 00 – Homogenizált készítmények 75 1602 20 – Májból készült termékek:
1602 20 90 – – Más 140 – A 0105 vtsz. alá tartozó baromfiból készült termékek:
1602 31 – – Pulykából: – –
–
Legalább 57 tömegszázalék baromfihús- vagy
belsőségtartalommal: 1602 31 19 – – – – Más
40 1602 32 – – A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasokból
– Sertésből: – –
– Legalább 57 tömegszázalék baromfihús- vagy
belsőségtartalommal:
1602 32 11 – – – – Főzés nélkül
130 1602 32 19 – – – – Más
30 1602 32 30 –
–
– Legalább 25 tömegszázalék, de kevesebb mint 57
tömegszázalék baromfihús- vagy belsőségtartalommal
170 1602 32 90 – – – Más:
230 1602 41 – – Sonka és részei:
1602 41 10 – – – Házisertésből 360
1602 49 – – Más, beleértve a keverékeket is:
– – – Házisertésből: – –
– –
Legalább 80 tömegszázalék bármely fajtájú hús- vagy
belsőségtartalommal, beleértve bármely fajta vagy eredetű
zsírt is:
1602 49 15 – – –
– –
Más keverékek, sonka (lábak), lapocka, tarja, karaj vagy
szügy és ezek részeiből készült tartalommal
150 1602 49 30 –
–
–
–
Legalább 40 tömegszázalék, de kevesebb mint
80 tömegszázalék bármely fajtájú hús- vagy
belsőségtartalommal, beleértve bármely fajta vagy eredetű
zsírt is
445 1602 49 50 – –
– –
40 tömegszázaléknál kevesebb bármely fajtájú hús- vagy
belsőségtartalommal, beleértve bármely fajta vagy eredetű
zsírt is
60 1602 50 – Szarvasmarhafélékből: – – Más:
1602 50 31 – –
– Főtt, pácolt marhahús (corned beef) légmentes
csomagolásban
70 1602 50 95 – – – Más:
295 1701 Nád- vagy répacukor és vegytiszta szacharóz szilárd állapotban:
– Más: 1701 91 00 – – Ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadásával
55 1701 99 – – Más: 1701 99 10 – – – Fehér cukor
3 470 2001 Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy
ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság):
2001 10 00 – Uborka és apró uborka
265 2001 90 – Más: 2001 90 70 – – Édes paprika
70 2005 Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva,
nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével:
– Más zöldség és zöldségkeverék: 2005 99 – – Más:
2005 99 50 – – – Zöldségkeverék 245
2005 99 60 – – – Savanyú káposzta
40 2. A következő termékek Bosznia-Hercegovinába irányuló behozatalára az alább meghatározott
engedmények vonatkoznak. A vámkontingensen felüli behozatalra az MFN váma legnagyobb
kedvezményes (MFN) vámtétel érvényes. A 2017. évre vonatkozóan – e jegyzőkönyv
hatálybalépésének vagy ideiglenes alkalmazásának időpontjától függetlenül – a vámkontingens
teljes mennyiségét alkalmazzák.
KN-kód Árumegnevezés Vámkontingens mértéke (tonna) 2017.1.1jétől 2018.1.1jétől 2019.1.1jétől
0401 Tej és tejszín nem sűrítve, cukor vagy más
édesítőanyag hozzáadása nélkül
0401 20 – 1 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb
6 tömegszázalék zsírtartalommal:
– – Legfeljebb 3 tömegszázalék: 0401 20 11 – – – Legfeljebb nettó kétliteres kiszerelésben
5 432 9 506 13 580 –
–
3 tömegszázalékot meghaladó
zsírtartalommal: 0401 20 91 – – – Legfeljebb nettó kétliteres kiszerelésben
720 1 440 1 440 0403 Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett
vagy savanyított tej és tejföl sűrítve vagy cukrozva
vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve
vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával
is:
0403 10 – Joghurt: –
– Ízesítés, gyümölcs, diófélék vagy kakaó
hozzáadása nélkül:
– –
– Cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása
nélkül, zsírtartalma:
0403 10 11 – – – – Legfeljebb 3 tömegszázalék
1 515 3 030 3 030 0403 10 13 – –
– –
3 tömegszázalékot meghaladó, de
legfeljebb 6 tömegszázalék 1 520 3 040 3 040
0403 90 – Más: –
– Ízesítés, gyümölcs, diófélék vagy kakaó
hozzáadása nélkül:
– – – Más: – –
– –
Cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása
nélkül, zsírtartalma: 0403 90 59 – – – – – 6 tömegszázalékot meghaladó
1 762,5 3 525 3 525 1601 Kolbász és hasonló termék húsból, vágási
melléktermékből, belsőségből vagy vérből; ezeken a
termékeken alapuló élelmiszerek:
– Más: 1601 00 99 – – Más
1 692,5 3 385 3 385 ” II. MELLÉKLET
„IVa. MELLÉKLET A Bosznia-Hercegovinából származó termékeknek az Európai Unióba való behozatalára
alkalmazandó vámok
(Az STM 28. cikke (1a) bekezdésében említettek szerint)
1. A Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült
jegyzőkönyv hatálybalépésének napjától vagy ideiglenes alkalmazásának időpontjától a BoszniaHercegovinából az Európai Unióba irányuló behozatalokra az alább meghatározott engedmények
vonatkoznak. A 2017. évre vonatkozóan – e jegyzőkönyv hatálybalépésének vagy ideiglenes
alkalmazásának időpontjától függetlenül – a vámkontingens teljes mennyiségét alkalmazzák.
KN-kódok Árumegnevezés Vámkontingens
mértéke
(tonna) Kontingensen
belüli vámtétel
Kontingensen felüli
vámtétel 0301 91 10 0301 91 90
0302 11 10 0302 11 20 0302 11 80
0303 14 10 0303 14 20 0303 14 90
0304 42 10 0304 42 50 0304 42 90
ex 0305 69 80 Pisztráng (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss,
Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus
aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus
apache és Oncorhynchus chrysogaster): élve;
frissen vagy hűtve; fagyasztva; szárítva, sózva
vagy sós lében tartósítva, füstölve; halfilé és más
halhús; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara
és labdacs (pellet)
500 0 % Az MFN vám
70 %-a
0301 93 00 0302 73 00 0303 25 00
Ponty (Cyprinus spp, Carassius
spp, Ctenopharyngodon
idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp.,
Mylopharyngodon piceus, Catla catla, Labeo spp.,
Osteochilus hasselti, Leptobarbus hoeveni,
Megalobrama spp): élve; frissen vagy hűtve;
fagyasztva; szárítva, sózva vagy sós lében
tartósítva, füstölve; halfilé és más halhús; emberi
fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs
140 0 % Az MFN vám
70 %-a
Tengeri fogas (Dentex dentex és Pagellus spp.):
élve; frissen vagy hűtve; fagyasztva; szárítva,
sózva vagy sós lében tartósítva, füstölve; halfilé
és más halhús; emberi fogyasztásra alkalmas
liszt, dara és labdacs (pellet)
30 0 % Az MFN vám
30 %-a
ex 0305 69 80 Europai tengeri sügér (Dicentrarchus labrax):
élve; frissen vagy hűtve; fagyasztva; szárítva,
sózva vagy sós lében tartósítva, füstölve; halfilé
és más halhús; emberi fogyasztásra alkalmas
liszt, dara és labdacs (pellet)
30 0 % Az MFN vám
30 %-a
Elkészített vagy tartósított szardínia 50 6 % 100 %
1604 16 00 1604 20 40 Elkészített vagy tartósított szardella 70 12,5 % 100 %”
2. Az elkészített vagy konzervált szardínia és szardella kivételével a 1604 HR-vámtarifaszám alá
tartozó minden termék esetében a vámtétel az MFN vámz MFN vám 70 %-ára csökken.
III. MELLÉKLET „AZ 1. JEGYZŐKÖNYV III. MELLÉKLETE Az Európai Unióból származó feldolgozott mezőgazdasági termékekre termékekre
vonatkozó bosznia és Hercegovinai vámengedmények
(Az STM 25. cikkében említettek szerint) A Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült
jegyzőkönyv hatálybalépésének napjától vagy ideiglenes alkalmazásának időpontjától az alább
meghatározott vámkontingens-mennyiségek keretén belül eltörlik a behozatali vámokat. A
vámkontingensen felüli behozatalra az MFN váma legnagyobb kedvezményes (MFN) vámtétel
érvényes. A 2017. évre vonatkozóan – e jegyzőkönyv hatálybalépésének vagy ideiglenes
alkalmazásának időpontjától függetlenül – a vámkontingens teljes mennyiségét alkalmazzák.
