text:
6/2008. (II. 15.) GKM utasítása a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium TEN-T pályázatok és egyéb EU támogatású projektek előkészítésével kapcsolatos fejezeti kezelésű előirányzatai tervezésének és felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 24. §-ának (9) bekezdése és a
49. §-ának o) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a
Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló
2007. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: Kötv.) 1. mellékletének XV. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium
fejezete TEN-T pályázatok és egyéb EU támogatású projektek előkészítésével kapcsolatos fejezeti kezelésű előirányzatai tervezésének és felhasználásának eljárásrendjét
– a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló
169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának a) pontjában
megállapított feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel
egyetértésben – az alábbiak szerint szabályozom.
I. rész Általános rendelkezések 1. § (1) A Kötv. 1. melléklet XV. Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium (a továbbiakban: GKM) fejezet TEN-T pályázatok, EU támogatású projektek előkészítése és technikai támogatása, valamint Kihelyezett szakértői támogatás
fejezeti kezelésű előirányzatai (a továbbiakban: előirányzatok) tervezése és felhasználása során jelen utasítás
rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Az előirányzatok kizárólag a Kötv.-ben meghatározott célra használhatók fel.
(3) Az előirányzatok cél szerinti és szabályos felhasználásáért, a szakmai kezelői feladatok – azok végrehajtása
érdekében szükséges intézkedések – ellátásáért az előirányzat szakmai kezelője, működtetője felelős. Az előirányzatok szakmai kezelőjének, működtetőjének a fejezet
felügyeletét ellátó szerv vezetőjének hatáskörébe utalt jogok gyakorlásáról szóló GKM utasítás a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központot (a továbbiakban: KKK)
jelölte ki. A szakmai felügyeletet a GKM Infrastruktúra-fejlesztési Programok Főosztály (a továbbiakban: IFPF)
látja el, a felügyeleti jogokat az infrastruktúra ügyekért
felelős szakállamtitkár gyakorolja.
(4) Az előirányzatok felhasználása során, a közbeszerzési törvény hatálya alá tartozó beszerzések esetében, a
KKK által kidolgozott és a GKM Közbeszerzési Bizottsága egyetértésével kiadott Közbeszerzési Szabályzat rendelkezései szerint kell eljárni.
(5) Az előirányzatokkal való gazdálkodási feladatok ellátása során az előirányzat szakmai kezelője biztosítja a
költség-hatékony és racionális forrásfelhasználást, a célok
és támogatások, valamint a gazdálkodás jogszabályokkal
való összhangját.
(6) A feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok
pénzügyi műveleteinek lebonyolítására a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) 10032000-0122013950050000 számú fejezeti feladatfinanszírozási előirányzat-felhasználási keretszámlát vezet. A Kihelyezett szakértői
támogatás előirányzat pénzügyi műveletei a Kincstár
10032000-01220139-59000002 számú GKM Útpénztár előirányzat felhasználási keretszámlán bonyolódnak. A Kincstár által felszámított számlavezetéshez kapcsolódó díjak fedezetét – a Kihelyezett szakértői támogatás előirányzat kivételével – a GKM a Kincstári díjak fejezeti kezelésű előirányzat terhére finanszírozza. A Kihelyezett szakértői támogatás
előirányzathoz kapcsolódó, a Kincstár által felszámított
számlavezetési és egyéb díjak fedezetét az előirányzat terhére kell biztosítani.
Az előirányzatok költségvetése tervezésének
folyamata 2. § (1) A következő évre tervezett szakmai feladatokra az
IFPF készít javaslatot – a KKK és a KKK Közlekedésfejlesztési Integrált Közreműködő Szervezet (a továbbiakban: KKK KIKSZ) közreműködésével – az infrastruktúra
ügyekért felelős szakállamtitkár egyetértésével.
(2) Az előzetes költségvetési igényre vonatkozó javaslatot – a GKM Tervezés-koordinációs és Kontrolling Főosztály (a továbbiakban: TKF) által meghatározott formában – az (1) bekezdés szerinti döntés figyelembevételével,
a KKK készíti el. E javaslatot az IFPF terjeszti elő az infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár egyetértésével a
gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár
részére.
(3) A költségvetési törvényjavaslathoz az előirányzatokra vonatkozó számszaki mellékleteket és a szöveges indokolást a KKK készíti el, amit az IFPF terjeszt elő az infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár egyetértésével
a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár részére.
(4) A kincstári költségvetés (előzetes, végleges) elkészítése a KKK feladata, amit az IFPF terjeszt elő az egyetértési joggal rendelkező GKM Költségvetési Főosztálynak
(a továbbiakban: Költségvetési Főosztály).
(5) A költségvetési törvény elfogadását követően az
előirányzatok kiadási előirányzatainak részfeladatokra
történő felosztására – a KKK KIKSZ és az IFPF közreműködésével – a KKK tesz javaslatot, amelyet az infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár, valamint a gazdasá-
gi, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár egyetértésével a gazdasági és közlekedési miniszter (a továbbiakban: miniszter) hagy jóvá. Az infrastruktúra ügyekért
felelős szakállamtitkár a kiadási előirányzatok – éves szinten – 10%-át meg nem haladó, legfeljebb azonban 100 millió forint összegig év közben átcsoportosítást hajthat végre
a részfeladatok között. Az ezt meghaladó módosítást az
infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár, valamint a
gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár
egyetértésével a miniszter hagyja jóvá. A részfeladatokra
jóváhagyott keretek évközi módosítását a KKK kezdeményezése és az IFPF előterjesztése alapján a TKF terjeszti
az infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár, illetve a
fenti értékhatárt meghaladó esetekben a miniszter elé jóváhagyásra. A részfeladatok közötti átcsoportosításról a
KKK – az engedély egy eredeti példányának megküldésével – tájékoztatni köteles a TKF-et.
(6) Az elemi költségvetés és a költségvetési alapokmány elkészítése a KKK feladata, amit az IFPF előterjesztésére – a Költségvetési Főosztály ellenőrzését és felülvizsgálatát követően – az infrastruktúra ügyekért felelős
szakállamtitkár hagy jóvá.
Az előirányzatok működtetésével kapcsolatos
szabályozások elkészítése 3. §
(1) Az előirányzatok működtetésére vonatkozó szabályokra a KKK és a KKK KIKSZ közreműködésével az
IFPF és a TKF tesz javaslatot. A miniszteri utasítás szakmai tervezetét – az IFPF, a KKK és a KKK KIKSZ közreműködésével – a TKF készíti elő és véglegesíti a GKM vonatkozó belső szabályainak megfelelően.
(2) A KKK az előirányzatok működtetésével kapcsolatos további előírásokat, a KKK-n belül a KKK KIKSZ-szel
való feladatmegosztást – az IFPF és a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár egyetértésével kiadott – Működtetési Szabályzatban rögzíti, amelynek –
feladatfinanszírozás körébe vont előirányzatok esetén a
Finanszírozási Alapokmányban (a továbbiakban: Alapokmány) foglaltakra figyelemmel – tartalmaznia kell a kötelezettségvállalásnak, a kötelezettségvállalás ellenjegyzésének, a teljesítés igazolásának, az érvényesítésnek, az
utalványozásnak, az utalvány ellenjegyzésének eljárási
rendjét, az összeférhetetlenségre, a bizonylatok útjára, az
irattározásra és a belső ellenőrzésre vonatkozó részletes
szabályokat, illetve egyéb, az előirányzatok működtetésével kapcsolatban szükséges további előírásokat.
(3) A kötelezettségvállalásra, ellenjegyzésre, teljesítésigazolásra, érvényesítésre, utalványozásra és utalvány ellenjegyzésére jogosult, kijelölt személyekről a KKK az
1. melléklet szerinti nyomtatványt köteles kitölteni 2 példányban. Az aláírásminta nyomtatvány 1 példányát a
KKK őrzi meg, 1 példányát pedig a Költségvetési Főosztály részére kell megküldeni a tárgyév március 31-éig.
(4) A KKK felelős – a GKM által kiadott keretszabályokhoz igazodva – az előirányzatok Számviteli politikája,
valamint mellékleteinek elkészítéséért és jóváhagyásra
történő előterjesztéséért. Ennek keretében feladatát képezi
az előirányzatok eszközeinek és forrásainak Leltárkészítési és Leltározási Szabályzata, az Értékelési Szabályzat és a
Pénz- és értékkezelési Szabályzat elkészítése, továbbá az
előirányzatok bizonylati rendjének és számlarendjének kialakítása, valamint minden olyan számviteli vagy pénzügyi szabályzat elkészítése, amelynek összeállítását jogszabály előírja.
(5) A (4) bekezdés szerint elkészített Számviteli politikát, ennek keretében az eszközök és források Értékelési
Szabályzatát, a Pénz- és értékkezelési Szabályzatot, a Leltározási Szabályzatot, valamint a számlarendet a Költségvetési Főosztály egyetértését követően a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár hagyja jóvá.
Az előirányzatok felhasználása,
kötelezettségvállalás 4. § (1) Az előirányzatok terhére kötelezettség a jóváhagyott
előirányzatok mértékéig vállalható. Éven túli kötelezettségvállalásra a KKK tesz javaslatot az IFPF útján, amelyet
az infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár és a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár
egyetértésével a miniszter engedélyezhet az Áht. 47. §-ára
és 49. §-ának r) pontjára figyelemmel.
(2) A kötelezettségvállalásnak előirányzat-felhasználási terven kell alapulnia. A KKK az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ámr.) 138/B. §-ában foglaltakra figyelemmel éves előirányzat-felhasználási tervet készít az utasítás 2. melléklete szerinti formában, amelyet – az IFPF útján – az infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár
egyetértésével legkésőbb tárgyév január 6-áig megküld a
Költségvetési Főosztály részére.
(3) Az előirányzatok várható alakulásáról a KKK havonta – tárgyhó 6. napjáig – a 2. melléklet szerinti tartalommal adatot szolgáltat a Költségvetési Főosztály részére
a Pénzügyminisztériumba történő továbbítás céljából.
(4) Az előirányzatok terhére történő kifizetésekhez a támogatás előirányzat-finanszírozási terv alapján teljesítésarányosan vehető igénybe. Az előirányzat-finanszírozási
terv alapul kell szolgáljon a teljesítésarányos finanszírozáshoz (keretnyitáshoz) és a likviditásmenedzseléshez, továbbá annak összhangban kell lennie a kötelezettségvállalásokkal. Az Ámr. 109/A. §-ában meghatározott előirányzat-finanszírozási tervet – az Ámr. 27. sz. melléklete szerinti tartalommal – a KKK készíti el, s azt a Kincstár részé
re történő továbbítás céljából havonta a tárgyhónapot megelőző hónap 17. napjáig a Költségvetési Főosztály részére
megküldi. Költségvetési törvény hiányában a január hónapra vonatkozó tervet az Országgyűlésnek benyújtott törvényjavaslat alapján – dekádonkénti részletezésben – a
tárgyévet megelőző év december 17-éig kell a Költségvetési Főosztály részére megküldeni. Az előirányzat-finanszírozási terv módosítása iránti kérelmet a kiadás várható
teljesítésének időpontját megelőzően soron kívül kell a
KKK-nak a Költségvetési Főosztály részére megküldenie.
Az előirányzat-finanszírozási terveket a KKK tájékoztatásul megküldi az IFPF részére. A feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok esetén nem készül előirányzat-finanszírozási terv.
(5) Kötelezettségvállalásnak minősül minden olyan intézkedés, amely az előirányzatból finanszírozandó célok
ellátásához szükséges előfeltételek biztosítása érdekében,
a támogatási, bevételi előirányzat terhére vagy javára fizetési, illetve más teljesítési, szolgáltatási kötelezettséggel
jár.
(6) A kötelezettségvállalás és az előzetes kötelezettségvállalás dokumentumán az Ámr. 2. §-ának 67. és 68. pontjában meghatározott dokumentumokat kell érteni.
(7) A gazdasági eseményenként bruttó 50 000 Ft-ot el
nem érő kifizetésekhez – a forrás rendelkezésre állása esetén – előzetes írásbeli kötelezettségvállalás nem szükséges. Ezeket a kötelezettségvállalásokat legkésőbb a benyújtott számla alapján kell nyilvántartásba venni. A gazdasági eseményenként bruttó 50 000 Ft-ot elérő, vagy azt
meghaladó kötelezettségvállalásra csak a kötelezettségvállalás ellenjegyzése után és csak írásban kerülhet sor.
