text:
23/2011. (III. 8.) Korm. rendelete a zenés, táncos rendezvények működésének biztonságosabbá tételéről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében és az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed azokra az alkalmi vagy rendszeres zenés, táncos rendezvényekre, amelyeket
a) az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendeletben
meghatározott tömegtartózkodásra szolgáló építményben, építményen, tömegtartózkodásra szolgáló
helyiséget tartalmazó építményben, építményen, vagy tömegtartózkodásra szolgáló helyiségben
(a továbbiakban együtt: építmény) tartanak;
b) az a) pontban foglaltak kivételével a szabadban tartanak és a résztvevők létszáma az 1000 főt meghaladja
(a továbbiakban: szabadtéri rendezvény).
(2) A rendeletet nem kell alkalmazni
a) a gyülekezési jogról szóló törvény hatálya alá tartozó rendezvényekre;
b) a választási eljárásról szóló törvény hatálya alá tartozó gyűlésekre;
c) a törvényesen elismert egyházak és vallásfelekezetek által szervezett vallási szertartásokra, rendezvényekre;
d) a családi eseményekkel kapcsolatos rendezvényekre és
e) a közoktatási intézményekben az intézmény által szervezett rendezvényekre.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. építmény üzemeltetője: az építményt jogszabály vagy szerződés alapján működtető természetes vagy jogi személy
vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, egyéni vállalkozó;
2. zenés, táncos rendezvény: rendszeresen vagy meghatározott alkalomból, illetve időpontban tartott, a vendégek
szórakoztatását szolgáló zenés, táncos esemény;
3. rendszeres rendezvény: adott helyszínen hetente több alkalommal, heti vagy havi gyakorisággal megtartott
rendezvény;
4. alkalmi rendezvény: adott helyszínen egy alkalommal legfeljebb tíz egymást követő napon megtartott
rendezvény. 1. Zenés, táncos rendezvény tartására vonatkozó szabályok
3. § (1) Zenés, táncos rendezvény csak rendezvénytartási engedély (a továbbiakban: engedély) birtokában tartható.
(2) Az engedély nem mentesíti az engedély jogosultját a tevékenység végzéséhez, illetve a meghatározott termékek
forgalmazásához szükséges további, külön jogszabályban meghatározott feltételek teljesítése alól. Az engedély iránti
kérelem a kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló jogszabály szerinti működési engedély iránti
kérelemmel, valamint bejelentéssel együtt is benyújtható.
(3) Az engedélyt a zenés, táncos rendezvény helye szerinti települési, Budapesten a kerületi önkormányzat jegyzője
(a továbbiakban: jegyző) adja ki. Az engedély iránti kérelem elbírálásának ügyintézési határideje 20 nap.
(4) Az engedélyezési eljárásban szakhatóságként részt vesz
a) a higiénés és egészségvédelmi, az ivóvíz minőségi, a települési szilárd és folyékony hulladékkal kapcsolatos
közegészségügyi, járványügyi vonatkozású követelmények, valamint a kémiai biztonságra és a dohányzóhelyek
kijelölésére vonatkozó jogszabályi előírások érvényesítésével kapcsolatos szakkérdésben a fővárosi és megyei
kormányhivatal kistérségi (fővárosi kerületi) népegészségügyi intézete,
b) a meglévő építmény tekintetében az általános érvényű kötelező építésügyi előírásoknak, a helyi építési
szabályzatnak és a szabályozási terveknek való megfelelés kérdésében az általános építésügyi hatóság, a sajátos
építményfajta szerinti építésügyi hatóság vagy a műemlékeket engedélyező építésügyi hatóság, kivéve, ha
ugyanerre a rendeltetésre vonatkozóan az engedély iránti kérelem benyújtását megelőző hat hónapon belül
használatbavételi vagy fennmaradási engedélyt adott ki,
c) a környezetvédelemmel, a hulladékkezeléssel, valamint a zaj- és rezgésvédelemmel összefüggő szakkérdésekben
első fokú eljárásban a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség, másodfokú eljárásban
az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség,
d) a jogszabályban előírt tűzvédelmi követelmények érvényesítésével kapcsolatos szakkérdésben a tűzvédelmi
hatóság,
e) a tevékenység közbiztonságra gyakorolt hatásával, a személy- és vagyonbiztonsággal kapcsolatos
szakkérdésekben a rend őrség.
(5) Amennyiben az engedély és a működési engedély iránti kérelmet a kérelmező egyszerre nyújtja be, a szakhatóságok
az ellenőrzést mind az engedély, mind a működési engedély feltételei vonatkozásában egyszerre folytatják le.
(6) A bejelentésköteles kereskedelmi tevékenység bejelentésével egyidejűleg benyújtott engedély iránti kérelem
esetében a hatósági ellenőrzéseket mind az engedély, mind a bejelentett kereskedelmi tevékenység feltételei
vonatkozásában egyszerre, az engedély kiadását megelőzően kell lefolytatni. A bejelentést követő harminc napon
belül nincs szükség újabb hatósági ellenőrzések lefolytatására.
4. § (1) Az engedély iránti kérelmet a zenés, táncos rendezvénynek helyt adó építmény üzemeltetője, szabadtéri rendezvény
esetében a rendezvény szervezője nyújtja be.
(2) Az engedély iránti kérelemben meg kell jelölni a zenés, táncos rendezvénynek helyt adó építmény használatának
jogcímét.
5. § (1) Az engedély iránti kérelemhez a kérelmező csatolja
a) a zenés, táncos rendezvénynek helyt adó építmény, terület azonosításához szükséges, továbbá alapterületére,
befogadóképességére vonatkozó adatokat,
b) a kérelmező nevét, valamint székhelyét, cégjegyzékszámát, az egyéni vállalkozó nyilvántartási számát,
c) a zenés, táncos rendezvény megnevezését,
d) a zenés, táncos rendezvényhez kapcsolódó szolgáltatások megnevezését,
e) a zenés, táncos rendezvény gyakoriságáról, megtartásának napjairól, kezdésének és befejezésének időpontjáról
szóló nyilatkozatot,
f) a biztonsági tervet,
g) amennyiben ezt külön jogszabály kötelezővé teszi, a tűzvédelmi szabályzatot,
h) az építésügyi hatóság szakhatósági közreműködéséhez szükséges, külön jogszabályban meghatározott
építészeti-műszaki dokumentációt két példányban és a tervezői nyilatkozatot.
(2) Az engedélyezési eljárásban a jegyző a szakhatóságokkal közös helyszíni szemle megtartásáról intézkedik. A helyszíni
szemlén részt vevő szakhatóságok szakhatósági állásfoglalásukat a szemle megállapításairól felvett jegyzőkönyvbe
foglalhatják. A helyszíni szemléről a jegyző értesíti az Országos Mentőszolgálatot.
(3) A jegyző a helyszíni szemléről szóló értesítést az engedély iránti kérelemben megjelölt adatokkal együtt küldi meg.
Az értesítésben a jegyző felhívja az ügyfelek figyelmét, hogy távolmaradásuk a szemle megtartását nem akadályozza.
Távolmaradás esetén a szemle időpontja előtt a jegyzőhöz az ügyfél által írásban beadott észrevételeket a jegyző
a szemlén ismerteti.
(4) A jegyző az eljárás során az ügyfelek adatait és a zenés, táncos rendezvény helyszínéül szolgáló építmény vagy terület
tulajdonjogának igazolásához szükséges tulajdoni lapot az ingatlanügyi hatóság megkeresése útján vagy
a számítógépes ingatlan-nyilvántartási rendszer használatával szerzi be.
6. § (1) A jegyző az engedély megadásával egyidejűleg a zenés, táncos rendezvényt az 1. melléklet szerinti nyilvántartásba
veszi, és a 2. melléklet szerinti igazolást állít ki. A jegyző által vezetett nyilvántartás nyilvános, azt a jegyző
az önkormányzat honlapján közzéteszi.
(2) A jegyző az engedély tárgyában hozott határozatot közli
a) a fogyasztóvédelmi hatósággal, valamint
b) a fővárosi és megyei kormányhivatal munkavédelmi felügyelőségével és a munkaügyi felügyelőségével.
7. § (1) Az engedély jogosultja a kérelem adataiban bekövetkezett változásokat haladéktalanul köteles bejelenteni
a jegyzőnek.
(2) A jegyző az adatokban bekövetkezett változást a bejelentés alapján a nyilvántartásba bejegyzi, és a módosított
adatoknak megfelelő engedélyről szóló igazolást ad ki.
(3) Amennyiben a módosítás olyan jellegű, hogy az valamely szakhatóság jogkörét érinti, arról a jegyző az érintett
szakhatóságot értesíti. Amennyiben a szakhatóság nyilatkozata alapján szükséges, a jegyző új engedélyezési eljárást
folytat le.
(4) A tevékenység megszüntetését a 2. melléklet szerinti igazolás leadásával egyidejűleg haladéktalanul be kell jelenteni
a jegyzőnek. A bejelentés alapján a jegyző az engedélyt visszavonja, és a zenés, táncos rendezvényt törli
a nyilvántartásból.
(5) A jegyző a nyilvántartásban foglalt adatokban bekövetkezett változást, valamint az adatváltozás tárgyában hozott
határozatot haladéktalanul közli a 3. § (4) bekezdésében és a 6. § (2) bekezdésében meghatározott hatóságokkal.
2. A biztonsági terv 8. § A biztonsági terv tartalmazza:
a) a zenés, táncos rendezvény helyszínének alaprajzát, befogadóképességét és az oda való belépés és eltávozás
rendjét;
b) a zenés, táncos rendezvény helyszínének baleset, elemi csapás, tömeges rendbontás esetére vonatkozó kiürítési,
menekítési tervét;
c) a biztonsági követelmények érvényesítésében közreműködők tevékenységének leírását;
d) a biztonsági személyzet létszámát;
e) az egészségügyi biztosítás feltételeinek meglétére vonatkozó utalást; valamint
f) szabadtéri rendezvények esetében az Országos Meteorológiai Szolgálat előrejelzését.
3. Az üzemeltető, illetve a szervező kötelezettsége 9. § (1) A zenés, táncos rendezvény szervezője felel a biztonsági tervben meghatározott előírások betartásáért.
(2) A zenés, táncos rendezvény gyakoriságáról, megtartásának napjairól, kezdésének és befejezésének időpontjáról szóló
nyilatkozatnak, a biztonsági tervnek és a tűzriadó tervnek a zenés, táncos rendezvény helyszínén a vendégek számára
látható, hozzáférhető helyen történő elhelyezéséért, valamint az elektronikus tájékoztatásra szolgáló honlapján való
közzétételéért az üzemeltető és a szervező felel.
(3) A zenés, táncos rendezvény szervezője gondoskodik elsősegély nyújtására képzett személyzet helyszíni jelenlétéről.
4. A szervezőre, illetve a biztonsági személyzetre vonatkozó szabályok
10. § (1) Zenés, táncos rendezvényt a helyiség üzemeltetője, vagy kulturális rendezvényszervezői, vagy rendezvény és
konferenciaszervezői képesítéssel rendelkező rendezvényszervező szervezhet.
(2) A zenés, táncos rendezvény biztosítását a zenés, táncos rendezvény és a helyszín jellegzetességeihez, valamint
a helyszín befogadóképességéhez igazodó számú biztonsági személyzet végzi.
(3) Ha a jóváhagyott biztonsági tervben a biztonsági személyzet létszáma a tíz főt eléri, akkor a biztonsági személyzet
legalább egy tagjának biztonságszervezői, legalább három tagjának rendezvénybiztosító képzettséggel kell
rendelkeznie.
(4) A rendezvény szervezője, illetve a biztonsági személyzet tagja a képzettségét igazoló okiratot vagy annak másolatát
a zenés, táncos rendezvény ideje alatt köteles magánál tartani és hatósági ellenőrzés esetén felmutatni.
11. § A rendezvény szervezője
a) amennyiben ezt előre meghirdette, korlátozhatja a fiatalkorúak zenés, táncos rendezvény helyszínére való
belépését olyan módon, hogy a zenés, táncos rendezvény helyszínére történő belépést az életkort igazoló
okmány elő zetes felmutatásához,
b) a beléptetést a fiatalok alkohollal történő kiszolgálásának megelőzése, esetleges alkoholfogyasztásuk
ellenőrizhetősége érdekében a fiatalkorúak számára megkülönböztető jelzéssel ellátott belépőjegyhez
(kártyához, karszalaghoz)
kötheti. 5. Az ellenőrzésre vonatkozó közös szabályok 12. § (1) Zenés, táncos rendezvények ellenőrzésére jogosult:
a) a jegyző;
b) valamennyi, az engedélyezési eljárásban részt vett szakhatóság;
c) bármely hatóság, amelyet más jogszabály az ellenőrzésre feljogosít.
(2) Az ellenőrzésre jogosult hatóságok (a továbbiakban: hatóság) ellenőrzési tevékenységét a jegyző hangolja össze.
6. A rendszeres rendezvények helyszínének általános ellenőrzése 13. § (1) A hatóság – az építésügyi hatóság kivételével – egy éven belül legalább egyszer köteles a rendszeres rendezvények
helyszínét ellenőrizni olyan időben, amikor ott nem tartanak zenés, táncos rendezvényt.
(2) Ha a zenés, táncos rendezvény helyszíne a jogszabályi feltételeknek nem felel meg és a jogsértés másként nem
orvosolható, illetve a jogszabályi feltételeknek való megfelelés más módon nem biztosítható, a jegyző az észlelt
hiányosságok megszüntetéséig, de legfeljebb kilencven napra zenés, táncos rendezvény tartását megtiltja.
(3) A jegyző az engedélyt visszavonja, illetve a rendezvény tartását megtiltja, ha
a) az engedély kiadásának feltételei már nem állnak fenn,
b) a rendezvény szervezője a (2) bekezdés szerinti határozatban meghatározott időtartam alatt nem tesz eleget
a határozatban foglaltaknak.
(4) A jegyző a (2)–(3) bekezdés alapján hozott határozatát közli a hatóságokkal.
7. A rendezvények időpontjában történő ellenőrzés 14. § (1) Az alkalmi rendezvényt a hatóság szükség szerint ellenőrzi.
(2) A rendszeres rendezvény helyszínén a zenés, táncos rendezvények időpontjában egy éven belül – az építésügyi
hatóság, valamint a munkaügyi és munkavédelmi hatóság kivételével – minden hatóság köteles legalább két
ellenőrzést végezni. A hatósági ellenőrzés koordinálását a jegyző végzi. Az ellenőrzés végrehajtása során a hatóság
törekszik arra, hogy a zenés, táncos rendezvény résztvevőit a lehető legkisebb mértékben zavarja.
(3) A hatóság az ellenőrzés során tapasztalt hiányosságokra, jogsértésekre tekintettel – a külön jogszabályban
meghatározott jogkövetkezményeken túl – az alábbi intézkedéseket alkalmazhatja:
a) figyelmeztetés, ha a zenés, táncos rendezvény helyszínén a hatóság első ízben állapított meg jogsértést, kivéve
az (5) bekezdésben szabályozott eseteket;
b) felszólítás a hiányosságok meghatározott időn belüli pótlására;
c) a tapasztalt jogsértésről ideiglenes intézkedés nélkül értesíti a jegyzőt és eljárást kezdeményez;
d) a zenés, táncos rendezvény folytatását a helyszínen felfüggeszti.
(4) Az ellenőrzést végző hatóság a (3) bekezdés alapján tett intézkedésekről – a c) pont kivételével – a következő
munkanapon tájékoztatja a jegyzőt.
(5) Amennyiben az ellenőrzést végző hatóság az alábbi jogsértéseket tapasztalja, köteles a külön jogszabályban
meghatározott ideiglenes intézkedés keretében a zenés, táncos rendezvény folytatását a helyszínen felfüggeszteni:
a) a rendezvényhelyszín engedély iránti kérelemben meghatározott befogadóképességének nyilván valóan jelentős
túllépése;
b) a biztonsági tervben meghatározott számú biztonsági személyzet hiánya;
c) az engedély hiánya;
d) a zenés, táncos rendezvény folytatása az élet- vagy testi épség veszélyeztetésével jár;
e) a zenés, táncos rendezvény folytatása a közbiztonságot vagy a közrendet közvetlenül és súlyosan veszélyezteti.
8. Hatálybalépés 15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
9. Átmeneti rendelkezések 16. § Az e rendelet hatálya alá tartozó zenés, táncos rendezvény a rendelet hatálybalépésétől számított kilencven napon túl
csak e rendeletben meghatározott engedéllyel tartható.
10. Módosuló jogszabályok 17. § A tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekről és a tűzvédelmi hatósági tevékenység részletes szabályairól
 szóló 261/2009. (XI. 26.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése a következő g)–j) ponttal egészül ki:
[A Kormány első fokú tűzvédelmi hatóságként – a (2)–(4) bekezdésben, a 4. §-ban és más kormányrendeletben
meghatározott kivételekkel – a hivatásos önkormányzati tűzoltóságot jelöli ki, amely]
„g) a létesítmény, az építmény, a helyiség vagy a szabadtér tűzveszélyességi osztályba sorolásának
megváltoztatásával, illetve a raktározás, termelés kapacitásának 15%-kal történő növelésével járó tűzvédelmi
helyzetre kiható változást ellenőrzi,
h) az üzemeltetést, a tevékenységet a tűzvédelmi követelmények érvényesítéséig megtiltja, ha
ha) a helyiségben, az önálló rendeltetési egységben, az építményben, a szabadtéren a megengedett maximális
befogadóképességet meghaladják, vagy azt az arra kötelezettek a Tűzvédelmi Szabályzatban nem állapították meg,
vagy a kiürítési feltételeket nem biztosítják,
hb) a tűzvédelmi helyzetre kiható és a létesítmény, az építmény, a helyiség vagy a szabadtér tűzveszélyességi
osztályba sorolását megváltoztató tevékenységet nem engedélyeztették a tűzvédelmi hatósággal, szakhatósággal
vagy az engedélyezettől kedvezőtlenül eltérnek,
i) a létesítmény, az építmény, a helyiség vagy a szabadtér területén tűzvédelmi használati szabályok betartását ellenőrzi,
j) az egyes szabálysértésekről szóló 218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet 20. § (1) bekezdés a)–g) pontjában
meghatározott szabálysértés esetében eljáró hatóság.”
18. § (1) A tűzvédelmi bírságról szóló 116/1996. (VII. 24.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.) 1. § a) és b) pontja helyébe
a következő rendelkezések lépnek:
[Tűzvédelmi bírság szabható ki]
„a) tűzvédelmi szabály megszegéséért, ha az
aa) közvetlen tűz- vagy robbanásveszélyt, illetve tüzet idézett elő,
ab) veszélyezteti az építményt, a létesítményt vagy a személyek biztonságát, akadályozza a mentésüket,
ac) az építményben raktározott, tárolt anyag, termék mennyisége meghaladja a vonatkozó jogszabályban
megengedett tűzterhelési értékeket,
ad) gátolja, nehezíti a tűzoltóság beavatkozását,
ae) akadályozza, veszélyezteti az oltóvíz ellátást vagy annak felhasználását;
b) a tűzjelzéshez és a tűzoltáshoz szükséges eszköz, felszerelés, készülék, berendezés, oltóvízen kívüli egyéb
oltóanyag beszerzésének, készenlétben tartásának, karbantartásának vagy ellenőrzésének elmulasztásáért, illetve
rendeltetéstől eltérő – engedély nélküli – használatáért;”
(2) Az R1. 1. §-a a következő k) ponttal egészül ki:
[Tűzvédelmi bírság szabható ki]
„k) jogszabályban, kötelezően alkalmazandó szabványban előírt időszakos tűzvédelmi felülvizsgálatok elmulasztásáért.”
(3) Az R1. 3. § (2) bekezdés b) és c) pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
[Az (1) bekezdésben meghatározott bírság összegek kiszabásánál a következőket kell figyelembe venni:]
„b) az 1. § a) pontjában meghatározott szabályszegés esetén, ha azt jogszabályban rögzített a tűzvédelmi használati
szabály megszegésével valósították meg, akkor
ba) tűz esetén legfeljebb 2 000 000 Ft,
bb) veszélyhelyzet előidézése esetén legfeljebb 1 000 000 Ft,
bc) tömegtartózkodás céljára szolgáló létesítmény esetén legfeljebb 3 000 000 Ft;
c) az 1. § b) pontjában meghatározott szabályszegés esetén legalább 200 000 Ft;”
19. § Az építésügyi hatósági eljárásokról és az építésügyi hatósági ellenőrzésről szóló 193/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet
5. melléklete e rendelet 3. mellékletében foglaltak szerint módosul.
20. § E rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
szerinti elő zetes bejelentése megtörtént.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
11/2013. (VI. 25.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 4,25%. 2. § (1) Ez a rendelet 2013. június 26-án lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 9/2013. (V. 28.) MNB rendelet.
Dr. matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
46/2017. (XI. 24.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 302/2017. (X. 26.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 302/2017. (X. 26.) Korm. rendelettel, a Magyar Közlöny 2017. október 26-i 172. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram
kialakításáról szóló megállapodás 11. cikk c) pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás az erről szóló későbbi jegyzék kézhezvételét követő harmincadik (30.) napon lép hatályba,
amelyben a Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek a Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött későbbi jegyzék
kézhezvételének napja: 2017. november 16.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. december 16.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 302/2017. (X. 26.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési
keretprogram kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 302/2017. (X. 26.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a
2017. december 16-án, azaz kettőezer-tizenhét december tizenhatodik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
16/2017. (VI. 30.) NGM rendelete a befektetési vállalkozás által alkalmazandó termékjóváhagyási folyamatról.
A befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló
2007. évi CXXXVIII. törvény 180.  § (2)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján és a  Kormány tagjainak feladatés hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 14.  pontjában foglalt feladatkörömben eljárva a  következőket
rendelem el:
1. § (1) E  rendelet hatálya kiterjed a  befektetési szolgáltatási tevékenységet, illetve a  kiegészítő szolgáltatást végző
befektetési vállalkozásra, a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény szerinti
hitelintézetre (a  továbbiakban: hitelintézet), befektetési alapkezelőre azzal, hogy ahol a  rendelkezés befektetési
vállalkozást említ, ott hitelintézetet, illetve befektetési alapkezelőt is érteni kell.
(2) E  rendeletet a  befektetési vállalkozásra és hitelintézetre abban az  esetben is alkalmazni kell, ha az  az ügyfeleinek
strukturált betétet értékesít, vagy azzal kapcsolatos tanácsadást nyújt azzal, hogy ahol e rendelet pénzügyi eszközt
említ, ott strukturált betétet is érteni kell.
2. § A pénzügyi eszközök kialakítása magában foglalja a  pénzügyi eszközök létrehozását, kifejlesztését, illetve
kibocsátását. Pénzügyi eszközök kialakítása esetén a  befektetési vállalkozás megfelelő és arányos módon teljesíti
a  3–5.  § követelményeit, figyelembe véve a  pénzügyi eszköz jellegét, a  befektetési szolgáltatást és a  termék
célpiacát.
3. § (1) A  befektetési vállalkozás olyan eljárásokat és intézkedéseket alakít ki és alkalmaz, amelyek biztosítják,
hogy a  pénzügyi eszközök kialakítása megfeleljen az  összeférhetetlenség megfelelő kezelésére vonatkozó
követelményeknek, beleértve a javadalmazási politikát is.
(2) A  pénzügyi eszközöket kialakító befektetési vállalkozás biztosítja, hogy a  pénzügyi eszköz kialakítása ne okozzon
hátrányt a végső ügyfél számára.
(3) Ha a befektetési vállalkozás már saját számlán tartja az alapul szolgáló eszközöket, akkor biztosítja, hogy a pénzügyi
eszköz kialakítása ne okozzon a  piac integritásában problémát azáltal, hogy a  befektetési vállalkozás a  termék
alapjául szolgáló eszközökkel szembeni saját kockázatát vagy kitettségét csökkenti, illetve befolyásolja.
(4) A  befektetési vállalkozás a  pénzügyi eszköz kialakításakor elemzi a  potenciális összeférhetetlenségeket, így
különösen megvizsgálja az  olyan helyzetet, amely hátrányosan érintheti a  végső ügyfelet azáltal, hogy a  végső
ügyfél
a) a befektetési vállalkozás által korábban tartott kitettséggel ellentétes irányú kitettséget vállal, vagy
b) azzal ellentétes irányú kitettséget vállal, mint amilyen kitettséget a  pénzügyi eszköz értékesítése után
a befektetési vállalkozás vállalni kíván.
 (5) Mielőtt a  termék piacra bocsátásáról határoz, a  befektetési vállalkozás mérlegeli az  adott pénzügyi eszköz általi
veszélyeztetést a pénzügyi piacok rendes működésére vagy stabilitására.
4. § (1) A befektetési vállalkozás biztosítja, hogy a pénzügyi eszközök kialakításában részt vevő alkalmazottja rendelkezzen
a kialakítani tervezett pénzügyi eszköz jellemzőinek és kockázatainak megértéséhez szükséges szakértelemmel.
(2) A befektetési vállalkozás vezető testülete ellenőrzi a vállalkozás termékjóváhagyási folyamatát. A vezető testületnek
szóló megfelelési jelentések a  befektetési vállalkozás által kialakított pénzügyi eszközökről szóló információkat
– beleértve a  forgalmazási stratégiára vonatkozó információkat – tartalmaznak. A  megfelelési jelentéseket
a befektetési vállalkozás a Felügyelet kérésére a rendelkezésére bocsátja.
(3) A  befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bszt.) 21. § (2) bekezdése alapján kinevezett személy
ellenőrzi a  termékjóváhagyási folyamatok kidolgozását és rendszeres felülvizsgálatát annak érdekében, hogy
feltárásra kerüljön minden kockázat a  3–5.  §-ban meghatározott kötelezettségek teljesítésének elmulasztásával
kapcsolatban.
(4) Ha a  befektetési vállalkozás egy termék kialakítása során együttműködik olyan szervezetekkel is, amelyek nem
a Bszt. szerint engedélyezettek és felügyeltek vagy harmadik országbeli vállalkozásokkal, írásbeli megállapodásban
rögzítik kölcsönös feladatköreiket.
5. § (1) A  befektetési vállalkozás a  pénzügyi eszköz esetében kellő részletességgel azonosítja a  potenciális célpiacot, és
meghatározza az ügyféltípust vagy ügyféltípusokat, amelyeknek az  igényeivel, jellemzőivel és céljaival a pénzügyi
eszköz összeegyeztethető. E  folyamat részeként a  befektetési vállalkozás azonosítja azon ügyfélcsoportot vagy
ügyfélcsoportokat, amelyeknek igényei, jellemzői és céljai nem összeegyeztethetők a  pénzügyi eszközzel. Ha
befektetési vállalkozások közösen alakítanak ki egy pénzügyi eszközt, úgy csak egy célpiacot kell azonosítani.
(2) A  más befektetési vállalkozásokon keresztül forgalmazott pénzügyi eszközöket kialakító befektetési vállalkozás
a  kialakított pénzügyi eszközzel vagy hasonló pénzügyi eszközökkel, a  pénzügyi piacokkal és a  potenciális végső
ügyfelek igényeivel, jellemzőivel és céljaival kapcsolatos tudása és múltbeli tapasztalatai alapján meghatározza azon
ügyfelek igényeit és jellemzőit, akik számára a termék megfelelő.
(3) A  befektetési vállalkozás elvégzi pénzügyi eszközei forgatókönyv-elemzését, amely magában foglalja a  termék
által a  végső ügyfelek számára negatív kimenetellel járó kockázatok értékelését, ideértve a  negatív kimenetel
bekövetkeztének körülményeit. A  befektetési vállalkozás negatív körülmények között értékeli a  pénzügyi eszközt,
így különösen
a) a piaci környezet romlását,
b) a pénzügyi eszköz kialakítójánál vagy a kialakításában vagy működtetésében részt vevő harmadik személynél
pénzügyi nehézségek vagy egyéb partnerkockázat felmerülését,
c) a pénzügyi eszköznek a forgalmazhatóság szempontjából történő életképtelenné válását, vagy
d) a  pénzügyi eszköz iránti keresletnek a  vártnál sokkal magasabb szintjét, ami megterheli a  befektetési
vállalkozás erőforrásait, illetve az alapul szolgáló eszköz piacát.
 (4) A befektetési vállalkozás dönt a pénzügyi eszköznek a célpiac azonosított igényeivel, jellemzőivel és céljaival való
megfelelőségéről, így különösen
a) a pénzügyi eszköz kockázat- és nyereségprofiljának a célpiaccal való összeegyeztethetőségéről, valamint
b) figyelemmel van arra, hogy a  pénzügyi eszköz kialakításánál az  ügyfél javát szolgáló jellemzők legyenek
irányadók, és nem alkalmaz olyan üzleti modellt, amelynek esetében a  nyereségesség az  ügyfél számára
hátrányos kimenetellel jár.
(5) A befektetési vállalkozás kialakítja a pénzügyi eszközhöz javasolt díjszabási struktúrát, amelynek során figyelembe
veszi a következőket is:
a) a  pénzügyi eszköz költségei és díjai összeegyeztethetők legyenek a  célpiac igényeivel, céljaival és
jellemzőivel,
b) a  díjak ne emésszék fel a  pénzügyi eszköz elvárt hozamát, így különösen, ha a  költségek vagy díjak
a pénzügyi eszközhöz kapcsolódó várt adókedvezményeket majdnem elérik vagy meghaladják, valamint
c) a pénzügyi eszköz díjszabási struktúrája megfelelően átlátható legyen a célpiac számára, azaz ne rejtsen el
díjakat, vagy ne legyen túl összetett a megértéshez.
(6) A  pénzügyi eszköz kialakítója megküld a  forgalmazást végző befektetési vállalkozás részére minden olyan
információt, amelyek ezen befektetési vállalkozás által ajánlani vagy értékesíteni kívánt termékek szükséges
megértését és ismeretét szolgálják, annak biztosítása érdekében, hogy az  ilyen termékeket az  azonosított célpiac
igényeinek, jellemzőinek és céljainak megfelelően forgalmazzák.
(7) A  befektetési vállalkozás a  forgalmazók számára a  pénzügyi eszköz megfelelő megértését, és ajánlását vagy
értékesítését lehetővé tevő sztenderdet használ. A befektetési vállalkozás biztosítja, hogy a forgalmazónak nyújtott,
a pénzügyi eszközre vonatkozó információ magában foglalja
a) a pénzügyi eszköz forgalmazásának megfelelő csatornáira,
b) a termékjóváhagyási folyamatra, és
c) a célpiac értékelésére vonatkozó információkat is.
(8) A  befektetési vállalkozás az  általa kialakított pénzügyi eszközöket rendszeresen felülvizsgálja, figyelembe
véve minden olyan eseményt, amely lényegesen befolyásolhatja az  azonosított célpiac számára a  kockázatot.
A  befektetési vállalkozás mérlegeli a  pénzügyi eszköznek a  célpiac igényeivel, jellemzőivel és céljaival való
összhangját és a  célpiac számára történő forgalmazását. A  mérlegelés során azt is megvizsgálja, hogy olyan
ügyfélhez, akinek az igényei, jellemzői és céljai nem egyeztethetők össze a pénzügyi eszközzel, eljutott-e a pénzügyi
eszköz.
(9) A  befektetési vállalkozás a  további vagy újbóli piacra bocsátás előtt felülvizsgálja a  pénzügyi eszközöket olyan
események tekintetében, amelyek lényegesen befolyásolhatják a  befektetők számára jelentett potenciális
kockázatot, valamint rendszeres időközönként értékeli a pénzügyi eszközök tervek szerinti működését. A befektetési
vállalkozás meghatározza, hogy milyen gyakran vizsgálja felül pénzügyi eszközeit releváns tényezők alapján,
beleértve az összetettséghez kapcsolódó tényezőket vagy a folytatott befektetési stratégia innovatív jellegét.
(10) A befektetési vállalkozás azonosítja azokat az alapvetően fontos eseményeket, amelyek befolyásolhatják a pénzügyi
eszköz potenciális kockázatát vagy a hozamával kapcsolatos várakozásokat, így különösen
a) egy küszöbérték átlépését, ami befolyásolja a pénzügyi eszköz hozamprofilját vagy
b) bizonyos kibocsátók fizetőképességét, akiknek az értékpapírjai vagy biztosítékai hatással lehetnek a pénzügyi
eszköz teljesítményére.
 (11) Ha a (10) bekezdésben meghatározott események bekövetkeznek, akkor a befektetési vállalkozás
a) az  eseményre és annak a  pénzügyi eszközt érintő következményeire vonatkozó releváns információkat
az  ügyfél, illetve a  pénzügyi eszköz forgalmazói rendelkezésére bocsátja, ha a  befektetési vállalkozás nem
közvetlenül ajánlja vagy értékesíti a pénzügyi eszközt az ügyfeleknek,
b) módosítja a  termékjóváhagyási folyamat során keletkezett dokumentációt, szükség esetén megváltoztatva
a termékjóváhagyási folyamatot is,
c) leállítja a pénzügyi eszköz további kibocsátását,
d) módosítja a pénzügyi eszközt a tisztességtelen szerződési feltételek elkerülése érdekében,
e) megkeresi a forgalmazót a forgalmazási folyamat módosításának megtárgyalása céljából,
f ) megszünteti a forgalmazóval való kapcsolatot, vagy
g) tájékoztatja a Felügyeletet.
(12) A  befektetési vállalkozás megváltoztathatja a  pénzügyi eszköz értékesítési csatornáit, ha a  tudomására jut, hogy
a pénzügyi eszköz értékesítése nem a tervek szerint zajlik.
6. § (1) A befektetési vállalkozás, amikor az ügyfeleknek kínálásra vagy ajánlásra kerülő, általa vagy más vállalkozások által
kibocsátott pénzügyi eszközök és szolgáltatások köréről határoz, megfelelő és arányos módon teljesíti a  6–8.  §
követelményeit, figyelembe véve a pénzügyi eszköz jellegét, a befektetési szolgáltatást és a termék piacát.
(2) A befektetési vállalkozás szabályzatban meghatározott eljárásokkal rendelkezik annak érdekében, hogy a pénzügyi
eszközökről az azok kialakítóitól a releváns információkat beszerezhesse.
(3) A  befektetési vállalkozás tőle elvárható módon mindent megtesz annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő
és megbízható információkat kérjen a  termékekről az  azok kialakítóitól, biztosítva, hogy a  termékeket a  célpiac
jellemzőinek, céljainak és igényeinek megfelelően forgalmazhassa.
(4) Ha a  releváns információ nyilvánosan nem hozzáférhető, a  forgalmazónak tőle elvárható módon mindent meg
kell tennie, hogy megkapja a  releváns információkat a  kialakítótól vagy annak közvetítőjétől. Ez  a  kötelezettség
vonatkozik mind az elsődleges, mind a másodlagos piacokon értékesített termékekre, és arányosan alkalmazandó,
attól függően, hogy milyen mértékben szerezhető be nyilvánosan hozzáférhető információ és a  termék mennyire
összetett.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti elfogadható nyilvánosan hozzáférhető információ olyan információ, amely egyértelmű,
megbízható, és a jogszabályokban rögzített tájékoztatási követelményeknek megfelelően készült.
(6) A befektetési vállalkozás akkor is meghatározza az adott pénzügyi eszköz célpiacát, ha a pénzügyi eszköz kialakítója
nem határozott meg célpiacot.
7. § (1) A  befektetési vállalkozás megfelelő termékjóváhagyási folyamatot alkalmaz a  befektetési vállalkozás által kínálni
vagy ajánlani szándékozott termékeknek és szolgáltatásoknak az  azonosított célpiac igényeivel, jellemzőivel és
céljaival való összeegyeztethetősége érdekében, és hogy a  tervezett forgalmazási stratégia összhangban legyen
az azonosított célpiaccal.
(2) A  befektetési vállalkozás megfelelően azonosítja és értékeli azon ügyfelek körülményeit és igényeit, akikre
összpontosítani kíván, biztosítva, hogy az ügyfelek érdekei ne sérüljenek értékesítési vagy finanszírozási nyomásból
eredően. E  folyamat részeként a  befektetési vállalkozás azonosítja azon ügyfélcsoportokat, amelyeknek igényei,
jellemzői és céljai nem összeegyeztethetők a termékkel vagy szolgáltatással.
(3) A  befektetési vállalkozás a  pénzügyi eszközök kialakítóitól kapott információkat és a  saját ügyfeleire vonatkozó
információkat használja fel a  célpiac és a  forgalmazási stratégia kialakításához. Ha egy befektetési vállalkozás
kialakító és forgalmazó is, úgy csak egy célpiac-értékelést szükséges készítenie.
8. § (1) A  befektetési vállalkozás az  általa kínált vagy ajánlott pénzügyi eszközök és szolgáltatások köréről, valamint
az  érintett célpiacokról való döntéshez eljárásokat és intézkedéseket dolgoz ki és alkalmaz, amelyek biztosítják
minden alkalmazandó követelménynek való megfelelést, így különösen a  közzétételre, az  alkalmasság
vagy megfelelőség értékelésére, az  ösztönzőkre és az  összeférhetetlenség megfelelő kezelésére vonatkozó
követelményeket. A forgalmazó fokozott gondossággal jár el az új termékek kínálása vagy ajánlása esetén, valamint
ha az általa nyújtott szolgáltatás megváltozik.
(2) A  befektetési vállalkozás rendszeres időközönként felülvizsgálja és aktualizálja termékjóváhagyási folyamatait,
annak érdekében, hogy biztosítsa azok folyamatos megalapozottságát és a  céljukra való alkalmasságát, valamint
szükség esetén megfelelő intézkedéseket alkalmaz.
(3) A  befektetési vállalkozás az  általa kínált vagy ajánlott pénzügyi eszközöket és az  általa nyújtott szolgáltatásokat
rendszeresen felülvizsgálja, amelynek során figyelembe vesz minden olyan eseményt, amely lényegesen
befolyásolhatja az azonosított célpiac számára a kockázatot.
(4) A  befektetési vállalkozás a  (3)  bekezdés szerinti felülvizsgálat során értékeli legalább az  adott terméknek vagy
szolgáltatásnak az  azonosított célpiac igényeivel, jellemzőivel és céljaival való összhangját, és a  tervezett
forgalmazási stratégia megfelelőségét.
(5) A  befektetési vállalkozás újra mérlegeli a  célpiacot, illetve aktualizálja termékjóváhagyási folyamatait, ha
tudomására jut, hogy egy konkrét termék vagy szolgáltatás kapcsán rosszul azonosították a célpiacot, vagy a termék
vagy szolgáltatás többé nem felel meg az  azonosított célpiac körülményeinek, így különösen, ha a  termék piaci
változások miatt illikviddé vagy nagyon volatilissá válik.
(6) A  Bszt. 21.  § (2)  bekezdése alapján kinevezett személy ellenőrzi a  termékjóváhagyási folyamatok kidolgozását és
rendszeres felülvizsgálatát, annak érdekében, hogy feltárásra kerüljön minden kockázat a 6–8. §-ban meghatározott
kötelezettségek teljesítésének elmulasztásával kapcsolatban.
(7) A  befektetési vállalkozás biztosítja, hogy a  termékekről vagy szolgáltatásokról információt nyújtó alkalmazottja
rendelkezzen a  kínálni vagy ajánlani szándékozott termékek és a  nyújtott szolgáltatások jellemzőinek és
kockázatainak, valamint az  azonosított célpiac igényeinek, jellemzőinek és céljainak megértéséhez szükséges
szakértelemmel.
(8) A befektetési vállalkozás vezető testülete ellenőrzi a befektetési vállalkozás termékjóváhagyási folyamatát az adott
célpiacoknak kínált vagy ajánlott befektetési termékek és nyújtott szolgáltatások körének meghatározása céljából.
A  vezető testületnek szóló megfelelési jelentések a  befektetési vállalkozás által kínált vagy ajánlott termékekre és
a nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó információt tartalmazzák. A megfelelési jelentéseket a befektetési vállalkozás
a Felügyelet kérésére a rendelkezésére bocsátja.
(9) A  forgalmazó információval látja el a  pénzügyi eszközök kialakítóját az  értékesítésről, és adott esetben,
a (3) bekezdésben rögzített felülvizsgálatokról, a pénzügyi eszközök kialakítója által végzett termék-felülvizsgálatok
segítése érdekében.
(10) Ha több befektetési vállalkozás működik együtt egy termék vagy szolgáltatás forgalmazása során, akkor
a  termékjóváhagyási folyamatokra a  6–8.  §-ban meghatározott kötelezettséget a  közvetlen ügyfélkapcsolattal
rendelkező befektetési vállalkozás teljesíti. A közvetítő befektetési vállalkozás
a) a lényeges termékinformációkat eljuttatja a pénzügyi eszközök kialakítóitól a láncban utolsó forgalmazóhoz,
b) lehetővé teszi, hogy a  pénzügyi eszközök kialakítója a  termékértékesítésre vonatkozó információkat
megkaphassa annak érdekében, hogy teljesítse a  saját termékjóváhagyási folyamataira vonatkozó
kötelezettségeit, és
c) adott esetben alkalmazza az  általa nyújtott szolgáltatások kapcsán a  pénzügyi eszközök kialakítóira
vonatkozó termékjóváhagyási folyamatokra meghatározott kötelezettségeket.
9. § Ez a rendelet 2018. január 3-án lép hatályba.
10. § Ez a  rendelet a  2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az  ügyfelek pénzügyi eszközeinek és
pénzeszközeinek védelme, a  termékirányítási kötelezettségek, valamint a  díjak, jutalékok vagy pénzbeli és nem
pénzbeli juttatások nyújtására vagy átvételére alkalmazandó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló,
a  Bizottság (EU) 2016. április 7-i 2017/593 felhatalmazáson alapuló irányelve 9. és 10.  cikkének való megfelelést
szolgálja.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
12/2011. (III. 30.) BM rendelete az egységes nyomozó hatósági és ügyészségi bűnügyi statisztikáról.
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 604. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § n) pontjában,
valamint 39. § (6) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az Országos Statisztikai Adatgyűjtési Programról szóló kormányrendeletben nyilvántartott egységes nyomozó
hatósági és ügyészségi bűnügyi statisztikában (a továbbiakban: ENyÜBS) a nyomozó hatóság, illetve az ügyészség
e rendelet rendelkezései szerint látja el a büntetőeljárásról szóló törvény alapján a feljelentés elutasításával,
a nyomozási, a nyomozás-felügyeleti, illetőleg a vádelőkészítési és vádemelési tevékenységgel összefüggő statisztikai
feladatokat.
(2) Az ügyész az ENyÜBS-ben e rendelet rendelkezéseit alkalmazva hajtja végre a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló
törvény alapján az ügyész által külföldi államnál tett feljelentés, valamint a büntetőeljárás ügyész általi átadása
bűnügyi jogsegélyformák teljesítésével összefüggő statisztikai feladatokat.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. adatelemzés: az alkalmazott eljárástól függetlenül az a folyamat, amelynek során a bűnügyi statisztikai adatokból
a bűnözés és a sértetté válás jellemzőire és alakulására, a bűnüldözésre, valamint a bűnözéssel és a bűnüldözéssel
összefüggő egyéb kriminalisztikai sajátosságra vonatkozó következtetést vagy következtetéseket vonnak le;
2. adatfeldolgozás: az a folyamat, amelynek során az adatszolgáltatók az adatgyűjtő rendszerben összegyűjtött
bűnügyi statisztikai adatállományt előre meghatározott szakmai szempontok szerint összesítik és rendszerezik;
3. adatgyűjtő rendszer: a rendészetért felelős miniszter által vezetett minisztériumban működő, bűnügyi statisztikai
adatok országos gyűjtésére, valamint az összegyűjtött bűnügyi statisztikai adatállomány megőrzésére és tárolására
szolgáló számítástechnikai alkalmazás, illetőleg az annak működését biztosító informatikai megoldás;
4. adatkezelés: a bűnügyi statisztikai adaton az adatkezelő, illetve az adatgyűjtő rendszerben végzett művelet vagy
műveletek összessége, így különösen a bűnügyi statisztikai adatok rögzítése, ellenőrzése, javítása, módosítása,
kiegészítése, helyesbítése, törlése, tárolása, valamint az ügyész, a nyomozó hatóság, az adattovábbító egység,
az adatkezelő, illetőleg az adattovábbító részére történő hozzáférhetővé tétele;
5. adatkezelő: a nyomozó hatóság azon tagja és azon bűnügyi statisztikusa, illetve információs munkatársa, valamint
az az ügyész – ideértve a katonai ügyészt, az ügyészségi titkárt, az ügyészségi fogalmazót, az ügyészségi nyomozót,
az ügyészségi tisztviselőt, valamint a bűnügyi statisztikust (információs munkatársat) is –, továbbá a rendészetért
felelős miniszter által vezetett minisztériumnak az adatgyűjtő rendszer működtetésében közreműködő azon
dolgozója, aki a bűnügyi statisztikai adatot az adatkezelő rendszerben, illetve az adatgyűjtő rendszerben kezeli;
6. adatkezelő rendszer: a nyomozó hatóság és az ügyészség által működtetett, bűnügyi statisztikai adatok kezelésére,
valamint a kezelt bűnügyi statisztikai adatok folyamatos nyomon követésére, logikai és jogi összefüggéseinek
az ellenőrzésére szolgáló számítástechnikai alkalmazások és az azok működését biztosító informatikai megoldások;
7. adatlezárás: az adatkezelőnek, illetőleg az adattovábbítónak az adatkezelő rendszerben tett, az adatkezelő, illetőleg
az adattovábbító személyét, valamint az adatkezelés tényét, a rögzített adatok tartalmát, illetőleg az adattovábbítás
idejét tanúsító intézkedése;
8. adatszolgáltatás: az alkalmazott eljárástól függetlenül az a folyamat, amelynek során az adatszolgáltató a bűnügyi
statisztikai adatot meghatározott harmadik személyek, vagy a nyilvánosság részére hozzáférhetővé teszi;
9. adatszolgáltató: a statisztikáról szóló törvényben, illetőleg az Országos Statisztikai Adatgyűjtési Programról szóló
kormányrendeletben meghatározottak szerint a rendészetért felelős miniszter által vezetett minisztérium, valamint
a Legfőbb Ügyészség;
10. adattovábbítás: az egyazon bűnügyben kezelt bűnügyi statisztikai adatoknak az adatkezelő rendszerből
az adatgyűjtő rendszerbe az adattovábbító által – az adatkezelő rendszer és az adatgyűjtő rendszer között
meg valósuló dokumentált adatátadással – történő eljuttatása;
11. adattovábbító: a nyomozó hatóság, illetőleg az ügyészség adattovábbító egységénél bűnügyi statisztikai
adatoknak az adatkezelő rendszerből az adatgyűjtő rendszerbe történő eljuttatását végző természetes személy;
12. adattovábbító egység: a nyomozó hatóság, illetőleg az ügyészség által működtetett szervezeti egység, amely
a bűnügyi statisztikai adatoknak az adatkezelő rendszerből az adatgyűjtő rendszerbe történő eljuttatását végzi;
13. bűnügyi statisztikai adat: a statisztikai adatlapon szereplő olyan, a megfigyelési egységgel összefüggő
személyazonosításra alkalmatlan adat, amely a bűnügyi statisztikai adat rögzítésére okot adó büntetőeljárási döntés
meghozataláig keletkezett;
14. bűnügyi statisztikai adat rögzítésére okot adó büntetőeljárási döntés: a feljelentés elutasítása, a nyomozás részbeni
mellőzése, a nyomozás felfüggesztése, az eljárás felfüggesztése, a nyomozás megszüntetése, a vádemelés,
a vádemelés részbeni mellőzése, a közvetítői eljárásra utalás tárgyában hozott döntés, a vádemelés elhalasztása,
valamint a külföldi államnál tett feljelentés és a büntetőeljárás átadása;
15. megfigyelési egység: a bűnözés mint társadalmi jelenség ENyÜBS által történő számbavételének az alapkategóriája,
tárgyi oldalon a bűncselekmény, illetve a büntetendő cselekmény és a sértett, alanyi oldalon az elkövető;
16. nyomozó hatóság: a büntetőeljárásról szóló törvényben meghatározott nyomozó hatóságok;
17. statisztikai adatlap: az ENyÜBS által gyűjtött, az Országos Statisztikai Adatgyűjtési Programról szóló
kormányrendeletben meghatározott adatköröknek megfelelően strukturált, az adatkezelő rendszerben megfigyelési
egységenként rögzített bűnügyi statisztikai adatok összessége.
3. § (1) A nyomozó hatóság és az ügyészség minden bűncselekmény, illetve minden büntetendő cselekmény, továbbá
minden elkövető és minden sértett vonatkozásában, megfigyelési egységenként rögzítik a bűnügyi statisztikai
adatokat az adatkezelő rendszerben.
(2) A bűnügyi statisztikai adat csak akkor kezelhető, ha az olyan adatból keletkezett, amelynek feltárása során a nyomozó
hatóság, illeve az ügyész megtartotta a büntetőeljárásról szóló törvény bizonyítás általános szabályaira vonatkozó
rendelkezéseit.
4. § A bűnügyi statisztikai adatot az a nyomozó hatóság, illetve az az ügyészség rögzíti, amelyik a bűnügyi statisztikai adat
rögzítésére okot adó büntetőeljárási döntést meghozza.
5. § (1) Ha a nyomozást a nyomozó hatóság önállóan végzi, de a bűnügyi statisztikai adat rögzítésére okot adó büntetőeljárási
döntés meghozatalára kizárólag az ügyész jogosult, akkor a nyomozó hatóság az eljárásában keletkezett bűnügyi
statisztikai adatokat rögzíti és azokat – a nyomozás iratai ügyésznek történő átadásával egyidejűleg – az ügyész
részére hozzáférhetővé teszi az adatkezelő rendszerben.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti esetben az ügyész megítélése szerint nincsen helye kizárólag az ügyész által meghozható
bűnügyi statisztikai adat rögzítésére okot adó büntetőeljárási döntésnek és ezért arra utasítja a nyomozó hatóságot,
hogy az a saját hatáskörében hozzon a bűnügyi statisztikai adat rögzítésére okot adó büntetőeljárási döntést, akkor
gondoskodik arról, hogy a bűnügyi statisztikai adatok – a nyomozás iratai nyomozó hatóságnak történő
visszajuttatásával egyidejűleg – a nyomozó hatóság részére hozzáférhetővé váljanak az adatkezelő rendszerben.
(3) Ha az ügyész nem teszi meg a (2) bekezdés szerinti intézkedést, akkor az (1) bekezdés szerinti esetben gondoskodik
a bűnügyi statisztikai adatok rögzítésének a folytatásáról, valamint a nyomozó hatóság által addig rögzített bűnügyi
statisztikai adatok helyességének az ellenőrzéséről, a szükség szerinti kijavításáról, kiegészítéséről, vagy
helyesbítéséről.
(4) Ha a nyomozó hatóság a saját hatáskörében hozott a bűnügyi statisztikai adat rögzítésére okot adó büntetőeljárási
döntést, de azt az ügyész megváltoztatja, akkor az ügyész ennek megfelelően gondoskodik a bűnügyi statisztikai
adatok kijavításáról, kiegészítéséről, vagy helyesbítéséről.
(5) Ha az ügyész arra utasítja a nyomozó hatóságot, hogy az a saját hatáskörében hozott bűnügyi statisztikai adat
rögzítésére okot adó büntetőeljárási döntése helyett hozzon a bűnügyi statisztikai adat rögzítésére okot adó más
büntetőeljárási döntést, akkor utasítást ad a bűnügyi statisztikai adatok kijavítására, kiegészítésére, vagy
helyesbítésére is. Ilyen esetben az ügyész gondoskodik arról, hogy a bűnügyi statisztikai adatok – a nyomozás iratai
nyomozó hatóságnak történő átadásával egyidejűleg – a nyomozó hatóság részére hozzáférhetővé váljanak
az adatkezelő rendszerben.
(6) A felettes ügyész az (1)–(5) bekezdésben foglaltak megfelelő alkalmazásával jár el akkor is, ha a bűnügyi statisztikai
adatokat az ügyész rögzítette.
6. § (1) Ha a bűnügyi statisztikai adat rögzítésére okot adó büntetőeljárási döntést a nyomozó hatóság hozza meg, a nyomozó
hatósági adatkezelő a bűnügyi statisztikai adatot a bűnügyi statisztikai adat rögzítésére okot adó büntetőeljárási
döntés elleni jogorvoslat előterjesztésére nyitva álló határidő elteltét, illetve az előterjesztett jogorvoslat elutasítását
követően haladéktalanul hozzáférhetővé teszi a nyomozó hatóság adattovábbító egysége részére az adatkezelő
rendszerben.
(2) Ha a bűnügyi statisztikai adat rögzítésére okot adó büntetőeljárási döntést az ügyész hozza meg, az ügyészségi
adatkezelő a bűnügyi statisztikai adatot a bűnügyi statisztikai adat rögzítésére okot adó büntetőeljárási döntés
meghozatalát, illetőleg, ha e döntés ellen a büntetőeljárásról szóló törvény értelmében jogorvoslatnak van helye,
a jogorvoslat előterjesztésére nyitva álló határidő elteltét, illetve az előterjesztett jogorvoslat elutasítását követően
haladéktalanul hozzáférhetővé teszi az ügyészség adattovábbító egysége részére az adatkezelő rendszerben.
(3) Ha a nyomozó hatóság az (1) bekezdésben foglaltak szerint hozza meg a bűnügyi statisztikai adat rögzítésére okot adó
büntetőeljárási döntést, az ehhez kapcsolódó bűnügyi statisztikai adatokat az adatkezelő rendszerben az ügyészség
részére teszi hozzáférhetővé, ha ugyanazon bűnügyben helye van olyan bűnügyi statisztikai adat rögzítésére okot adó
büntetőeljárási döntés meghozatalának is, amelyre a büntetőeljárásról szóló törvény értelmében kizárólag az ügyész
jogosult. Ilyen esetben az ügyész az egyazon bűnügyben rögzített valamennyi bűnügyi statisztikai adat
vonatkozásában, az 5. §-ban foglaltakra is figyelemmel, a (2) bekezdésben foglaltak szerint jár el.
(4) Az egyazon bűnügyben rögzített bűnügyi statisztikai adatokat az (1) bekezdés szerinti esetben a nyomozó hatósági
adatkezelő a nyomozó hatóság adattovábbító egysége részére, a (2) bekezdés szerinti esetben az ügyészségi
adatkezelő az ügyészség adattovábbító egysége részére egységesen teszi hozzáférhetővé akkor is, ha az adott
bűnügyben
a) több – akár egymással azonos, akár egymástól eltérő – bűnügyi statisztikai adat rögzítésére okot adó
büntetőeljárási döntés meghozatalára került sor,
b) az a) pont szerinti esetben a bűnügyi statisztikai adat rögzítésére okot adó büntetőeljárási döntések közül
egyeseket a nyomozó hatóság, másokat az ügyész hozott.
7. § (1) Az adattovábbító az adatkezelő rendszerben ellenőrzi a bűnügyi statisztikai adatok tartalmi helyességét és logikai
összefüggéseit. A bűnügyi statisztikai adatok tartalmi helytelenségének, vagy a logikai összefüggések hibájának
észlelése esetén az adattovábbító felhívja a bűnügyi statisztikai adatokat az adatkezelő rendszerben részére
hozzáférhetővé tevő adatkezelőt a tartalmi helytelenség, illetve a logikai hiba kijavítására és ezzel egyidejűleg
a tartalmi helytelenséggel, illetve a logikai hibával érintett bűnügyi statisztikai adatokat az adatkezelő rendszerben
ezen adatkezelő részére hozzáférhetővé teszi.
(2) Az adatkezelő az adattovábbító (1) bekezdés szerinti felhívásának teljesítését – illetőleg e felhívás alaptalan voltának
a tisztázását – követően a bűnügyi statisztikai adatot az adattovábbító egység részére haladéktalanul hozzáférhetővé
teszi az adatkezelő rendszerben.
8. § A bűnügyi statisztikai adatoknak az adatkezelő rendszerben az ügyész, a nyomozó hatóság, az adatkezelő,
az adattovábbító, illetve az adattovábbító egység részére történő hozzáférhetővé tételét megelőzően az adatkezelő,
illetve az adattovábbító lezárja a bűnügyi statisztikai adatokat.
9. § (1) Az adattovábbító az egyazon bűnügyben rögzített valamennyi bűnügyi statisztikai adatot lezárja és a 7. §-ban
foglaltakra figyelemmel, haladéktalanul továbbítja az adatgyűjtő rendszerbe.
(2) Amennyiben a bűnügyi statisztikai adatot az adatgyűjtő rendszerben kezelő adatkezelő észleli a számára továbbított
bűnügyi statisztikai adat tartalmi helytelenségét, illetve logikai összefüggéseinek a hibáját, felhívja az adattovábbítót
a tartalmi helytelenség, illetve a logikai hiba kijavítása érdekében szükséges intézkedés megtételére és ezzel
egyidejűleg a tartalmi helytelenséggel, illetve a logikai hibával érintett bűnügyi statisztikai adatot az adattovábbító
részére hozzáférhetővé teszi.
10. § Az adattovábbító egység, ha a bűnügyi statisztikai adatkezelést
a) a rend őrség nyomozó hatósága végzi, a rend őrség nyomozó hatóságainak hatásköréről és illetékességéről szóló
rendeletben meghatározott központi nyomozó hatóság, illetőleg területi nyomozó hatóság;
b) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) nyomozó hatósága végzi, a NAV Bűnügyi Főigazgatósága;
c) az ügyészség végzi, a megyei (fővárosi) főügyészség, a Központi Nyomozó Főügyészség, illetőleg a Katonai
Főügyészség
szervezetében működik. 11. § (1) Az adatkezelő felel a bűnügyi statisztikai adatok tartalmi helyességéért és azért, hogy azok megfeleljenek a bűnügyi
statisztikai adat rögzítésére okot adó büntetőeljárási döntésnek.
(2) A rend őrség nyomozó hatóságainak hatásköréről és illetékességéről szóló rendeletben meghatározott központi,
illetve területi nyomozó hatóság vezetője, a NAV Bűnügyi Főigazgatója, valamint a megyei (fővárosi) főügyész,
a Központi Nyomozó Főügyészség vezetője és a katonai főügyész felel azért, hogy az alárendeltségébe tartozó
a) adatkezelők a bűnügyi statisztikai adat rögzítésére okot adó büntetőeljárási döntésnek megfelelően, hiánytalanul
és teljes körűen rögzítsék a bűnügyi statisztikai adatokat az adatkezelő rendszerben,
b) adattovábbítók a részükre az adatkezelő rendszerben hozzáférhetővé tett bűnügyi statisztikai adatokat
folyamatosan, maradéktalanul és időszerűen továbbítsák az adatgyűjtő rendszerbe.
(3) A bűnügyi statisztikai adatok kezelését, lezárását és továbbítását, ha azt
a) a rend őrség nyomozó hatósága végzi, az országos rend őrfőkapitány,
b) a NAV nyomozó hatósága végzi, a NAV elnöke,
c) az ügyészség végzi, a legfőbb ügyész
irányítja és ellenőrzi.
12. § (1) A rendészetért felelős miniszter által vezetett minisztérium az adatgyűjtő rendszerben összegyűjtött bűnügyi
statisztikai adatállomány teljességét adatfeldolgozás és felhasználás céljából legkésőbb minden hónap ötödik napját
követő első munkanapon átadja a Legfőbb Ügyészségnek.
(2) A rendészetért felelős miniszter által vezetett minisztérium a rend őrség nyomozó hatóságai által folytatott
büntetőeljárásokkal, illetve a rend őrség nyomozó hatóságai által hozott bűnügyi statisztikai adat rögzítésére okot adó
büntetőeljárási döntésekkel összefüggő bűnügyi statisztikai adatállományt adatfeldolgozás és felhasználás céljából
legkésőbb minden hónap ötödik napját követő első munkanapon átadja az Országos Rendőr-főkapitányságnak.
(3) A rendészetért felelős miniszter által vezetett minisztérium a NAV nyomozó hatóságai által folytatott
büntetőeljárásokkal, illetőleg a NAV nyomozó hatóságai által hozott bűnügyi statisztikai adat rögzítésére okot adó
büntetőeljárási döntésekkel összefüggő bűnügyi statisztikai adatállományt adatfeldolgozás és felhasználás céljából
legkésőbb minden hónap ötödik napját követő első munkanapon átadja a NAV Bűnügyi Főigazgatóságának.
(4) A rendészetért felelős miniszter által vezetett minisztérium a bűnügyi statisztikai adatállományok (1)–(3) bekezdés
szerinti átadását az adatgyűjtő rendszer és az adatkezelő rendszer között meg valósuló dokumentált adatátadással
teljesíti.
(5) Az adatszolgáltatók a náluk lévő bűnügyi statisztikai adatállományt országos összesítésben, továbbá a nyomozó
hatóság és az ügyészség illetékessége, valamint az ország területi beosztása szerinti tagolásban folyamatosan
feldolgozzák.
(6) A rendészetért felelős miniszter által vezetett minisztérium az (1) bekezdésben meghatározott adatállományt
az (5) bekezdésben meghatározottak szerint feldolgozza és ebből az adatfeldolgozásból az (1) bekezdésben
meghatározott határidőben az erre a célra rendszeresített honlapon adatszolgáltatást teljesít.
(7) Az adatszolgáltatók a feldolgozott bűnügyi statisztikai adatokból a honlapjukon a (6) bekezdésben
meghatározottakon kívül is folyamatosan adatszolgáltatást teljesítenek, valamint a feldolgozott bűnügyi statisztikai
adatokból készített elemzéseket a honlapjukon közzéteszik. Az adatszolgáltatók erre irányuló, bárki által
előterjeszthető kérelem alapján a honlapjukon történő közzétételtől eltérő módon is a kérelmező, vagy az általa
meghatározott más személy rendelkezésére bocsájtják a feldolgozott bűnügyi statisztikai adatokat, vagy az azok
alapján készült elemzést.
(8) A bűnügyi statisztikai adatok a Központi Statisztikai Hivatalnak statisztikai célra az Országos Statisztikai Adatgyűjtési
Programról szóló kormányrendelet rendelkezéseivel összhangban átadhatók.
13. § (1) Az ENyÜBS koordinációját a rendészetért felelős miniszter és a legfőbb ügyész által kinevezett három-három főből,
valamint a NAV elnöke és az országos rend őrfőkapitány által kinevezett két-két főből álló munkacsoport
(a továbbiakban: bűnügyi statisztikai munkacsoport) látja el. A kinevező a bűnügyi statisztikai munkacsoport tagját
a bűnügyi statisztikai munkacsoportban ellátott tevékenységéért díjazásban részesítheti.
(2) A bűnügyi statisztikai munkacsoport tagjainak kinevezése határozatlan időre szól és azt a kinevező bármikor indokolás
nélkül azonnali hatállyal visszavonhatja.
(3) A bűnügyi statisztikai munkacsoportban fennálló tagság megszűnik a bűnügyi statisztikai munkacsoport tagjának
a) lemondásával,
b) halálával,
c) a kinevezése visszavonásával,
d) a kinevezővel fennálló jogviszonya megszűnésével.
(4) A (3) bekezdés a) pontja szerinti lemondás a bűnügyi statisztikai munkacsoport tagjának a kinevezőhöz intézett
nyilatkozatával történik, ami bármikor, indokolás nélkül előterjeszthető. A lemondás azonnali hatályú.
(5) A bűnügyi statisztikai munkacsoportban fennálló tagság bármely okból történő megszűnése esetén a kinevező
haladéktalanul, de legkésőbb a tagság megszűnésétől számított harminc munkanapon belül új tagot nevez ki.
(6) A bűnügyi statisztikai munkacsoport a tagjai közül vezetőt választ, akinek személyéről tájékoztatja
az adatszolgáltatókat.
(7) A bűnügyi statisztikai munkacsoport maga állapítja meg a működési szabályait.
14. § (1) A bűnügyi statisztikai munkacsoport figyelemmel kíséri és értékeli
a) az adatrögzítést,
b) az adatkezelést,
c) az adatlezárást,
d) az adatfeldolgozást,
e) az adatszolgáltatást, valamint
f) az adattovábbítást.
(2) A bűnügyi statisztikai munkacsoport az ENyÜBS által gyűjtött adatokra vonatkozóan az Országos Statisztikai
Adatgyűjtési Programról szóló kormányrendeletben meghatározottakra figyelemmel a szükséges mértékben
aktualizálja a statisztikai adatlapokat és javaslatot tesz az aktualizált statisztikai adatlapoknak az adatszolgáltatók
honlapján való közzétételére, továbbá kidolgozza a statisztikai adatlapok kitöltésének a részletszabályait, valamint
gondoskodik az ENyÜBS kódszótárak naprakészségéről.
(3) A bűnügyi statisztikai munkacsoport a bűnügyi statisztikai adatok helytállóságának megállapítása érdekében
az adatszolgáltatók által kezdeményezett célvizsgálatokat és ellenőrzéseket hajt végre az (1) bekezdésben
meghatározott feladatai körében. A célvizsgálatok és az ellenőrzések eredményéről haladéktalanul tájékoztatja
az adatszolgáltatókat.
(4) A bűnügyi statisztikai munkacsoport szükség szerint, de havonta legalább egy alkalommal ülést tart, üléseire
meghívhat olyan személyt is, aki nem tagja a bűnügyi statisztikai munkacsoportnak.
15. § (1) Ez a rendelet a (2) bekezdésben foglalt kivétellel a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 1–12. §-a, valamint 16. §-a 2011. július 1-jén lép hatályba.
(3) Az adatszolgáltatók e rendelet kihirdetését követő tíz munkanapon belül kinevezik a bűnügyi statisztikai
munkacsoport három-három tagját, illetve felkérik a NAV elnökét és az országos rend őrfőkapitányt a bűnügyi
statisztikai munkacsoport további két-két tagjának ugyanezen határidőig történő kinevezésére. A bűnügyi statisztikai
munkacsoport tagjai kinevezését követő tíz munkanapon belül megtartja az alakuló ülését, ahol megválasztja
a vezetőjét.
(4) A bűnügyi statisztikai munkacsoport kidogozza a statisztikai adatlapok kitöltésének a részletszabályait, valamint
aktualizálja az ENyÜBS kódszótárakat és azokat 2010. május 1-jéig eljuttatja az adatkezelőkhöz és
az adattovábbítókhoz. A bűnügyi statisztikai munkacsoport gondoskodik arról, hogy az adatkezelők és
az adattovábbítók 2010. június 30-ig az e rendelet rendelkezéseinek alkalmazásához szükséges megfelelő képzésben
részesüljenek.
(5) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
16. § Hatályát veszíti
a) az egységes nyomozó hatósági és ügyészségi bűnügyi statisztikáról szóló 59/2007. (XII. 23.) IRM rendelet,
b) az egységes nyomozóhatósági és ügyészségi bűnügyi statisztika adatlapjairól, a kitöltési kódszótárakról és
a kitöltési szabályzatról szóló 1/2009. (I. 10.) IRM tájékoztató.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
27/2012. (IV. 2.) OGY határozata a köztársasági elnök lemondásának elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés Schmitt Pál köztársasági elnök 2012. április 2-án tett lemondását elfogadja.
2. Ez az országgyűlési határozat elfogadásakor lép hatályba.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
1443/2019. (VII. 26.) Korm. határozata a Magyar Nemzeti Táncegyüttes állandó játszóhely-kialakítását célzó beruházás előkészítésének a Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyar Nemzeti Táncegyüttes állandó játszóhelyének a  Budapest, belterület 38837/7 helyrajzi számú,
természetben a 1087 Budapest, Kerepesi út 29/b szám alatti ingatlanon történő kialakítására, továbbá a kapcsolódó
fejlesztések megvalósítására irányuló beruházás (a továbbiakban: Beruházás) koncepciójával, valamint a Beruházás
ennek megfelelő előkészítésének szükségességével;
2. a Beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki;
 3. a  Beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásáról szóló 233/2018. (XII. 6.) Korm. rendelet
(a  továbbiakban: Rendelet) 2.  § (2)  bekezdés b), c), k), l), n), o) és p)  pontja szerinti előkészítési fázisaira
– a kifizetéshez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – összesen 638 226 000 forint
forrást biztosít a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím,
4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére azzal, hogy az előkészítési fázisokat legkésőbb 2021. november 1.
napjáig kell megvalósítani;
4. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a Beruházás előkészítési feladatainak finanszírozása érdekében – a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós
illetékkel és a  kincstári díjakkal együtt – összesen 638 226 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv.
1. melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím,
4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelési előirányzatok cím, 28. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok támogatása alcím
javára az  1.  melléklet szerint, elszámolási, valamint a  fel nem használt rész tekintetében a  Beruházás Előkészítési
Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
A fel nem használt rész visszafizetése tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 6. pont a) alpontja szerinti jelentés tudomásulvételét követő 15 napon belül
5. egyetért azzal, hogy
a) a  3.  pont szerinti előkészítési feladatokat – az  emberi erőforrások miniszterének szakmai felügyeletével és
együttműködésével – a Honvéd Együttes Művészeti Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság,
b) a Beruházást a Beruházási Ügynökség
valósítsa meg;
6. felhívja
a) az emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen jelentést a Rendelet 8. § (1) bekezdése szerinti beszámolási
kötelezettség teljesítése érdekében a  3.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának
állapotáról, valamint a felhasznált forrás összegéről,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 3. pont szerinti véghatáridő lejártát követő 30 napon belül
b) a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a Beruházás megvalósítására lefolytatott
feltételes közbeszerzési eljárás eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  Beruházás
megvalósításáról, a  kivitelezéshez kapcsolódó kötelezettségvállalási összeg és a  kifizetések ütemezésének,
valamint az üzemeltetési költségek bemutatásával;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a Beruházás megvalósítását célzó feltételes közbeszerzési eljárást követően
7. egyetért azzal, hogy a  Beruházással létrejövő létesítmény vagyonkezelője és üzemeltetője a  Honvéd Együttes
Művészeti Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság legyen.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2010. (VI. 14.) KIM utasítása a közigazgatási és igazságügyi miniszter feladat- és hatáskörébe tartozó egyes közigazgatási hatósági döntések kiadmányozásának átruházásáról.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva a következő
utasítást adom ki: 1. Dr. Gáva Krisztián, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) helyettes államtitkára
a miniszter által átruházott hatáskörben a) dönt a névváltoztatási és névmódosítási ügyekben,
b) dönt az anyakönyvezéssel kapcsolatos jogorvoslati kérelmekről, c) másodfokú hatósági jogkörben eljár a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala által
közigazgatási hatósági ügyben első fokon hozott döntések ellen előterjesztett fellebbezések tárgyában, valamint
felügyeleti jogkört gyakorol a közigazgatási hatósági döntések tekintetében,
d) eljár a közigazgatási hivatali hatósági ügyben előterjesztett fellebbezés tárgyában, valamint felügyeleti jogkört
gyakorol a hatósági döntések tekintetében, e) engedélyezi a szolgálati útlevél kiadását,
f) kijelöli az anyakönyvi szakvizsgára a vizsgabizottság elnökét.
2. Ez az utasítás a Hivatalos Értesítőben való közzétételét követő napon lép hatályba, és a minisztérium Szervezeti és
Működési Szabályzata hatálybalépésének napján hatályát veszti. Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
137/2009. (X. 16.) FVM rendelete az anyajuhtartás „de minimis” támogatásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és vidékfejlesztési
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának a) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
a) agrár „de minimis” rendelet: az EK-szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott
csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2007. december 20-i 1535/2007/EK
bizottsági rendelet;
b) anyajuh: minden olyan, a juh fajhoz tartozó nőivarú állat, amely a birtokon tartás utolsó napjáig már legalább egy
ízben ellett, vagy legalább egyéves;
c) támogatási rendelet: az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes terület alapú támogatás
(SAPS), valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2009. évi igénybevételével
kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 37/2009. (IV. 3.) FVM rendelet;
d) regisztrált mezőgazdasági termelő: a támogatási rendelet 1. § 1. pontja szerinti mezőgazdasági termelő.
2. § (1) E rendelet alapján anyajuh tartásához vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe.
(2) A támogatás igénybevételére az a regisztrált mezőgazdasági termelő jogosult, aki a támogatási rendelet 34–37. §-a
szerint anyajuhtartási támogatásban részesül.
(3) A támogatás mértéke 1240 Ft/anyajuh. A támogatás a támogatási rendelet 34–37. §-a szerinti támogatás alapját
képező állatok után vehető igénybe. A támogatás országos szinten a 2009. évre vonatkozóan legfeljebb 840 000 egyed
után nyújtható. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továb biak ban: MVH) a támogatási összeg agrár „de
minimis” rendelet szerinti nyilvántartása céljából, a 2009. május 1-jén érvényes, az Európai Központi Bank által
közzétett két tizedesjegy pontossággal meghatározott forint/euró árfolyamot veszi figye lembe.
(4) A támogatás regisztrált mezőgazdasági termelőnként, naptári évenként egy alkalommal nyújtható, és összege
termelőnként nem haladhatja meg egy évre vonatkozóan a 2.500 eurót, valamint az agrár „de minimis” rendelet
3. cikkének (2) bekezdése szerinti küszöbértéket.
3. § (1) Támogatási kérelemnek a támogatási rendelet 37. §-ának (1) bekezdése alapján benyújtott támogatási kérelem
minősül.
(2) Az MVH határozatban közli a jogosulttal, hogy csekély összegű támogatásban részesül. A csekély összegű
támogatásról hozott határozatnak tartalmaznia kell az agrár „de minimis” rendelet pontos címét, az Európai Közösség
Hivatalos Lapjában való kihirdetése napját, valamint meg kell határoznia a támogatás pontos összegét euróban és
forintban kifejezve.
(3) A támogatás egyösszegű kifizetésére 2010. április 30-ig kerül sor.
4. § Az e rendelet alapján nyújtott támogatás az agrár „de minimis” rendelet hatálya alá tartozik.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az anyajuhtartás „de minimis” támogatásáról szóló 122/2008. (IX. 16.) FVM
rendelet hatályát veszti. E bekezdés az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
15/2017. (V. 2.) NFM rendelete az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összessége gyakorlójának kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 3.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az államot megillető tulajdonosi
jogok és kötelezettségek összessége gyakorlójának – a  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény
7/A.  § (1)  bekezdés a)  pontja alapján – 2026. december 31-ig a  Paksi Atomerőmű két új blokkja tervezéséért,
megépítéséért és üzembe helyezéséért felelős tárca nélküli minisztert jelölöm ki.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az  MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság felett az  államot
megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről szóló 45/2014. (XI. 14.)
NFM rendelet.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1673/2018. (XII. 13.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport Célelőirányzatok jogcím előirányzatának megemeléséről és egyéb intézkedésről.
A Kormány
 1. a Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 12.  §
(2)  bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet,
2.  Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcímcsoport 13. Célelőirányzatok jogcím előirányzatának 55  000  000  000 forinttal történő megemelését,
az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  Állami Egészségügyi Ellátó Központ közreműködésével
gondoskodjon az  irányítása alá tartozó közfinanszírozott egészségügyi szakellátást nyújtó intézmények vezetői és
vezetőhelyettesei juttatási rendszerének olyan átalakításáról, amely figyelembe veszi az  intézmény működésének
gazdasági hatékonyságát és az intézmény likviditási helyzetét.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
29/2009. (XII. 31.) FVM utasítása a Komárom-Esztergom Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Komárom-Esztergom Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének
szabályozása érdekében a Komárom-Esztergom Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és
Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) ezen utasítás mellékleteként kiadom.
2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Komárom-Esztergom Megyei
Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal 2007. január 31-én kelt Szervezeti és Működési Szabályzata.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
301/2013. (VI. 12.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa tagjává történő kinevezésről.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 38. § (1) bekezdése
alapján – a  Gazdasági Versenyhivatal elnökének javaslatára – dr. Ruszthiné dr. Juhász Dorinát 2013. július 1-jei
hatállyal hat évig terjedő időtartamra a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa tagjává kinevezem.
Budapest, 2013. június 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2013. (V. 17.) NFM utasítása az illetményszámfejtés eljárási rendjéről.
A központosított illetményszámfejtés szabályairól szóló 422/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet előírásai alapján – figyelemmel a
jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a Nemzeti Fejlesztési Minisztériumnál a központosított
illetményszámfejtéssel kapcsolatos feladatokat és eljárási rendet az alábbiak szerint szabályozom:
1. Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: NFM), mint illetményszámfejtő helyet
működtető költségvetési szerv állami vezetői, miniszteri biztosai, az NFM-mel kormányzati szolgálati jogviszonyban
álló kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők, munkaviszonyban álló munkavállalók, valamint munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszonyban állók (ösztöndíjas foglalkoztatottak, prémium évek programba helyezettek)
(a  továbbiakban együtt: foglalkoztatott) illetményének és egyéb járandóságainak számfejtésével összefüggő
feladatokra terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § Az utasítás alkalmazásában
1. központosított illetményszámfejtés: a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: MÁK) által biztosított egységes
illetményszámfejtési, eljárási és információs rendszer, amely az NFM-ben foglalkoztatottak illetményének
számfejtésére és a kapcsolódó adatszolgáltatásra terjed ki;
2. NFM illetményszámfejtő hely: az NFM Gazdálkodási Főosztály Gazdálkodási Osztálya.
3. Az illetményszámfejtés működése 3. § (1) A központosított illetményszámfejtéssel kapcsolatos feladatokat a MÁK és az NFM illetményszámfejtő hely közösen
látja el.
(2) A MÁK illetményszámfejtési feladatait a MÁK és az NFM között létrejött Együttműködési Megállapodás tartalmazza.
 (3) Az NFM illetményszámfejtő hely feladatai magukban foglalják az illetményszámfejtés előkészítését, az adatszolgáltatást,
az illetményszámfejtés ellenőrzését, valamint a nem rendszeres és külső személyi juttatások intézményi ágon történő
számfejtését.
4. Az NFM illetményszámfejtő hely rendszeres illetményszámfejtéssel kapcsolatos feladatai
4. § (1) Az illetményszámfejtés előkészítése során az NFM illetményszámfejtő hely végzi a foglalkoztatottakkal kapcsolatos
dokumentumok (jogviszony létesítése, módosítása, megszűnése, megszüntetése) felülvizsgálatát, a járandóságokat
terhelő levonások, az egészségbiztosítás pénzbeli ellátásaival összefüggő, bizonylatok ellenőrzését és a MÁK felé
történő továbbítását a (2)–(7) bekezdésben foglaltak szerint.
(2) Az NFM illetményszámfejtő hely a Személyügyi és Igazgatási Főosztály által megküldött, az 1. § szerinti jogviszonyok
létesítésével kapcsolatos alábbi dokumentumokat továbbítja a MÁK részére:
a) kinevezés;
b) adatfelvételi lap a foglalkoztatott törzsadatairól;
c) előző munkáltatótól kapott igazolások: adó adatlap, levonásokkal kapcsolatos nyilatkozatok, munkaviszony
igazolás, igazolás az egészségbiztosítási ellátásokhoz (az előző jogviszonyból származó igazolások hiányában,
a foglalkoztatott nyilatkozata a köztartozás-mentességről);
d) igazolvány a biztosítási jogviszonyról és egészségbiztosítási ellátásokról (ennek hiányában nyilatkozat arról,
hogy azt kiadni, pótolni a foglalkoztatott nem tudja);
e) letiltások (köztartozások, gyermektartási díj esetén); f ) levonásokkal kapcsolatos nyilatkozatok (szakszervezeti tagság, önkéntes nyugdíj- és egészségpénztári saját
rész, meghatalmazás folyószámlára való fix összegű utalásról);
g) önkéntes nyugdíjpénztári belépési nyilatkozat;
h) egészségpénztári belépési nyilatkozat;
i) cafetéria nyilatkozat;
j) ösztöndíjas foglalkoztatott esetén a vonatkozó szerződés, adatfelvételi lap, START-kártya;
k) prémiuméves foglalkoztatott, valamint különleges foglalkoztatási állományba helyezett esetén a
foglalkoztatásról szóló megállapodás.
 (3) Az NFM illetményszámfejtő hely a Személyügyi és Igazgatás Főosztály által megküldött, az 1. § szerinti jogviszonyok
megszüntetésével kapcsolatos alábbi dokumentumokat továbbítja a MÁK részére:
a) jogviszonyt megszüntető dokumentum;
b) cafetéria elszámolás;
c) elszámoló lap.
(4) Az NFM illetményszámfejtő hely a (2) és (3) bekezdésben foglaltakon túlmenően az alábbi dokumentumokat
továbbítja a MÁK részére:
a) jogviszony-módosítások, átsorolások, kinevezés-módosítások dokumentumai;
b) a szervezeti egységek által megküldött távolmaradási jelentések alapján, az igazolt és igazolatlan távollétek,
betegség miatti távollétek, gyermek gondozása, ápolása miatti távollétek rögzített állománya;
c) egészségbiztosítási ellátásokkal (táppénz, üzemi baleseti táppénz, terhességi gyermekágyi segély,
gyermekgondozási díj) kapcsolatos igazolások, igénybejelentések;
d) a bírósági letiltás alapján történő végrehajtás (egyidejűleg az érintett munkatárs, valamint a letiltás
érvényesítését kérő személy értesítése a letiltás foganatosításáról);
e) egyéb, az illetményszámfejtést érintő változás dokumentumai (önkéntes kölcsönös nyugdíj- vagy
egészségpénztári belépés, átlépés);
f ) jogalap nélküli kifizetések esetén (pl. munkabér túlfizetés) a visszafizetésről szóló határozat eredeti példánya;
g) szervezeti átalakulás esetén az egyes szervezeti egységek részére biztosított azonosító kódok.
(5) Az NFM illetményszámfejtő hely ellenőrzi a MÁK által végzett havi illetményszámfejtést, majd a javításokat,
módosításokat megküldi a MÁK részére.
(6) A MÁK által végzett havi főszámfejtést követően az NFM illetményszámfejtő hely az E-adattárból letöltött alábbi
utalási állományokat:
a) MÁK által elszámolt nettó járandóságok;
b) pénzbeli egészségbiztosítási ellátások;
c) letiltások, levonások;
d) önkéntes kölcsönös nyugdíj- és egészségpénztári egyéni tagdíjak és munkáltatói kiegészítések;
e) nem rendszeres ágon számfejtett kifizetések
a bizonylatokkal együtt átadja a Gazdálkodási Főosztály Igazgatási Pénzügyi Osztály részére utalás céljából.
(7) Az NFM illetményszámfejtő hely feladata az (1)–(6) bekezdésben foglaltakon túlmenően:
a) munkáltatói szerződések megkötésének előkészítése az önkéntes kölcsönös nyugdíj-, valamint
egészségpénztárakkal;
b) az önkéntes nyugdíj- és egészségpénztári bevallással kapcsolatban a MÁK által megküldött összesített,
pénztárankénti lista ellenőrzése és továbbítása a pénztárak felé;
c) a jövedelemre vonatkozó igazolások, valamint az Európai Egészségbiztosítási Kártya igénylésére szolgáló
igazolások kiadása;
d) a személyi jövedelemadó bevallással kapcsolatos munkáltatói igazolások, nyilatkozatok, aláíróívek kiadása a
szervezeti egységek részére (az év közben megszűnt jogviszony esetén a munkáltatói igazolás megküldése a
foglalkoztatott lakcímére);
e) adóbevallással kapcsolatos nyilatkozatok, kedvezményre jogosító igazolások megküldése a MÁK részére;
f ) éves adóelszámolások, aláíró listák megküldése a szervezeti egységek részére, a visszaérkező listák továbbítása
a MÁK felé;
g) a fővárosi- és megyei kormányhivatalok megkereséseire való adatszolgáltatás;
h) a munkáltató részére szükséges éves, havi, napi szintű kimutatások előállítása a központosított lekérdező
rendszer segítségével. 5. Az NFM illetményszámfejtő hely nem rendszeres illetményszámfejtéssel kapcsolatos feladatai
5. § (1) Az NFM illetményszámfejtő hely az alábbi, nem rendszeres kifizetéseket rögzíti a központosított illetményszámfejtési
rendszerben:
a) deviza napidíj a Gazdálkodási Főosztály Igazgatási Pénzügyi Osztály elszámolása alapján;
b) kitüntetésekkel járó pénzjutalom a Személyügyi és Igazgatási Főosztály feljegyzése alapján;
c) célfeladathoz kötődő céljuttatás az NFM közigazgatási államtitkára (a továbbiakban: államtitkár) által
jóváhagyott teljesítés igazolások alapján, amelyeket a Személyügyi és Igazgatási Főosztály továbbít az NFM
illetményszámfejtő hely részére;
d) teljesítményértékelő rendszerhez kapcsolódó jutalom az államtitkár által jóváhagyott lista alapján, amelyet a
Személyügyi és Igazgatási Főosztály továbbít részére;
e) utazási költségtérítés a Gazdálkodási Főosztály Igazgatási Pénzügyi Osztálya által megküldött elszámolás
alapján;
f ) rendszeres ágon nem számfejthető természetbeni juttatások a Személyügyi és Igazgatási Főosztály által
megküldött egyéni cafeteria nyilatkozatok alapján;
g) személyhez nem köthető egyéb kifizetések (pl. szakmai képzések költsége) a Gazdálkodási Főosztály Igazgatási
Pénzügyi Osztálya által megküldött összesítő alapján;
h) számlával elszámoló személyek juttatásai a Gazdálkodási Főosztály Igazgatási Pénzügyi Osztály elszámolási
bizonylata alapján.
(2) Az NFM illetményszámfejtő hely végzi a megbízási díjak számfejtését a részére megküldött teljesítésigazolások,
valamint a változóbérek számfejtését (pl. szabadidő-megváltás, helyettesítési díj) a Személyügyi és Igazgatási
Főosztály feljegyzése alapján.
6. Az illetmények kifizetése 6. § (1) Az illetmény kifizetésének napja legkésőbb a tárgyhónapot követő hónap 5. napja, amennyiben ez a nap szabadvagy munkaszüneti nap, akkor az azt megelőző munkanap. A fizetési jegyzékek kiadásának napja legkésőbb a
tárgyhónapot követő hónap 10. napja.
(2) Tárgyhónapban létesített jogviszony estén, az illetmény kifizetésének alapját képező időszak, a jogviszony
keletkezésének első napjától tárgyhónap utolsó napjáig terjed.
(3) A változó bérek és az egészségbiztosítás pénzbeli ellátásainak elszámolási időszaka – a távolmaradási jelentés
alapján – a tárgyhónapot megelőző hónap 1. napjától a hónap utolsó napjáig tart.
7. Záró rendelkezés 7. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az illetményszámfejtés eljárási rendjéről szóló 25/2011. (V. 6.) NFM utasítás.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
61/2015. (XII. 16.) OGY határozata a Magyarország területén élő nemzetiségek helyzetéről (2013. február – 2015. február) szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés a  Magyarország területén élő nemzetiségek helyzetéről (2013. február – 2015. február) szóló
beszámolót elfogadja.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
53/2012. (IV. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. április 2-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B. és dr. Sch. A.
magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában
meghozta a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozók 2011. május 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt el nem érő személy számára 2011. január 1-jén
jogszerűen folyósított nyugdíj összege csak a 2011. január 1-jén hatályos jogszabályok szerinti okból csökkenjen?”
Az Országos Választási Bizottság 82/2011. (VI. 24.) számú határozatával a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló
1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 70/E. § (3) bekezdésének érintettsége miatt megtagadta az
aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését. A Bizottság határozata ellen kifogást nyújtottak be. Az
Alkotmánybíróság 127/2011. (XII. 2.) számú határozatában megállapította, hogy a népszavazási kezdeményezésben
szereplő kérdésnek nem tárgya az Alkotmány 70/E. § (3) bekezdésének módosítása. Az Alkotmánybíróság kifejtette,
hogy a kérdés eredményes népszavazáson történő támogatása esetén egyáltalán nem lenne szükség az Alkotmány
hivatkozott 70/E. § (3) bekezdésének megváltoztatására. Erre figyelemmel az Alkotmánybíróság hivatkozott
határozatában az Országos Választási Bizottság határozatát megalapozatlannak találta, azt megsemmisítette és a
Bizottságot új eljárásra utasította. Az Országos Választási Bizottság új eljárása során figyelemmel az Alkotmánybíróság
127/2011. (XII. 2.) számú határozatában foglaltakra a 6/2012. (I. 16.) számú határozatával az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát hitelesítette. II. Az Országos Választási Bizottság 6/2012. (I. 16.) számú, az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesítő határozata ellen
kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 17/2012. (III. 30.) számú határozatával az Országos Választási Bizottság
határozatát megsemmisítette és a Bizottságot ismételten új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatában megállapította, hogy a kérdés a 2011. január 1-jén hatályos
nyugdíj-megállapítási szabályok visszaállítására vonatkozik. A kérdésben az is szerepel, hogy e szabályokat a 2011.
január 1-jén jogszerűen folyósított nyugdíjak tekintetében kívánja elérni. A 2011. január 1-jén hatályos szabályok
szerint értett „nyugdíj” azonban lényegesen szélesebb körre vonatkozik, mint ahogy azt a jelenleg hatályos
jogszabályok kijelölik. A 2011. január 1-jén hatályos szabályok visszaállítása tehát – a 2011. január 1-jén folyósított
nyugdíjaknak a korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati
járandóságról szóló 2011. CLXVII. törvény által hatályba léptetett csökkentése miatt – érintené a jelenlegi szabályok
szerint részben korhatár előtti ellátásként, részben továbbra is nyugdíjként számon tartott ellátásokat. Az
Alkotmánybíróság kifejtette, hogy a korhatár előtti ellátások fedezetének a központi költségvetésből való biztosítása
[2011. CLXVII. törvény 21. § (1) bekezdés] pedig a nyugdíjak összegszerű változása nélkül is megalapozza az
Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés b) pontjában foglalt eset fennállását.
Az Alkotmánybíróság határozatában – hivatkozva korábbi gyakorlatára – megállapította, hogy a népszavazásra
bocsátandó kérdés a jelenlegi költségvetési törvény egyes elemeinek módosítását vonná maga után, így a kérdés az
Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés b) pontja szerint kizárt tárgykörbe tartozik.
Az Országos Választási Bizottság az Alkotmánybíróság 17/2012. (III. 30.) számú határozatában foglaltakra tekintettel, az
Nsztv. 10. § b) pontja értelmében – mivel a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani – az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését megtagadta. III. A határozat az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés b) pontján, az Nsztv. 2. §-án, 10. § b) pontján, 2011. CLXVII. törvény
21. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén és 156. §-án alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1/2013. (I. 8.) EMMI utasítása a Finanszírozási Kódkarbantartó Bizottságról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint
a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 64. § (1) bekezdése alapján a következő utasítást
adom ki: 1. § (1) Az egészségügyi ellátásban használt szakmai kódrendszerek és finanszírozási paraméterek karbantartásának jogi
szabályozásáról szóló 6/1998. (III. 11.) NM rendeletben foglalt karbantartási feladatok ellátására az emberi erőforrások
minisztere (a továbbiakban: miniszter) Finanszírozási Kódkarbantartó Bizottságot (a továbbiakban: Munkabizottság)
hoz létre. (2) A Munkabizottság az egészségügyi szakellátásban használt szakmai kódrendszerek karbantartásának szakmai
értékelését végzi, melynek során szakértői, értékelő, előkészítő tevékenységet folytat.
(3) A Munkabizottság célja a teljesítményfinanszírozás során használt szakmai kódrendszerek és finanszírozási
paraméterek folyamatos karbantartása, az ehhez szükséges adatok körének meghatározása és a változtatások
szabályozása. 2. § (1) A Munkabizottság a miniszter tanácsadó testülete, elnökét, titkárát a miniszter nevezi ki. A Munkabizottság delegált,
illetve a miniszter által felkért szakértő tagokból áll.
(2) A Munkabizottság tagjai: a) a miniszter által kinevezett elnök,
b) a miniszter által kinevezett titkár, c) a miniszter által delegált további 1 fő,
d) az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: OEP) főigazgatója által delegált 4 fő,
e) a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet (a továbbiakban: GYEMSZI)
főigazgatója által delegált 2 fő, f) a Magyar Kórházszövetség elnöke által delegált 2 fő,
g) a Stratégiai Szövetség a Kórházakért elnöke által delegált 1 fő,
h) az Egyházi Kórházak Szövetsége elnöke által delegált 1 fő,
i) a Magyar Orvosi Kamara elnöke által delegált 1 fő,
j) a Medicina2000 elnöke által delegált 1 fő,
k) az Egyetemi Klinikák Szövetsége elnöke által delegált 1 fő,
l) a miniszter által felkért 7 fő szakmai szakértő a következők szerint:
la) belgyógyászat szakterület: 2 fő, lb) manuális szakterület: 1 fő,
lc) gyermekgyógyászat szakterület: 1 fő, ld) rehabilitáció szakterület: 1 fő,
le) diagnosztika szakterület: 2 fő. (3) A (2) bekezdés l) pontja szerinti tagok megbízatása a felkérés visszavonásáig, illetve legfeljebb két évre szól és két
alkalommal alkalmanként újabb két évre meghosszabbítható. 3. § (1) A Munkabizottság a finanszírozási paraméterek kidolgozása céljából tagjai részvételével albizottságot, illetve
albizottságokat hozhat létre. Egyes szakfeladatokra a Munkabizottság ad hoc bizottságot, illetve bizottságokat is
létesíthet. Az albizottság (albizottságok) és az ad hoc bizottság (bizottságok) tagjait a Munkabizottság elnöke kéri fel.
(2) A Munkabizottság elnöke, amennyiben valamely napirendi pont tárgyalása kapcsán szükségesnek tartja, további
szakértőket hívhat meg. (3) A Munkabizottság működésével kapcsolatos szervező, döntés-előkészítő, koordináló és adminisztratív, titkársági
feladatokat az Emberi Erőforrások Minisztériumának Egészségbiztosítási és Ágazati Tervezési Főosztálya látja el.
4. § (1) A Munkabizottság ügyrendet és munkatervet készít. A Munkabizottság a karbantartás szakmai értékelését végzi,
melynek során szakértői, értékelő, előkészítő tevékenységet folytat, így különösen:
a) az OEP-pel és a GYEMSZI-vel együttműködve feldolgozza a minisztérium által a rendelkezésére bocsátott
javaslatokat, b) az OEP-pel együttműködve a rendszeres karbantartás keretében részt vesz a karbantartáshoz szükséges –
jogszabályban meghatározott szempontok szerinti – adatok szolgáltatásának megszervezésében,
c) a finanszírozás során használt kódokra, kódrendszerekre, a definiálási szabályokra vonatkozó szakmai javaslatokat
megvitatja, d) értékeli az OEP által szolgáltatott adatokat, háttérszámításokat és az új besorolásokra, valamint a kódokra és a
finanszírozási paraméterek korrekciójára tett javaslatokat, melyek alapján kezdeményezi a szükséges
módosításokat. (2) A Munkabizottság a minisztert tájékoztatja a munkatervben foglalt feladatok végrehajtásáról, továbbá a Munkabizottság
által megfogalmazott, szakmapolitikai döntést igénylő kérdéseket válaszadásra soron kívül előterjeszti.
(3) A Munkabizottság szükség szerint, de évente legalább 10 alkalommal ülésezik. A Munkabizottság ülését az elnök,
illetve a titkár hívja össze. (4) A Munkabizottság szükség szerint, de legalább évente javaslatot tesz a miniszter részére a módosítandó finanszírozási
kódok és paraméterek elfogadására és közzétételére. A Munkabizottság a miniszter döntéshozatalának előkészítéséhez a
hatásvizsgálatok alapján egyidejűleg több javaslatot, illetve prioritásokat fogalmazhat meg.
(5) A Munkabizottság határozatlan időre jön létre. 5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
10/2018. (III. 29.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és az Üzbég Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális együttműködésről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 10/2018. (II. 6.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 10/2018. (II. 6.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2018. február 6-ai 14. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és az Üzbég Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális együttműködésről szóló
egyezmény 14. cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Ez az Egyezmény azon utolsó jegyzék kézhezvétele utáni harmincadik (30.) napon lép hatályba, amelyben a Felek
diplomáciai úton tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek az Egyezmény hatályba lépéséhez szükséges belső
jogi követelményeknek teljesüléséről, és öt évig marad hatályban. (…)”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött későbbi jegyzék
kézhezvételének napja: 2018. március 13.
Az egyezmény hatálybalépésének napja: 2018. április 12.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 10/2018. (II. 6.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és az Üzbég Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális
együttműködésről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 10/2018. (II. 6.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2018. április 12-én,
azaz kettőezertizennyolc április hó tizenkettedik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter