text:
21/2006. (XI. 24.) MNB rendelete a pénzforgalom lebonyolításáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. §-a (1) bekezdésének ha) alpontja és i) pontja
alapján fennálló jogkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Hatály 1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról
szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.)
3. §-a (1) bekezdésének d)–e) és m) pontjaiban meghatározott pénzügyi szolgáltatási tevékenységet végző szervezetekre, ideértve törvény vagy kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában a Magyar Nemzeti Bankot (a továbbiakban: MNB) és jogszabály eltérő rendelkezése hiányában a Magyar Államkincstárt (a továbbiakban: Kincstár),
b) törvény vagy kormányrendelet eltérő rendelkezése
hiányában a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény
(a továbbiakban: Tpt.) 5. §-ának 102. pontja szerinti ügyfélszámla vezetésére jogosult szervezetre e rendelet
5. §-ának (1)–(2) bekezdései, 18–19. §-ai, 39. §-ának
(2) bekezdése, 40. §-a, 42. §-ának (1) bekezdése és 43. §-a
tekintetében megfelelően,
c) a postáról szóló 2003. évi CI. törvény (a továbbiakban: Pt.) 4. §-a (1) bekezdésének d) pontja szerinti postai
készpénz-átutalási tevékenységet, postai pénzforgalmi
közvetítői tevékenységet és belföldi postautalvány-szolgáltatást (a továbbiakban együtt: postai pénzforgalmi szolgáltatás) végző szolgáltatóra (a továbbiakban: Posta),
d) az a)–c) pontokban megjelölt szolgáltatások igénybe
vevőire (a továbbiakban: ügyfél).
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. belföldi fizetési forgalom: azon fizetési műveletek
összessége, amelynek keretében mind a megbízó intézmé nye, mind a jogosult intézménye a Magyar Köztársaság
határain belül nyújtja pénzforgalmi szolgáltatását;
2. belföldi postautalvány-szolgáltatás: a Pt. 3. §-ának
17. pontja szerinti postai tevékenység, melynek során a
szolgáltatás igénybevétele és teljesítése is a Magyar Köztársaság területén történik;
3. BIC (SWIFT) kód (Bank Identifier Code): a SWIFT
hálózatán történő automatikus üzenettovábbítás során az
intézmény azonosítására szolgáló, a nemzetközi bankszámlaszámnak részét nem képező alfanumerikus jelsorozat;
4. BKR: Bankközi Klíring Rendszer;
5. elektronikus fizetési eszköz: a távolról hozzáférést
biztosító fizetési eszköz és az elektronikus pénzeszköz;
6. elektronikus pénzeszköz: a Hpt. 2. számú melléklete
I. fejezetének 5.3. pontjában meghatározott fizetési eszköz;
7. értéknap: az a nap, amelyet a hitelintézet a fizetési
műveletek tekintetében kamatszámítás szempontjából
figyelembe vesz; 8. fizetési megbízás:
8.1. a megbízónak a számlavezető részére adott megbí
zása a számlatulajdonos számlájáról meghatározott pénzösszegnek a jogosult számlájára történő átutalására
(a továbbiakban: átutalás),
8.2. a jogosultnak a számlavezető részére adott megbízása meghatározott pénzösszegnek az általa megjelölt kötelezett számlatulajdonos számlájáról saját számlájára történő beszedésére (a továbbiakban: beszedés),
8.3. számlára készpénzben történő befizetésre, vagy az
onnan készpénzben történő kifizetésre szóló megbízás
(a továbbiakban: készpénzfizetés),
8.4. készpénzátutalásra szóló megbízás (a továbbiakban: készpénzátutalás), 8.5. belföldi postautalvány-szolgáltatásra vonatkozó
megbízás (a továbbiakban: készpénzfizetés belföldi postautalvánnyal);
9. fizetési művelet: e rendeletben meghatározott bármely fizetési mód alkalmazása útján történő fizetés;
10. hitelesítő tábla: az MNB által a belföldi fizetési elszámolásforgalmi rendszerek közvetlen és közvetett résztvevőiről vezetett, a belföldi fizetési forgalomban adott fizetési megbízások megfelelő címzésének biztosítása céljából az intézmények és a hitelintézeti elszámolóházi tevékenységet végzők részére havonta közzétett nyilvántartás;
11. hitelintézet: a Hpt. 5. §-ának (1) bekezdése szerinti
hitelintézet, ideértve a külföldi hitelintézet magyarországi
fióktelepét, de ide nem értve az elektronikus pénzt kibocsátó szakosított hitelintézetről szóló 2004. évi XXXV.
törvény szerinti elektronikus pénzt kibocsátó szakosított
hitelintézetet, továbbá törvény vagy kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában az MNB, és jogszabály eltérő
rendelkezése hiányában a Kincstár;
12. IBAN (International Bank Account Number): a
nemzetközi fizetési forgalomban a bankszámlák jelölésére
szolgáló nemzetközi bankszámlaszám;
13. intézmény: a 11. pontban meghatározott hitelintézet és az a hitelintézetnek nem minősülő jogi személy,
amely résztvevő államok közötti átutalásokat a Pt.
3. § -ának 31. pontjában meghatározott tevékenység keretében üzletszerűen végez, valamint a hitelintézet különböző tagállamokban található azon fióktelepei, amelyek részt
vesznek a résztvevő államok közötti átutalásban, ezen átutalás tekintetében;
14. irányadó kamatláb:
14.1. Magyarország vonatkozásában: a Magyar Köz
társaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi
IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 301. §-ának (2) bekezdésében vagy a 301/A. §-ának (2) bekezdésében meghatározott mértékű késedelmi kamat,
14.2. más résztvevő állam vonatkozásában: annak a
résztvevő államnak a szabályaival összhangban megállapított, késedelmi kamat számítása során alkalmazandó kamatláb, amelyben a késedelmi kamat fizetésére kötelezett
intézmény székhelye található;
15. jogosult: az az ügyfél, akinek javára a fizetési megbízás összegét jóvá kell írni egy olyan számlán, amely felett rendelkezni jogosult (amelyről számára az összeg hozzáférhetővé válik), vagy akinek a készpénzt ki kell fizetni,
azzal, hogy ezen esetekben a jogosult és a megbízó személye megegyezhet;
16. készpénzátutalás: a Hpt. 2. számú melléklete I. fejezetének 16. pontja, továbbá a Pt. 3. §-ának 22. pontja
szerinti tevékenység;
17. könyvelési nap: az a nap, amikor a fizetési művelet
az ügyfél bankszámláján rögzítésre kerül;
18. megbízó: a jogosult részére történő fizetési megbízás teljesítésére rendelkezést adó ügyfél;
19. nemzetközi fizetési forgalom: azon fizetési műveletek összessége, amelynek keretében vagy a megbízó intézménye vagy a jogosult intézménye a Magyar Köztársaság
határain kívül nyújtja a pénzforgalmi szolgáltatását;
20. pénzforgalmi jogszabály: e rendelet, valamint a
pénzforgalmi szolgáltatásokról és az elektronikus fizetési
eszközökről szóló kormányrendelet;
21. pénzügyi intézmény: a 11. pontban meghatározott
hitelintézet és a Hpt. 6. §-ában meghatározott pénzügyi
vállalkozás;
22. rendelkezésre jogosult: a számlatulajdonos, a képviseletében jogszabály alapján eljárni jogosult személy, illetve a számla feletti rendelkezésre általuk feljogosított
más személy;
23. résztvevő állam: az Európai Gazdasági Térségről
szóló megállapodásban részes állam;
24. résztvevő államok közötti átutalás: a megbízó rendelkezése alapján végzett olyan fizetési művelet, amelynek során az átutalás összege a résztvevő államok egyikében lévő intézmény közreműködésével a jogosult számára
egy másik résztvevő államban lévő intézménynél válik
hozzáférhetővé;
25. résztvevő államok közötti átutalási megbízás: a
megbízó egy intézménynek adott bármely formájú, feltétel
nélküli rendelkezése a résztvevő államok közötti átutalás
teljesítésére;
26. STEP2: az EBA Clearing által működtetett páneurópai elszámolási rendszer a kisösszegű, nagytömegű
euro átutalások elszámolására;
27. STEP2 belépési pont: a STEP2 elszámolási rendszerben résztvevő ország azon közvetlen STEP2 tagja,
amely az országa bármely, a STEP2 rendszerhez nem csatlakozott intézménye részére vállalja a STEP2 rendszerből
fogadott átutalások továbbítását;
28. számla:
28.1. bankszámla: a Ptk. 529. §-a szerinti bankszámla
szerződés alapján megnyitott számla, amely elnevezésétől
és pénznemétől függetlenül a számlatulajdonos pénzköveteléseinek és pénztartozásainak nyilvántartására, kezelésére szolgál, és amelynek terhére vagy javára – jogszabály
eltérő rendelkezése hiányában – pénzforgalmi jogszabályban meghatározott bármely fizetési mód alkalmazható,
28.2. belföldi bankszámla: a Magyar Köztársaság területén nyitott és vezetett bankszámla,
28.3. kincstári számla: a Kincstár által – jogszabályban
meghatározott pénzforgalmi feladataihoz kapcsolódóan –
vezetett számla,
28.4. pénzforgalmi bankszámla: az a belföldi bankszámla, amelyet a számlatulajdonos az adózás rendjéről
szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.)
178. §-ának 28. pontja szerinti vállalkozási tevékenységével kapcsolatos pénzforgalmának lebonyolítása céljából
törvényben vagy kormányrendeletben megállapított kötelezettség alapján nyit, illetve nyitott – ideértve a 2002. január 1. előtt a korábban hatályban volt devizáról szóló
1995. évi XCV. törvény 48. §-a és 50. §-a alapján nyitott
devizaszámlákat, az államháztartás működési rendjéről
szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 103. §-ának
(2) bekezdése szerint a helyi, helyi kisebbségi önkormányzat költségvetési elszámolási számláját, valamint a külföldi vállalkozás Art. 9. §-ának (3) bekezdése alapján nyitott
pénzforgalmi bankszámláját is –, továbbá az a bankszámla, amely a számlatulajdonos rendelkezésének megfelelően kifejezetten pénzforgalmi bankszámlaként kerül
megnyitásra,
28.5. ügyfélszámla: a Tpt. 5. §-a (1) bekezdésének
102. pontjában meghatározott számla;
29. számlatulajdonos: a számlavezetővel számlaszerződést kötő fél, továbbá az a szervezet, amelynek a számlavezető jogszabály alapján számlát vezet;
30. számlavezető: a 11. pontban meghatározott hitelintézet és az ügyfélszámla vezetésére törvényben felhatalmazott jogi személy;
31. távolról hozzáférést biztosító fizetési eszköz: az az
elektronikus fizetési eszköz, amellyel az ügyfél – rendszerint személyazonosító kód, illetőleg más azonosító használata révén – rendelkezhet a hitelintézettel szemben fennálló számlaköveteléséről vagy a pénzügyi intézmény által
nyújtott hitellehetősége igénybevételéről, így különösen a
bankkártya, valamint a számlakövetelésről való rendelkezést távközlési eszköz vagy számítógép útján biztosító
egyéb eszköz;
32. teljesítés napja: a 7. § (2)–(6) bekezdései szerinti
nap;
33. terhelési nap: az a nap, amikor az ügyfél pénzügyi
intézménynél nyilvántartott követelését a fizetési megbízás szerinti összeggel csökkentik;
34. végrehajtó: a bírósági végrehajtásról szóló 1994.
évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 225. §-a (1) bekezdésének a)–d) pontjaiban megjelölt szervek és személyek, az Art. 144. §-a szerinti adóvégrehajtó, továbbá a
közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 131. §-ában meghatározott szervek és személyek;
35. VIBER: Valós Idejű Bruttó Elszámolási Rendszer. II. FEJEZET
A BANKSZÁMLA JELÖLÉSÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK 3. § (1) A hitelintézet a megnyitott bankszámlát az országosan egységes számlaszámrendszer szerint képzett egyedi
pénzforgalmi jelzőszám, illetőleg a számlatulajdonos teljes vagy rövidített neve (cégneve) alapján azonosítja.
(2) A belföldi fizetési forgalomban a bankszámlák jelölésére szolgáló pénzforgalmi jelzőszám 16 (2×8) vagy
24 (3×8) numerikus karaktert tartalmazó számsor, amelyet
az alábbi szabályoknak megfelelően kell kialakítani:
a) az első nyolc karakterből (a továbbiakban: irányító
kód) az első három számjegy (a továbbiakban: a hitelintézet azonosító kódja) a számlavezető hitelintézetet, a következő négy számjegy a hitelintézet fiókját vagy számlavezető helyét jelöli, a nyolcadik számjegy ellenőrző szám;
b) a 9–16. karakter vagy a 9–24. karakter a bankszámla
azonosító száma, 16 karakter hosszúságú számsor esetében a 16. számjegy, 24 karakter hosszúságú számsor esetében a 24. számjegy ellenőrző szám, a 24 karakter hosszúságú pénzforgalmi jelzőszám 16. számjegye értelemszerűen szabadon felhasználható.
(3) A hitelintézet azonosító kódját az MNB határozza
meg, és vezeti az azonosító kódok nyilvántartását.
(4) Az ellenőrző számok az előttük álló számjegyek ellenőrzésére szolgálnak, melyeket a következő algoritmus
szerint kell képezni: külön az 1–7., valamint külön a 9–15.
vagy 9–23. számjegyeket helyi értékük csökkenő sorrendjében meg kell szorozni a „9, 7, 3, 1 ... 9, 7, 3, 1” számokkal, a szorzatokat össze kell adni, és az eredmény egyes helyi értékén lévő számot ki kell vonni 10-ből. A különbség
az ellenőrző szám. (Ha a különbség „10”, az ellenőrző
szám értéke „0”.)
(5) A hitelintézet a pénzforgalmi jelzőszám kialakítását
és belső tartalmát a fenti szabályok figyelembevételével
szabadon határozza meg.
(6) Az IBAN 28 alfanumerikus karaktert tartalmazó
számsor, amelyet az alábbi szabályok alkalmazásával kell
kialakítani:
a) az első két karakter Magyarország ISO 3166 szabvány szerinti országkódja: HU;
b) a 3–4. karakter az ellenőrzőszám;
c) az 5–28. karakter a belföldi pénzforgalmi jelzőszám
(16 karakter hosszúságú pénzforgalmi jelzőszám esetében
az IBAN képzésekor az utolsó 8 karaktert nullával kell feltölteni).
(7) Az IBAN 3–4. pozícióiban szereplő ellenőrzőszám
képzésének algoritmusát az Európai Banki Szabványügyi
Bizottság [European Committee for Banking Standards
(ECBS)] IBAN képzésére vonatkozó szabványa tartalmazza.
(8) A hitelintézetnek a működési engedély kiadását követően a MNB-től kell kérnie a hitelintézet azonosító kódjának kiadását.
(9) Az MNB a hitelesítő táblában a következő adatokat
tartja nyilván a hitelintézetekről:
a) a fiókoknak, illetve számlavezető egységeknek
(a továbbiakban: fiók) a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott irányító kódját,
b) a fiók nevét,
c) a fiók címét,
d) a fiók által használt pénzforgalmi jelzőszámok
hosszát,
e) a pénzügyi üzeneteknek az egyes belföldi fizetési el
számolásforgalmi rendszerekben történő továbbításához
szükséges adatokat. A hitelintézet a hitelesítő táblát érintő adataiban történt
változásról az MNB-t a változás bekövetkezését megelőző
hónap 4. munkanapjáig köteles értesíteni.
III. FEJEZET AZ ÜGYFELEK TÁJÉKOZTATÁSA Előzetes tájékoztatás 4. §
(1) Az intézmény a fizetési megbízások teljesítésének
feltételeiről ügyfelei és jövőbeni ügyfelei részére közérthető módon, írásban előzetes tájékoztatást ad. A tájékoztatás legalább a következőket tartalmazza:
a) a megbízó intézménye esetében azt az időtartamot,
amely a fizetési megbízás összegének a jogosult számlavezetőjének számláján történő jóváírásához szükséges és az
időtartam számításának kezdőpontját,
b) a jogosult intézménye esetében azt az időtartamot,
amely alatt a jogosult számlavezetőjének számláján jóváírt
összeget a jogosult számláján is jóváírják,
c) az intézmény által alkalmazott értéknapot, d) a megbízó által fizetendő jutalék, díj, költség és kamat kiszámításának módját,
e) a panasz- és jogorvoslati eljárás lehetőségét és
igénybevételének módját,
f) a fizetési megbízás összegének átváltásánál alkalmazott árfolyam típusát.
(2) A készpénzátutalást végző a fizetési megbízás befogadásakor írásban tájékoztatást ad, amely tartalmazza legalább:
a) az (1) bekezdés d)–f) pontjaiban meghatározott tájékoztatást,
b) a készpénzfelvétel helyét,
c) a fizetési megbízásban szereplő összegnek a jogo
sulthoz történő megérkezéséhez szükséges időtartamot és
annak kezdő időpontját.
Utólagos tájékoztatás (bankszámlakivonat) 5. § (1) A bankszámla forgalmáról és egyenlegéről a hitelintézet a számlatulajdonost közérthető formában, a (2) bekezdésben meghatározott tartalommal, a (3)–(4) bekezdésekben előírt gyakorisággal kiállított bankszámlakivonat
útján tájékoztatja. A bankszámlakivonat a számlatulajdonossal kötött megállapodástól függően elektronikus úton
is továbbítható.
(2) A bankszámlakivonat tartalmazza:
a) a számlatulajdonos megnevezését,
b) a pénzforgalmi jelzőszámot,
c) az IBAN számot,
d) a számlavezető (levelező bank) BIC (SWIFT) kód
ját,
e) a számla típusának megnevezését (pl. pénzforgalmi
bankszámla),
f) a számla devizanemét,
g) azt az időszakot, amelyre a számlakivonat vonatko
zik,
h) a fizetési műveletek összegét, a könyvelési napot,
valamint az esetleges értéknapot, bankkártyával végrehajtott fizetési művelet esetén a fizetési művelet napját is,
i) a számla devizanemétől eltérő pénznemben teljesített
fizetési művelet esetén az összeget a fizetési művelet devizanemében és a bankszámla pénznemében is fel kell tüntetni, valamint meg kell adni az átváltás árfolyamát,
j) az egyes fizetési műveleteknél, illetve időszakokban
a számlatulajdonos által fizetendő jutalékot, díjat vagy
költséget,
k) a fizetési művelet jellegét (pl. átutalás, készpénzfizetés stb.),
l) a nyitó és záró egyenleget,
m) a halmozott tartozik és követel forgalmat,
n) a jóváírandó és terhelendő bankszámla pénzforgalmi
jelzőszámát, tulajdonosának nevét, készpénzbefizetés esetén a befizető nevét és címét, illetve azonosítóját,
o) a jegybanki információs rendszerhez kapcsolódó
jogcímezési kötelezettségről szóló 16/2005. (VII. 27.)
MNB rendeletben meghatározottak szerinti kódokat,
p) a kivonatsorszámot,
q) a fizetési megbízás „Közlemény” rovatának teljes
tartalmát. (3) A pénzforgalmi bankszámlán történt terhelésről, illetőleg jóváírásról a hitelintézet bankszámlakivonatot készít minden olyan banki munkanapon, amelyen a pénzforgalmi bankszámlán terhelés vagy jóváírás történt, és azt
– eltérő megállapodás hiányában – a számlatulajdonos részére haladéktalanul továbbítja.
(4) A nem pénzforgalmi bankszámlán történt terhelésről, illetőleg jóváírásról a hitelintézet a bankszámlaszerződésben meghatározott határidőben (időszakonként), de
legalább havonta egy alkalommal bankszámlakivonatot
készít, és azt – eltérő megállapodás hiányában – a számlatulajdonos részére haladéktalanul továbbítja. Ha a meghatározott időszakban, illetőleg a hónapban nem történt terhelés, illetve jóváírás, elegendő, ha a hitelintézet a legközelebbi terheléssel, illetőleg jóváírással érintett időszakban készít bankszámlakivonatot. Ha a bankszámlán kizárólag költségterhelés, illetve kamatjóváírás miatt történt
terhelés, illetve jóváírás, a hitelintézet évente egyszer, a
naptári év végét követő hó 15. napjáig értesíti a számlatulajdonost bankszámlakivonattal.
(5) Ha a számlatulajdonos úgy rendelkezik, hogy nem
kéri a bankszámlakivonat részére történő továbbítását, hanem azt a hitelintézetnél veszi át, a hitelintézet köteles a
bankszámlakivonatot úgy kezelni, hogy az bármely banki
munkanapon kérésre haladéktalanul a számlatulajdonos
rendelkezésére bocsátható legyen.
(6) A nem teljesült csoportos beszedésről a bankszámlakivonaton, vagy az azzal egyidejűleg – a hitelintézet és a
számlatulajdonos által a bankszámlakivonat megküldésének módjára vonatkozó megállapodásnak megfelelően –
megküldött más értesítésben kell tájékoztatást adni.
Amennyiben a sikertelen csoportos beszedés napján a
bankszámlán nem történt terhelés vagy jóváírás, elegendő
a nem teljesített fizetési megbízást a legközelebb készülő
bankszámlakivonaton vagy más értesítésben szerepeltetni.
(7) A bankkártyával végrehajtott fizetési műveletekről a
kibocsátó az ügyfelet bankszámla hiányában forgalmi kivonattal értesíti.
(8) A (7) bekezdés szerinti forgalmi kivonatnak a (2) bekezdés h)–j) pontjaiban meghatározott adatokat minden
esetben tartalmaznia kell.
(9) A postai elszámolásforgalmi rendszeren keresztül
érkező fizetési megbízások esetében a bankszámlakivonaton (mellékletein) a Posta Elszámoló Központ által közölt
(átadott) azonosító adatokat is fel kell tüntetni, kivéve ha
azokat a Posta Elszámoló Központ – megállapodás alapján –
közvetlenül adja át a számlatulajdonosnak.
IV. FEJEZET A FIZETÉSI MEGBÍZÁSOK LEBONYOLÍTÁSA A fizetési megbízások érkeztetése, azonosítása
6. § (1) A hitelintézet a bankszámla megterhelésére vonatkozó fizetési megbízásokat – a számlatulajdonos vagy
pénzforgalmi jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában – az érkezés sorrendjében teljesíti. Az érkezés sorrendjére a hitelintézet nyilvántartása az irányadó. A pénzforgalmi szolgáltatásokról és elektronikus fizetési eszközökről szóló 227/2006. (XI. 20.) Korm. rendelet 8. §-ának
(1) bekezdésében felsorolt jogcímeken benyújtott fizetési
megbízásokat a hitelintézet a számlatulajdonos rendelkezésére és az egyéb fizetési megbízások érkezési sorrendjére tekintet nélkül teljesíti.
(2) A hitelintézet a fizetési megbízás adatai mellett a fizetési megbízás érkezésének időpontját (év, hó, nap, óra,
perc) is rögzíti (érkeztetés) és tárolja.
(3) A fizetési megbízások érkeztetése kötegenként is
történhet, ha az egyes tételek és a köteg összetartozása
(akár utólag is) egyértelműen kimutatható.
(4) A hitelintézet a jóváírást a részére megadott pénzforgalmi jelzőszám, az azonnali beszedési megbízás, a határidős beszedési megbízás, átutalási végzés teljesítését a
pénzforgalmi jelzőszám és a kötelezett nevének ellenőrzése mellett végzi el.
(5) Ha a hitelintézet a részére elektronikus úton továbbított fizetési megbízást az azon szereplő – jóváírást (terhelést) azonosító – adatok hibája miatt nem tudja elvégezni,
e felismerést követően legkésőbb az érkezést követő banki
munkanapon köteles a fizetési megbízást megküldő hitelintézetet erről értesíteni.
A fizetési megbízások teljesítésének általános szabályai 7. §
(1) A hitelintézet a fizetési megbízások teljesítése során
– jogszabályban meghatározott eseteket kivéve – kizárólag a megbízó fizetési megbízásban foglalt rendelkezései
szerint jár el.
(2) Törvény vagy kormányrendelet, illetve a felek eltérő
rendelkezésének hiányában a fizetési megbízás teljesítésének időpontja az a nap, amikor a pénzösszeget az átutalás,
illetve a beszedési megbízás jogosultjának bankszámláján
jóváírják. (3) A bankszámlára történő készpénzbefizetés vagy a
bankszámláról történő készpénzkifizetés akkor teljesül,
amikor a készpénzt a hitelintézet pénztáránál vagy a Postán be- vagy kifizetik, illetve a kifizetendő összeg átvételének lehetőségét a Posta biztosítja.
(4) A készpénzátutalás akkor teljesül, amikor a jogosult
számára a készpénz a készpénzátutalásban megjelölt helyen rendelkezésre áll.
(5) A készpénzfizetés belföldi postautalvánnyal akkor
teljesül, amikor a belföldi postautalványon feladott összeget a Posta a jogosult átvevő részére kifizeti vagy az átvétel lehetőségét biztosítja.
(6) A bankkártyával történő fizetés akkor teljesül, amikor annak szabályszerű használatát elfogadják.
(7) A belföldön forintban, euróban vagy más résztvevő
állam pénznemében teljesített átutalások esetében – a felek
eltérő megállapodása vagy jogszabály eltérő rendelkezése
hiányában – mind a megbízó, mind a jogosult a saját hitelintézete által felszámolt költséget fizeti.
(8) Amennyiben a hitelintézet a fizetési megbízást késedelmesen teljesíti, a késedelem idejére az irányadó kamatlábbal meghatározott kamatot köteles a megbízónak megfizetni, aki követelheti a késedelmi kamatot meghaladó kárát is. Ha a fizetési megbízás a hibás teljesítés következtében részben vagy egészben meghiúsult, a hitelintézet köteles a fizetési megbízás összegét vagy annak meghiúsult hányadát a megbízó kérésére haladéktalanul visszatéríteni.
(9) A teljesítési határidő számítása szempontjából nem
minősülnek banki munkanapnak azok a napok, amelyeken
a fizetési megbízás teljesítésében közreműködő bármely
intézmény üzletvitel céljából nem tart nyitva.
(10) Ha a hitelintézet a fizetési megbízás teljesítését
visszautasítja, a visszautasítás okát közli és az okmányokkal vagy ellenjegyzéssel ellátott papír alapú megbízások
esetén a megbízást és az okmányokat visszaküldi, egyéb
papír alapú és elektronikusan benyújtott megbízások esetén a visszautasításról szóló értesítést küld.
A fizetési megbízások teljesítése, sorba állítása, részteljesítés 8. §
(1) A hitelintézet – törvény vagy kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában, illetve ha a számlatulajdonossal másként nem állapodik meg – a bankszámlán pénzügyi
fedezet hiánya miatt nem teljesíthető átutalási és beszedési
megbízásokat visszautasítja.
(2) A fedezethiány miatt nem teljesíthető, törvény, kormányrendelet vagy a számlatulajdonossal történt megálla
podás alapján vissza nem utasított fizetési megbízásokat a
hitelintézet pénzforgalmi jogszabály eltérő rendelkezése
hiányában legfeljebb 90 nap időtartamra sorba állítja. A
sorba állítás időtartamának elteltét követően a hitelintézet
a fizetési megbízás teljesítését visszautasítja.
(3) A kötelezett számláját vezető hitelintézet a bankszámlán fedezet hiányában nem teljesíthető azonnali beszedési megbízások nyilvántartásba vételéről (sorba állításáról) – a jóváírandóként feltüntetett bankszámlát vezető
hitelintézet útján – haladéktalanul értesíti a jogosultat. Az
értesítésnek tartalmaznia kell az eredeti azonnali beszedési
megbízás adatain kívül a sorba állítás utolsó napját is.
(4) Ha a hitelintézet részfizetést teljesít, a részfizetésről
rendelkező fizetési megbízás közlemény rovatában feltünteti az eredeti fizetési megbízás azonosító adatait, illetve
azt, hogy hányadik részfizetést végzi az eredeti fizetési
megbízás teljesítése érdekében.
(5) Az azonnali beszedési megbízásra teljesített részfizetés esetén a hitelintézet az azonnali beszedési megbízáshoz csatolt minden fizetési kötelezettséget tartalmazó okiraton feltünteti a részfizetés megtörténtét.
(6) Csoportos átutalásra és csoportos beszedésre vonatkozó megbízás sorba nem állítható, részfizetés arra nem
teljesíthető, fedezet hiányában a hitelintézet a megbízás
teljesítését visszautasítja.
(7) A fizetési megbízást a megbízó a bankszámlaszerződésben vagy az intézmény üzletszabályzatában megállapított időn belül vagy feltétel bekövetkeztéig visszavonhatja
vagy módosíthatja, ezt követően a fizetési megbízás nem
módosítható és nem vonható vissza.
A fizetési megbízások befogadása 9. § (1) A fizetési megbízás teljesítésére – a megbízó által
későbbi időpont megjelölése, illetve jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a teljesítési határidőt a fizetési megbízás befogadásának időpontjától kell számítani.
(2) A fizetési megbízás befogadásának időpontja:
a) átutalás esetén az az időpont, amikor az intézmény a
fizetési megbízást a teljesítéséhez szükséges valamennyi
adat – ideértve a rendelkezésre jogosultak azonosítását is –
birtokában átvette, és a pénzügyi fedezet, részteljesítés
esetén az első részfizetés pénzügyi fedezete rendelkezésre
áll,
b) beszedés esetén az az időpont, amikor a beszedési
megbízást a hitelintézet a rá háruló feladatok teljesítéséhez
szükséges valamennyi adat – ideértve a rendelkezésre jogosultak azonosítását is –, okirat birtokában átvette,
c) készpénzfizetés esetén
ca) befizetésnél az az időpont, amikor a hitelintézet a
pénztárában, illetőleg a Posta az arra kijelölt helyen a megbízótól a készpénzt átvette,
cb) kifizetésnél az az időpont, amikor a fizetési megbízást a kifizetéshez szükséges valamennyi adat birtokában a
hitelintézet, illetőleg a Posta átvette, és a fizetési megbízás
pénzügyi fedezete rendelkezésre áll,
cc) kifizetési utalvánnyal történő kiutalás esetén az az
időpont, amikor a fizetési megbízást a kifizetéshez szükséges valamennyi adat birtokában (papíron vagy elektronikus formában) a Posta átvette, és a pénzügyi fedezet rendelkezésére áll.
A fizetési megbízások teljesítésének határidői a belföldi forintfizetési forgalomban
10. § (1) A hitelintézet köteles meghatározni a banki munkanapon belül azt a kezdő és záró időpontot, amelyek között a
fizetési megbízások benyújthatók; ezen belül meghatározza
azt az időpontot, ameddig a beérkezett és befogadott fizetési
megbízások teljesítéséből reá háruló feladatokat a tárgynapon teljesíti. A záró időpontig befogadott további fizetési
megbízások teljesítéséből reá háruló feladatokat – ha a megbízó későbbi határidőt nem jelöl meg – legkésőbb a következő banki munkanapon teljesíti a hitelintézet. Ha a fizetési
megbízás befogadása olyan napon történik, amely nem banki munkanap, a teljesítési (elszámolási) határidő számítása a
következő banki munkanapon kezdődik.
(2) A hitelintézet a hozzá bankközi elszámolás útján beérkezett összeget a saját bankszámláján történt jóváírásról
való tudomásszerzés napján a jogosult bankszámláján jóváírja oly módon, hogy a számlatulajdonos legkésőbb az
azt követő banki munkanap reggelén a hitelintézet nyitvatartásától kezdődően a jóváírt összeg felett rendelkezhessen. A bankkártyával történő készpénzfelvétel vagy az azzal történő fizetés lehetőségét legkésőbb a következő napon reggel 8 órától kell biztosítani akkor is, ha ez a nap
nem banki munkanap. A bankszámlán jóvá nem írható fizetési megbízások teljesítését az (1) bekezdésben meghatározott teljesítési határidő figyelembevételével a hitelintézet visszautasítja.
(3) Ha az átutalás továbbítása a VIBER igénybevételével történik, és a rendszerben történő teljesítésére a
VIBER működési szabályzatában meghirdetett vagy a szabályzat szerint meghosszabbított üzemidőn belül sor kerül,
akkor a fizetési megbízás összegét a hitelintézet oly módon írja jóvá a jogosult bankszámláján, hogy a jóváírt
összeg az ugyanazon a napon a BKR-ben továbbítandó fizetési megbízásoknak is fedezetéül szolgáljon.
(4) A (2) bekezdésben említett tudomásszerzés az az
időpont, amikortól az elszámolást lebonyolító szervezet a
teljesítendő fizetési megbízásra vonatkozó – a teljesítéshez szükséges – értesítést a jogosult számláját vezető hitelintézet számára elérhetővé teszi.
(5) Ha a terhelést vagy jóváírást olyan hitelintézet végzi,
amely a hitelintézetek közötti belföldi fizetési elszámolásforgalmi rendszerhez közvetetten csatlakozik, a fizetési
megbízás teljesítésének határideje a hitelintézetek között
legfeljebb további egy banki munkanappal meghosszabbodhat. Ha mind a terhelést, mind a jóváírást olyan hitelintézet végzi, amely a hitelintézetek közötti belföldi fizetési
elszámolásforgalmi rendszerhez közvetetten csatlakozik,
a fizetési megbízás teljesítésének határideje a hitelintézetek között összesen legfeljebb két banki munkanappal
hosszabbodhat meg.
(6) Ha a megbízó és a jogosult között a fizetés lebonyolítása egy hitelintézeten belül történik, a hitelintézet a terhelést és a jóváírást azonos banki munkanapon, azonos értéknapon teljesíti.
(7) A számlavezető hitelintézet a bankszámla javára történő közvetlen készpénzbefizetés teljesítésével kapcsolatos feladatait a befizetés napján végzi el. A más hitelintézetnél történő készpénzbefizetés elszámolását a hitelintézet a befizetést elfogadó más hitelintézettel kötött megállapodásban foglalt időtartam alatt végzi el, amely időtartam
két banki munkanapnál hosszabb nem lehet. A befizetési
funkciót ellátó bankjegykiadó automatán végzett készpénzbefizetés elszámolását a befizetés összegszerűségének ellenőrzése után, a számlatulajdonossal történt megállapodásban meghatározott határidőben kell elvégezni, ez a
határidő azonban legfeljebb három banki munkanappal
haladhatja meg a befizetés tényleges napját.
(8) Ha a terhelést végző hitelintézetnek az azonnali beszedési megbízás teljesítése során – törvény vagy kormányrendelet rendelkezése alapján – több bankszámlát
kell figyelembe vennie, az (1) bekezdésben, illetve az
(5) bekezdésben meghatározott határidő legfeljebb három
banki munkanappal meghosszabbodhat.
(9) A Posta a pénzforgalmi üzletszabályzatában szabályozott módon határozza meg a tárgynapon belül azt a záró
időpontot, ameddig a befogadott fizetési megbízásokat két
banki munkanap alatt teljesíti. A záró időpont után befogadott fizetési megbízások teljesítésének határidejeként legfeljebb három banki munkanap határozható meg.
(10) A Posta a pénzforgalmi üzletszabályzata szerinti
nagy összegű kifizetéseket – amennyiben az erre irányuló
igényt az átvételre jogosult legkésőbb a kifizetés napját
megelőző második munkanapon előre nem jelentette be –
legfeljebb két munkanappal elhalaszthatja. A bejelentés
szempontjából nagy összegűnek minősülő kifizetés – szolgáltatóhelyenként eltérő – összeghatárát a Posta a szolgáltatóhelyen közzéteszi.
A fizetési megbízások teljesítésének határidői a nemzetközi fizetési forgalomban, továbbá forinttól
eltérő pénznemben a belföldi fizetési forgalomban, valamint konverzióval
11. § (1) A hitelintézet – eltérő megállapodás hiányában – a
külföldre vagy külföldi pénznemben belföldre irányuló átutalási megbízásokból eredő feladatait legkésőbb a fizetési
megbízás befogadását követő banki munkanapon végzi el.
(2) A hitelintézet a külföldről vagy külföldi pénznemben belföldről érkező átutalásokat az átutalásról szóló értesítést követően, legkésőbb az azt követő banki munkanapon írja jóvá a jogosult számláján, amikor az átutalás fedezetét is rendelkezésére bocsátották.
(3) Ha a fizetési megbízás teljesítése során különböző
pénznemek közötti átváltást (konverziót) kell végrehajtani, a teljesítés határideje legfeljebb két banki munkanappal
meghosszabbodhat.
A résztvevő államok közötti átutalások teljesítésének határidői 12. §
(1) A jelen § rendelkezéseit a résztvevő államok közötti,
legfeljebb 50 000 euro vagy ennek megfelelő összegű, a
résztvevő államok egyéb devizanemében meghatározott
átutalásokra kell alkalmazni, kivéve ha a megbízó pénzügyi intézmény, befektetési vállalkozás vagy biztosító.
(2) A megbízó által igénybe vett intézmény – eltérő
megállapodás hiányában – a résztvevő államok közötti átutalási megbízást oly módon továbbítja, hogy az a jogosult
által igénybe vett intézmény bankszámláján legkésőbb a
fizetési megbízás befogadását követő ötödik banki munkanapon jóváírásra kerüljön.
(3) A jogosult által igénybevett intézmény a résztvevő
államok közötti átutalás összegét a megállapodásban rögzített határidőn belül, vagy határidőre vonatkozó megállapodás hiányában az átutalás összegének a bankszámláján
történő jóváírását követő banki munkanapon köteles a jogosult számára hozzáférhetővé tenni.
A fedezetigazolás 13. § (1) Fedezetigazolást a számlatulajdonos megbízásából a
számlavezető hitelintézet állít ki. A fedezetigazolásban
megjelölt összeget a hitelintézet elkülönítetten kezeli és
azt kizárólag a fedezetigazolásban foglaltak szerint használja fel. A fedezetigazolás tartalmazza – a számlatulajdo
nos kötelezettségeként – különösen a fedezetként elkülönített összeget, az elkülönítés célját, a jogosult megjelölését és a fedezet elkülönítésének időtartamát. A fedezetigazolás felhasználásakor a fizetési megbízáson „Fedezetigazolással” megjelölést kell feltüntetni és terhelendő számlaként a fedezetigazoláson közölt bankszámlát megjelölni.
A fizetési módban a feleknek fedezetigazolás esetén is
meg kell állapodniuk.
(2) Folyamatos teljesítés esetén az egyes részszámlák
alapján benyújtott fizetési megbízásokon „Részfizetés fedezetigazolásra” megjelölést, valamint a fedezetigazolás
keltét és számát kell feltüntetni.
A pénzforgalmi nyomtatványok 14. § (1) A számlatulajdonos a megbízást – pénzforgalmi jogszabály rendelkezéseinek keretei között – a hitelintézettel
kötött megállapodás szerinti módon nyújtja be.
(2) A hitelintézet köteles a belföldön forintban teljesítendő fizetési megbízást az e rendelet mellékletében feltüntetett formanyomtatványokon elfogadni.
(3) A hitelintézet köteles a 27. § (2) bekezdése szerinti
devizaösszegre szóló azonnali beszedési megbízást a
PFNY 40 pénzforgalmi nyomtatványon elfogadni.
(4) A hitelintézetnek be kell szereznie az MNB jóváhagyását a mellékletben foglaltaktól eltérő formanyomtatványok alkalmazásához az alábbi nyomtatványok körében:
olyan átutalási megbízás (PFNY 10, PFNY 20), amit a jogosult előre kitölt és elküld a megbízó részére, csekk beszedési megbízás (PFNY 60), azonnali beszedési megbízás (PFNY 40), csoportos beszedési megbízás felhatalmazási nyomtatványa (PFNY 30), határidős beszedési megbízás (PFNY 50). Jelen bekezdés rendelkezését a PFNY 30
pénzforgalmi nyomtatványt forgalomba hozó jogosultakra
is alkalmazni kell.
(5) Azoknál a fizetési módoknál, amelyeknél a mellékletben nincs formanyomtatvány megadva, a hitelintézet a
nyomtatványt szabadon alakítja ki.
(6) A külföldi pénznemre szóló fizetési megbízások
nyomtatványait a hitelintézet saját hatáskörben alakítja ki.
(7) Azt a fizetési megbízást, amelyhez okmányt nem
kell csatolni, a megbízó pénzforgalmi nyomtatvány helyett
más módon (pl. elektronikus úton) is benyújthatja a számlatulajdonos és a hitelintézet erre vonatkozó megállapodása esetén. A fizetési megbízás elektronikus úton történő
benyújtása esetén a megbízás formáját a hitelintézet alakítja ki. Az elektronikus úton benyújtott fizetési megbízásnak
legalább a papír alapú bizonylatok adatait, és legalább az
azokban megadott mezőhosszakat kell tartalmazniuk.
(8) A postai pénzforgalmi szolgáltatások igénybevételéhez a Posta által rendszeresített, forgalmazott nyomtatványok és az általa elfogadott bizonylatok alkalmazandók.
A nyomtatványokat a Posta engedélyével és az általa meghatározott feltételekkel lehet előállítani és forgalmazni.
(9) A postai forgalmazású pénzforgalmi nyomtatványok
mintáját, részletes kitöltési szabályait – a 39. § (2) bekezdésében foglalt általános szabályok figyelembevételével –, az egyes nyomtatványok és elfogadott bizonylatok
pontos műszaki leírását, alkalmazásuk feltételeit a Posta
határozza meg és üzletszabályzatában közzéteszi.
15. § (1) A melléklet szerinti pénzforgalmi nyomtatványokon
– a PFNY 40 nyomtatvány kivételével – a pénzösszeget forintban kell feltüntetni akkor is, ha az devizaösszeg ellenértéke. Utóbbi esetben a deviza pénznemét és összegét a
„Közlemény” rovatba kell beírni.
(2) A pénzforgalmi nyomtatványokon a fizetendő
összeget forintra kerekítve kell feltüntetni.
(3) A külföldi pénznemre szóló fizetési megbízások
pénzforgalmi nyomtatványain a nem egész számra szóló
fizetendő összeg pénznemtől függően legfeljebb három tizedesig kerekítve tüntethető fel.
(4) Külföldi pénznemben meghatározott fizetési megbízáson az összeg mellett fel kell tüntetni a megbízás devizanemének három alfabetikus jegyből álló ISO kódját.
(5) A pénzforgalmi nyomtatványokat a számlatulajdonos a hitelintézet által meghatározott módon igényli a
számlavezető hitelintézettől, illetve az előnyomás nélkülieket (ún. biankó) az erre szakosodott nyomtatványértékesítő szervezettől szerzi be. A nyomtatványok valamennyi
példányát egy munkamenetben (átírással), jól olvasható
módon, javítás nélkül, fekete vagy kék színű tintával író
tollal, illetve írógéppel vagy nyomtatóval kell kiállítani,
keltezéssel ellátni és azt követően a hitelintézetnél bejelentett módon aláírni.
(6) A pénzforgalmi jogszabály előírásainak meg nem
felelő módon kiállított és benyújtott fizetési megbízások
teljesítését a hitelintézet visszautasíthatja.
(7) Az előírt tartalmú és formájú, a belföldi fizetési forgalomban használatos pénzforgalmi nyomtatványok (jelölésük: PFNY) technikai jellemzőit és képét a melléklet és
annak 1–4. és 6–7. számú mintái tartalmazzák.
V. FEJEZET A FIZETÉSI MÓDOK 16. § (1) A belföldi fizetési forgalomban alkalmazható fizetési módok a következők:
a) bankszámlák közötti fizetések:
aa) átutalás: 1. egyszerű átutalás,
2. csoportos átutalás,
3. rendszeres átutalás,
4. bankkártyával kezdeményezett átutalás;
ab) beszedés:
1. csoportos beszedés (csoportos inkasszó),
2. azonnali beszedés (azonnali inkasszó),
3. határidős beszedési megbízás,
4. okmányos beszedés;
ac) okmányos meghitelezés (akkreditív);
b) fizetés készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel:
ba) bankkártyával,
bb) elektronikus pénzeszközzel,
bc) csekkel;
c) készpénzfizetés.
(2) A készpénzfizetés teljesíthető:
a) pénzösszeg közvetlen átadásával;
b) a jogosult bankszámlájára készpénzben teljesített
befizetéssel:
ba) hitelintézet pénztáránál,
bb) bankjegykiadó automatánál,
bc) postai készpénzátutalási megbízással,
bd) POS terminálon;
c) a jogosult részére bankszámláról történő kifizetéssel:
ca) hitelintézet pénztáránál,
cb) bankjegykiadó automatánál,
cc) készpénzfelvételi utalvánnyal,
cd) kifizetési utalvánnyal történő kiutalással postai
úton,
ce) POS terminálon,
cf) csekkel,
cg) pénzforgalmi betétkönyv útján;
d) készpénzátutalással;
e) belföldi postautalvánnyal.
17. § A hitelintézet a számla típusától függetlenül a 16. §
(1) bekezdésében felsorolt fizetési módok közül – törvény
vagy pénzforgalmi jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – nem tagadhatja meg az egyszerű átutalás, továbbá
belföldi fizetési forgalomban az azonnali beszedési megbízás, a határidős beszedési megbízás és a készpénzfizetésre szóló megbízás befogadását.
VI. FEJEZET AZ EGYES FIZETÉSI MÓDOK RÉSZLETES SZABÁLYAI
Az egyszerű átutalás 18. § (1) Az egyszerű átutalási megbízással a megbízó megbízza a hitelintézetet, hogy bankszámlája terhére meghatá
rozott összeget utaljon át (számoljon el) a jogosult bankszámlája javára. Az egyszerű átutalási megbízást a megbízó a bankszámláját vezető hitelintézethez nyújtja be.
(2) A hitelintézettel történő megállapodás alapján az
egyszerű átutalási megbízás terhelési nap feltüntetésével is
benyújtható. A számlavezető hitelintézet határozza meg,
hogy milyen időszakra fogad el terhelési nap megjelölést.
Ha a terhelési nap a ténylegesen teljesíthetőnél korábbi,
vagy a számlavezető hitelintézet által előírt időszakon túli
napot tartalmaz, a fizetési megbízás teljesítését a hitelintézet visszautasíthatja. Ha a terhelési nap banki szünnapra
esik, akkor az azt követő banki munkanapot kell terhelési
napnak tekinteni.
19. § (1) Az egyszerű átutalási megbízást (nyomtatvány száma: PFNY 10, PFNY 20) a megbízónak a következők szerint kell kiállítania:
a) az erre a célra rendszeresített rovatokban kell feltüntetni a megbízó és a jogosult számlatulajdonos nevét
(szükség esetén rövidített formában, legfeljebb 27, illetve
32 karakter terjedelemben), valamint pénzforgalmi jelzőszámát,
b) ha a megbízó az átutalást a VIBER-en keresztül kéri
továbbítani, a „VIBER” jelzésű mezőben egy X-et kell feltüntetni; amennyiben a megbízó a VIBER-nek külön mezőt nem tartalmazó nyomtatványon adja meg az átutalási
megbízást, akkor a VIBER útján történő teljesítés jelölését
a számlavezető hitelintézet által meghatározott módon kell
feltüntetni,
c) a forintra kerekített átutalandó összeget csak számokkal kell leírni,
d) a „Terhelési nap” rovatba csak akkor kell adatot (év,
hó, nap) írni, ha a megbízó a benyújtás napját követő valamely munkanapon kívánja az átutalási megbízással bankszámláját megterheltetni,
e) a nyomtatvány „Bizonylatszám” rovatában legfeljebb hat számjeggyel lehet az átutalási megbízást sorszámmal ellátni,
f) az ország- és a jogcímkód mezők kitöltésénél a jegybanki információs rendszerhez kapcsolódó jogcímezési
kötelezettségről szóló 16/2005. (VII. 27.) MNB rendelet
szerinti ország- és jogcímkódot kell feltüntetni,
g) a „Közlemény” rovatba az átutalni kívánt összeg
rendeltetésére vonatkozó közlést kell beírni (legfeljebb
52 karakter terjedelemben).
(2) A hitelintézettel kötött megállapodás alapján – gépi
úton történő kitöltés, illetve számítástechnikai úton történő benyújtás esetén – a közlemény hossza maximum
96 karakter lehet, írásjelekkel és szóközökkel együtt. Ha a
megbízó a közlemény egy részét ki kívánja emelni mint hivatkozási számot (pl. számlaszám, szerződésszám, fogyasztó azonosító), akkor azt a „Közlemény” rovat első
sorában legfeljebb 24 karakter hosszon végzi el, s az első
sor első kódkockájába „X” jelet ír.
(3) Az átutalási megbízás két példányos nyomtatvány:
a) az 1. számú példány a megbízónak a bankszámláját
vezető hitelintézet részére adott megbízása, egyben a hitelintézet irattári példánya,
b) a 2. számú példány a megbízó saját példánya, amelyet az 1. számú példányról le kell választani; a számlavezetőnek történő személyes átadás (a továbbiakban: közvetlen benyújtás) esetén a leválasztás előtt a hitelintézet e példányon igazolja az átutalási megbízás átvételét.
(4) A belföldi fizetési elszámolásforgalmi rendszerhez
közvetetten csatlakozó hitelintézet a nyomtatványt három
példányos formában is rendszeresítheti. Ebben az esetben
az 1. és 2. számú példányt kell a számlavezető hitelintézethez benyújtani, s a 3. számú példány a megbízó saját példánya.
(5) A hitelintézet és a megbízó közötti megállapodás
alapján az átutalási megbízás nyomtatványa egy példányos (ún. szelvényes) formában is elkészíthető. Ebben az
esetben az átutalási megbízást a hitelintézet részére kell
benyújtani, míg a szelvény a megbízónál marad. Közvetlen benyújtás esetén a hitelintézet a szelvényen igazolja az
átutalási megbízás átvételét a pontos időpont (év, hó, nap,
óra, perc) feltüntetésével. Az átutalási megbízás nyomtatványoknak a képét a melléklet 1. és a 2. számú mintája tartalmazza.
A csoportos átutalás 20. § (1) A megbízó az azonos jogcímen kötegelve benyújtott
átutalási megbízások (a továbbiakban: csoportos átutalási
megbízás) átadásával megbízza a számlavezető hitelintézetet, hogy a bankszámlája terhére és a jogosultak bankszámlái javára meghatározott összeget utaljon át (számoljon el).
(2) A csoportos átutalási megbízást a megbízó a számlavezető hitelintézettel megkötött szerződésben foglalt helyen és meghatározott módon nyújtja be.
(3) A csoportos átutalási megbízás nemteljesítéséről
(jóváírásának meghiúsulásáról), illetve a nemteljesítés
okáról a jogosult bankszámláját vezető hitelintézet a megbízó bankszámláját vezető hitelintézetet értesíti. A megbízó bankszámláját vezető hitelintézet ezeket az értesítéseket (nem teljesített megbízásokat) a jogosultaknak az eredetileg benyújtott csoportos átutalási megbízásban meghatározott sorrendjébe rendezi és továbbítja a megbízó
részére.
(4) Ha a hitelintézet és a megbízó más módon nem állapodott meg, akkor a csoportos átutalást az
MSZ 16283–1:2001 jelzetű magyar szabvány szerinti
adattartalommal kell benyújtani.
A rendszeres átutalás 21. § A rendszeres átutalási megbízással a megbízó megbízza
a hitelintézetet, hogy bankszámlájáról az általa meghatározott időpontokban (terhelési napokon) meghatározott
összeget utaljon át a jogosult számlája javára. A rendszeres átutalási megbízáson a terhelési nap megjelölése történhet szövegszerűen, meghatározva a kezdő időpontot
(pl. egy rendszeres jóváírás napjától számított meghatározott nap) vagy számmal (pl. minden hónap meghatározott
napján). Amennyiben az így meghatározott terhelési nap
nem banki munkanap, vagy nincs ilyen nap az adott hónapban, akkor a terhelési nap az így megadott napot követő banki munkanap. A hitelintézet jogosult megtagadni a
rendszeres átutalási megbízás befogadását, ha azon a terhelési nap nem egyértelműen van feltüntetve. A rendszeres
átutalási megbízást a hitelintézet mindaddig teljesíti, amíg
azt a megbízó vissza nem vonja, vagy a megbízásban megjelölt utolsó teljesítési időpont be nem következik.
A bankkártyával kezdeményezett átutalás 22. § (1) A bankkártya birtokosa a bankkártya mögött álló fedezet terhére az erre a célra alkalmas bankautomata segítségével átutalási megbízást adhat. Az átutalási megbízás
adatait elektronikus úton vagy kézi adatbevitellel kell
megadni.
(2) Az átutalási megbízáson fel kell tüntetni a birtokos
bankkártyájához kapcsolódó pénzforgalmi jelzőszámot.
A csoportos beszedés 23. § (1) A jogosult az azonos jogcímen kötegelve benyújtott
beszedési megbízások (a továbbiakban: csoportos beszedési megbízás) átadásával megbízza a számlavezető hitelintézetét, hogy meghatározott összeget a bankszámlája javára és a kötelezettek bankszámlái terhére szedjen be oly
módon, hogy a csoportos beszedési megbízáson feltünteti
a terhelési napot is; a kötelezett bankszámláját vezető hitelintézet e napon terheli meg a csoportos beszedési megbízás összegével a kötelezett bankszámláját. Ha a feltüntetett nap nem banki munkanap, a hitelintézet a megbízást a
következő banki munkanapon teljesíti.
(2) Csoportos beszedési megbízás teljesítésének akkor
van helye, ha a kötelezett arra a bankszámláját vezető hitelintézetet felhatalmazza.
(3) A jogosult a csoportos beszedési megbízást a bankszámláját vezető hitelintézettel megkötött szerződésben
meghatározott helyen, módon és gyakorisággal (benyújtási határidő) nyújtja be a beszedési megbízáson megjelölt
terhelési napot legalább öt munkanappal megelőzően.
(4) A csoportos beszedési megbízás esetében a jogosulttal szerződéses viszonyban álló személyt (a továbbiakban:
fogyasztót) a beszedési megbízás alapjául szolgáló számla
vagy más okmány megküldésével kell értesíteni; a jogosult a számlát legkésőbb a terhelési napot legalább hat
munkanappal megelőzően köteles a fogyasztó részére
megküldeni. A jogosult a rendszeresen azonos (pl. havonta
állandó) összegű beszedési megbízás esetében évente legalább egy alkalommal, változó összegű beszedési megbízás esetében az azt igazoló okmány (pl. számla) megküldésével értesíti a fogyasztót.
(5) A hitelintézet a csoportos beszedési megbízásról annak teljesítése előtt nem köteles értesíteni a kötelezettet.
(6) A kötelezett, ha a bankszámláját vezető hitelintézet
üzletszabályzatában (általános szerződési feltételeiben)
későbbi időpontot nem jelöl meg, a terhelési napot megelőző munkanapon reggel 9 óráig a csoportos beszedési
megbízás teljesítését letilthatja a bankszámláját vezető hitelintézetnél. A letiltás csak a letiltást tevő kötelezettet
érintő teljes összeg ellen tehető. Letiltás esetén a hitelintézet a letiltásban foglaltak szerint jár el, a letiltás indokoltságát és jogosságát nem vizsgálja. A letiltás a felhatalmazás feltételeit nem érinti.
(7) A csoportos beszedési megbízás teljesítéséről, valamint a nemteljesítésről és annak okáról a kötelezett bankszámláját vezető hitelintézet a jogosult bankszámláját vezető hitelintézetet értesíti. Az értesítéseket és a teljesített
megbízások adatait a jogosult bankszámláját vezető hitelintézet a kötelezetteknek az eredeti csoportos beszedési
megbízásban meghatározott sorrendjébe rendezi, és
visszaigazolásként értesíti a jogosultat.
(8) Ha a hitelintézet és a jogosult más módon nem állapodott meg, akkor a csoportos beszedési megbízást az
MSZ 16283–2:2001 jelzetű magyar szabvány, a felhatalmazást pedig az MSZ 16283–3:2001 jelzetű magyar szabvány szerinti adattartalommal kell benyújtani.
24. § (1) A kötelezett bankszámláját vezető hitelintézet a kötelezettől átvett felhatalmazás alapján értesíti a jogosultat a
felhatalmazás befogadásáról, módosításáról vagy annak
megszüntetéséről.
(2) A jogosult a felhatalmazás tudomásulvételéről vagy
visszautasításáról értesíti a kötelezett bankszámláját veze
tő hitelintézetet és a fogyasztót. Ha a fogyasztó nem azonos a kötelezettel, a kötelezett bankszámláját vezető hitelintézet a felhatalmazás jogosult általi tudomásulvételéről
vagy visszautasításáról értesíti a kötelezettet. A kötelezett
bankszámláját vezető hitelintézetnél a felhatalmazás jogosult általi tudomásulvételének minősül az is, ha a jogosult
megkezdi a beszedést.
(3) A felhatalmazást és annak módosítását a jogosult is
eljuttathatja a kötelezett bankszámláját vezető hitelintézethez.
(4) A kötelezett bankszámláját vezető hitelintézet a kötelezett bankszámláját a csoportos beszedési megbízás
összegével a felhatalmazásban szereplő feltételek megfelelősége (pl. fogyasztó azonosító kód egyezősége, teljesítési értékhatár alatti összeg stb.) esetén terheli meg.
(5) A felhatalmazást a PFNY 30 formanyomtatványon
vagy azzal azonos adattartalommal kell bejelenteni. A
nyomtatvány mind három példányos (hitelintézet, jogosult, kötelezett példánya), mind két példányos (hitelintézet
és kötelezett példánya) formában alkalmazható. A nyomtatvány képét a melléklet 3. számú mintája tartalmazza.
(6) A kötelezett bankszámláját vezető hitelintézet a kötelezett kérésére a kötelezett bankszámláját érintő, csoportos beszedési megbízásra vonatkozó érvényes felhatalmazásról igazolást ad ki. Az igazolás kérése a kötelezett erre
vonatkozó rendelkezése nélkül nem jelenti az adott felhatalmazás törlését. Az igazolást a kötelezett másik hitelintézethez új felhatalmazásként benyújthatja.
(7) A jogosult az új felhatalmazás tudomásulvételével
egyidejűleg az igazolást kiadó hitelintézetnél lévő felhatalmazásokat megszűntnek tekinti.
(8) A (6) bekezdés szerinti igazolást az „Igazolás a csoportos beszedési megbízásokra szóló felhatalmazásokról”
elnevezésű PFNY 30/A jelű formanyomtatványon vagy
azzal azonos adattartalommal kell kiadni. A nyomtatvány
képét a melléklet 3/a. számú mintája tartalmazza.
Az azonnali beszedés 25. § Az azonnali beszedési megbízással a jogosult megbízza
a bankszámláját vezető hitelintézetet, hogy bankszámlája
javára, a kötelezett bankszámlája terhére meghatározott
összeget szedjen be.
26. § (1) A jogosultnak az azonnali beszedési megbízást a
bankszámláját vezető hitelintézethez kell eljuttatnia.
(2) A jogosult bankszámláját vezető hitelintézet az
azonnali beszedési megbízás befogadása előtt ellenőrzi a
jogosultra vonatkozó adatokat (ha az azonnali beszedési
megbízáshoz okmányt kell csatolni, akkor az okmányon
szereplő jogosult, az azonnali beszedési megbízásban
megjelölt jogosult számlatulajdonos és a pénzforgalmi jelzőszám egyezőségét, a rendelkezésre jogosultnak a hitelintézetnél bejelentett aláírását), továbbá hogy a jogosulti
bankszámla javára azonnali beszedési megbízás benyújtható-e. A hitelintézet az ezen szempontoknak meg nem felelő azonnali beszedési megbízás teljesítését haladéktalanul visszautasítja.
(3) Az azonnali beszedési megbízás adattartalmát a jogosult számláját vezető hitelintézet – a (2) bekezdésben leírtak ellenőrzése után – eljuttatja a kötelezett bankszámláját vezető hitelintézethez (hitelintézeti fiókhoz).
(4) Ha az azonnali beszedési megbízás 1. számú példányához okmányt kell csatolni, vagy azt ellenjegyzéssel
kell ellátni, akkor az így felszerelt azonnali beszedési megbízást a jogosult bankszámláját vezető hitelintézetnek, illetve a közvetlen benyújtásra jogosultaknak tértivevényes
ajánlott levélben, vagy közvetlen kézbesítéssel kell a kötelezett bankszámláját vezető hitelintézethez (hitelintézeti
fiókhoz) továbbítaniuk.
(5) A végrehajtó és a hitelintézet közvetlenül a kötelezett bankszámláját vezető hitelintézethez (hitelintézeti
fiókhoz) is eljuttathatja az azonnali beszedési megbízást.
(6) A kötelezett bankszámláját vezető hitelintézet az
azonnali beszedési megbízásról annak (rész)teljesítése, illetőleg törvényben vagy kormányrendeletben meghatározottak szerinti sorba állítása előtt nem értesítheti a kötelezett számlatulajdonost, és a kötelezett számlatulajdonos
rendelkezése (hozzájárulása) nélkül vagy esetleges rendelkezése (kifogása) ellenére terheli meg a bankszámlát. A hitelintézet az azonnali beszedési megbízás (rész)teljesítéséről, illetve sorba állításáról a teljesítéssel, illetve a sorba állítással egyidejűleg köteles haladéktalanul, írásban (az
azonnali beszedési megbízás 2. példányával vagy azzal
azonos adattartalommal) értesíteni a kötelezett számlatulajdonost.
(7) Ha az azonnali beszedési megbízás a jogszabályokban előírt követelményeknek nem felel meg, a kötelezett
bankszámláját vezető hitelintézet az azonnali beszedési
megbízás teljesítését visszautasítja, és erről a bankszámláját vezető hitelintézet útján, közvetlen benyújtás esetén
közvetlenül értesíti a jogosultat.
27. § (1) A jogosultnak az azonnali beszedési megbízás
nyomtatvány tekintetében (nyomtatványszáma: PFNY 40)
a 28–30. §-okban foglaltak szerint, az ott nem szabályozott
kérdések tekintetében az átutalási megbízásnál leírtak szerint kell eljárnia.
(2) A 28. § (2) bekezdése szerinti, devizaösszegre szóló
azonnali beszedési megbízás nyomtatvány „Összeg” rovatában a deviza összegét legfeljebb három tizedesre kerekítve és az egész számot a tizedesektől tizedesvesszővel elválasztva kell a jogosultnak megadnia. A 15. § (4) bekezdése
szerinti ISO kódot az „Összeg” rovat előtt kell feltüntetni.
(3) Az azonnali beszedési megbízás nyomtatványa három példányból áll, amelyek rendeltetése a következő:
a) az 1. számú példány a jogosultnak a bankszámláját
vezető hitelintézet részére adott megbízása, amely a hitelintézet irattári példánya, kivéve ha a benyújtás közvetlenül
vagy a jogosult hitelintézete útján postai úton történik,
amikor e példány a kötelezett bankszámláját vezető hitelintézet irattári példánya,
b) a 2. számú példánnyal vagy azzal azonos adattartalommal értesíti a kötelezett bankszámláját vezető hitelintézet a kötelezett számlatulajdonos(oka)t,
c) a 3. számú példány a jogosult saját példánya; közvetlen benyújtás esetében kérésre a hitelintézet e példányon
igazolja a megbízás átvételét.
(4) A PFNY 40 jelű nyomtatvány képét a melléklet
4. számú mintája tartalmazza.
A jogszabályon alapuló azonnali beszedési megbízás 28. §
(1) Ha az azonnali beszedési megbízás benyújtása a
Vht. 82/A. §-a alapján történik, akkor az azonnali beszedési megbízás „Közlemény” rovatába a „Vht. 82/A. §-a alapján”, az adóvégrehajtó általi benyújtás esetén az előbbi
vagy az „Art. 144. §-a alapján” szöveget, a Ket.
133. §-ának (1) bekezdése alapján történő benyújtás esetén
a „Ket. 133. §-ának (1) bekezdése alapján” szöveget vagy
az előbbiek szerinti Vht. hivatkozást, továbbá gyermektartásdíj iránti végrehajtásnál a „GY”, szüléssel járó költség
behajtásánál pedig az „SZ” rövidítést kell feltüntetni; „A
benyújtás indoka” rovatba „3”-ast kell írni.
(2) Ha az azonnali beszedési megbízást végrehajtás
alapjául szolgáló okiraton alapuló követelése érvényesítésére a jogosult nyújtja be, akkor az azonnali beszedési
megbízást „Végrehajtás” jelzéssel kell ellátnia, „A benyújtás indoka” rovatba „2”-est kell írnia.
(3) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározottakon kívüli,
törvény vagy kormányrendelet alapján benyújtott azonnali
beszedési megbízáson a jogosultnak „A benyújtás indoka”
rovatban „3”-ast kell feltüntetnie, a „Közlemény” rovatban pedig meg kell jelölnie a benyújtás alapjául szolgáló
jogszabály számát.
(4) A „Végrehajtás” jelzéssel ellátott azonnali beszedési
megbízáshoz – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – csatolni kell a végrehajtás alapjául szolgáló okirat
hiteles kiadmányát vagy annak hitelesített másolatát.
Amennyiben a végrehajtás alapjául szolgáló másodfokú
határozat rendelkező része nem tartalmazza a marasztalás
összegét, az első fokú határozatot is mellékelni kell. Ha a
végrehajthatóság feltételnek vagy időpontnak a bekövetkezésétől függ, csatolni kell a feltétel vagy időpont bekövetkezését tanúsító közokiratot is.
(5) A végrehajtás alapjául szolgáló okiraton alapuló követelés érvényesítésére benyújtott azonnali beszedési
megbízáshoz a jogosultnak csatolnia kell a Vht. 6. §-a
(2) bekezdésének d) pontja szerinti nyilatkozatot is. Az
azonnali beszedési megbízás teljesítésében résztvevő hitelintézetek a nyilatkozat aláírásának cégszerűségét nem
vizsgálják.
(6) A jogosult visszakérheti a végrehajtás alapjául szolgáló okiratot, illetve annak hiteles másolatát, ha az okiratot
az abban foglaltakból eredően több ízben kell végrehajtásra felhasználni. Ilyen kérelmet a hitelintézet akkor teljesít,
ha a jogosult az azonnali beszedési megbízáshoz a végrehajtás alapjául szolgáló okiraton, illetve hiteles másolatán
kívül annak rendelkező részéről készített egyszerű másolatát (kivonatát) is csatolja.
(7) Ha a „Végrehajtás” jelzésű azonnali beszedési megbízás teljesítésére a kötelezett bankszámláján nincs fedezet, és az azonnali beszedési megbízáshoz mellékelt határozat szerint a késedelmi kamat a fizetés napjáig jár, a jogosultat a fedezethiány időtartamára megillető, az azonnali beszedési megbízással érvényesíteni kívánt késedelmi
kamaton felül járó kamatkülönbözetet a kötelezett bankszámláját vezető hitelintézet a jogosult újabb kérelme nélkül, hivatalból számolja el a kötelezett bankszámlája terhére és a jogosult bankszámlája javára.
(8) A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény 305. §-ának (2) bekezdése alapján benyújtásra kerülő
azonnali beszedési megbízáshoz csatolni kell a kötelezett
nyilatkozatát, miszerint a közbeszerzési szerződésben foglalt kötelezettségét a jogosult szerződésszerűen teljesítette, továbbá a fizetési határidőt (határnapot) is pontosan
meg kell jelölnie a nyilatkozatban. Az azonnali beszedési
megbízás jogosultja az azonnali beszedési megbízáshoz
köteles csatolni saját nyilatkozatát is arról, hogy a fizetési
határidő (határnap) eredménytelenül telt el.
A felhatalmazó levélen alapuló azonnali beszedési megbízás 29. §
(1) A felhatalmazó levélben a kötelezett számlatulajdonos a hitelintézetnél bejelentett módon bejelenti a bankszámláját vezető hitelintézetnek azon számlatulajdonosok
megnevezését és bankszámlájuk pénzforgalmi jelzőszámát, amelyek jogosultak a bankszámlája terhére azonnali
beszedési megbízást benyújtani.
(2) Felhatalmazó levélen alapuló azonnali beszedési
megbízás benyújtása esetén a nyomtatványnak „A benyújtás indoka” rovatába „1”-est kell írni.
(3) A felhatalmazó levélnek a következő adatokat kell
tartalmaznia:
a) a kötelezett számlatulajdonos megnevezése és a felhatalmazással érintett bankszámlájának pénzforgalmi jelzőszáma,
b) az azonnali beszedési megbízás benyújtására felhatalmazott jogosult megnevezése és bankszámlájának
pénzforgalmi jelzőszáma,
c) a felhatalmazás lejárati ideje. (4) A kötelezett az előző bekezdésben foglaltakon kívül
– számlavezetőjével történt kifejezett megállapodás alapján – rendelkezhet még:
a) teljesítési felső értékhatárról,
b) benyújtási gyakoriságról,
c) fedezethiány esetén a sorba állítás időtartamáról,
d) a visszavonás módjáról.
(5) A felhatalmazás alapján teljesíthető azonnali beszedési megbízást a hitelintézet – a felhatalmazó levél eltérő
rendelkezése hiányában – addig fogadja be, illetve teljesíti, ameddig az erre vonatkozó felhatalmazást a kötelezett
írásban vissza nem vonja.
(6) A hitelintézet a bankszámla megszüntetésére vonatkozó igényt a felhatalmazó levél visszavonásáig, illetve lejáratát megelőzően azzal a feltétellel fogad be, hogy a
bankszámla megszűnésének legkorábbi időpontja a felhatalmazó levél visszavonását, illetve lejáratát követő nap lehet. A hitelintézet a felhatalmazó levél lejáratát megelőzően is felmondhatja a bankszámlaszerződést, ha a felhatalmazó levéllel érintett bankszámlával kapcsolatosan a
kötelezett a számlavezetési díjat és költséget az esedékességtől számított 30 napon belül felszólítás ellenére sem fizette meg. Amennyiben a hitelintézet él a felmondási jogával és a felhatalmazás visszavonásához a jogosult írásbeli
hozzájárulása szükséges, a hitelintézet köteles értesíteni a
jogosultat a bankszámla felmondásáról.
(7) A felhatalmazó levél szövegét a melléklet 5. számú
mintája tartalmazza.
A váltón alapuló azonnali beszedési megbízás 30. §
(1) Ha az azonnali beszedési megbízás váltón alapuló
követelés beszedésére (váltóbeszedés) irányul, a megbízásnak „A benyújtás indoka” rovatába „4”-est kell írni.
(2) A váltóbeszedéshez a váltót eredetiben kell csatolni.
(3) A váltókezesekkel, illetve a megtérítési váltóadósokkal szemben a váltón alapuló követelés azonnali beszedési megbízással történő érvényesítéséhez a jogosultnak
felhatalmazó levéllel (a melléklet 5. számú mintája) kell
rendelkeznie.
(4) Amennyiben a váltót a jogosult azonnali beszedési
megbízás benyújtásával fizetés végett bemutatja, de az fedezethiány miatt nem, vagy csak részben teljesíthető, a
váltóban fizetési helyként megjelölt hitelintézet köteles a
váltójogi szabályok szerinti óváspótló nyilatkozatot felvenni, kivéve, ha a kibocsátó a váltó szövegében közhitelű
óvást írt elő, vagy felmentette a váltóbirtokost az óvás felvételének kötelezettsége alól. Amennyiben a váltóbirtokos
egyben a terhelendő bankszámlát vezető hitelintézet, az
óváspótló nyilatkozat felvételére nem jogosult.
A határidős beszedési megbízás 31. § (1) A határidős beszedési megbízással a jogosult megbízza a bankszámláját vezető hitelintézetet, hogy pénzforgalmi bankszámlája javára, a Kincstárnál számlával rendelkező kötelezett terhére meghatározott összeget szedjen
be megállapodás alapján történt fizetési kötelezettségvállalás érvényesítése céljából.
(2) A jogosultnak a kötelezett számára a fizetés teljesítése elleni kifogás megtételére határidőt (a továbbiakban:
kifogásolási határidő) kell feltüntetnie a határidős beszedési megbízáson. A kifogásolási határidő utolsó napjának
legkorábbi időpontja a megbízás jogosult által – a pénzforgalmi bankszámláját vezető hitelintézethez – történő benyújtását követő tizedik munkanap lehet.
(3) A határidős beszedési megbízás benyújtásáról annak
teljesítése előtt a Kincstár a kötelezettet előzetesen értesíti,
és a megbízást a kötelezett rendelkezése szerint teljesíti.
Ebből a szempontból rendelkezésnek minősül az is, ha a
kötelezett a kifogásolási határidőn belül nem él kifogásolási jogával.
(4) A kötelezett a Kincstárnál a határidős beszedési
megbízás teljesítése ellen legkésőbb a kifogásolási határidő utolsó napját megelőző banki munkanapon a Kincstár
által meghatározott módon, formában és időpontig részben
vagy egészben kifogást tehet.
(5) Ha a kötelezett a határidős beszedési megbízás teljesítésével kapcsolatban nem emel kifogást, vagy a kifogás
késve érkezik meg, a Kincstár a megbízást teljesíti. Kifogásolás esetén a Kincstár a kifogásolásban foglaltak szerint jár el, a kifogásolás indokoltságát, illetve jogosságát
nem vizsgálja.
32. § (1) A határidős beszedési megbízást a jogosultnak a
pénzforgalmi bankszámláját vezető hitelintézethez kell el
juttatnia. A PFNY 50 jelű határidős beszedési megbízás
nyomtatvány képét a melléklet 6. számú mintája tartalmazza. A nyomtatványon a jogosult az erre a célra rendszeresített rovatokban tünteti fel a saját és a fizetésre kötelezett nevét (rövidített formában), valamint pénzforgalmi
jelzőszámát. A nyomtatvány „Kifogásolási határidő utolsó
napja” rovatának kitöltésénél a 31. § (2) bekezdésében
foglaltakat kell figyelembe venni.
(2) A határidős beszedési megbízás nyomtatványa három példányból áll, amelyek rendeltetése a következő:
a) az 1. számú példány a jogosultnak a bankszámláját
vezető hitelintézet részére adott megbízása, amely a hitelintézet irattári példánya,
b) a 2. számú példány a jogosult saját példánya; közvetlen benyújtás esetében kérésre a hitelintézet e példányon
igazolja a megbízás átvételét,
c) a 3. számú példánnyal értesíti a jogosult a kötelezettet a megbízás benyújtásáról, csatolva az okmányokat.
(3) A határidős beszedési megbízást befogadó hitelintézet a beszedési megbízás 1. számú példányát, illetve annak
tartalmát a kitöltés alakiságainak ellenőrzése után eljuttatja a Kincstárhoz.
(4) A határidős beszedési megbízás ellen benyújtható
kifogás céljára szolgáló nyomtatványt a Kincstár alakítja
ki, melynek alkalmazására, kitöltésére, aláírására a nyomtatványt kibocsátó rendelkezései irányadóak.
Az okmányos beszedés 33. § (1) Az okmányos beszedésre vonatkozó megbízással az
alapügylet jogosultja a követelés alapjául szolgáló okmányokat azzal a megbízással adja át a bankszámláját vezető
hitelintézetnek, hogy azokat csak fizetés, váltóelfogadás
vagy más feltételek teljesítése esetén szolgáltassa ki a kötelezettnek (címzettnek).
(2) A belföldi forint pénzforgalomban a hitelintézet üzletszabályzata szerint alkalmazható e fizetési mód.
Az okmányos meghitelezés (akkreditív) 34. § (1) Az okmányos meghitelezéssel a hitelintézet (nyitó
hitelintézet) az alapügyletben kötelezett megbízása alapján saját nevében arra vállal kötelezettséget, hogy ha a
kedvezményezett meghatározott határidőn belül a meghatározott okmányokat hozzá benyújtja, illetve az akkreditívben előírt egyéb feltételeket teljesíti, akkor az okmányos meghitelezésben meghatározott összeget az okmányok megfelelősége esetén részére megfizeti.
(2) A kedvezményezett az okmányos meghitelezésben
előírt okmányokat megfelelő igénybejelentő levéllel közvetlenül vagy a számlavezető hitelintézete útján juttatja el
a nyitó hitelintézethez.
(3) A nyitó hitelintézet az okmányos meghitelezés
összegét a kedvezményezettnek az okmányos meghitelezésben vagy az igénybejelentő levélben meghatározott
bankszámlájára átutalással fizeti meg.
(4) Az alapügyletbeli kötelezett a nyitó hitelintézet részére az általa a kedvezményezettnek kifizetett összeget a
megbízási szerződésben foglaltak szerint fizeti, illetve téríti meg.
(5) A hitelintézet üzletszabályzatában határozza meg
azt az összeghatárt, amely felett a belföldi forint pénzforgalomban az okmányos meghitelezés megnyitására megbízást elfogad.
A csekk 35. § (1) A számlatulajdonos csekket abban az esetben bocsáthat ki, ha a számlavezető hitelintézetével csekkszerződést kötött.
(2) Az elszámolási csekket a csekk birtokosa a számlavezető hitelintézete üzletszabályzatában meghatározott
feltételek megléte esetén nyújthatja be beszedésre.
(3) A hitelintézet a neki címzett csekket – eltérő megállapodás hiányában – a kibocsátó számlatulajdonos által a
csekken feltüntetett bankszámlán lévő fedezet erejéig váltja be (teljesíti).
A garantált csekk 36. § (1) A hitelintézet a csekkszerződésen kívül bankgaranciát (Ptk. 249. §) vállalhat a csekket kibocsátó számlatulajdonosért. A bankgarancia a feltételek megtartása esetén
valamennyi, a csekket fizetésül elfogadó személyre kiterjed.
(2) A garantált csekk beváltásánál követendő eljárást
részletesen tartalmaznia kell a bankgaranciát vállaló hitelintézet üzletszabályzatának vagy a kibocsátó és az elfogadó között létrejött megállapodásnak.
A csekknyomtatványok használata 37. § (1) A csekkszerződés alapján a számlatulajdonos a hitelintézettől csekklapokat (csekkfüzetet) igényelhet. A hi
telintézet a csekkeket átvételi elismervény ellenében, a hitelintézetnél bejelentett módon aláírt igénylésen szereplő
személynek adja ki. Kérésre a csekklapokat (csekkfüzetet)
tértivevényes ajánlott levélben is ki lehet küldeni.
(2) A számlatulajdonosnak a bankszámlája megszűnése
esetén a birtokában lévő felhasználatlanul maradt csekklapokat (csekkfüzetet) a hitelintézethez vissza kell juttatnia.
(3) A csekklapokat az előnyomott szövegnek megfelelően kell kitölteni. A csekk összegét a megjelölt helyen
tisztán és olvashatóan, számmal és betűvel kell kiírni. A
csekket a hitelintézetnél bejelentett módon kell aláírni.
(4) A PFNY 60 számú csekkbeszedési megbízás nyomtatvány képét a melléklet 7. számú mintája tartalmazza.
A csekk bemutatása, beváltása, beszedése 38. § (1) A készpénzfizetésre szóló csekk beváltásakor a
csekkbirtokos (jogosult) személyazonosságát a hitelintézet a következők szerint vizsgálja:
a) megnevezett személyre szóló csekk beváltásánál
– ha a csekket nem forgatták üresre – a hitelintézet azt
vizsgálja, hogy a csekkbirtokos a csekken megnevezett jogosulttal azonos személy-e, mert az összeget a csekken
megnevezett személy részére fizetheti ki,
b) a bemutatóra szóló csekk összegét a hitelintézet annak fizeti ki, aki a csekket bemutatja.
(2) A hitelintézet pénztára a készpénzfizetésre szóló
csekken megnevezettel, illetve a csekket bemutató csekkbirtokossal a csekk hátlapját az összeg átvételének elismeréseként aláíratja, és feltünteti a személyazonosításnál felhasznált személyazonosító okmány adatait.
(3) Az elszámolási (ún. keresztezett) csekket olyan időpontban kell beszedésre benyújtani, hogy a csekk a postai
futamidő figyelembevételével, a bemutatási határidőn
(8 naptári napon) belül a csekket kibocsátó bankszámláját
vezető hitelintézethez megérkezzék.
(4) A csekkbirtokos az elszámolási csekket a kitöltött
PFNY 60 számú csekkbeszedési megbízás nyomtatványhoz csatolva nyújtja be számlavezető hitelintézetéhez a
35. § (2) bekezdésében meghatározottak megléte esetén. A
nyomtatványt a csekken szereplő adatok alapján kell kitölteni. Ha a benyújtott csekk sorszáma hosszabb hat karakternél, akkor azt a „Közlemény” rovatban kell feltüntetni, s
a bizonylatot egyedi sorszámmal kell ellátni.
(5) A csekkbeszedési megbízás nyomtatványa két példányból áll, amelyek rendeltetése a következő:
a) az 1. számú példány a csekk összegének beszedésére
vonatkozó eredeti megbízás a hitelintézet részére, amelyhez a csekket csatolni kell, ezeket továbbítja a hitelintézet
a kibocsátó bankszámláját vezető hitelintézet részére;
b) a 2. számú példány a csekkbirtokos számlatulajdonos saját példánya, amelyen az átvevő hitelintézet kérésre
igazolja a csekk átvételét.
Készpénzbefizetés bankszámlára 39. § (1) Bankszámlára készpénz a számlavezető hitelintézet
pénztárainál és egyes, befizetési funkciót ellátó bankjegykiadó automatáinál fizethető be. A számlavezető hitelintézeten kívül más hitelintézet, valamint a Posta is elfogadhat
– a hitelintézetek egymás között, illetve a Postával kötött
megállapodása alapján – készpénzbefizetéseket pénztárainál, befizetési funkciót ellátó bankjegykiadó automatáinál,
továbbá POS termináljainál a más hitelintézeteknél vezetett bankszámlára.
(2) A befizetési nyomtatványok kitöltésének általános
előírásai a következők:
a) a befizetési lapok valamennyi szelvényét azonosan
kell kitölteni,
b) nagytömegű, azonos összegű befizetésekhez az
összegrovatokat nyomdai úton is ki lehet tölteni,
c) a hiányosan vagy helytelenül kitöltött lapokat, továbbá azokat, amelyeken törlés, módosítás, illetve javítás
van, valamint a szakadt és bepiszkolódott lapokat sem a hitelintézeti pénztárak, sem a postahelyek nem fogadják el;
ilyen esetben új nyomtatványt kell kiállítani.
Befizetés hitelintézet pénztáránál 40. § (1) A hitelintézetnél vezetett bankszámlára a hitelintézet bármely erre kijelölt pénztáránál hitelintézeti befizetési
lappal vagy a pénztárbizonylat aláírásával befizethető
készpénz. A befizetési lapon, illetve a pénztárbizonylaton
szerepeltetni kell a befizető azonosító adatait, valamint lehetővé kell tenni közlemény megadását.
(2) A hitelintézeti befizetési lapot a hitelintézetek saját
hatáskörben alakítják ki. Ez a lap a hitelintézetek pénztárainál teljesíthető befizetés céljaira szolgál, a postahelyeknél befizetésre nem használható fel.
(3) A hitelintézet erre kijelölt pénztáránál az általa vezetett bankszámlára a 41. § (4) bekezdése szerinti postai
készpénzátutalási megbízással is befizethető készpénz.
Befizetés postahelynél készpénzátutalási megbízással 41. § (1) Postahelyen a bankszámla javára készpénzátutalási
megbízással teljesíthető készpénzbefizetés. A készpénzát
utalási megbízás a számlatulajdonos nevével, pénzforgalmi jelzőszámával, valamint a Posta által meghatározott
egyes további adatokkal ellátott, egyedileg azonosítható
befizetési lap.
(2) A Posta a postahelyen befizetett (bevételezett) készpénzátutalási megbízások összegét a postai elszámolásforgalmi rendszeren keresztül a bankszámlát vezető hitelintézethez juttatja el. A Posta a befizetésből származó részletező adatokat a számlatulajdonos részére a számlavezető hitelintézeten keresztül, vagy az erre vonatkozó egyedi szerződések alapján közvetlenül adja át.
(3) A bankszámlán jóvá nem írt postai befizetésekre vonatkozó információ- vagy adatszolgáltatási igényével a
befizető a Posta üzletszabályzatában meghatározott módon bármely postahelyhez, illetve a Posta Elszámoló Központhoz, valamint a számlavezető hitelintézethez fordulhat. A bankszámlán jóváírt befizetésekre vonatkozóan tájékoztatást a számlavezető hitelintézet ad.
(4) A készpénzátutalási megbízás nyomtatványa postai
forgalmazású pénzforgalmi nyomtatvány.
Készpénzfelvétel a bankszámláról 42. § (1) A számlavezető hitelintézet, illetve – megállapodás
esetén – más hitelintézet pénztáránál bankszámláról csekkel, készpénzfelvételi utalvánnyal, bankkártyával, kifizetési lappal vagy pénztárbizonylat aláírásával vehető fel
készpénz.
(2) A Postán – a számlavezető hitelintézetnek a Postával
kötött megállapodása alapján – bankszámláról csekkel, kifizetési utalvánnyal, készpénzfelvételi utalvánnyal, POS
terminál útján bankkártyával, pénzforgalmi betétkönyvvel
vehető fel készpénz.
Készpénzfelvételi utalvány 43. § (1) A számlatulajdonos a bankszámlája terhére kiállított
készpénzfelvételi utalvánnyal készpénzt vehet fel a számlavezető hitelintézet, illetve – megállapodás esetén – más
hitelintézet pénztáránál. A Postán a bankszámlát vezető
hitelintézet és a Posta között kötött előzetes megállapodás
alapján, az abban foglalt módon vehető fel készpénz a
bankszámláról.
(2) A készpénzfelvételi utalványt a kiállítástól számított
nyolc naptári napon belül be kell mutatni a hitelintézet
pénztáránál kifizetés végett. A határidőbe a kiállítás napja
nem számítandó be. Ha a határidő utolsó napja banki szünnap, a határidő a következő banki munkanapon jár le.
(3) A készpénzfelvételi utalvány előlapján a számlatulajdonos megnevezheti a készpénzfelvétellel megbízott
természetes személyt. Ilyenkor a hitelintézet a készpénzfelvételi utalvány összegét a megnevezett személynek fizeti ki. Ha a készpénzfelvételi utalvány előlapján a számlatulajdonos nem nevez meg készpénzfelvétellel megbízott személyt, a hitelintézet a készpénzfelvételi utalvány
összegét a bemutató személynek fizeti ki.
(4) A hitelintézet a készpénzfelvételi utalvány igazolt,
illetve az azt bemutató benyújtójával a készpénzfelvételi
utalvány hátlapját az összeg átvételének elismeréseként
aláíratja, és feltünteti az igazolásnál, illetve a pénzfelvétel
során felhasznált személyi azonosító okmány adatait.
(5) Ha a kellő időben bemutatott készpénzfelvételi utalvány összegének kifizetéséhez szükséges pénzügyi fedezet a számlatulajdonos bankszámláján nem áll rendelkezésre, a hitelintézet a készpénzfelvételi utalványt a benyújtó részére a hátlapon szereplő pénzátvételi igazolást áthúzással érvénytelenítve, teljesítetlenül visszaadja.
(6) A készpénzfelvételi utalványfüzetet a számlatulajdonos számláját vezető hitelintézet a hitelintézetnél bejelentett módon aláírt igénylésen megjelölt személynek
szolgáltatja ki. Kérésre a készpénzfelvételi utalványfüzetet tértivevényes ajánlott levélben is ki lehet küldeni a
számlatulajdonos részére.
(7) A forgalomba hozó hitelintézet által kibocsátott, szigorú számadási kötelezettség alá vonható készpénzfelvételi utalvány két részből áll:
a) a tőszelvényből (amely a füzetben marad), és
b) az utalványból.
(8) A készpénzfelvételi utalványfüzet előállítható és
használható háromrészes formában is. A harmadik rész a
számlatulajdonos értesítését szolgáló értesítő szelvény.
(9) A Postán történő készpénzfelvétel céljaira a postai
készpénzfelvételi utalvány szolgál. A postai készpénzfelvételi utalvány postai forgalmazású pénzforgalmi nyomtatvány.
(10) A készpénzfelvételi utalványt a hitelintézethez bejelentett módon kell aláírni. A postai, valamint nem a
számlavezető hitelintézetnél történő pénzfelvétel esetén a
megállapodásban foglalt módon kell az aláírást ellenőrizni.
(11) Nem teljesít a hitelintézet kifizetést a keltezés nélküli vagy előre keltezett és az olyan készpénzfelvételi utalványra sem, amelyet hibásan vagy érthetetlenül állítottak
ki, javítottak, amelyen a bankszámla számát nem megfelelően tüntették fel, amelynek előnyomott szövegében betoldást alkalmaztak, vagy amelyen az összeget eltérően tüntették fel betűkkel és számokkal, illetve ha az összeg a
készpénzfelvételi utalványon és a terhelési értesítésen eltérően szerepel.
(12) A készpénzfelvételi utalvány elvesztése, ellopása
vagy megsemmisülése esetén a számlatulajdonosnak ezt a
körülményt haladéktalanul írásban be kell jelentenie a
számlavezető hitelintézetnél. Ha a készpénzfelvételi utalvány más hitelintézet kijelölt pénztáránál is beváltható, a
bejelentést egyidejűleg ott is meg kell tenni. A hitelintézet
a bejelentést 5 évig, de legfeljebb a bankszámla megszűnéséig tartja nyilván. A postai készpénzfelvételi utalványok
használata esetén az előzőek megfelelő alkalmazásával
kell eljárni.
(13) A számlatulajdonosnak bankszámlája megszűnése
esetén a birtokában lévő felhasználatlanul maradt készpénzfelvételi utalványfüzeteket (utalványlapokat) a hitelintézethez vissza kell juttatnia.
Készpénzkifizetés a bankszámláról postai úton kifizetési utalvánnyal 44. §
(1) A számlatulajdonos kifizetési utalvány és feladójegyzék – a Postával kötött megállapodás alapján csak feladójegyzék – kiállításával megbízza a hitelintézetet, hogy
bankszámlája terhére meghatározott összeget postai úton
fizessen ki a címzettnek. A postai úton történő kifizetés során a kifizetési utalványokon feladott pénzösszeg kézbesítésére és kifizetésére a belföldi postautalványra vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni.
(2) A számlatulajdonos a kifizetési utalványokat feladójegyzékbe foglalva nyújtja be a hitelintézethez. A hitelintézet a kifizetési utalványok postai költséggel növelt
összegével megterheli a bankszámlát, és a kifizetési utalványokat a „fedezeti okirat a kifizetési utalvány feladásához” elnevezésű nyomtatvány (a továbbiakban: fedezeti
okirat) kíséretében átadja a székhelyén működő Postának
postai érvényesítés és a címzettek lakhelye szerint illetékes Postához való továbbítás végett.
(3) A számlatulajdonos – megállapodás alapján – a kifizetési utalványok adatállományát a kifizetési utalványok
előállításához (nyomtatásához) az erre kijelölt Postához,
illetve közvetlenül a Posta Elszámoló Központhoz számítógépes adathordozón is eljuttathatja. A fedezeti okiratot a
kifizetési utalványok feladójegyzékének megfelelő példányával kell a hitelintézetnél igényelni.
(4) A kifizetési utalványok adatai adatátviteli úton is eljuttathatók a Posta Elszámoló Központhoz. Adatátviteli
úton történő kifizetési utalvány feladás esetén a szükséges
pénzügyi fedezet rendelkezésre bocsátásának módját a
Postával kötött megállapodás tartalmazza. A megállapodásban rögzíteni kell az alkalmazott fizetési módot.
45. § (1) Ha a kifizetési utalványt benyújtó számlatulajdonos
bankszámláján a szükséges pénzügyi fedezet rendelkezés
re áll, a hitelintézet az előírásoknak megfelelő fizetési
megbízás összegével a bankszámlát megterheli. Részbeni
fedezet esetén a hitelintézet a megbízást egy feladójegyzéken belül nem bontja meg. Részteljesítésre csak akkor kerülhet sor, ha a megbízáshoz több feladójegyzék tartozik,
és a bankszámlán egy-egy jegyzék végösszegére megfelelő fedezet mutatkozik.
(2) A kifizetési utalvány a Posta által történt felvétel
napjától számított 30 napig érvényes.
(3) A hitelintézet a számlatulajdonosnak kérésére
visszaküldi a feladójegyzék (adatállomány) egy példányát,
amelyen a kifizetési utalványokat átvevő Posta feltüntette
a postai bevételezési adatokat.
(4) A kifizetési utalványt az előnyomott rovatoknak
megfelelően a számlatulajdonosnak vagy a Postának kell
kiállítania. A számlatulajdonosnak a kifizetési utalványt
aláírnia, vagy a kifizetési utalványon feltüntetett adatokat
később átírnia, törölnie, módosítania nem szabad, mert az
ilyen kifizetési utalványokat sem a hitelintézet, sem a Posta nem fogadja el.
(5) A címzett nevét, címét és postai irányítószámát a feladójegyzéken (adatállományban), illetve papír alapú kifizetési utalvány benyújtása esetén a kifizetési utalványon
pontosan kell feltüntetni. Pontatlan címzés esetén a Posta
az összeget nem fizeti ki, az üzletszabályzatában meghatározott szabályok szerint jár el. A számlatulajdonos pontatlan címzéséből eredő kifizetés elmaradásért sem a hitelintézetet, sem a Postát felelősség nem terheli.
(6) A kifizetési utalványon csak egy kifizetési megbízás
adható, illetve csak egy megbízást teljesít a Posta. Több tétel egyidejű kiutalása esetén a teljesítendő kifizetésekről
külön-külön kifizetési utalványt kell kiállítani.
(7) A kiállított kifizetési utalványok adatait, valamint a
postai szolgáltatás érvényes díját a „Kifizetési utalványok
feladójegyzéke” elnevezésű, négypéldányos nyomtatványon kell felsorolni és összesíteni.
(8) A nagy tételszámú kifizetési utalványt használó
számlatulajdonosok – a Postával kötött szerződés alapján – a kifizetési utalványok teljes körű előállítását maguk
végzik.
(9) A „Feladójegyzék”, a „Kifizetési utalvány”, valamint a kifizetési utalványok feladásához alkalmazott „Fedezeti okirat” elnevezésű nyomtatványok postai forgalmazású pénzforgalmi nyomtatványok.
Az érvénytelenített kifizetési utalvány, a felszólamlás 46. §
(1) A Posta által valamely okból nem kézbesíthető vagy
ki nem fizethető kifizetési utalvány összegét a kifizetési
utalványról készített másolattal együtt a Posta Elszámoló
Központ visszaküldi a számlavezető hitelintézethez, a kiutaló számlatulajdonos bankszámláján való jóváírás céljából.
(2) A bankszámla terhére kibocsátott kifizetési utalványokra vonatkozó mindennemű felszólamlással, ideértve a
kifizetési utalványok visszavonására (kifizetésük letiltására) vonatkozó kérelmeket is, a számlatulajdonosnak a kifizetési utalványokat felvevő Postához vagy közvetlenül a
Posta Elszámoló Központhoz kell fordulnia. A felszólamlás módjára a Posta üzletszabályzatában foglaltak az irányadók.
(3) A felszólamlással a számlatulajdonos a számlavezető hitelintézethez is fordulhat, ha erre a számlavezető hitelintézet lehetőséget nyújt.
A pénzforgalmi betétkönyv 47. § (1) A pénzforgalmi betétkönyv az azzal megbízott Posta
által vezetett keretnyilvántartó könyv, amely a nem a hitelintézet székhelyén működő számlatulajdonos, illetve annak telephelye számára a megbízott Postán készpénz felvételére rendelkezésre álló keret kimutatására és igazolására szolgál.
(2) A pénzforgalmi betétkönyvbe a számlatulajdonos
kifizetési utalvány útján utal pénzösszeget.
Készpénz elhelyezése és kezelése a pénzforgalmi betétkönyvben 48. §
(1) A számlavezető hitelintézet a számlatulajdonost, ha
azt igényli, pénzforgalmi betétkönyvvel láthatja el. Az
igénylésben fel kell tüntetni a számlatulajdonos pontos
adatai mellett azt a telephelyet (pontos címmel), amelynek
részére a pénzforgalmi betétkönyvet igénylik, továbbá a
betétkönyv kezelésével megbízott Posta adatait is.
(2) A számlavezető hitelintézet a pénzforgalmi betétkönyvet – a Posta Elszámoló Központon keresztül – a kezelésével megbízott Posta útján küldi meg.
(3) A pénzforgalmi betétkönyvet forgalomba hozó hitelintézetnek erre vonatkozó megállapodást kell kötnie a
Postával, egyben meg kell határoznia az ellenőrző számla
vezetésének szabályait, illetve rendszerét. A pénzforgalmi
betétkönyveket a 3. § szerint képzett pénzforgalmi jelzőszámmal kell ellátni.
(4) A számlatulajdonos, illetve a képviseletében eljáró
személy a Postán személyazonosságát és jogosultságát hitelt érdemlő módon igazolva a betétkönyvet átvételkor saját kezűleg aláírja, és egyidejűleg bejelenti a betétösszegek
felett rendelkezésre jogosult személyek saját kezű aláírását, a bélyegző lenyomatát, a rendelkezés módját. A rendelkezésre jogosultak személyében, a rendelkezés módjában és a bélyegző használatában később beálló változásokat a betétkönyvet kezelő Postán kell bejelenteni.
Betételhelyezés és -kifizetés 49. § (1) A számlatulajdonos betételhelyezést vagy -kifizetést
az általa kiállított bizonylat alapján kér a betétkönyvet kezelő (a betétkönyv borítóján megnevezett) Postától. A bizonylatot a betétkönyvet kezelő Posta bocsátja rendelkezésére. A befizetés, illetve kifizetés alkalmával a Posta a
bizonylat „Igazoló szelvény”, illetve „Feladóvevény” részét aláírással és keletbélyegző-lenyomattal ellátva, a betétkönyvvel együtt a számlatulajdonosnak kiadja.
(2) A bankszámláról a pénzforgalmi betétkönyvre ellátmányösszegek kifizetési utalványon utalhatók ki. A kifizetési utalványon a számlatulajdonos neve és címe mellett
fel kell tüntetni a következő rendelkezést: „Jóváírandó a
...... Postán vezetett ...... számú pénzforgalmi betétkönyvben!”
(3) A számlatulajdonosnak minden egyes be- és kifizetés alkalmával, közvetlenül a postai kezelést követően
meg kell győződnie arról, hogy a betétkönyvben a bejegyzés a helyes adatokkal történt-e, és a teljesített fizetések
során a Posta a betétkönyvben helyesen állapította-e meg a
számlatulajdonos rendelkezésére álló keretösszeget. Az
esetleges téves betétkönyvi bejegyzés helyesbítésére a
Postát azonnal fel kell szólítani.
(4) Ha a számlatulajdonos a betétkönyvben nyilvántartott követelést részben vagy teljes egészében vissza kívánja utalni bankszámlájára, az összegről két bizonylatot állít
ki, egy kifizetési bizonylatot a betétkövetelés terhére és
egy készpénz-átutalási megbízást a bankszámla javára. A
Posta az összeget a betétkönyvbe kifizetésként bejegyzi,
és egyidejűleg elszámolja a bankszámla javára történő befizetésként is.
A betelt és az elveszett betétkönyv pótlása 50. §
(1) Ha a pénzforgalmi betétkönyvben a postai bejegyzésre szolgáló szabad sorok beteltek, illetve várhatóan hamarosan betelnek, a számlatulajdonos a betétkönyvben elhelyezett megrendelőlap felhasználásával új betétkönyvet
igényel a betétkönyvben található előírások szerint. A
bankszámlát vezető hitelintézet a megtelt betétkönyv számával és „folytatólagos” jelzéssel ellátott új betétkönyvet
a kezelő Posta útján küldi meg a számlatulajdonos telephelye részére.
(2) Ha a pénzforgalmi betétkönyv elvész vagy megsemmisül, ezt a kezelő Posta útján vagy közvetlenül a bankszámlát vezető hitelintézetnek írásban azonnal be kell jelenteni. Az elveszett (megsemmisült) betétkönyvet a hitelintézet érvénytelennek tekinti, és helyette új sorszámmal
ellátott betétkönyvet szolgáltat ki. Az érvénytelennek nyilvánított betétkönyvet, ha később mégis előkerül, a Posta
útján a számlavezető hitelintézet részére be kell szolgáltatni.
A készpénzátutalás 51. § A készpénzátutalás olyan, természetes személyek között történő pénzátutalás, amely bankszámla használata
nélkül, a készpénzátutalási rendszerben résztvevők erre
engedélyezett helyiségében történik.
A belföldi postautalvány 52. § (1) A belföldi postautalvány a feladást követő harminc
napig érvényes. Az érvényességi időn belül ki nem fizetett
belföldi postautalványok összegét a Posta visszafizeti a
feladónak.
(2) A belföldi postautalvány szolgáltatási díját a belföldi postautalvány feladásakor kell megfizetni.
(3) A belföldi postautalvány
a) címiratában a kézbesítés helyeként a postai szolgál
tatások ellátásáról és minőségi követelményeiről szóló
79/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.)
5. §-a (1) bekezdésének a)–d) pontjai szerinti adatokat
vagy a címzett postafiók címét kell feltüntetni,
b) összegét a Posta az a) pont szerinti helyen a címzettnek, vagy az R. szerinti egyéb jogosult átvevőnek történő
átadással kézbesíti,
c) kézbesítésére egyebekben az R.-nek a könyvelt küldemények kézbesítésére vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
(4) Amennyiben a belföldi postautalvány összege meghaladja a mindenkori kötelező legkisebb havi munkabér
összegét,
a) azt a Posta a postahelyen fizeti ki,
b) a belföldi postautalványt a Posta az R. szerinti he
lyettes átvevőnek, valamint közvetett úton nem kézbesíti. (5) A (4) bekezdésben foglaltak alkalmazására a Posta
az üzletszabályzatában a mindenkori kötelező legkisebb
havi munkabérnél magasabb összeget jelölhet meg.
(6) A belföldi postautalvány összegének átvételére a
címzett az R. 18. §-ának (1) bekezdése szerinti meghatalmazottnak az R. 18. §-ának (2) bekezdése a) és b) pontjaiban meghatározott módon meghatalmazást adhat. A Posta
a meghatalmazó aláírásának igazolására a kézbesítést végző alkalmazottját is feljogosíthatja.
(7) Az egészségügyi vagy szociális intézményben ápolt
személy által adott meghatalmazást az intézmény vezetője, az előzetes letartóztatásban levő vagy szabadságvesztés
büntetését töltő személy által adott meghatalmazást az illetékes rendőri vagy büntetésvégrehajtási szerv vezetője
vagy ezek megbízottja aláírásával, valamint az intézmény,
szerv bélyegzőjével hitelesítheti. Az így hitelesített meghatalmazásokat a Posta a hitelesítő személy jogosultságának vizsgálata nélkül fogadja el.
(8) A személyazonosságot igazoló okmány elnevezését,
betűjelét és számát a Posta a kézbesítési okiratra feljegyezheti. Ha az okmány tulajdonosa ehhez nem járul hozzá, a
Posta ezt mint a kézbesítést meghiúsító körülményt a kézbesítési okiraton rögzíti, és a pénzösszeget visszaküldi a
feladónak.
(9) A kézbesíthetetlen belföldi postautalványt a Posta a
könyvelt postai küldeményekre a Pt.-ben előírt módon és
feltételekkel köteles őrizni, és az őrzési idő letelte után a
belföldi postautalvány összegét bírósági letétbe helyezni.
A Posta a letétbe helyezéssel és a letét kiadásával összefüggésben felmerült költségeit érvényesítheti.
VII. FEJEZET AZ ELSZÁMOLÁSFORGALOMMAL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK A papír alapú fizetési megbízások hitelintézetek közötti
továbbítása 53. § A hitelintézet a hitelesítő táblában megjelölt fiók címen
köteles a részére más hitelintézet által továbbított, kísérő
okmányokkal ellátott fizetési megbízásokat fogadni.
A fizetési megbízás továbbítása a belföldi fizetési elszámolásforgalmi rendszerekben
54. § Ha a fizetési megbízások hitelintézetek közötti elszámolása belföldi fizetési elszámolásforgalmi rendszer útján
történik, a hitelintézet a számlatulajdonosok által benyújtott fizetési megbízásokon szabályszerűen feltüntetett valamennyi számszerű és szöveges adatot – ideértve a Közlemény rovat tartalmát is – fizetési megbízásonként, tételen
kénti adatközléssel továbbítja a belföldi fizetési elszámolásforgalmi rendszer által meghatározott szabványok és
szabályok szerint.
A hitelintézetek közötti pénzforgalmi bankszámlanyitás 55. § (1) Valamely belföldi fizetési elszámolásforgalmi rendszerhez nem közvetlenül csatlakozó hitelintézet (levelezett) más, a belföldi fizetési elszámolásforgalmi rendszerben közvetlenül résztvevő hitelintézet (levelező) közreműködésével fogadhatja és továbbíthatja fizetési megbízásait (levelező banki szolgáltatás) belföldi fizetési elszámolásforgalmi rendszer útján. E célból a levelezett hitelintézet csak egy hitelintézettől vehet igénybe levelező banki
szolgáltatást. A levelező hitelintézet a levelezett hitelintézet részére pénzforgalmi számlát vezet.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott eseten kívül valamely hitelintézet egy másik hitelintézet részére a bankszámlaszerződésben meghatározott egyéb céllal (pl. készpénzellátás) történő fizetések lebonyolítására pénzforgalmi bankszámlát nyithat.
(3) Az (1) és (2) bekezdésekben említett számlák megnyitását és megszüntetését a megnyitást, illetve a megszüntetést 15 nappal megelőzően a számlavezető hitelintézet bejelenti az MNB-nek. A bejelentéshez csatolni kell a
bankszámlaszerződést.
(4) Levelező banki szolgáltatás esetén a (3) bekezdésben említett bankszámlaszerződés különösen az alábbiakra terjed ki:
a) a levelezett hitelintézet kötelező jegybanki tartalék
elhelyezési kötelezettsége teljesítésének körében alkalmazandó szabályok,
b) a levelezett hitelintézet minősítésének szabályai a
napközbeni és napvégi limitjének meghatározása szempontjából,
c) a levelező és a levelezett hitelintézet közötti elszámolási kockázatokból esetlegesen adódó likviditási problémák kezelése,
d) a levelező banki szolgáltatás körében a fizetési megbízások befogadásának és teljesítésének az általánostól eltérő rendje és határidői, valamint a levelező és a levelezett
hitelintézet ezzel kapcsolatos felelőssége,
e) a levelezett hitelintézet készpénzellátásának módja,
f) a levelező banki jogviszony megszüntetésének külö
nös szabályai,
g) a jegybanki adatszolgáltatás teljesítésével kapcsola
tos feladatoknak a levelező és a levelezett hitelintézet közötti megosztása.
A BKR közvetlen tagjaira vonatkozó különös szabályok 56. §
Ha az azonnali beszedési megbízás, illetve a határidős
beszedési megbízás jogosultja a BKR közvetlen tagja,
megbízását a BKR-en keresztül közvetlenül is eljuttathatja
a kötelezett számlavezető hitelintézetéhez és jogosulti
számlaként a jogosult által vezetett technikai számlát jelölheti meg.
STEP2 belépési pont közvetítésével beérkező euro átutalások 57. §
A STEP2 belépési pont a STEP2-n keresztül beérkező,
STEP2 tagsággal nem rendelkező hitelintézetnél vezetett
számlán jóváírandó euro átutalásokat forintra konvertálva,
a BKR útján utalja át a jogosult számlájára.
A postai elszámolásforgalmi rendszeren keresztül továbbított befizetések 58. §
A postai pénzforgalmi közvetítő szolgáltatás teljesítésének időpontja az a nap, amikor a Posta a megbízás összegét
a jogosult bankszámláját vezető hitelintézethez továbbítja.
VIII. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Hatálybalépés 59. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel –
2007. március 1-jén lép hatályba.
(2) Az 5. § (6) bekezdése és a 24. § (6)–(8) bekezdései
2007. június 1-jén lépnek hatályba.
Átmeneti rendelkezések 60. § (1) A 8. § (1) bekezdésében foglalt szabályokat az e rendelet hatálybalépését követően befogadott fizetési megbízásokra kell alkalmazni.
(2) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően alkalmazott pénzforgalmi nyomtatványokat a hitelintézet
2007. szeptember 1-ig fogadhatja el.
Hatályukat vesztő rendelkezések 61. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti
a pénz- és elszámolásforgalom, valamint a pénzfeldolgozás szabályairól szóló 9/2001. (MK 147.) MNB rendelkezés, az azt módosító 3/2002. (MK 36.) MNB rendelkezés
és 4/2003. (MK 150.) MNB rendelkezés, továbbá a pénzfeldolgozási tevékenységről és a készpénzforgalmazás feltételeiről szóló 14/2005. (VI. 27.) MNB rendelet 14. §-a
(1) bekezdésének második mondata, a jegybanki információs rendszerhez kapcsolódó jogcímezési kötelezettségről
szóló 16/2005. (VII. 27.) MNB rendelet (a továbbiakban:
Jogcímr.) 2. §-ának a)–d) pontja, 2. §-ának f) pontja,
5. §-ának (2) bekezdése és az elszámolásforgalom lebonyolítására vonatkozó tárgyi, technikai, biztonsági és üzletmenet folytonossági követelményekről szóló 23/2005.
(XI. 23.) MNB rendelet 13. §-ának (2) bekezdése.
Módosító rendelkezés 62. § A Jogcímr. 2. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül
ki, és a § eredeti szövege (1) bekezdésre változik:
„(2) A belföldi fizetési forgalom, a fizetési művelet, a fizetési megbízás, a jogosult és a megbízó fogalmak vonatkozásában a pénzforgalom lebonyolításáról szóló MNB
rendeletben foglalt fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.”
Az Európai Unió jogának való megfelelés 63. §
Ez a rendelet – a pénzforgalmi szolgáltatásokról és az
elektronikus fizetési eszközökről szóló kormányrendelettel együtt – a határon átnyúló átutalásokról szóló 1997.
január 27-i 97/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Járai Zsigmond s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
4/2018. (HK 2.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése az önkéntes területvédelmi tartalékos rendszer érdekében feladatot ellátó állomány ideiglenes ruházati ellátási rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 26. pontja és 11. § (1) bekezdés
11. pontja alapján a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a Magyar Honvédség
központi és önálló csapat ruházati gazdálkodást folytató,
valamint ellátásilag utalt katonai szervezeteire, továbbá az
önkéntes területvédelmi tartalékos rendszer érdekében feladatot ellátó állományra (a továbbiakban: igényjogosult)
terjed ki.
2. Az igényjogosultat a bevonulás napján alapöltözettel
kell ellátni.
3. Az alapfelkészítés és a tényleges feladatellátás alatt
az ellátásért felelős szervezetnél – az alapöltözet cseréje,
utánpótlása céljából – raktári készletet kell megalakítani.
4. Az ellátási körbe bevont hadiruházat és felszerelés
részletes felsorolását, továbbá az egyes cikkek igényjogosult részére biztosítandó, valamint az ellátásért felelős
szervezet raktári készletként megalakítandó mennyiséget
meghatározó normatáblázatot az 1. melléklet tartalmazza.
5. Az igényjogosult a 2. pontban meghatározott alapöltözetet az alapfelkészítés és a tényleges feladatellátás
közötti ciklusok között otthonában tárolhatja.
6. Az ellátási körbe bevont hadiruházat és felszerelés
viselésének szabályait a 2. melléklet tartalmazza.
7. Az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság parancsnoka és az igényjogosult az ellátási
körbe bevont hadiruházattal és felszereléssel kapcsolatos
kötelezettségeire és felelősségi körére a ruházati ellátásról
szóló 20/2013. (IX. 16.) HM rendelet (a továbbiakban: R.)
2. § (1) bekezdés a) és c) pontját, valamint (2) bekezdés
b) pontját kell alkalmazni.
8. Az ellátási körbe bevont hadiruházatban és felszerelésben bekövetkező károk vonatkozásában az R. 26. §-át
kell alkalmazni.
9. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba.
Dr. Firicz László s. k.,
HM közigazgatási államtitkár