(8) A kötelezettségvállalások speciális tartalmi követelménye, hogy a szerződésnek, megrendelésnek a felek
megnevezésén és adatain, valamint az általuk az adott jogviszony lényegesnek minősített kérdésein túlmenően tartalmaznia kell:
a) a kötelezettségvállalás nyilvántartási számát,
b) a fejezeti kezelésű előirányzat megnevezését,
c) a forrásévet/éveket,
d) a szakmai, műszaki teljesítés határidejét,
e) a szakmai teljesítés igazolására jogosult személy
megjelölését,
f) a pénzügyi teljesítés határidejét, amely tárgyévi elő
irányzat terhére történő kötelezettségvállalás esetében
– kivéve a feladatfinanszírozási előirányzatok körében
több évre ütemezett feladatokat – nem haladhatja meg a
tárgyévet követő év június 30-át,
g) az ellenszolgáltatás összegét és a kifizetésének határidejét részfeladatonkénti bontásban, a tárgyévet követő
év(ek) előirányzata terhére vállalt kötelezettség esetében
évenkénti ütemezésben,
h) a kiállításra kerülő számlára vonatkozóan azt, hogy
abban vevőként a GKM-et és az érintett előirányzatot
kell megnevezni, feltüntetve a vonatkozó ÁHT számot
(a TEN-T pályázatok esetén a számla megjegyzés rovatában kell ezeket az adatokat feltüntetni).
(9) A feladatfinanszírozási körbe nem tartozó előirányzatok terhére kötelezettségvállalásra, illetve a feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok esetén a szerződések megkötésére a GKM nevében
a) 100,0 millió forint (ÁFA nélkül) értékhatárig a KKK
főigazgatója és a KKK KIKSZ vezetője együttesen,
b) felső értékhatár nélkül – az infrastruktúra ügyekért
felelős szakállamtitkár és a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár egyetértésével – a miniszter
jogosult.
(10) A KKK köteles a kötelezettségvállalások, valamint
a követelések analitikáját a Forrás SQL integrált gazdálkodási rendszerben vezetni.
II. rész A feladatfinanszírozási körbe tartozó fejezeti kezelésű
előirányzatok
felhasználásának egyedi szabályai 5. § (1) A feladatfinanszírozási körbe az alábbi fejezeti kezelésű előirányzatok tartoznak:
a) TEN-T pályázatok előirányzat, amely az Európai
Unió TEN-T alapjából támogatott közlekedésfejlesztési
projektek hazai önrészét és európai uniós támogatását tartalmazza.
b) EU támogatású projektek előkészítése és technikai
támogatása előirányzat, amely olyan beruházások előkészítését szolgálja, amelyek megvalósítása európai uniós támogatás igénybevétele mellett történik. Az előkészítések
elmaradása veszélyeztetné az Európai Unió felé támogatásra benyújtható projektek elfogadását, és így a források
lehívását.
(2) A Költségvetési Főosztály kiértesíti a KKK-t a
tárgyévi költségvetési előirányzatok, a maradvány és az
egyéb források összegéről.
(3) A feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok
finanszírozása Alapokmány (Ámr. 5. számú melléklet)
alapján valósul meg. Az előirányzatok finanszírozásának
megkezdéséhez az előirányzatokra programonként folyamatosan – de legkésőbb a program jóváhagyását követő
30 napon belül – Alapokmányt kell készíteni és jóváhagyatni, s legkésőbb a program jóváhagyását követő 60 napon belül a Kincstárhoz benyújtani. A tárgyév június 30-át
követően induló programok esetében a jóváhagyástól számított 30 napon belül kell az Alapokmányt a Kincstárnak
benyújtani.
(4) Az Alapokmányt a KKK készíti el minden egyes
részfeladatra. Az Alapokmány aláírója, mint kötelezettségvállaló személy az infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár. Az Alapokmányt ellenjegyezni kell. Az ellenjegyzésre jogosult vezető személyt a KKK főigazgatója jelöli ki az Ámr. 134. §-ának (8) bekezdésére, valamint
138. §-ának (1) és (3) bekezdéseire figyelemmel. A KKK
az általa előkészített Alapokmányt az IFPF útján a Költségvetési Főosztálynak 2 eredeti példányban, illetve elektronikus formában is megküldi. A Költségvetési Főosztály
az Alapokmányt az ellenőrzést követően 8 napon belül
jóváhagyásra és aláírásra az infrastruktúra ügyekért felelős
szakállamtitkár elé terjeszti.
(5) Az Alapokmányt – jóváhagyását és aláírását követően – a Költségvetési Főosztály elektronikus formában
nyújtja be a Kincstárnak. A Kincstár az Alapokmányt felülvizsgálja, hogy megfelel-e a költségvetési törvényben
meghatározott céloknak és a rendelkezésre álló előirányzatoknak, illetve a szakmai döntéshozó által szükség szerint megállapított egyéb szempontoknak, valamint az okmányok kitöltése teljeskörűen megtörtént-e. Megfelelés
esetén a Kincstár az Alapokmányt részfeladat azonosítóval látja el. A Kincstár visszaigazolását követően a Költségvetési Főosztály az aláírt Alapokmány 1 példányát – a
Kincstári visszaigazolással – továbbítja a KKK-nak, 1 eredeti példányt pedig megőriz saját nyilvántartásában.
Amennyiben nem a KKK a feladat megvalósítója, úgy az
Alapokmány egy másolati példányát a KKK megküldi a
megvalósítónak.
(6) A KKK minden részfeladatra külön Alapokmányt készít. Több évre ütemezett feladatok esetében a feladatfinanszírozás okmányait évente be kell nyújtani a Kincstárnak,
beleértve azt az esetet is, amikor az előirányzat elsődleges elszámolója már nem rendelkezik eredeti előirányzattal.
(7) Az Ámr. 76. §-ának (2) bekezdése értelmében a részfeladatok megvalósítása érdekében kötött szerződéseket,
valamint az egyéb – nem szerződésnek minősülő – kötelezettségvállalási bizonylatokat, okmányokat a kötelezettségvállalást követő 8 munkanapon belül egy, az azokhoz
tartozó – az Ámr. 5. számú mellékletében meghatározott –
szerződésbejelentés kitöltésével kell a Kincstár részére bejelenteni.
(8) A szerződésbejelentőt a KKK készíti el, és a kötelezettségvállalást követő 5 munkanapon belül 2 eredeti példányban, illetve elektronikus formában is megküldi a
Költségvetési Főosztálynak. A KKK a szerződésbejelentőhoz csatolja a Kincstárba benyújtandó szerződéseket. A
szerződésbejelentőt a Költségvetési Főosztály 3 munkanapon belül elektronikus formában, a szerződéseket vagy az
azokat helyettesítő kötelezettségvállalási bizonylatokat
papíralapon benyújtja a Kincstárnak. A Kincstár visszaigazolását követően a Költségvetési Főosztály az aláírt
szerződésbejelentő 1 példányát – a Kincstári visszaigazolással együtt – a KKK-nak továbbítja, 1 példányt pedig
megőriz saját nyilvántartásában.
(9) Az előirányzatokat az Alapokmány szerint és az abban megjelölt célra lehet felhasználni. Ettől csak az Alapokmány módosítása esetén lehet eltérni. Az Alapokmány
előirányzati összegének vagy a pénzügyi forrás összetételének változása esetén a finanszírozás okmányait ismételten be kell nyújtani a (4)–(5) bekezdésekben meghatározott eljárás szerint. Minden egyéb módosítást levélbeli
közléssel lehet kezdeményezni.
(10) Az Alapokmányban kijelölt megvalósító köteles a
részfeladat befejezéséről 15 napon belül a KKK-n és a
Költségvetési Főosztályon keresztül a Kincstárat értesíteni. A feladathoz tartozó valamennyi részfeladat lezárásáról
a Kincstárat a KKK-n keresztül a Költségvetési Főosztály
értesíti a lezárástól számított 30 napon belül.
(11) Az (1) bekezdésben felsorolt előirányzatok az
Ámr. 7. számú melléklete szerint az összehangolás szabályai alá tartoznak, így a KKK az Ámr. vonatkozó szabályai
szerint köteles az összehangolásra figyelemmel szükséges
intézkedéseket megtenni.
III. rész A feladatfinanszírozási körbe nem tartozó fejezeti
kezelésű előirányzatok
felhasználása 6. § (1) Az utasítás hatálya alá tartozó előirányzatok közül
nem tartozik feladatfinanszírozási körbe a Kihelyezett
szakértői támogatás előirányzat, amelynek célja a KKK
KIKSZ tevékenységi körébe és felelősségi körébe tartozó
olyan feladatok ellátása, amelyeket kihelyezett (outsourcing) szakértői szolgáltatással hatékonyabban és költségtakarékosan lehet ellátni.
(2) Az előirányzat nem finanszírozhat olyan feladatokat, amelyek teljes összegére állami vagy közösségi kötelezettségvállalás létezik.
(3) A KKK az előirányzat terhére elvégzendő részfeladatokra vonatkozó – a 2. § (5) bekezdése szerinti – javaslata elkészítése során figyelembe veszi, hogy a részére benyújtott javaslatok összhangban vannak-e az adott feladathoz kapcsolódó már megvalósítás alatt lévő, illetve már elfogadott, de még el nem kezdett európai uniós projektek/programok felhasználásával, illetve elősegítik-e azok
megvalósulását. Amennyiben adott részfeladatra a javaslattevő nem a GKM valamely szervezeti egysége, a KKK
KIKSZ kikéri az érintett szervezeti egység(ek) véleményét
a részfeladat(ok) elvégzésének indokoltságára, illetve
prioritására vonatkozóan.
IV. rész Pénzügyi és számviteli feladatok ellátása,
költségvetési beszámolás, ellenőrzés
7. § (1) A KKK felelős
a) annak biztosításáért, hogy olyan kifizetések és bevé
telek kerüljenek kifizetésre és átutalásra, amelyekkel
összefüggésben a beérkező bizonylatok formailag, tartalmilag és számszakilag megfelelnek a jogszabályi elő
írásoknak és a szerződésben, megrendelésben meghatározottaknak; b) a jogszabályokban előírt költségvetési beszámoló-készítési kötelezettség teljesítése kapcsán a teljesség,
pontosság, valódiság érvényesítése érdekében, a gazdasági, informatikai és humánpolitikai szakállamtitkár által jóváhagyott rendszerben megfelelő belső nyilvántartási és
eljárási rend kialakításáért, az előirányzatokat érintő intézkedések, szerződések, megrendelések, követelések nyilvántartásáért és archiválásáért;
c) a Költségvetési Főosztállyal együttműködve az előirányzatok eszközeivel és forrásaival kapcsolatos leltározási és leltárkészítési teendők elvégzéséért;
d) az éves és féléves beszámoló, valamint a negyedéves
mérlegjelentés elkészítéséhez szükséges adatszolgáltatásért;
e) a Kincstárral való folyamatos kapcsolattartás keretében a napi és a havi kincstári adatszolgáltatások ellenőrzéséért és egyeztetéséért;
f) az előirányzatok forrásainak terhére történő kifizetések szabályosságáért;
g) a pénzügyi teljesítések bizonylatokkal alátámasztott
módon történő nyilvántartásáért és archiválásáért;
h) az előirányzatokkal kapcsolatos számviteli feladatok ellátásáért; i) a zárszámadáshoz kapcsolódó feladatok teljesítéséért.
(2) Az előirányzatok féléves és éves költségvetési beszámolóit a Költségvetési Főosztály felülvizsgálatát követően – az IFPF egyetértésével – az infrastruktúra ügyekért
felelős szakállamtitkár hagyja jóvá.
(3) Az előirányzatokkal kapcsolatos vezetői információs rendszer működtetése, a havi kontrolling jelentés elkészítése a KKK feladata. Az előirányzatok havi kontrolling
jelentése és vezetői információs rendszere adattartalmát a
TKF előterjesztése alapján a gazdasági, informatikai és
humánpolitikai szakállamtitkár határozza meg.
(4) Az előirányzatok kezelésének, működtetésének, valamint az előirányzatok rendeltetésszerű és cél szerinti felhasználásának belső ellenőrzését a KKK belső ellenőrzési egysége végzi. Az előirányzatok belső ellenőrzését a költségvetési
szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm.
rendeletben meghatározottak szerint kell lefolytatni.
(5) A KKK, valamint a KKK KIKSZ a külső ellenőrző
szervek által végzett ellenőrzésekhez adatszolgáltatást
az IFPF és a GKM Ellenőrzési Főosztály egyidejű
tájékoztatása mellett nyújt. A külső ellenőrző szervek által
összeállított vizsgálati jelentés-tervezeteket és az azokra
adott észrevételeket a KKK, valamint a KKK KIKSZ tájékoztatásul megküldi a GKM Ellenőrzési Főosztálynak.
V. rész Záró rendelkezések 8. § (1) Jelen utasítás 2008. február 15-én lép hatályba és
egyidejűleg hatályát veszti a Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium Schengen Alap, TEN-T Pályázatok, Átmeneti támogatással megvalósuló programok, illetve egyéb
EU támogatású projektek előkészítésével kapcsolatos fejezeti kezelésű előirányzatok tervezésének és felhasználásának szabályairól szóló 6/2007. (II. 14.) GKM utasítás.
(2) A 2007. évi Schengen Alap, az Átmeneti támogatással
megvalósuló programok és Kockázati céltartalék fejezeti kezelésű előirányzatok maradványainak felhasználására a
Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Schengen Alap,
TEN-T Pályázatok, Átmeneti támogatással megvalósuló
programok, illetve egyéb EU támogatású projektek előkészítésével kapcsolatos fejezeti kezelésű előirányzatok tervezésének és felhasználásának szabályairól szóló 6/2007.
(II. 14.) GKM utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) Jelen utasításban nem szabályozott kérdésekben a
Kötv., az Áht., a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény, a
közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény, az
Ámr., az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségeinek sajátosságairól szóló
249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet, az Európai Uniós előcsatlakozási eszközök és az Átmeneti Támogatás felhasználásának pénzügyi tervezési, lebonyolítási, számviteli és
ellenőrzési rendjéről szóló 119/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet, a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló
193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet, a transzeurópai közlekedési hálózat projektjeihez juttatott TEN-T támogatás
felhasználásáról szóló 150/2005. (VII. 29.) Korm. rendelet, az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló
85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet, a kincstári rendszer működésével kapcsolatos pénzügyi szolgáltatások teljesítésének rendjéről szóló 36/1999. (XII. 27.) PM rendelet, a fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetőjének hatáskörébe utalt
feladatokkal kapcsolatos eljárási rendről szóló GKM utasítás, a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium Szervezeti
és Működési Szabályzatáról szóló 2/2008. GKM utasítás,
az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény által előírt egyes feladatoknak a Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium fejezeti kezelésű előirányzatainál, továbbá a
GKM Igazgatás, valamint a GKM Gazdasági Igazgatóság
előirányzatainál történő végrehajtásáról szóló 5/2004.
GKM szabályzat, a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium gazdálkodásával kapcsolatos folyamatba épített, előzetes és utólagos vezetői ellenőrzéséről szóló 8/2005.
GKM szabályzat, a Központi Pénzügyi és Szerződéskötő
Egység (KPSZE) közreműködésével megvalósuló
PHARE-programok, a SAPARD program és ISPA program kincstári rendszerben történő pénzügyi lebonyolítási
rendjéről, valamint az előcsatlakozási eszközök fejezeti
költségvetési és könyvviteli elszámolási rendjéről szóló
8005/2001. (PK 15.) PM tájékoztató rendelkezéseit, előírásait kell alkalmazni.
Dr. Kákosy Csaba s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2010. XXVI. törvény a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájáról szóló, Strasbourgban, 1985. október 15-én kelt egyezménynek a helyi közéletben való részvételről szóló kiegészítő jegyzőkönyve kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájáról szóló, Strasbourgban,
1985. október 15-én kelt egyezménynek a helyi közéletben  való részvételről szóló kiegészítő jegyzőkönyve
(a továb biak ban: Jegyzőkönyv) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Jegyzőkönyvet e törvénnyel kihirdeti.
A törvényt az Országgyűlés a 2010. február 22-i ülésnapján fogadta el.
 A törvényt az Országgyűlés a 2010. február 22-i ülésnapján fogadta el.
3. § A Jegyzőkönyv hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
Kiegészítő Jegyzőkönyv
a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájához a helyi közügyekben  való részvételről
Preambulum
Az Európa Tanácsnak a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájához (a továb biak ban a „Charta”, ETS 122 szám) csatolt
jelen Kiegészítő Jegyzőkönyvet aláírói tagállamai
Figyelembe véve azt, hogy az Európa Tanács célja a tagjai közötti szorosabb egység elérése a közös örökségüket
képező eszmék és elvek megőrizése és meg valósítása érdekében;
Figyelembe véve azt, hogy az állampolgárok közügyek intézésében  való részvételének joga egyike az Európa Tanács
valamennyi tagállama által elfogadott demokratikus alapelveknek;
Figyelembe véve azt, hogy a tagállamokban végbement fejlődés megmutatta ezen alapelv kiemelkedő fontosságát
a helyi önkormányzatok számára;
Figyelembe véve azt, hogy helyén való lenne a Chartát olyan rendelkezésekkel kiegészíteni, amelyek garantálják a helyi
közügyekben  való részvétel jogát;
Ismerve az Európa Tanács közérdekű adatot tartalmazó iratokhoz  való hozzáférésről szóló Egyezményét, amelyet
a Miniszteri Bizottság 2008. november 27-én fogadott el;
Ismerve a Nyilatkozatot és a Cselekvési Tervet, amit az Európa Tanács állam- és kormányfőinek harmadik
csúcstalálkozója (Varsó, 2005. május 16–17.) fogadott el,
A következőkben állapodtak meg:
1. cikk – A helyi közügyekben  való részvétel joga
1. A Szerződő Felek joghatóságukon belül mindenki számára biztosítják a helyi közügyekben  való részvétel jogát.
2. A helyi közügyekben  való részvétel joga a helyi önkormányzatok feladat- és hatáskörei gyakorlásának
meghatározására és befolyásolására  való jogot jelenti.
3. E jog gyakorlásának elősegítésére törvénynek kell eszközöket biztosítania. Bármely személy vagy csoport hátrányos
megkülönböztetése nélkül törvény eltérő rendelkezéseket tartalmazhat a személyek bizonyos körülményeire vagy
csoportjaira vonatkozóan. A Fél alkotmányos és/vagy nemzetközi kötelezettségeinek meg fele lően, törvény kizárólag
a választópolgárokra korlátozódó sajátos rendelkezéseket is tartalmazhat.
4.1. Minden Fél törvény ben ismeri el a Fél állampolgárainak a lakóhelyük szerinti helyi önkormányzat testülete vagy
közgyűlése tagjainak megválasztásában – szavazóként vagy jelöltként –  való részvétel jogát.
4.2. Törvény szintén elismerheti más személyek jogát is az ilyen részvételre, amennyiben a Fél saját alkotmányos rendjével
összhangban így dönt, vagy amennyiben ez megfelel a Fél nemzetközi jogi kötelezettségeinek.
5.1. A helyi közügyekben  való részvétel jogának gyakorlására vonatkozó bármely alaki követelményeket, feltételeket és
korlátozásokat törvény rendeli el és azok meg kell, hogy feleljenek a fél nemzetközi jogi kötelezettségeinek.
5.2. Törvény csak olyan alaki követelményeket, feltételeket és korlátozásokat írhat elő, melyek annak biztosításához
szükségesek, hogy a helyi önkormányzatok feladat- és hatáskörei etikus gyakorlását és átláthatóságát ne
veszélyeztesse a részvételi jog gyakorlása.
5.3. Minden egyéb alaki követelmény, feltétel és korlátozás a hatékony politikai demokrácia működése, a demokratikus
társadalom közbiztonságának fenntartása, illetve a Fél nemzetközi jogi kötelezettségei által támasztott
kívánalmaknak  való megfelelés szükségessége alapján állhat fenn.
2. cikk – A részvételi joggal kapcsolatos intézkedések végrehajtása
1. A Felek minden olyan intézkedést megtesznek, mely szükséges a helyi közügyekben  való részvétel jogának
érvényesüléséhez.
2. A részvételi jog gyakorlásához szükséges intézkedések magukban foglalják:
(i) a helyi önkormányzatok felhatalmazását arra, hogy lehetővé tegyék, ösztönözzék és segítsék a jelen
Jegyzőkönyvben megállapított részvételi jog gyakorlását;
(ii) az alábbiak létrehozásának biztosítását:
a) a személyek bevonására szolgáló eljárások, melyek magukba foglalhatnak konzultációs eljárásokat, helyi
népszavazásokat és népi kezdeményezéseket, továbbá – ahol a helyi önkormányzat magas
lakosságszámmal bír és/vagy nagy földrajzi területen helyezkedik el – intézkedéseket annak érdekében,
hogy az emberek a hozzájuk legközelebb eső szinten kerüljenek bevonására;
b) a helyi önkormányzatok kezelésében lévő hivatalos dokumentumokhoz  való hozzáférésre vonatkozó
eljárások, a Fél alkotmányos rendjével és nemzetközi jogi kötelezettségeivel összhangban;
c) intézkedések, amelyek a részvételben akadályozott személyek csoportjai igényeinek megfelelnek; és
d) mechanizmusok és eljárások a helyi önkormányzatok és a helyi közszolgáltatások működésével kapcsolatos
panaszok és javaslatok kezelésére és megválaszolására;
(iii) informatikai és a kommunikációs technológiák használatának ösztönzése a jelen Jegyzőkönyvben
meghatározott részvételi jog előmozdítása és gyakorlása érdekében.
3. Az eljárások, intézkedések és mechanizmusok a helyi önkormányzatok eltérő típusai számára – méretükre valamint
feladat- és hatásköreikre tekintettel – eltérőek lehetnek.
4. A helyi közügyekben  való részvételre vonatkozó jog érvényesítése érdekében hozott intézkedésekre vonatkozó
tervezési és döntéshozatali folyamatok során a helyi önkormányzatokkal a lehetőségekhez mérten, a kellő időben és
a megfelelő módon konzultációt kell folytatni.
3. cikk – A Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó szervek
Jelen Jegyzőkönyv a Felek területén található helyi önkormányzatok valamennyi típusára alkalmazandó. Azonban
bármely állam a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezésekor megjelölheti azon helyi és területi
önkormányzatoknak kategóriáit, amelyekre a Jegyzőkönyvet alkalmazni kívánja, illetve amelyeket kivon
a Jegyzőkönyv hatálya alól. A Feleknek a későbbiek során is lehetőségük van a helyi és területi önkormányzatok újabb
körének a Jegyzőkönyv hatálya alá vonására az Európa Tanács főtitkárának utólagos értesítése útján.
4. cikk – Területi hatály
1. Bármely állam az aláírásakor, vagy a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezésekor
meghatározhatja azt a területet vagy azokat a területeket, amelyekre nézve a jelen Jegyzőkönyv alkalmazásra kerül.
2. Bármely állam a későbbiek során az Európa Tanács főtitkárához intézett nyilatkozattal kiterjesztheti a Jegyzőkönyv
területi hatályát a nyilatkozatban megjelölt bármely területre. Az ilyen területre nézve a Jegyzőkönyv a nyilatkozatnak
a főtitkár által történt kézhezvételét követő három hónapos időtartam utáni hónap első napján lép hatályba.
3. Az előző két szakasz alapján tett bármely nyilatkozatot, a benne meghatározott bármely terület tekintetében
az Európa Tanács főtitkárához intézett értesítésben vissza lehet vonni. A visszavonás az értesítésnek a főtitkár által
történt kézhezvételét követő hat hónapos időtartam utáni hónap első napján lép hatályba.
5. cikk – Aláírás és hatálybalépés
1. A jelen Jegyzőkönyv az Európa Tanács tagállamai számára aláírásra nyitva áll. A Jegyzőkönyv megerősítést, elfogadást,
vagy jóváhagyást igényel. Az Európa Tanács tagállama akkor erősítheti meg, fogadhatja el vagy hagyhatja jóvá jelen
Jegyzőkönyvet, ha egyidejűleg vagy azt megelőzően megerősíti, elfogadja vagy jóváhagyja a Chartát. A megerősítő,
elfogadó vagy jóváhagyó okiratot az Európa Tanács főtitkáránál kell letétbe helyezni.
2. A Jegyzőkönyv azt az időpontot követő három hónap eltelte utáni hónap első napján lép hatályba, amikor az Európa
Tanács nyolc tagállama az 1. szakasz rendelkezéseivel összhangban kinyilvánította, hogy a Jegyzőkönyvet magára
nézve kötelezőnek ismeri el.
3. Azon tagállamok vonatkozásában, amelyek később nyilvánították ki azt, hogy a Jegyzőkönyvet magukra nézve
kötelezőnek ismerik el, a Jegyzőkönyv a megerősítő, elfogadó jóváhagyó okirat letétbe helyezésétől számított három
hónap eltelte utáni hónap első napján lép hatályba.
6. cikk – Felmondás
1. Bármely Fél bármikor felmondhatja a Jegyzőkönyvet az Európa Tanács főtitkárának küldött értesítéssel.
2. Az ilyen felmondás az értesítésnek a főtitkár általi kézhezvételt követő hat hónapos időtartam lejárta utáni hónap első
napján lép hatályba. 7. cikk – Értesítések
Az Európa Tanács főtitkára értesíti az Európa Tanács tagállamait:
a) minden aláírásról;
b) minden megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezéséről;
c) minden, a Jegyzőkönyvnek az 5. cikk alapján történt hatálybalépésének időpontjáról;
d) minden, a 3. cikk rendelkezéseinek alkalmazásával kapcsolatos tájékoztatásról;
e) minden egyéb, a jelen Jegyzőkönyvvel kapcsolatos intézkedésről vagy közlésről.
Fentiek hiteléül a kellően felhatalmazott alulírottak a Jegyzőkönyvet aláírták.
Készült Utrechtben, 2009. november 16-án, angol és francia nyelven, mindkét szöveg egyaránt hiteles, egy eredeti
példányban, amelyet az Európa Tanács irattárában kell elhelyezni. Az Európa Tanács főtitkára az Európa Tanács
minden tagállamának hiteles másolatot küld.
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A törvény 2–3. §-a a Jegyzőkönyv 5. Cikkének 2. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Jegyzőkönyv, illetve e törvény 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját – annak ismertté válását köve tően –
a külpolitikáért felelős miniszter a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a helyi önkormányzatokért felelős miniszter gondoskodik.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
21/2018. (III. 14.) ME határozata főiskolai tanár kinevezéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény 27.  § (3)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére –
dr. Szépe Orsolya Katalint – 2018. március 15-ei hatállyal –
főiskolai tanárrá kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
384/2014. (X. 13.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Tausz Katalint 2014. november 10.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2014. október 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
239/2013. (V. 16.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  §  (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Dobosi Gábort, a  Magyar
Tudományos Akadémia Földtani és Geokémiai Intézetének tudományos tanácsadóját 2013. május 20. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2013. április 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
24/2013. (VII. 12.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
60. § (2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára – a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter jóváhagyásával – a következő utasítást
adom ki:
1. § A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az 1. mellékletben
foglaltak szerint határozom meg.
2. § (1) A Szabályzatot, valamint a minisztérium belső szabályzatait szükség szerint, de legalább évente felül kell vizsgálni.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerinti felülvizsgálat megtörténtéről a  közigazgatási államtitkár, a  felülvizsgálat eredményének
egyidejű továbbításával tájékoztatja a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárát.
 (3) A (2) bekezdéstől eltérően a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
a) a közigazgatás-fejlesztés okán szükséges szervezeti és működési szabályok, valamint
b) jogszabályváltozás
miatt bármikor kezdeményezheti a Szabályzat 30 napon belül történő módosítását. A módosítás elmulasztása esetén
a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter gondoskodik a megfelelő módosítás érvényesüléséről
és az azzal kapcsolatos intézkedés hatálybalépéséről.
3. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 25/2012. (IX. 17.)
NFM utasítás. Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
65/2011. (III. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a külügyminiszter előterjesztésére Sujszkij Jurij Aronovicsnak, a szentpétervári Állami Kulturális és Művészeti Egyetem filmtörténelem-filmelmélet
tanárának, az Állami Ermitázs Múzeum Ifjúsági Központja projektvezetőjének,
Bajnok István gyermekpszichiáternek, Bárdos Ágnesnek, a Szlovák Televízió Magyar Adás szerkesztő-riporterének,
Boda Ferencnek, a Csemadok Kassa-környéke Területi Választmánya titkárának,
Bunyik Béla filmproducernek, a Bunyik Entertainment elnökének, Égető Gabriella karnagynak, nyugalmazott középiskolai tanárnak,
Fáskerti Mária bibliográfusnak, műfordítónak, az Oslói Egyetem Ibsen Központja könyvtárosának, a Norvégiai
Magyarok Baráti Köre alapítójának és vezetőjének, Le Xuan Giang műfordítónak, a Vietnámi Írószövetség főmunkatársának,
dr. Lucius Willem De Graaff lelkésznek, főiskolai és egyetemi docensnek, a Gereformeerde Kerken Vrijgemaakt Külügyi
Osztálya európai elnökének, Anna Jolanta Grossmannak, a biskupini Archeológiai Múzeum Tudományos és Kutatási Osztály vezetőjének,
Jan Jankù volt politikai fogolynak, Kádár Lynn Katalinnak, a Modern Minerva Alapítvány alapítójának,
Lukácsfy Kristóf tolmács-fordítónak, a Finnországi Magyarok Egyesület vezetőségi tagjának,
Matuska Mártonnak, a Magyar Szó című vajdasági napilap nyugalmazott újságíró-szerkesztőjének,
Mács József írónak, újságírónak, műfordítónak, Mojzes Antalnak, a bojmoki Dózsa György Magyar Művelődési Központ elnökének, a Vajdasági Magyar Helytörténeti
Társaság alapítójának, elnökének, Németh Ferencnek, az újvidéki Forum Könyvkiadó Intézet igazgató-főszerkesztőjének,
Professor dr. Ferenc Postma nyugalmazott egyetemi tanárnak, a Károli Gáspár Református Egyetem
vendégprofesszorának, Maria Petronella Van Der Schaafnak, a Christelijke Gereformeerde Kerk diakóniai bizottság tagjának,
dr. Fred Stellingwerfnek, a „Vandaar” világdiakóniai folyóirat nyugalmazott főszerkesztőjének, a Kelet-Európai Bizottság
volt elnökének, Hanna Studziñskának, a lódzi Lengyel–Magyar Baráti Társaság titkárának,
Szenttamásy János Egonnak, a Sao Paulo-i Magyar Intézmények Szövetsége kommunikációs igazgatójának,
dr. Székásy Miklós nyugalmazott egyetemi tanárnak, az Argentínai Magyar Hírlap rendszeres cikkírójának,
Varga László nyugalmazott református lelkésznek a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést, Costin Petru ezredesnek, a Moldvai Köztársaság Vámszolgálata Nemzetközi Igazgatóság helyettes vezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT (katonai tagozat) kitüntetést, Borbély Ilonának, a Beregszászi Bethlen Gábor Gimnázium nyugalmazott tanárának, a Kárpátaljai Magyar Pedagógus
Szövetség elnökségi tagjának, Emődi Tamás építésznek, művészettörténésznek, a Királyhágó-melléki Református Egyházkerület műszaki előadó
tanácsosának, Vasziljeva Larisza Nyikolajevnának, az Inosztrannaja Lityeratura világirodalmi folyóirat szerkesztőségi tagjának,
szépirodalmi rovatvezetőnek a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat)
kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. február 25. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1471/2019. (VIII. 1.) Korm. határozata Magyarország Nemzeti Integrált Határigazgatási Stratégiájáról.
A Kormány elkötelezett szándéka, hogy Magyarország a  jövőben is a  legbiztonságosabb külső határokkal rendelkező
tagállam maradjon az  Európai Unión belül, valamint hozzájáruljon a  migrációs folyamatok és a  határokon átnyúló bűnözés
hatékony kezeléséhez, a  belső biztonság garantálásához, továbbá a  schengeni térségen belüli szabad mozgás fenntartásához.
E célok elérése érdekében a Kormány
 1. elfogadja a  „Magyarország Nemzeti Integrált Határigazgatási Stratégiája 2019–2021” című dokumentumot
(a továbbiakban: Stratégia), és elrendeli a kormányzati portálon történő közzétételét;
2. felhívja az érintett minisztereket, hogy a feladat- és hatáskörükbe tartozó szakterületen gondoskodjanak a Stratégia
céljainak megvalósulásáról;
Felelős: belügyminiszter
 agrárminiszter
 honvédelmi miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 pénzügyminiszter
Határidő: folyamatos
3. felhívja az  érintett minisztereket, hogy biztosítsák a  meglévő és tervezett ágazati, szakpolitikai és intézményi
stratégiáik igazgatási elemeinek illeszkedését a Stratégia célrendszeréhez;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: folyamatos 4. felhívja a  belügyminisztert mint a  Stratégia végrehajtásának koordinációjáért felelős minisztert, hogy
a Stratégia végrehajtását követően számoljon be a Kormánynak annak végrehajtásáról.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2022. március 15. 5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
70/2011. (III. 16.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben, az Információs Hivatalt irányító külügyminiszter
előterjesztésére Hellebrandt László ezredest 2011. március 15-ei hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2011. február 15. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1/2017. (I. 11.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2017. február 1. napjától 2017. július 31. napjáig
terjedő időtartamra Fűrész Tündét az Emberi Erőforrások Minisztériuma bölcsődei rendszer átalakításával kapcsolatos
feladatok ellátásáért felelős miniszteri biztosává nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata:
a) koordinálja a bölcsődei rendszer átalakításának folyamatát,
b) figyelemmel kíséri a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
2017. január 1-től a gyermekek napközbeni ellátására vonatkozó módosításának megvalósulását,
c) előkészíti a  középfokú végzettségű kisgyermeknevelők illetményrendezésére és felsőfokú képzésbe való
bekapcsolódásukra vonatkozó intézkedési tervet és az  ahhoz kapcsolódó jogszabály-módosítások szakmai
javaslatát,
d) figyelemmel kíséri és szakmailag véleményezi a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program (TOP),
valamint a  Versenyképes Közép-magyarország Operatív Program (VEKOP) keretében, továbbá
a Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program (GINOP) keretében megvalósuló bölcsődefejlesztéseket,
e) kapcsolatot tart az érdekképviseleti szervezetekkel és egyéb szakmai partnerekkel,
f ) gondoskodik a  bölcsődei rendszer 2018-tól érvényes költségvetési finanszírozási rendszerének szakmai
előkészítéséről,
g) ellátja az  a)–f )  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az  emberi erőforrások minisztere által
meghatározott eseti, egyedi feladatokat.
3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter a család- és ifjúságügyért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A  miniszteri biztos a  Ksztv. 38.  § (9)  bekezdés a)  pontja szerint havi bruttó 112 750 Ft összegű díjazásra
és kormányrendeletben meghatározott juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás 2017. február 1-jén lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 36/2016. (VII. 29.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1939/2017. (XII. 8.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság Kormánya közötti
gazdasági együttműködési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. jóváhagyja a  Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
187/2003. (X. 13.) KE határozata egyetemi tanári kinevezés alóli felmentésekről.
Az oktatási miniszter előterjesztésére — a felsőoktatásról
szóló 1993. évi LXXX. törvényben foglalt jogkörömben —
a Debreceni Egyetemen dr. Lakatos Dénes egyetemi tanárt
2004. április hó 30. napjával, — közalkalmazotti jogviszony közös megegyezéssel történő megszüntetésére tekintettel — és
a Pécsi Tudományegyetemen dr. Erdősi Ferenc egyetemi tanárt
2004. április hó 20. napjával — 70. életéve betöltésére
tekintettel —
kinevezése alól felmentem. Budapest, 2003. október 10. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
4/2018. (X. 8.) PM utasítása a fejezetet irányító szerv vezetőjének hatáskörébe utalt jogok gyakorlásáról.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 173.  § (1)  bekezdése alapján
− a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára figyelemmel − a Pénzügyminisztérium fejezetét érintő
egyes, a  fejezetet irányító szerv vezetője hatáskörébe utalt jogok átruházásáról, valamint az  irányító szervi feladatok ellátásáról
a következők szerint rendelkezem:
1. Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya a Pénzügyminisztérium (a továbbiakban: PM) fejezetébe tartozó költségvetési intézményi, fejezeti
kezelésű előirányzatokra és központi kezelésű előirányzatokra terjed ki.
2. A költségvetési javaslat összeállítása, elemi költségvetés 2. § (1) A tervezést és annak megalapozását szolgáló előkészítés feladatait, az ágazati stratégiai célok és prioritások mentén,
fejezeti szinten a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár irányítja.
(2) A  fejezetbe sorolt intézmények tervezett bevételeit és kiadásait az  ágazati prioritások figyelembevételével
a PM tervezési tájékoztatója alapján meghatározott részletezettséggel − a szakmai felügyeletet gyakorló helyettes
államtitkár bevonásával − a Fejezeti Költségvetési Főosztály tervezi meg az érintett intézmények közreműködésével.
(3) A fejezeti kezelésű előirányzatok és a központi kezelésű előirányzatok tervezésének előkészítését a kötelezettségek,
determinációk számbavételével, a  PM tervezési tájékoztatója alapján a  szakmai kezelők bevonásával a  Fejezeti
Költségvetési Főosztály látja el.
(4) A (2) és (3) bekezdés szerinti előkészítést követően a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár döntési javaslatot
terjeszt elő a közigazgatási államtitkárnak.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti közigazgatási államtitkári döntés alapján a  Fejezeti Költségvetési Főosztály véglegezi
az intézmények, a fejezeti kezelésű előirányzatok és a központi kezelésű előirányzatok tervezett bevételi és kiadási
előirányzatait, és az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 13.  § (2)  bekezdése,
valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) 17.  § (2) és (4)  bekezdése alapján összeállított költségvetési javaslatot megküldi az  államháztartásért felelős
államtitkárnak.
(6) A Fejezeti Költségvetési Főosztály az érintett szakterületek bevonásával összeállítja az intézmények, a fejezeti kezelésű
előirányzatok és a központi kezelésű előirányzatok tekintetében az Áht. 29. § (2) bekezdése, valamint az Ávr. 33/B. §-a
szerinti, a költségvetési évet követő három évre vonatkozó szakmai és költségvetési tervet és a gazdálkodásért felelős
helyettes államtitkár és a  közigazgatási államtitkár jóváhagyását követően megküldi az  államháztartásért felelős
államtitkárnak.
(7) A  fejezeti kezelésű előirányzatok és központi kezelésű előirányzatok elemi költségvetését a  Fejezeti Költségvetési
Főosztály készíti el a  szakmai kezelők bevonásával. A  szakmai kezelőktől kért adatok körét és az  adatszolgáltatás
formáját előzetesen a Fejezeti Költségvetési Főosztály határozza meg.
(8) A  fejezeti kezelésű előirányzatok, a  központi kezelésű előirányzatok és a  PM igazgatása elemi költségvetését
a  közigazgatási államtitkár, a  fejezet irányítása alá tartózó intézmények elemi költségvetését irányító szervi
hatáskörben a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár hagyja jóvá.
(9) A jóváhagyott elemi költségvetésekről a Fejezeti Költségvetési Főosztály adatot szolgáltat a Kincstár részére az Ávr.
32. § (6) bekezdésében és a PM Szervezeti és Működési Szabályzatában (a továbbiakban: SZMSZ) meghatározottak
szerint.
3. Költségvetés végrehajtása 3. § (1) A közigazgatási államtitkár feladatkörébe tartozik
a) az  Áht. 33.  § (3)  bekezdés a)  pontja szerinti, fejezeten belül, az  intézmények előirányzatai terhére történő
átcsoportosítás jóváhagyása, egyoldalú jognyilatkozat tétele; a  jóváhagyás a  szakmai felügyeletet ellátó
felsővezetőnek az egyetértésével történik,
b) az  Áht. 10.  § (4a)–(4b)  bekezdése szerinti, a  PM irányítása alá tartozó, gazdasági szervezettel rendelkező
intézmény más PM fejezet irányítása alá tartozó intézmény gazdasági feladatainak ellátására történő kijelölése,
c) az  Áht. 33.  § (3)  bekezdés b)  pont bc)  alpontja szerinti, fejezeti általános tartalék fejezeten belüli
átcsoportosításának jóváhagyása, egyoldalú jognyilatkozat tétele,
d) az  Áht. 33.  § (3)  bekezdés b)  pont ba)–bb) és bd)–bf )  alpontja szerinti, fejezeten belüli előirányzatátcsoportosítás jóváhagyása, egyoldalú jognyilatkozat tétele,
e) az  Áht. 33.  § (4)  bekezdés b)  pontja, az  Ávr. 41.  § (3)  bekezdése szerinti fejezetek közötti megállapodások,
valamint az  Ávr. 9.  § (5)  bekezdés a)  pontja és (5a)  bekezdése szerinti munkamegosztási megállapodások
aláírása,
f ) az  Ávr. 35.  § (1) és (3)  bekezdése szerinti, intézmények és fejezeti kezelésű előirányzatok 30 millió forintot
meghaladó többletbevétele felhasználásának engedélyezése,
g) az Ávr. 56/A. § (1) bekezdése szerinti intézkedési terv jóváhagyása,
h) az  Ávr. 37.  § (2)  bekezdése szerinti előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül túlteljesíthető, a Kormány
engedélyéhez nem kötött fejezeti kezelésű előirányzatok túllépésének kezdeményezése a  gazdálkodásért
felelős helyettes államtitkár javaslatára az SZMSZ-ben delegált címzettnél,
i) az Áht. 30. § (3) bekezdése szerint, az intézmények és fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési bevételeinek
tervezettől történő elmaradása esetén azok csökkentése,
j) az intézményeket és a fejezeti kezelésű előirányzatokat érintő zárolás mértékének meghatározása a Kormány
által a fejezet részére előírt zárolási kötelezettség alapján.
(2) A gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár feladatkörébe tartozik
a) az Ávr. 43. § (2) bekezdése szerinti − a PM igazgatása költségvetés kiemelt előirányzatai közötti − átcsoportosítás
jóváhagyása,
b) az Ávr. 35. § (1) és (3) bekezdése szerinti, a fejezeten belül, az intézmények és a fejezeti kezelésű előirányzatok
30 millió forintot el nem érő többletbevétel felhasználásának engedélyezése,
c) az  Ávr. 35.  § (2)  bekezdése szerinti, intézmények és fejezeti kezelésű előirányzatok többletbevétel
felhasználásának kezdeményezése − közigazgatási államtitkár egyetértése esetén − az SZMSZ-ben delegált
címzettnél,
d) az  Áht. 33.  § (5)  bekezdése szerinti előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó előzetes hozzájárulás
kezdeményezése − közigazgatási államtitkár egyetértése esetén − az SZMSZ-ben delegált címzettnél,
e) a PM igazgatása vonatkozásában az Ávr. 34/A. §-a szerinti előirányzat-növelés jóváhagyása,
f ) az  Ávr. 37.  § (2)  bekezdése szerinti előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül túlteljesíthető, a Kormány
engedélyéhez kötött fejezeti kezelésű előirányzatok – kormányhatározat szerinti – túllépésének
kezdeményezése az SZMSZ-ben delegált címzettnél,
g) az Ávr. 61/D. §-ában meghatározott, az üres álláshelyek számáról és a kapcsolódó személyi juttatásokról szóló
adatszolgáltatás megküldése.
(3) A Fejezeti Költségvetési Főosztály feladatkörébe tartozik
a) a kormányrendelet, a kormányhatározat, a miniszteri döntés, a miniszter által az  SZMSZ-ben delegált
hatáskörben hozott döntés alapján történő előirányzat-módosítás, illetve az előirányzat-átcsoportosítás
végrehajtása,
b) az Ávr. 36. § (1) bekezdése szerinti, fejezeti kezelésű előirányzatok kiadási-bevételi előirányzatának növelése
a  módosított előirányzaton felüli pénzügyileg teljesült összeggel, illetve fejezeti kezelésű előirányzatok
maradványának előirányzatosítása,
c) az  Ávr. 43.  § (1) és (5)  bekezdése szerinti, fejezeti kezelésű előirányzat és központi kezelésű
előirányzat vonatkozásában a  kiemelt előirányzatok és kiemelt előirányzaton belüli rovatok közötti
előirányzat-átcsoportosítás jóváhagyása,
d) az Ávr. 38. §-a szerinti új fejezeti kezelésű előirányzat létrehozása,
e) az Ávr. 132. § (1a) bekezdése szerinti kérelem benyújtása,
f ) a PM – mint fejezetet irányító szerv – hatáskörébe rendelt költségvetési adatszolgáltatások teljesítése,
g) államháztartáson belüli megelőlegezések előirányzatosítása,
h) a fejezeti kezelésű előirányzatok Ávr. 36. § (5) bekezdése szerinti módosítása,
i) a fejezeti kezelésű előirányzatok Áht. 6. § (3) bekezdés a) és d) pontja, valamint (4) bekezdés a) és c) pontja
szerinti bevételi előirányzatának az Áht. 30. § (3) bekezdése szerinti csökkentése.
 (4) Az  Intézményi Gazdálkodási Főosztály feladatkörébe tartozik az  Ávr. 43.  § (2)  bekezdése szerinti − PM igazgatása
költségvetése kiemelt előirányzatain belüli rovatok közötti − átcsoportosítás jóváhagyása.
 (5) Az  (1)–(4)  bekezdésben nem szabályozott előirányzat-átcsoportosítás, illetve előirányzat-módosítás jóváhagyására
a közigazgatási államtitkár jogosult.
 (6) A kezelő, lebonyolító szervekkel és közreműködő szervezetekkel kötött megállapodások aláírására a közigazgatási
államtitkár jogosult. 4. § (1) Többletbevétel keletkezése esetén az intézmények és a fejezeti kezelésű előirányzatok szakmai kezelői a felhasználásra
vonatkozó igényüket a Fejezeti Költségvetési Főosztály részére benyújtják. Az intézmény és a szakmai kezelők által
megküldött kérelemnek tartalmaznia kell a  többletbevétel keletkezésének okát, a  bevétel jellegét, a  tervezett
felhasználás módját, külön megjelölve, ha annak felhasználási célja jogszabály, szerződés, nemzetközi kötelezettség
vagy egyéb okból kötött. A  kérelmeket a  Fejezeti Költségvetési Főosztály megvizsgálja, és szükség esetén
gondoskodik azok engedélyezéséről.
(2) Amennyiben a  többletbevétel felhasználása nem kerül engedélyezésre, a  Fejezeti Költségvetési Főosztály erről
az  érintetteket értesíti. A  Fejezeti Költségvetési Főosztály a  befizetési kötelezettségről történő tájékoztatás
megküldésével egyidejűleg kezdeményezi a szükséges előirányzat-módosítást.
(3) A bevételi előirányzat a többletbevétel felhasználásának engedélyezése után módosítható.
5. § (1) Az Ávr. 34. § (2) bekezdés b) pontja alapján az év közben előre nem látható kiadásokhoz szükséges forrás biztosítása
a  közigazgatási államtitkár jóváhagyásával az  intézmény és a  fejezeti kezelésű előirányzat kötelezettségvállalással
nem terhelt összege terhére is történhet.
(2) Az Áht. 47. § (1) bekezdése alapján a PM irányítása alá tartozó intézmények részére év közben a gazdálkodásért felelős
helyettes államtitkár kezdeményezésére a közigazgatási államtitkár befizetési kötelezettséget írhat elő.
(3) A  befizetési kötelezettség felhasználását az  SZMSZ-ben delegált címzettnél a  gazdálkodásért felelős helyettes
államtitkár kezdeményezi a közigazgatási államtitkár jóváhagyásával.
(4) Az  Áht. 47.  § (1)  bekezdése szerinti engedély alapján a  befizetési kötelezettséget az  év közben jelentkező
többletfeladatok ellátására és az év közben előre nem látható kiadásokra lehet felhasználni.
(5) A  Kincstár részére benyújtásra kerülő és az  előirányzat-módosítások végrehajtását kezdeményező nyomtatványok
elkészítése és rögzítése a Fejezeti Költségvetési Főosztály feladata.
(6) A  költségvetés végrehajtása során az  intézményi, a  fejezeti kezelésű előirányzatokról és a  központi kezelésű
előirányzatokról, azok módosításairól, valamint az  intézmények irányítási jogkörben történő előirányzatmódosításairól és felhasználásáról a Fejezeti Költségvetési Főosztály nyilvántartást vezet.
(7) Az előirányzat-módosításokkal összefüggésben az Ávr. 41. § (4) bekezdése és 44. § (1) bekezdése szerinti pénzügyi
ellenjegyzési feladatokat az  Ávr. 55.  § szabályainak megfelelően – a  (8)  bekezdésben meghatározott kivétellel –
a  Fejezeti Költségvetési Főosztály vezetője, akadályoztatása esetén, vagy ha a  tisztség nincs betöltve a  Fejezeti
Költségvetési Főosztály főosztályvezető-helyettese látja el.
(8) A (7) bekezdés szerinti pénzügyi ellenjegyzési feladatokat az Áht. 33. § (4) bekezdés b) pontja szerinti fejezetek közötti
megállapodások esetén – amennyiben a megállapodásban szereplő előirányzat-átcsoportosítás érinti a PM igazgatása
költségvetési előirányzatait – a  Fejezeti Költségvetési Főosztály vezetője és az  Intézményi Gazdálkodási Főosztály
vezetője együttesen látja el. A Fejezeti Költségvetési Főosztály vezetője, illetve az Intézményi Gazdálkodási Főosztály
vezetője akadályoztatása esetén, vagy ha a  tisztség nincs betöltve, helyettesítésüket pénzügyi ellenjegyzőként
a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár által kijelölt kormánytisztviselő látja el.
4. Költségvetési beszámolás, zárszámadás, költségvetési maradvány megállapítása, felhasználása
6. § (1) A  költségvetés teljesítéséről készülő időközi mérlegjelentés és éves költségvetési beszámolók, valamint
a zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás tekintetében a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár irányító
szervi hatáskörben meghatározza a  beszámolók és az  adatszolgáltatás beküldési határidejét. Az  intézmények
esetében, a  fejezeti kezelésű előirányzatoknál és a  központi kezelésű előirányzatoknál a  gazdálkodásért felelős
helyettes államtitkár meghatározza a  szöveges indokolás részletes szabályait, a  kötelezően előírtakon túlmenő
adatszolgáltatást.
(2) A  fejezeti kezelésű előirányzatok, a  központi kezelésű előirányzatok és az  intézmények időközi mérlegjelentését
és éves költségvetési beszámolóit, zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatását a Fejezeti Költségvetési Főosztály
vizsgálja felül.
(3) Az  értékelést követően a  fejezeti kezelésű előirányzatok, a  központi kezelésű előirányzatok és a  PM igazgatása
költségvetési beszámolóját a  közigazgatási államtitkár, a  fejezet irányítása alá tartózó intézmények költségvetési
beszámolóját a  gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár hagyja jóvá. A  jóváhagyásról a  Fejezeti Költségvetési
Főosztály − az elfogadott beszámolási dokumentáció visszaküldésével − értesíti az intézmény vezetőjét.
(4) A fejezeti kezelésű előirányzatok, a központi kezelésű előirányzatok és a PM igazgatása beszámolóját a szerv gazdasági
vezetőjeként a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár, a szerv vezetőjeként pedig a közigazgatási államtitkár írja
alá.
(5) Az Ávr. 152. § (1) bekezdése alapján a fejezet maradvány elszámolását a Fejezeti Költségvetési Főosztály koordinálja,
és a maradvány elszámolása számadatainak felülvizsgálatát követően a fejezeti szintű, összesített adatokat előkészíti
a közigazgatási államtitkár részére jóváhagyásra.
(6) A zárszámadással kapcsolatos feladatokat a Fejezeti Költségvetési Főosztály koordinálja.
5. Az Ávr. 172/A. §-a szerinti kötelezettség teljesítése
7. § (1) Az Ávr. 172/A. § (1) bekezdése szerinti adatszolgáltatás érdekében a Fejezeti Költségvetési Főosztály minden hónap
5. napjáig teljesítendő adatszolgáltatást kér a fejezeti kezelésű előirányzatok szakmai kezelőjétől és az intézményektől.
(2) A  Fejezeti Költségvetési Főosztály az  (1)  bekezdés szerint beküldött adatokat ellenőrzi és egyezteti a  szakmai
kezelőkkel és az intézményekkel.
(3) Az Ávr. 172/A. § (1) bekezdése szerinti adatszolgáltatás jóváhagyását a Fejezeti Költségvetési Főosztály végzi.
 (4) Az  Ávr. 172/A.  § (2) és (3)  bekezdése szerinti befizetési kötelezettség esetén a  Fejezeti Költségvetési Főosztály
az Ávr. 172/A. § (6) bekezdése szerinti befizetési kötelezettség összegének megállapítását követően 30 napon belül
a (3) bekezdés szerinti adatszolgáltatás és a tényadatok figyelembevételével javaslatot tesz az egyes fejezeti kezelésű
előirányzatokat és az  intézményeket terhelő befizetési kötelezettség összegére, amelyet a  gazdálkodásért felelős
helyettes államtitkár döntésre terjeszt elő a közigazgatási államtitkár részére.
(5) A  Fejezeti Költségvetési Főosztály a  (4)  bekezdés szerinti döntésről tájékoztatja a  fejezeti kezelésű előirányzatok
szakmai kezelőjét és az intézményeket.
6. Vegyes rendelkezések 8. § (1) Az intézmények törzskönyvi nyilvántartásba vételéről, valamint a törzskönyvi nyilvántartás adatait érintő változások
− ideértve a nyilvántartásból való törlést is − átvezetéséről a Fejezeti Költségvetési Főosztály gondoskodik.
(2) A Fejezeti Költségvetési Főosztály gondoskodik a jogszabályokban előírt adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséről,
szükség szerint az adatok bekéréséről.
7. Záró rendelkezések 9. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
10. § Hatályát veszti a  fejezetet irányító szerv vezetőjének hatáskörébe utalt jogok gyakorlásáról szóló 8/2017. (III. 10.)
NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 pénzügyminiszter


text:
463/2018. (X. 16.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Dr. Horváth Ildikót 2018. október 16-ai hatállyal az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. október 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
322/2016. (X. 27.) Korm. rendelete a Szakképzési Hídprogramban részt vevő tanulók ösztöndíjáról, valamint a részt vevő pedagógusok pótlékáról.
A Kormány a  szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 88.  § (7)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A Szakképzési Hídprogramban részt vevő tanulók ösztöndíja
1. § (1) A  Szakképzési Hídprogramban részt vevő tanuló (a  továbbiakban: tanuló) a  tanulói jogviszonya fennállása alatt
a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény (a továbbiakban: Szt.) 24/A. § (6) bekezdésében foglaltak alapján
évfolyamonként legfeljebb két tanéven keresztül ösztöndíjban részesül. A  jogosultság az  adott tanítási év végéig
vagy a tanulói jogviszony megszűnéséig tart, a (4) és (5) bekezdésben foglaltak figyelembevételével.
(2) Az  ösztöndíj mértéke a  (3)  bekezdésben rögzített kivétellel a  Szakképzési Hídprogram első évfolyamán havonta
8 ezer forint, második évfolyamán havonta 10 ezer forint.
(3) Ha a  tanuló a  tanulmányi követelmények nem teljesítése miatt évfolyamot ismétel, az  ösztöndíj mértéke
a  Szakképzési Hídprogram megismételt első évfolyamán havonta 4 ezer forint, megismételt második évfolyamán
havonta 5 ezer forint.
(4) A  Szakképzési Hídprogram első évfolyamát a  tanítási év végéig sikeresen teljesítő tanuló további – a  (2), illetve
a  (3)  bekezdés szerinti, az  adott évfolyamra meghatározott összeg alapján számított – kéthavi ösztöndíjat kap
az első évfolyam teljesítését igazoló bizonyítvány kiállítását követő második hónap 28. napjáig.
(5) A  Szakképzési Hídprogram második évfolyamát követően a  részszakképesítés megszerzésére irányuló komplex
szakmai vizsgát, továbbá az alapfokú iskolai végzettséggel nem rendelkező tanulók esetén a záróvizsgát sikeresen
teljesítő tanuló további – a  (2), illetve a  (3)  bekezdés szerinti, az  adott évfolyamra meghatározott összeg alapján
számított – kéthavi ösztöndíjat kap egy összegben, a vizsgákat követő második hónap 28. napjáig.
(6) A  tanuló a  tanítási év azon hónapjaira vonatkozóan jogosult ösztöndíjra, amely hónapban a  tanulói jogviszonya
fennállt, a 2. §-ban foglalt kivételekkel.
2. § (1) Ha a  tanuló tanulói jogviszonya tanítási év közben szűnik meg, tanulói jogviszonya megszűnésének hónapját
megelőző hónapra vonatkozóan jogosult utoljára ösztöndíjra.
(2) A tanuló nem jogosult a 3. § (4) bekezdése szerint fizetendő ösztöndíjra, ha a tanulói jogviszonya a tanítási félév első
vagy második hónapja folyamán megszűnt.
(3) A  tanuló nem jogosult ösztöndíjra arra a  hónapra vonatkozóan, amelyben igazolatlanul mulasztott tanórái száma
az adott tanévben eléri a tizenöt tanórát.
(4) A  tanuló nem jogosult ösztöndíjra attól a  hónaptól kezdődően, amelyben igazolatlan mulasztásai száma eléri azt
a  nevelési-oktatási intézmények működéséről és a  köznevelési intézmények névhasználatáról szóló miniszteri
rendeletben meghatározott mértéket, amely fölött a nem tanköteles tanuló tanulói jogviszonyát meg kell szüntetni.
3. § (1) Az  ösztöndíj folyósításával kapcsolatos feladatokat a  Szakképzési Hídprogramban közreműködő szakképzési
centrum vagy szakképző iskola (a továbbiakban együtt: szakképző iskola) látja el.
(2) A  szakképző iskola a  tanuló részére az  ösztöndíjat banki átutalással folyósítja. Ha a  tanuló nem rendelkezik saját
fizetési számlával és
a) a tanuló kiskorú, vagy a nagykorú tanuló cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes, az ösztöndíjat
a tanuló törvényes képviselőjének a fizetési számlájára,
b) a tanuló nagykorú és cselekvőképes, a tanuló írásbeli kérelmére vele azonos lakcímen élő szintén nagykorú
személy fizetési számlájára
kell folyósítani. (3) A szakképző iskola az ösztöndíjat havonta, az ösztöndíjra jogosultsággal érintett hónapot követő hónap 28. napjáig
folyósítja a tanuló részére, az 1. § (4)–(5) bekezdésében és a (4) bekezdésben foglalt kivételekkel.
(4) A  Szakképzési Hídprogram első évfolyamának első két hónapjára járó ösztöndíj a  tanítási félév harmadik
hónapjának 28. napjáig egy összegben kerül átutalásra.
(5) Ha a szakképző iskola önellenőrzés keretében, vagy valamely más szerv vagy személy jelzése alapján megállapítja,
hogy
a) az arra jogosult tanuló részére nem folyósított vagy
b) az arra nem jogosult tanuló részére folyósított
ösztöndíjat, köteles haladéktalanul intézkedni az ösztöndíj folyósítása, vagy visszafizetése érdekében.
2. A Szakképzési Hídprogramban részt vevő pedagógusok pótléka
4. § (1) A  Szakképzési Hídprogramban részt vevő pedagógusnak az  Szt. 24/A.  § (6)  bekezdésében foglaltak alapján járó
pótlék (a továbbiakban: pótlék) alapja
a) a Szakképzési Hídprogram első évfolyamán tanulónként havi bruttó 8 ezer forint,
b) a Szakképzési Hídprogram második évfolyamán tanulónként havi bruttó 10 ezer forint.
(2) A pótlékot a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 62. § (6) bekezdése alapján a pedagógus nevelésseloktatással lekötött munkaidejébe beszámító, a  Szakképzési Hídprogram megvalósításával összefüggő tanórai
és egyéb foglalkozások (a  továbbiakban: óraszám) − ideértve az  egyéni és kiscsoportos foglalkozásokat is −
arányában félévenként kell megállapítani a  Szakképzési Hídprogramban részt vevő pedagógusok között elosztva,
az 1. mellékletben részletezett módon, figyelembe véve a (4) bekezdésben foglaltakat.
(3) A  részt vevő pedagógusok tekintetében a  pótlék számítását a  Szakképzési Hídprogramban szervezett
osztályonként kell elvégezni. Egy pedagógus több osztály által is jogosult lehet pótlékra, ez esetben a havi pótlékát
az osztályonként számított pótlékok összegeként kell megállapítani.
(4) Ha a pedagógus osztályfőnöki munkakört is betölt, a (2) bekezdés szerint számított óraszámot eggyel növelni kell
a  pótlék számításakor. Az  összes óraszámot az  osztályban tanító pedagógusoknak az  adott osztályban teljesített
óraszámának összegéhez egyet hozzáadva kell kiszámítani.
(5) Az  első évfolyamban tanító pedagógus további kéthavi pótlékra jogosult, melynek a  (2)  bekezdés szerinti
számításakor az általa tanított, az első évfolyamot teljesített tanulók számát kell figyelembe venni. A folyósítás egy
összegben, a tanítási év lezárását követő második hónap 28. napjáig történik.
(6) A  második évfolyamban tanító pedagógus további kéthavi pótlékra jogosult, melynek a  (2)  bekezdés szerinti
számításakor az  általa tanított, a  Szakképzési Hídprogramot lezáró, a  részszakképesítés megszerzésére irányuló
komplex szakmai vizsgát, továbbá az alapfokú iskolai végzettséggel nem rendelkező tanulók esetén a záróvizsgát
teljesített tanulók számát kell figyelembe venni. A folyósítás egy összegben a tanítási év lezárását követő második
hónap 28. napjáig történik.
(7) Egy pedagógus több osztályra vonatkozóan is jogosult lehet az  (5) és (6)  bekezdés szerinti pótlékra, ez  esetben
az (5) és (6) bekezdés szerinti pótlékát az osztályonként számított pótlékok összegeként kell megállapítani.
5. § (1) A pedagógus pótlékát évfolyamonként két, egyenként öthónapos időszakra kell megállapítani,
a) az első évfolyam szeptember–január hónapjaira az október 15-én,
b) a második évfolyam szeptember–január hónapjaira a szeptember 1-jén,
c) a február–június hónapokra a február 1-jén
tanulói jogviszonnyal rendelkező tanulók számát figyelembe véve.
(2) A  munkáltató a  pedagógust az  e  rendelet alapján számára járó pótlék összegéről, az  annak kiszámításakor
figyelembe vett adatokról és a kiszámítás módjáról,
a) az (1) bekezdés a) pontja szerinti időszakra nézve október 31. napjáig,
b) az (1) bekezdés b) pontja szerinti időszakra nézve szeptember 15. napjáig,
c) az (1) bekezdés c) pontja szerinti időszakra nézve február 15. napjáig
írásban tájékoztatja.
(3) A  szakképző iskola a  pótlékot havonta, a  pótlékra jogosultsággal érintett hónapot követő hónap 28. napjáig
folyósítja a pedagógus részére, a (4) bekezdésben foglalt kivétellel.
(4) Az  első évfolyam első két hónapjára járó pótlék a  tanítási félév harmadik hónapjának 28. napjáig egy összegben
kerül átutalásra.
3. A támogatás igénylése, elszámolása, ellenőrzése 6. § (1) A szakképző iskola a Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprésze (a továbbiakban: NFA képzési alaprész) terhére
a pedagógus pótlék, és az ösztöndíj formájában nyújtott támogatás biztosításának céljából támogatásra jogosult.
(2) A  szakképző iskolát az  ösztöndíj folyósításából eredő többletfeladatai ellátására és az  ezzel összefüggésben
felmerülő költségek fedezetére az általa kifizetett ösztöndíj 2 százalékának megfelelő lebonyolítási díj illeti meg.
(3) A  szakképző iskola az  e  rendeletben meghatározott feladatai ellátásához szükséges forrás igényléséhez
a 2. melléklet szerinti igénylő lapot
a) a szeptember 1-jétől január 31-éig terjedő időszakra szeptember 15-éig,
b) a február 1-jétől augusztus 31-éig terjedő időszakra február 15-éig
nyújtja be a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal (a továbbiakban: NSZFH) részére.
(4) A  (3)  bekezdés szerint benyújtott igénylés alapján az  NSZFH támogatási szerződést köt a  szakképző iskolával.
Az  NSZFH a  támogatási szerződés alapján és az  (5)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével az  adott félévre
vonatkozóan előfinanszírozással biztosítja a támogatást.
(5) A szakképző iskola az adott félévre kapott támogatásról köteles elszámolni. A szakképző iskola a 3. melléklet szerinti
elszámoló lapot a  következő félévre vonatkozó igénybejelentésével együtt – a  (3)  bekezdésben meghatározott
időpontoknak megfelelően –nyújtja be az NSZFH részére. Az NSZFH 8 napon belül dönt az elszámolásról, és annak
elfogadása esetén folyósítja a következő félévre járó támogatást a szakképző iskola részére.
7. § (1) A  szakképző iskola rendelkezésére bocsátott összeg felhasználásának, valamint az  ösztöndíj és a  pótlék
folyósításának ellenőrzését az NSZFH végzi.
(2) A  tárgyévi ellenőrzésekről, a  foganatosított intézkedésekről és azok eredményéről az  NSZFH a  szakképzésért
és felnőttképzésért felelős minisztert – az  NFA képzési alaprésze terhére az  adott évben külön jogszabály alapján
nyújtott egyéb támogatások ellenőrzéséről benyújtott beszámoló keretein belül – legkésőbb a tárgyévet követő év
február 15. napjáig tájékoztatja.
(3) A szakképző iskolát − a rendelkezésére bocsátott összeg jogszabálysértő vagy nem rendeltetésszerű felhasználása
esetén − terhelő visszafizetési és kamatfizetési kötelezettség nem érinti a  tanulót megillető ösztöndíj, illetve
a pedagógust megillető pótlék folyósítását.
4. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
9. § (1) A  Szakképzési Hídprogram első évfolyamán tanulónak első alkalommal a  2016/2017. tanévben 2017. január 15-i
határidővel kell ösztöndíjat fizetni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti határidőig fizetendő ösztöndíjra az  a  tanuló jogosult, akinek 2017. január 1-jén
a Szakképzési Hídprogramban részt vevő tanulóként fennáll a tanulói jogviszonya a szakképző iskolával.
(3) A (2) bekezdés szerinti tanuló az (1) bekezdésben foglalt határidőig egy összegben legfeljebb négyhavi ösztöndíjra
jogosult, figyelembe véve a  tanulói jogviszony keletkezésének időpontját, valamint az  1–2.  §-ok ösztöndíj
jogosultságra vonatkozó szabályait.
(4) A  Szakképzési Hídprogramban részt vevő pedagógust a  2016/2017-es tanév első három hónapjára megillető
pótlékot 2016. december 28-i határidővel egy összegben kell kifizetni.
(5) A  munkáltató az  5.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti tájékoztatást első alkalommal a  2016/2017. tanévben
a Szakképzési Hídprogramban részt vevő pedagógusok részére az e rendelet hatálybalépését követő hetedik napig
adja meg.
(6) A  6.  § (3)  bekezdés a)  pontja szerinti igénylések benyújtásának határideje a  2016/2017. tanévben az  e  rendelet
hatálybalépését követő hetedik nap.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1026/D/2006. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz alapján, valamint jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálata tárgyában meghozta az alábbi
Az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt, valamint a jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizs-
gálatára irányuló kérelmet érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja. I n d o k o l á s
1. Az indítványozó alkotmányjogi panaszt nyújtott be a
Békés Megyei Bíróság 3. Mpkf. 25.191/2006/3. számú, a
Gyulai Munkaügyi Bíróság 3. Mpk.50.029/2006/2. számú
és a Szegedi Ítélőtábla Pkf.III.20.349/2006/2. számú végzései alapján. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1)–(2) bekezdése értelmében az alkotmányjogi panasz egyik feltétele, hogy a panaszos a jogorvoslati lehetőségeit kimerítse.
Az alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet benyújtani. Jelen
ügyben elsőként az állapítható meg, hogy a Békés Megyei
Bíróság 3. Mpkf. 25.191/2006/3. számú, a Gyulai Munkaügyi Bíróság 3. Mpk.50.029/2006/2. számú végzései ellen
fellebbezésnek volt helye, ezért e döntésekre az Abtv. jelzett szabályai szerint alkotmányjogi panasz nem alapítható.
2. A Szegedi Ítélőtábla Pkf.III.20.349/2006/2. számú
végzése jogerős döntés, s megállapítható, hogy az indítványozó a panaszt határidőben nyújtotta be. Az Abtv. 48. §
(1) bekezdése alapján az alkotmányjogi panasz további
feltétele, hogy a jogsérelem az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következzen be. Az indítványozó
panaszában több jogszabály alkotmányossági vizsgálatát
is megjelöli, így: a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi
III. törvény 28. §-át, 43. § (1)–(2) bekezdést, 228. §
(3)–(4) bekezdést, 240. § (1) bekezdését, 341. § d) pontját,
valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi XCL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 109. § (2) bekezdést, továbbá a Polgári
perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról
és az egyes közigazgatási nemperes eljárásokban alkalmazandó szabályokról szóló 2005. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Módtv.) 3. § (1) és (3) bekezdését. Az ügy
irataiból megállapítható, hogy a Szegedi Ítélőtábla
Pkf.III.20.349/2006/2. számú végzésében az indítványozó
által jelölt rendelkezések közül a Ket. 109. § (2) bekezdését és a Módtv. 3. § (1) és (3) bekezdését alkalmazta, így az
alkotmányjogi panasz alapjául csak e rendelkezések vehetők figyelembe.
3. Az Abtv. 22. § (2) bekezdése által támasztott tartalmi
követelmények szerint az indítványnak a kérelem alapjául
szolgáló ok megjelölése mellett határozott kérelmet kell
tartalmaznia. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint ez
azt jelenti, hogy az indítványozónak meg kell jelölnie
nemcsak a jogszabályt, hanem a jogszabálynak azt a konkrét rendelkezését, amelyet az Alkotmánynak ugyancsak
valamely konkrét rendelkezésébe ütközőnek tart
(440/B/1993. AB végzés, ABH 1993, 910.; 346/D/1998.
AB határozat, ABH 2003, 1054, 1058.; 6/D/2000. AB vég
zés, ABH 2005, 1583, 1584.). Az Alkotmánybíróság arra
is rámutatott, hogy nem elegendő az Alkotmány egyes rendelkezéseire hivatkozni, az indítványban meg kell indokolni, hogy az Alkotmány egyes felhívott rendelkezéseit a
megsemmisíteni kért jogszabály miért és mennyiben sérti
(472/B/2000. AB végzés, ABH 2001, 1655.; 494/B/2002.
AB végzés, ABH 2002, 1783, 1784.).
Jelen ügyben megállapítható, hogy a Ket. 109. § (2) bekezdését és a Módtv. 3. § (1) és (3) bekezdését érintően az
indítvány nem tartalmaz olyan, az alkotmányossági vizsgálat alapjául szolgáló indokot, amely a Szegedi Ítélőtábla
Pkf.III.20.349/2006/2. számú végzésének figyelembevételével az Alkotmánybíróság érdemi normakontroll eljárását megalapozná. Az indítványban foglalt határozott kérelem ugyanis a megjelölt egyedi bírósági döntés(ek) megsemmisítésére irányul, amelyre azonban az Alkotmánybíróságnak nincs hatásköre, még az Abtv. 48. §-ában foglalt
alkotmányjogi panasz hatáskörben sem.
Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü határozat (a továbbiakban: Ügyrend; ABK 2009. január, 3.) 29. § e) pontja
értelmében az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt visszautasítja, ha az nem felel meg az Abtv. 48. §
(1) és (2) bekezdésében foglalt feltételeknek. Az Alkotmánybíróság e végzés 1–3. pontjai szerint megállapította,
hogy az alkotmányjogi panasz az érdemi vizsgálat feltételeinek nem felel meg, ezért azt visszautasította.
Végezetül az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy az
Abtv. 22. § (2) bekezdésbe foglalt, az indítvánnyal szemben támasztott határozott kérelem követelménye az Ügyrend 21. §-ának megfelelően az Alkotmánybíróság hatáskörére is vonatkozik. Az indítványozó az alkotmányjogi
panaszt „másodlagosan” utólagos normakontroll hatáskörben is kéri elbírálni. Az indítványozók indokolás nélküli
kérelme az eljárás lefolytatására a törvényi feltételeknek
nem felel meg, ezért az Alkotmánybíróság az indítványt
e tekintetben is visszautasította.
Budapest, 2010. január 18. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
52/2014. (II. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – dr. Szabó Stefániát
kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2013. szeptember 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1415/2019. (VII. 10.) Korm. határozata a Józsefvárosi strand- és gyógyfürdő beruházás előkészítésének támogatása érdekében fejezetek közötti átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 11. Budapest és a fővárosi agglomeráció fejlesztése jogcímcsoportnak a 14. Budapest és
a fővárosi agglomeráció fejlesztésével kapcsolatos feladatok támogatása jogcímmel történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
 2. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 200 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
– a  Józsefvárosi strand- és gyógyfürdő beruházás előkészítésének támogatása érdekében – a  Kvtv. 1.  melléklet
IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 3. A  helyi önkormányzatok felhalmozási célú kiegészítő
támogatásai cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 11. Budapest és a  fővárosi agglomeráció fejlesztése jogcímcsoport, 14. Budapest és
a fővárosi agglomeráció fejlesztésével kapcsolatos feladatok támogatása jogcím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
 3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a 2. pont szerinti forrás felhasználása érdekében támogatói
okiratot bocsásson ki a  Budapest Gyógyfürdői és Hévizei Zártkörűen Működő Részvénytársaság részére
az  elszámolási kötelezettség kikötésével, a  fel nem használt támogatási összeg tekintetében visszafizetési
kötelezettséggel, a 2. pontban nyújtott forrás terhére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2. pont szerinti forrás átcsoportosítását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2014. (II. 28.) KüM közleménye a Magyarország és a Koszovói Köztársaság között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén, Pristinában, 2013. október 3-án aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2013. CLXXXVII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2013. évi CLXXXVII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2013. november 21-i, 193. számában kihirdetett, a Magyarország
és a Koszovói Köztársaság között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról
a jövedelem- és a vagyonadók területén, Pristinában, 2013. október 3-án aláírt Egyezmény 30. Cikk 1. és 2. bekezdése
az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„1. A Szerződő Államok diplomáciai úton értesítik egymást arról, hogy az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges
belső követelményeknek eleget tettek.
2. Az Egyezmény az 1. bekezdésben említett értesítések közül a későbbinek a kézhezvételét követő 30. napon lép
hatályba…”
A későbbi értesítő jegyzék kézhezvételének napja: 2014. február 10.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2014. március 12.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  2013. évi CLXXXVII. törvény 4.  § (3)  bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország és a  Koszovói Köztársaság között a  kettős adóztatás elkerüléséről és az  adóztatás kijátszásának
megakadályozásáról a  jövedelem- és a  vagyonadók területén, Pristinában, 2013. október 3-án aláírt Egyezmény
kihirdetéséről szóló 2013. évi CLXXXVII. törvény 2. és 3. §-a 2014. március 12-én, azaz kettőezer-tizennégy március
tizenkettedikén lép hatályba.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
2018. XIV. törvény az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulási megállapodás, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek kihirdetéséről (A Megállapodás Magyarország vonatkozásában nemzetközi jogilag 2005. március 1-jén lépett hatályba.) (Az 1. Jegyzőkönyv Magyarország vonatkozásában nemzetközi jogilag 2005. november 1-jén lépett hatályba.) (A 2. Jegyzőkönyv Magyarország vonatkozásában nemzetközi jogilag 2010. december 1-jén lépett hatályba.) (A 3. Jegyzőkönyv Magyarország vonatkozásában nemzetközi jogilag 2013. július 1-től ideiglenesen alkalmazandó.).
1. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulási
megállapodást (a továbbiakban: Megállapodás) e törvénnyel kihirdeti.
2. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövegét az 1. melléklet tartalmazza.
3. § Az Országgyűlés a  Ciprusi Köztársaság, a  Cseh Köztársaság, az  Észt Köztársaság, a  Lett Köztársaság, a  Litván
Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén
Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel az  egyrészről az  Európai Közösség és tagállamai,
másrészről a  Chilei Köztársaság közötti társulási megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvet (a  továbbiakban:
1. Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
4. § Az 1. Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövegét a 2. melléklet tartalmazza.
5. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulási
megállapodáshoz a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából
csatolt jegyzőkönyvet (a továbbiakban: 2. Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
6. § A 2. Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövegét a 3. melléklet tartalmazza.
7. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulási
megállapodáshoz a  Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt
jegyzőkönyvet (a továbbiakban: 3. Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
8. § A 3. Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövegét a 4. melléklet tartalmazza.
9. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A  3. Jegyzőkönyvnek a  3. Jegyzőkönyv 14.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott hatálybalépése naptári napját
a külpolitikáért felelős miniszter – annak ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett
közleményével állapítja meg.
10. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
10/2015. (I. 30.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter javaslatára
Ambrus Ilonát a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárává – 2015. január 22-ei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
27/2003. (V. 30.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendeleti előírás felülvizsgálatára irányuló kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Gyula Város
Önkormányzatának a települési szilárd hulladékkal kap
csolatos hulladékkezelési helyi közszolgáltatásról szóló
31/2002. (VI. 28.) rendeletének 3. sz. melléklete alkotmányellenes, ezért ezt az előírást 2003. augusztus 1-jei
hatállyal megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. A Békés Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője — mivel
a törvényességi ellenőrzés körében kiadott felhívásával a
gyulai képviselő-testület csak részben értett egyet — Gyula
Város Önkormányzatának a települési szilárd hulladékkal
kapcsolatos hulladékkezelési helyi közszolgáltatásról
szóló 31/2002. (VI. 28.) rendelete (a továbbiakban: Ör.)
3. sz. melléklete alkotmányellenességének megállapítását
és megsemmisítését kérte.
Az indítványozó álláspontja szerint a kifogásolt rendelkezés ellentétes a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt.) 25. § (1) bekezdésével és a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj
megállapításának részletes szabályairól szóló 242/2000.
(XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm.r.) 7. §
(1) bekezdésével, s ezért sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében foglaltakat is.
Az indítványozó úgy vélte, hogy a támadott előírás ellentétes a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Ptk.) 201. §-ában meghatározott szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének elvével is,
mivel a rendelkezésre állási alapdíj szabályozásával a közszolgáltatást igénybe vevőket ,,megfosztja attól a lehetőségtől, hogy a tényleges szemétkibocsátás mértékéhez igazodva fizessék az elvégzett szolgáltatás díját’’.
II. Az Alkotmánybíróság a rendelkező részben foglalt döntését a következő jogszabályi előírásokra alapozta:
Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése szerint a helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely
nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal. A
helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
(a továbbiakban: Ö tv.) 16. § (1) bekezdése értelmében a
képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi
társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására alkot rendeletet.
A Hgt. 21. § (1) bekezdés így rendelkezik: ,,A települési
önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként
az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék
kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.’’
A Hgt. 23. § f) pontjának megfelelően a települési önkormányzat képviselő-testülete rendeletben állapítja meg
,,az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost
terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges
kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét’’.
A Hgt. 25. § (1) bekezdése — a hulladékkezelési közszolgáltatási díjra vonatkozóan — a következő szabályozást tartalmazza:
,,A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással
arányosan, a) a közszolgáltatás jellegét,
b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét,
c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony
működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a
működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket — beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően
felmerülő, a szolgáltatás ellátáshoz szükséges beruházások
költségeit —, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén
a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő
monitorozás költségeit külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni.’’
A Ptk. 201. §-a kimondja:
,,(1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért — ha a szer
ződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem
következik — ellenszolgáltatás jár.
(2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül,
hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné, a
szerződés megkötésének időpontjában feltűnően nagy az
értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja.’’
A Korm.r. 7. § (1)—(4) bekezdése a hulladékkezelési
közszolgáltatási díj megállapítására vonatkozó szabályokat állapít meg:
,,(1) A közszolgáltatási díj megállapítása — a díj kiszámítására vonatkozó előírások alapján — általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik. Az egységnyi díjtételt a 6. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott indokolt költségek, ráfordítások és
a 6. § (3) bekezdése szerinti nyereség összege és a várható
szolgáltatási mennyiség hányadosaként kell megállapítani.
(2) Az egységnyi díjtételek a következők:
a) a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszol
gáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve
az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerinti
meghatározott díja;
b) a települési folyékony hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a folyékony hulladék egységnyi térfogatának szippantási díja.
(3) A (2) bekezdés szerinti egységnyi díjtételek — elkülönítve — tartalmazzák a hulladék szállításának, begyűjtésének, szelektív gyűjtésének és — az utógondozásra, illetve
monitorozásra is kiterjedő — ártalmatlanításának költségeit is. (4) A fizetendő közszolgáltatási díj az egységnyi díjtétel
és a szolgáltatás mennyiségének, illetve gyakoriságának a
szorzata.’’
Az Ör.-nek az indítványban támadott 3. sz. melléklete a
következőket írja elő:
,,A hulladékszállítás díjának képzésére vonatkozó előírás és a hulladékszállítás 2002. augusztus 1-jétől érvényes
nettó díjai:
Rendelkezésre állás alapdíja:
— családi ház: 560 Ft + Áfa/hó (8 hónapon
keresztül),
280 Ft + Áfa/hó (november 1—február 28);
— tömblakás: 480 Ft + Áfa/hó (egész évben).
Fajlagos hulladékkezelési díj:
— háztartási hulladék: 0,45 Ft+ Áfa/liter;
— zöld hulladék: 0,20 Ft + Áfa/liter.
Zsákos szemétszállítás:
— városi zsákos: 161 Ft + Áfa/zsák;
— városerdei zsákos: 340 Ft + Áfa/zsák.
Díjképzés:
Díj = rendelkezésre állás díja + hulladékkezelési díj.
Hulladékkezelési díj = edényzet térfogata× ürítési gya
koriság × fajlagos hulladékkezelési díj’’ III. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az indítvány a
következők miatt megalapozott:
1. A Hgt. 21. § idézett (1) bekezdése alapján a települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként
az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék
kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást szervez és
tart fenn. A Hgt. 23. § f) pontja pedig a rendeletalkotási
felhatalmazáson túl mellőzhetetlen előírásokat is tartalmaz a képviselő-testület számára a díjmegállapításhoz. A
Hgt. 25. § (1) bekezdése szerint a hulladékkezelési közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan,
a közszolgáltatás jellegét, a kezelt hulladék mennyiségét és
minőségét, a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz
és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket alapul véve a külön jogszabályban meghatározottak szerint kell megállapítani.
A Korm.r. 7. §-a szerint a közszolgáltatási díj megállapítása az általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi
díjtételek meghatározásával történik. Az egységnyi díjtétel
a gyűjtőedény egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra
átvett hulladék tömege vagy térfogata szerint meghatározott díj lehet.
Az Ör. 3. sz. melléklete a hulladékszállítási díjtételeket
nem kizárólag a gyűjtőedényzet egyszeri kiürítési díja,
illetve az elszállításra átvett hulladék tömege vagy térfogata alapján határozta meg, hanem ún. rendelkezésre állási
alapdíjat is meghatározott.
Az Alkotmánybíróság már korábban is megállapította,
hogy ,,a felhatalmazás kereteinek túllépése — a jogforrási
hierarchia rendjének megsértésén keresztül — alkotmányellenességet eredményez.’’ [19/1993. (III. 27.) AB határozat, ABH 1993, 431, 433.], továbbá ,,egy felhatalmazáson
alapuló jogszabály akkor alkotmányos, ha nem lépi túl (...)
az Alkotmány szerinti, valamint a felhatalmazó jogszabály
által meghatározott törvényi szintű keretet.’’ (551/B/1993.
AB határozat, ABH 1995, 840, 841, 842.)
Mivel a vizsgált önkormányzati szabályozás a magasabb
jogszabályi előírások kereteit túllépte, azokkal ellentétes
szabályozást tartalmaz, sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését is. Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság a
támadott szabályozást alkotmányellenessé nyilvánította és
megsemmisítette.
2. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint, ha az indítvánnyal támadott jogszabályt vagy annak
egy részét az Alkotmány valamely rendelkezésébe ütközőnek minősíti, és ezért azt megsemmisíti, akkor további
alkotmányi, illetve valamely, a vizsgált előírásnál magasabb szintű esetleges sérelmét — a már megsemmisített
jogszabályi rendelkezéssel összefüggésben — érdemben
nem vizsgálja. [4/1996. (II. 23.) AB határozat, ABH 1996,
37, 44; 61/1997. (XI. 19.) AB határozat, ABH 1997, 361,
364; 15/2000. (V. 24.) AB határozat, ABH 2000, 420, 423;
16/2000. (V. 24.) AB határozat, ABH 2000, 425, 429.]
Mivel az Alkotmánybíróság az Ör. eljárás alá vont szabályozását a vázoltaknak megfelelően alkotmányellenessé
nyilvánította és megsemmisítette, ezért annak a Ptk.
201. §-ába való ütközését nem vizsgálta.
3. Az Alkotmánybíróság a sérelmezett előírás megsemmisítésének határidejét úgy állapította meg, hogy az önkormányzatnak kellő idő álljon rendelkezésére az új, alkotmányos tartalmú szabályozás elfogadására.
A határozatnak a Magyar Közlönyben történő közzététele az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 41. §-a előírásán alapul.
Dr. Kiss László s. k., Dr. Kukorelli István s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró