text:
10/2015. (VII. 28.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal közbeszerzési és beszerzési szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról
szóló 2014. évi LXXVI. törvény 6.  §-a és 8.  § (1)  bekezdése alapján, a  közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 22.  §
(1) bekezdésében, valamint a közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 46/2011. (III. 25.) Korm. rendelet
13. § (3) bekezdésében foglaltakra tekintettel a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. Az  utasítás személyi hatálya a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal (a továbbiakban: NKFI Hivatal)
nevében eljáró, az NKFI Hivatal által megindított közbeszerzési eljárásokba bevont személyekre terjed ki.
2. Az utasítás alkalmazási köre kiterjed valamennyi, az NKFI Hivatal által a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény
(a továbbiakban: Kbt.) és a központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a központi beszerző szervezet feladatés hatásköréről szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.) alapján kezdeményezett beszerzésre,
az  ilyen eljárások eredményeképpen megkötött szerződések módosítására és az azok teljesítésével kapcsolatos
közbeszerzési kötelezettségekre.
2. A közbeszerzési eljárások tervezése 3. A főosztályi szintű szervezeti egységek vezetői – elnökhelyettes irányítása alá tartozó főosztály esetén az elnökhelyettes
jóváhagyásával – minden év március 10. napjáig írásban (elektronikusan és papír alapon, feljegyzésként is) kötelesek
megküldeni az  adott költségvetési évre vonatkozó beszerzési igényeiket az  1.  mellékletben foglalt minta alapján
az NKFI Hivatal Költségvetési Főosztály Beszerzési és Üzemeltetési Osztálya (a továbbiakban: Beszerzési és Üzemeltetési
Osztály) részére. A közbeszerzési eljárások lebonyolításához szükséges időigényről, a kapcsolódó kötelezettségekről,
az eljárás lebonyolításának feltételeiről (így különösen: értékhatárok, kivételek, részekre bontás tilalma) az eljárások
tervezhetősége érdekében a közbeszerzési ügyekért felelős Beszerzési és Üzemeltetési Osztály kérésre tájékoztatást
ad.
4. A Kbt. 33. §-a, valamint az R1. 17. § (2) és (3) bekezdése szerinti éves összesített közbeszerzési tervet – a 3. pontban leírt
adatszolgáltatás alapján – a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály készíti el és küldi meg jóváhagyásra az NKFI Hivatal
elnökének (a továbbiakban: elnök). A tervet – a jóváhagyást követően – a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály küldi
meg az  NKFI Hivatal webmesterének (a továbbiakban: webmester) közzétételre, valamint a  jóváhagyást követő
3  munkanapon belül a  közbeszerzésekért felelős miniszter által vezetett minisztériumnak (a továbbiakban:
minisztérium), továbbá gondoskodik a terv Közbeszerzési Adatbázisba történő feltöltéséről és legkésőbb a tárgyév
május 15. napjáig a  központosított közbeszerzési portálra történő feltöltéséről is. A  terv módosításakor ugyanez
az eljárásrend az irányadó.
5. A  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály a  Kbt. 32.  §-a szerinti előzetes összesített tájékoztatót készíthet, amelyet
az NKFI Hivatal Költségvetési Főosztályának (a továbbiakban: Költségvetési Főosztály) vezetője küld meg az elnöknek
jóváhagyásra.
3. Éves statisztikai összegezés, közzétételi kötelezettségek 6. A  közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények feladásának, ellenőrzésének és közzétételének szabályairól,
a  hirdetmények mintáiról és egyes tartalmi elemeiről, valamint az  éves statisztikai összegezésről szóló 92/2011.
(XII. 30.) NFM rendelet 36. § (1) bekezdése szerinti statisztikai összegezést a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály készíti
el, és a  Költségvetési Főosztály vezetője küldi meg jóváhagyásra az  elnöknek, majd – a  jóváhagyást követően –
megküldi azt a  Közbeszerzési Hatóságnak, valamint gondoskodik a  statisztikai összegezés közbeszerzési portálra
történő feltöltéséről.
7. A  közbeszerzésekkel kapcsolatos, a  Kbt. 31.  §-ában foglalt közzétételi kötelezettségek teljesítését a  Beszerzési és
Üzemeltetési Osztály vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy végzi.
4. A közbeszerzési eljárások kezdeményezése és előkészítése 8. Közbeszerzési eljárás kezdeményezésére az  NKFI Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatában megállapított
valamennyi főosztály szervezetiegység-vezetője jogosult (a továbbiakban: kezdeményező) a 2. mellékletben foglalt
minta alapján elkészített egyedi közbeszerzési adatlap alkalmazásával. Ha a  megindítani kívánt eljárás nem, vagy
eltérő adatokkal szerepel a  közbeszerzési tervben, úgy a  kezdeményező egyúttal a  közbeszerzési terv megfelelő
módosítását kezdeményezi az 1. melléklet szerinti közbeszerzési tervlap alkalmazásával.
A Beszerzési és Üzemeltetési Osztály minden esetben vizsgálja azt, hogy a beszerzés tárgya nem tartozik-e az R1.
hatálya alá, amennyiben igen, van-e arra vonatkozóan hatályos keretmegállapodás vagy keretszerződés, valamint
hogy fennáll-e a Kbt. alapján a közbeszerzési eljárás lefolytatásának kötelezettsége.
A véglegesített egyedi közbeszerzési adatlapot a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály az  elnök általi jóváhagyásra
felterjeszti.
9. Amennyiben a beszerzés tárgya nem tartozik az R1. hatálya alá, vagy a hatálya alá tartozik, de nincs arra vonatkozóan
hatályos keretmegállapodás vagy keretszerződés, és fennáll a Kbt. alapján a közbeszerzési eljárás lefolytatásának
kötelezettsége, a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály az egyedi közbeszerzési adatlap elnök általi jóváhagyását
követően
a) felhívja a kezdeményezőt, hogy az eljárás megindítására vonatkozó kezdeményezéshez elkészített egyedi
közbeszerzési adatlaphoz csatolja
aa) a beszerzési tárgyra vonatkozó részletes feladatspecifikációt (műszaki leírást),
ab) a műszaki-szakmai alkalmasság megítéléséhez szükséges szempontokat,
ac) a bírálati szempontra, részszempontokra, súlyszámokra vonatkozó javaslatokat,
ad) a becsült érték meghatározásához szükséges adatokat,
ae) hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás, a Kbt. 122. § (7) bekezdése szerinti eljárás és a Kbt. 122/A. §-a
szerinti eljárás esetében az ajánlattételre felhívni javasoltak listáját legalább név, székhely, e-mail cím,
levelezési cím megjelölésével,
b) megvizsgálja a kezdeményező által benyújtott adatokat közbeszerzési szempontból, elvégzi a szükséges belső
egyeztetéseket,
c) felkéri az NKFI Hivatal Jogi és Igazgatási Főosztályát (a továbbiakban: Jogi és Igazgatási Főosztály), hogy
a  dokumentáció részét képező, a kezdeményező és a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály által előkészített
szerződéstervezetet a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal szerződéskötési és szerződésnyilvántartási rendjéről szóló elnöki utasításban foglaltak szerint véleményezze,
d) összeállítja az ajánlati, részvételi vagy ajánlattételi felhívást és dokumentációt, a minisztériumi előterjesztést,
egyezteti az így összeállított iratokat a kezdeményezővel,
e) szükség esetén összeállítja a Kbt. 100. § (1) bekezdésben előírt iratokat,
f ) tájékoztatja a kezdeményezőt az eljárás időigényéről és lefolytatásáról,
g) a bírálóbizottság tagjai részére előkészíti a megbízó leveleket,
h) elkészíti, és a bírálóbizottság tagjaitól beszerzi az összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatokat, felhívja
az erre kötelezetteket vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségükre,
i) elkészíti a 3. melléklet szerinti fedezetigazolást, és gondoskodik a pénzügyi ellenjegyzésre jogosult általi
aláírásáról. 10. A 9. pont a) alpontjában foglaltak összeállításához a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály kérésre a kezdeményező
számára közbeszerzési szakmai segítséget nyújt. A 8. és 9. pontban foglaltakat követően a Beszerzési és Üzemeltetési
Osztály vezetője az elnök részére jóváhagyásra felterjeszti az alábbiakat:
a) előterjesztés a minisztérium részére (kivéve, ha egészben vagy részben nem hazai forrásból történik
a beszerzés),
b) ajánlati, részvételi vagy ajánlattételi felhívás és dokumentáció,
c) amennyiben fennáll a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás lefolytatásának jogalapja, és az NKFI Hivatal ezen
eljárásforma alkalmazását választja, a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás megindításához (Kbt. 94–100. §)
szükséges dokumentumok,
d) javaslat a bírálóbizottság elnökének és tagjainak személyére,
e) nem nyílt eljárás esetén az ajánlattételre felhívni javasolt gazdasági szereplők listája.
11. A 10. pont szerinti elnöki jóváhagyást követően a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály a vonatkozó iratokat megküldi
a minisztériumnak a közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 46/2011. (III. 25.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R2.) 3. és 4. §-a szerinti hozzájárulás megkérése céljából, kivéve ha egészben vagy részben nem hazai
forrásból történik a beszerzés. Ez utóbbi esetben a 6. alcím rendelkezéseit kell alkalmazni.
12. Amennyiben a minisztérium az R2. 4/A. § (1) bekezdése alapján a hozzájárulás megadásához szükséges további
adatok benyújtását kéri, a tájékoztatás megadásáról a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály gondoskodik.
13. Amennyiben a minisztérium az eljárás megindításához hozzájárul, a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály intézkedik
az eljárás megindítása iránt. Amennyiben a minisztérium az eljárás megindítását feltételhez vagy módosításhoz köti,
a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály a jelzett igénynek megfelelően az ajánlati, ajánlattételi vagy részvételi felhívást
vagy dokumentációt módosítja, és jóváhagyásra felterjeszti az elnöknek, és azt követően intézkedik az eljárás
megindítása iránt.
5. A közbeszerzési eljárások lebonyolítása 14. A közbeszerzési eljárás lebonyolítása során a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály
a) összehívja a bírálóbizottságot,
b) elkészíti a bírálóbizottság üléséről a jegyzőkönyvet,
c) összegyűjti és nyilvántartja a bírálóbizottsági tagok összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatait, bírálati
lapjait. 15. A közbeszerzési eljárások lebonyolítása során a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály tart kapcsolatot az ajánlattevőkkel;
ennek keretében
a) szükség esetén elkészíti és megküldi részükre a kiegészítő tájékoztatást,
b) átadás-átvételi elismervénnyel átveszi, és – a részvételi vagy ajánlattételi határidő lejártakor – jegyzőkönyv
felvétele mellett bontja az ajánlatokat vagy részvételi jelentkezéseket azzal, hogy a bontást a Beszerzési és
Üzemeltetési Osztály közbeszerzési munkakörben alkalmazott kormánytisztviselője vagy az e célból megbízott,
közbeszerzési szakértelemmel rendelkező személy végzi,
c) elkészíti és kiküldi az ajánlattevőknek a hiánypótlási felhívásokat,
d) tájékoztatja az ajánlattevőket az ajánlatban található, az értékelés eredményére kiható számítási hiba
javításáról,
e) szükség esetén felvilágosítást kér az ajánlattevőktől,
f ) bekéri az ajánlattevőtől a Kbt. 69. §-a vagy 70. §-a szerinti adatokat, indokolást,
g) fogadja a kiegészítő tájékoztatásra irányuló kéréseket, hiánypótlásokat, felvilágosításokat, adatokat,
indokolásokat,
h) elkészíti és megküldi a minisztérium, illetve az operatív programok egységes eljárásrendek mentén történő,
koordinált végrehajtását biztosító szervezeti egységek és az ajánlattevők részére az írásbeli összegezést,
szükség szerint gondoskodik annak javításáról, módosításáról.
16. A közbeszerzési eljárások lebonyolítása során a bírálóbizottsági tag köteles
a) a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály által megadott határidőket betartani,
b) az eljárási cselekményeken részt venni,
c) álláspontját kialakítani, az alapján a bírálati lapot kitölteni és aláírni,
d) kiegészítő tájékoztatás kérése esetén a részére a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály által továbbított kérdésekre
a válaszok tervezetét a Beszerzési és Üzemeltetési Osztálynak megküldeni,
e) a részére átadott ajánlati vagy részvételi jelentkezés példányokat bizalmasan kezelni, megőrizni és az eljárás
befejezését követően a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály részére visszaadni.
17. A közbeszerzési eljárások lebonyolítása során a bírálóbizottság vizsgálja
a) a benyújtott hiánypótlások és felvilágosítások elfogadhatóságát,
b) a Kbt. 69. §-a és 70. §-a szerinti adatok, valamint indokolás elfogadhatóságát és gazdasági ésszerűséggel való
összeegyeztethetőségét,
c) az ajánlatok érvénytelenségét. 18. A közbeszerzési eljárások lebonyolítása során a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetője javaslatot tesz az elnök
részére
a) az ajánlati, részvételi, ajánlattételi felhívás vagy dokumentáció visszavonására, módosítására,
b) az ajánlattételi vagy részvételi határidő meghosszabbítására.
19. A közbeszerzési eljárások lebonyolítása során a bírálóbizottság tesz javaslatot az elnök részére
a) az ajánlatok érvényessé vagy érvénytelenné nyilvánítására,
b) az ajánlattevő kizárására, alkalmatlanságának megállapítására,
c) az eljárás eredménytelenné nyilvánítására,
d) az eljárás eredményére, ennek keretében a nyertes ajánlattevő személyére és adott esetben a nyertest követő
legkedvezőbb ajánlattevő személyére. 20. A bírálóbizottság elnöke megnyitja, vezeti és lezárja a bírálóbizottsági üléseket. Az ülések, tárgyalások vezetésével
a  bírálóbizottság elnöke más bírálóbizottsági tagot is megbízhat. A bírálóbizottság ülésének jegyzőkönyvét a
Beszerzési és Üzemeltetési Osztálynak a Költségvetési Főosztály vezetője által kijelölt munkatársa készíti el.
21. Az elnök a bírálóbizottság döntési javaslatára figyelemmel hozza meg döntését, egyetértése esetén a döntési javaslat
aláírásával. Amennyiben az elnök a döntési javaslattal nem ért egyet, a javaslattól eltérő döntését is írásban rögzíti.
A bírálóbizottság javaslata alapján az elnök dönt a 19. pontban felsoroltakról, az eljárások ajánlati szakaszában az R2.
7. §-a szerinti esetben a minisztérium állásfoglalását követően.
22. A közbeszerzési eljárások lebonyolítása során a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály gondoskodik
a) a hirdetmények közzétételre történő feladásáról,
b) az előzetes vitarendezési kérelmekkel kapcsolatos intézkedések megtételéről,
c) az iratbetekintés biztosításáról.
6. Európai uniós alapokból származó támogatás igénybevételével megvalósuló közbeszerzések
23. Amennyiben a közbeszerzés valamely európai uniós alapból származó támogatás igénybevételével kerül
megvalósításra, a közbeszerzési eljárás lefolytatása során a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális
Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának
rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet, illetve a 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós
alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet folyamatba
épített ellenőrzésre vagy utóellenőrzésre vonatkozó szabályainak betartásával kell eljárni.
24. Az európai uniós értékhatárokat el nem érő értékű közbeszerzési eljárás, továbbá építési beruházás, építési koncesszió
esetén a 300 000 000 forintot el nem érő értékű közbeszerzési eljárás esetében a közbeszerzési eljárás előírt iratanyagát
a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály adatközlése alapján a projektvezető küldi meg az ajánlatok bírálatáról szóló
összegezés megküldését követő 3 napon belül a közreműködő szervezet részére.
25. Az európai uniós értékhatárokat elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzési eljárás, továbbá építési beruházás,
építési koncesszió esetén a 300 000 000 forintot elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzési eljárás esetében
a  közbeszerzési eljárás kizárólag támogató tartalmú minőség-ellenőrzési tanúsítvány birtokában kezdhető meg.
Az eljárás során a közbeszerzési eljárás előírt iratanyagát a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály adatközlése alapján
a projektvezető küldi meg folyamatosan a központi koordinációs szerv részére, és végzi el a kötelező adatközléseket.
7. A közbeszerzési szerződések teljesítése, módosítása, jogorvoslat 26. A közbeszerzési eljárás eredményeképpen kötött szerződés teljesítésének elismeréséről és a teljesítésigazolás
kiadásáról vagy az elismerés megtagadásáról a Kbt. 130. § (1) és (2) bekezdésében foglalt határidőkben köteles
a  teljesítés igazolására jogosult nyilatkozni. A Kbt. 130. § (3)–(6) bekezdésében rögzített fizetési feltételekkel
kapcsolatos ajánlatkérői kötelezettségek megtartásáért a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály felelős.
27. Közbeszerzési szerződés módosítását a Kbt. 132. §-a és 128. § (3) bekezdése alapján a 4. mellékletben foglalt
formanyomtatványon a Beszerzési és Üzemeltetési Osztálynál kell kezdeményezni. Amennyiben a szerződés a Kbt.
előírásai alapján módosítható, a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály kidolgozza a szerződés módosítását, amelyet
a  Jogi és Igazgatási Főosztály az NKFI Hivatal szerződéskötési és szerződés-nyilvántartási rendjéről szóló elnöki
utasítás szerint véleményez. A szerződésmódosítást a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály terjeszti fel ezt követően az
elnöknek, aki – az R2. 12. § (1) bekezdésében foglalt esetben a minisztérium jóváhagyásától függően – dönt
a  szerződésmódosítás engedélyezéséről. A Beszerzési és Üzemeltetési Osztály a döntést követően gondoskodik
a  szerződés módosításáról, elkészíti a szerződésmódosításról szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetményt, továbbá
gondoskodik a hirdetmény feladásáról és a módosítás, valamint a hirdetmény közzétételéről.
28. Amennyiben a közbeszerzési jogszabályok megsértése miatt a Közbeszerzési Döntőbizottság előtt jogorvoslati
eljárás indul az NKFI Hivatallal szemben, az ezzel kapcsolatos közzétételi kötelezettségek teljesítéséről és az NKFI
Hivatal képviseletéről a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vagy az e célból megbízott hivatalos közbeszerzési
tanácsadó gondoskodik. Az eljáráshoz a Jogi és Igazgatási Főosztály a Szervezeti és Működési Szabályzat szerinti
hatáskörében nyújt támogató segítséget, szükség esetén megbízott ügyvéd közreműködésével.
8. Az NKFI Hivatal nevében eljáró és a közbeszerzési eljárásba bevont személyekkel kapcsolatos szabályok
29. Az NKFI Hivatalnál a közbeszerzési feladatokat a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetője és a közbeszerzési
munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselők általános jelleggel, az elnök által megbízott más személyek eseti
jelleggel látják el.
30. Közbeszerzési eljárásban az NKFI Hivatal munkatársai közül kizárólag az járhat el, az eljárásba kizárólag az vonható be,
az eljárást csak olyan személy ellenőrizheti, aki az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi
CLII. törvényben foglaltak szerint – több eljárásban való részvétel esetén legalább évente, június 30-ig –
vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének – az NKFI Hivatal Humánpolitikai Osztálya (a továbbiakban: Humánpolitikai
Osztály) felé – eleget tett (amelyre a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály külön felhívja az érintett figyelmét, és egyúttal
tájékoztatja a Humánpolitikai Osztályt az érintett személyekről), valamint akivel szemben a Kbt. 24. §-ában foglalt
összeférhetetlenségi helyzet nem áll fenn, és erről, továbbá titoktartási kötelezettségéről nyilatkozik.
31. A Beszerzési és Üzemeltetési Osztály a jelen utasításban és a Szervezeti és Működési Szabályzatban meghatározott,
a  közbeszerzési eljárásokkal összefüggő kötelezettségeinek teljesítéséért és a közbeszerzésekre vonatkozó
jogszabályok betartásáért, az eljárásba bevont jogi szakértő a szerződéstervezet és a szerződési feltételek
jogszerűségéért, a pénzügyi szakértő a pénzügyi fedezet rendelkezésre állásáért, a fizetési feltételek teljesíthetőségéért
és a gazdálkodási, államháztartási, adózási szabályoknak való megfelelésért felelős. A közbeszerzés tárgya szerinti
szakértelemmel rendelkező szervezeti egység felel a műszaki leírásért és az ajánlatok szakmai értékeléséért.
32. Az egyes közbeszerzési eljárások esetén az elnök dönthet külső, közbeszerzési eljárást lebonyolító szervezet vagy
személy (a továbbiakban: külső közbeszerzési szakértő) igénybevételéről. A külső közbeszerzési szakértő az NKFI
Hivatal nevében lebonyolítja a közbeszerzési eljárást. Ezen esetekben az NKFI Hivatal megbízási szerződést köt a külső
közbeszerzési szakértővel. A megbízási szerződésben az eljárásra vonatkozó döntési jogosultság nem telepíthető
a külső közbeszerzési szakértőre.
33. A bírálóbizottság közbeszerzés tárgya szerinti, pénzügyi, jogi és közbeszerzési szakértelmet biztosító tagjainak és
esetleges póttagjainak személyére a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetője tesz az érintett szakterületi
főosztályvezetőkkel egyeztetett és általuk jóváhagyott javaslatot. Egységes javaslat hiányában a személyekről a felek
véleményének ismeretében az elnök dönt. A bírálóbizottság elnöke az NKFI Hivatal vezető beosztással rendelkező
kormánytisztviselője lehet.
34. A bírálóbizottság összetételét az elnök hagyja jóvá, aki jogosult a bírálóbizottság bármely tagja személyében
bekövetkező változás engedélyezésére is.
35. A kezdeményező szervezeti egységnek lehetősége van külső szakmai szakértő bevonására is javaslatot tenni. A külső
szakmai szakértővel az NKFI Hivatal megbízási szerződést köt.
36. A kezdeményező és a közbeszerzés tárgya szerinti szakértelemmel rendelkező szakmai főosztály felel azért, hogy
a beszerzés tárgyaként és mennyiségeként közölt adatok, a műszaki leírásban meghatározottak szakmai szempontból
helytállóak és a valóságnak megfelelnek.
37. A pénzügyi, a jogi és a közbeszerzési szakértelmet biztosító bírálóbizottsági tagoknak a kezdeményező és
a közbeszerzés tárgya szerinti szakértő által meghatározott műszaki tartalom, bírálati szempontrendszer, általános
joggyakorlat során alkalmazott szerződéses feltételek vonatkozásában a Kbt. és a közbeszerzési eljárásra vonatkozó
egyéb jogszabályok betartása érdekében szakterületükön figyelmeztetési kötelezettségük van a bírálóbizottság
irányában, amennyiben ezen feltételek jogellenessége nyilvánvalóan megállapítható, és arról tudomást szereznek.
38. A bírálóbizottsági tag a 16. pontban foglaltakon túl köteles
a) biztosítani az általa képviselt szakértelmet az eljárás során,
b) tiszteletben tartani a verseny tisztaságát, az esélyegyenlőség és az egyenlő bánásmód elvét,
c) az eljárás előkészítése és lefolytatása során az eljárásban részt vevőkkel folyamatosan együttműködni.
9. Központosított közbeszerzés 39. A központosított közbeszerzéseket is az éves összesített közbeszerzési tervben kell rögzíteni, az ide tartozó
a) utazásszervezéssel kapcsolatos beszerzéseket az NKFI Hivatal Nemzetközi Kapcsolatok Főosztálya,
b) egyéb beszerzésekre vonatkozó igényeket a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály
jelenti be a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF) portáljára.
Az éves közbeszerzési tervben rögzített, a Nemzeti Kommunikációs Hivatalról és a kormányzati kommunikációs
beszerzések központosított közbeszerzési rendszeréről szóló 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R3.)
szerinti kormányzati kommunikációs feladatok ellátását biztosító kommunikációs szolgáltatások és az azokhoz
kapcsolódó termékek beszerzési igényeit és összesített tájékoztatóit az NKFI Hivatal Kommunikációs Osztálya
(a  továbbiakban: Kommunikációs Osztály) küldi meg a Nemzeti Kommunikációs Hivatal (a továbbiakban: NKOH)
részére, szükség esetén papír alapon is, a vezetője útján.
40. A központosított közbeszerzéssel történő beszerzésekkel kapcsolatos feladatokat a 39. pont szerinti szervezeti
egységek végzik, amelyek különösen az alábbiak:
a) intézkedés a központi közbeszerzési rendszerbe történő igénybejelentésről,
b) szükség szerint a központi közbeszerzési rendszerben kezelt, Hivatalra vonatkozó adatok aktualizálása,
c) adminisztratív és adatszolgáltatási – így különösen az R1. 28. § (4) bekezdése szerinti – teendők ellátása a KEF,
valamint az NKOH felé,
d) a központosított közbeszerzési igények összesítése és folyamatos frissítése, azoknak a közbeszerzési terv
módosításának kezdeményezésével történő rögzítése. 41. Az egyes szervezeti egységek vezetői gondoskodnak a saját szervezeti egységük szakmai feladataihoz szükséges
központosított közbeszerzés alá eső anyagok, eszközök, szolgáltatási igények összegyűjtéséről és azoknak a Beszerzési
és Üzemeltetési Osztály, valamint a Kommunikációs Osztály vezetőjéhez történő megküldéséről.
42. A saját hatáskörben történő beszerzés esetén az adott termékkör beszerzésére a 39. pont szerinti szervezeti egységtől
a KEF-hez bejelentett munkatárs köteles az NKFI Hivatal beszerzési igényét előzetesen a központosított közbeszerzési
portálon elektronikus úton bejelenteni, illetve arról az NKOH-t tájékoztatni. A saját hatáskörben megvalósított
beszerzés eredményeként megkötött szerződésnek az R1. 7. § (4) bekezdése szerinti alapadatait, valamint a szerződés
teljesítésének dokumentumait az adott termékkör beszerzésére a 39. pont szerinti szervezeti egységtől a KEF-hez
bejelentett munkatárs köteles a központosított közbeszerzési portálon elektronikus úton feltölteni, illetve a szerződést
és a teljesítési dokumentumokat az NKOH-nak megküldeni.
43. Amennyiben a beszerzés tárgya az R1. hatálya alá tartozik, és van arra vonatkozóan hatályos keretmegállapodás vagy
keretszerződés, de a keretmegállapodás verseny-újranyitási vagy konzultációs kötelezettséget ír elő, a Beszerzési és
Üzemeltetési Osztály az egyedi közbeszerzési adatlap elnök általi jóváhagyását követően
a) felhívja a kezdeményezőt, hogy az eljárás megindítására vonatkozó kezdeményezéshez elkészített egyedi
közbeszerzési adatlaphoz adja meg a beszerezni kívánt kiemelt termék KEF szerinti cikkszámát és a beszerzési
mennyiséget,
b) megvizsgálja a kezdeményező által benyújtott adatokat közbeszerzési szempontból, elvégzi a szükséges belső
egyeztetéseket,
c) összeállítja a szerződési feltételeket, és előkészíti a dokumentáció részét képező szerződéstervezetet, és azt
véleményezésre megküldi a Jogi és Igazgatási Főosztálynak,
d) összeállítja az ajánlattételi felhívást és a dokumentációt, a minisztériumi előterjesztést, egyezteti az így
összeállított iratokat a kezdeményezővel,
e) tájékoztatja a kezdeményezőt az eljárás időigényéről és menetéről,
f ) a bírálóbizottság tagjai részére előkészíti a megbízó leveleket,
g) elkészíti, és a bírálóbizottság tagjaitól beszerzi az összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatokat, felhívja
az erre kötelezetteket vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségükre,
h) elkészíti a 3. melléklet szerinti fedezetigazolást, és gondoskodik a pénzügyi ellenjegyzésre jogosult általi
aláírásáról.
44. A 43. pontban foglaltakat követően a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetője az elnök részére jóváhagyásra
felterjeszti
a) az előterjesztést a minisztérium részére, kivéve ha egészben vagy részben nem hazai forrásból történik
a beszerzés, amely esetben a 6. alcím rendelkezéseit kell alkalmazni,
b) az ajánlattételi felhívást és szükség esetén a dokumentációt,
c) az érintett szervezeti egységek vezetőjével egyeztetett javaslattételt a bírálóbizottság elnökének és tagjainak
személyére. 45. A 44. pont szerinti elnöki jóváhagyást követően a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály a vonatkozó iratokat megküldi a
minisztériumnak az R2. 3. és 4. §-a szerinti hozzájárulás megkérése céljából, kivéve ha egészben vagy részben nem
hazai forrásból történik a beszerzés.
46. Amennyiben a minisztérium az R2. 4/A. § (1) bekezdése alapján a hozzájárulás megadásához szükséges további
adatok benyújtását kéri, a tájékoztatás megadásáról a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály gondoskodik.
47. Amennyiben a minisztérium az eljárás megindításához hozzájárul, a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály intézkedik az
eljárás megindítása iránt. Amennyiben a minisztérium az eljárás megindítását feltételhez vagy módosításhoz köti,
a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály a jelzett igénynek megfelelően az ajánlati, ajánlattételi, részvételi felhívást vagy
dokumentációt módosítja, és jóváhagyásra felterjeszti az elnöknek, és azt követően intézkedik az eljárás megindítása
iránt.
10. Közbeszerzési értékhatár alatti beszerzések 48. Amennyiben nem kell közbeszerzési eljárást lefolytatni, akkor a beszerzések során ezen alcím előírásait kell alkalmazni,
figyelemmel az NKFI Hivatal gazdálkodási szabályzatáról, valamint a szerződéskötési és szerződés-nyilvántartási
rendjéről szóló elnöki utasításban foglaltakra.
49. A közbeszerzésen kívüli beszerzések vonatkozásában is be kell tartani a hatékony és felelős gazdálkodás követelményét.
A közbeszerzési értékhatár alatti beszerzések során a Kbt.-ben rögzített összeférhetetlenségi szabályokat irányadónak
kell tekinteni.
50. Amennyiben a beszerzés értéke nem éri el a 100 000 forintot (általános forgalmi adóval együttesen számítva), akkor
a  beszerzéshez nem kötelező három ajánlatot kérni, hanem a kezdeményező által szakmailag és gazdaságilag
legmegfelelőbbnek ítélt partnertől lehet a szolgáltatást igénybe venni vagy a terméket megvásárolni az NKFI Hivatal
gazdálkodási szabályzatáról, valamint a szerződéskötési és szerződés-nyilvántartási rendjéről szóló elnöki utasításban
foglaltak betartásával.
51. Amennyiben a beszerzés értéke eléri vagy meghaladja a 100 000 forintot (általános forgalmi adóval együttesen
számítva), akkor a szakmailag és gazdaságilag legmegfelelőbb partner kiválasztására az NKFI Hivatal szerződéskötési
és szerződés-nyilvántartási rendjéről szóló elnöki utasításban foglalt vonatkozó rendelkezések irányadók. Az ajánlatok
kiértékelésének szempontjai lehetnek különösen a termék vagy szolgáltatás ára, minősége, referenciák, fizetési
feltételek, rendelkezésre állás, korábbi tapasztalatok. A beérkezett ajánlatok kiértékelésére és a nyertes ajánlatról való
döntéshozatalra az NKFI Hivatal szerződéskötési és szerződés-nyilvántartási rendjéről szóló elnöki utasításban
foglaltakat kell alkalmazni.
52. Amennyiben valamely okból nem lehetséges három ajánlat bekérése, ennek okait a kezdeményezőnek írásban
dokumentálnia kell. Nem szükséges három ajánlat bekérése, ha a szerződés
a) teljesítésére kizárólagosan egy szervezet vagy személy képes,
b) tárgya ügyvédi megbízás, jogi szakértelmet igénylő feladat, egészségügyi szolgáltatás igénybevétele,
c) a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény szerinti szakértők és
testületi tagok felkérésére (megbízására) irányul,
d) speciális szakértelemmel rendelkező természetes személy (így különösen adott szakterületen tudományos
fokozatot szerzett személy) egyedi szellemi tevékenységével teljesíthető,
e) megkötésére költségvetési szervvel kerül sor,
f ) korábban kötött szerződés módosítására irányul.
53. A kezdeményező köteles a beszerzés teljes iratanyagát a Beszerzési és Üzemeltetési Osztályra ellenőrzés céljából
benyújtani. A Beszerzési és Üzemeltetési Osztály megvizsgálja, hogy a beérkezett ajánlatok alapján a beszerzés
becsült értéke megfelelően lett-e meghatározva, a három ajánlat bekérésének mellőzése a vonatkozó szabályzatokban,
elnöki utasításokban foglaltaknak megfelelően történt-e, az ajánlatok alapján a felelős gazdálkodás szempontjából
legmegfelelőbb partner került-e megjelölésre a javaslatban. Amennyiben a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály
vizsgálata szerint a szerződéses partner kiválasztása megfelelően történt, a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály
vezetője a javaslatot döntésre felterjeszti az elnök részére. Amennyiben a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vizsgálata
szerint a szerződéses partner kiválasztása nem megfelelően történt, és így a beszerzés a javasolt partnerrel nem
valósítható meg, a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetője a szükséges feladatokról egyeztetést kezdeményez
a beszerzés kezdeményezőjével, és tájékoztatja a megfelelő eljárásról. A Beszerzési és Üzemeltetési Osztály ellenőrzési
hatásköre a kezdeményező által irányított szakterület felelősségi körébe tartozó, a beszerzéssel összefüggő szakmai
kérdésekre nem terjed ki. Amennyiben a kezdeményező a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály véleményével nem ért
egyet, az ügyet teljes iratanyagával együtt döntésre felterjeszti az elnöknek.
54. Amennyiben a beszerzés az egyes európai uniós alapokból származó támogatásból valósul meg, és az uniós vagy
a projektelőírások az ezen alcímben szereplőeknél szigorúbb előírásokat tartalmaznak, akkor azon előírásokat kell
megfelelően alkalmazni.
11. Ellenőrzés, dokumentálási rend 55. A jelen utasításban és a vonatkozó jogszabályokban foglaltak betartását és a közbeszerzéseket az NKFI Hivatal belső
ellenőre a belső ellenőrzési tervben foglaltak szerint, valamint soron kívül ellenőrzi.
56. A közbeszerzési eljárásnak a Kbt. 34. § (1) bekezdésében foglaltak szerinti, az eljárás kezdeményezésétől a szerződés
teljesítéséig dokumentált, az adott közbeszerzési eljárásra vonatkozó valamennyi iratát a Beszerzési és Üzemeltetési
Osztály köteles összegyűjteni és megőrizni, a dokumentumokat a belső ellenőr vagy más ellenőrzésre jogosult
kérésére átadás-átvételi jegyzőkönyvvel ellenőrzésre átadni vagy lehetővé tenni az elektronikus úton történő
hozzáférést.
57. A Kbt. 28. § (2) bekezdése szerinti bejelentést az NKFI Hivatal képviseletében kizárólag az elnök tehet. Az NKFI Hivatal
nevében eljáró, a közbeszerzési, beszerzési eljárásba bevont kormánytisztviselő a tisztességtelen piaci magatartás és
a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 11. §-a vagy az Európai Unió Működéséről szóló Szerződés
101. cikke szerinti rendelkezések nyilvánvaló megsértésének észlelése vagy annak alapos okkal történő feltételezése
esetén az elnököt köteles értesíteni.
12. Záró rendelkezések 58. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
59. Jelen utasítás rendelkezéseit a hatálybalépését követően indított közbeszerzési eljárásokra kell alkalmazni.
60. Hatályát veszti a Nemzeti Innovációs Hivatal közbeszerzési szabályzatáról szóló 7/2014. (VI. 30.) NIH utasítás.
Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
43/2015. (V. 27.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Namíbiai Köztársaság Kormánya közötti a diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter, valamint a belügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és a  Namíbiai Köztársaság Kormánya közötti a  diplomata és szolgálati
útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás)
létrehozásával;
2. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben  –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, a  belügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy
a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról
szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
117/2017. (III. 23.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Ramesh Prasad Khanal rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Nepáli Demokratikus Szövetségi
Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, berlini székhellyel.
Budapest, 2017. március 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
3/2012. (IX. 4.) KüM rendelete a tartós külszolgálatot teljesítő kormányzati szolgálati jogviszonyban állók és a munkavállalók alapellátmányának, valamint a munkavállalók ideiglenes külföldi kiküldetése napidíjának összegéről és azok kifizetéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. §-ában, valamint a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi
I. törvény 298. § (6) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § A Külügyminisztériummal kormányzati szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők,
valamint a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatott munkavállalók alapellátmányának az egyes
állomáshelyekre érvényes bruttó havi összegét és pénznemét az 1. melléklet tartalmazza.
2. § Az 1. mellékletben foglaltakat a „Beregszász”, „Csíkszereda”, „Kolozsvár”, „Szabadka”, valamint „Ungvár"
állomáshelyekre a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény végrehajtása érdekében kirendelt
kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők, valamint munkavállalók tekintetében azzal az eltéréssel kell
alkalmazni, hogy a 2012. július 1.–2013. december 31. közötti időszakban havi bruttó 20%-os
alapellátmány-kiegészítésre jogosultak. 3. § A 2. mellékletben felsorolt állomáshelyekre kirendelt 1. §-ban meghatározott személyi kör alapellátmánya, az ott
meghatározott kiegészítő pótlék bruttó havi összegével egészül ki.
4. § (1) Az ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítő, központi költségvetési szerveknél foglalkoztatott munkavállaló e rendelet
szerint napidíjra jogosult. (2) Az ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítő munkavállaló napidíja megkezdett naptári naponként 40 euró.
(3) A napidíjat az ideiglenes külföldi kiküldetés megkezdése előtt – az érintett választása szerint, a (6) bekezdésre is
tekintettel – készpénzben vagy bankszámlára való átutalással ki kell fizetni.
(4) Az ideiglenes külföldi kiküldetés kezdő és befejező időpontja Magyarország államhatárának, illetve a tartós
külszolgálaton lévő munkavállaló esetében a külföldi munkavállalás szerinti fogadó állam határának átlépése.
(5) A (2) bekezdés alkalmazása során a) nem vehető figyelembe naptári napként az a nap, amelynek során az ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítő
munkavállaló 4 óránál rövidebb időt tölt külföldön, illetve a külföldi munkavégzés helye szerinti államon kívül,
b) fél naptári napként kell figyelembe venni azt a napot, amelynek során az ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítő
munkavállaló 4 óránál hosszabb, de 8 óránál rövidebb időt tölt külföldön, illetve a munkavégzés helye szerinti
államon kívül. (6) Ha az ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítő munkavállaló a kiküldetés időtartama alatt díjtalan ebédben, illetve
vacsorában részesül, az adott naptári napra jutó napidíját étkezésenként 30%-kal csökkenteni kell.
(7) Az ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítő munkavállaló a kiküldetés befejező időpontját követő három munkanapon
belül nyilatkozik arról, hogy a kiküldetés időtartama alatt részesült-e díjtalan ebédben, illetve vacsorában, továbbá
– ha részére a napidíj teljes összegét előre kifizették – a kiküldetés befejező időpontját követő öt munkanapon belül
visszafizeti a (6) bekezdésben meghatározott összeget. (8) A napidíj összege után az ideiglenes külföldi kiküldetést teljesítő munkavállalót a hatályos jogszabályoknak
megfelelően terheli adó- és járulékfizetési kötelezettség. 5. § (1) A havi ellátmány kifizetése a kormánytisztviselő és kormányzati ügykezelő, illetve a munkavállaló által a fogadó
országban nyitott bankszámlára való átutalással történik. Azokon az állomáshelyeken, ahol a fogadó ország
gazdasága, pénzügyi rendszere fejletlen, vagy – akár átmenetileg – működése súlyos zavarokkal küzd, és ennek
következtében bankrendszerének működése nem megbízható, a havi ellátmány kifizetése készpénzben is történhet.
(2) Az ideiglenes külföldi kiküldetés napidíjának kifizetése készpénzben, illetőleg a kormánytisztviselő és kormányzati
ügykezelő, valamint a munkavállaló által megjelölt bankszámlára való átutalással történik.
6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba azzal, hogy a 2. § rendelkezéseit 2012. július 1-jétől kell
alkalmazni. (2) Hatályát veszti a tartós külszolgálatot teljesítő köztisztviselők és munkavállalók alapellátmányának, illetve ideiglenes
külföldi kiküldetése napidíjának összegéről és azok kifizetéséről szóló 7/2009. (VI. 26.) KüM rendelet.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
1551/2019. (IX. 26.) Korm. határozata települési önkormányzatok fejlesztési és működési támogatásáról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018.  évi L.  törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  45. Egyes
települési önkormányzatok 2019.  évi fejlesztési és működési támogatása címmel és az  1.  mellékletben
meghatározott alcímekkel történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva –  a  települési önkormányzatok támogatása
érdekében – elrendeli 2 215 769 000 forint egyszeri átcsoportosítását a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 2. A  helyi önkormányzatok működési célú kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv.
1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 45. Egyes települési önkormányzatok 2019. évi fejlesztési
és működési támogatásai cím 1. melléklet szerinti alcímei javára, az ott megjelölt célokra, a 2. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerint átcsoportosított előirányzat terhére, az  abban
meghatározott támogatási célra, külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A. §-a hatálya alá tartozó vissza nem térítendő egyedi
támogatást nyújtson az  érintett önkormányzatok részére támogatási előlegként a  támogatás felhasználásának és
elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján;
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  3.  pont szerinti egyedi költségvetési támogatást a  támogatói okirat
kiadását követően folyósítsa a kedvezményezett települési önkormányzatok számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1808/2016. (XII. 20.) Korm. határozata az MNKH Magyar Nemzeti Kereskedőház Zártkörűen Működő Részvénytársaság, az MNKH Közép-európai Kereskedelemfejlesztési Hálózat Korlátolt Felelősségű Társaság és az MNKH Magyar Kereskedelemfejlesztési és Promóciós Korlátolt Felelősségű Társaság 2017. és 2018. költségvetésének biztosításával és az MNKH Magyar Nemzeti Kereskedőház Zártkörűen Működő Részvénytársaság 2016. finanszírozásával összefüggő feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért az MNKH Magyar Nemzeti Kereskedőház Zártkörűen Működő Részvénytársaság, az MNKH Közép-európai
Kereskedelemfejlesztési Hálózat Korlátolt Felelősségű Társaság és az  MNKH Magyar Kereskedelem-fejlesztési
és Promóciós Korlátolt Felelősségű Társaság által ellátott közfeladatok finanszírozásához szükséges 2017. évi és
2018.  évi forrás biztosításával és az  MNKH Magyar Nemzeti Kereskedőház Zártkörűen Működő Részvénytársaság
2016. évi finanszírozásával,
2. az 1. pontban meghatározottak érdekében
a) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  MNKH Magyar Nemzeti Kereskedőház Zártkörűen Működő
Részvénytársaság 2016. évi közfeladatainak ellátásához szükséges finanszírozás céljából – a  külgazdasági
és külügyminiszter bevonásával – gondoskodjon 3 688 000 ezer forint forrás biztosításáról a  Magyarország
2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 3. Külgazdaság
fejlesztési célelőirányzat jogcímcsoport javára,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2017. évben gondoskodjon 3 335 000 ezer forint forrás
biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet
XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 3. Külgazdaság fejlesztési célelőirányzat jogcímcsoport javára,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. évben a felmerülés ütemében folyamatosan
c) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  2017. évben gondoskodjon 500 000 ezer forint forrás
rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, a  7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1.  Célelőirányzatok alcím, 6. Külgazdasági és Külügyminisztérium felügyelete alá tartozó szervezetek és
szakmai programok támogatása jogcímcsoporton,
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2017. évben a felmerülés ütemében
d) felhívja a külgazdasági és külügyminisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2018. évi költségvetési
törvény tervezése során gondoskodjon 3 835 000 ezer forint forrás beépülő jelleggel történő biztosításáról
a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 3. Külgazdaság fejlesztési célelőirányzat jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a 2018. évtől a központi költségvetési törvény tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
284/2014. (VIII. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
dr.  Kállai-Pál  Mercédesz Brigittát 2014. augusztus 1. napjától 2017. július 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá
kinevezem.
Budapest, 2014. július 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
11/2018. (VI. 6.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2) és (5)  bekezdése alapján dr. Budai Gyulát 2018. május 18. napjától
a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb két évre – az Oroszország által elrendelt embargóból fakadó külgazdasági
intézkedésekért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) az Oroszország által elrendelt embargó miatt szükségessé váló külgazdasági intézkedésekre vonatkozó
javaslattétel,
b) segítségnyújtás az  oroszországi embargóval sújtott magyar mezőgazdasági és agrár vállalkozások, továbbá
élelmiszerfeldolgozók és vállalkozások számára a piacaik megtartása érdekében,
c) az együttműködés elősegítése a magyar–orosz gazdasági vegyes bizottságban,
d) kapcsolattartás az  embargóval érintett magyar vállalkozásokkal, valamint a  Magyar Nemzeti Kereskedőház
Zártkörűen Működő Részvénytársasággal,
e) a Keleti Nyitás politikája keretében az oroszországi piacon nem értékesíthető mezőgazdasági termékek más
régiókban történő értékesítési lehetőségének vizsgálata, új piacok felkutatása, javaslattétel az új értékesítési
lehetőségek kihasználására,
f ) gondoskodik a mezőgazdasági és környezetügyi szakdiplomata (agrár attaséi) hálózat felülvizsgálatáról.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
4. § A miniszteri biztos a  fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság segíti.
6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 4/2018. (III. 5.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
291/2014. (VIII. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Darvasi Szilviát
2014. augusztus 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. július 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök