text:
12/2012. (HK 10.) HM KÁT s z a k utasítása a 2012. I. fél költségvetési beszámoló elkészítésének rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló
89/2011. (VIII. 4.) HM utasítás 26. § (1) bekezdésére –
a 2012. I. félévi költségvetési beszámoló elkészítésének
rendjéről a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. A 2012. évi intézményi költségvetési beszámolókat, a
fejezeti kezelésű előirányzatokra vonatkozó költségvetési
beszámolókat, és a HM költségvetési fejezet I. félévi költségvetési beszámolóját (a továbbiakban együtt: beszámolók) a szakutasításban foglaltak szerint kell összeállítani.
3. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy szervezete
vonatkozásában a szakutasításban foglaltak végrehajtását
biztosítsa.
4. A beszámolók a számviteli szabályozásért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) honlapján közzétett költségvetési tervezésre
szolgáló 02.–22. és 98. számú űrlapokat, valamint a 24.
Pénzforgalom egyeztetése című űrlapot tartalmazzák.
5. A beszámolók összeállításához szükséges Tájékoztatót, beszámoló garnitúrát, továbbá a beszámolók átadás-átvételének ütemtervét a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban: HM KPH) elektronikus úton biztosítja.
6. A honvédelmi szervezetek a beszámolókat a Magyar
Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által rendelkezésre bocsátott és a HM KPH által a MAKK11 szerveren
biztosított rögzítő és ellenőrző program felhasználásával
készítik el.
7. Az intézményi beszámolók honvédelmi szervezetnél
maradó irattári példányához – a főkönyvi és analitikus
egyezőség igazolása végett – minden esetben csatolni kell
a beszámoló alátámasztásául szolgáló főkönyvi kivonatokat, valamint az annak alapját képező, a főkönyvvel egyeztetett analitikus nyilvántartásokat is.
2. Az intézményi beszámolók összeállítása 8. A HM KPH által a honvédelmi szervezetek részére
készített intézményi beszámolók címlapján:
a) a kapcsolattartó, felvilágosítást nyújtó szövegrészt
„készítő” megnevezéssel kell kiegészíteni;
b) a „Készítő, kapcsolattartó, felvilágosítást nyújtó”
személy nevét és telefonszámát, okleveles könyvvizsgálói, vagy mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs számát, valamint az intézményi beszámoló elkészítéséért kijelölt felelős személy okleveles könyvvizsgálói,
vagy mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs
számát is fel kell tüntetni.
9. Az intézményi beszámolót a honvédelmi szervezetek
működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő
szabályairól szóló 346/2009. (XII.30.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Korm. rendelet) 8. § (2) bekezdésében és
17. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően kell
aláírni.
10. A pénzügyi gazdasági vezető aláírásával igazolja,
hogy a készítő rendelkezésére bocsátott, az intézményi beszámolókat alátámasztó HM Költségvetés Gazdálkodási
Információs Rendszerben rögzített és az űrlapok kitöltéséhez szükséges egyéb adatok, információk a valódiság
elvének megfelelnek.
11. Az intézményi beszámolókat a készítő személy kivételével az aláírásra kötelezett személyek bélyegzőlenyomatukkal hitelesítik. Az aláírók egyértelmű beazonosítása
érdekében a neveket olvashatóan – gépelve, vagy nyomtatott betűkkel – is fel kell tüntetni.
12. Az intézményi beszámoló egyik példánya a HM
KPH-t, másik példánya a beszámolóban érintett honvédelmi szervezetet illeti meg, melyeket az általános ügyviteli
szabályok szerint nyilvántartásba vesznek.
13. Az MH Honvédkórház:
a) csapat- és központi költségvetéséről külön-külön in
tézményi beszámolókat készít;
b) a nyilvántartási számmal ellátott intézményi beszá
moló címlapján a Kapcsolattartó, illetve felvilágosítást
nyújtó személy nevét és telefonszámát, valamint az intézményi beszámoló elkészítéséért kijelölt felelős személy
okleveles könyvvizsgálói, vagy mérlegképes könyvelői
képesítésének regisztrációs számát rögzíti;
c) intézményi beszámolói a 9.–12. pontoknak megfelelően kerülnek aláírásra, hitelesítésre és nyilvántartásba vételre.
14. A KNBSZ a minősített adat védelméről szóló
2009. évi CLV. törvény előírásai szerint készít – megfelelő
minősítéssel ellátott – intézményi beszámolót egy példányban, és nem minősített, összevont formájú intézményi
beszámolót két példányban. Az intézményi beszámolók a
9.–11. pontokban és a 13. pont b) alpontjában meghatározottaknak megfelelően kerülnek aláírásra, hitelesítésre.
Az összevont formájú intézményi beszámolót a polgári
nemzetbiztonsági szolgálatok költségvetésének és gazdálkodásának egyes speciális szabályairól szóló 130/2011.
(VII. 18.) Korm. rendelet 7. § (8) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően készíti el, és egy példányát átadja
a HM KPH részére. A minősített intézményi beszámolót –
a beszámoló készítésére szolgáló programból kinyomtatott
ellenőrzési listával együtt – egyeztetés és felülvizsgálat
céljából bemutatja a HM KPH részére.
15. A Kincstár 2012. I. félévére vonatkozó PJ-02/A és
PM5 információs tábláját az intézményi beszámolók elkészítéséért felelős szervezetek tételesen felülvizsgálják,
egyeztetik a könyveléssel és az általuk elkészített intézményi beszámolókkal, az eltéréseket a területileg illetékes
fiókkal egyeztetett módon rendezik.
16. Az intézményi beszámolók létszámadatainak kitöltése: a) az MH Honvédkórháznál és a KNBSZ-nél a költségvetési létszám, munkajogi létszám és az átlagos statisztikai
létszám tekintetében a HM KPH-val való egyeztetés
alapján történik;
b) a HM KPH által a honvédelmi szervezetek részére
készített beszámolók esetében a költségvetési létszám és a
munkajogi létszám – központilag – a HM KPH által történik.
17. Az átlagos statisztikai állományi létszámot a HM
KPH július 12-ig – honvédelmi szervezetre nézve összesítetten – biztosítja a honvédelmi szervezetek részére, melyet a referatúrák az ellátásra kijelölt honvédelmi szervezetek, valamint a honvédelmi szervezetek pénzügyi és
számviteli szervezeti egységei a saját szervezetük és az ellátott honvédelmi szervezetek vonatkozásában megbontanak a minisztérium által közzétett 21. űrlapnak megfelelően intézményüzemeltetési, valamint szakmai létszámra,
és ezt a megbontást 2012. július 18-ig a HM KPH részére
megküldik.
3. A fejezeti kezelésű előirányzatok beszámolóinak
összeállítása 18. A fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdálkodásról szóló beszámolókat a HM KPH állítja össze.
19. A 8. fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1 beruházás alcímről – a HM KPH által – összeállított beszámoló
kat a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal főigazgatója,
mint a gazdálkodó honvédelmi szervezet vezetője, továbbá a 9. pont szerinti készítő és pénzügyi gazdasági vezető
– a 10.–11. pontok előírásait alkalmazva – írja alá.
4. A megszűnt szervezetek beszámolójának
összeállítása 20. A 4 címen 2011.december 31-ével átalakulással
megszűnt Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem nyitó
adatairól, és a 2012. évi forgalmáról – előirányzat-felhasználási keretszámla egyenlegének átadásáról, az általa elkészített és átadott vagyonátadó jelentés alapján – a HM
KPH beszámolót készít, mely a 9. pont és 11. pont szerint
kerül aláírásra, hitelesítésre.
5. A HM költségvetési fejezet beszámolójának
összeállítása 21. A HM KPH a felülvizsgált intézményi beszámolókat, a megszűnt szervezetek beszámolóját, valamint a fejezeti kezelésű előirányzatokról összeállított beszámolókat a
Korm. rendelet 17. § (1) bekezdés b) alpontjában meghatározottaknak megfelelően összesíti és – az államháztartás
szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendeletben meghatározott határideig – megküldi a Kincstár
részére.
22. A 21. pont szerint összesített beszámolókat a Korm.
rendelet 17. § (3) bekezdésében meghatározott személyek
írják alá.
6. Záró rendelkezések 23. Ez a szakutasítás az aláírását követő napon lép hatályba.
24. Hatályát veszti a 2011. I. félévi elemi költségvetési beszámoló elkészítésének rendjéről szóló 54/2011.
(HK. 10.) HM KPH főigazgatói szakutasítás.
Fodor Lajos s. k.,
közigazgatási államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1446/2013. (VII. 16.) Korm. határozata a DDOP-2.1.1/E.F-12-k2-2012-0004 azonosító számú („»A határ a csillagos ég« – A Zselici Csillagoségbolt-park komplex turisztikai fejlesztése” című) kiemelt projekttel összefüggésben biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi mentesítésről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a SEFAG Erdészeti és Faipari Zártkörűen Működő Részvénytársaság egyedüli részvényese a Magyar Állam,
b) az a)  alpontban meghatározott kedvezményezett a  DDOP-2.1.1/E.F-12-k2-2012-0004 azonosító számú,
„»A  határ a  csillagos ég« – A  Zselici Csillagoségbolt-park komplex turisztikai fejlesztése” című projektjére
megítélt támogatást a nemzeti vagyon fejlesztésére fordítja,
2. mentesíti az  1.  pont a)  alpontjában meghatározott kedvezményezettet az  1.  pont b)  alpontjában meghatározott
projektje tekintetében a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból,
az  Európai Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló
4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. pont b) alpontjában meghatározott projekt tekintetében a 2. pont
szerinti mentesítés érvényesítéséhez szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2013. VII. törvény a Magyarország Kormánya és a Francia Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Francia Köztársaság Kormánya között
a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező
hatályának elismerésére. 2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és francia nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
A MINŐSÍTETT ADATOK CSERÉJÉRŐL ÉS KÖLCSÖNÖS VÉDELMÉRŐL Magyarország Kormánya és a Francia Köztársaság Kormánya (a továbbiakban együtt: Felek)
Felismerve, hogy a Felek közötti jó együttműködés során szükség lehet minősített adatok cseréjére,
Kívánatosnak tartva a Felek, valamint a joghatóságuk alá tartozó jogi és természetes személyek közötti
együttműködés során kicserélt vagy keletkezett minősített adatok védelmét,
Az alábbiakban állapodtak meg: 1. Cikk Az Egyezmény tárgya
1. Jelen Egyezmény szabályozza a Felek, valamint a joghatóságuk alá tartozó természetes és jogi személyek közötti
együttműködés során továbbított vagy keletkezett valamennyi minősített adat cseréjét.
2. Az Egyezmény nem érinti a Felek egyéb, két-, vagy többoldalú szerződés alapján fennálló kötelezettségeit, beleértve
ebbe mindazon megállapodásokat, amelyek minősített adatok cseréjét és kölcsönös védelmét szabályozzák.
2. Cikk Fogalommeghatározások
Jelen Egyezmény alkalmazásában: a) a „Minősített Adat” megjelenési formájától vagy természetétől függetlenül, minden olyan adat, amelyet
bármelyik Fél nemzeti jogszabályai szerint védelemben kell részesíteni a jogosulatlan nyilvánosságra hozatallal
vagy jogosulatlan megváltoztatással és kezeléssel szemben, s amelyet ennek megfelelően minősítettek;
b) a „Minősített Szerződés” olyan szerződést jelent, amely minősített adatot tartalmaz vagy amely alapján
minősített adathoz való hozzáférés szükséges; c) a „Szerződő Fél” minden, minősített szerződés tárgyalására és megkötésére jogképességgel rendelkező
személy; d) a „Nemzeti Biztonsági Felügyelet” a Felek jelen Egyezmény végrehajtására és annak ellenőrzésére hatáskörrel
rendelkező nemzeti hatósága; e) a „Hatáskörrel Rendelkező Hatóság” a Felek nemzeti joga alapján jelen Egyezmény végrehajtására az érintett
területen hatáskörrel rendelkező valamennyi hatóság, beleértve a kijelölt biztonsági hatóságokat valamint
az egyéb szervezeteket is; A törvényt az Országgyűlés a 2013. február 25-i ülésnapján fogadta el.
f) az „Átadó Fél” azt a Felet, valamint a joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes személyeket
jelenti, amelyik a minősített adatot átadja; g) az „Átvevő Fél” azt a Felet, valamint a joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes személyeket
jelenti, amelyik a minősített adatot átveszi; h) a „Harmadik Fél” bármely olyan államot, valamint a joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes
személyeket, továbbá nemzetközi szervezetet jelenti, amely nem részese jelen Egyezménynek;
i) a „Szükséges Ismeret” követelményének megfelelően a minősített adatokhoz csak az a személy férhet hozzá,
aki igazolta, hogy a minősített adathoz történő hozzáférése – az Átvevő Fél részére történő adatcsere céljával
összhangban álló – feladata ellátásához szükséges; j) a „Személy” minden természetes vagy jogi személy;
k) a „Biztonsági Tanúsítvány” egy olyan, vizsgálaton alapuló jóváhagyó döntés, amely a Felek hatályos joga
alapján, egy személy lojalitását, megbízhatóságát és egyéb biztonsági szempontoknak való megfelelését
igazolja. Ez a döntés teszi lehetővé, hogy egy személy a minősített adatokhoz történő hozzáférésre és azok
feldolgozására engedélyt kapjon. A természetes személy részére kiadott Biztonsági Tanúsítvány a Személyi
Biztonsági Tanúsítvány, a jogi személy részére kiadott a Telephely Biztonsági Tanúsítvány.
3. Cikk A hatáskörrel rendelkező hatóságok
1. A Feleknek a minősített adatok védelméért, valamint jelen Egyezmény végrehajtásáért felelős, hatáskörrel rendelkező
Nemzeti Biztonsági Felügyeletei a következők: Magyarországon: Nemzeti Biztonsági Felügyelet
H-1024 Budapest, Szilágyi Erzsébet fasor 11/B. A Francia Köztársaságban:
51 boulevard de La Tour-Maubourg 75007 PARIS 2. A Nemzeti Biztonsági Felügyeletek kölcsönösen tájékoztatják egymást a hivatalos elérhetőségi adatokról, illetve
az ezen adatokkal kapcsolatos változásokról. 3. A Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást a Nemzeti Biztonsági Felügyeletet vagy az egyéb Hatáskörrel
Rendelkező Hatóságokat érintő minden változásról. 4. Cikk Minősítési szintek megfeleltetése
1. Az egyes nemzeti minősítési szintek az alábbiak szerint feleltethetők meg egymásnak:
Magyarországon A Francia Köztársaságban „SZIGORÚAN TITKOS!” TRES SECRET DEFENSE
„TITKOS!” SECRET DEFENSE „BIZALMAS!” CONFIDENTIEL DEFENSE „KORLÁTOZOTT TERJESZTÉSŰ!” DIFFUSION RESTREINTE
2. A Francia Köztársaság ugyanúgy kezeli és védi a Magyarország részéről átadott „Korlátozott terjesztésű!” minősített
adatot, mint amilyen védelmet a hatályos joga alapján a „DIFFUSION RESTREINTE” megjelölésű védett, de nem
minősített adatnak biztosít. 3. Magyarország ugyanúgy kezeli és védi a Francia Köztársaság részéről átadott „DIFFUSION RESTREINTE” megjelölésű
védett, de nem minősített adatot, mint a hatályos joga alapján a „Korlátozott terjesztésű!” minősített adatot.
4. Amennyiben különös biztonsági okokból az Átadó Fél igényli, hogy csak a Felek kizárólagos állampolgárságával
rendelkező személyek férhessenek hozzá a minősített adathoz, azt a „Kizárólag francia vagy magyar
állampolgársággal rendelkezők részére” vagy a „SPÉCIAL FRANCE – HONGRIE” kiegészítő jelöléssel látja el.
5. Cikk Minősített adathoz való hozzáférés
„BIZALMAS!”/CONFIDENTIEL DEFENSE és magasabb minősítésű szintű, jelen Egyezmény hatálya alá tartozó minősített
adathoz kizárólag olyan személyek jogosultak hozzáférni, akik megfelelnek a Szükséges Ismeret követelményének, és
akik az adott Fél nemzeti jogszabályaival összhangban Személyi Biztonsági Tanúsítvánnyal rendelkeznek.
6. Cikk Biztonsági alapelvek
1. Az Átadó Fél:
a) köteles biztosítani, hogy a minősített adaton a nemzeti jogszabályai szerinti megfelelő minősítési szint
feltüntetésre kerüljön; b) köteles tájékoztatni az Átvevő Felet a minősített adat felhasználásának esetleges feltételhez kötéséről;
c) haladéktalanul köteles tájékoztatni az Átvevő Felet az adat minősítésében bekövetkezett változásokról.
2. Az Átvevő Fél: a) köteles az Átadó Féltől átvett minősített adaton saját nemzeti minősítési szintjét – a 4. Cikk alapján
meghatározott megfelelő minősítési szinttel összhangban – feltüntetni; b) ugyanolyan szintű védelemben köteles részesíteni a minősített adatot, mint amelyet a saját, azonos minősítési
szintű minősített adata számára biztosít; c) köteles biztosítani, hogy az Átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül az átvett minősített adat minősítését
nem szüntetik meg, illetve minősítési szintjét nem változtatják meg;
d) köteles biztosítani, hogy az Átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül az átvett minősített adatot
Harmadik Fél részére nem adja át; e) a minősített adatot kizárólag az átadás során megjelölt célra használhatja fel, betartva az Átadó Fél által
meghatározott kezelési előírásokat. 3. A minősített adat rendelkezésre állásának és ellenőrzésének biztosítása céljából a Felek minden olyan szervezeténél
(intézményénél, gazdasági társaságánál), amely minősített adatot készít, feldolgoz és/vagy tárol, olyan nyilvántartó
rendszert kell működtetni, amely biztosítja a minősített adat átvételét, terjesztését, ellenőrzését, védelmét.
A rendszert az érintett Fél Hatáskörrel Rendelkező Hatóságával akkreditáltatni kell.
4. Jelen Egyezmény hatálya alá tartozó valamennyi elektronikus minősített adat kezelésére használt kommunikációs és
információs rendszert az érintett Fél Hatáskörrel Rendelkező Hatóságával akkreditáltatni kell.
7. Cikk Biztonsági együttműködés
1. A hasonló szintű biztonsági követelmények fenntartása érdekében a Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok a másik fél
megkeresésére kötelesek egymást tájékoztatni a minősített adat védelmével kapcsolatos nemzeti jogszabályokról,
valamint mindezek gyakorlati alkalmazásáról. A Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok tájékoztatják továbbá egymást
minden, a nemzeti jogszabályaikat érintő, jelen Egyezménnyel kapcsolatos lényeges változásról.
2. Megkeresés esetén a Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok, összhangban a nemzeti jogszabályaik rendelkezéseivel,
kölcsönösen segítséget nyújthatnak egymásnak a Személyi Biztonsági Tanúsítványokkal és a Telephely Biztonsági
Tanúsítványokkal kapcsolatos eljárások során. 3. A Felek megkeresés esetén nemzeti jogszabályaik rendelkezéseivel összhangban elismerik a másik Fél által kibocsátott
Személyi Biztonsági Tanúsítványokat és Telephely Biztonsági Tanúsítványokat. 4. A Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok haladéktalanul értesítik egymást az elismert Személyi Biztonsági
Tanúsítványokkal és a Telephely Biztonsági Tanúsítványokkal kapcsolatos változásokról, különösen azok
visszavonásáról vagy szintjének csökkentéséről. 8. Cikk Minősített Szerződések
1. A Minősített Szerződéseket a Felek saját nemzeti jogszabályai alapján kell megkötni és teljesíteni. A Hatáskörrel
Rendelkező Hatóságok megkeresésre kötelesek megerősíteni, hogy az ajánlattevő és az előzetes szerződési
tárgyalásokban vagy a Minősített Szerződések teljesítésében részt vevő természetes személyek rendelkeznek-e
megfelelő Személyi Biztonsági Tanúsítvánnyal vagy Telephely Biztonsági Tanúsítvánnyal.
2. A Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok kérelmezhetik, hogy a másik Fél biztonsági ellenőrzést folytasson le a területén
működő létesítményben a minősített adat folyamatos védelmének biztosítása céljából.
3. Az a Hatáskörrel Rendelkező Hatóság, amelynek területén a szerződés végrehajtásra kerül, a Minősített Szerződés
teljesesítés során köteles az átvett minősített adatnak az azonos minősítésű szintű, saját minősített adatáéval
megegyező mértékű védelmét biztosítani és fenntartani. 4. A Minősített Szerződéseknek projekt biztonsági utasítást és minősítési útmutatót is kell tartalmazniuk. A biztonsági
utasításnak összhangban kell lennie az Átadó Fél Hatáskörrel Rendelkező Hatóságának biztonsági utasításaival, és
meg kell benne határozni, mely adatokat és milyen minősítési szinten kell az Átvevő Félnek védenie. A projekt
biztonsági utasítás és a minősítési útmutató másolatát azon Fél Hatáskörrel Rendelkező Hatósága részére kell
továbbítani, amelynek joghatósága alatt a Minősített Szerződés végrehajtása történik.
5. A Szerződő Fél minősített adatok védelméért való felelőssége legalább az alábbi kötelezettségeket foglalja magában:
a) a minősített adathoz csak olyan személyek férhetnek hozzá, akik Személyi Biztonsági Tanúsítvánnyal
rendelkeznek, a Szükséges Ismeret követelménye érvényesül velük kapcsolatban, valamint a Minősített
Szerződéssel összefüggésben foglalkoztatják őket; b) a Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok által megállapított, a minősített adatok továbbítási rendjéhez szükséges
intézkedések végrehajtása; c) a Hatáskörrel Rendelkező Hatóság minősített adattal kapcsolatos esetleges változásokra vonatkozó
értesítésére vonatkozó eljárások alkalmazása; d) a Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok által megállapított, az egyik Fél személyzetének a másiknál történő
látogatására vonatkozó rendjének alkalmazása; e) a Hatáskörrel Rendelkező Hatóság értesítése minden, a továbbított adattal kapcsolatos illetéktelen
hozzáférésről, annak kísérletéről vagy gyanújáról; f) az átvett minősített adat csak a Minősített Szerződés tárgyával összefüggésben használható fel;
g) a minősített adatok átadására, átvételére, feldolgozására és végleges megsemmisítésére vonatkozó eljárások
a Felek hatályos jogszabályainak megfelelően történő alkalmazása. 6. A Minősített Szerződés végrehajtásába a Szerződő Fél alvállalkozót a Hatáskörrel Rendelkező Hatóság engedélyével
vonhat be. Az alvállalkozónak ugyanazoknak a biztonsági feltételeknek kell eleget tennie, mint a Szerződő Félnek.
9. Cikk A minősített adat továbbítása
1. A minősített adat továbbítása az Átadó Fél nemzeti jogszabályaiban meghatározott szabályok szerint, diplomáciai
úton, vagy a Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok megegyezése szerinti egyéb módon történik.
2. Az adat továbbításának a következő követelményeknek kell megfelelnie:
a) a futárnak az Átadó Fél, az Átvevő Fél vagy valamelyik Fél közigazgatásának az állandó alkalmazottjának kell
lennie, és legalább olyan szintű Személyi Biztonsági Tanúsítvánnyal kell rendelkeznie, mint az átadandó adat;
b) a futárnak az alkalmazandó nemzeti jogszabályoknak megfelelő futárigazolvánnyal kell rendelkeznie;
c) a minősített adatot az Átadó Fél nemzeti jogszabályainak megfelelően be kell csomagolni és le kell zárni;
d) a minősített adat átvételét írásban haladéktalanul vissza kell igazolni.
3. Az átadott minősített adatot nyilvántartásba kell venni. A nyilvántartás kivonatát kérésre rendelkezésre kell bocsátani.
4. Amennyiben a minősített adat vagy anyag fenti szabályok szerinti továbbítása nem lehetséges, az érintett Hatáskörrel
Rendelkező Hatóságok együttműködésével esetileg kell megszervezzék azt. 5. A Felek minősített adatot a Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok által jóváhagyott eljárási rend szerint továbbíthatnak
elektronikus úton. 10. Cikk A minősített adat sokszorosítása, fordítása és megsemmisítése
1. Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adatról készült másolatokon és fordításokon fel kell tüntetni a megfelelő
minősítési jelölést és az így készült adatot ugyanolyan védelemben kell részesíteni, mint az eredeti minősített adatot.
A sokszorosított példányok számát a hivatalos célból szükséges mértékre kell korlátozni.
2. Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adat fordítása során keletkező példányokon a fordítás nyelvén fel kell
tüntetni, hogy az Átadó Fél minősített adatát tartalmazza.
3. A minősített adatot sokszorosító vagy fordító személynek legalább olyan szintű Személyi Biztonsági Tanúsítvánnyal
kell rendelkeznie, mint az átadott adat. 4. A Jelen Egyezmény alapján átadott, „TITKOS!”/SECRET DEFENSE minősítésű adat fordítása vagy sokszorosítása
kizárólag az Átadó Fél előzetes írásbeli engedélyével lehetséges.
5. Főszabályként a jelen Egyezmény alapján átadott, „SZIGORÚAN TITKOS!”/TRES SECRET DEFENSE minősítésű adat
fordítása vagy sokszorosítása nem megengedett, de az Átadó Fél Hatáskörrel Rendelkező Hatósága esetileg előzetes
írásbeli eseti engedélyével jóváhagyhatja azt. 6. Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adatot úgy kell megsemmisíteni, hogy teljes vagy részleges helyreállítása
lehetetlenné váljon. 7. Jelen Egyezmény alapján átadott, „SZIGORÚAN TITKOS!”/TRES SECRET DEFENSE minősítésű adat nem semmisíthető
meg, az ilyen minősítési szintű adatokat az Átadó Félnek kell visszaszolgáltatni.
8. A jelen Egyezmény alapján készített vagy átadott minősített adatot olyan válsághelyzet esetén, amely lehetetlenné
teszi a minősítési szintjének és a jelen Egyezmény rendelkezéseinek megfelelő védelmét, ha visszajuttatása nem
lehetséges, haladéktalanul meg kell semmisíteni. A megsemmisítésről az Átvevő Fél Nemzeti Biztonsági Felügyelete
haladéktalanul értesíti az Átadó Fél Nemzeti Biztonsági Felügyeletét.
11. Cikk Látogatások
1. Minősített adathoz való hozzáférést igénylő látogatásra a fogadó Fél Hatáskörrel Rendelkező Hatóságának előzetes
írásbeli jóváhagyása alapján kerülhet sor. 2. A látogatásra vonatkozó megkeresést legalább 20 nappal a látogatás időpontja előtt a Hatáskörrel Rendelkező
Hatósághoz kell benyújtani, amely azt továbbítja a fogadó Fél Hatáskörrel Rendelkező Hatóságához. Sürgős esetben
a Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok előzetes egyeztetését követően a látogatásra vonatkozó megkeresés a látogatás
kezdetéhez közelebbi időpontban is benyújtható. 3. A látogatásra vonatkozó megkeresésnek az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a látogató neve, születési helye és ideje, állampolgársága, útlevelének vagy más személyazonosító
igazolványának száma; b) a látogató beosztásának és a látogató által képviselt létesítmény megjelölése;
c) a látogató Személyi Biztonsági Tanúsítványának szintje és érvényességi ideje;
d) a látogatás időpontja és időtartama, visszatérő látogatások esetén az egyes látogatások összesített időtartama;
e) a látogatás célja, valamint a megismerendő legmagasabb minősítési szintű minősített adat minősítési
szintjének megjelölése; f) a meglátogatandó létesítmény neve és címe, valamint a kapcsolattartójának neve, telefonszáma, fax száma,
e-mail címe; g) dátum, aláírás és a Hatáskörrel Rendelkező Hatóság hivatalos pecsétjének lenyomata.
4. A Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok közösen meghatározhatják a visszatérő látogatásra jogosult személyek listáját.
A visszatérő látogatások további részleteit a Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok közösen állapítják meg.
5. A látogató által megismert minősített adatot úgy kell tekinteni, mint a jelen Egyezmény alapján átvett minősített
adatot. 12. Cikk Eljárás a minősített adat biztonságának megsértése esetén
1. A Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok késedelem nélkül írásban tájékoztatják egymást azon minősített adat
biztonságának megsértéséről, amely esetben a jelen Egyezmény hatálya alá tartozó minősített adathoz való
jogosulatlan hozzáférésre, a minősített adat jogosulatlan megváltoztatására vagy kezelésére kerül sor, vagy mindezek
alapos gyanúja merül fel. 2. A Fél, amelyiknek területén a minősített adat biztonságának megsértésére sor került, nemzeti jogszabályainak
megfelelően késedelem nélkül intézkedik a minősített adat megsértésének kivizsgálása érdekében. A másik Fél
felkérés esetén részt vesz a vizsgálatban. 3. Az Átvevő Fél minden esetben írásban tájékoztatja az Átadó Felet a minősített adat biztonsága megsértésének
körülményeiről, a kár mértékéről, a kár enyhítése érdekében megtett intézkedésekről, valamint a vizsgálat
eredményéről. A tájékoztatásnak olyan részletesnek kell lennie, ami lehetővé teszi, hogy az Átadó Fél a minősített adat
biztonsága megsértésének következményeit teljes körűen megítélhesse. 13. Cikk
Költségek viselése
1. Főszabályként jelen Egyezmény végrehajtása nem okozhat semmilyen külön költséget.
2. A Felek maguk viselik a jelen Egyezmény végrehajtásával összefüggésben felmerült költségeiket.
14. Cikk Záró rendelkezések
1. Jelen Egyezmény határozatlan időre jön létre. Jelen Egyezmény a Felek az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges
belső feltételek teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó értesítése kézhezvételének napját követő
második hónap első napján lép hatályba. 2. Jelen Egyezmény a Felek kölcsönös egyetértésével írásban módosítható. A módosítások hatálybalépésével
kapcsolatban a jelen Cikk 1. pontjában foglaltak az irányadók.
3. Bármelyik Fél jogosult jelen Egyezményt bármikor írásban felmondani. Felmondás esetén az Egyezmény
a felmondásról szóló írásbeli értesítés másik Fél általi kézhezvételétől számított 6 hónap elteltével hatályát veszti.
4. Az Egyezmény megszűnésétől függetlenül az annak alapján átadott vagy keletkeztetett minősített adatokat
az Egyezményben meghatározott rendelkezések szerint kell védelemben részesíteni, mindaddig, amíg az Átadó Fél
írásban felmentést nem ad az Átvevő Fél részére ezen kötelezettség alól.
5. Felek a jelen Egyezmény értelmezéséből vagy végrehajtásából fakadó vitákat tárgyalás és egyeztetés útján, külső
jogszolgáltatási fórum igénybevétele nélkül rendezik. Fentiek tanúbizonyságául, az alulírott és az erre felhatalmazott megbízottak jelen Egyezményt aláírásukkal látták el.
Készült Párizsban, 2012. december 11-én, két eredeti példányban, magyar és francia nyelven, mindkét szöveg
egyaránt hiteles. …………………………. …………………………….. Magyarország Kormánya részéről a Francia Köztársaság Kormánya részéről
protection des informations portant la mention „KORLÁTOZOTT TERJESZTÉSŰ!”.
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. § és 3. § az Egyezmény 14. Cikk 1. pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) Az Egyezmény, illetve a 2. § és 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a minősített adatok védelmének szakmai felügyeletéért
felelős miniszter gondoskodik. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
222/2013. (V. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére dr. Csikós Klárát 2013. május 12-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
188/2012. (VII. 27.) Korm. rendelete a Somogy Tornaterem 2006 Sportlétesítményt Üzemeltető, Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a Somogy Tornaterem 2006 Sportlétesítményt Üzemeltető, Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság
(Cg. 20-09-067232, székhely: 8749 Zalakaros, Jegenye sor 3.) gazdasági társaságot a csődeljárásról és a felszámolási
eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezetté minősíti. 2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ra – megállapítja, hogy a Somogy Tornaterem 2006 Sportlétesítményt
Üzemeltető, Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át alkalmazni kell. 3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
101/2013. (III. 29.) Korm. rendelete egyes víziközmű-szolgáltató gazdálkodó szervezetek stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté nyilvánításáról.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány az 1. melléklet szerinti gazdálkodó szervezeteket (a továbbiakban: Társaságok) a csődeljárásról és
a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt
jelentőségű gazdálkodó szervezetekké nyilvánítja. 2. § A Kormány megállapítja, hogy a Társaságok mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetek
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § A Kormány a Cstv. 66. § (2) bekezdése alapján állami felszámolóként a Nemzeti Reorganizációs Nonprofit Kft.-t
(székhelye: 1133 Budapest, Pozsonyi út 56., cégjegyzékszáma: 01-09-994411) jelöli ki.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
452/2013. (X. 30.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói tisztségből való felmentés
fegyelmi büntetés indítványozására tekintettel dr. Elekes Keve Gézát 2013. október 30-ai hatállyal bírói tisztségéből
felmentem.
Budapest, 2013. október 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
15/2008. (III. 26.) GKM–HM–TNM együttes utasítása a Nemzeti Légtér Koordinációs Bizottság feladatairól és munkarendjéről.
A magyar légtér igénybevételéről szóló 4/1998. (I. 16.) Korm. rendelet 1/A. §-ának (4) bekezdése alapján a Nemzeti Légtér
Koordinációs Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) feladatairól és munkarendjéről a következő utasítást adjuk ki:
1. § (1) A magyar légtér igénybevételéről szóló 4/1998. (I. 16.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 1/A. §-ának (2)
bekezdésében foglalt feladattal összefüggésben a Bizottság a légtérgazdálkodás nemzeti és stratégiai elveinek előkészítése keretében javaslatot tesz a Bizottságot kijelölő miniszterek részére:
a) a rugalmas légtérfelhasználási koncepció általános alkalmazására, a rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös
szabályok megállapításáról szóló, 2005. december 23-ai 2150/2005/EK bizottsági rendelet 4. cikkében meghatározott
feladatok végrehajtásának módjára,
b) a magyar légtér légiközlekedés céljára történő kijelölésére és a légterek igénybevételének szabályaira,
c) a magyar légtér igénybevételének korlátozására, tiltására vonatkozó szabályokra.
(2) A Bizottság ellátja a magyar légtér légiközlekedés céljára történő kijelöléséről szóló 26/2007. (III. 1.)
GKM–HM–KvVM együttes rendelet 19. és 20. §-ában foglalt feladatokat, továbbá ellátja a Rendelet 1/A. §-ának (3) bekezdésében meghatározott feladatot.
(3) A Bizottság figyelemmel kíséri a légtérgazdálkodás előtaktikai és napi tervezési feladatait ellátó, a Rendelet 1/A. §-ának
(5) bekezdésében meghatározott légtérgazdálkodó egység tevékenységét. Ennek érdekében a légtérgazdálkodó egység
évente egy alkalommal jelentést készít a Bizottság számára.
2. § (1) A Bizottság tagja a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium közlekedésért felelős szakállamtitkára, a légügyi főigazgatói feladatok ellátásával megbízott személy, a légiközlekedési hatóság vezetője, a Magyar Honvédségnek a katonai légiforgalom szervezéséért felelős vezetője, a Nemzetbiztonsági Hivatalnak a légiközlekedés nemzetbiztonsági feladataiért felelős vezetője, a légiforgalom irányítására jogszabályban kijelölt szervezet vezetője, a Magyar Honvédségnek a katonai légiforgalmi irányításért és a légvédelemért felelős vezetője.
(2) A Bizottság elnöke a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium közlekedésért felelős szakállamtitkára, titkára a légügyi főigazgatói feladatok ellátásával megbízott személy.
(3) A Bizottság ülésein állandó tanácskozási joggal részt vesz a Miniszterelnöki Hivatal Nemzetbiztonsági Iroda képviselője. A környezetvédelmi korlátozott légtereket érintő kérdésekben a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium képviselőjét a Bizottság üléseire meg kell hívni.
(4) A Bizottság ülésein a Bizottság meghívására – tanácskozási joggal – a tárgyalt kérdésekben érintett más szervek,
szervezetek képviselői és szakértői is részt vehetnek.
(5) A Bizottság elnöke évente jelentést készít a Bizottság tevékenységéről a Bizottságot kijelölő miniszterek részére.
3. § (1) A Bizottság szükség szerint, de legalább évente kétszer ülésezik.
(2) A Bizottság tagjait az elnök – a titkár útján – hívja össze a napirendről történő előzetes tájékoztatással. Az ülés összehívását a Bizottság bármelyik tagja kezdeményezheti az elnöknél a javasolt napirend megjelölésével.
(3) A Bizottság javaslatairól egyszerű szótöbbséggel dönt. A Bizottság javaslatait a Bizottságot kijelölő miniszterek
hajtják végre, a miniszterek döntéséről feladat- és hatáskörükben a Bizottság tagjai gondoskodnak.
(4) A Bizottság tagja akadályoztatása esetén az elnökhöz intézett bejelentés mellett gondoskodni köteles megfelelő helyettes személyéről. Az elnök akadályoztatása esetén az elnöki jogokat a titkár gyakorolja, de e jogok gyakorlása során
csak egy szavazati joggal rendelkezik.
(5) A Bizottság üléseiről emlékeztetőt kell készíteni, amelyet
a) a Bizottság hagy jóvá,
b) a Bizottság elnöke ír alá,
c) elektronikus úton meg kell küldeni valamennyi tag részére az ülést követő 10 napon belül,
d) aláírás után a titkár megőriz és nyilvántart.
4. § A Bizottság működésével kapcsolatos kiadásokat az érintett szervezetek fedezik.
5. § Ez az utasítás 2008. április 1-jén lép hatályba, és ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Nemzeti Légtér Koordinációs Bizottság feladatairól és munkarendjéről szóló 4/2000. (Kö. Vi. Ért. 11.) KöViM–HM együttes utasítás.
6. § Ez az utasítás a rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2005. december 23-ai
2150/2005/EK bizottsági rendelet 4. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Dr. Kákosy Csaba s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
6/2010. (VI. 24.) KIM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. Az új Polgári Törvénykönyv megalkotásáról szóló 1129/2010. (VI. 10.) Korm. határozatban meghatározott feladatok
ellátására 2010. június 15. napjától 2011. január 15. napjáig dr. Székely Lászlót miniszteri biztossá nevezem ki.
2. Ez az utasítás a közzétételével egyidejűleg lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
7/2010. (IV. 23.) KSH közleménye a Foglalkozások Egységes Osztályozási Rendszeréről.
1. § A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 6. § f) pontja alapján a Foglalkozások Egységes Osztályozási Rendszerét
jelen közlemény mellékleteként kiadom. A Foglalkozások Egységes Osztályozási Rendszere (FEOR-08) a foglalkozásokat a tevékenységek szakmai jellegének
megfelelően tartalmazza, az adott foglalkozás gyakorlásához szükséges szakképzettség, szakértelem
figyelembevételével kialakított csoportosításban. 2. § Ezen közleményt 2011. január 1-jétől kell alkalmazni és ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Központi Statisztikai Hivatal
elnökének 9029/1993. (SK 1994. 1.) KSH közleménye. Dr. Belyó Pál s. k.,
a KSH elnöke


text:
41/2006. (VI. 28.) GKM rendelete a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló 1978/1995. nemzetközi egyezmény mellékletének 1.21 pontjában említett STCW Szabályzat kihirdetéséről.
A tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló 1978/1995. évi nemzetközi egyezmény melléklete módosításainak kihirdetéséről szóló
147/2005. (VII. 27.) Korm. rendelet 3. §-ának (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) A tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló 1978/1995. évi nemzetközi
egyezmény végrehajtására vonatkozó, az Egyezmény mellékletének 1.21 pontjában említett STCW Szabályzatot
e rendelettel kihirdetem.
(2) A Szabályzat angol nyelvű szövegét és hivatalos
magyar nyelvű fordítását e rendelet melléklete tartalmazza.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
3. § Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való
megfelelést szolgálja:
a) az Európai Parlament és a Tanács 2001/25/EK irányelve (2001. április 4.) a tengerészek képzésének minimumszintjéről;
b) a Bizottság 2005/23/EK irányelve (2005. március 8.)
a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló
2001/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
142/2013. (XI. 29.) ME határozata Magyarország és Liechtenstein között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén tárgyú Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország és Liechtenstein között a  kettős adóztatás elkerüléséről és az  adóztatás kijátszásának
megakadályozásáról a  jövedelem- és a  vagyonadók területén tárgyú Egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény)
létrehozásával;
2. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  külügyminiszterrel egyetértésben – a  tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  nemzetgazdasági minisztert és a  külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozását követően
az Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2017. (IV. 28.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Sándor Csabának, az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárának e  megbízatása más vezetői munkakörbe történő
áthelyezésére tekintettel
– 2017. március 31-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
228/2016. (VII. 29.) Korm. rendelete az állami szervek informatikai fejlesztéseinek koordinációjáról.
A Kormány az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015.  évi CCXXII.  törvény
105. § (3) bekezdés l) pontjában, valamint 105. § (5) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 7.  § tekintetében az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (1)  bekezdés 15.  pont b)  alpontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 8. § tekintetében a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII.  törvény 198. § (1) bekezdés 14. pontjában kapott felhatalmazás
alapján
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. informatikai fejlesztési terv: a  költségvetési tervezés folyamatában az  adott évben rendelkezésre álló,
a 2. mellékletben meghatározott adattartalmú infokommunikációs fejlesztési-beszerzési tervadat;
2. KIBER-rendszer: az informatikáért felelős miniszter által működtetett, az 1. pontban meghatározott fejlesztési
tervek bejelentésére szolgáló, egyedi intézményi azonosítást lehetővé tévő, elektronikus felülettel rendelkező
Központi Informatikai Beszerzési Rendszer;
3. Kormányzati Adatközpont: a  Kormány által biztosított, felhő alapú szolgáltatást is nyújtó informatikai
szolgáltató központ;
4. Központi Kormányzati Szolgáltatási Busz: olyan fizikai és logikai réteg, amely adatforgalmat biztosít az egyes
szakrendszerek, adatbázisok között, ezzel megalapozva az elektronikus ügyintézést biztosító szervek közötti
szabványos kapcsolatot.
2. § (1) A  Kormány az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015.  évi
CCXXII.  törvény (a  továbbiakban: e-ügyintézési tv.) 104.  § (1)  bekezdése szerint az  elektronikus ügyintézés
biztosítására kötelezett állami szervek (a  továbbiakban: állami szerv) elektronikus kapcsolattartást vagy
az informatikai rendszerek együttműködési képességét érintő informatikai fejlesztési tervét véleményező szervként
az e-közigazgatásért felelős minisztert (a továbbiakban: miniszter) jelöli ki.
(2) Az  informatikai fejlesztések egységességének és az  informatikai rendszerek együttműködési képességének
biztosítása érdekében az  állami szerv az  (1)  bekezdés szerinti informatikai fejlesztési tervét – a  nemzetbiztonsági
szolgálatokat, a  törvényben meghatározott zárt célú elektronikus információs rendszereket (a nemzetbiztonsági,
honvédelmi, rendészeti, diplomáciai információs feladatok ellátását biztosító, rendeltetése szerint elkülönült
elektronikus információs rendszer), valamint a  minősített adatokat tartalmazó beszerzések és infokommunikációs
infrastruktúrákat kivéve – évente, a tárgyév február 15-éig a KIBER-rendszeren keresztül bejelenti a miniszternek.
(3) Az  informatikáért felelős miniszter a  miniszter 3.  § szerinti álláspontja kialakítása érdekében a  miniszter részére
az informatikai fejlesztési tervek tekintetében megfelelő hozzáférést biztosít a KIBER-rendszerben.
(4) A  miniszter a  bejelentést véleményezés céljából megküldi az  Elektronikus Ügyintézési Felügyeletnek
(a  továbbiakban: Felügyelet) és az  elektronikus információs rendszerek biztonságának felügyeletét ellátó
hatóságnak.
(5) Ha a  bejelentés alapján a  miniszter a  3.  § (2)  bekezdésében és az  1.  mellékletben meghatározott, az  elektronikus
kapcsolattartást vagy az  informatikai rendszerek együttműködési képességét érintő követelmények meglétét nem
tudja megvizsgálni, 5 munkanapos határidő tűzésével a  hiányok pótlására hívja fel a  bejelentőt. A  hiánypótlás
időtartama nem számít be a miniszter eljárásának határidejébe.
(6) A  KIBER-rendszerben rögzített informatikai fejlesztési terv módosítása esetén az  állami szerv a  változást
haladéktalanul, de legkésőbb 15 napon belül bejelenti. A változás bejelentését a miniszter eljárása szempontjából
a (2) bekezdés szerinti bejelentésnek kell tekintetni.
(7) Ha a  (6)  bekezdés szerinti bejelentés-módosítás egyben olyan beszerzési igény, amelyhez a  bejelentés tárgya és
a bejelentő miatt a 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: R1.) vagy a  közbeszerzések
központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 320/2015. (X. 30.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: R2.) alapján
a  miniszter jóváhagyása szükséges, a  bejelentést a  beszerzési igény ezen jóváhagyási kérelmével, e  rendeletek
szerint meghatározott dokumentáció csatolásával együttesen, az  R1. vagy R2. rendeletben előírt módon kell
benyújtani.
(8) A  (7)  bekezdés szerinti bejelentés-módosítást a  miniszter az  R1. vagy az  R2. szerinti kérelemmel együtt bírálja el,
az eljárás határidejére az R1., valamint az R2. rendelkezéseit kell alkalmazni. A miniszter a 4. § (1) bekezdése szerinti
döntését az R1., valamint az R2. szerinti kérelemre vonatkozó döntésével együtt közli.
3. § (1) A  miniszter a  2.  § (2)  bekezdése szerinti bejelentéssel kapcsolatos álláspontját az  1.  mellékletben meghatározott
követelmények alapján alakítja ki.
(2) A miniszter az álláspontja kialakítása során figyelembe veszi
a) a  szakmai és szakmapolitikai szempontok szerinti általános, az  Európai Unió információs társadalmi,
elektronikus kormányzati politikáiban, stratégiáiban, akcióterveiben foglalt követelményeket is magában
foglaló követelményeknek való megfelelést,
b) az  elektronikus kormányzati stratégiához, illetve a  megfelelő ágazati részstratégiához való kapcsolódást,
e stratégiákkal való összeegyeztethetőséget,
c) a  fejlesztési terv célszerűségét, hatékonyságát, gazdaságosságát, megvalósíthatóságát, a  párhuzamos
fejlesztések kiszűrésének követelményét,
d) az információbiztonsági követelmények teljesülésének követelményét,
e) a tervezett projektnek az érintett szerv informatikai fejlesztési stratégiájához való viszonyát.
4. § (1) A miniszter az álláspontjában
a) az informatikai fejlesztési tervvel való egyetértését jelzi,
b) az informatikai fejlesztési tervvel való részbeni egyetértését jelzi, vagy
c) jelzi, hogy az informatikai fejlesztési tervvel nem ért egyet.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti álláspontot a miniszter nem köteles megindokolni.
 (3) Ha a  miniszter a  2.  § (1)  bekezdése szerinti tervvel részben ért egyet, álláspontjában meghatározza azokat
a  követelményeket és szempontokat, amelyek miatt a  véleménye szerint az  egységes elektronikus ügyintézési
rendszer fenntartása érdekében az adott tervet módosítani kellene.
(4) A  miniszter az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti álláspontja esetén kezdeményezheti a  Felügyeletnél, hogy
az  e-ügyintézési tv. alapján elektronikus ügyintézést biztosító vagy együttműködő szervnek minősülő bejelentő
érintett fejlesztése vonatkozásában a Felügyelet az e-ügyintézési tv. szerinti koordinációs eljárást folytasson le.
(5) Ha a miniszter a bejelentést követő 30 napon belül az informatikai fejlesztési tervvel kapcsolatos álláspontját nem
közli, azt az (1) bekezdés a) pontja szerinti álláspontnak kell tekinteni.
5. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A  4.  § (4)  bekezdése, a  7.  § (2) és (5)  bekezdése, valamint a  8.  § (2), (5) és (6)  bekezdése 2017. január 1-jén lép
hatályba. 6. § Az állami szerv a  2016-ra vonatkozó bejelentését a  2017-es bejelentéssel együtt teszi meg. Az  ekkor már
megvalósult vagy a bejelentés idején folyamatban lévő fejlesztésekről a miniszter nem ad álláspontot.
7. § (1) A bejelentés tárgya és a bejelentő miatt a 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból
származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: R1.)
101/A. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az  e-közigazgatásért felelős miniszter az  előterjesztés vonatkozásában az  elektronikus kormányzati stratégiai
célokhoz és az  infokommunikációs infrastruktúrához történő illeszkedés szempontjára, valamint az  állami szervek
informatikai fejlesztéseinek koordinációjáról szóló rendeletben meghatározott szempontokra figyelemmel dönt
az  (1)  bekezdés szerinti jóváhagyásról. Az  e-közigazgatásért felelős miniszter eljárására a  101.  § szerinti eljárást
kell megfelelően alkalmazni. A  jóváhagyásról az  e-közigazgatásért felelős miniszter az  európai uniós források
felhasználásáért felelős minisztert tájékoztatja.”
(2) Az R1. 101/A. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az  e-közigazgatásért felelős miniszter az  előterjesztés vonatkozásában az  elektronikus kormányzati stratégiai
célokhoz és az  infokommunikációs infrastruktúrához történő illeszkedés szempontjára valamint az  állami szervek
informatikai fejlesztéseinek koordinációjáról szóló rendeletben meghatározott szempontokra figyelemmel dönt
az  (1)  bekezdés szerinti jóváhagyásról. Az  e-közigazgatásért felelős miniszter eljárására a  101.  § szerinti eljárást
kell megfelelően alkalmazni. Ha a  Közbesz. R. 1.  mellékletében megjelölt szervnek az  előterjesztéssel összefüggő,
az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló törvény (a  továbbiakban:
e-ügyintézési tv.) szerinti informatikai fejlesztési terv bejelentése miatt az  e-közigazgatásért felelős miniszter
kezdeményezésére az  e-ügyintézési tv. szerinti Elektronikus Ügyintézési Felügyelet (a  továbbiakban: Felügyelet)
koordinációs eljárást folytatott le, az  (1)  bekezdés szerinti jóváhagyás beszerzésére vonatkozó kérelemhez
mellékelni kell a  Felügyeletnek a  koordinációs eljárás eredményére vonatkozó összefoglalóját is. A  jóváhagyásról
az e-közigazgatásért felelős miniszter az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert tájékoztatja.”
(3) Az R1. 101/A. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az e-közigazgatásért felelős miniszter a  jóváhagyást megtagadja, ha a Közbesz. R. 1. mellékletében megjelölt
szervnek az előterjesztéssel összefüggő, az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól
szóló törvény szerinti informatikai fejlesztési tervével nem értett egyet vagy az  előterjesztés alapján a  szerv
az  informatikai fejlesztést az e-közigazgatásért felelős miniszter álláspontjának figyelmen kívül hagyásával kívánja
megvalósítani. Az  e-közigazgatásért felelős miniszter a  jóváhagyását akkor is megtagadja, ha az  előterjesztés
az  állami szervek informatikai fejlesztéseinek koordinációjáról szóló rendelet szerinti bejelentésben vagy annak
módosításában nem szerepelt, és a Közbesz. R. 1. mellékletében megjelölt szervezet nem igazolja, hogy a bejelentés
elmaradása önhibáján kívüli okból következett be.”
(4) Az R1. 103/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„103/A. § Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter nem támogató tartalmú tanúsítványt állít ki
akkor, ha
a) a közbeszerzési dokumentumokat a 101/A. § (1) bekezdés megszegésével nyújtották be,
b) az elektronikus ügyintézést biztosító állami szerv az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános
szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény 104. § (1) bekezdésében foglalt kötelezettségének nem tett eleget.”
(5) Az R1. 101/A. § (4) bekezdésében az „elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló
törvény” szövegrész helyébe az „e-ügyintézési tv.” szöveg lép.
8. § (1) A  közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 320/2015. (X. 30.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R2.) 4. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az  e-közigazgatásért felelős miniszter az  előterjesztés vonatkozásában az  elektronikus kormányzati stratégiai
célokhoz és az  infokommunikációs infrastruktúrához történő illeszkedés szempontjára, valamint az  állami szervek
informatikai fejlesztéseinek koordinációjáról szóló rendeletben meghatározott szempontokra figyelemmel dönt
a  (3)  bekezdés szerinti jóváhagyásról. Az  e-közigazgatásért felelős miniszter eljárására – a  8.  § (4)  bekezdésében
foglaltak kivételével – a  8.  § szerinti eljárást kell megfelelően alkalmazni. Az  e-közigazgatásért felelős miniszter
eljárása nem érinti a miniszterre és az ellenőrző szervezetre vonatkozó, e rendeletben meghatározott határidőket.”
(2) Az R2. 4. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az  e-közigazgatásért felelős miniszter az  előterjesztés vonatkozásában az  elektronikus kormányzati stratégiai
célokhoz és az  infokommunikációs infrastruktúrához történő illeszkedés szempontjára, valamint az  állami szervek
informatikai fejlesztéseinek koordinációjáról szóló rendeletben meghatározott szempontokra figyelemmel dönt
a  (3)  bekezdés szerinti jóváhagyásról. Az  e-közigazgatásért felelős miniszter eljárására – a  8.  § (4)  bekezdésében
foglaltak kivételével – a 8. § szerinti eljárást kell megfelelően alkalmazni. Ha az 1. mellékletben megjelölt szervnek
az  előterjesztéssel összefüggő, az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló
2015.  évi CCXXII.  törvény (a  továbbiakban: e-ügyintézési tv.) szerinti informatikai fejlesztési terv bejelentése miatt
az  e-közigazgatásért felelős miniszter kezdeményezésére az  e-ügyintézési tv. szerinti Elektronikus Ügyintézési
Felügyelet (a  továbbiakban: Felügyelet) koordinációs eljárást folytatott le, a  (3)  bekezdés szerinti jóváhagyás
beszerzésére vonatkozó kérelemhez mellékelni kell a Felügyeletnek a koordinációs eljárás eredményére vonatkozó
összefoglalóját is. Az e-közigazgatásért felelős miniszter eljárása nem érinti a miniszterre és az ellenőrző szervezetre
vonatkozó, e rendeletben meghatározott határidőket.”
(3) Az R2. 4. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Az  e-közigazgatásért felelős miniszter a  jóváhagyást megtagadja, ha az  1.  mellékletben megjelölt szervnek
az  előterjesztéssel összefüggő, az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló
törvény szerinti informatikai fejlesztési tervével nem értett egyet vagy az előterjesztés alapján a szerv az informatikai
fejlesztést az  e-közigazgatásért felelős miniszter álláspontjának figyelmen kívül hagyásával kívánja megvalósítani.
Az  e-közigazgatásért felelős miniszter a  jóváhagyását akkor is megtagadja, ha az  előterjesztés az  állami szervek
informatikai fejlesztéseinek koordinációjáról szóló rendelet szerinti bejelentésben vagy annak módosításában nem
szerepelt, és az 1. mellékletében megjelölt szervezet nem igazolja, hogy a bejelentés elmaradása önhibáján kívüli
okból következett be.”
(4) Az R2. 8. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) A miniszter a (2) bekezdés c) pontja szerinti tartalmú minőségellenőrzési tanúsítványt ad ki, ha az elektronikus
ügyintézést biztosító állami szerv az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló
2015. évi CCXXII. törvény 104. § (1) bekezdésében foglalt kötelezettségének nem tett eleget.”
(5) Az  R2. 4.  § (6)  bekezdésében az „elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló
törvény” helyébe az „e-ügyintézési tv.” szöveg lép.
(6) Az  R2. 8.  § (7)  bekezdésében az „elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló
2015. évi CCXXII. törvény” szövegrész helyébe az „e-ügyintézési tv.” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
569/B/2010. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a magyar légtér légiközlekedés
céljára történő kijelöléséről szóló 26/2007. (III. 1.)
GKM–HM–KvVM együttes rendelet 1. számú melléklete,
valamint a 2. számú melléklet III. pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
1. Az indítványozó a magyar légtér légiközlekedés céljára történő kijelöléséről szóló 26/2007. (III. 1.)
GKM–HM–KvVM együttes rendelet (a továbbiakban: R.)
2. számú melléklete III. pontjának az időszakosan korlátozott légterek (TRA) helyének kijelölésére vonatkozó rendelkezései, valamint az 1. számú mellékletben felsoroltakból meghatározott légterekre vonatkozó szabályozás alkotmányellenessége megállapítását és megsemmisítését
kérte. Az indítványozó az alkotmányellenességet abban
látta, hogy a Gripen vadászgépekkel végrehajtott kiképzés
manőverek a lakott területek felett is megengedett. Az R.
támadott rendelkezései folytán az erre szolgáló légtér számos esetben a földfelszíntől kezdve van kijelölve és néhány ezer méterben maximálva. Álláspontja szerint az
R-ben oly módon jelölték ki a zónákat, hogy azok lényegesen zavarják, illetve veszélyeztetik az állampolgárok
egészségét, testi épségét. Az indítványozó nézete szerint a
honvédelmi érdekek védelmében nem igazolható az állampolgári jogok ilyen mértékű korlátozásának szükségessége
és arányossága, ezért a kifogásolt rendelkezések folytán
sérülni vélte az Alkotmány 8. §-át, az Alkotmány 18. §-ába
foglalt egészséges környezethez való jogot, az Alkotmány
70/D. §-ában rögzített egészséghez való jogot, az Alkotmány 54. § (1) bekezdésében biztosított emberi méltósághoz való jogot, továbbá a 70/A. §-ába foglalt hátrányos
megkülönböztetés tilalmát.
2. Az indítványozó indítványát az Alkotmánybírósághoz 2010. október 6-án érkezett beadványában visszavonta.
3. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 20. §-a értelmében az Alkotmánybíróság az arra jogosult indítványa alapján jár el. E rendelkezésre, valamint
az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) 31. § d) pontjára tekintettel, mely szerint
az eljárás megszüntetésének van helye, ha az indítványozó
az indítványát visszavonta, az Alkotmánybíróság az eljárást megszüntette.
Budapest, 2010. november 9. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
49/2014. (II. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Hellebrandt
Lászlót kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország koppenhágai
nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2013. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
108/2015. (IV. 23.) Korm. rendelete a Hortobágyi Halgazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásáról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a Hortobágyi Halgazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhelye: 4071 Hortobágy, Czinege
János u. 1., cégjegyzékszáma: 09-10-000144) gazdasági társaságot a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról
szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó
szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ára – megállapítja, hogy a  Hortobágyi Halgazdaság Zártkörűen Működő
Részvénytársaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át
kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2014. (VII. 18.) ORFK utasítása az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerven belül működő kerékpáros járőrszolgálatot ellátó állomány nem egyenruha jellegű ruházati ellátásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, továbbá a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek egyenruhaellátásra jogosult személyi állományának ruházati és öltözködési szabályzatáról, valamint a különleges foglalkoztatási állomány
ruházati-, fegyverzeti-, kényszerítőeszköz és világítástechnikai felszereléséről szóló 71/2011. (XII. 31.) BM rendelet 31. §-ában
kapott felhatalmazás alapján, az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerven belül működő kerékpáros szolgálatot
ellátó személyi állomány ruházattal történő természetbeni ellátásának, valamint elszámolásának szabályozására kiadom az alábbi
utasítást:
1. Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya kiterjed az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban:
Rendőrség).
2. Részletes rendelkezések 2. A Rendőrség állományában kerékpáros járőrszolgálatot ellátó hivatásos személy (a továbbiakban: igényjogosult)
részére a mellékletben meghatározott természetbeni ellátást (a továbbiakban: természetbeni ellátás), a kinevezési
állományparancs alapján, valamint a védőeszköz és védőruházati ellátás szabályai szerint kell biztosítani.
3. A természetbeni ellátást a rendőri szervek saját költségvetésük terhére térítésmentesen biztosítják.
4. Amennyiben az illetékes gazdasági szakszolgálat a jogosultság megszűnése miatt leadott védőeszközt és
védőruházatot – egészségügyi szempontokra is figyelemmel, így különösen megfelelő tisztítás és fertőtlenítés után –
rendeltetésszerű használatra alkalmasnak minősíti, azt az állomány ellátására fel kell használni.
5. Ha az igényjogosult a védőeszköz és védőruházat javíthatatlan elhasználódása miatt annak cseréjét igényli,
a költségvetési szerv a pótlását saját raktári készlete terhére, térítésmentesen biztosítja.
6. Az elszámolás rendjére és a nyilvántartás okmányaira a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek egyenruhaellátásra jogosult személyi állományának ruházati és öltözködési szabályzatáról, valamint a különleges foglalkoztatási
állomány ruházati-, fegyverzeti-, kényszerítőeszköz és világítástechnikai felszereléséről szóló 71/2011. (XII. 31.)
BM rendelet 28. §-ában meghatározottak irányadóak.
7. Az igényjogosulttal szemben kártérítési eljárást kell lefolytatni, ha a jogosultság megszűnésekor, illetve a ruházat
cseréje (utánpótlása) esetén a jogosult a ruházattal nem tud elszámolni.
8. Nem kell a kártérítési eljárást megindítani, ha a ruházat cseréjére elháríthatatlan külső ok bekövetkezése miatt van
szükség.
3. Záró rendelkezések 9. Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
121/2012. (XI. 28.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági termelők gazdaságátadásához a 2012. évtől igényelhető támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. Értelmező rendelkezések
1. § E rendelet alkalmazásában 1. állategység: az egységes területalapú támogatások és egyes vidékfejlesztési támogatások igényléséhez
teljesítendő „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” fenntartásához szükséges feltételrendszer, valamint
az állatok állategységre való átváltási arányának meghatározásáról szóló 50/2008. (IV. 24.) FVM rendelet 5. számú
mellékletében meghatározott technikai mértékegység; 2. gazdaság: a támogatási kérelem benyújtásakor a 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti gazdálkodó tulajdonában,
illetve használatában lévő termőföld, állatállomány és a mezőgazdasági termelő tevékenységéhez kapcsolódó
kvóták, támogatási jogosultságok és kötelezettségek összessége; 3. üzleti célú növénytermesztési, állattenyésztési, vegyes gazdálkodási mezőgazdasági tevékenység: mezőgazdasági
őstermelői vagy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló
támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet (a továbbiakban: Vhr.)
3. § 11. pontja szerinti tevékenység; 4. saját jogú nyugellátás: a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 6. § (1) és
(4) bekezdése szerinti nyugellátás. 2. A támogatás igénybevételének feltételei
2. § (1) E rendelet alapján a mezőgazdasági termelő tevékenységet végzők korösszetételének – a fiatal mezőgazdasági
termelők támogatásával összehangolt – javításához, az elaprózódott birtokszerkezet ésszerű koncentrálódásának
elősegítéséhez és a gazdaságok átlagos méretének növeléséhez jövedelempótló típusú támogatást vehet igénybe
a) a Vhr. 3. § 11. pontja szerinti tevékenységek közül a 01.11–01.50 szakágazatba tartozó tevékenységet végző
egyéni vállalkozó vagy mezőgazdasági őstermelő (a továbbiakban együtt: átadó gazdálkodó), ha mezőgazdasági
termelő tevékenységet végez, továbbá b) az átadó gazdálkodó munkavállalója.
(2) A támogatás igénybevételének további feltétele, hogy a gazdaságot olyan természetes személy (a továbbiakban:
átvevő) vegye át, aki a) egyéni vállalkozóként az egyéni vállalkozói nyilvántartásban főtevékenységként bejegyzett, a Vhr. 3. §
11. pontjában megjelölt tevékenységek közül a 01.11–01.50 és 01.70 szakágazatba tartozó mezőgazdasági
termelő tevékenységet végez vagy kíván végezni, és e tevékenységet legkésőbb a kifizetési kérelem benyújtásáig
megkezdi, b) a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában nem tölti be a 40. életévét,
c) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a fiatal mezőgazdasági termelők indulásához a 2012. évben
igényelhető támogatások részletes feltételeiről szóló 57/2012. (VI. 21.) VM rendelet [a továbbiakban: 57/2012.
(VI. 21.) VM rendelet] 1. és 2. mellékletében meghatározott szakképesítések, vagy a felsorolt képzések keretében
szerzett végzettségek valamelyikével rendelkezik, valamint d) az átvételt a gazdaság méretének növelése céljából valósítja meg.
(3) A támogatás legfeljebb 7 éven keresztül nyújtható. Meg kell szüntetni a támogatás folyósítását, ha
a) az átadó gazdálkodó saját jogú nyugellátásban részesül,
b) az átadó gazdálkodó 70. életévét betöltötte, c) az átadó gazdálkodó munkavállalója a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt elérte, vagy
d) az átadó gazdálkodó munkavállalója saját jogú nyugellátásban részesül.
(4) Az átadó gazdálkodó gazdaságát egy átvevő részére adhatja át.
(5) A támogatási jogosultság kötelezettségátadás, illetve jogutódlás keretében nem átruházható, a Vhr. 10. §-a nem
alkalmazandó. 3. § (1) Az átadó gazdálkodó akkor jogosult támogatásra, ha
a) a támogatási kérelem benyújtásakor betöltötte az 55. életévét, és nem éri el a reá irányadó öregségi
nyugdíjkorhatárt; b) nem részesül saját jogú nyugellátásban; c) a támogatási kérelem benyújtását megelőző tíz év során mezőgazdasági tevékenységet folytatott, amely
a 3. melléklet 1.1.1–1.1.5. pontjában meghatározott dokumentumok valamelyikével igazolható;
d) a támogatási kérelem benyújtásakor legalább 3 hektár termőföldön gazdálkodik, amelyre vonatkozóan
a földhasználati jogát da) a földhasználati nyilvántartás alátámasztja, vagy
db) az átadó gazdálkodó által bizonyítottan önhibáján kívüli okból nem jegyezték be a földhasználati
nyilvántartásba és a földhasználati jogosultságát igazoló egyéb okirattal rendelkezik;
e) az átadással érintett gazdaság eléri legalább az 1 európai méretegység (a továbbiakban: EUME) értéket, és
f) vállalja, hogy fa) a támogatási kérelem benyújtásakor a tulajdonában lévő termőföldet – kivéve a legfeljebb 5 hektár
nagyságú, önellátásra szolgáló földterületet – a kifizetési kérelem benyújtásáig per- és igénymentesen
átruházza az átvevőre, továbbá a bérleti, valamint a haszonbérleteti jogviszonyt végleg megszünteti;
fb) e rendelet szerinti kifizetési kérelem benyújtásáig átadja az 1. mellékletben meghatározott önellátást
biztosító mennyiségen felüli állatállományt az átvevő részére; fc) legkésőbb a kifizetési kérelem hiánypótlásának benyújtásáig kezdeményezi a gazdaságban végzett
mezőgazdasági termelő tevékenységhez kapcsolódó kvóták, támogatási jogosultságok és kötelezettségek
átruházását az átvevő részére; fd) a kifizetési kérelem benyújtásáig véglegesen felhagy minden – az önellátásra történő termelés kivételével –
üzleti célú növénytermesztési, állattenyésztési, vegyes gazdálkodási mezőgazdasági tevékenységgel és ezt
a kifizetési kérelem benyújtásáig a mezőgazdasági őstermelői tevékenység megszüntetésével, vagy az
egyéni vállalkozói tevékenységek közül a hatóság által vezetett nyilvántartásból a Vhr. 3. § 11. pontja
szerinti mezőgazdasági tevékenységek törlésével igazol; fe) e rendelet szerinti kifizetési kérelem benyújtását követően az önellátásra történő termeléshez a Közös
Agrárpolitika keretén belül nem nyújt be további támogatási vagy kifizetési kérelmet.
(2) Saját tulajdonú termőföld átadása után akkor igényelhető támogatás, ha a kérelmező a kérelem benyújtását megelőző
két naptári évben az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett tulajdonosa az átadással érintett termőföldnek. Ez a szabály
nem vonatkozik arra az esetre, ha a tulajdonszerzés öröklés, részaránykiadás, hatósági intézkedés vagy bírósági ítélet
alapján történt. (3) E rendelet alapján nem adható támogatás annak az átadó gazdálkodónak, akinek az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági termelők gazdaságátadásához nyújtandó támogatás részletes feltételeiről
szóló 83/2007. (VIII. 10.) FVM rendelet alapján benyújtott támogatási kérelme vonatkozásában a Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) részben vagy egészben helyt adó, jogerős határozatot hozott.
4. § Az átadó gazdálkodó munkavállalója akkor jogosult támogatásra, ha
a) a támogatási kérelem benyújtásakor az 55. életévét betöltötte és nem éri el a reá irányadó öregségi
nyugdíjkorhatárt; b) nem részesül saját jogú nyugellátásban; c) a támogatási kérelem benyújtását megelőző 5 év során munkaidejének legalább a felét mezőgazdasági munkával
töltötte mezőgazdasági munkavállalóként az átadó gazdálkodó gazdaságában, amelyet a 3. melléklet
2.1.1–2.1.2. pontjában meghatározott dokumentumokkal igazol; d) a c) pontban meghatározott időtartam alatt megszakítás nélkül a társadalombiztosítás ellátásaira és
a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló törvény szerinti biztosítottnak
minősül; e) vállalja, hogy a kifizetési kérelem benyújtásáig véglegesen felhagy a mezőgazdasági munkavállalással; és
f) az átadó gazdálkodó támogatásra való jogosultsága is megállapítható.
3. A támogatás forrása és mértéke 5. § A támogatás forrása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alaphoz kapcsolódó 2007–2013 közötti költségvetési
időszakban megvalósítandó vidékfejlesztési program 113. intézkedéséhez rendelt keretösszeg.
6. § (1) Az átadó gazdálkodó által igénybe vehető támogatás összege 1 EUME érték esetén havonta a tárgyhónap első napján
irányadó kötelező legkisebb munkabér 25%-a, amelyet minden további megkezdett EUME érték után a tárgyhónap
első napján irányadó kötelező legkisebb munkabér összegének 10%-ával növelni kell. Az átadó gazdálkodó által
igénybe vehető támogatás összege nem haladhatja meg a tárgyhónap első napján irányadó kötelező legkisebb
munkabér 200%-át. (2) Az átadó gazdálkodó által igénybe vehető támogatás összegét az átadással érintett termőföld, illetve állatállomány
alapján, a Vhr. 21. § (2) bekezdése szerinti, a támogatási kérelembenyújtási időszak kezdő napján hatályos
közleményben közzétett SFH értékek listáját és a 2012. január 1-jén érvényes, az Európai Központi Bank által rögzített
árfolyamot figyelembe véve számított EUME szerint kell megállapítani.
(3) Az üzemméret számításánál az átadó gazdálkodó gazdaságából figyelembe kell venni azt a termőföldet, amely
a) a támogatási kérelem benyújtását megelőző két évben az átadó gazdálkodó saját tulajdonában volt,
b) a támogatási kérelem benyújtását megelőző két évben egységes terület alapú támogatás alapjául szolgált, és
c) a kifizetési kérelem benyújtásáig az átvevő tulajdonába és használatába kerül.
(4) Az átadó gazdálkodó állatállománya tekintetében az üzemméret számításánál figyelembe kell venni a támogatási
kérelem benyújtását megelőző naptári évben az átadó gazdálkodó állatállományának napokra lebontott éves átlagát,
amelyre vonatkozóan az átadó gazdálkodó a tartási helyek, a tenyészetek és az ezekkel kapcsolatos egyes adatok
országos nyilvántartási rendszeréről szóló miniszteri rendelet alapján vezetett nyilvántartásban az állatállomány
tartójaként szerepel, valamint eleget tesz a) a szarvasmarhafélékre vonatkozóan a szarvasmarha fajok egyedeinek jelöléséről, valamint Egységes
Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló miniszteri rendeletben, b) a lófélékre vonatkozóan az egyes állatfajok egyedeinek Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló
miniszteri rendeletben, c) a juh-, kecskefélékre vonatkozóan a juh- és kecskefélék egyedeinek Egységes Nyilvántartási és Azonosítási
Rendszeréről szóló miniszteri rendeletben, d) a sertésfélékre vonatkozóan a sertések jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről
szóló miniszteri rendeletben, e) a baromfifélékre vonatkozóan a Baromfi Információs Rendszer létrehozásáról és működtetésének rendjéről szóló
miniszteri rendeletben előírt, az állatállományra vonatkozó bejelentési kötelezettségeknek.
(5) Az átadással érintett termőföldre vonatkozó EUME értéket a (3) bekezdés b) pontjában meghatározott időszak
hasznosítási típusát alapul vevő átlagszámítással kell megállapítani. (6) Az átadással érintett állatállományra vonatkozó EUME értéket a (4) bekezdésben meghatározott állatállomány alapján
kell megállapítani. (7) Ha a gazdaságot több gazdálkodó adja át, akkor a támogatás összege – az egymás közötti felosztására vonatkozó
eltérő megállapodás hiányában – az átadó gazdálkodók közötti tulajdoni rész alapján kerül felosztásra.
7. § (1) Az átadó gazdálkodó munkavállalója által igénybe vehető támogatás havi összege a gazdaságot átadó
gazdálkodónak járó támogatás 50%-a, de legfeljebb évi 4000 eurónak megfelelő forintösszeg.
(2) Több munkavállaló esetén a támogatás együttes összege nem haladhatja meg a munkavállalót foglalkoztató átadó
gazdálkodónak járó támogatás összegét. Több munkavállaló esetén a támogatás összegének egymás közötti
felosztására vonatkozó eltérő megállapodás hiányában a támogatás összege a munkavállalók között egyenlő
arányban kerül felosztásra. 4. A támogatási kérelem benyújtása
8. § (1) A támogatási kérelmet 2012. december 17. és 2013. január 31. között lehet benyújtani az átadó gazdálkodó vagy
a (2) bekezdés szerint választott képviselő lakóhelye szerint illetékes MVH megyei kirendeltségre, az MVH honlapján
közleményben közzétett nyomtatványon. (2) Egy támogatási kérelmet kell benyújtani akkor is, ha a gazdaságot több gazdálkodó adja át, vagy a támogatást az
átadó gazdálkodó munkavállalója is kérelmezi. Ilyen esetekben a támogatási kérelmet a kérelmezők egymás közül
választott képviselő útján nyújthatják be. (3) Az (1) bekezdés szerinti nyomtatványt a következő adattartalommal kell az MVH-nak rendszeresítenie
a) az átadó gazdálkodó és munkavállalója, valamint az átvevő gazdálkodó azonosításához szükséges adatok,
b) az átvevő végzettségére vonatkozó adatok, c) az átadó gazdálkodó nyilatkozata arról, hogy nem részesül saját jogú nyugellátásban,
d) a munkavállaló nyilatkozata arról, hogy nem részesül saját jogú nyugellátásban,
e) az átadó gazdálkodó nyilatkozata arról, hogy az átadást követően felhagy minden üzleti célú növénytermesztési,
állattenyésztési, vegyes gazdálkodási mezőgazdasági tevékenységgel, f) a munkavállaló nyilatkozata arról, hogy véglegesen felhagy az üzleti célú mezőgazdasági tevékenységgel és
mezőgazdasági munkavállalással, g) az átadó gazdálkodó által átadással érintett termőföldre, az állatállományra, valamint a gazdaság részét képező,
de a támogatásba be nem vonható földterületre vonatkozó adatok,
h) az átvevő nyilatkozata arról, hogy az átvétel a meglévő gazdaság méretének növelése céljából történik.
(4) A támogatási kérelemhez mellékelni kell a) a 2. melléklet szerinti, az értékelési szempontokat alátámasztó okiratokat;
b) a 3. melléklet szerinti, a támogatási kérelemhez szükséges igazolásokat, okiratokat;
c) a (2) bekezdés szerinti esetben a támogatás összegének felosztására vonatkozó rendelkezést tartalmazó
megállapodást. 5. A támogatási kérelem elbírálása 9. § A támogatási kérelmet az MVH az e rendeletben meghatározott feltételek szerint bírálja el, határozatát pedig
a 2. mellékletben meghatározott pontozási rendszer alapján végzett értékeléssel és a mezőgazdasági,
agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 32. § (1) bekezdés c) pontja szerinti rangsor állításával hozza meg.
6. Kifizetési kérelem 10. § (1) Kifizetési kérelmet – a Vhr. 17. § (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően – a támogatási kérelmet jóváhagyó határozat
kézhezvételét követő 90 napon belül, lehet benyújtani az MVH által rendszeresített, és honlapján közzétett
nyomtatványon. (2) Akinek az (1) bekezdés szerint benyújtott kifizetési kérelme vonatkozásában az MVH elutasító határozatot hozott,
újabb kifizetési kérelmet nyújthat be 2013. november 1. és november 30. között az MVH által rendszeresített, és
honlapján közzétett nyomtatványon. (3) Egy kifizetési kérelmet kell benyújtani – a 8. § (2) bekezdése alapján választott képviselő útján – akkor is, ha egy
gazdaságot több gazdálkodó ad át, vagy ha a támogatást az átadó gazdálkodó munkavállalója is kérelmezi.
(4) A kifizetési kérelemhez mellékelni kell a) az átadó gazdálkodó 30 napnál nem régebbi teljes földhasználati lapját,
b) az átadó gazdálkodóra vonatkozóan ba) az átadással érintett gazdaság földrajzi elhelyezkedési helye szerint illetékes kormányhivatal által vezetett
nyilvántartás alapján kiállított igazolást arról, hogy a mezőgazdasági őstermelői igazolványról szóló
228/1996. (XII. 26.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése alapján a mezőgazdasági őstermelői tevékenysége
beszüntetésre, az őstermelői igazolvány visszaadásra került, vagy bb) az üzleti célú növénytermesztési, állattenyésztési, vegyes gazdálkodási mezőgazdasági tevékenységnek
az egyéni vállalkozói nyilvántartásból történő törléséről és a törlés időpontjáról az egyéni vállalkozók
nyilvántartását vezető szerv által kiállított hatósági bizonyítványt, c) az átadó gazdálkodó munkavállalójára vonatkozóan az átadással érintett gazdaság földrajzi elhelyezkedési helye
szerint illetékes kormányhivatal földművelésügyi igazgatósága által kiadott hatósági bizonyítványt arról, hogy az
átadó gazdálkodó munkavállalója nem rendelkezik őstermelői igazolvánnyal, d) az átvevőre vonatkozóan az egyéni vállalkozói nyilvántartást vezető szerv által a kifizetési kérelem benyújtását
megelőzően 30 napnál nem régebben kiadott, az MVH által rendszeresített nyomtatvánnyal megegyező tartalmú
hatósági bizonyítványt vállalkozói tevékenységéről, amellyel egyenértékű, ha az átadó gazdálkodó a megfelelően
kitöltött, és az egyéni vállalkozói nyilvántartást vezető szerv által a kifizetési kérelem benyújtását megelőzően
30 napnál nem régebben záradékolt, MVH által rendszeresített nyomtatványt a kifizetési kérelemhez mellékeli,
e) az átadó gazdálkodó nyilatkozatát a megtartott földterület nagyságáról, illetve a megtartott állatállományról és
tartási helyéről. (5) Az átadó gazdálkodó köteles a) a kifizetési kérelem benyújtásáig a Tenyészet Információs Rendszerben az átadással érintett állatállományra
vonatkozó változásokat, b) a kifizetési kérelem hiánypótlásáig az átadással érintett termőföldre vonatkozó változásokat
a földhasználati-nyilvántartásba bejelenteni. (6) A támogatás folyósítása a jóváhagyott kifizetési kérelem benyújtását követő hónaptól naptári év szerint
negyedévente, a kifizetés alapjául szolgáló negyedévet követően történik. A kifizetési kérelem benyújtásának
időpontjától függően a kifizetés első és utolsó részlete nem teljes negyedévre is vonatkozhat.
7. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
12. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló,
2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 23. cikkének a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapít meg. 13. § (1) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a falumegújításra és -fejlesztésre LEADER Helyi Akciócsoportok
közreműködésével 2012-től igénybe vehető támogatások részletes feltételeiről szóló 102/2012. (X. 1.) VM rendelet
7. melléklete a 4. melléklet szerint módosul. (2) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a vidéki örökség megőrzéséhez LEADER Helyi Akciócsoportok
közreműködésével 2012-től igénybe vehető támogatások részletes feltételeiről szóló 103/2012. (X. 1.) VM rendelet
7. melléklete az 5. melléklet szerint módosul. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
6/2007. (I. 24.) KüM határozata a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, Rómában, 1980. június 19-én aláírásra megnyitott egyezmény és jegyzőkönyvei, valamint az azokat módosító egyezmények, továbbá a Ciprusi Köztársaságnak, a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a Szlovák Köztársaságnak és a Szlovén Köztársaságnak az említett egyezményhez és jegyzőkönyveihez történő csatlakozásáról szóló, Brüsszelben, 2005. április 14-én aláírt egyezmény kihirdetéséről szóló 2006. XXVIII. törvény 2–5. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2006. évi XXVIII. törvénnyel a Magyar Közlöny
2006. február 23-ai, 21. számában kihirdetett, a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, Rómában, 1980. június 19-én aláírásra megnyitott egyezmény és
jegyzőkönyvei, valamint az azokat módosító egyezmények, továbbá a Ciprusi Köztársaságnak, a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak,
a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak, a
Szlovák Köztársaságnak és a Szlovén Köztársaságnak az
említett egyezményhez és jegyzőkönyveihez történő csatlakozásáról szóló, Brüsszelben, 2005. április 14-én aláírt
egyezmény, ez utóbbi 5. cikkének értelmében, az azt
megerősítő államok között a későbbi megerősítő okirat
letétbe helyezését követő harmadik hónap első napján lép
hatályba.
A Magyar Köztársaság ötödik államként 2006. március
9-én helyezte letétbe megerősítő okiratát az Egyezmény
4. cikkének megfelelően az Európai Közösségek Tanácsának Főtitkáránál. A Máltai Köztársaság megerősítő okiratát 2006. október 2-án helyezte letétbe.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2006. XXVIII.
törvény 6. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló,
Rómában, 1980. június 19-én aláírásra megnyitott egyezmény és jegyzőkönyvei, valamint az azokat módosító
egyezmények, továbbá a Ciprusi Köztársaságnak, a Cseh
Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Lengyel Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak,
a Szlovák Köztársaságnak és a Szlovén Köztársaságnak az
említett egyezményhez és jegyzőkönyveihez történő csat
lakozásáról szóló, Brüsszelben, 2005. április 14-én aláírt
egyezmény kihirdetéséről szóló 2006. évi XXVIII. törvény 2–5. §-ai a Magyar Köztársaság és a Máltai Köztársaság között 2007. január 1-jén, azaz kettőezer-hét január
elsején hatályba léptek.
A 2006. évi XXVIII. törvény 2–5. §-ainak az Európai
Unió további tagállamai tekintetében történő hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter azok ismertté válását követően valamennyi tagállam esetében egyedi határozatával állapítja meg.
Dr. Göncz Kinga s. k.,
külügyminiszter