KN-kód Árumegnevezés Vám-kontingens
mértéke (tonna) 0403 Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej
és tejföl sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával
vagy ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is:
0403 10 – Joghurt: – – Ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is:
– – – Más, tejzsírtartalma: 0403 10 91 – – – – Legfeljebb 3 tömegszázalék
480 0403 10 93 – – –
–
3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6
tömegszázalék 130
0403 10 99 – – – – 6 tömegszázalékot meghaladó
25 0403 90 – Más: – – Ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is:
– – – Más, tejzsírtartalma: 0403 90 91 – – – – Legfeljebb 3 tömegszázalék
530 0403 90 93 – – –
–
3 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 6
tömegszázalék 55
1905 Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru
kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula,
pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék:
– Édes keksz (biscuit); gofri és ostya: 1905 31 – – Édes keksz (biscuit);
– –
– Csokoládéval vagy más kakaótartalmú készítménnyel részben
vagy teljesen bevonva vagy borítva:
1905 31 19 – – – – Más
365 – – – Más: – – – – Más:
1905 31 99 – – – – – Más
– – – Más: – –
– –
Csokoládéval vagy más kakaótartalmú készítménnyel
részben vagy teljesen bevonva vagy borítva:
1905 32 19 – – – – – Más
300 1905 90 – Más: – – Más:
1905 90 45 – – – Keksz: 35
2208 Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék
alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital:
2208 20 – Szőlőbor vagy szőlőtörköly desztillációjából nyert szesz:
– – Legfeljebb 2 literes palackban (tartályban) 2208 20 29 – – – Más:
ex 2208 20 29 – – – – Szőlőbor vagy szőlőtörköly desztillációjából nyert szesz
85 ex 2208 20 29 – – – – Más
2402 Szivar, mindkét végén levágott végű szivar (manillaszivar), kis alakú
szivar (cigarillos) és cigaretta dohányból vagy dohánypótlóból:
2402 20 – Cigaretta dohánytöltettel: 2402 20 90 – – Más
3 200 ” IV. MELLÉKLET „A 7. JEGYZŐKÖNYV I. MELLÉKLETÉNEK MÓDOSÍTÁSAI
1. A borok Európai Unióba irányuló behozataláról szóló, a 7. jegyzőkönyv I. mellékletének 1.
pontjában szereplő táblázat helyébe az alábbi táblázat lép.
KN-kód Árumegnevezés (a
7. jegyzőkönyv 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának
megfelelően)
Alkalmazandó
vám Mennyiségek
(hl) Különös
rendelkezések ex 2204 10 Minőségi pezsgőbor vámmentes 25 500 (1)
ex 2204 21 Bor friss szőlőből ex 2204 22
ex 2204 29 Bor friss szőlőből vámmentes 15 100 (1)
2. A borok Bosznia-Hercegovinába irányuló behozataláról szóló, a 7. jegyzőkönyv I. mellékletének 3.
pontjában szereplő táblázat helyébe az alábbi táblázat lép:
Boszniahercegovinai vámtarifaszám Árumegnevezés
(a 7. jegyzőkönyv
2. cikke
(1) bekezdése
a) pontjának
megfelelően) Alkalma zandó
vám
2017.1.1-jétől
alkalmazandó
mennyiségek (hl) 2018.1.1-jétől
alkalmazandó
mennyiségek (hl)
Különös
rendelkezések ex 2204 10 Minőségi pezsgőbor vámmentes 13 765 19 530 (2)
ex 2204 21 Bor friss szőlőből (1) Az egyik fél kérésére egyeztetésre kerülhet sor a kontingenseknek az ex 2204 22 és az ex 2204 29 vámtarifaszám alatt
feltüntetett termékek esetében alkalmazott vámkontingens mennyiségeinek az ex 2204 10 és ex 2204 21
vámtarifaszámok alatt feltüntetett termékek esetében alkalmazott vámkontingensbe való átvitelével történő
kiigazításáról. A 2017. évre vonatkozóan – e jegyzőkönyv hatálybalépésének és ideiglenes alkalmazásának időpontjától
függetlenül – a vámkontingensek teljes mennyiségét alkalmazzák.
(2) A 2017. évre vonatkozóan – e jegyzőkönyv hatálybalépésének és ideiglenes alkalmazásának időpontjától függetlenül
– a vámkontingensek teljes mennyiségét alkalmazzák.”
3. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
10/2015. (VII. 6.) ORFK utasítása a hivatásos állomány tagjainak szolgálatteljesítési idejéről és a szolgálati időrendszerekről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6.  § (1)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervnél
a szolgálati időrendszerekkel kapcsolatos egyes szabályok meghatározása érdekében kiadom az alábbi utasítást:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre terjed ki.
2. Az utasítás alkalmazásában:
a) pihenőnap: a  naptári hét azon napja, valamint a  másnapra átnyúló szolgálatteljesítés esetén a  szolgálat
befejezésétől számított huszonnégy órai időtartam, amelyen nem kell szolgálatot teljesíteni, és amelynek
kiadása a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati viszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 136. § (4)–(5) bekezdésében meghatározottak szerint történik; a pihenőnap
munkaszüneti napon is kiadható;
b) napi szolgálatteljesítési idő: a  szolgálatteljesítés napján (napjain) munkavégzéssel (szolgálat teljesítésével)
töltött idő;
c) szabadidő: az  az időtartam, amelyben a  szolgálati időrendszer jellegéből adódóan nem kell szolgálatot
teljesíteni, magában foglalja a pihenőidőt vagy a pihenőnapot;
d) szolgálatteljesítési nap: az  a  nap, amelyen szolgálatot kell teljesíteni; a  következő napra áthúzódó szolgálat
esetében a szolgálatteljesítés kezdetének napja.
II. Fejezet
A szolgálatszervezés, a szolgálati időrendszerek közös szabályai
3. Az alkalmazandó szolgálati időrendszert a kinevezésről szóló dokumentumban és a munkaköri leírásban rögzíteni
kell.
4. A szolgálati időrendszerben alkalmazott időkeretet – a Hszt. 134. § (2) bekezdésében foglaltak figyelembevételével –
az állományilletékes parancsnok határozza meg.
5. A szolgálatteljesítési időbeosztást és a pihenőnapokat a szolgálatszervezést végző szolgálati elöljáró határozza meg.
6. Azokban a szolgálati időrendszerekben, amelyekben a szolgálatteljesítési idő meghatározása időkeretben történik,
a  téli-nyári időszámításra történő átálláskor a  szolgálatot úgy kell megszervezni, hogy a  szolgálat ellátásának
folyamatossága biztosított legyen.
7. A szolgálatteljesítési idő és a  szabadidő téli-nyári időszámításokra történő átállásból eredő változásait az  adott
szolgálati időrendszerben alkalmazott időkeretben kell figyelembe venni.
8. A szolgálatteljesítési időbeosztást, a  pihenőnapokat és a  szabadságot hiteles állapotban, az  állomány által is
követhetően, rögzített módon kell nyilvántartani. A  szolgálattervezetet készítő parancsnok közvetlen szolgálati
elöljárója köteles rendszeresen – havonta legalább egy alkalommal – dokumentált módon ellenőrizni
a szolgálatteljesítési idővel kapcsolatos rendelkezések betartását.
III. Fejezet
A szabadságként és egészségügyi szabadságként kiadott szolgálatteljesítési napok kiszámításának
módja
9. A hivatali és a váltásos szolgálati időrendszerek kivételével a szabadságként kiadott szolgálatteljesítési napok száma
megegyezik a  szabadságként kiadott napok számával, és a  nyilvántartásban szolgálatteljesítési időként egy
szabadságként kiadott napra 8 óra szolgálatteljesítést kell elszámolni.
10. Egészségügyi szabadság esetén a  Hszt. 135.  § (6)  bekezdése alapján közölt szolgálatteljesítési idő csökken
az egészségügyi szabadságon eltöltött szolgálatteljesítési napokra tervezett szolgálatteljesítési idővel.
11. A hivatali és a  váltásos szolgálati időrendszerek kivételével a  hivatásos állomány egészségügyi szabadságon lévő
tagja szolgálatának tervezésekor a  nyilvántartásban az  egészségügyi szabadság napjaira – hétfőtől péntekig,
a munkaszüneti napok kivételével – 8 óra szolgálatteljesítést kell elszámolni.
IV. Fejezet
Az egyes szolgálati időrendszerek szabályai 1. A rugalmas szolgálati időrendszer
12. A rugalmas szolgálati időrendszerben a szolgálatteljesítési időt időkeretben kell megállapítani.
13. A heti pihenőnapokat úgy kell kiadni, hogy négy naptári hetenként két alkalommal a vasárnaphoz szombati vagy
hétfői nap kapcsolódjon.
2. A vezényléses szolgálati időrendszer 14. A vezényléses szolgálati időrendszerben a  napi szolgálat teljesíthető két részre osztva is. A  részidőszakok között
legalább 4 óra időtartamnak kell eltelnie, amely a napi szolgálatteljesítési időbe nem számít be.
15. A heti pihenőnapoknak négy naptári hetenként két alkalommal vasárnapra kell esniük úgy, hogy hozzájuk szombati
vagy hétfői nap kapcsolódjon.
3. Az I. számú váltásos szolgálati időrendszer 16. Az I. számú váltásos szolgálati időrendszert azokban a  folyamatos munkavégzést igénylő beosztásokban lehet
alkalmazni, ahol a munkaterhelés egyenletes.
17. Az I. számú váltásos szolgálati időrendszerben a szolgálatteljesítési időt időkeretben kell megállapítani.
18. Az I. számú váltásos szolgálati időrendszer váltásonként 12 óra szolgálat 24 óra szabadidő, 12 óra szolgálat 48 óra
szabadidő.
19. A heti pihenőnapoknak négy naptári hetenként két alkalommal vasárnapra kell esniük úgy, hogy hozzájuk szombati
vagy hétfői nap kapcsolódjon.
4. A II. számú váltásos szolgálati időrendszer 20. A II. számú váltásos szolgálati időrendszer a  Hszt. 134.  § (1)  bekezdés szerinti készenléti jellegű szolgálatokban
alkalmazható akkor, ha a munkaközi szüneten túl – a halaszthatatlan intézkedést igénylő esetet kivéve – az állomány
tagja legalább 4 órát az erre alkalmas helyiségben, a ruházat könnyítése mellett, pihenéssel tölthet.
21. A II. számú váltásos szolgálati időrendszerben a szolgálatteljesítési időt időkeretben kell megállapítani.
22. A II. számú váltásos szolgálati időrendszer váltásonként 24 óra szolgálat 72 óra szabadidő.
23. A heti pihenőnapoknak négy naptári hetenként két alkalommal vasárnapra kell esniük úgy, hogy hozzájuk szombati
vagy hétfői nap kapcsolódjon.
5. A kombinált szolgálati időrendszer 24. A kombinált szolgálati időrendszerben a szolgálatteljesítési időt időkeretben kell megállapítani.
25. A kombinált szolgálati időrendszerben az  egyes szolgálati időrendszerek váltásakor a  meghatározott
munkaidőkeretnek  való megfelelés a  váltásos szolgálati időrendszerben a  váltásonként előírt szolgálati idő
csökkentésével, ezáltal a két szolgálat között előírt szabadidő növelésével is biztosítható.
26. A heti pihenőnapoknak négy naptári hetenként két alkalommal vasárnapra kell esniük úgy, hogy hozzájuk szombati
vagy hétfői nap kapcsolódjon.
V. Fejezet
Záró rendelkezések 27. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
28. Hatályát veszti a  Rendőrség hivatásos állományú tagjainak szolgálatteljesítési idejéről, valamint a  szolgálati
időrendszerekről szóló 23/2008. (OT 14.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
270/2018. (VI. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Farkas Ervint
a 2018. június 15. napjától 2021. június 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. június 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
193/2011. (IX. 22.) Korm. rendelete az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és előírt termékismertetővel történő megadásáról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
a) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet alkalmazási köre 1. § (1) A rendelet hatálya azon energiával kapcsolatos termékekre terjed ki, amelyek használatuk során közvetlen vagy
közvetett hatással vannak az energia- és egyéb alapvető erőforrás-fogyasztásra.
(2) A rendelet hatálya nem terjed ki a
a) használt termékekre;
b) személy- vagy áruszállítási eszközre;
c) a termékeken biztonsági célból elhelyezett adattáblára vagy annak megfelelőjére.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. adatlap: a termékre vonatkozó harmonizációs szabályozásban előírt információs táblázat;
 2. egyéb alapvető erőforrások: víz, vegyi anyagok vagy bármely más anyag, amelyet a termék a rendeltetésszerű
használat során fogyaszt;
 3. energiával kapcsolatos termék: az energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezési kötelezettségeinek
előírásáról, valamint forgalomba hozatalának és megfelelőségértékelésének általános feltételeiről szóló
65/2011. (IV. 15.) Korm. rendelet 2. § 4. pontjában meghatározott fogalom;
4. forgalomba hozatal: egy terméknek az európai uniós piacon történő első hozzáférhetővé tétele az Európai Unión
belüli forgalmazása vagy felhasználása céljából, akár ellenszolgáltatás fejében, akár térítésmentesen, és az
alkalmazott eladási technikáktól függetlenül;
5. harmonizációs szabályozás: az Európai Unió energiával kapcsolatos termékek energiafogyasztása címkézésének
feltételeit és az ehhez kapcsolódó piacfelügyeletet harmonizáló, általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi
aktusa, valamint az Európai Unió energiával kapcsolatos termékek energiafogyasztása címkézésének feltételeit és
az ehhez kapcsolódó piacfelügyeletet harmonizáló kötelező jogi aktusa rendelkezéseinek átültetése céljából
elfogadott jogszabályi rendelkezés;
6. üzembe helyezés: az energiával kapcsolatos termék első, Európai Unió területén történő rendeltetésszerű
használata;
7. kereskedő: az, aki termékeket elad, bérbead vagy lízingbe ad, illetve bemutat a végfelhasználóknak;
 8. kiegészítő információ: a termék teljesítményére és tulajdonságaira vonatkozó, mérhető adatokon alapuló, olyan
további információ, amely a termék energia- vagy egyéb alapvető erőforrás-felhasználásával kapcsolatos, vagy
segít annak értékelésében;
9. közvetlen hatás: azon termékek hatása, amelyek a használat során ténylegesen fogyasztanak energiát;
10. közvetett hatás: azon termékek hatása, amelyek nem fogyasztanak energiát, de hozzájárulnak a használat közbeni
energia-megtakarításhoz;
11. piacfelügyeleti hatóság: a fogyasztóvédelmi hatóság, illetve a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal;
12. beszállító: az a gyártó vagy annak feljogosított képviselője az Európai Unióban, vagy az az importőr, aki a terméket
az európai uniós piacon forgalomba hozza vagy üzembe helyezi, továbbá – ilyenek hiányában – bármely olyan
természetes vagy jogi személy, aki az ezen rendelet hatálya alá tartozó termékeket forgalomba hoz vagy üzembe
helyez.
3. Forgalomba hozatal és üzembe helyezés, az energiával kapcsolatos termékek szabad mozgása
3. § (1) Energiával kapcsolatos termék akkor hozható forgalomba vagy helyezhető üzembe, ha megfelel az energiával
kapcsolatos adott termék energiafogyasztásának címkézésére vonatkozó részletes követelményeket meghatározó
harmonizációs szabályozás rendelkezéseinek, és ezt a beszállító vagy a kereskedő a termékre vonatkozó adatlappal és
a termékre helyezett címkével igazolja.
(2) A beépített vagy beszerelt termékek esetében az (1) bekezdésben előírt tájékoztatás csak akkor szükséges, ha a
vonatkozó harmonizációs szabályozás rendelkezik róla.
(3) A harmonizációs szabályozás alá tartozó energiával kapcsolatos termékre vonatkozó
a) nyomtatott, vagy online formátumú műszaki paraméterek ismertetőjében;
b) hirdetésben
fel kell tüntetni a termék energiahatékonysági osztályát is, az adott termékre vonatkozó harmonizációs
szabályozásban meghatározott időponttól.
(4) Az e rendelet és az energiával kapcsolatos adott termék energiafogyasztásának címkézésére vonatkozó részletes
követelményeket meghatározó harmonizációs szabályozás rendelkezéseinek megfelelően a termékre vonatkozó
adatlappal és a termékre helyezett címkével ellátott energiával kapcsolatos termék forgalomba hozatala, üzembe
helyezése nem tiltható meg, és nem korlátozható a harmonizációs szabályozásban meghatározott címkézési
követelményekre történő hivatkozással abban az esetben, ha az megfelel a harmonizációs szabályozás vonatkozó
rendelkezéseinek.
(5) Tilos a terméken olyan, az e rendelet és az energiával kapcsolatos adott termék energiafogyasztásának címkézésére
vonatkozó részletes követelményeket meghatározó harmonizációs szabályozás rendelkezéseinek meg nem felelő
jelzés, címke, szimbólum vagy felirat feltüntetése, amely félrevezetheti vagy megtévesztheti a végfelhasználókat a
használat közbeni energia- vagy egyéb alapvető erőforrás-fogyasztás tekintetében.
(6) A végfelhasználók tájékoztatására vonatkozóan előírt követelmények megsértése esetén az eljárás lefolytatására a
fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvényben
(a továbbiakban: Fttv.) meghatározott hatóság jogosult, ha a jogsértés az Fttv. 2. § a) pontja értelmében vett
fogyasztót érint.
4. A beszállító kötelezettségei 4. § (1) A beszállító köteles az energiával kapcsolatos termék forgalomba hozatalakor vagy üzembe helyezésekor az adott
termék harmonizációs szabályozásában meghatározott adatlapot és címkét elkészíteni.
(2) A beszállító elkészíti az adott termék adatlapján és címkéjén szereplő információkat igazoló, az 1. melléklet szerinti
műszaki dokumentációt.
(3) Az energiával kapcsolatos termék forgalomba hozatalát, üzembe helyezését követően a beszállító a műszaki
dokumentációt az energiával kapcsolatos termék gyártását követő öt évig megőrzi, és annak elektronikus változatát
a piacfelügyeleti hatóság, illetve az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) megkeresésének kézhezvételétől
számított tíz munkanapon belül a piacfelügyeleti hatóság, illetve a Bizottság részére kiadja.
(4) A beszállító ingyenesen biztosítja a kereskedő részére a termékre vonatkozó címkét.
(5) A beszállító köteles a kereskedő részére az adatlapot átadni.
(6) A beszállító adatlapot helyez el minden termékismertető kiadványba. A beszállító köteles az adatlapot tartalmazó
termékismertető kiadványt vagy ennek hiányában az adatlapot a terméket kísérő egyéb termékismertető
dokumentációval együtt a kereskedő rendelkezésére bocsátani.
(7) A beszállító biztosítja az általa rendelkezésre bocsátott címkék és adatlapok hitelességét.
(8) A termék címkéjén vagy az adatlapján megadott információ nyilvános.
5. A kereskedő kötelezettségei 5. § (1) A kereskedő köteles jól látható és olvasható módon elhelyezni a terméken a címkét, továbbá a végfelhasználó részére
hozzáférhetővé tenni az adatlapot a termékismertető kiadványban vagy egyéb termékismertető dokumentációban.
(2) A kereskedő köteles az energiával kapcsolatos termék bemutatásakor a termék energiafogyasztásának címkézésére
vonatkozó részletes követelményeket meghatározó harmonizációs szabályozásban meghatározott címkét jól látható
helyen és magyar nyelven elhelyezni.
6. Piacfelügyelet 6. § (1) A piacfelügyeleti hatóság ellenőrzi az e rendeletben és az energiával kapcsolatos adott termék energiafogyasztásának
címkézésére vonatkozó részletes követelményeket meghatározó harmonizációs szabályozásban meghatározott
követelmények betartását.
(2) A piacfelügyeleti hatóság kérésére a beszállító köteles a terméken elhelyezett címkén, vagy az adatlapon közölt
információ hitelességét igazolni.
(3) Ha a piacfelügyeleti hatóság megállapítja valamely energiával kapcsolatos termékről, hogy az nem felel meg az e
rendeletben és az energiával kapcsolatos adott termék energiafogyasztásának címkézésére vonatkozó részletes
követelményeket meghatározó harmonizációs szabályozásban a címke és az adatlap tekintetében meghatározott
valamennyi követelménynek, a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényben meghatározott
felhívás határidejének eredménytelen elteltét követően a beszállítót kötelezi a termék forgalomból történő
kivonására, a piacról vagy a végfelhasználóktól történő visszahívására.
(4) A piacfelügyeleti hatóság a harmonizációs szabályozásban foglaltak teljesüléséig jogosult a szükséges intézkedéseket
fenntartani és a forgalomba hozatalt megtiltani.
(5) A piacfelügyeleti hatóság a (3) bekezdés szerinti intézkedéséről 3 napon belül értesíti a Bizottságot és a többi
tagállamot, megjelölve döntésének indokait.
7. § A Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság négyévente jelentést küld a Bizottságnak a rendeletben foglaltak
alkalmazásáról.
7. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
9. § Ez a rendelet az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és
szabványos termékismertetővel történő jelöléséről szóló, 2010. május 19-i 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
179/2019. (VII. 4.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság a Kassai Dániel (a továbbiakban: Szervező) magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában – 9 igen és 2 nem szavazattal – meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az „Egyetért-e Ön azzal, hogy az  Országgyűlés írja elő a  törvény alapján vagyonnyilatkozat-tételre kötelezett személyek
vagyonnyilatkozataiban foglaltak helytállóságának rendszeres, kötelező, a  hatósági nyilvántartásokban foglalt
adatokkal való összevetéssel történő vizsgálatát?”
népszavazásra javasolt kérdést hitelesíti. A határozat ellen annak a  választások hivatalos honlapján való közzétételét követő 15 napon belül az  ügyben
érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet személyesen, levélben vagy
elektronikus dokumentumként a  Kúriához címzett bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújthat be a  Nemzeti
Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf. 547, e-mail: nvb@ nvi.hu).
A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet úgy kell benyújtani, hogy az  legkésőbb 2019. július 17-én 16.00 óráig
megérkezzen. A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelem elektronikus dokumentumként való benyújtása esetén
a  kérelem benyújtójának jogi képviselője minősített elektronikus aláírásával látja el a  kérelmet. Az  elektronikus
dokumentumként benyújtott kérelem mellékleteit oldalhű másolatban elektronikus okirati formába kell alakítani.
A  bírósági eljárásban az  ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy – a  szakvizsgabizonyítvány egyszerű másolatának csatolásával – saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A  bírósági
eljárás nem tárgyi illetékmentes. A felülvizsgálati kérelem benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. [A benyújtás körülményei, az NVI elnök előzetes vizsgálata]
[1] A népszavazásra javasolt kérdést Szervező – magánszemélyként – 2019. június 6-án személyesen eljárva nyújtotta
be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz a  népszavazás kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről,
valamint a  népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 3.  § (1)  bekezdése
szerinti hitelesítés céljából. A  népszavazásra javasolt kérdéshez Szervezőt is figyelembe véve 30 választópolgár
támogató aláírását mellékelte, amelyek közül mind a 30 megfelelt az Nsztv. 4. § (3) bekezdésében foglalt törvényi
feltételeknek.
[2] A Nemzeti Választási Iroda elnöke az  Nsztv. 10.  § (1)  bekezdésében rögzített hatáskörében eljárva a  kérdés
benyújtásától számított 5 napon belül elvégezte a  kezdeményezés előzetes formai vizsgálatát. A  népszavazási
kezdeményezés a  jogszabályi követelményeknek megfelelt, így azt a  Nemzeti Választási Iroda elnöke a  Nemzeti
Választási Bizottság elé terjesztette.
II. [A népszavazásra javasolt kérdés hitelesítésének feltételei] [3] Az Nsztv. 11.  § (1)  bekezdése szerint a  Nemzeti Választási Bizottság a  kérdést akkor hitelesíti, ha az  az
Alaptörvényben, valamint az Nsztv.-ben a kérdéssel szemben támasztott követelményeknek megfelel.
[4] A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdés az  Alaptörvényben, valamint az  Nsztv.-ben
megfogalmazott követelményeknek megfelel.
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft.
Felelős kiadó: Papp Tibor ügyvezető.
[5] A Nemzeti Választási Bizottság jelen döntése meghozatalakor figyelembe vette azt is, hogy a  Kúria
Knk.VII.37.592/2017/2. számú, 2017. október 24-én kelt végzésével, megváltoztatva a  Bizottság 77/2017. számú
határozatát, jelen eljárásban vizsgált kérdéssel szó szerint megegyező kezdeményezést hitelesített. A  hivatkozott
döntés óta a kezdeményezés által érintett jogszabályi környezetben a kérdés hitelesíthetőségét érintő változás nem
történt.
III. [Az Nsztv. 8. § (3) bekezdésében meghatározott körülmény fennállásának vizsgálata]
[6] Az Nsztv. 8.  § (3)  bekezdése szerint „[k]ét kérdés abban az  esetben tekintendő azonos tárgyúnak, ha azok – akár
részben – azonos vagy egymást kizáró kötelezettséget rónának az  Országgyűlésre”. Az  Nsztv. 11.  § (2)  bekezdése
szerint e körülmény fennállásáról a Nemzet Választási Bizottság a kérdést hitelesítő határozatában dönt.
[7] A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a Bizottság és – e határozat meghozatalának időpontjáig – a Kúria
nem hozott olyan döntést, amelyben a  jelen eljárásban tárgyalt népszavazásra javasolt kérdéssel azonos tárgyú
kérdés hitelesítéséről úgy rendelkezett volna, hogy azt az Nsztv. 11. § (3)–(4) bekezdésében foglaltak szempontjából
figyelembe kellene venni.
IV. [A határozat indokolásának összegzése] [8] A fent leírtak alapján a  Nemzeti Választási Bizottság az  Nsztv. 11.  §-ában fogalt hatáskörében eljárva
a magánszemély Szervező által benyújtott országos népszavazási kezdeményezésre irányuló kérdést hitelesíti.
V. [A határozat alapjául szolgáló jogszabályi rendelkezések] [9] A határozat az  Nsztv. 3.  §-án, a  8.  §-án, a  11.  §-án, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás az  Nsztv. 29.  §-ának
(1)  bekezdésén és a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 223–225.  §-án, az  illetékekről szóló
tájékoztatás az  illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 37.  § (1)  bekezdésén, valamint a  62.  § (1)  bekezdés
s) pontján alapul.
Budapest, 2019. július 2. Dr. Rádi Péter s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság
 elnöke


text:
385/2017. (X. 3.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Csizmadia Évát 2018. március 8-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. szeptember 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
85/2011. (VI. 24.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. június 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B. és dr. Sch. A. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az álláskeresési járadék folyósításának feltételei és összege a 2011. január 1-jén hatályos
szabályok szerint legyenek?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság szerint a választópolgárok számára nem egyértelmű, hogy mi értendő a kérdésben
meghatározott „az álláskeresési járadék folyósításának feltételei és összege” alatt, ugyanis nem egyértelműen
meghatározott, hogy egy eredményes népszavazást követő jogalkotás pontosan milyen jogszabályokat, milyen
módon és mértékben érintene.
Az Országos Választási Bizottság szerint a választópolgárok számára az sem egyértelmű, hogy mi értendő a kérdésben
meghatározott „2011. január 1-jén hatályos szabályok” alatt. A választópolgároktól ugyanis nem várható el, hogy
a jogszabályok részletes tartalmával tisztában legyenek. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint magából
a népszavazási kérdésből ki kell derülnie, hogy a választópolgár aláírásával, illetve szavazatával milyen kérdést
támogat.
Fentiek értelmében mivel a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke