type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
335/2012. (XII. 4.) Korm. rendelete a postai szolgáltatások nyújtásának és a hivatalos iratokkal kapcsolatos postai szolgáltatás részletes szabályairól, valamint a postai szolgáltatók általános szerződési feltételeiről és a postai szolgáltatásból kizárt vagy feltételesen szállítható küldeményekről.
A Kormány a postai szolgáltatásokról szóló 2012. évi CLIX. törvény 78. § (1) bekezdés a), b) és c) pontjában, a 33. § (2) bekezdés
b) pontja tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A postai szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó általános szabályok
1. § A postai küldeményekkel kapcsolatos, nemzetközi viszonylatú postai szolgáltatásra e rendelet rendelkezéseit
annyiban kell alkalmazni, amennyiben nemzetközi szerződés, különösen az Egyetemes Postaegyesület
1964. évi július hó 10. napján Bécsben aláírt Alapokmányának kihirdetéséről szóló 1967. évi 26. törvényerejű rendelet
alapján kötött nemzetközi szerződés vagy ezek rendelkezése szerint megkötött külön megállapodás eltérően nem
rendelkezik.
2. § A postai szolgáltatók általános szerződési feltételeinek kötelező tartalmi elemei:
a) a postai szolgáltatás vagy a postai szolgáltatáshoz kapcsolódó többletszolgáltatás megnevezése;
b) a postai szolgáltatás keretében feladható vagy kézbesíthető küldemények méret- és tömeghatárai;
c) a feltételesen vagy különleges előírások figyelembevételével szállított tartalmakkal kapcsolatos szabályok;
d) külföldre szóló postai küldemény esetében a cím szerinti és a kezelésben részt vevő országban hatályos
behozatali tilalommal (korlátozással) kapcsolatos szabályok; e) a cím adattartalmával és annak feltüntetésével kapcsolatos szabályok;
f) a szolgáltatás minősége; g) a szolgáltatás díjának megfizetési módjai;
h) a kézbesítés feltételeivel kapcsolatos felhasználói jogok és kötelezettségek;
i) a szolgáltatással kapcsolatos panaszok és a panaszkezelés felhasználókat érintő szabályai;
j) a szolgáltató adatkezelésének felhasználókat érintő szabályai; k) a szolgáltatással kapcsolatos felelősségi szabályok, a kártérítési igény érvényesítésével kapcsolatos jogok és
kötelezettségek, valamint az igényérvényesítés módjának meghatározása; l) a postai szolgáltatásokról szóló 2012. évi CLIX. törvény (a továbbiakban: Postatv.) vagy e rendelet alapján
az általános szerződési feltételekben megjelenítendő, a postai szolgáltatás nyújtásának és igénybevételének
egyéb részletes feltételei. 3. § (1) A postai szolgáltatásból – a küldemény szállítási módjának függvényében – kizárt minden olyan küldemény, amely
olyan árut tartalmaz, aminek közúton, vasúton vagy légi úton történő szállítását jogszabály kizárja.
(2) Amennyiben jogszabály meghatározott áru közúton, vasúton vagy légi úton történő szállítását feltételhez köti,
az ilyen árut tartalmazó postai küldeményre vonatkozó postai szolgáltatás kizárólag a feltételek teljesítése esetén
nyújtható. (3) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltakon túl a postai szolgáltató az általános szerződési feltételeiben meghatározhatja
azon tartalmak vagy áruk körét, amelyekkel kapcsolatos postai szolgáltatást – tekintettel az általa alkalmazott felvételi,
gyűjtési, feldolgozási, szállítási vagy kézbesítési módokra, vagy az ezekhez használt eszközökre – nem vállalja.
(4) Az egyetemes postai szolgáltató az egyetemes postai szolgáltatásokra vonatkozóan a (3) bekezdés alapján kizárólag
olyan tartalmat, árut zárhat ki a belföldi postai szolgáltatásából vagy olyan tartalom, áru szállítását kötheti feltételhez,
amelyet az Egyetemes Postaegyezmény a nemzetközi postai szolgáltatások vonatkozásában kizárt a szállításból vagy
amelynek szállítását feltételhez kötötte. 2. A postai küldemények felvétele
4. § (1) Az egyetemes postai szolgáltatás keretében feladott küldemények esetében megfelelőnek kell tekinteni a postai
küldemény címzését, amennyiben az az alábbi sorrendben, latin betűkkel, arab számokkal (szükség esetén római
számmal) a következő adatokat tartalmazza: a) a címzett (címzettek) neve, elnevezése;
b) a küldemény rendeltetési helye (a település neve);
c) közterületi cím (út, utca, egyéb közterület neve és a házszám), és ha van a közelebbi címadatokként a lépcsőház-,
emelet-, ajtószám, ezek hiányában helyiség megjelölése, (a közterületi cím és a közelebbi címadatok a továbbiakban együtt: címhely);
d) a címhely irányítószáma. (2) Az egyetemes postai szolgáltatás keretében külföldre címzett küldemények esetében fel kell tüntetni a rendeltetési
ország nevét is. (3) Az egyetemes postai szolgáltatás keretében feladható küldemények címzésében szereplő adatok elhelyezésének
módját és a címzés egyéb tartalmi és formai követelményeit az egyetemes szolgáltató az általános szerződési
feltételeiben határozza meg. 5. § Az egyetemes postai szolgáltatások keretében küldeményenkénti díjszabás szerint feladott küldeményekkel
kapcsolatos postai szolgáltatás igénybevételéhez szükséges nyomtatványokat – a feladáshoz szükséges
mennyiségben – a szolgáltató díjmentesen bocsátja rendelkezésre. E nyomtatványokat a postai szolgáltató által
kitöltendő adatok kivételével hiánytalanul, kitöltötten kell a küldemény feladásakor a szolgáltató számára átadni.
6. § A postai szolgáltató köteles a feladó figyelmét felhívni a külföldre szóló postai küldemény esetében arra, hogy
a küldemény tartalmával kapcsolatban a cím szerinti és a küldemény kezelésében részt vevő országban felmerülhet
behozatali tilalom (korlátozás). 7. § (1) A postai szolgáltató a könyvelt küldeményre vonatkozó postai szolgáltatási szerződés létrejöttének igazolásául
köteles a feladó részére a feladást igazoló okiratot átadni. Az okiratnak tartalmaznia kell legalább
a) a postai szolgáltató nevét és a felvétel napját, időgarantált szolgáltatás esetében az időpontját is;
b) a feladó nevét és címét; c) a küldemény egyedi azonosító jelzését;
d) a postai szolgáltató által az okirat hitelesítésére alkalmazott jelzést;
e) küldeményenkénti díjszabás szerint feladott küldemény esetében a címzésében szereplő adatokat;
f) az általános szerződési feltételek elérhetőségéről szóló tájékoztatást.
(2) A feladást igazoló okiraton tájékoztatást kell adni arról, hogy a szerződésre a Postatv. és e rendelet rendelkezései
az irányadók. (3) A feladást igazoló okiratot – a feladó és a postai szolgáltató között létrejött erre vonatkozó megállapodás esetében –
mindkét szerződő fél által elektronikusan is visszakereshető jelzés vagy elektronikus formában rögzített adatbázis is
helyettesítheti. (4) A feladónak a könyvelt postai küldeményen, annak csomagolásán vagy az ahhoz tartozó listán – kivéve, ha jelzése
alapján a küldemény pályázatot vagy versenytárgyalási ajánlatot tartalmaz – fel kell tüntetnie az (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott adatokat, amelyeket a postai szolgáltató a küldemény esetleges visszakézbesítése során
köteles figyelembe venni. 8. § A postai szolgáltató a postai küldemények feladását igazoló okiratot, valamint a postai küldeményt és annak kísérő
okiratát közcélú vagy postai szolgáltatásra vonatkozó tájékoztatást tartalmazó reklám lenyomattal is elláthatja,
amennyiben az a feladási és címadatok áttekinthetőségét nem zavarja.
3. A postai küldemény kézbesítésének általános szabályai 9. § (1) A postai küldeményt a címzett vagy e rendelet eltérő rendelkezésének hiányában az egyéb jogosult átvevő részére kell
kézbesíteni. Egyéb jogosult átvevőnek a 15. § (4) bekezdése és a 16. § (4) bekezdése szerinti alkalmi átvevő, a 16. §
(3) bekezdésében meghatározott helyettes átvevő, a 19. §-ban meghatározott meghatalmazott, valamint a 20. §-ban
meghatározott közvetett kézbesítő minősül. (2) A postai küldeményt – a (3)–(6) bekezdésben foglalt kivételekkel – a küldemény címén kell kézbesíteni. A küldemény
címe az a cím, melyet a feladó feltüntetett a küldeményen, annak csomagolásán vagy ahhoz tartozó listán.
(3) A postai küldeményt a címében feltüntetettől eltérően azon a helyen kell kézbesíteni,
a) amelyet a feladó vagy a címzett – ha a postai szolgáltatási szerződés tartalmazta a feladó vagy a címzett részére
a címváltoztatás lehetőségét, és a felhasználó élt is ezzel – a legkésőbb adott meg,
b) amelyet a címzett a postai szolgáltatóval kötött, olyan tartalmú szerződésben adott meg, mely a részére érkező
küldemény kézbesítését a címtől eltérő helyen biztosítja. (4) A postai szolgáltató a települések belterületén kívüli lakott helyekre címzett levélszekrénybe kézbesíthető
küldemények kézbesítését, valamint – a kézbesítés megkísérlésének mellőzésével – a személyes átadással
kézbesítendő küldemény érkezéséről szóló értesítő elhelyezését a közutak mentén a postai szolgáltató által kijelölt
helyen, a címhelyekhez rendelten telepített és üzemeltetett kézbesítésre alkalmas eszköz útján biztosíthatja.
(5) Ha személyes kézbesítést igénylő küldemény esetében a címzett vagy egyéb jogosult átvevő a kézbesítés
megkísérlésekor nem tartózkodik a címen, a postai szolgáltató – értesítő hátrahagyása mellett – kézbesítési ponton
való kézbesítéssel, vagy a 25. § (1) bekezdés a), b), e) és f) pontjában meghatározott esetekben a feladó részére történő
visszakézbesítéssel teljesítheti a postai szolgáltatási szerződést. (6) A postai szolgáltató jogosult arra, hogy az értéknyilvánítás többletszolgáltatás igénybevételét, ha az értéknyilvánítás
összege meghaladja a) egyetemes postai szolgáltatás esetében a 100 000 forintot,
b) egyetemes postai szolgáltatásnak nem minősülő postai szolgáltatás esetében a postai szolgáltató általános
szerződési feltételeiben meghatározott összeget, ahhoz a feltételhez kösse, hogy a küldeményt kézbesítési ponton kézbesíti.
10. § (1) A postai szolgáltató az általános szerződési feltételeiben meghatározott címadatokon kívül a postai küldeményre
feljegyzett egyéb adatokat nem köteles figyelembe venni. (2) A postai szolgáltató nem köteles vizsgálni, hogy a címhelyen van-e más ugyanolyan nevű természetes személy, aki
a küldeményre igényt tarthat. (3) A jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság és egyéb szervezet (a továbbiakban együtt: szervezet)
számára címzett küldeménynek tekinthető a küldemény akkor is, ha a címzésben a szervezet neve vagy címe mellett
valamely természetes személy neve is fel van tüntetve.
(4) Ha a címzésben több természetes személy neve szerepel, a postai küldemény a megnevezettek bármelyikének
kézbesíthető. 4. Levélszekrénybe történő kézbesítés feltételei és szabályai
11. § (1) A személyes kézbesítést nem igénylő küldemények kézbesítésére, valamint a személyes kézbesítést igénylő
küldeményekhez kapcsolódó értesítő elhelyezésére az ingatlan tulajdonosa vagy a címzett által biztosított,
a címhelyhez tartozó levélszekrény abban az esetben felel meg a Postatv. 41. § (2) bekezdésében foglalt könnyű és
biztonságos megközelíthetőség követelményének, ha a levélszekrény megközelítése közvetlenül biztosított és
a postai küldemények kézbesítését végző személy testi épségét nem veszélyezteti, továbbá ha elhelyezése
a) a közterületről közvetlenül meg nem közelíthető, csak közterületi címmel rendelkező címhely esetében a telek
cím szerinti bejáratánál történt; b) a közterületről közvetlenül meg nem közelíthető, több címhellyel rendelkező épület esetében a telek cím szerinti
bejáratánál egy csoportban, de címhelyenként külön-külön biztosítva (a továbbiakban: csoportos levélszekrény)
történt; c) a közterületről közvetlenül megközelíthető lakóépület, irodaház, üzletház és egyéb hasonló jellegű intézmény
esetében az épület bejárata közelében, az épületen kívül, vagy amennyiben az ahhoz való eljutás biztosított,
az épületen belül a földszinten csoportos levélszekrényként történt;
d) ipari park, gyártelep vagy egyéb, a gyalogos kézbesítést korlátozottan lehetővé tévő ingatlan esetében ezek
bejáratánál, csoportos levélszekrényként történt; vagy e) a levélszekrény vagy a csoportos levélszekrény esetében közterületről közvetlenül megközelíthető módon
történt. (2) A kézbesíthetőség érdekében a levélszekrénynek a következő követelményeknek kell megfelelnie:
a) a bedobó nyílás minimális mérete: 30 x 230 mm;
b) a bedobó nyílás középvonalának földtől, padlószinttől mért távolsága: 700 mm és 1700 mm között;
c) a levélszekrény kialakításának olyannak kell lennie, hogy alkalmas legyen a postai küldemények biztonságos és
sérülésmentes elhelyezésére, valamint a kézbesített küldeményhez való jogosulatlan hozzáférés
megakadályozására; d) csoportos levélszekrény elhelyezése esetén a csoporton belül minden címhelyhez külön-külön kell levélszekrényt
biztosítani oly módon, hogy azok mindegyikén szerepelnie kell a közelebbi címadatnak és a címzett vagy
lehetséges címzettek nevének. 12. § (1) A levélszekrénybe kézbesíthető küldeményt a postai szolgáltató a címben megjelölt címhelyhez tartozó
levélszekrénybe kézbesíti. Amennyiben a címhelyhez nem tartozik a 11. § (2) bekezdésének megfelelő levélszekrény,
és a postai szolgáltató a 13. §-ban foglalt rendelkezést nem alkalmazza, a küldemény a csak közterületi címmel
rendelkező címhely esetében a címhely közelében erre a célra használt helyen történő elhelyezéssel is kézbesíthető.
(2) Amennyiben egy közterületi címen több, a küldemény címzésében feltüntetett névvel egyező megjelölésű
levélszekrény van, és a címhely alapján nem lehet eldönteni, hogy a küldeményt mely levélszekrénybe kell kézbesíteni,
a küldeményt kézbesíthetetlennek kell tekinteni és azt – amennyiben a küldeményen a feladó feltüntette nevét és
címét – „cím nem azonosítható” jelzéssel a feladó részére vissza kell kézbesíteni.
(3) A méretei miatt levélszekrénybe nem kézbesíthető küldemény érkezéséről a postai szolgáltató értesítőt hagy hátra
a levélszekrényben, ennek hiányában a címhely közelében erre a célra használt helyen.
(4) Amennyiben a 11. § (1) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott ingatlanon vagy épületben erre a célra kialakított és
a küldemények biztonságos őrzését lehetővé tévő postázó helyiség működik, akkor a levélszekrénybe kézbesíthető
küldemények kézbesítése a postázóban e célból foglalkoztatott személy részére történő átadással vagy a levelek
elhelyezésére kialakított, levélszekrénynek nem minősülő eszközbe történő elhelyezéssel is megtörténhet.
13. § Ha a belterületi közterületi címen vagy címhelyhez rendelten nincs a 11. §-ban rögzített követelményeknek megfelelő
levélszekrény, postázó helyiség, vagy annak könnyű és biztonságos megközelítése nem biztosított, a postai
szolgáltató legalább 30 napos határidő kitűzésével felszólíthatja a címzettet a jogszabálynak megfelelő levélszekrény
elhelyezésére, valamint a könnyű és biztonságos megközelítés biztosítására. A felszólítással egyidejűleg a postai
szolgáltató felhívja a címzett figyelmét arra, hogy amennyiben ezt elmulasztja, a postai szolgáltató a levélszekrénybe
kézbesítendő postai küldemények kézbesítését nem kísérli meg. A felszólítás eredménytelensége esetén a postai
szolgáltató a küldeményt kézbesíthetetlenként kezeli mindaddig, amíg a címzettől értesítést nem kap arról, hogy
megfelelő levélszekrény felszerelése megtörtént és az ahhoz való könnyű és biztonságos megközelítés biztosított.
5. Könyvelt postai küldemények kézbesítése a címen 14. § Könyvelt postai küldemény a feladó által megjelölt címen a 9. § (1) bekezdésében meghatározott személyek számára
kézbesíthető. A személyes kézbesítés érdekében a címzett köteles biztosítani a címhely könnyű és biztonságos
megközelítését. 15. § (1) Szervezet címére érkezett könyvelt postai küldeményt a postai szolgáltató akkor kézbesítheti személyes átadással, ha
a szervezet az általa használt, címként feltüntethető ingatlanon (székhely, telephely, fióktelep, ügyintézés egyéb
helye) gondoskodik ésszerű időn belül a képviselő elérhetőségéről. A szervezet képviselőjét jogosultnak kell tekinteni
a szervezet számára érkezett postai küldemények átvételére. (2) A szervezet vezetője, valamint – a 19. § szerinti meghatalmazás nélkül – a kézbesítési megbízott, a kézbesítési
ügygondnok, a felszámoló és a végelszámoló képviselőnek minősül. A rendelet alkalmazása során vezetőnek minősül
a vezető tisztségviselő, a cégvezető, a vezető állású munkavállaló, továbbá minden olyan személy, aki cégjegyzésre
vagy a szervezet általános képviseletére jogosult. (3) A postai küldemények átvétele vonatkozásában a hivatalos iratok kivételével a szervezet képviselőjének kell tekinteni
a 19. § szerinti meghatalmazás nélkül is a) szervezet üzlethelyiségében vagy az ügyfélforgalom számára nyitva álló egyéb helyiségében történő kézbesítés
során a szervezet által foglalkoztatott munkavállalót vagy tagot,
b) amennyiben a szervezet postázó helyiséget vagy recepciót működtet, az ott foglalkoztatott természetes
személyt. (4) A szervezet azon munkavállalóját, aki nem minősül a (2)–(3) bekezdésben foglalt képviselőnek, a postai szolgáltató
– alkalmi átvevőként – a postai küldemények átvételére jogosultnak tekintheti.
16. § (1) Amennyiben a természetes személy címzett a kézbesítés megkísérlésének időpontjában nem tartózkodik a címen,
a postai küldeményt elsősorban az ott tartózkodó meghatalmazottja részére kell kézbesíteni.
(2) Ha a kézbesítés megkísérlésének időpontjában sem a természetes személy címzett, és – a helyettes átvevő
nyilatkozata szerint – a meghatalmazott sem tartózkodik a címen, a postai küldemény az ott tartózkodó helyettes
átvevőnek is kézbesíthető. (3) Helyettes átvevőnek minősül a) a címzett 14. életévét betöltött, a polgári törvénykönyv szerinti hozzátartozója,
b) a címhelyen lévő ingatlan bérbeadója vagy a címzett szállásadója, ha az természetes személy.
(4) Ha a postacsomag kézbesítése megkísérlésének időpontjában jogosult átvevő nem tartózkodik a címhelyen, a postai
szolgáltató a küldemény átvételére – alkalmi átvevőként – jogosultnak tekintheti a címhely szerinti közvetlen
szomszédot abban az esetben, ha erről a feladó egyedi szerződésben vagy az általános szerződési feltételek alapján
külön így rendelkezett és ezzel egyidejűleg arról is nyilatkozott, hogy ehhez a címzett is kifejezett hozzájárulását adta.
A közvetlen szomszédnak történő kézbesítés megtörténtéről a postai szolgáltató címzettet értesítő elhelyezésével
tájékoztatni köteles. (5) A postai szolgáltató – a 25. § (1) bekezdés a), b), d), e) és f) pontja szerinti esetek kivételével – azokat a könyvelt postai
küldeményeket, amelyeket a címen nem tudott kézbesíteni, értesítő hátrahagyása mellett a szolgáltató által erre
kijelölt kézbesítési pontján a címzett rendelkezésére tartja. 17. § Amennyiben a könyvelt postai küldemény kézbesítésére a Postatv. 41. § (9) bekezdése szerinti eszközbe történő
elhelyezéssel kerül sor, a kézbesítéssel kapcsolatos szabályokat a postai szolgáltató az általános szerződési
feltételeiben állapítja meg. 6. Könyvelt postai küldemények kézbesítése a címtől eltérő helyen
18. § (1) A postai szolgáltató a postai küldeményt a címben megjelölt hely helyett kézbesítési ponton kézbesíti
a) a küldeményt, ha a személyes átadással kézbesítendő küldemény kézbesítése a szolgáltatón kívülálló okból
sikertelen volt, és a címen nem került sor az átvétel megtagadására,
b) azt a postai küldeményt, amelyet – a feladó, illetve a címzett és a postai szolgáltató között létrejött megállapodás
alapján – kézbesítési ponton kell kézbesíteni, c) az értéknyilvánítás többletszolgáltatással feladott küldeményt, ha a postai szolgáltató általános szerződési
feltételei a 9. § (5) bekezdése alapján ezt tartalmazza.
(2) A kézbesítési ponton a címzett, a címzett meghatalmazottja és a cím szerinti lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel
rendelkező helyettes átvevő jogosult a küldemények átvételére. 7. A postai küldemény átvételére adott meghatalmazás speciális szabályai
19. § (1) A címzett a postai küldemény átvételére más személy vagy szervezet részére meghatalmazást adhat. A szervezet mint
címzett nevében az adhat meghatalmazást a küldemény átvételére, aki – a 15. § (3) bekezdése kivételével – jogszabály
alapján a szervezet képviseletére jogosult. Az egészségügyi vagy szociális intézményben ápolt személy által adott
meghatalmazást az intézmény vezetője vagy megbízottja, a szabadságelvonással járó büntetés vagy intézkedés,
illetve kényszerintézkedés hatálya alatt álló személy által adott meghatalmazást a fogva tartást végrehajtó szerv
vezetője vagy annak megbízottja aláírásával, valamint az intézmény vagy a szervezet bélyegzőjével hitelesítheti.
A postai szolgáltató az így hitelesített meghatalmazásokat a hitelesítő személy jogosultságának vizsgálata nélkül
fogadja el. Ezekben az esetekben a (6) és a (7) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni.
(2) A meghatalmazás szólhat valamennyi postai küldeménynek, egy egyedileg azonosított küldeménynek, illetve a postai
szolgáltató általános szerződési feltételeiben meghatározottak szerint a postai küldemények egyéb körének
átvételére. (3) A polgári törvénykönyv szerinti általános meghatalmazást a postai küldemények teljes körének átvételére szóló
meghatalmazásnak kell tekinteni. (4) A meghatalmazott a címben megjelölt helyen és a szolgáltató által a címhez rendelt kézbesítési ponton jogosult
a postai küldemény átvételére. (5) Egy meghatalmazásban több személy vagy szervezet is meghatalmazható, akik közül bárki jogosult a küldemény
átvételére. Egy meghatalmazásban ugyanazt a természetes személyt vagy szervezetet több személy is
meghatalmazhatja. (6) A meghatalmazás adható: a) közokiratban, b) a postai szolgáltató erre feljogosított képviselője előtt, írásban vagy
c) a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 196. §-a szerinti teljes bizonyító erejű
magánokiratban. (7) Értéknyilvánítással feladott küldemény átvételére a (6) bekezdés c) pontjában szereplő magánokiratban kizárólag
a Pp. 196. § (1) bekezdés c)–e) pontjában foglaltaknak megfelelő meghatalmazás adható.
(8) A nem Magyarországon kiállított közokirat – nemzetközi szerződés eltérő rendelkezése hiányában – kizárólag
felülhitelesített formában vagy a külföldön felhasználásra kerülő közokiratok diplomáciai vagy konzuli hitelesítésének
(felülhitelesítésének) mellőzéséről Hágában, az 1961. október 5. napján kelt egyezmény kihirdetéséről szóló 1973. évi
11. törvényerejű rendelet szabályai szerinti Apostille záradékkal ellátott formában fogadható el. Amennyiben
nemzetközi szerződés a külföldön kiállított okiratnak az ettől eltérő formában való elfogadását írja elő, úgy
a nemzetközi szerződés fennállását, hatályát és tartalmát a postai szolgáltató a meghatalmazott közreműködésével
vizsgálja. Ennek keretében a postai szolgáltató felkérheti a meghatalmazottat, az általa hivatkozott nemzetközi
szerződés megjelölésére, annak igazolására, hogy a nemzetközi szerződés személyi, tárgyi és időbeli hatálya
az ügyben alkalmazandó, valamint annak közlésére, hogy mely okirati körre vonatkozóan írja elő a nemzetközi
szerződés az eltérő okirati forma elfogadását. (9) A postai szolgáltató köteles elfogadni a meghatalmazást, amennyiben az legalább az alábbiakat tartalmazza:
a) természetes személy esetében a meghatalmazó és a meghatalmazott természetes személyazonosító adatait és
a személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolvány megnevezését és számát, szervezet esetében
a szervezet nevét, székhelyét és cégjegyzékszámát vagy a nyilvántartásba vételt elrendelő intézmény nevét és
a szervezet nyilvántartási számát, b) azt a címet, amelyre érkező postai küldemények átvételére a meghatalmazó a meghatalmazást adja,
c) a meghatalmazás keltét (hely és időpont), d) a meghatalmazó aláírását és a (6) bekezdés c) pontjában meghatározott esetben a teljes bizonyító erőhöz
szükséges egyéb kötelező elemeket, e) egy meghatározott küldemény átvételére vonatkozó meghatalmazás esetében annak a küldeménynek
az azonosítószámát, amelynek átvételére a meghatalmazást adták. (10) A postai szolgáltató a küldemények kézbesítését – az általános meghatalmazás kivételével – a meghatalmazás postai
szolgáltató részére történő végleges átadásától teheti függővé. Az általános meghatalmazás esetében a postai
szolgáltató a kézbesítést a meghatalmazás másolata készítésére vonatkozó beleegyezés megadásától vagy az abban
foglalt adatok rögzítésére és kezelésére történő írásbeli felhatalmazás megadásától teheti függővé.
(11) A meghatalmazás megszűnésének tényét – a (2) bekezdés szerinti egy egyedileg azonosított küldemény átvételére
szóló meghatalmazás kivételével – a meghatalmazó, illetve – a meghatalmazó halála, jogutód nélküli megszűnése
vagy tartós akadályoztatása esetén – a meghatalmazott köteles a postai szolgáltatónak haladéktalanul bejelenteni.
A bejelentés elmulasztásából eredő károkért a postai szolgáltató nem felel.
8. Postai küldemény kézbesítése közvetett kézbesítő útján 20. § (1) A postai szolgáltató a postai küldeményt és a postai küldemény érkezéséről szóló értesítőt a címzett részére
a küldemény címzésében megjelölt helyen működő szervezet (a továbbiakban: közvetett kézbesítő) útján kézbesíti,
amennyiben a címzett lakóhelye, tartózkodási helye, munkahelye a) Magyar Honvédség, Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, rendvédelmi szerv,
b) büntetés-végrehajtási, illetve javítóintézet, c) egészségügyi, illetve szociális ellátást nyújtó intézet,
d) szálloda, diákszálló, munkásszálló, üdülő. (2) A több címzett által használt vagy nem a használó által üzemeltetett irodaház, üzletház, ipari park, gyártelep vagy más
hasonló létesítmény esetében az ezen létesítményeket üzemeltető szervezet köteles közvetett kézbesítőként eljárni,
ha a postai szolgáltatónak az épületben vagy az ingatlan területén működő címzetthez történő eljutása bármilyen
módon korlátozott, nem biztonságos, vagy a címzettek elérési helye nem egyértelműen beazonosítható.
(3) A közvetett kézbesítő az ingatlan bejárata közelében postázó helyiséget vagy egyéb, a biztonságos kézbesítést
lehetővé tévő teret köteles kialakítani. A közvetett kézbesítő a nem könyvelt küldemények kézbesítéséről a postai
szolgáltatótól történő átvétellel vagy a küldemények kézbesítését lehetővé tévő csoportos levélszekrény, vagy egyéb
kézbesítési lehetőség biztosításával, a könyvelt küldemények átvétele érdekében pedig erre felhatalmazott személy
kijelölésével gondoskodik. (4) A közvetett kézbesítő – az (5)–(6) bekezdésben foglaltak kivételével – a postai küldeményt köteles átvenni és köteles
gondoskodni arról, hogy a küldemények és a küldemények érkezéséről szóló értesítők – a címzettel történt eltérő
megállapodás vagy az (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti létesítményeket üzemeltető szervezet esetében jogszabály
eltérő rendelkezése hiányában – legkésőbb az átvételt követő munkanap végéig a címzettnek átadásra kerüljenek.
A közvetett kézbesítő részére történő átadással a postai küldeményt kézbesítettnek kell tekinteni.
(5) A közvetett kézbesítő a postai küldemény átvételétől elzárkózhat, ha a címzettet a küldeménnyel kapcsolatban fizetési
kötelezettség terheli. (6) Közvetett kézbesítőnek nem kézbesíthető a) a sérült állapotban lévő könyvelt küldemény;
b) a vámdíjjal terhelt küldemény; c) az általános szerződési feltételekben meghatározott összeget meghaladó értéknyilvánítással feladott postai
küldemény; d) az olyan postai küldemény, amelynek közvetett kézbesítő útján való kézbesítését jogszabály vagy egyedi
szerződés, vagy az általános szerződési feltételek alapján a feladó külön rendelkezésével kizárja.
(7) A postai szolgáltató annak a postai küldeménynek az érkezéséről, amelyet az (5) vagy a (6) bekezdésben foglaltak
szerint nem kézbesített, a címzett részére a közvetett kézbesítőnél értesítést hagy hátra.
(8) A közvetett kézbesítő köteles a saját szervezete részére érkező postai küldeményeket, valamint a küldemények
érkezéséről szóló értesítőket a közvetett kézbesítőként átvett küldeményektől és értesítőktől elkülönítetten kezelni.
(9) Ha a közvetett kézbesítés lehetőségéről az (1)–(2) bekezdés szerinti létesítményeket üzemeltető szervezet nem
gondoskodik, akkor a postai küldeményeket a postai szolgáltató a feladó részére visszakézbesítheti vagy
visszakézbesítés helyett megkísérelheti azok kézbesítését. Az e bekezdés alkalmazása esetén felmerülő
többletköltségeket az (1)–(2) bekezdés szerinti létesítményeket üzemeltető szervezet köteles megtéríteni a postai
szolgáltató számára. (10) A közvetett kézbesítő képviseleti joggal rendelkező vezetője vagy ilyen joggal felruházott munkavállalója
a küldemények átvételére feljogosított személy részére köteles névre szóló igazolást kiállítani az átvételi
jogosultságról, melyen fel kell tüntetni a közvetett kézbesítést ellátó szervezet elnevezését (cégnevét) is, valamint
köteles az átvételre feljogosított személyekről nyilvántartást vezetni oly módon, hogy a küldeményt átvevő személy
személyazonossága legalább az átvételt követő két évig megállapítható és visszakereshető legyen.
(11) A közvetett kézbesítő által a küldemények átvételére feljogosított személy az átvételi jogosultságát a névre szóló
igazolással köteles igazolni a postai szolgáltató előtt. Az átvételre feljogosított személy a küldemények kézbesítését
igazoló okiraton vagy a kézbesítés során az aláírást rögzítő egyéb technikai eszközön köteles feltüntetni a közvetett
kézbesítő szervezet nevét, a közvetett kézbesítői minőségét és a küldeményt átvevő személy nevét is. A név aláírása
helyett a nevet tartalmazó bélyegző lenyomat is használható.
9. Az átvételi jogosultság és a személyazonosság igazolása
21. § (1) A címhelyen történő kézbesítéskor az átvételi jogosultság jogcímének fennállásáról közvetett kézbesítés kivételével
szóbeli nyilatkozat is irányadónak tekintendő. Amennyiben a szóbeli nyilatkozat alapján az átvételi jogosultság
jogcíme kétséges, a postai szolgáltató kérheti a jogcím fennállásának további igazolását. Közvetett kézbesítő
az átvételi jogosultság jogcímének fennállását a 20. § (10) bekezdése szerinti névre szóló igazolással igazolja.
(2) A címhelyen történő kézbesítéskor kizárólag ajánlott többletszolgáltatással feladott küldemény átadásakor a postai
szolgáltató a dokumentumok bemutatása nélkül is elfogadhatja az igazolt jogcímmel rendelkező átvevő aláírását és
az átvevő által a személyazonosság igazolására alkalmas okiratnak a kézbesítési okiratra vagy az aláírást rögzítő egyéb
technikai eszközre feljegyzett számát. (3) A (2) bekezdésben foglaltakon túli egyéb könyvelt küldemény címhelyen történő kézbesítése esetén az igazolt
jogcímmel rendelkező átvevő személyazonosságát az arra alkalmas hatósági igazolvány postai szolgáltató részére
történő bemutatásával igazolja. Meghatalmazottnak történő kézbesítés esetében a személyazonosság igazolására
csak az a hatósági igazolvány alkalmas, amelyben a meghatalmazott nevén kívül legalább egy olyan
– a személyazonosság megállapítására alkalmas – adat szerepel, amelyet a meghatalmazás is tartalmaz.
22. § (1) Természetes személy címzett részére küldött postai küldeménynek kézbesítési ponton történő kézbesítésekor
az átvételi jogosultság jogcímének fennállása vonatkozásában a küldemény átvétele érdekében megjelenő személy
szóbeli nyilatkozata irányadónak tekinthető, amennyiben bemutatja, illetve a postai szolgáltató kérésére átadja
a küldemény érkezéséről szóló értesítőt. Helyettes átvevő esetében a lakcímének vagy tartózkodási címének a postai
küldemény címével vagy az utánküldési címmel való egyezőségét is igazolni kell. A postai szolgáltató jogosult
a kézbesítést megelőzően az átvételi jogosultság jogcímének további igazolását kérni.
(2) A szervezet mint címzett esetében a vezető átvételi jogosultságát olyan, egy évnél nem régebbi eredeti okirattal vagy
arról készített közokiratba foglalt vagy egyszerű másolattal igazolhatja, amely a szervezetre vonatkozó jogszabály
alapján egyébként alkalmas a vezetői minőség igazolására, vagy amelyet a postai szolgáltató ezen túlmenően
az általános szerződési feltételei szerint e célból elfogad. A postai szolgáltató az okiratok érvényességét, hatályosságát
ezen túlmenően nem vizsgálja, a bemutatott okiratok közül a később kiállítottat fogadja el.
(3) A könyvelt küldemény kézbesítési ponton történő kézbesítésekor az igazolt jogcímmel rendelkező átvevő
a személyazonosságát az arra alkalmas hatósági igazolvány postai szolgáltató részére történő bemutatásával igazolja.
Meghatalmazottnak történő kézbesítés esetében a személyazonosság igazolására csak az a hatósági igazolvány
alkalmas, amelyben a meghatalmazott nevén kívül legalább egy olyan – a személyazonosság megállapítására
alkalmas – adat szerepel, amelyet a meghatalmazás is tartalmaz.
(4) A kézbesítési ponton történő kézbesítés esetében, amennyiben a küldemény átvétele érdekében megjelenő személy
nem mutatja be, illetve a postai szolgáltató kérésére nem adja át a küldemény érkezéséről szóló értesítőt, a küldemény
csak az átvételi jogosultság jogcímének és a személyazonosságnak hatósági igazolvánnyal, illetve közhitelű
dokumentummal történő igazolását követően kézbesíthető. Helyettes átvevő esetében a lakcímének vagy
tartózkodási címének a postai küldemény címével vagy az utánküldési címmel való egyezőségét is igazolni kell.
(5) Könyvelt küldemény címhelyen és kézbesítési ponton történő kézbesítése esetén a küldemény átadásának
igazolásaként a kézbesítési okiraton, vagy az aláírást rögzítő egyéb technikai eszközön az átvevő személyazonosságát
igazoló okirat számának, az átvétel jogcímének – kivéve, ha a küldeményt a címzett veszi át – feltüntetése, és az átvevő
saját kezű aláírása szükséges. Saját kezű aláírásnak minősül az is, ha az átvevő a kézbesítési okiraton vagy
a tértivevényen a személyét hitelesen, utólag általa nem vitatható módon tanúsító jelzést helyez el, a jelzés
használatának részletes szabályait a postai szolgáltató általános szerződési feltételeiben határozza meg. A jelzés
hitelességét tanúsító okiratot az átvevő és a postai szolgáltató a jelzés utolsó használatát követő három évig köteles
megőrizni.
23. § A postai szolgáltató általános szerződési feltételeiben jogosult a könyvelt küldemény kézbesítését – a 22. §-ban
megállapított rendelkezésekben foglaltakon túl – további, az átvételi jogcím és a személyazonosság igazolása
vonatkozásában a címzett által kötelezően teljesítendő előírások teljesítésétől függővé tenni.
10. A postai küldemény átvételének megtagadása 24. § (1) A postai küldemény átvétele megtagadásának a címzett vagy a meghatalmazott azonnali átvételtől elzárkózó
egyértelmű nyilatkozata minősül. Szervezet esetében a címzett általi megtagadásnak minősül, ha a 15. §
(2)–(3) bekezdésében meghatározott személy tagadja meg az átvételt.
(2) Az átvétel megtagadása esetén ennek tényét mint kézbesíthetetlenségi okot a kézbesítési okiraton vagy az aláírást
rögzítő egyéb technikai eszközön, valamint a küldeményen vagy a kísérőokiraton fel kell tüntetni, és a postai
küldeményt – értesítő hátrahagyása és rendelkezésre tartási idő biztosítása nélkül – a feladó részére vissza kell
kézbesíteni.
(3) Nem minősül a küldemény átvétele megtagadásának, amennyiben
a) a címzett vagy meghatalmazott a kézbesítéskor esedékes díj megfizetését az összeg mértéke vagy a fizetési mód
miatt csak a kézbesítési kísérletet követően, a Postatv. 42. § (1) bekezdésében rögzített rendelkezésre tartási időn
belül vállalja teljesíteni, vagy
b) a címzetten és meghatalmazotton kívüli egyéb jogosult átvevő nem kívánja átvenni a küldeményt, vagy
elzárkózik a kézbesítéskor esedékes díj megfizetésétől, az átvétel jogcímének vagy személyazonosságának
igazolásától, továbbá a kézbesítési okirat vagy tértivevény aláírásától vagy az átvétel során feltüntetendő adatok
rögzítésétől.
Ezen esetekben a címzett részére a küldemény érkezéséről értesítőt kell hátrahagyni.
11. A postai küldemény kézbesíthetetlensége és a kézbesíthetetlenségi ok jelzése
25. § (1) A postai szolgáltatón kívül álló okból kézbesíthetetlen a postai küldemény a címzett részére, ha
a) a küldemény címzése vagy címe nem megfelelő, vagy a cím nem létező, továbbá ha a címhely azonosításra nem
alkalmas, vagy az nem egyértelmű (jelzése: cím nem azonosítható),
b) a címzett a címen nem egyértelműen azonosítható, vagy – különösen a 26. § (3) bekezdése szerint tett bejelentés
alapján – nem ismert (jelzése: címzett ismeretlen),
c) a címzett vagy egyéb jogosult átvevő a kézbesítésről szóló értesítésben megjelölt határidő lejártáig
a rendelkezésére tartott küldeményért nem jelentkezett (jelzése: nem kereste),
d) a 24. § (1) bekezdése szerinti kézbesíthetetlenségi ok áll fenn (jelzése: átvételt megtagadta),
e) a címzett – a 26. § (3) bekezdése szerinti bejelentés tartalma alapján – elköltözött (jelzés: elköltözött),
f) a levélszekrénybe történő elhelyezéssel vagy személyes átadással történő kézbesítés vagy az értesítő
hátrahagyása nem lehetséges (jelzése: kézbesítés akadályozott).
(2) A kézbesíthetetlenség (1) bekezdésben meghatározott okát a postai szolgáltató az ott meghatározott jelzésnek
megfelelően köteles a kézbesítési okiraton vagy az aláírást rögzítő egyéb technikai eszközön, valamint a küldeményen
vagy a kísérőokiraton feltüntetni, valamint a postai küldeményt a feladónak visszakézbesíteni.
(3) A postai szolgáltató a kézbesíthetetlenség (1) bekezdésben meghatározott okain belül az általános szerződési
feltételeiben megállapítottak szerint további kézbesíthetetlenségi okokat is visszajelezhet a feladó részére.
(4) A postai szolgáltató a kézbesíthetetlenség (1) és (3) bekezdésben meghatározott okáról e-mail, rövid szöveges üzenet
vagy egyéb technikai eszköz alkalmazásával tájékoztatja a feladót, ha erről vele egyedi szerződésben vagy az általános
szerződési feltételek alapján megállapodott. 12. A postai küldemény kézbesítésének egyéb szabályai
26. § (1) Az írni nem tudó, a latin betűket nem ismerő vagy egyéb ok miatt írásában gátolt címzettnek a könyvelt küldeményt
írni tudó, nagykorú tanú jelenlétében kell kézbesíteni. A kézbesítő a kézbesítés előtt a címzett és a tanú
személyazonosságát a 21–22. § szerint ellenőrzi. A tanú – e minőségének feltüntetése mellett – a kézbesítési okiraton
vagy az aláírást rögzítő egyéb technikai eszközön saját nevét írja alá.
(2) A cselekvőképtelen vagy a cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt álló természetes személy részére címzett
személyes kézbesítést igénylő küldeményt a törvényes képviselőnek vagy a gondnoknak kell kézbesíteni.
A gondnoknak e minőségét jogerős bírósági ítélettel vagy hatósági határozattal kell igazolnia. Az életkora miatt
cselekvőképtelen természetes személy részére címzett küldeményt a törvényes képviselő címzettként veheti át.
(3) A postai szolgáltató a postai küldemény kézbesítését érintő, a címzettel vagy az egyéb jogosult átvevővel kapcsolatos
információt tartalmazó bejelentést vagy nyilatkozatot – kivéve, ha annak valódisága kétséges – legalább a következő
feltételek megléte esetén fogadja el: a) a bejelentés személyesen és írásban, magyar nyelven történik, és
b) a bejelentő a bejelentés valódiságát ba) okirattal igazolja és az okirat eredetijét vagy eredetijének bemutatásával egyidejűleg másolatát csatolja,
bb) okirat hiányában a bejelentésen nyilatkozik, hogy az abban foglaltak a valóságnak megfelelnek,
c) és a bejelentés tartalmazza a bejelentő aláírását és természetes személyazonosító adatait.
(4) A (3) bekezdés szerinti bejelentéssel vagy nyilatkozattal kapcsolatos eljárás, valamint a nyilatkozat alkalmazásának
részletes szabályait a postai szolgáltató általános szerződési feltételeiben állapíthatja meg.
13. A hivatalos iratokkal kapcsolatos szolgáltatások részletes szabályai
27. § A hivatalos iratok felvételét, szükség szerint gyűjtését, feldolgozását, szállítását és kézbesítését együttesen vagy
részben magában foglaló, gazdasági tevékenység keretében végzett szolgáltatás vonatkozásában e rendelet
szabályait ezen alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. 28. § (1) A hivatalos irat tértivevénye vagy az annak megfelelő elektronikus dokumentum előállításáról a feladó a saját
költségén köteles gondoskodni. A feladónak a tértivevényen minden esetben meg kell jelölnie, hogy sikertelen
személyes kézbesítési kísérlet esetében milyen adattartalmú értesítést kell a címzett részére hátrahagyni.
(2) A hivatalos irat feladásához rendszeresített kötelezően alkalmazandó belföldi és nemzetközi tértivevény vagy az
annak megfelelő elektronikus dokumentum tartalmi és formai követelményeit az Egyetemes Postai Közszolgáltatási
Szerződés tartalmazza. 29. § (1) A hivatalos iratot a címzettnek vagy a jogosult átvevőnek személyes átadással kell kézbesíteni.
(2) Hivatalos irat a feladóval kötött egyedi szerződés vagy az általános szerződési feltételek szerinti külön rendelkezés
alapján sem kézbesíthető alkalmi átvevőnek, a 15. § (3) bekezdés a) pontja szerinti képviselőnek, valamint a 16. §
(3) bekezdés b) pontja szerinti helyettes átvevőknek. 30. § (1) Hivatalos irat kézbesítésekor a küldemény átadásának igazolásaként a kézbesítési okiraton vagy az aláírást rögzítő
egyéb technikai eszközön a 22. § (5) bekezdésében meghatározottakon túl szerepelnie kell az átvevő személy
olvasható nevének is. (2) Nemzetközi viszonylatú hivatalos irat belföldi kézbesítése során a kézbesítési okiraton vagy az aláírást rögzítő egyéb
technikai eszközön az (1) bekezdésben foglalt adatok mellett az átvevő lakcímét is fel kell tüntetni.
31. § (1) Amennyiben az első kézbesítési kísérlet nem vezetett eredményre – kivéve, ha az átvételt a címzett megtagadta, vagy
a postai szolgáltató a 26. § (3) bekezdése szerinti kézbesítést érintő információval rendelkezik –, a postai szolgáltató
a hivatalos irat érkezéséről és a sikertelen kézbesítési kísérletről a címzett részére a (3) bekezdésben meghatározott
adattartalommal bíró értesítőt hagy hátra, a hivatalos iratot az értesítőn megjelölt kézbesítési ponton a címzett
rendelkezésére tartja, és a kézbesítést a sikertelen kézbesítés napját követő ötödik munkanapon újból megkísérli.
(2) A második kézbesítési kísérlet sikertelensége esetén a postai szolgáltató a címzett részére a (3) bekezdésben
meghatározott adattartalommal bíró értesítőt hagy hátra, a hivatalos iratot az értesítőn megjelölt kézbesítési ponton
a második kézbesítési kísérlet napját követő öt munkanapig a címzett rendelkezésére tartja.
(3) Az értesítőnek tartalmaznia kell: a) az „értesítés hivatalos irat érkezéséről” kifejezést és az értesítésnek a feladó által meghatározott típusát
– az értesítő fejrészén, b) a hivatalos iratot feladó szervezet nevét és a feladó szerinti település nevét,
c) a hivatalos iraton megjelölt címzett nevét és a küldeményen feltüntetett kézbesítési címet,
d) annak megjelölését, hogy hányadik sikertelen kézbesítési kísérletet követően került elhelyezésre az értesítő,
e) a sikertelen kézbesítési kísérlet napjának megjelölését, f) a hivatalos irat azonosítására alkalmas jelzést,
g) annak a kézbesítési pontnak a megjelölését, ahol a jogosult átvevő a küldeményt átveheti,
h) a rendelkezésre tartás kezdő és végső időpontjának megjelölését – órára pontosan,
i) a küldemény átvételére való jogosultság e rendeletben meghatározott jogcímeit és a jogosultság igazolásának
módját, arra való figyelmeztetést, ha a címzett a küldeményt csak saját maga veheti át,
j) az első kézbesítési kísérletet követően elhelyezett értesítőn annak megjelölését, hogy mely napon történik meg
a második kézbesítési kísérlet, k) a küldemény kézbesítési kísérletét végző kézbesítő olvasható nevét vagy a személyazonossága azonosítását
lehetővé tévő egyéb jelzést, a kézbesítő aláírását, l) az egyes hivatalos irat típusokra vonatkozóan az átvétel elmaradásának jogkövetkezményére figyelmeztető
tartalom elérhetőségét. (4) A második értesítőben megjelölt átvételi határidő eredménytelen elteltét követő munkanapon a postai szolgáltató
a hivatalos iratot a tértivevényen feltüntetendő „nem kereste” jelzéssel a feladónak visszaküldi.
(5) A postafiókra címzett hivatalos irat érkezéséről az egyetemes postai szolgáltató a fiókban elhelyezett (1)–(2) bekezdés
szerinti értesítővel ad tájékoztatást, abban az esetben is, ha a hivatalos irat postafiókra címzett, de nem a postafiók
bérlőjének szól. 32. § (1) Az egyetemes postai szolgáltató a címzett eltérő rendelkezése esetén is köteles a hivatalos iratot a címzett
– utánküldés szolgáltatás igénybevétele alapján a nyilvántartásában szereplő – új címére továbbítani az utánküldés
szolgáltatásra vonatkozó szerződés hatálya alatt. (2) A postai szolgáltató abban az esetben is hátrahagyja a címzett számára a 31. § (1)–(2) bekezdése szerinti értesítőt, ha
a hivatalos irat átvételétől a meghatalmazott zárkózik el.
14. Záró rendelkezések 33. § (1) Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a) a postai szolgáltatások ellátásáról és minőségi követelményeiről szóló 79/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet;
b) a postai szolgáltatók piacra lépésének feltételeiről szóló 68/2004. (IV. 15.) Korm. rendelet.
(3) E rendelet rendelkezéseit a Postatv. 77. § (1) bekezdése szerinti átmeneti rendelkezések szerint eljáró postai
szolgáltatók a Postatv. rendelkezéseinek való megfeleléssel egyidejűleg kötelesek általános szerződési feltételeikben
megjeleníteni, és mindaddig az időpontig a postai szolgáltatást a 2012. december 31-én hatályos, a postai
szolgáltatások ellátásáról és minőségi követelményeiről szóló 79/2004. (IV. 19.) Korm. rendeletnek megfelelő általános
szerződési feltételeik szerint nyújthatják. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1545/2017. (VIII. 18.) Korm. határozata az „Edző leszek – Nevelek!” programmal kapcsolatos, a XI. Miniszterelnökség és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a Magyar Edzők Társaságának „Edző leszek – Nevelek!” programja megvalósítása céljából
az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
25 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló
2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 2. Fejezeti általános tartalék alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím 25. Sport
népszerűsítésével összefüggő kiadások jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
28/2014. (IV. 1.) BM rendelete a közbiztonság növelését szolgáló önkormányzati fejlesztések támogatásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5a) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37.  §
p) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § b)  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A települési önkormányzat a  közbiztonság növelését szolgáló önkormányzati fejlesztések keretében
megvalósítandó térfigyelő kamerarendszerek kiépítéséhez vagy bővítéséhez (a  továbbiakban együtt: beruházás)
a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi. CCXXX. törvény 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 18. A közbiztonság növelését szolgáló önkormányzati fejlesztések támogatása
cím terhére vissza nem térítendő támogatást igényelhet, ha
a) a beruházás közbiztonsági szempontból különösen indokolt, és
b) az  egységes nyomozó hatósági és ügyészségi bűnügyi statisztika alapján a  rendőri eljárásban regisztrált
bűncselekmények száma a  megelőző évhez képest csökkenést nem mutatott vagy a  beruházás
eredményeként a regisztrált bűncselekmények számának számottevő csökkenése várható.
2. § (1) A támogatás a beruházáshoz szükséges összeg 100%-áig igényelhető.
 (2) A támogatási kérelem benyújtása előtt megkezdett beruházáshoz támogatás nem nyújtható.
 (3) Támogatási kérelmet nyújthat be az  a  települési önkormányzat is, amely korábban benyújtott önkormányzati
feladatokhoz kapcsolódó fejlesztési támogatás iránti igényt térfigyelő kamerarendszer kiépítéséhez, bővítéséhez, de
támogatást nem kapott.
3. § (1) A  települési önkormányzat az  ebr42 önkormányzati információs rendszeren keresztül kitöltött és kinyomtatott
támogatási kérelmet a  kincstár települési önkormányzat székhelye szerint illetékes területi szervéhez
(a  továbbiakban: Igazgatóság) 2014. április 24-éig postai úton történő megküldésével nyújtja be. A  benyújtási
határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha a települési önkormányzat az ebr42 rendszerben a kérelmet 2014. április
23-án 16 óráig rögzítette, és azt legkésőbb 2014. április 24-én postára adta. E  határidő elmulasztása jogvesztő.
A kizárólag postai úton benyújtott kérelem érvénytelen.
(2) A támogatási kérelemnek
a) az 1. melléklet szerinti adatlapot két eredeti példányban,
b) az  adatlap beruházási célra vonatkozó adatait alátámasztó árajánlatot és a  beruházáshoz kapcsolódó
fénykép-dokumentációt egy eredeti és egy másolati példányban
kell tartalmaznia.
(3) Az  Igazgatóság a  felülvizsgált támogatási kérelmek egy eredeti példányát 2014. május 13-áig továbbítja a  helyi
önkormányzatokért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter).
4. § (1) A miniszter a támogatási kérelmekről – az 1. § a) és b) pontja szerinti feltétel teljesülésének vizsgálata tekintetében
az országos rendőrfőkapitány és a Nemzeti Bűnmegelőzési Tanács elnöke véleményének kikérésével –
a) a rendelkezésre álló előirányzat erejéig 2014. május 30-áig, valamint
b) a maradvány és a döntéssel le nem kötött összeg terhére legkésőbb 2014. december 10-éig
dönt.
(2) A  miniszter jogosult – a  támogatási kérelemben megjelölt műszaki tartalom egyidejű csökkentése mellett –
az igényeltnél alacsonyabb összegű támogatás megítélésére.
5. § (1) A  miniszter a  kedvezményezettel a  támogatási döntés közlésétől számított 15 napon belül, de legkésőbb
2014. december 19-éig támogatási szerződést köt.
(2) A  támogatást a  támogatási szerződés megkötését követő 10 napon belül a  miniszter utalványozása alapján
a kincstár egy összegben folyósítja.
(3) A  támogatási szerződés módosítására egy alkalommal van lehetőség azzal, hogy a  támogatás felhasználásának
végső határideje nem változhat.
6. § (1) A támogatás felett a kedvezményezett rendelkezik, és felelős annak jogszerű felhasználásáért.
 (2) A kedvezményezett a támogatás felhasználásáról elkülönített, naprakész nyilvántartást vezet.
7. § (1) A kedvezményezett a támogatás felhasználásáról
a) 2014. december 31-ei fordulónappal az éves költségvetési beszámoló keretében és
b) az  ebr42 önkormányzati információs rendszeren keresztül kitöltött és kinyomtatott szakmai és pénzügyi
beszámolónak a miniszter részére a támogatás felhasználását követő
30 napon belül, de legkésőbb 2016. január 31-éig papír alapon történő benyújtásával
számol el.
(2) A  támogatásnak az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 57.  § (3)  bekezdésében meghatározott
határnapig fel nem használt részét a kedvezményezett a központi költségvetés részére visszafizeti.
8. § (1) A  támogatás felhasználására irányuló tevékenység az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 87.  § (1)  bekezdése szerinti beruházásnak minősül. A  miniszter engedélyével
történt elidegenítés esetén a kedvezményezettnek a  (2) bekezdés szerinti rendeltetésszerű használatot biztosítani
kell.
(2) A  kedvezményezettnek a  támogatásból megvalósuló beruházást a  beruházás megvalósításától számított 5 évig
az  eredeti rendeltetésének megfelelően – a  működtetésre vonatkozó hatályos jogszabályok betartásával – kell
használnia.
9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
80/2013. (VI. 18.) ME határozata főiskolai rektor megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (8)  bekezdésében foglalt jogkörömben – az  emberi
erőforrások miniszterének a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére –
a Pécsi Püspöki Hittudományi Főiskolán dr. Cziglányi Zsolt főiskolai tanárt – a 2013. július 1-jétől 2017. június 30-áig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával ismételten megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
396/2010. (V. 19.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. május 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. május 7-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„KEZDEMÉNYEZZÜK, HOGY JÚNIUS 15. A SZÉL VILÁGNAPJA MUNKASZÜNETI NAP LEGYEN.”
Az Nsztv. 17. §-a szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra
javasolt kérdést. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő
kezdeményezés megfogalmazása megtévesztő a választópolgárok számára. A Magyar Köztársaság Alkotmányáról
 szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/D. §-a szerint az országos népi kezdeményezés arra irányul,
hogy az Országgyűlés a hatáskörébe tartozó kérdést tűzze napirendjére. A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi
XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) 125. § (3) bekezdése meghatározza a munkaszüneti napokat. A beadványozó által
feltett kezdeményezés azonban a jogszabályban foglaltakon túl további munkaszüneti napok törvénybe iktatását
kívánja meg a jogalkotótól. A beadvány így konkrét jogalkotásra irányul, nem napirendre tűzésre. Így
a kezdeményezés megfogalmazása a választópolgár számára azt a téves látszatot kelti, mintha az aláírásgyűjtés
alkalmával népszavazási kezdeményezést támogatna.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek, ugyanezen jogszabály
18. §-ának b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 28/D. §-án, az Mt. 125. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 17. §-án, a 18. § b) pontján,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. § (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke