text:
40/2003. (VI. 19.) GKM rendelete az egyes fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos eljárási rendről.
Az államháztartásról szóló — többször módosított —
1992. évi XXXVIII. törvény 24. §-ának (4)—(5) bekezdéseiben, valamint 49. §-ának o) pontjában kapott felhatalmazás alapján — a pénzügyminiszterrel egyetértésben —
a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § A rendelet hatálya kiterjed a XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) fejezeti kezelésű előirányzatai és célelőirányzatai (a továbbiakban együtt: előirányzat) közül:
I. Szabványosítási és akkreditálási nemzetközi feladatok
25. cím, 2. alcím, 3. jogcím-csoport
II. Nukleárisbaleset-elhárítással kapcsolatos felkészítési és készenléti ágazati feladatok
25. cím, 2. alcím, 13. jogcím-csoport
III. Hadiipari kapacitás fenntartása
25. cím, 8. alcím
V. Nukleáris biztonsági PHARE programok
25. cím, 12. alcím, 1. jogcím-csoport, 2. jogcímszám
25. cím, 12. alcím, 1. jogcím-csoport, 3. jogcímszám
25. cím, 12. alcím, 1. jogcím-csoport, 4. jogcímszám
25. cím, 12. alcím, 1. jogcím-csoport, 5. jogcímszám
VI. Tanúsító és ellenőrző intézetek fejlesztése
HU 0102-01
25. cím, 12. alcím, 1. jogcím-csoport, 10. jogcím
VII. Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség PHARE programjai, PHARE Piacfelügyelet további fejlesztése
HU 0102-01
25. cím, 12. alcím, 1. jogcím-csoport, 24. jogcímszám
VIII. Munkahelyi egészség és biztonság HU 0006-01
PHARE program társfinanszírozása
25. cím, 12. alcím, 1. jogcím-csoport, 13. jogcímszám
IX. Energia Acquis átvétele, intézményfejlesztés
HU 0102-06
25. cím, 12. alcím, 1. jogcím-csoport, 16. jogcímszám
X. A közúti közlekedés jogharmonizációja
(HU/IB/2001/TR/01)
25. cím, 12. alcím, 1. jogcím-csoport, 22. jogcímszám
XI. ISPA támogatásból megvalósuló programok
25. cím, 12. alcím, 2. jogcím-csoport
XII. MTESZ támogatása
25. cím, 14. alcím, 1. jogcím-csoport
XIII. Fogyasztóvédelmi társadalmi szervezetek támogatása
25. cím, 14. alcím, 2. jogcím-csoport
XIV. Békéltető testületek támogatása
25. cím, 14. alcím, 3. jogcím-csoport
XV. Magyar Kereskedelmi és Iparkamara támogatása
25. cím, 14. alcím, 4. jogcím-csoport
XVI. Magyar Szabványügyi Testület támogatása
25. cím, 14. alcím, 5. jogcím-csoport
XVII. Hadiipari technológia-korszerűsítő beruházások
támogatása
25. cím, 22. alcím
XVIII. Energia Központ Kht. közhasznú feladatai
25. cím, 24. alcím, 1. jogcím-csoport
XIX. Magyar Gazdaságelemző Intézet Kht. támogatása
25. cím, 24. alcím, 2. jogcím-csoport
előirányzatokra. I. Szabványosítási és akkreditálási nemzetközi feladatok 2. §
(1) Az előirányzat célja elősegíteni az európai uniós
csatlakozási folyamat keretében a nemzetgazdaság szempontjából kiemelt jelentőségű európai és nemzetközi szabványosítási és akkreditálási kapcsolatok erősítését az
európai és nemzetközi szervezetekben — a hazai képviseletet és részvételt biztosító Magyar Szabványügyi Testület,
valamint a Nemzeti Akkreditáló Testület (a továbbiakban:
köztestületek) tevékenységén keresztül — a következő
területeken:
a) a nemzetközi és az európai szabványosítási szervezetek működésében való részvétel, az ebből származó
hazai feladatok előkészítése, elvégzése, egyeztetése,
b) a nemzetközi és európai akkreditálási szervezetek
működésébe történő bekapcsolódás és részvétel, az ebből
származó hazai feladatok előkészítése, egyeztetése, két- és
többoldalú együttműködési és kölcsönös elismerési megállapodások kezdeményezése és megkötése.
(2) Az előirányzat forrásai:
a) a 2003. évi költségvetésről szóló törvényben az elő
irányzat részére jóváhagyott összegű támogatási előirányzat, b) az előirányzat javára belföldi vagy külföldi természetes és jogi személyek által teljesített — a nemzetközi és
európai együttműködések megvalósítását támogató —
önkéntes befizetések, adományok, segélyek, amelyek
az adományozás körülményeire tekintettel közérdekű
kötelezettségvállalásnak minősülhetnek.
3. § Az előirányzatból vissza nem térítendő támogatás a
következő jogcímeken folyósítható:
a) a két- és többoldalú nemzetközi és európai együttműködések részvételi és a titkársági feladatai ellátásának
költségei,
b) a nemzetközi és európai szervezetekben való részvétel tagdíjai,
c) a nemzetközi és európai szervezetek magyarországi
ülései előkészítésének, szervezésének költségei,
d) nemzetközi és európai adatbázisok, kiadványok
beszerzési, honosítási költségei,
e) a CEN/CENELEC tagsággal járó, az európai szabványok előkészítésében való közreműködés költségei.
4. § (1) Az előirányzatot a minisztérium kijelölt szakmai
főosztálya kezeli.
(2) A gazdasági és közlekedési miniszter — a két köztestület által a előirányzat felhasználására benyújtott
javaslat alapján — dönt az előirányzat éves összegének
a két köztestület közötti megosztásáról.
(3) Az előirányzat terhére éven túli kötelezettség nem
vállalható.
5. § (1) A támogatás folyósítása számlákon és kifizetési
dokumentumokon alapuló elszámolás szerint történik
— a (2) és (3) bekezdésben foglaltak kivételével —
utólagosan.
(2) A köztestület kérelmére, alkalmanként legfeljebb az
előirányzott támogatás 10%-áig — utólagos elszámolási
kötelezettséggel — előleg folyósítható.
(3) Az éves nemzetközi tagdíj bizonylattal igazolt teljes
összege előlegként folyósítható, utólagos elszámolási
kötelezettséggel.
(4) Az előleggel történő elszámolásig további támogatás
nem folyósítható.
(5) A támogatásról, az előleg átadásáról és ennek elszámolási feltételeiről a minisztérium és a köztestület szerződésben állapodik meg.
II. Nukleárisbaleset-elhárítással kapcsolatos felkészítési
és készenléti ágazati feladatok
6. § (1) Az előirányzat célja vissza nem térítendő támogatás
nyújtása az ágazati nukleárisbaleset-elhárítási intézkedési
tervben és a működési utasításban meghatározott feladatok végzéséhez, biztosításához és fenntartásához a kijelölési okmányban megjelölt szervezetek részére.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatok ellátására a
miniszter a 2190/1995. (VII. 6.) Korm. határozat 1. pontjában kapott felhatalmazás alapján a Fogyasztóvédelmi
Főfelügyelőséget, a Geofizikai-geotechnikai Bt.-t, a Paksi
Atomerőmű Rt.-t és a MÁV Rt.-t (Záhonyi Átrakó Körzet) jelölte ki. Az Ágazati Információs Központ feladatait
a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium szakmai főosztálya látja el.
(3) A minisztérium a feladatok ellátására a támogatásra
jogosultakkal szerződést köt.
7. § (1) Az előirányzat forrása a Magyar Köztársaság
2003. évi költségvetéséről szóló 2002. évi LXII. törvényben
(a továbbiakban: 2003. évi költségvetési törvény) e célra
jóváhagyott támogatási előirányzat.
(2) Az előirányzat terhére éven túli kötelezettség nem
vállalható.
(3) A minisztérium a támogatásra jogosultak részére
a nukleárisbaleset-elhárítási feladatok biztosítására az
évenként meghatározott támogatási összeget egy összegben — a szerződésben meghatározott határidők figyelembevételével — bocsátja rendelkezésre. A kifizetés igazolt teljesítmény, valamint számla vagy számlát helyettesítő bizonylat alapján utólag történik.
(4) A támogatottak a kijelölés alapján hatáskörükbe
utalt feladatok teljesítéséről és a támogatási összeg felhasználásáról minden év december 10-éig beszámolót készítenek a minisztérium szakmai főosztálya részére.
(5) A támogatás elszámolása általános forgalmi adót
nem tartalmazhat.
III. Hadiipari kapacitás fenntartása 8. § (1) Az előirányzat célja vissza nem térítendő támogatás
nyújtása a külön jogszabályok szerint meghatározott
— a minisztérium fejezetét érintő — minősített időszaki
igények kielégítéséhez szükséges lekötött hadiipari kapacitások biztosításához és fenntartásához.
(2) A minisztérium a kapacitások fenntartására a támogatásra jogosultakkal szerződést köt.
(3) Az előirányzat forrása a 2003. évi költségvetésről
szóló törvényben e célra jóváhagyott támogatási előirányzat.
9. § (1) Az előirányzat terhére éven túli kötelezettség nem
vállalható.
(2) A minisztérium a támogatásra jogosultak részére, a
lekötött hadiipari kapacitások biztosítására az évenként
meghatározott támogatási összeget részletekben bocsátja
rendelkezésre. A kifizetés igazolt teljesítmény, valamint
számla vagy számlát helyettesítő bizonylat alapján utólag
történik.
(3) A támogatás elszámolása általános forgalmi adót
nem tartalmazhat.
IV. EU SAVE II. Program 10. § (1) Az Európai Unió SAVE (Special Action for
Vigorous Energy Efficiency = Célirányos Intézkedések az
Erőteljes Energiahatékonyságért) Programja az Európai
Unió Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóságának
(DG TREN) irányításával és szervezésében működik.
Az előirányzat célja a SAVE Programban történő magyar
részvétel finanszírozása. A költségvetési forrást 2003. évben az EU PHARE forrása egészíti ki.
(2) Az előirányzat forrása a 2003. évi költségvetési törvényben erre a célra jóváhagyott bevételi és támogatási
előirányzat.
V. Nukleáris biztonsági PHARE programok 11. § (1) Az előirányzat célja a (2) bekezdésben meghatározott területeken az 1999. és 2001. évi, a nukleáris biztonság
erősítését elősegítő PHARE programok finanszírozása.
(2) A programok az alábbi célok megvalósítását szolgálják:
a) műszaki támogatás a nukleáris hatóságok számára
az atomerőművek öregedési, kezelési és maradék-élettartam kezelési programokhoz (HU 9916-PR/TS/06),
b) a nyugati hatósági módszerek és gyakorlatok átadása
a nukleáris biztonsági hatóságnak (HU 9916-HU/RA/03),
c) a Püspökszilágyi Radioaktív Hulladékkezelő és
Tároló Telep visszanyerhetőségi és elhelyezési lehetőségeinek értékelése (HU 0111-01),
d) a VVER-440/213 típusú atomerőművek 2. Szintű
valószínűségi biztonsági elemzésének hatósági értékelése
(HU 0111-02).
(3) Az előirányzat pénzügyi forrásait az Európai Közösség által az 1999. és 2001. évi Országprogramok keretében
jóváhagyott és a KPSZE részére rendelkezésre bocsátott
pénzügyi keret képezi. A programhoz állami költségvetést
terhelő magyar társfinanszírozás nem kapcsolódik.
VI. Tanúsító és ellenőrző intézetek fejlesztése
HU 0102-01
12. § (1) Az előirányzat célja a 2001. évi (HU 0102-01)
PHARE Piacfelügyelet további fejlesztése Projekt keretében megkötött szerződésekben vállalt kötelezettségek
— így különösen a nemzeti programban a műszaki biztonság és mérésügy területén a közösségi vívmányok átvételét
tartalmazó intézményfejlesztés és a hozzátartozó eszközbeszerzés — finanszírozása.
(2) Az előirányzat pénzügyi forrását az Európai Közösség által a 2001. évi PHARE Országprogram keretében
jóváhagyott és a Központi Pénzügyi és Szerződéskötő egység (a továbbiakban: KPSZE) részére rendelkezésre
bocsátott pénzügyi keret, valamint a 2003. évi költségvetési
törvényben e célra jóváhagyott — társfinanszírozást szolgáló — támogatási előirányzat képezi.
(3) A társfinanszírozást a projektben részt vevő intézetek részben saját forrásból, részben — a Műszaki Biztonsági Főfelügyelet tekintetében — a (2) bekezdésben foglalt
költségvetési forrás terhére biztosítják.
VII. Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség PHARE programjai PHARE Piacfelügyelet további fejlesztése
13. § (1) Az előirányzat célja a 2001. évi (HU 0102-01)
PHARE Piacfelügyelet további fejlesztése Projekt keretében megkötött szerződésekben vállalt kötelezettségek
— így különösen a közösségi vívmányok átvételét tartal
mazó nemzeti programban szereplő intézményfejlesztés és
a hozzátartozó eszközbeszerzések — finanszírozása.
(2) Az előirányzat pénzügyi forrása az Európai Közösség által a 2001. évi PHARE Országprogram keretében
jóváhagyott és a KPSZE részére rendelkezésre bocsátott
pénzügyi keret, valamint a Magyar Köztársaság
2001—2002. évi költségvetéséről szóló 2000. évi CXXXIII.
törvényben (a továbbiakban: 2001—2002. évi költségvetési törvény) e célra jóváhagyott — társfinanszírozást
szolgáló — támogatási előirányzat maradványa.
VIII. Munkahelyi egészség és biztonság
HU 0006-01 PHARE program társfinanszírozása
14. § (1) Az előirányzat a 2000. évi HU 0006-01 ,,munkahelyi
egészség és biztonság’’ közös — több minisztériumot érintő — PHARE program keretében megkötött szerződésekben vállalt — a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium
fejezetét érintő — társfinanszírozási kötelezettség biztosítására szolgál.
(2) A program célja, hogy elősegítse a munkahelyi
egészség, munkahelyi biztonság területén felügyeletet
gyakorló hatóságok felkészülését az Európai Unióhoz való
csatlakozást követően a tárgykörre vonatkozó irányelvek
hatékony alkalmazására, érvényesítésére.
(3) A program keretében a Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium fejezetét érintően a Magyar Bányászati
Hivatal regionális hivatalainak informatikai hálózatfejlesztése valósul meg.
(4) A program pénzügyi forrását a Foglalkoztatási és
Munkaügyi Minisztérium fejezet költségvetésében megtervezett, az Európai Közösség által jóváhagyott pénzügyi
keret, valamint a Gazdasági Minisztérium fejezetében a
2001—2002. évi költségvetési törvényben e célra megtervezett — társfinanszírozást szolgáló — költségvetési támogatás maradványa képezi.
IX. Energia Acquis átvétele, intézményfejlesztés 15. § (1) Az előirányzat célja a 2001. évi (HU 0102-06)
PHARE Energia Acquis átvétele Projekt keretében megkötött szerződésekben vállalt kötelezettség finanszírozása,
különös tekintettel a közösségi vívmányok átvételét tartalmazó nemzeti programban szereplő intézményfejlesztésre
és a hozzátartozó eszközbeszerzésekre.
(2) A projekt két komponenst tartalmaz:
a) magyar energia piac liberalizációja, melynek kereté
ben a Magyar Energia Hivatal új intézményi feladatainak
ellátására való felkészítése valósul meg;
b) a megújuló energiaforrások alkalmazása stratégiájának, folyamatának és metodikájának kifejlesztése, gyakorlati alkalmazása, valamint az energia statisztikai rendszer
korszerűsítése az EUROSTAT-tal összhangban. E komponens kedvezményezettjei az Energia Központ Kht.,
valamint a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Igazgatása.
(3) Az előirányzat pénzügyi forrását az Európai Közösség által a 2001. évi Országprogram keretében jóváhagyott
és a KPSZE részére rendelkezésre bocsátott pénzügyi keret, valamint a 2003. évi költségvetési törvényben e célra
jóváhagyott — társfinanszírozást szolgáló — támogatási
előirányzat képezi.
(4) A társfinanszírozást a projektben részt vevő Magyar
Energia Hivatal és az Energia Központ Kht. saját forrásból, a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Igazgatása
a (3) bekezdés szerinti költségvetési forrásból biztosítja.
X. A közúti közlekedés jogharmonizációja
(HU/IB/2001/TR/01) 16. §
(1) Az előirányzat célja ,,A közúti közlekedés jogharmonizációja’’ PHARE projekt keretében megkötött ,,Twinning’’ társszakértői és eszközbeszerzési szerződésekben
vállalt kötelezettségek finanszírozása. A projekt a magyarországi közúti közlekedési ellenőrzési módszere EU konform fejlesztését segíti elő.
(2) A projekt két komponenst tartalmaz:
a) A Twinning társszakértői program során a kiválasz
tott partner-tagországok segítséget nyújtanak Magyarországnak a közúti közlekedési ellenőrzési módszerek uniós
előírásokhoz illeszkedő fejlesztésében, a jogrendszer teljes
harmonizálásában.
b) Az eszközbeszerzési program keretében különböző
— a közlekedési és szállítási piac résztvevőinek EU-konform ellenőrzését elősegítő — készülékek kerülnek beszerzésre.
(3) Az előirányzat pénzügyi forrását az Európai Közösség által a 2001. évi PHARE Országprogram keretében
jóváhagyott és a KPSZE részére rendelkezésre bocsátott
PHARE pénzügyi keret képezi.
(4) A társfinanszírozást a projekten részt vevő Végső
Kedvezményezett (Közlekedési Főfelügyelet) saját bevétele terhére biztosítja.
(5) A PHARE támogatás és azt kiegészítő társfinanszírozás felhasználása a minisztériummal történt egyeztetést
követően, a KPSZE által kiírt tenderek alapján versenyeztetéssel történik.
(6) A tendereket bizottság értékeli. A tender nyertesének kiválasztása és a szerződéskötés a mindenkor hatályos
magyar jogszabályoknak és az EU előírásoknak
(PRACTICAL GUIDE) megfelelően történik.
XI. ISPA támogatásból megvalósuló programok 17. § (1) Az előirányzat célja az Európai Unió által nyújtott
ISPA előcsatlakozási alapból megvalósuló alábbi projektek finanszírozása:
a) 2000/HU/16/P/PT/001 Budapest—Cegléd—Szolnok—(Lőkösháza) vasúti vonalszakasz felújítása I. ütem,
b) 2000/HU/16/P/PT/002 Budapest—Győr—Hegyeshalom vonalszakasz felújítása, II. ütem, c) 2000/HU/16/P/PT/003 Zalalövő—Zalaegerszeg—
Boba vasútvonal felújítása,
d) 2001/HU/16/P/PT/006 Útrehabilitációs program
I. ütem, 3. és 35. sz. utak,
e) 2001/HU/16/P/PT/008 Útrehabilitációs program
II. ütem, 2, 6, 42, 47. és 56. sz. utak,
f) 2001/HU/16/P/PA/006 Átfogó szakértői segítségnyújtás vasúti ISPA projektekhez,
g) 2001/HU/16/P/PT/007 Budapest—Cegléd—Szolnok—(Lőkösháza) vasúti vonalszakasz felújítása II. ütem.
(2) Az előirányzat pénzügyi forrását az ISPA támogatás,
valamint a 2003. évi költségvetési törvényben e célra jóváhagyott támogatási előirányzat képezi.
(3) Az előirányzat felhasználása az ISPA Végrehajtó
Szervezet által kiírt tenderek alapján történik.
(4) A tendereket bizottság értékeli. A tender nyertesének kiválasztása és a szerződéskötés a mindenkor hatályos
magyar jogszabályoknak és az EU előírásoknak
(PRACTICAL GUIDE) megfelelően történik.
(5) Az ISPA támogatásból és a társfinanszírozást szolgáló költségvetési támogatásból megvalósuló projektek
finanszírozása az Európai Bizottsággal kötött pénzügyi
megállapodásokban feltüntetett támogatási arány szerint
történik.
(6) A támogatás rendeltetésének megfelelő felhasználását a hatályos jogszabályokban, illetve a szerződésben rögzített szervezetek, hivatalok, intézmények ellenőrzik.
XII. MTESZ támogatása 18. § (1) Az előirányzat célja vissza nem térítendő támogatás
nyújtása a Műszaki és Természettudományi Egyesületek
Szövetsége működési költségeinek fedezetéhez.
(2) Az előirányzat forrása a 2003. évi költségvetési törvényben e célra jóváhagyott támogatási előirányzat.
(3) A támogatás folyósítása 12 havi egyenlő részletben
történik.
(4) A MTESZ a támogatás felhasználásáról — külön
jogszabályban meghatározott időpontig — szöveges
indoklással alátámasztott évközi (féléves) és éves elszámolást készít a minisztérium részére.
(5) A támogatás folyósításának feltétele a (4) bekezdés
szerint esedékes elszámolási kötelezettség teljesítése.
XIII. Fogyasztóvédelmi társadalmi szervezetek támogatása 19. § (1) Az előirányzat célja vissza nem térítendő támogatás
nyújtása a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó társadalmi szervezetek működéséhez, tevékenységének fejlesztéséhez.
(2) Az előirányzatból a fogyasztóvédelemről szóló
1997. évi CLV. törvény 2. §-ának h) pontjában meghatározott szervezetek részesíthetők támogatásban.
(3) Az előirányzat terhére kell elszámolni az előirányzat
könyvelésével, ellenőrzésével, a pályázatok meghirdetésével, valamint a támogatási szerződések megkötésével és
nyilvántartásával kapcsolatos költségeket is.
(4) A (3) bekezdés szerinti költségek nem haladhatják
meg az éves kiadási előirányzat 5 százalékát.
(5) A minisztérium a fogyasztóvédelmi társadalmi szervezetekkel kapcsolatos technikai részfeladatok ellátásával, így különösen a pályázatok és támogatási szerződések
előkészítésével, nyilvántartásával, megkötésével, azok végrehajtásának ellenőrzésével kapcsolatos feladatok elősegítése céljából közreműködő szervezetként — külön szerződésben foglalt feltételek szerint — a Magyar Vállalkozásfejlesztési Kht.-t veszi igénybe.
20. § Az előirányzat forrása:
a) a 2003. évi költségvetési törvényben e célra jóváha
gyott támogatási előirányzat,
b) a fogyasztóvédelmi bírságból befolyt, a Fogyasztóvé
delmi Főfelügyelőség szervezetéről, feladatairól és hatásköréről, valamint a fogyasztóvédelmi bírság felhasználásáról szóló jogszabályban meghatározott hányad.
21. § Az előirányzatból vissza nem térítendő támogatás folyósítható az alábbi célokra (a továbbiakban: jogcím):
a) a fogyasztók gazdasági érdekeinek és fogyasztói
jogainak érvényesítésére,
b) a fogyasztói érdekek és jogok védelmében eljárások,
vizsgálatok, intézkedések kezdeményezése,
c) a fogyasztók tájékoztatását és jogérvényesítését elősegítő tanácsadói irodák és információs rendszerek létrehozására és működtetésére,
d) a fogyasztóvédelmi oktatások szervezésére,
e) a fogyasztók minőségi kifogásainak és panaszainak
intézését elősegítő információs rendszer létrehozásához és
korszerűsítéséhez, f) a fogyasztói jogokat ismertető kiadványok megjelentetésére,
g) termék-összehasonlító vizsgálatok végzésére és az
eredmények közzétételére,
h) a fogyasztóvédelmi társadalmi szervezetek működési kiadásainak finanszírozására,
i) fogyasztók tájékoztatására, fogyasztói fórumok szervezésére. 22. §
(1) Az előirányzatból a támogatás pályázati rendszer
keretében nyerhető el.
(2) A pályázatot a minisztérium írja ki, amelyet Internet
honlapján tesz közzé. A minisztérium a pályázat közzétételéről legalább egy országos napilapban felhívást jelentet
meg.
23. § (1) A minisztérium a nyertes pályázóval
a) a támogatás igénybevételéről,
b) a támogatás felhasználásának feltételeiről,
c) a támogatás folyósításának ütemezéséről,
d) a támogatás rendeltetésszerű felhasználásának
ellenőrzéséről és elszámolásáról,
e) a szerződésszegés jogkövetkezményeiről, az elállás
jogáról
szerződésben állapodik meg. (2) A támogatás folyósítása:
a) működési költségekhez nyújtott támogatás finanszí
rozása esetén utólagos elszámolási kötelezettséggel,
előlegként, b) a korszerű információs rendszer létrehozásához,
bővítéséhez, valamint a fogyasztói ismeretek bővítését és
a jogérvényesítést elősegítő tájékoztató kiadvány megjelentetéséhez, fogyasztói fórumok, rendezvények szervezéséhez nyújtott támogatás folyósítása esetén utólagosan
a számlákon és a kifizetéseket igazoló dokumentumokon
alapuló elszámolás alapján történik a szerződésben meghatározott ütemezés szerint.
(3) A fogyasztói ismeretek bővítését szolgáló fogyasztói
fórumok, rendezvények finanszírozásához előleg igényelhető, amelynek összege nem haladhatja meg az adott ren
dezvény teljes költségének 70%-át. Az előleg folyósítását
— utólagos elszámolási kötelezettséggel — a támogatási
szerződést aláíró minisztériumi vezető hagyja jóvá.
XIV. Békéltető testületek támogatása 24. § (1) Az előirányzat célja a területi gazdasági kamarák
által működtetett békéltető testületek működési kiadásainak finanszírozásához, valamint a testületi tagok tiszteletdíjaihoz vissza nem térítendő támogatás nyújtása.
A minisztérium a támogatást havi egyenlő részletben
folyósítja a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara (a továbbiakban: MKIK) részére. A támogatás folyósításának feltételeiről, valamint a folyósított támogatással történő elszámolásról a minisztérium együttműködési megállapodást köt az MKIK-val.
(2) Az előirányzat terhére kell elszámolni az előirányzat
kezelésével, nyilvántartásával, könyvelésével, ellenőrzésével kapcsolatos költségeket is.
(3) A (2) bekezdés szerinti költségek nem haladhatják
meg az éves kiadási előirányzat 5%-át.
(4) A (2) bekezdésben meghatározottakhoz kapcsolódó
technikai részfeladatok ellátásának elősegítése céljából
közreműködő szervezetként a minisztérium — külön szerződésben foglalt feltételek szerint — a Magyar Vállalkozásfejlesztési Kht.-t veszi igénybe.
25. § (1) Az előirányzat forrása a 2003. évi költségvetési törvényben e célra jóváhagyott támogatási előirányzat.
(2) Az MKIK a támogatást a minisztériummal kötött
megállapodásban foglalt feltételek figyelembevételével
osztja fel a testületeket működtető kamarák között és
szerződést köt velük a támogatás rendeltetésszerű felhasználásának, elszámolásának követelményeire.
(3) Az MKIK a támogatás felhasználásáról a területi
kamarákat elszámoltatja, és — külön jogszabályban meghatározott időpontig — szöveges indoklással alátámasztott évközi (féléves) és éves elszámolást készít a minisztérium részére.
XV. Magyar Kereskedelmi és Iparkamara támogatása 26. §
(1) Az előirányzat célja vissza nem térítendő támogatás
nyújtása a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara részére
a gazdaságfejlesztésben vállalt feladatok teljesítéséhez, az
ezt szolgáló beruházásösztönző és foglalkoztatást-bővítő
programok megvalósításához, a Nemzeti Fejlesztési Terv
operatív programjainak kialakításához és későbbi végrehajtásához, mindezek által a magyar gazdaságnak az európai integrációs csatlakozásra való sikeres felkészítésben
való részvételhez.
(2) Az előirányzat forrása a 2003. évi költségvetési törvényben e célra jóváhagyott támogatási előirányzat.
(3) A támogatás folyósítása 12 havi egyenlő részletben
történik.
(4) A Magyar Kereskedelmi és Iparkamara a feladatok
teljesítéséről és a támogatás felhasználásáról — külön
jogszabályban meghatározott időpontig — évközi (féléves) és éves beszámolót készít a minisztérium részére.
XVI. Magyar Szabványügyi Testület támogatása 27. § (1) Az előirányzat célja a minisztérium által igényelt
nemzeti szabványok kidolgozásának finanszírozása, a
nemzeti szabványosításról szóló 1995. évi XXVIII. törvény
9. §-ában foglaltaknak megfelelően, különösen a következő területeken:
a) az új megközelítésű irányelvekhez, illetve azokat
bevezető magyar rendeletekhez kapcsolódó harmonizált
európai szabványok átvétele,
b) a szakterület európai szabványainak nemzeti szabványként, lehetőleg magyar nyelven történő bevezetése,
c) a GKM rendeletekhez kapcsolódó nemzeti szabványok kidolgozása.
(2) Az előirányzat forrása a 2003. évi költségvetési törvényben e célra jóváhagyott támogatási előirányzat.
(3) Az előirányzat terhére éven túli kötelezettség nem
vállalható.
28. § (1) Az előirányzatból vissza nem térítendő támogatás a
következő jogcímeken folyósítható:
a) nemzeti szabványok kidolgozása,
b) európai és nemzetközi szabványok nemzeti szab
ványként való közzététele,
c) honosított, harmonizált szabványok jegyzékének
rendszeresen történő közzététele. (2) Az előirányzatot a minisztérium kijelölt szakmai
főosztálya kezeli.
(3) A minisztérium az elvégzendő feladatokról és annak
finanszírozási feltételeiről, valamint a teljesítés módjáról
és elszámolásáról a Magyar Szabványügyi Testülettel szerződésben állapodik meg.
XVII. Hadiipari technológia-korszerűsítő beruházások
támogatása 29. § (1) Az előirányzat célja olyan jelentős, stratégiai érdekű,
hadiipari technológia-korszerűsítő beruházások támogatása, melyek eredményei hozzájárulnak az ország védelmi
képességének növeléséhez, a NATO tagságból eredő
kötelezettségek és jogosultságok teljesítéséhez, illetve
kiaknázásához és érvényesítéséhez, a szakterületi export,
továbbá a foglalkoztatási képesség, valamint a hozzáadott
érték jelentős bővülését szolgálják.
(2) Az előirányzatból támogatásban részesülhet minden
olyan magyarországi székhelyű jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, valamint egyéni
vállalkozó, aki, illetőleg amely Magyarországon hadiipari
technológia-korszerűsítő beruházást végez, valamint működtet.
(3) A pályázónak a pályázat benyújtásakor egyszeri
pályázati díjat kell fizetnie, amely az igényelt támogatás
összegének 1%-a. Ennek terhére lehet elszámolni a pályázatok meghirdetésével és az elbírálásával kapcsolatos költségeket.
(4) A pályázati díj visszafizetésére kizárólag abban az
esetben van lehetőség, ha a pályázatot a minisztérium
forráshiány miatt utasítja el. Ebben az esetben a pályázati
díjat a minisztérium az elbírálástól számított 30 napon
belül köteles visszautalni. A pályázati díj egyéb okból
történő visszaigénylésére, illetve visszautalására nincs
lehetőség.
30. § Az előirányzat forrása a 2003. évi költségvetési törvényben a ,,Hadiipari technológia-korszerűsítő beruházások
támogatása’’ célra jóváhagyott előirányzat.
31. § (1) Az előirányzat közvetlen célja: olyan stratégiai érdekű hadiipari technológia-korszerűsítő beruházások támogatása, melyek
a) a honvédelmi és rendvédelmi szervek igényére kifejlesztett, a NATO követelményeknek megfelelő,
b) a NATO beszállításokhoz, valamint a vásárolt eszközökhöz való magyar beszállítások teljesítéséhez szükséges,
c) a szakmaterületi exportot és foglalkoztatási képességet, illetve a hozzáadott értéket jelentősen növelő
termékek gyártástechnológiájának korszerűsítését eredményezik. (2) Az előirányzat eszközei a beruházási projekt megvalósításához elengedhetetlenül szükséges felhalmozási
célra szolgáló gépek, berendezések, műszerek beszerzésére vagy előállítására használhatók fel.
32. § (1) Az előirányzatból vissza nem térítendő támogatást
lehet elnyerni.
(2) Az előirányzatból a támogatás pályázati rendszer
keretében nyerhető el. A pályázatot a minisztérium írja ki.
(3) A támogatás mértékének felső határát a pályázati
felhívás tartalmazza.
(4) Az egy pályázat keretében megvalósuló programhoz
igénybe vett támogatásnak, a vállalkozásoknak nyújtott
állami támogatások tilalma alóli mentességek egységes
rendjéről szóló 163/2001. (IX. 14.) Korm. rendelet
3. számú melléklete szerint számított támogatási intenzitása nem haladhatja meg az 50%-ot, kis- és középvállalkozások esetén a 65%-ot.
(5) Az egy pályázat keretében megvalósuló programhoz
kapcsolódó támogatás sajáterő-szükséglete a teljes beruházási költség legalább 25%-a azzal, hogy nem tekinthető
saját forrásnak az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.)
81. §-ának (4) bekezdésében meghatározott források
köre.
XVIII. Energia Központ Kht. közhasznú feladatai 33. §
(1) Az előirányzat célja vissza nem térítendő támogatás
nyújtása az ,,Energia Központ’’ Energiahatékonysági,
Környezetvédelmi és Energia Információs ügynökség Közhasznú Társaság működési költségeinek fedezetéhez a
pályázat kezelésén túlmenő közhasznú feladatai ellátásához.
(2) Az előirányzat forrása a 2003. évi költségvetési törvényben e célra jóváhagyott támogatási előirányzat.
(3) A támogatás folyósításának feltételeiről, a támogatással való elszámolás módjáról, a támogatás nem rendeltetésszerű felhasználása esetén alkalmazandó szankciókról a minisztérium az Energia Központ Kht.-val szerződésben állapodik meg.
(4) A támogatás folyósítása 12 havi egyenlő részletben
történik, utólagos elszámolási kötelezettséggel.
(5) Az Energia Központ Kht. a támogatás felhasználásáról — külön jogszabályban meghatározott időpontig —
szöveges indokolással alátámasztott évközi (féléves) és
éves elszámolást készít a minisztérium részére.
(6) A támogatás folyósításának feltétele a szerződésben
meghatározott, valamint az (5) bekezdés szerint esedékes
elszámolási kötelezettség teljesítése.
(7) A minisztérium a támogatás folyósítását az elszámolási kötelezettség elmulasztása esetén, annak pótlásáig felfüggeszti.
XIX. Magyar Gazdaságelemző Intézet Kht. támogatása 34. §
(1) Az előirányzat célja vissza nem térítendő támogatás
nyújtása a Magyar Gazdaságelemző Intézet Kht. (a továbbiakban: MGI Kht.) működési költségeinek fedezetéhez,
közhasznú feladatainak ellátásához.
(2) Az MGI Kht. fő tevékenysége társadalomtudományi, humán és gazdaságelemző kutatás, fejlesztés,
amelynek keretében adatfeldolgozást és gyűjtést, illetve
titkári tevékenységet folytat, valamint egyéb a társaság
alapító okiratában megfogalmazott feladatot lát el.
(3) Az előirányzat forrása a 2003. évi költségvetési törvényben e célra jóváhagyott támogatási előirányzat.
(4) A támogatás folyósítása négy negyedévi egyenlő
részletben történik, utólagos elszámolási kötelezettséggel.
(5) A támogatás folyósításának részletes feltételeiről, a
támogatással való elszámolás módjáról, a támogatás nem
rendeltetésszerű felhasználása esetén alkalmazandó
szankciókról a minisztérium a MGI Kht.-val szerződésben
állapodik meg.
(6) A MGI Kht. a támogatás felhasználásáról szöveges
indoklással alátámasztott évközi (féléves) és éves elszámolást készít a minisztérium részére a tárgyidőszakot követő
hónap 30. napjáig.
(7) A támogatás folyósításának feltétele az e rendeletben, illetve az alapító okiratban meghatározott feladatok
teljesítése, valamint a (6) bekezdés szerint esedékes elszámolási kötelezettség teljesítése.
(8) A minisztérium a támogatás folyósítását az elszámolási kötelezettség elmulasztása esetén, annak pótlásáig felfüggeszti.
Vegyes és záró rendelkezések 35. § (1) A minisztérium az előirányzatokból nyújtott támogatások rendeltetésének megfelelő felhasználását ellenőrzi.
(2) Ha a minisztérium ellenőrzése során a támogatás
nem rendeltetésszerű felhasználását állapítja meg, a támogatás jogtalanul igénybe vett részét visszavonja.
(3) A támogatottnak a jogtalanul igénybe vett támogatást, az igénybevétel napjától a visszavonási döntés időpontjáig számítva a — visszavonáskor érvényes mértékű —
jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő kamattal
növelt összeggel kell visszafizetnie.
(4) Az előirányzatok kezelői a számvitelről szóló
2000. évi C. törvény, az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól
szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet, továbbá az
R. szerint időközi mérlegjelentést, évközi (féléves) és éves
beszámolót készítenek.
(5) A rendelet hatálya alá tartozó, feladatfinanszírozott
előirányzatoknál a támogatás igénybevételére és elszámolására jelen rendeletben nem szabályozott kérdésekben az
R. VII. és VIII. fejezetében foglaltak az irányadók.
(6) Az előirányzatot megillető követelésről lemondani
csak a csődeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról szóló 1991. évi IL. törvény 80. §-ban foglaltak szerint, a fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetőjének
egyetértésével lehet.
36. § (1) A PHARE programok pénzügyi keretének felhasználása az Európai Közösség által jóváhagyott PHARE
szabályok alapján megkötött Twinning Szerződések és a
vonatkozó beszerzésekre előírt dokumentumok szerint
történik.
(2) A PHARE és ISPA programok szakmai felelősei
a 35. § (4) bekezdésében foglalt beszámolási kötelezettségen túlmenően kötelesek a nemzetközi kötelezettségekben foglaltak szerint évente részletes jelentést készíteni
a nemzetközi kapcsolatokkal összefüggő kiadásokról és
bevételekről, valamint kötelesek elkészíteni az
R. 164. §-ában foglaltak szerinti adatszolgáltatást.
(3) A PHARE és ISPA források előirányzat-maradványa — mely költségvetési támogatást nem tartalmaz —
az Európai Unió szabályai és előírásai szerint (PRACTICAL
GUIDE) használható fel.
(4) A PHARE és ISPA támogatásból megvalósuló programok költségvetési javaslatának elkészítése, illetve a
programok lebonyolítása az R.-ben, továbbá az Európai
Uniós előcsatlakozási eszközök támogatásai felhasználásának pénzügyi-tervezési lebonyolítási és ellenőrzési rendjéről szóló 255/2000. (XII. 25.) Korm. rendeletben, valamint a 8005/2001. (Pk. 15.) PM tájékoztatóban foglalt
speciális szabályok figyelembevételével történik.
37. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba, egyidejűleg az egyes fejezeti kezelésű előirányza
tokkal kapcsolatos eljárási rendről szóló 20/2001.
(VII. 18.) GM rendelet — a (2) bekezdésben foglalt kivétellel — és az egyes fejezeti kezelésű előirányzatokkal
kapcsolatos eljárási rendről szóló 20/2001. (VII. 18.)
GM rendelet módosításáról szóló 15/2002. (IV. 19.)
GM rendelet hatályát veszti.
(2) Az egyes fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos eljárási rendről szóló 20/2001. (VII. 18.) GM rendelet
14—19. §-ai, és a 24—29. §-ai 2003. október 15-én vesztik
hatályukat.
(3) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően benyújtott támogatási igények, pályázatok elbírálására a korábbi
rendelkezéseket kell alkalmazni.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
415/2015. (X. 13.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Hornung Ágnes Annát 2015. október 9-ei hatállyal a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2015. október 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1413/2016. (VII. 29.) Korm. határozata Magyarország 10. Európai Fejlesztési Alapba (EDF) történő tagdíjfizetési kötelezettségének teljesítéséhez szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy Magyarország 10. Európai Fejlesztési Alapba (EDF) történő
tagdíjfizetési kötelezettségének teljesítése céljából egyszeri jelleggel gondoskodjon a  Magyarország 2016.  évi
központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1. melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet,
7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Nemzetközi tagdíjak és európai uniós befizetések alcím, 2. Európai uniós
befizetések jogcímcsoport javára összesen 3792,4 millió forint biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
külgazdasági és külügyminiszter Határidő: felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2018. (V. 4.) ORFK utasítása az egységes európai bűnüldözési képzési rendszer első fellépési területével kapcsolatos feladatok végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6.  § a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, továbbá „Az egységes európai bűnüldözési képzési rendszer létrehozása”
Belső  Biztonsági Alapok pályázatra az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv részéről
a  BBA-5.3.1-16-2016-00001  számon beadott és elnyert pályázattal kapcsolatos Belügyminisztérium Támogatás-koordinációs
Főosztály IKT-2017-210-I1-00000199  sz. támogatási értesítésében meghatározott belügyminiszteri elvárások végrehajtására
kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás hatálya kiterjed:
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra;
b) a Készenléti Rendőrségre (a továbbiakban: KR);
c) a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra (a továbbiakban: RRI);
d) a Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központra (a továbbiakban: NEBEK);
e) a Rendőrségi Oktatási és Kiképző Központra (a továbbiakban: ROKK);
f ) a Nemzetközi Oktatási Központra (a továbbiakban: NOK);
g) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra (a továbbiakban: rendőr-főkapitányság).
2. Értelmező rendelkezések 2. Az utasítás alkalmazásában:
a) e-learning képzés: a tanuló multimédiás interaktív e-learning tananyag alapján, számítástechnikai eszközökkel
folytatott önálló felkészülése, amelyhez mentor nyújt segítséget;
b) e-learning tananyag: a  tanuló által igénybe vehető webes számítógép alkalmazás az  e-learning képzéshez,
a  projekt keretében kidolgozott, akkreditált interaktív, multimédiás, infokommunikációs eszközökön
alkalmazható, önálló felkészülést lehetővé tevő, strukturáltan felépített digitalizált ismeretrendszer, részét
képezi az elektronikus tananyagnak;
c) elektronikus tananyag: a tananyagszerzők, mentorok és tanulók számára készített webes számítógép alkalmazás
ca) a módszertani útmutatóval,
cb) az e-learning tananyaggal,
cc) az e-learning tananyag interaktivitását, aktualizálását biztosító tudásbázissal,
cd) a tanuló tevékenységének nyilvántartását és értékelését szolgáló adatbázisokkal,
ce) üzleti logikával, valamint
cf ) a mentorok számára biztosított szolgáltatások elektronikus rendszerével;
d) gamifikáció: olyan új oktatásmódszertan, amely az emberek versenyszellemére, az elektronikus játékok iránti
vonzalmára alapozva különböző versenyszerű és számítógépprogram játékelemeket alkalmaz az  ismeretek
átadásában és megszilárdításában, a minél nagyobb tanulói érdeklődés és teljesítmény kiváltása érdekében;
e) LETS képzés: az Európai Bizottság által a közös biztonsági kihívásokra adott uniós válaszok hatékonyságának
növelése, a rendvédelmi tevékenység minőségének javítása, a kölcsönös bizalom és együttműködés feltételeit
megteremtő közös bűnüldözési kultúra kialakítását szolgáló stratégiai célkitűzés megvalósítása érdekében,
a Belügyminisztérium által meghatározott, rendvédelmi szervek számára kötelezően végrehajtandó oktatási,
továbbképzési program;
f ) pilotképzés: a Belügyminisztérium által a projekt keretében támogatott LETS képzés végrehajtása, amelynek
tapasztalatai beépítésre kerülnek a  Belügyminisztérium által elrendelt kötelezően végrehajtandó projekt
lezárását követő, három év időtartam alatt lefolytatandó képzésbe (a továbbiakban: Rendőrség teljes hivatásos
állományának képzése);
g) projekt: a Belügyminisztérium által meghatározott, rendvédelmi szervek számára kötelezően végrehajtandó
oktatási, továbbképzési program végrehajtásához a  BBA-5.3.1-16-2016-00001 számon beadott és elnyert
pályázati támogatás feladatrendszerének végrehajtására kidolgozott munka és erőforrás terv alapján,
projektmenedzsment irányításával folyó szervezett tevékenységsorozat a projektcélok teljesítése érdekében;
h) projektcél: a  LETS képzéshez szükséges interaktív, multimédiás, folyamatosan aktualizálható, a  tanulói
tevékenységet figyelemmel kísérő és a tanulói aktivitást biztosító korszerű elektronikus tananyag létrehozása
a tananyaggazda irányításával, a pilotképzés sikeres lefolytatása és tapasztalatainak feldolgozása;
i) tananyaggazda: a ROKK, melynek feladata
ia) a projekt végrehajtásának szervezése és irányítása,
ib) a belügyminisztériumi követelményeknek megfelelő minőségű LETS képzéshez szükséges
elektronikus tananyag elkészítésének biztosítása,
ic) az e-learning tananyag akkreditáltatása,
id) a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek hivatásos állományú tagjainak továbbképzési
és vezetőképzési rendszeréről, valamint a rendészeti utánpótlási és vezetői adatbankról szóló 2/2013.
(I. 30.) BM rendelet (a továbbiakban: BM rendelet) értelmében az  e-learning tananyag központi
továbbképzést biztosító minősített továbbképzési programként programjegyzékbe történő
nyilvántartásba vétele,
ie) az akkreditált e-learning tananyag rendelkezésre állásának biztosítása a BM távoktatási rendszerében;
j) vegyes/kombinált – blended képzés: a LETS képzés keretében lefolytatott azon képzési forma, amely bevezető,
tantermi élő szóban közreadott tanári előadásokat követően, mentor közreműködésével e-learning módszerrel
valósul meg.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 3. A LETS képzésben résztvevők és a mentorok kijelölése
3. A pilotképzésen a Rendőrség hivatásos állományának 4–5. és 7–8. pontban kijelölt tagjai vesznek részt.
4. Minden rendőr-főkapitányság vezetője 2-2 fő mentort jelöl ki a  rendőr-főkapitányság nemzetközi bűnügyi
együttműködésben jártas hivatásos állományú tagjai közül.
5. A bűnügyi országos rendőrfőkapitány-helyettes, a KR Nemzeti Nyomozó Iroda, a NEBEK és a NOK igazgatója 2-2 fő,
az RRI és a ROKK igazgatója 1-1 fő mentort jelöl ki a rendőr-főkapitánysági mentorok szakmai segítésére, az e-learning
tananyag szakmai tartalma kidolgozásának támogatására.
6. A szakmai tananyagot a  BBA-5.3.1-16-2016-00001 számú projekt keretében megbízott, rendvédelmi oktatásban
jártas személyek az elektronikus tananyag követelményei alapján a tananyaggazda irányításával dolgozzák ki.
7. A vegyes/kombinált – blended képzésen történő részvételre minden rendőr-főkapitányság vezetője a  bűnügyi
szolgálati ág állományából 4-4 főt jelöl ki.
8. Az e-learning képzésen történő részvételre minden rendőr-főkapitányság vezetője 4-4, az RRI igazgatója 1 főt jelöl ki
a bűnügyi szolgálati ág állományából.
9. A pilotképzést sikeresen elvégzett állomány, valamint a  mentorok kivételével a  Rendőrség teljes hivatásos
állományának képzésére a projekt lezárását követő három éves időszakban kerül sor a BM rendeletben meghatározottak
alapján. A képzés segítését a 4–5. pontban kijelölt mentorok végzik a ROKK irányításával.
4. Képzési időtartamok, feladatok 10. A pilotképzések a projekt időtartama alatt kerülnek végrehajtásra.
11. A 4–5. pont szerint kijelölt mentorok a pilotképzés során 20 tanórás felkészítésben vesznek részt. Számukra a ROKK
szervez 12 tanórás tantermi felkészítést az utasítás hatálybalépését követő három héten belül, 8 tanórában pedig
önképzést folytatnak a  tananyaggazda által 2018. szeptember 14-ig a  BM távoktatási rendszerében rendelkezésre
bocsátott elektronikus tananyagból.
12. A vegyes/kombinált – blended képzésre beosztottak a pilotképzés során 8 tanórás tantermi és 12 tanórás e-learning
felkészülést folytatnak. A 8 tanórás tantermi képzést a ROKK szervezi, az e-learning felkészülést a tananyaggazda által
2018. szeptember 14-ig a BM távoktatási rendszerében rendelkezésre bocsátott elektronikus tananyagból folytatják
a mentorok irányításával. A csak e-learning képzésen résztvevők a pilotképzés során a teljes 20 tanórás felkészülést
a tananyaggazda által 2018. szeptember 14-ig a BM távoktatási rendszerében rendelkezésre bocsátott elektronikus
tananyagból folytatják a mentorok irányításával, segítésével.
13. A mentori e-learning és a  tanulói képzésekre a  pilotképzés során 2018. második felében kerül sor, a  ROKK által
2018. szeptember 14-ig kiadott terv alapján.
14. A Rendőrség teljes hivatásos állományának képzésére a 9. pontban meghatározottak szerint 2 tanórában kerül sor
a projekt folyamán elkészített és a BM távoktatási rendszerében rendelkezésre bocsátott elektronikus tananyagból
e-learning képzési módszerrel.
5. A mentorok feladatai, jogosultságai 15. A 4–5.  pont szerint kijelölt mentorok projekttevékenységét a  projektmenedzsment irányítja a  Belügyminisztérium
Támogatás-koordinációs Főosztály IKT-2017-210-I1-00000199 sz. támogatási értesítésében meghatározottak szerint,
a KR Költségvetési Igazgatóság Projektiroda által az utasítás hatálybalépését követő két héten belül a mentorokkal
kötött megbízási szerződésben meghatározottak alapján.
16. A 4. pont szerint kijelölt mentorok a bűnügyi rendőrfőkapitány-helyettes közreműködésével meghatározzák azokat
az  ismereteket, amelyek szükségesek a  nemzetközi bűnügyi együttműködést folytatók számára, ennek alapján
összeállítják a kijelölt tanulók tudásszint növekedésének felmérését szolgáló kérdéseket a képzés kezdete és befejezése
utáni tudásszint megállapításához. A képzés utáni tudásszint felmérés nem minősül vizsgának.
17. A 4–5.  pont szerint kijelölt mentorok szakmai ismereteik alapján összegyűjtik a  legjobb gyakorlatot,
esettanulmányokat  készítenek az  elektronikus tananyaghoz, amelyet 2018. május 20-ig elektronikusan átadnak
a  projektmenedzsmentnek. A  4–5.  pont szerint kijelölt mentorok projekt zárását követő három éven keresztül
félévente frissítik a projekt keretében létrehozott tudásbázist.
18. A 4–5.  pont szerint kijelölt mentorok segítik a  szerv hivatásos állományának LETS képzésben részt vevő tagjait
az  e-learning tananyag használatában, a  felmerülő kérdéseikre megadják a  válaszokat. A  4.  pont szerint kijelölt
mentorok a hatáskörüket vagy a szakmai tudásukat meghaladó esetekben az 5. pont szerint kijelölt mentorokhoz
fordulnak segítségért.
19. Az 5. pont szerint kijelölt mentorok segítik a 4. pont szerint kijelölt mentorok tevékenységét, szakmai támogatást
nyújtanak a  hozzájuk forduló tananyag kidolgozóknak, ellátják a  szerzők által megalkotott tananyag szakmai
lektorálását.
20. A bűnügyi rendőrfőkapitány-helyettes a 4. pont szerint kijelölt mentorok számára a projekt teljes időtartama alatt heti
2-2 órát biztosít a projektben történő feladataik ellátására, a rendőr-főkapitányság e-learning képzésben részt vevő
hivatásos állományú tagjai helyszíni segítéséhez, és ehhez biztosítja számukra a szükséges utazási feltételeket.
21. A 4–5. pont szerint kijelölt mentorok a pályázati kiírásban meghatározott költségek terhére, a projekttámogatásból,
a KR Költségvetési Igazgatóság Projektirodával kötött megbízási szerződés alapján pénzbeli juttatásban részesülnek.
22. Minden rendőr-főkapitányság számára a  projekt költségvetéséből biztosítani kell egy-egy notebookot, amely
kizárólag a  nemzetközi bűnügyi együttműködéssel kapcsolatos képzéshez, az  annak alapjául szolgáló tananyag
aktualizálásához, valamint a tudásbázis építéséhez kapcsolódó feladatok elvégzéséhez vehető igénybe.
6. Szervezési kérdések, projektvezetés 23. A ROKK igazgatója, a  bűnügyi országos rendőrfőkapitány-helyettes és a  személyügyi országos rendőrfőkapitányhelyettes egyeztetve – 2018. szeptember 14-ig – kidolgozza a LETS képzésen részt vevő tanulók motivációját szolgáló,
a projektfeladat keretében létrehozott gamifikációs modul által kezelt tanulói versenyben első három helyezést elért
tanuló jutalmazásának módját.
24. A projektmenedzsment teendőit a ROKK látja el.
25. A projekttel kapcsolatos pénzügyi, adminisztratív tevékenységet a KR Költségvetési Igazgatóság Projektiroda végzi.
26. Az 1.  pontban meghatározott szervek vezetői a  projektmenedzsment számára megadnak minden szükséges
támogatást a projekt sikeres végrehajtásához, ideértve különösen
a) az interaktív elektronikus tananyag kidolgozásának segítését;
b) a legjobb gyakorlat, esettanulmányok, elemzés-értékelés tapasztalatainak átadását;
c) a szakmai tanácsadást.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 27. Ez az utasítás a közzétételét követő második napon lép hatályba.
28. A Belügyminisztérium LETS implementálási követelménye alapján a  projekt zárását követő időszakra a  ROKK
a BM rendelet alapján a LETS ismeretek elsajátíttatása tárgykörében 2018. szeptember 14-ig egy hároméves képzési
tervet dolgoz ki.
29. A Belügyminisztérium Támogatás-koordinációs Főosztály által, a  projektzárást követő három évre meghatározott
feladatok ellátására a 4–5. pontban kijelölt mentorok LETS képzéssel kapcsolatos tevékenységét a ROKK irányítja.
30. A 4–5. és 7–8. pontban megjelölt szervek a kijelölt személyek
a) nevét;
b) rendfokozatát;
c) szolgálati beosztását;
d) e-mail és szolgálati telefon elérhetőségét
az utasítás hatálybalépését követő 7 napon belül megküldik a ROKK igazgatójának.
31. A projekttel kapcsolatosan minden felmerülő költséget igazolni kell, mely igazolás alapján a projekt költségvetéséből
azok megtérítésre kerülnek.
32. Ez az utasítás 2021. december 31-én hatályát veszti.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
1970/2017. (XII. 19.) Korm. határozata a fővárosi és Pest megyei járóbeteg-szakellátás fejlesztésének az Egészséges Budapest Program, valamint a Pest Megyei Területfejlesztési Program keretében történő további megvalósításáról.
A Kormány
 1. egyetért az Egészséges Budapest Program és a Pest Megyei Területfejlesztési Program keretében előkészített
fővárosi és Pest megyei járóbeteg-szakellátás fejlesztési beruházások 1. melléklet szerinti megvalósításával;
 2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy – a területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős nemzetgazdasági
miniszter, valamint az informatikai fejlesztések tekintetében a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával  –
gondoskodjon az 1. mellékletben meghatározott fejlesztések 2018. évi megkezdéséről a Pest megye
Területfejlesztési Koncepciója 2014–2030 és Pest megye Területfejlesztési Programja 2014–2020 megvalósításához
nyújtandó célzott pénzügyi támogatásról szóló 1295/2016. (VI. 13.) Korm. határozatban, valamint a Pest megye
Területfejlesztési Koncepciója 2014–2030 és Pest megye Területfejlesztési Programja 2014–2020 megvalósításához
nyújtandó célzott pénzügyi támogatás felhasználásának feltételrendszeréről szóló 1517/2016. (IX. 23.)
Korm. határozatban foglaltak figyelembevételével;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
3. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Pest megye Területfejlesztési Koncepciója 2014–2030 és
Pest megye Területfejlesztési Programja 2014–2020 megvalósításához nyújtandó célzott pénzügyi támogatás
felhasználásának feltételrendszeréről szóló 1517/2016. (IX. 23.) Korm. határozatban foglaltak figyelembevételével
Pest Megye Önkormányzata erre irányuló támogatási kérelme alapján legfeljebb 2  000  000 000 forint egyedi
támogatást nyújtson az 1. melléklet 1–3. sorában szereplő fejlesztések megvalósításához;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az 1. melléklet szerinti beruházások megvalósításához szükséges forrás biztosításáról a XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 22. Egészségügyi ágazati előirányzatok alcím,
25. Egészséges Budapest Program jogcímcsoport javára az alábbi ütemezés szerint:
a) a 2018. évben 4 286 128 533 forint,
b) a 2019. évben 5 998 191 925 forint,
c) a 2020. évben 4 803 150 169 forint,
d) a 2021. évben 627 706 044 forint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) alpont tekintetében a felmerülés ütemében
 a b)–d) alpont tekintetében a 2019. évi, 2020. évi és a 2021. évi központi költségvetés tervezése
során
 5. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az önkormányzati fenntartású vagy tulajdonú ingatlanok
esetében a belügyminiszter bevonásával – az új járóbeteg-szakrendelő épületek átadását követően, a funkció nélkül
maradó korábbi ingatlanok állagának felmérését végezze el, majd tegyen javaslatot a Kormány részére az ingatlanok
további hasznosítására vonatkozóan.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 belügyminiszter
Határidő: az épületek átadását követő 2 hónapon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
44/2012. (II. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Heizer Antal
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság pozsonyi
nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2011. március 25. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
3/2004. (II. 20.) NKÖM rendelete a XXIII. Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma költségvetési fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok pályázat útján történő felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 49. §-ának o) pontjában kapott felhatalmazás alapján — az Áht. 24. § (4)—(7) bekezdéseinek, valamint az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet előírásainak figyelembevételével — a pénzügyminiszterrel egyetértésben a
következőket rendelem el:
Az előirányzatok felhasználása, a pályázati eljárási rend 1. §
(1) A rendelet hatálya kiterjed a Nemzeti Kulturális
Alapprogram kivételével a XXIII. Nemzeti Kulturális
Örökség Minisztériuma költségvetési fejezethez tartozó
fejezeti kezelésű előirányzatok pályázat útján történő felhasználására.
(2) A fejezeti kezelésű előirányzatok terhére pályázat
útján biztosított támogatásokkal kapcsolatos feladatokat a
Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma (a továbbiakban: Minisztérium) illetékes szervezeti egységei a Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzata és a fejezeti
kezelésű előirányzatokra vonatkozó Gazdálkodási Szabályzata alapján, továbbá a Nemzeti Kulturális Alapprogram Igazgatósága (a továbbiakban: Igazgatóság) látja el.
A pályázat kiírása 2. § (1) A fejezeti kezelésű előirányzat terhére a Minisztérium pályázatot írhat ki. A pályázati felhívást az Igazgatósággal történt egyeztetést követően az érintett előirányzat
rendeltetési célja alapján illetékes szervezeti egység állítja
össze, és azt a nemzeti kulturális örökség minisztere
(a továbbiakban: Miniszter) hagyja jóvá.
(2) A pályázati felhívást a Minisztérium a Kulturális
Közlönyben és a Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma Internet honlapján (www.nkom.hu), valamint a határon túli pályázók esetén a pályázattal érintett szomszédos
országok egy napi- vagy hetilapjában teszi közzé.
(3) A pályázati felhívásban a pályázat benyújtásának
határidejét úgy kell meghatározni, hogy arra a pályázati
felhívás közzétételtől számítva legalább 30 naptári nap
álljon rendelkezésre.
(4) A pályázati felhívásnak tartalmaznia kell:
a) a pályázat célját,
b) a pályázat kedvezményezettjeinek körét, illetve a
pályázatból kizárt természetes és jogi személyek, valamint
jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek meghatározását,
c) a pályázat azonosító számát,
d) a pályázat tartalmi és formai követelményeit,
e) indokolt esetben az előirányzatból elnyerhető támo
gatás mértékének felső határát,
f) a pályázat benyújtásának határidejét, címét,
g) a pályázatok elbírálásának határidejét,
h) a benyújtandó pályázatok példányszámát,
i) a megkívánt saját forrás mértékét,
j) a pályázat elbírálásának szempontrendszerét, vala
mint
k) a pályázatra benyújtott dokumentumokkal kapcso latos hiánypótlás lehetőségét és feltételeit,
l) egyéb, a Minisztérium által szükségesnek tartott kö
vetelményeket. (5) A pályázati felhívást legkésőbb az adott költségvetési
év február 28. napjáig közzé kell tenni. Indokolt esetben a
közigazgatási államtitkár engedélyével február 28. után is
közzétehető pályázati felhívás.
A beérkezett pályázatok tartalmi és formai követelményei,
a pályázatok nyilvántartása, döntésre előkészítése
3. § (1) A pályázatok benyújtása során a pályázó adatainak
rögzítése ,,Pályázati űrlap’’ segítségével történik.
(2) A pályázó által benyújtott kérelemnek tartalmaznia
kell:
a) a pályázó cégnevét (nevét), székhelyét (címét), telefon- és telefaxszámát, valamint elektronikus elérhetőségét;
b) határon túli pályázók kivételével a pályázó adószámát (adóazonosító jelét);
c) a pályázati felhívásban megjelölt jogcímek alapján
igényelhető támogatásból megvalósítani tervezett tevékenységek, feladatok részletes ismertetését;
d) a megvalósításhoz igényelt támogatás összegét, a
részletezett költségvetési tervet;
e) a megvalósítás és finanszírozás tervezett időbeni ütemezését;
f) a pályázati felhívásban előírt egyéb adatokat. (3) A pályázathoz a pályázó személyétől függően csatolni kell:
a) a pályázó 30 napnál nem régebbi eredeti vagy hitelesített cégkivonatát vagy igazolást a bírósági nyilvántartásba
vételről;
b) gazdálkodó szervezetek esetében a közjegyző által
hitelesített aláírási címpéldányt;
c) a pályázó bankszámláját vezető hitelintézet/ek 30
napnál nem régebbi igazolását — a pontos számlaszám
megjelölésével — a pályázó bankszámlavezetéséről, fizetőképességéről;
d) a pályázó alapító okiratát (alapszabályát, társasági
szerződését vagy működési engedélyét) vagy ezen dokumentumok hitelesített másolatát;
e) a pályázó aláírt nyilatkozatát
1. a pályázatban foglalt adatok, információk, doku
mentációk teljeskörűségéről, valódiságáról és
hitelességéről, 2. arról, hogy köztartozással nem rendelkezik,
3. hozzájárulásáról, hogy a köztartozások figyelem
mel kísérése céljából az adószámát (adóazonosító
jelét) a Magyar Államkincstár, illetve a Minisztérium felhasználja a lejárt köztartozások teljesítése, illetőleg az adósság bekövetkezése tényének
és összegének megismeréséhez,
4. arról, hogy nem áll végelszámolás alatt, illetve
ellene csőd-, felszámolási eljárás nincs folyamatban,
5. annak tudomásulvételéről, hogy a támogatás kedvezményezettjének megnevezése, a támogatás
tárgya, a támogatás összege nyilvánosságra hozható,
6. arról, hogy az államháztartás alrendszeréből folyósított támogatásból eredő lejárt és ki nem
egyenlített tartozása nincs,
7. arról, hogy a megvalósítani tervezett tevékenység,
feladat vonatkozásában más pályázaton részt
vett-e, illetve milyen más állami és egyéb támogatást vesz igénybe,
8. arról, hogy a pályázat szabályszerűségének és a
támogatás rendeltetésszerű felhasználásának jogszabályban meghatározott szervek által történő
ellenőrzéséhez hozzájárul;
f) a pályázati felhívásban meghatározott egyéb dokumentumokat. (4) A határon túli pályázókra — amennyiben jogszabály
eltérően nem rendelkezik — a 3. § (3) bekezdés e) pontjának 2., illetve 3. alpontjai nem vonatkoznak, 4. alpontja
pedig a pályázókra irányadó jog (saját jog) szabályai alapján értelmezendő.
(5) Határon túli pályázóknál a 3. § (3) bekezdés a),
illetve d) pontjaiban meghatározott dokumentumok esetében 30 napnál régebbi dokumentumok is elfogadhatóak,
amennyiben a pályázó nyilatkozik arról, hogy a benyújtott
dokumentum adataiban annak kiállításától eltelt időszakban változás nem történt.
(6) Nem nyújtható támogatás olyan pályázó részére, aki
a) a pályázati felhívásban meghatározott mértékű saját
forrással nem rendelkezik, b) az igényében valótlan vagy megtévesztő adatokat
szolgáltatott, a pályázat kiírását megelőző 5 évben az államháztartás bármely alrendszerével kötött szerződésben
foglalt feltételeket megszegte, csőd-, felszámolási, illetve
végelszámolási eljárás alatt áll, vagy az államháztartás bármely alrendszerével szemben tartozása van;
c) aki a pályázat kiírását megelőző 5 évben az államháztartás bármely alrendszeréből folyósított támogatást a
támogatási szerződésben megjelölt céltól részben vagy
egészben eltérő célra használta fel, vagy aki azzal nem
számolt el;
d) kizárólag a Minisztérium hozzájárulásával visszavonható nyilatkozatát az azonnali beszedési megbízásra
vonatkozó felhatalmazásról a támogatási szerződés megkötését követően a támogatási szerződésben meghatározott határidőn belül nem adja meg;
e) aki nem tett eleget valamely, az elbírálást érintő
jogszabályi kötelezettségének.
(7) Nem folyósítható a támogatás annak a kedvezményezettnek, akivel szemben a szerződés megkötését követően
felszámolási vagy végelszámolási eljárás indul, csődeljárás
esetén pedig a csődegyezség létrejöttéig a támogatás folyósítását fel kell függeszteni.
(8) A pályázati felhívásban szereplő címre a pályázat
benyújtásának határidejéig beérkezett vagy a határidő
utolsó napjáig ajánlott küldeményként postára adott pályázatokat az Igazgatóság — határon túli pályázatok esetében az országonként megjelölt szervezet — nyilvántartásba
veszi, ezt követően ellenőrzi az (1)—(5) bekezdésekben
meghatározott formai követelmények meglétét.
(9) Amennyiben a pályázat nem felel meg az
(1)—(5) bekezdésekben meghatározott formai követelményeknek, illetve a (6) bekezdésben meghatározott esetekben a pályázatot el kell utasítani, és erről a pályázót
írásban értesíteni kell.
A pályázatok elbírálása 4. § (1) A Miniszter a pályázat elbírálására külön jogszabályban meghatározott, vagy az érintett szervezeti egység által
javasolt szakértőkből álló bizottságot (kuratóriumot, testületet stb.) hoz létre. A szakértői bizottság Szervezeti és
Működési Szabályzatát maga állapítja meg.
(2) A bizottság a pályázat elbírálásához szükséges javaslatát a pályázat benyújtására nyitva álló határidő lejártát
követő 45 munkanapon belül készíti el.
(3) A bizottság javaslatát minden esetben jegyzőkönyvben (a továbbiakban: Döntési Jegyzőkönyv) kell rögzíteni.
(4) A Döntési Jegyzőkönyvben az adott pályázaton nem
támogatott, de szakmailag megfelelő, támogatásra érdemesnek ítélt pályázatok sorrendjét is meg kell határozni
arra az esetre, ha a támogatott pályázók közül valaki
visszalép, vagy a támogatásról lemond.
(5) A pályázatok alapján nyújtandó támogatásokról a
bizottság Döntési Jegyzőkönyvben rögzített javaslata alapján — a közigazgatási államtitkár véleményének kikérésével — 30 napon belül a Miniszter dönt.
A pályázatokra vonatkozó döntést követő feladatok 5. §
(1) A támogatott pályázók listáját a Minisztérium a
döntést követő 15 naptári napon belül nyilvánosságra hozza, ezzel egyidejűleg az Igazgatóság a pályázat eredményéről a pályázókat írásban tájékoztatja.
(2) Amennyiben a támogatott pályázó a támogatást nem
kívánja felhasználni, vagy egyéb okból visszalép, a pályázat
kiírója a 4. § (4) bekezdésében meghatározott rangsorban
a következő helyen álló pályázó részére teszi lehetővé a
támogatási szerződés megkötését.
(3) A Minisztérium a támogatott pályázóval — a támogatás igénybevételéről, felhasználásának feltételeiről, folyósításának ütemezéséről, rendeltetésszerű felhasználásának ellenőrzéséről és elszámolásáról, valamint a szerződésszegés jogkövetkezményeiről, az elállás jogáról — szerződésben állapodik meg.
(4) A támogatási összeg vagy annak részletei folyósítására a támogatott pályázóval kötött szerződés alapján kerülhet sor.
(5) A kedvezményezett a támogatási összegből finanszírozott beszerzéseit a közbeszerzésekre vonatkozó hatályos
jogszabályi előírások szerint köteles megvalósítani.
(6) A határon túli támogatások esetén figyelemmel kell
lenni a szomszédos államokban élő magyarokról szóló
2001. évi LXII. törvényben meghatározott támogatások
központi nyilvántartásáról szóló 92/2002. (IV. 26.) Korm.
rendelet rendelkezéseire.
A pályázat útján elnyert támogatások felhasználásának
ellenőrzése, a feladat lezárása
6. § (1) A támogatott pályázók a feladat elvégzésére kapott
támogatással a támogatási szerződésben foglalt határidőig
kötelesek elszámolni, amelyet szakmai szempontból az
érintett szervezeti egység, pénzügyi szempontból az Igazgatóság köteles ellenőrizni. Az elszámolásról az érintett
szervezeti egység az Igazgatósággal közösen beszámolót
készít.
(2) A kedvezményezett köteles pénzügyi dokumentációt
készíteni a Minisztérium által nyújtott támogatás összegé
nek felhasználásáról, amelynek az alábbiakat kell tartalmaznia: a) összesítő kimutatást a támogatási szerződés mellékletét képező költségvetésben szereplő költségekre vetítve,
b) a támogatás felhasználását igazoló bizonylat
(bizonylatok) másolatát, illetve a kedvezményezett arra
vonatkozó nyilatkozatát, hogy ugyanazt a bizonylatot más
támogatás elszámolására a korábbiakban nem használta
fel, illetve azt a jövőben sem fogja felhasználni,
c) a költségtételek szerinti bontásban a számla kibocsátójának nevét, a számla sorszámát, a számla tartalmát (kifizetés jogcímét), a számla keltét és a teljesítés időpontját,
a nettó értéket, az áfaalapot, az áfatartalmat és a bruttó
összeget, valamint átutalás esetében az átutalás tényét,
készpénzes kifizetés esetében a készpénzfelvétel tényét
tartalmazó külön kimutatást vagy kiadási pénztárbizonylatot,
d) átutalással teljesített számlamásolat mellett a bankszámla terheléséről szóló banki igazolást vagy kivonatot
(megjelölve a vonatkozó tételt),
e) a saját forrás és/vagy társfinanszírozás dokumentumainak másolatát (megállapodás, határozat),
f) a saját forrás és/vagy társfinanszírozás felhasználásáról szóló kimutatást,
g) bérköltség elszámolása esetén a pontos támogatási
összeg meghatározását,
h) útiköltség elszámolása esetén az útnyilvántartást
vagy kiküldetési rendelvényt,
i) devizában történt támogatás esetén a devizaátváltási
bizonylatot.
(3) A kedvezményezett köteles szakmai-tartalmi jelentést készíteni a 3. § (2) bekezdés c) pontban megjelölt tevékenységek, feladatok teljesítéséről, eredményéről.
(4) A támogatásban részesült kedvezményezett a fel
nem használt támogatást az elszámolás elfogadásáról szóló
értesítésben megjelölt határidőn belül köteles visszautalni.
7. § A meghívásos pályázatokra vonatkozóan e rendelet
1—6. §-ait kell megfelelően alkalmazni.
Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba
azzal, hogy rendelkezéseit e rendelet hatálybalépését követően közzétett pályázatok tekintetében kell alkalmazni.
Dr. Hiller István s. k.,
a nemzeti kulturális örökség minisztere


text:
17/2007. (MK 63.) GKM utasítása a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 65. §-ában foglaltak alapján – a miniszterelnök jóváhagyásával – jelen utasítás mellékleteként
a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Szervezeti és
Működési Szabályzatát kiadom.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 15/2006. (MK 94.)
GKM utasítás.
3. § A Szervezeti és Működési Szabályzat kapcsán felmerülő humánpolitikai intézkedéseket a kihirdetéstől számított
30 napon belül kell végrehajtani.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1331/2014. (VI. 5.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és az Osztrák Szövetségi Kormány között a közös államhatáron lévő határátkelőhelyekről és határátlépési pontokról, valamint a közúti és vízi közlekedésben a határforgalom ellenőrzésében történő együttműködésről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és az  Osztrák Szövetségi Kormány között a  közös államhatáron lévő
határátkelőhelyekről és határátlépési pontokról, valamint a  közúti és vízi közlekedésben a  határforgalom
ellenőrzésében	 történő	 együttműködésről	 szóló	 Megállapodás	 (a  továbbiakban:	 Megállapodás)	 bemutatott
szövegével;
2. felhatalmazza a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a  külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a belügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
162/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása visszavonásáról és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Varga Imre rendkívüli és
meghatalmazott nagykövet megbízását visszavonom a Magyar Köztársaság szarajevói nagykövetségének vezetése alól, egyben
megbízom a Magyar Köztársaság belgrádi nagykövetségének vezetésével. Budapest, 2009. június 30.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1008/2015. (I. 20.) Korm. határozata a Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2015. munkatervéről.
A Kormány
 1. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  források teljes felhasználásához szükséges kifizetési célok
figyelembevételével operatív program, finanszírozó alap, célkitűzés és prioritási tengelyek szerint, havi bontásban
határozza meg a Társadalmi Megújulás Operatív Program és a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program kifizetési
tervét;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. január 30.
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  források teljes felhasználásához szükséges kifizetési célok
figyelembevételével operatív program, finanszírozó alap, célkitűzés és prioritási tengelyek szerint, havi bontásban
határozza meg a Környezet és Energia Operatív Program és a Közlekedési Operatív Program kifizetési tervét;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. január 30.
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  források teljes felhasználásához szükséges kifizetési célok
figyelembevételével operatív program, finanszírozó alap, célkitűzés és prioritási tengelyek szerint, havi bontásban
határozza meg a Gazdaságfejlesztési Operatív Program és a Regionális Operatív Programok kifizetési tervét;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. január 30. 4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  források teljes felhasználásához szükséges kifizetési célok
figyelembevételével operatív program, finanszírozó alap, célkitűzés és prioritási tengelyek szerint, havi bontásban
határozza meg az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program, az Államreform Operatív Program és a Végrehajtás
Operatív Program kifizetési tervét.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. január 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1098/2009. (VI. 24.) Korm. határozata a krízishelyzetbe került személyek támogatására rendelkezésre álló előirányzat felhasználását elősegítő tanácsadó testület létrehozásáról.
1. A Kormány a krízishelyzetbe került személyek támogatására rendelkezésre álló előirányzat megfelelő felhasználásának elősegítése érdekében tanácsadó testületet
(a továbbiakban: Testület) hoz létre.
2. A Testület legalább öt főből áll. A Testület tagjait
a szociális tevékenységet ellátó társadalmi szervezetek,
alapítványok, közalapítványok és az egyházak javaslata alapján
a szociális és munkaügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter)
kéri fel.
3. A Testület figyelemmel kíséri és értékeli a krízishelyzetbe
került személyek támogatására rendelkezésre álló keretösszeg
felhasználását, és a felhasználás általános szempontjaival kapcsolatban a miniszter részére javaslatot tehet.
4. A Testület tagjai tevékenységüket díjazás nélkül látják el.
5. A Testület a működésének rendjét maga határozza meg.
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
175/2010. (V. 13.) Korm. rendelete a Társadalmi Megújulás Operatív Program 1. prioritás 1.1.4. konstrukció „A hátrányos helyzetűek foglalkoztatásáért a Közép-magyarországi Régióban” keretében nyújtható támogatásokról.
A Kormány a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 43. § (5) bekezdésében foglalt
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következő rendeletet alkotja:
1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztériumra (a továb biak ban: Minisztérium),
b) a Foglalkoztatási és Szociális Hivatalra,
c) a Közép-magyarországi Regionális Munkaügyi Központra (a továb biak ban: KMRMK), valamint
d) arra a természetes személyre, jogi személyre és jogi személyiség nélküli gazdasági társaságra aki, vagy amely
a Társadalmi Megújulás Operatív Program 1. prioritás 1.1.4. konstrukció keretében meg valósításra kerülő kiemelt
projektben (a továb biak ban: Program) vesz részt.
2. § (1) A Programba olyan a KMRMK által álláskeresőként nyilvántartott személy vonható be,
a) akinek munkaviszonya 2008. szeptember 1-jét köve tően szűnt meg
aa) a munkáltató – működési körében felmerülő okból történő – rendes felmondása, felmentése miatt,
ab) közös megegyezéssel,
ac) a határozott idejű munkaviszony a határozott idő lejárta miatt,
ad) a munkáltató jogutód nélküli megszűnése miatt,
ae) a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 88. § (2) bekezdése szerint, vagy a közalkalmazottak
jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továb biak ban Kjt.) 27. § (2) bekezdése szerint a Kjt. 30. §
(1) bekezdés a)–b) pontjaiban foglalt okból;
b) aki szakképzetlen és érettségivel rendelkezik;
c) aki a programban történő részvétele kezdő időpontját megelőző 12 hónapon belül gyermekgondozási
segélyben, gyermeknevelési támogatásban, terhességi-gyermekágyi segélyben, gyermekgondozási díjban vagy
ápolási díjban részesült.
(2) A Programba nem vonható be az a személy,
a) aki a Munkaerőpiaci Alap foglalkoztatási alaprészének decentralizált keretéből, valamint képzési keretéből
támogatásban részesül,
b) akinek a KMRMK által folyósított és jogerős határozattal visszakövetelt támogatással összefüggő fizetési
kötelezettsége áll fenn,
c) aki másik munkaügyi központ által lefolytatott programban vesz részt,
d) akivel összefüggésben a KMRMK által korábban indított bármely programot, ille tő leg programszakaszt érintően
a nyomonkövetés nem zárult le,
e) aki a 2004–2006. évi Humánerőforrás Fejlesztési Operatív Program 1.1 „A munkanélküliség megelőzése és
kezelése” intézkedés, – a Társadalmi Megújulás Operatív Program 1. prioritás 1.1.1. konstrukció „Megváltozott
munkaképességűek munkaerőpiaci programja”, vagy a Társadalmi Megújulás Operatív Program 1. prioritás 1.1.2.
konstrukció „Decentralizált programok a hátrányos helyzetűek foglalkoztatását”, vagy a Társadalmi Megújulás
Operatív Program 1.1.3. konstrukció „ Út a munka világába” programok keretében szakképesítést, vagy munkakör
betöltéséhez szükséges képesítést szerzett, vagy közvetlenül munkavégzéssel összefüggésben biztosított
támogatásban részesült és a támogatás megszűnését köve tően két évnél kevesebb idő telt el.
3. § A Program alapján a következő támogatások nyújthatók:
a) képzések elősegítését célzó támogatások:
aa) a teljes képzési díj megtérítésére,
ab) a képzéshez kapcsolódó költségek – szállás, élelmezés, helyi, ille tő leg helyközi utazás költségének –
megtérítése,
ac) a képzés időtartama alatti keresetpótló juttatás és járulékai megtérítése,
ad) hozzájárulás a képzés időtartama alatt igénybe vett gyermekfelügyelet költségeihez,
ae) hozzájárulás a képzés időtartama alatt a hozzátartozó ápolásával, gondozásával felmerült költségekhez;
b) elhelyezkedést segítő támogatások:
ba) bértámogatás,
bb) munkakipróbálás, munkatapasztalat-szerzés és munkagyakorlat-szerzés (a továb biak ban együtt:
munkatapasztalat-szerzés) céljából nyújtható bérköltség-támogatás,
bc) a munkába járáshoz, munkatapasztalat-szerzéshez kapcsolódó utazási költségekhez nyújtott támogatás,
bd) a munkába járáshoz, munkatapasztalat-szerzéshez kapcsolódó csoportos személyszállítás támogatása;
c) önfoglalkoztatás támogatása;
d) munkaerőpiaci szolgáltatások igénybevételével kapcsolatos támogatások:
da) a szolgáltatás díjának megtérítése,
db) a szolgáltatás igénybevételéhez kapcsolódó utazási költségekhez nyújtott támogatás,
dc) a szolgáltatáshoz igénybevétele alatti keresetpótló juttatás és járulékai megtérítésére,
dd) hozzájárulás a szolgáltatás időtartama alatt igénybe vett gyermekfelügyelet költségeihez,
de) hozzájárulás a szolgáltatás időtartama alatt a hozzátartozó ápolásával, gondozásával felmerült
költségekhez;
e) a foglalkozás-egészségügyi és munkaköri alkalmassági vizsgálatok költségének megtérítése.
4. § (1) Az 3. § szerinti támogatásokra meg fele lően alkalmazni kell a Társadalmi Megújulás Operatív Program 1. prioritás 1.1.2.
konstrukció: „Decentralizált programok a hátrányos helyzetűek foglalkoztatásáért”, valamint a Társadalmi Megújulás
Operatív Program 1. prioritás 1.1.1. konstrukció: „Megváltozott munkaképességű emberek rehabilitációjának és
foglalkoztatásának segítése” keretében nyújtható támogatásokról szóló 132/2009. (VI. 19.) Korm. rendelet
(a továb biak ban: Korm. rendelet) 4–10. §-aiban foglaltakat a (2)–(5) bekezdésekben meghatározott eltérésekkel.
(2) A Program keretében nem nyújtható bértámogatás a munkaadónak, ha
a) a támogatás iránti kérelem benyújtását megelőző hat hónapban a munkavállaló munkaviszonyát a működési
körében felmerülő okból rendes felmondással szüntette meg,
b) a támogatással érintett személy felvétele a vállalkozás munkavállalói létszámának nettó növekedését nem
eredményezi az előző tizenkét hónap átlagához viszonyítva.
(3) A Program keretében nem nyújtható munkatapasztalat szerzés céljából bérköltség-támogatás a munkaadónak, ha
a támogatás iránti kérelem benyújtását megelőző hat hónapban a munkavállaló munkaviszonyát a működési körében
felmerülő okból rendes felmondással szüntette meg.
(4) A Program keretében megtéríthető a Programban résztvevő személy foglalkoztatásával, valamint a képzésével
összefüggően igénybe vett foglalkozás-egészségügyi és munkaköri alkalmassági vizsgálat költsége. A KMRMK
a vizsgálat költségeit közvetlenül a vizsgálatot végző szervnek téríti meg.
(5) A Programban részt vevő személy részére megtéríthetők a KMRMK által kezdeményezett foglalkozás-egészségügyi és
képzési alkalmassági szakvélemény beszerzéséhez szükséges utazás indokolt és igazolt helyközi, és helyi utazási
költségei.
5. § (1) A Programot a Minisztérium koordinálásával kedvezményezettként a munkaügyi központ hajtja végre. A Program
keretében – a (7) bekezdésben meghatározott kivétellel – nyújtott támogatással kapcsolatos ügyekben a KMRMK –
a Program célcsoportjába tartozó személy lakóhelye, tartózkodási helye vagy ennek hiányában szálláshelye szerint
ille té kes – kirendeltsége jár el.
(2) A Program keretében, e rendeletben meghatározott támogatás nyújtásával kapcsolatos mérlegelésre, a támogatások
visszakövetelésére, a munkaügyi központnak a támogatások odaítélésével, és visszakövetelésével kapcsolatos
eljárására meg fele lően alkalmazni kell a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi
IV. törvény, valamint a végrehajtására kiadott jogszabály, a Munkaerőpiaci Alap foglalkoztatási alaprészéből nyújtott
támogatásokra vonatkozó szabályait.
(3) Az e rendelet által szabályozott támogatások nyújtása során az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének
(1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális térképről szóló 85/2004. (IV. 19.)
Korm. rendelet szabályait alkalmazni kell.
(4) A Program keretében támogatás a – Nemzeti Fejlesztési Ügynökség, a Minisztérium, mint a Munkaerőpiaci Alap
kezelője és a KMRMK között létrejött – támogatási szerződésekkel összhangban nyújthatók.
(5) A 3. § b) pont ba) alpontjában meghatározott támogatás az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikke
alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 2008.
augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet (a továb biak ban: 800/2008/EK bizottsági rendelet) alapján nyújthatók.
(6) A 3. § b) pont bb)-bd) alpontjaiban meghatározott támogatások a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis
támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet szerinti csekély
összegű (de minimis) támogatásoknak minősülnek.
(7) A Programok keretében meghatározott csoportos személyszállítás támogatásával kapcsolatos ügyekben a KMRMK
munkaadó székhelye szerint ille té kes kirendeltsége jár el.
(8) A Program keretében nyújtható szolgáltatások megrendelésére a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény
rendelkezéseit kell alkalmazni.
6. § (1) Ez a rendelet - a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel - a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 8. § (1)-(4) bekezdése 2010. július 1-jén lép hatályba.
(3) Hatályát veszti a felnőttképzést folytató intézmények és a felnőttképzési programok akkreditációjának szabályairól
szóló 22/2004. (II. 16.) Korm. rendelet 16. § (1) bekezdésének utolsó mondata.
7. § Ez a rendelet
a) az EK Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi
rendelet) (HL L 214/3 2008. 08. 09. 3–47. o.),
b) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006.12. 28., 5–10. o) hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
8. §9. § (1) A megújuló energiaforrásból vagy hulladékból nyert energiával termelt villamos energia, valamint a kapcsoltan
termelt villamos energia kötelező átvételéről és átvételi áráról szóló 389/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet (a
továbbiakban: R.) 1. § (4) bekezdés c) pont cc) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az (1) bekezdés c) pontja szerinti termelésből származó villamos energia a kötelező átvételi rendszerben akkor
értékesíthető, ha a villamos energiát termelő erőműegység 2010. december 31-ig kereskedelmi üzembe került és]
„cc) a villamos energiát 20 MW-nál kisebb névleges teljesítőképességű erőműegységben termelték, vagy”
(2) Az R. 1. § (4) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
[Az (1) bekezdés c) pontja szerinti termelésből származó villamos energia a kötelező átvételi rendszerben akkor
értékesíthető, ha]
„d) a villamos energiát termelő erőműegység 2010. december 31. és 2013. december 31. között kereskedelmi üzembe
került és
da) az erőműegység névleges villamos teljesítőképessége 50 MW-nál nem nagyobb és a kapcsoltan termelt hasznos
hő értékesítése távhőszolgáltatási célra történik, vagy
db) az erőműegység névleges villamos teljesítőképessége 6 MW-nál nem nagyobb és a kapcsoltan termelt hasznos hő
értékesítése külön kezelt intézmény ellátásának céljára történik.”
(3) Az R. 5. §-a a következő (12) bekezdéssel egészül ki:
„(12) Az 1. § (4) bekezdés d) pontja alapján az Értékesítő kizárólag a fűtési idényben jogosult az általa termelt villamos
energiának a kötelező átvételi rendszerben történő értékesítésére.”
(4) Az R. 8. § (2) bekezdésében és 11. § (7) bekezdésében a „(11)” szövegrész helyébe a „(11) vagy (12)” szöveg lép.
(5) Az Országos Atomenergia Hivatal feladatáról, hatásköréről és bírságolási jogköréről, valamint az Atomenergia
Koordinációs Tanács tevékenységéről szóló 114/2003. (VII. 29.) Korm. rendelet 4/A. § (1) bekezdésében „az Országos
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget” szövegrész helyébe „a Dél-dunántúli
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőséget” szöveg lép.
9. § (1) 2010. július 2-án hatályát veszti e rendelet 8. §-a.
(2) Ez a § az (1) bekezdésben meghatározott napot követő napon hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1154/2016. (III. 25.) Korm. határozata a Kecskemét Fejlődéséért Alap előkészítési feladatairól.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Kecskemét Fejlődéséért Alap (a  továbbiakban: alap) forrása a  Gazdaságfejlesztési Operatív
Program keretében jóváhagyott pénzügyi eszközök visszatérülő forrásai legyenek,
 2. felkéri Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzatát, hogy az  alap létrehozásához szükséges előzetes elemzést
végezze el a  Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyeztetett szempontrendszer alapján, a  nemzetgazdasági
miniszter bevonásával,
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2.  pont szerinti szempontrendszert dolgozza ki és
egyeztesse Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzatával,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. április 15.
4. felhívja nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2. pont szerinti elemzés elkészítésében működjön közre,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. június 30.
5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2.  pont szerinti előzetes
elemzés alapján dolgozzák ki az alap működési tervét,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2016. július 31.
 6. felkéri Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzatát, hogy gondoskodjon az  alapot kezelő szervezet
kiválasztásáról, figyelemmel a működési tervben meghatározott ütemezésre,
 7. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az alapból nyújtandó állami
támogatások uniós joggal összhangban történő nyújtása érdekében készítsenek elő rendeletet,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. augusztus 31. 8. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy készítsen a  Kormány számára beszámolót az  alap
előkészítésének helyzetéről.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2011. (X. 14.) NGM rendelete a 2012. munkaszüneti napok körüli munkarendről.
A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 125. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
73. § m) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – kiterjed minden munkáltatóra és az általuk
foglalkoztatottakra. (2) E rendelet hatálya nem terjed ki a megszakítás nélkül üzemelő és a rendeltetése folytán a munkaszüneti napokon
is működő munkáltatónál, illetve az ilyen jellegű munkakörben foglalkoztatott munkavállalók munkarendjére.
2. § A 2012. évi munkaszüneti napok körüli – a naptár szerinti munkarendtől való eltéréssel járó – munkarend a következő:
a) március 24., szombat munkanap március 16., péntek pihenőnap
b) április 21., szombat munkanap április 30., hétfő pihenőnap
c) október 27., szombat munkanap október 22., hétfő pihenőnap
e) december 15., szombat munkanap december 24., hétfő pihenőnap
3. § Az általánostól eltérő munkaidő-beosztásban foglalkoztatott munkavállalók munkarendje – a Munka
Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 118. § (1) bekezdése alapján – a 2. §-tól eltérően is meghatározható.
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) Ez a rendelet 2012. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
13/2015. (IV. 16.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a felszámolói névjegyzék vezetésével kapcsolatos
feladatok irányítására és összehangolására 2015. április 1. napjától 2015. szeptember 30. napjáig dr. Kunfalvi Zoltánt
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatkörében ellátja
a) a felszámolói névjegyzék vezetésével összefüggő feladatokat,
b) a  felszámolási eljárásban az  adós szervezetek vagyontárgyai elektronikus értékesítési rendszerének
létrehozásával, működtetésével és üzemeltetésével összefüggő feladatokat,
c) a felszámolási eljárásra vonatkozó jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó eszközök előkészítését,
d) a Nemzeti Reorganizációs Nonprofit Kft. feletti szakmai felügyeletet.
3. § (1) A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján díjazás nem illeti meg.
 (2) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti helyettes államtitkári juttatásokra jogosult.
 (3) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a miniszteri biztos tevékenységét a Miniszteri Kabinet keretében működő
titkárság nem segíti. 4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 32/2014. (IX. 30.) NFM utasítás.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
420/2013. (X. 9.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – dr. Drexler András Gábort
kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom Magyarország havannai nagykövetségének
vezetésével.
Budapest, 2012. november 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
70/2017. (VI. 29.) ME határozata címzetes főjegyzői cím adományozásáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 253. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az illetékes megyei kormányhivatalok javaslatára
dr. Diósgyőri Gitta, a Ceglédi Közös Önkormányzati Hivatal jegyzője,
dr. Szekeres Antal, Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzatának jegyzője és
dr. Tárnoki Richárd, a Balatonfüredi Közös Önkormányzati Hivatal jegyzője
részére
– 2017. július 1-jei hatállyal, határozatlan időre –
címzetes főjegyzői címet adományozok. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
197/2008. (VIII. 4.) Korm. rendelete.  a Magyar Köztársaság Kormánya és a Kazah Köztársaság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásról és kihirdetéséről
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar
Köztársaság Kormánya és a Kazah Köztársaság Kormánya
között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás
(a továbbiakban: megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Gazdasági együttműködési megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Kazah Köztársaság Kormánya között
A Magyar Köztársaság Kormánya és a Kazah Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: a Szerződő Felek)
attól az óhajtól vezérelve, hogy erősítsék országaik között fennálló hosszú távú kapcsolatokat,
hagyományos gazdasági kapcsolataik folytatása és erősítése, valamint a kölcsönös előnyökön nyugvó gazdasági,
ipari, tudományos és műszaki együttműködés fejlesztése
és fokozása érdekében,
azzal a meggyőződéssel, hogy a szerződéses keretek kiszélesítése megfelelő és kedvező alapot teremt a további
együttműködéshez,
az alábbiakban állapodnak meg:
1. CIKK Az irányadó nemzeti jogszabályokkal és azon nemzetközi szerződésekkel összhangban, amelyekben a Szerződő
Felek államai részes felek, a Szerződő Felek a gazdaság és
szociális fejlesztések terén előmozdítják az együttműködés bővítését és annak diverzifikálását.
2. CIKK Figyelembe véve a gazdasági kapcsolatok fejlődésének
jelenlegi helyzetét és perspektíváit, a Szerződő Felek
egyetértenek abban, hogy többek között a következő területeken kedvezőek a hosszú távú együttműködés feltételei:
a) energia szektor, ideértve a gáz- és olajkitermelést,
szállítást és raktározást;
b) mezőgazdaság és élelmiszeripar, mezőgazdasági
termékek feldolgozása és raktározása;
c) állategészségügyi berendezések és termékek gyártása, illetve értékesítése;
d) építőipar és építőanyag-ipar; e) erőművek és nagyfeszültségű elosztóhálózatok,
valamint gáz- és kőolajvezeték hálózatok fejlesztése és
felújítása;
f) villamosenergia-ipari berendezések és készülékek
gyártása; g) elektronikai és elektrotechnikai ipar;
h) ásványi nyersanyag-készletek feltárása és kiterme
lése, az ásványi nyersanyagok és a bányászati termékek
további feldolgozása és értékesítése;
i) vegyipar és petrolkémiai ipar;
j) csomagolástechnológia;
k) környezetvédelem, vízgazdálkodás;
l) erdészet;
m) oktatás;
n) humánerőforrás-fejlesztés;
o) egészségügy, gyógyászati technológiák és gyógy
szeripar;
p) turizmus, sport és üdültetés;
q) együttműködés a kis- és középvállalkozási szektor
területén;
r) kommunikáció;
s) számítástechnikai és információtechnológia;
t) szállítás és logisztika;
u) tudomány és technológia.
3. CIKK A Szerződő Felek arra törekszenek, hogy megfelelő
eszközökkel bővítsék és intenzívebbé tegyék együttműködésüket, többek között az alábbiak segítségével:
a) az üzleti szektor képviselői közötti kapcsolatok
megerősítése, ideértve a közös érdekeket képviselő kérdésekkel kapcsolatos gazdasági információk cseréjét is;
b) kormányzati szervezetek képviselői, szakmai és üzleti szövetségek, kamarák, regionális és helyi szervek képviselőinek kölcsönös látogatásai a jelen Megállapodás
2. cikkében felsorolt tárgykörök kapcsán;
c) a két ország üzleti körei közötti kapcsolatok létrejöttének és erősítésének elősegítése, az egyének, illetve üzletemberek látogatásainak és találkozóinak ösztönzése;
d) üzleti információk cseréje, vásárokon és kiállításokon történő részvétel ösztönzése, szemináriumok, szimpóziumok, konferenciák és egyéb találkozók szervezése;
e) a kis- és közepes magánvállalkozások ösztönzése
a kétoldalú gazdasági kapcsolatokban való részvételre;
f) az együttműködés támogatása a konzultációs, marketing célú, tanácsadói és szakértői szolgáltatások nyújtása
terén, a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken;
g) a pénzügyi intézmények és a bankszektor tevékenységének előmozdítása a szorosabb kapcsolatok megteremtése és az együttműködés megerősítése érdekében;
h) a beruházási tevékenység ösztönzése mindkét
országban, a vegyesvállalatok támogatása, vállalati képviseletek és fiókirodák nyitásának előmozdítása;
i) a régióközi és a nemzetközi szintű együttműködés
előmozdítása a kölcsönös érdeklődésre számot tartó kérdésekben;
j) nemzetközi kutatóközpontok létrehozásának támogatása közös innovációs és kutatási projektek, illetve programok kialakítása és megvalósítása érdekében.
4. CIKK Jelen Megállapodás megkötésével a Szerződő Felek
bármelyikének kérése alapján, Magyarországon, illetve
Kazahsztánban felváltva Magyar–Kazah Kormányközi
Gazdasági Együttműködési Bizottság (a továbbiakban:
a „Bizottság”) hívható össze.
A Közös Bizottság feladatai elsősorban a következők:
– A kétoldalú gazdasági kapcsolatok fejlesztésének
megvitatása,
– Új lehetőségek meghatározása a jövőbeni gazdasági
együttműködés továbbfejlesztésére,
– Javaslatok kidolgozása a két ország vállalatai közötti
gazdasági együttműködés feltételeinek fejlesztésére,
– Javaslattétel a jelen Megállapodás alkalmazása tekin
tetében.
Amennyiben szükséges, a Bizottság az együttműködés meghatározott területeivel foglalkozó munkacsoportokat
hoz létre.
A Bizottság eljárásrendje annak első ülésén kerül meghatározásra. Államaik nemzeti jogszabályaival összhangban a Szerződő Felek a Bizottság tevékenységével kapcsolatos költségeket önállóan viselik.
5. CIKK Jelen Megállapodás nem befolyásolja a Magyar Köztársaság európai uniós tagságából fakadó kötelezettségeit,
így az e kötelezettségek hatálya alá esik. Ennek megfelelően a Megállapodás rendelkezései sem együttesen, sem
önmagukban nem idézhetőek, illetve értelmezhetőek
olyan módon, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják
vagy bármely más módon befolyásolják Magyarországnak
elsősorban az Európai Unió alapját képező szerződésekből, valamint általában véve az Európai Unió elsődleges és
másodlagos jogából eredő kötelezettségeit.
A Kazah Köztársaság, valamint az Európai Közösségek
és annak tagállamai között 1995. január 23-án, Brüsszelben aláírt partnerségi és együttműködési megállapodás
– az összes további módosítással és kiegészítéssel
együtt –, elsődleges hatállyal bír a jelen megállapodásban
szabályozott kérdések tekintetében.
6. CIKK A jelen megállapodás a Felek kölcsönös egyetértésével
módosítható, a módosításra a jelen megállapodás elválaszthatatlan részét képező jegyzőkönyvek formájában
kerül sor.
7. CIKK Jelen Megállapodás a diplomáciai úton eljuttatott azon
utolsó értesítés kézhezvételét követő harmincadik napon
lép hatályba, mely útján egyik Szerződő Fél értesíti a másik Szerződő Felet arról, hogy teljesítette a megállapodás
hatálybalépéséhez a saját belső jogrendje szerint szükséges eljárási követelményeket.
A Megállapodás határozatlan időre szól. Bármelyik
Szerződő Fél diplomáciai úton bármikor értesítheti a másik Szerződő Felet arról, hogy a megállapodást fel kívánja
mondani. A Megállapodás a felmondástól számított hat
hónap múlva veszti hatályát.
Kelt Budapesten, 2008. év június hó 20. napján két-két
eredeti példányban, magyar, kazah, orosz és angol nyelven, mindegyik szöveg egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés
esetén az angol változat az irányadó.
A Magyar Köztársaság A Kazah Köztársaság
Kormánya részéről Kormánya részéről
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a megállapodás 7. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter
annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdaságért felelős miniszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök