text:
2017. LXXII. törvény Magyarország 2018. központi költségvetésének megalapozásáról.
1. A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény
módosítása
1. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 39. § (3) bekezdés c) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Nemzeti Foglalkoztatási Alapon belül – a pénzeszközök felhasználásának célja szerint – a következő alaprészeket kell
elkülöníteni:)
„c) foglalkoztatási alaprészt, a  foglalkoztatást elősegítő támogatások, a  nem az  állami foglalkoztatási szerv által
nyújtott munkaerőpiaci szolgáltatások nyújtására, az  állami foglalkoztatási szerv által pályaválasztás elősegítése
érdekében szervezett munkaerőpiaci információkat nyújtó rendezvény kiadásaira, az  állami foglalkoztatási szerv
által szervezett munkaerőpiaci információkat nyújtó állásbörze kiadásaira, valamint keresetpótló juttatással
kapcsolatos postaköltség finanszírozására;”
2. A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény módosítása
2. § (1) A  szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény 3.  § (2) és (2a)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezések lépnek:
„(2) Az  adópolitikáért felelős miniszter képviseli a  Magyar Államot a  szerencsejáték-szervezéssel kapcsolatos
pályázati és pályázat nélküli ajánlattételi eljárásban, valamint a koncessziós szerződések megkötése és végrehajtása
során. Az adópolitikáért felelős miniszter e hatásköre gyakorlásához kapcsolódóan a szerencsejáték-szervezés állami
felügyeletéért felelős minisztertől adatszolgáltatást, tájékoztatást kérhet.
(2a) A  szerencsejáték-szervezés állami felügyeletéért felelős miniszter ellátja a  szerencsejáték-szervezés
felügyeletét és a szerencsejáték-felügyeleti hatóság irányítását. Az adópolitikáért felelős miniszter a szerencsejátékszabályozási hatáskör gyakorlása érdekében a  szerencsejáték-szervezés állami felügyeletéért felelős minisztertől
a szerencsejáték-szervezés felügyeletéről tájékoztatást kérhet.”
(2) A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény 3. §-a a következő (2b) bekezdéssel egészül ki:
„(2b) A  szerencsejáték-szervezéshez kapcsolódó nemzetközi szerződés esetén – a  nemzetközi szerződés tárgyától
függően – az adópolitikáért felelős miniszter vagy a szerencsejáték-szervezés állami felügyeletéért felelős miniszter,
az  egyéb, szerencsejáték-szervezéshez kapcsolódó két- vagy többoldalú szerződés esetén a  szerencsejátékszervezés állami felügyeletéért felelős miniszter vagy a szerencsejáték-felügyeleti hatóság vezetője jár el a szerződés
előkészítése, megkötése, módosítása, megszüntetése során és felel a  szerződésből eredő kötelezettségek
teljesítéséért.”
3. § A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény a következő 8/A. §-sal egészül ki:
„8/A.  § (1) A  szerencsejáték-felügyeleti hatóság vezetője át nem ruházható hatáskörében a  szerencsejátékfelügyeleti hatóságnál foglalkoztatott kormánytisztviselőnek a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvényben (a  továbbiakban: Kttv.) meghatározott illetményrendszerre vonatkozó szabályoktól eltérő,
személyi illetményt állapíthat meg.
(2) A  személyi illetményt egy összegben kell megállapítani és visszavonásig érvényes. A  visszavonásról
a  szerencsejáték-felügyeleti hatóság vezetője dönt. A  visszavonást követően a  kormánytisztviselőt a  Kttv.-ben
meghatározott illetményrendszerre vonatkozó szabályok szerint, az általa betöltött munkakör alapján kell besorolni
és illetményét megállapítani.
(3) A személyi illetmény nem haladhatja meg a Központi Statisztikai Hivatal által hivatalosan közzétett, a tárgyévet
megelőző évre vonatkozó nemzetgazdasági havi átlagos bruttó kereset tízszeresét.”
A törvényt az Országgyűlés a 2017. június 13-i ülésnapján fogadta el.
4. § A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény 36/G. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az  elektronikus adat ideiglenes hozzáférhetetlenné tételét elrendelő határozatot a  szerencsejáték-felügyeleti
hatóság hirdetményi úton közli. A  hirdetményt 3 napig kell a  szerencsejáték-felügyeleti hatóság honlapján
közzétenni. A határozat közlésének napja a hirdetmény közzétételét követő 3. nap.”
5. § A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény 36/L. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
„(2) A  Megállapodás végrehajtása során hatáskörrel rendelkező hatóság (a  továbbiakban: magyar hatóság)
az adópolitikáért felelős miniszter. A magyar hatóság a Megállapodás végrehajtása során a szerencsejáték-szervezés
állami felügyeletéért felelős miniszterrel együttműködve jár el, és a  Megállapodás végrehajtásával kapcsolatos
eljárási cselekményeket a szerencsejáték-felügyeleti hatóság útján is teljesítheti.”
6. § (1) A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény 38. §-a a következő (1b) bekezdéssel egészül ki:
„(1b) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a szerencsejáték-felügyeleti hatóságot rendeletben kijelölje és e hatóság
törvényben meghatározott feladatai végrehajtási szabályait rendeletben meghatározza.”
(2) A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény 38. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Felhatalmazást kap a  szerencsejáték-szervezés állami felügyeletéért felelős miniszter, hogy a  szerencsejátékfelügyeleti hatóságnál foglalkoztatott kormánytisztviselők személyi illetményének megállapítására vonatkozó
részletes szabályokat rendeletben állapítsa meg.”
7. § A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény
 1. 1.  § (5), (6c) és (7a)  bekezdésében, 2.  § (2) és (7)  bekezdésében, 4.  § (1)  bekezdésében, 7/A.  § (3), (6) és
(9) bekezdésében, 8. § (3) bekezdésében, 9. § (2) bekezdésében, 11. § (1), (10a) és (11) bekezdésében, 12. §
(5) és (6) bekezdésében, 13. § (2), (5)–(7) bekezdésében, 16. § (1) bekezdésében, 24. § (1) és (4) bekezdésében,
28. § (3) és (4) bekezdésében, 29/F. § (4) bekezdésében, 29/G. § (1) és (4) bekezdésében, 29/I. § (1) bekezdés
h) pontjában, 29/J. § (1) bekezdés c) pontjában, 29/N. § (1) bekezdésében, 29/O. § (1) bekezdés a) pontjában,
29/Q. §-ában, 30/A. § (1) és (3) bekezdésében, 36. § (2)–(3a), (3c) és (3e) bekezdésében, 36/B. §-ában, 36/D. §
(3) bekezdésében, 36/E. § (2) és (3) bekezdésében, 36/G. § (2) bekezdésében, 36/I. § (2) bekezdésében, 36/L. §
(2) bekezdésében, 37. § 9. és 14. pontjában, 38. § (2) bekezdés g) és i) pontjában az „az állami adóhatóság”
szövegrész helyébe az „a szerencsejáték-felügyeleti hatóság” szöveg,
2. 1.  § (8)  bekezdésében, 2.  § (8)  bekezdésében, 7/A.  § (5) és (7)  bekezdésében, 10.  § (3)  bekezdésében,
13.  § (1)  bekezdésében, 18.  §-ában, 29/B.  § (9) és (10)  bekezdésében, 29/K.  § (1)  bekezdésében, 30.  §
(2)  bekezdésében, 33/A.  § (2)  bekezdésében, 36.  § (4)  bekezdésében, 36/F.  § (4) és (5)  bekezdésében
az „az állami adóhatóság” szövegrészek helyébe az „a szerencsejáték-felügyeleti hatóság” szöveg,
3. 1. § (6b) bekezdésében, 2. § (2), (3) és (5) bekezdésében, 7. §-ában, 7/A. § (1), (3) és (4) bekezdésében, 8. §
(1)–(3)  bekezdésében, 10.  § (1)  bekezdésében, 11.  § (10a) és (11)  bekezdésében, 12.  § (1)  bekezdésében,
13.  § (2)–(3), (5) és (7)  bekezdésében, 13/B.  §-ában, 16.  § (2)  bekezdésében, 18.  § (1)  bekezdésében, 26.  §
(1)  bekezdésében, 27.  § (1), (3) és (4)  bekezdésében, 28/A.  § (7)  bekezdésében, 29/A.  § (1)  bekezdésében,
(3)–(4)  bekezdésében, 29/B.  § (9) és (12)  bekezdésében, 29/F.  § (3) és (4)  bekezdésében, 29/G.  §
(3) bekezdésében, 29/J. §-ában, 29/L. § (2) bekezdésében, 36. § (1), (3a) és (3c) bekezdésében, 36/B. §-ában,
36/C.  § (1)  bekezdésében, 36/E.  § (1)  bekezdésében, 36/F.  § (1), (3), (4) és (9)  bekezdésében, 36/G.  §
(1)  bekezdésében, 36/H.  § (1) és (3)  bekezdésében és 36/J.  §-ában az „Az állami adóhatóság” szövegrész
helyébe az „A szerencsejáték-felügyeleti hatóság” szöveg,
4. 7/A. § (2), (6) és (8) bekezdésében, 36. § (2), (3) és (4) bekezdésében az „Az állami adóhatóság” szövegrészek
helyébe az „A szerencsejáték-felügyeleti hatóság” szöveg,
5. 7/A.  § (5)  bekezdésében és 36.  § (3b)  bekezdésében az  „az állami adóhatósággal” szövegrész helyébe
az „a szerencsejáték-felügyeleti hatósággal” szöveg,
6. 16.  § (2)  bekezdésében, 29/A.  § (3)  bekezdésében, 36/D.  § (1) és (4)  bekezdésében és 36/E.  §
(3)  bekezdésében az  „az állami adóhatósághoz” szövegrész helyébe az  „a szerencsejáték-felügyeleti
hatósághoz” szöveg,
7. 7/A.  § (5)  bekezdésében az „az állami adóhatósághoz” szövegrészek helyébe az „a szerencsjáték-felügyeleti
hatósághoz” szöveg,
8. 7/A.  § (5)  bekezdésében az  „az állami adóhatósági” szövegrész helyébe az  „a szerencsejáték-felügyeleti
hatósági” szöveg,
9. 7/A.  § (5)  bekezdésében, 8.  § (5)  bekezdésében és 18.  § (2)  bekezdésében az „az állami adóhatóságnál”
szövegrész helyébe az „a szerencsejáték-felügyeleti hatóságnál” szöveg,
10. 9.  § (3)  bekezdésében és 36/F.  § (3)  bekezdésében az  „az állami adóhatóságot” szövegrész helyébe
az „a szerencsejáték-felügyeleti hatóságot” szöveg,
11. 19.  § (1)  bekezdésében az „az állami adóhatóságnak” szövegrész helyébe az „a szerencsejáték-felügyeleti
hatóságnak” szöveg,
12. 29/K.  § (1)  bekezdésében az „az állami adóhatóságoz” szövegrész helyébe az „a szerencsejáték-felügyeleti
hatósághoz” szöveg,
13. 4.  § (1)  bekezdésében, 4.  § (6)  bekezdésében, 5.  § (1)  bekezdésében és 27.  § (12)  bekezdésében
az „a miniszter” szövegrész helyébe az „az adópolitikáért felelős miniszter” szöveg,
14. 4. § (3) bekezdésében az „A miniszter” szövegrész helyébe az „Az adópolitikáért felelős miniszter” szöveg,
15. 15. § (2) bekezdésében és 27. § (8) bekezdésében az „A miniszter” szövegrész helyébe az „Az adópolitikáért
felelős miniszter a szerencsejáték-szervezés állami felügyeletéért felelős miniszter egyetértésével” szöveg,
16. 36/K. §-ában az „Az adópolitikáért felelős miniszter” szövegrész helyébe az „Az adópolitikáért felelős miniszter
a szerencsejáték-szervezés állami felügyeletéért felelős miniszterrel” szöveg, és
17. 38. § (2) bekezdés nyitó szövegrészében az „a miniszter, hogy” szövegrész helyébe az „az adópolitikáért felelős
miniszter, hogy a szerencsejáték-szervezés állami felügyeletéért felelős miniszterrel egyetértésben” szöveg
lép.
3. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény módosítása
8. § (1) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 32/B. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) Az  időskorúak járadéka a  megélhetést biztosító jövedelemmel nem rendelkező időskorú személyek részére
nyújtott támogatás. A járási hivatal időskorúak járadékában részesíti azt
a) a  reá irányadó nyugdíjkorhatárt betöltött személyt, akinek saját és vele együtt lakó házastársa, élettársa
jövedelme alapján számított egy főre jutó havi jövedelme nem haladja meg az  öregségi nyugdíj mindenkori
legkisebb összegének 85%-át,
b) az egyedülálló, a reá irányadó nyugdíjkorhatárt betöltött, de 75 évesnél fiatalabb személyt, akinek havi jövedelme
nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 100%-át,
c) az  egyedülálló, 75. életévét betöltött személyt, akinek havi jövedelme nem haladja meg az  öregségi nyugdíj
mindenkori legkisebb összegének 135%-át.”
(2) A  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 32/B.  §-a a  következő (1a)  bekezdéssel
egészül ki:
„(1a) 2018. évtől az  időskorúak járadékának (1)  bekezdés szerinti jövedelmi jogosultsági határai Tny. 62.  §
(1)  bekezdésében meghatározott szabályok szerint, a  nyugdíjemeléssel megegyező arányban emelkednek.
Az  időskorúak járadéka jövedelmi jogosultsági határainak forintban kifejezett összegét a  Kormány évente
rendeletben meghatározza.”
9. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 37. § (4) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(4) Az  egészségkárosodási és gyermekfelügyeleti támogatás havi összege a  családi jövedelemhatár összegének
és a  jogosult családja havi összjövedelmének különbözete, de nem haladhatja meg a  közfoglalkoztatási bér
mindenkori kötelező legkisebb összege személyi jövedelemadóval, munkavállalói, egészségbiztosítási és
nyugdíjjárulékkal csökkentett összegének (e § alkalmazásában: nettó közfoglalkoztatási bér) 90%-át azzal, hogy ha
az  egészségkárosodási és gyermekfelügyeleti támogatásra jogosult családja tagjának foglalkoztatást helyettesítő
támogatásra való jogosultságot állapítottak meg, az  egészségkárosodási és gyermekfelügyeleti támogatás
összege nem haladhatja meg a nettó közfoglalkoztatási bér 90%-ának és a  foglalkoztatást helyettesítő támogatás
összegének különbözetét. A családi jövedelemhatár összege megegyezik a család fogyasztási egységeihez tartozó
arányszámok összegének és az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összege 95%-ának szorzatával.”
10. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 50. § (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(2) Normatív jogcímen jogosult közgyógyellátásra az  a  személy, akinek esetében a  havi rendszeres gyógyító
ellátásnak az  50/A.  § (4)  bekezdése szerint elismert térítési díja (a  továbbiakban: rendszeres gyógyító ellátás
költsége) az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének a 10%-át meghaladja, feltéve, hogy a családjában
az egy főre jutó havi jövedelem nem éri el az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 105%-át, egyedül
élő esetén a 155%-át. A rendszeres gyógyító ellátás költségének számításánál az Eb. 23. § b), d) és e) pontja alapján
fizetendő térítési díjat nem kell figyelembe venni.”
11. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény a következő 140/O. §-sal egészül ki:
„140/O. § (1) Az időskorúak járadékának megállapítása iránt 2018. január 1-jén folyamatban lévő ügyben a szociális
igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 2018. január 1-jén hatályos rendelkezéseit kell
alkalmazni.
(2) A közgyógyellátásra való jogosultság megállapítása iránt 2018. január 1-jén folyamatban lévő ügyben a szociális
igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 2018. január 1-jén hatályos rendelkezéseit kell
alkalmazni.”
4. A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény módosítása
12. § A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 36. § (5a) bekezdésében a „2018.” szövegrész helyébe a „2019.” szöveg,
a „2030.” szövegrész helyébe a „2031.” szöveg lép.
5. A Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a Magyar Exporthitel Biztosító
Részvénytársaságról szóló 1994. évi XLII. törvény módosítása
13. § (1) A  Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a  Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló
1994. évi XLII. törvény 2. § (1a)–(1c) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1a) Az Eximbank nemzetközi fejlesztési együttműködési céllal az alábbi tevékenységet végzi:
a) vissza nem térítendő támogatás, illetve kedvezményes hitel nyújtásával nemzetközi fejlesztési együttműködési
célú segélyügyletek finanszírozása,
b) nemzetközi pénzügyi-fejlesztési intézmény által működtetett nemzetközi fejlesztési együttműködési célú alap
alapítása, vagy ahhoz történő csatlakozás, és
c) bel- és külföldi kockázati- és magántőkealap alapítása vagy ahhoz történő csatlakozás tőkebefektetésen keresztül.
(1b) Az  Eximbank a  nemzetközi fejlesztési együttműködési célú alap alapításához, illetve ahhoz történő
csatlakozáshoz kapcsolódó megállapodások vonatkozásában a  nemzetközi pénzügyi kapcsolatokért és
a  nemzetközi fejlesztési együttműködésért felelős miniszterek egyetértése esetén az  állam képviseletében jár el,
és e  felhatalmazásra történő hivatkozás mellett jogosult a  vonatkozó szerződések megkötésére, módosítására
vagy megszüntetésére. Az állam nevében történő alapításhoz vagy csatlakozáshoz szükséges fedezetet a központi
költségvetés terhére kell biztosítani, e  kifizetéseket – a  nemzetközi pénzügyi intézmények kezelésében működő
alapok kivételével – a  nemzetközi fejlesztési együttműködésért felelős miniszter irányítása alá tartozó központi
költségvetési fejezetben kell megtervezni és elszámolni. A nemzetközi pénzügyi intézmények kezelésében működő
alapokhoz kapcsolódó kifizetéseket a  nemzetközi pénzügyi kapcsolatokért felelős miniszter irányítása alá tartozó
központi költségvetési fejezetben kell megtervezni és elszámolni.
(1c) Az  Eximbank felelős az  (1b)  bekezdés szerint megkötött szerződések magyar kormányzati fejlesztési
együttműködési politika szerinti végrehajtásáért és a  szerződésből eredő kötelezettségek teljesítéséért.
Az Eximbank a megkötött szerződések végrehajtásáról és azok nemzetközi fejlesztési együttműködési szempontú
eredményességéről a  nemzetközi pénzügyi kapcsolatokért és a  nemzetközi fejlesztési együttműködésért felelős
miniszterek részére évente jelentést készít.”
(2) A  Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a  Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló
1994. évi XLII. törvény 2. §-a következő (1d) és (1e) bekezdéssel egészül ki:
„(1d) Az  Eximbank (1a)  bekezdés szerinti tevékenységén túl jogosult bel- és külföldi kockázati- és magántőkealap
alapításához, vagy ahhoz történő csatlakozáshoz kapcsolódóan befektetési jegyet jegyezni.
(1e) Az  Eximbank a  Kormány határozata alapján az  (1d)  bekezdés szerinti tevékenységet az  állam nevében is
végezheti, ekkor az  alapításhoz vagy csatlakozáshoz szükséges fedezetet a  központi költségvetés terhére kell
biztosítani, e kifizetéseket a külgazdaságért felelős miniszter irányítása alá tartozó központi költségvetési fejezetben
kell megtervezni és elszámolni.”
14. § Hatályát veszti a  Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a  Magyar Exporthitel Biztosító
Részvénytársaságról szóló 1994. évi XLII. törvény 6. § (4a) bekezdése.
6. A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény módosítása
15. § A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 78. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az  új munkáltató köteles a  tartozásigazolást az  adóstól (munkavállalótól)  bekérni és a  végrehajtást folytatni.
Tartozásigazolás hiányáról az adós (munkavállaló) a munkaviszony létesítése előtt köteles nyilatkozatot tenni.”
16. § A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény
1. 34/A. § (2) bekezdésében az „50%-a” szövegrész helyébe a „35%-a” szöveg, és
2. 34/A. § (3) bekezdésében az „500 000 Ft” szövegrészek helyébe a „400 000 Ft” szöveg
lép.
7. A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény módosítása
17. § A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 115/D.  § (2)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(2) A  Hivatal elnökét a  miniszterelnök, három elnökhelyettesét – az  elnök javaslatára – a  felügyeletet gyakorló
miniszter (a továbbiakban: miniszter) nevezi ki és menti fel.”
18. § A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 115/G. §-a a következő h) ponttal egészül ki:
(A Hivatal feladat- és hatáskörébe tartozik:)
„h) a korai fázisú vállalkozásokat támogató vállalkozások által igénybe vehető adóalap-kedvezményhez kapcsolódó
nyilvántartási feladatok ellátása.”
19. § A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 115/H. §-a a következő (2b) bekezdéssel egészül
ki:
„(2b) A  Hivatal – jogszabály alapján – ellátja a  korai fázisú vállalkozásokat támogató vállalkozások által igénybe
vehető adóalap-kedvezményre való jogosultság igazolásához kapcsolódó nyilvántartásba vétellel, továbbá
a nyilvántartásból való törléssel összefüggő feladatokat.”
20. § A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény a  117/B.  §-t követően a  következő alcímmel
egészül ki:
„A korai fázisú vállalkozások és a korai fázisú vállalkozásokat támogató vállalkozások nyilvántartásba vétel
iránti eljárására vonatkozó közös szabályok
117/C.  § A korai fázisú vállalkozásoknak és a  korai fázisú vállalkozásokat támogató vállalkozásoknak a  társasági
adóról és az  osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 7.  § (1)  bekezdés m)  pontja szerinti kedvezmény
érvényesítéséhez kapcsolódó nyilvántartásba-vételi eljárása és a nyilvántartásból történő törlése díjmentes.”
8. A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
módosítása
21. § A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 86. §-a a következő
(2a)–(2c) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Ha a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt). 9. § (1) bekezdés c) pontja szerinti
nemzetközi szerződés e §-t rendeli alkalmazni, e § a 93/B. §-sal együtt alkalmazandó.
(2b) A  Kbt. 9.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti beszerzések esetén az  ajánlattételi felhívás alapján indult eljárás
ideiglenes intézkedéssel történő felfüggesztésének nincs helye.
(2c) A  Kbt. 9.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti beszerzések esetén a  (2)  bekezdésben meghatározott
jogkövetkezmények közül – már megindított beszerzési eljárás esetén – az  ajánlattételi felhívás
megsemmisítésének, az  ajánlatkérő eltiltása a  szerződés megkötésétől vagy a  szerződés Ptk. szerinti
érvénytelensége megállapításának és az eredeti állapot helyreállításának alkalmazása kizárt.”
22. § A tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény a  következő
93/B. §-sal egészül ki:
„93/B. § A Kbt. 9. § (1) bekezdés c) pontja szerinti beszerzés esetén a 7. § alkalmazásában kizárólag az Egyezmény
szerinti külön eljárás (beszerzési szabályzat) megsértése, az ajánlati felhívás megsértése vagy a beszerzés tárgyához
nem kapcsolódó alkalmassági feltétel alkalmazása minősül a verseny tisztaságát sértő magatartásnak.”
9. A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény módosítása
23. § A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 19.  § (2)  bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(2) A  gyámhatóság megállapítja a  gyermek rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultságát,
amennyiben a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg
a) az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének (a továbbiakban: az öregségi nyugdíj legkisebb összege)
a 145%-át, ha
aa) a gyermeket egyedülálló szülő vagy más törvényes képviselő gondozza,
ab) a gyermek tartósan beteg, illetve súlyosan fogyatékos, vagy
ac) a nagykorúvá vált gyermek megfelel a 20. § (2) bekezdésében foglalt feltételeknek;
b) az öregségi nyugdíj legkisebb összegének 135%-át az a) pont alá nem tartozó esetben,
feltéve, hogy a vagyoni helyzet vizsgálata során az egy főre jutó vagyon értéke nem haladja meg külön-külön vagy
együttesen a (7) bekezdésben meghatározott értéket.”
24. § A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény a következő 187. §-sal egészül ki:
„187.  § A Magyarország 2018. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2017. évi LXXII. törvénnyel
megállapított 19. § (2) bekezdését a 2018. január 1-jén folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.”
10. A Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény módosítása
25. § A Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény 2. §-a a következő o) ponttal egészül ki:
[Az MFB Zrt. feladata, hogy a  3.  § (1)–(3)  bekezdéseiben meghatározott tevékenységi körében – az  átláthatóság,
a  célszerűség, a  gazdaságosság, a  hatékonyság és a  prudencia követelményeinek megfelelően – a  Kormány közép- és
hosszú távú gazdaságstratégiája által meghatározott gazdaságfejlesztési célok megvalósításához szükséges fejlesztési
források biztosítása érdekében, részben önállóan, részben más hazai és nemzetközi szervezetekkel közösen részt vegyen]
„o) szerződés alapján a 2014. évi XXIV. törvénnyel kihirdetett az Oroszországi Föderáció Kormánya és Magyarország
Kormánya között a  Magyarország Kormányának a  magyarországi atomerőmű építésének finanszírozásához
nyújtandó állami hitel folyósításáról szóló megállapodás 1.  cikk 2.  pontja és 2.  cikk 2.  pontja végrehajtásának
elősegítése érdekében iratvizsgálati feladatok ellátásában.”
26. § A Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény 3.  §-a a  következő (2a)  bekezdéssel
egészül ki:
„(2a) Az MFB Zrt. az (1) bekezdésben meghatározott körben, a 2. § o) pontjában szereplő feladatához kapcsolódóan
iratok – kockázatvállalásból eredő kitettséget nem eredményező – formai vizsgálatát végezheti.”
11. A kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény
módosítása
27. § A kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény 3.  § (4) és (5)  bekezdése
helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(4) Nem minősül KKV-nak az  a  vállalkozás, amelyben az  állam vagy az  önkormányzat közvetlen vagy közvetett
tulajdoni részesedése – tőke vagy szavazati joga alapján – külön-külön vagy együttesen eléri vagy meghaladja
a 25%-ot.
(5) A  (4)  bekezdésben foglalt korlátozó rendelkezést nem kell alkalmazni, ha a  19.  § 1.  pontjában meghatározott
befektetők állnak a vállalkozással a 4. § (2) bekezdése szerinti kapcsolatban.”
28. § A kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény 4. § (2) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(2) Partnervállalkozások azok a vállalkozások,
a) amelyek a (3)–(6) bekezdésben foglaltak alapján nem minősülnek kapcsolódó vállalkozásoknak, és
b) amelyek között olyan kapcsolat áll fenn, hogy egy vállalkozás kizárólagosan vagy a (3)–(6) bekezdésben foglaltak
szerinti egy vagy több kapcsolódó vállalkozással közösen valamely másik vállalkozás jegyzett tőkéjének vagy
a szavazati jogának legalább 25%-ával rendelkezik.”
29. § A kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény 4. § (4) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(4) Kapcsolódó vállalkozásnak minősülnek azok a vállalkozások és a 19. § 1. pontjában meghatározott befektetők
is, amelyek egy vagy több másik vállalkozáson keresztül állnak egymással a  (3)  bekezdésben meghatározott
kapcsolatban.”
30. § A kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény 5.  §-a a  következő
(10) bekezdéssel egészül ki:
„(10) Ha a  rendelkezésre álló összevont (konszolidált) éves beszámolóban az  adatok nem a  (6)–(9)  bekezdésben
meghatározottak szerint állnak rendelkezésre, a 3. §-ban meghatározott adatokat nem az összevont (konszolidált)
beszámoló alapján, hanem az egyedi beszámolóban szereplő mutatókat alapul véve, ennek hiányában a vállalkozás
nyilvántartása alapján kell meghatározni.”
31. § A kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény 10.  §-a a  következő
d) ponttal egészül ki:
[A KKV-kkal kapcsolatos állami feladatokat a gazdaságpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) hangolja
össze. Ennek körében]
„d) elősegíti a KKV-k számára hasznosítható ismeretek és tudás, a hazai és külföldi kutatási és fejlesztési eredmények
megismerését, elterjesztését, illetve a KKV-k innovációs képességének javítását.”
32. § A kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény 16. § (2) bekezdés c) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(A VT tagja:)
„c) az  Általános Fogyasztási Szövetkezetek és Kereskedelmi Társaságok Országos Szövetségének (ÁFEOSZ-COOP
Szövetség), az  Ipartestületek Országos Szövetségének (IPOSZ), a  Kereskedők és Vendéglátók Országos
Érdekképviseleti Szövetségének (KISOSZ), a  Magyar Iparszövetségnek (OKISZ), a  Munkaadók és Gyáriparosok
Országos Szövetségének (MGYOSZ), a  Vállalkozók és Munkáltatók Országos Szövetségének (VOSZ), a  Fiatal
Vállalkozók Országos Szövetségének (FIVOSZ), a Joint Venture Szövetségnek (JVSZ), a Magyar Vállalkozásfejlesztési
Alapítványnak (MVA) és a Magyarok a Piacon Klubnak az elnöke vagy a helyettesítésére meghatalmazott személy.”
33. § A kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény 16.  § (3)  bekezdés a) és
b) pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
(Tanácskozási joggal vesznek részt a VT munkájában:)
„a) a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke, a  Magyar Bankszövetség elnöke, a  Magyar
Fejlesztési Bank vezérigazgatója, a  Központi Statisztikai Hivatal elnöke, a  Közbeszerzési Hatóság elnöke, a  Magyar
Innovációs Szövetség elnöke, a  Magyar Gépipari és Energetikai Országos Szövetség (MAGEOSZ) és a  Magyar
Járműalkatrészgyártók Országos Szövetsége (MAJOSZ) elnöke vagy a helyettesítésére meghatalmazott személy,
b) a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanács Munkavállalói Oldalának két képviselője,”
34. § A kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény 18. §-a helyébe a következő
rendelkezés lép:
„18.  § Az e  törvényben euróban meghatározott összegek forintra történő átszámításakor a  Magyar Nemzeti Bank
(a továbbiakban: MNB) által megállapított, a vállalkozás üzleti évének lezárásakor érvényes deviza középárfolyamot
kell alkalmazni. Újonnan alapított vállalkozás esetén a  tárgyévet megelőző év utolsó napján érvényes, MNB által
megállapított deviza középárfolyamot kell alkalmazni.”
35. § (1) A  kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény 19.  § 1.  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában:)
„1. befektető:
a) az állami befektető társaság,
b) finanszírozáshoz való hozzáférés elősegítése céljából rendszeresen kockázatitőke-befektetést folytató
egyének vagy csoportok, akik vagy amelyek a  tőzsdén nem jegyzett vállalkozások alaptőkéjébe fektetnek be,
azzal a  feltétellel, hogy az  ugyanazon vállalkozásban eszközölt összes befektetésük legfeljebb 1 250 000 eurónak
megfelelő forintösszeg,
c) a  felsőoktatási intézmények, a  nem felsőoktatási intézmény szervezetében működő oktatási és szaktanácsadási
intézmények, a felső- vagy középfokú oktatás gyakorlati háttereként termelő tevékenységet folytató tangazdaságok
és tanüzemek, a nonprofit kutatási központok, valamint nem felsőoktatási intézmény szervezeteként – költségvetési
szervként működő – egyéb kutatóhelyek,
d) a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény 5. § (1) bekezdés 60. pontjában meghatározott intézményi befektetők,
ideértve a regionális fejlesztési alapokat,
e) az  évi 10 millió eurónak megfelelő forintösszeget el nem érő költségvetéssel és kevesebb, mint 5000 lakossal
rendelkező helyi önkormányzatok;”
(2) A  kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény 19.  § 5.  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában:)
„5. vállalkozás: a  gazdasági tevékenységet folytató jogalany, különösen az  egyéni vállalkozó, az  egyéni cég,
a  gazdasági társaság, az  ügyvédi iroda, a  szövetkezet, a  vízi társulat, a  víziközmű társulat, az  erdőbirtokossági
társulat, továbbá a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal
összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet I.  mellékletében
meghatározott KKV kritériumoknak megfelelő mezőgazdasági termeléssel, halgazdálkodással, mezőgazdasági
feldolgozással és forgalmazással, erdőgazdálkodással és vadgazdálkodással foglalkozó vállalkozás és természetes
személyek;”
(3) A  kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény 19.  §-a a  következő
6. ponttal egészül ki:
(E törvény alkalmazásában:)
„6. állami befektető társaság: olyan többségi állami tulajdonban lévő gazdasági társaság vagy a kollektív befektetési
formákról és kezelőikről, valamint egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2014. évi XVI. törvény
4.  § (1)  bekezdés 17.  pontjában meghatározott befektetési alap, amelynek célja vállalkozások részére történő
kölcsöntőke nyújtása.”
36. § A kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény
1.  15. §-ában a „továbbiakban: VT” szövegrész helyébe a „továbbiakban VfT” szöveg,
2. 16. § (1), (2) és (3) bekezdésében, 17. § (3) és (4) bekezdésében a „VT” szövegrész helyébe a „VfT” szöveg,
3. 17. § (1) és (2) bekezdésében a „VT” szövegrészek helyébe a „VfT” szöveg, és
4. 21. § (1) bekezdésében a „Vállalkozásfejlesztési Tanácsba” szövegrész helyébe a „VfT-be” szöveg
lép.
12. A haditechnikai termékek gyártásának és a haditechnikai szolgáltatások nyújtásának
engedélyezéséről szóló 2005. évi CIX. törvény módosítása
37. § (1) A  haditechnikai termékek gyártásának és a  haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló
2005. évi CIX. törvény 1. § a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában:)
„a) felelős vezető: a  hadiipari tevékenységet, illetve a  haditechnikai külkereskedelmi tevékenységet folytató
kérelmező vagy engedélyes vezető tisztségviselője, vagy bármely vezető állású munkavállalója, aki e tevékenységet
irányítja;”
(2) A  haditechnikai termékek gyártásának és a  haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló
2005. évi CIX. törvény 1. § d) és e) pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
(E törvény alkalmazásában:)
„d) haditechnikai termék gyártása: a haditechnikai termék előállítására, átalakítására irányuló tevékenység, ideértve
a termék első alkalommal történő összeszerelését;
e) haditechnikai szolgáltatás nyújtása: műszaki és gyártástechnikai tervezés, műszaki támogató tevékenység,
a  termék készletezése, tárolása, forgalmazása, minőségi vizsgálata, üzembe helyezése, üzemben tartása,
karbantartása, javítása, korszerűsítése, fejlesztése, szét- és összeszerelése, hatástalanítása, megsemmisítése,
felkutatása, ideértve a bérmunkát, a műszaki-technológiai utasítás és gyártási ismeret, tapasztalat átadását, továbbá
az eszközök kezelésének és alkalmazásának elméleti és gyakorlati oktatása, kiképzés;”
(3) A  haditechnikai termékek gyártásának és a  haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló
2005. évi CIX. törvény 1. §-a a következő j) ponttal egészül ki:
(E törvény alkalmazásában:)
„j) haditechnikai termék külkereskedelme: haditechnikai eszközök és szolgáltatások kivitelével, behozatalával,
transzferjével és tranzitjával összefüggő kereskedelmi tevékenység, ideértve az ilyen tevékenységnek a szolgáltatási
tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti határon átnyúló
szolgáltatásnyújtás keretében történő folytatását is, továbbá a  haditechnikai termékkel kapcsolatban végzett
brókertevékenység,”
38. § A haditechnikai termékek gyártásának és a  haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló
2005. évi CIX. törvény 2. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„2. § (1) A hadiipari tevékenység végzéséhez engedély szükséges. Az engedély típusait és az engedély kiadásának
a feltételeit kormányrendelet határozza meg.
(2) Nem végezhető olyan hadiipari tevékenység, amely Magyarország nemzetközi kötelezettségvállalásába ütközik.
(3) Az  engedély kiadására a  hadiipari gyártás- és szolgáltatásfelügyelet jogosult kormányrendeletben
meghatározott szervek véleménye alapján.
(4) A hadiipari tevékenység engedélyezése során a hadiipari gyártás- és szolgáltatásfelügyelet
a) figyelembe veszi Magyarország nemzetközi kötelezettségeit,
b) figyelembe veszi Magyarország nemzetbiztonsági és nemzetgazdasági érdekeit,
c) biztosítja a kérelmező és a kérelmezett hadiipari tevékenység kormányrendeletben meghatározott feltételeknek
való megfelelését.
(5) Az engedély megadásával egyidejűleg a hadiipari gyártás- és szolgáltatásfelügyelet a 7. §-ban meghatározottak
szerint nyilvántartásba veszi az engedélyest.”
39. § A haditechnikai termékek gyártásának és a  haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló
2005. évi CIX. törvény 2/B. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„2/B.  § (1) A  haditechnikai termék külkereskedelmével kapcsolatos tevékenység, – ha az  Európai Unió általános
hatályú, közvetlenül alkalmazandó, kötelező jogi aktusa eltérően nem rendelkezik – csak engedéllyel folytatható.
Az engedély típusait és az engedély kiadásának a feltételeit kormányrendelet határozza meg.
(2) Az  engedély kiadására a  nemzeti külkereskedelmi államigazgatási szerv jogosult kormányrendeletben
meghatározott szervek véleménye alapján.
(3) A  haditechnikai külkereskedelmi tevékenység engedélyezése során a  nemzeti külkereskedelmi államigazgatási
szerv
a) figyelembe veszi Magyarország nemzetközi kötelezettségeit,
b) figyelembe veszi Magyarország nemzetbiztonsági és nemzetgazdasági érdekeit,
c) figyelembe veszi Magyarország kül-és biztonságpolitikai érdekeit,
d) biztosítja a  kérelmező és a  kérelmezett haditechnikai termék külkereskedelmével kapcsolatos tevékenység
kormányrendeletben részletezett feltételeknek való megfelelését.
(4) Az  engedély megadásával egyidejűleg a  nemzeti külkereskedelmi államigazgatási szerv a  7/B.  §-ban
meghatározottak szerint nyilvántartásba veszi az engedélyest.”
40. § A haditechnikai termékek gyártásának és a  haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló
2005. évi CIX. törvény 3. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  2.  §, 2/A.  § és 2/B.  § szerinti engedély kormányrendeletben meghatározott kérelmezők részére adható.
A  kérelmezők köre és a  mentességek vonatkozásában kormányrendelet eltérő feltételeket állapíthat meg a  2.  §,
2/A. § és a 2/B. § szerinti engedélyezési eljárásokban.”
41. § A haditechnikai termékek gyártásának és a  haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló
2005. évi CIX. törvény 4. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„4. § A 2. § és a 2/A. § szerinti eljárásokban a hadiipari gyártás- és szolgáltatásfelügyelet, a 2/B. § szerinti eljárásokban
a  nemzeti külkereskedelmi államigazgatási szerv kormányrendeletben meghatározott esetekben és eljárás szerint
utasítja el az engedély iránti kérelmet, vonja vissza az engedélyt vagy függeszti fel az engedély hatályát.”
42. § A haditechnikai termékek gyártásának és a  haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló
2005. évi CIX. törvény 5. §-a a következő (5) és (6) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A  2.  § szerinti engedély akkor adható ki, ha a  kérelmező felelős vezetője rendelkezik a  jogszabály szerinti
nemzetbiztonsági ellenőrzéssel.
(6) A  2/A.  § és 2/B.  § szerinti tevékenység végzéséhez szükséges személyi feltételeket kormányrendelet határozza
meg.”
43. § A haditechnikai termékek gyártásának és a  haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló
2005. évi CIX. törvény 5/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„5/A.  § A védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről
szóló, 2009. május 6-i 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv Mellékletének I. fejezet a)–c)  pontjában
vagy III. fejezetében, és az Egyesült Nemzeteknek a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő,
a  tűzfegyverek, részeik, alkotóelemeik és a  lőszerek tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyve
10.  cikkének végrehajtásáról, valamint a  tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik kiviteli
engedélyezési, behozatali és tranzit szabályainak létrehozásáról szóló, 2012. március 14-ei 258/2012/EU parlamenti
és tanácsi rendelet I. Mellékletében is felsorolt haditechnikai eszközök kivitelét végző engedélyes tulajdonosának
és vezető tisztségviselőjének meg kell felelnie az 5. §-ban meghatározott, ezen termékkörökre vonatkozó személyi
követelményeknek.”
44. § A haditechnikai termékek gyártásának és a  haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló
2005. évi CIX. törvény 7. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„7.  § (1) A  hadiipari gyártás- és szolgáltatásfelügyelet nyilvántartást vezet a  kiadott engedélyek érvényességi
idejéről, azonosító számáról, ehhez kapcsolódva a  jogosult nevéről, lakóhelyéről vagy székhelyéről, adószámáról,
engedélye számáról és az engedély hatályosságának megjelöléséről.
(2) A hadiipari gyártás- és szolgáltatásfelügyelet nyilvántartja a visszavont engedélyek (1) bekezdés szerinti adatait.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdés szerinti nyilvántartás az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott adatok tekintetében
– a  természetes személyazonosító, valamint a  lakcím-azonosító adatok kivételével – közhiteles hatósági
nyilvántartásnak minősül.”
45. § A haditechnikai termékek gyártásának és a  haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló
2005. évi CIX. törvény „Adatkezelés” alcíme a következő 7/B. §-sal egészül ki:
„7/B.  § A nemzeti külkereskedelmi államigazgatási szerv 2/B.  § szerinti engedélyezési eljárásával kapcsolatos
nyilvántartás-vezetésre és adatkezelésre a 6–7/A. § rendelkezéseit kell alkalmazni.”
46. § (1) A  haditechnikai termékek gyártásának és a  haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló
2005. évi CIX. törvény 10. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben)
„a) jelölje ki az engedélyező hatóságként eljáró hadiipari gyártás- és szolgáltatásfelügyeletet,”
(2) A  haditechnikai termékek gyártásának és a  haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló
2005. évi CIX. törvény 10. § (1) bekezdés f ) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben)
„f ) jelölje ki a 2. § (3) bekezdése és a 2/B. § (2) bekezdése szerinti véleményező szervet, szerveket,”
(3) A  haditechnikai termékek gyártásának és a  haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló
2005. évi CIX. törvény 10. § (1) bekezdése a következő g)–j) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben)
„g) határozza meg a 2. §, a 2/A. § és a 2/B. § szerinti eljárások engedélytípusait,
h) határozza meg az engedélyezési eljárásokban és a vállalkozások tanúsítási eljárásában a kérelmezők körét,
i) szabályozza az engedélykötelezettség alóli mentesség eseteit,
j) szabályozza a felkutatási tevékenység folytatásának feltételeit, a szakmai kivitelezés eljárási rendjét és szabályait,
a  kérelmezőnek vagy valamely felelős vezetőjének a  szolgáltatás nyújtásához szükséges személyi és technikai
feltételeit.”
(4) A  haditechnikai termékek gyártásának és a  haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló
2005. évi CIX. törvény 10. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Felhatalmazást kap az  iparügyekért felelős miniszter, hogy a  honvédelemért felelős miniszterrel és
a  rendészetért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben szabályozza a  haditechnikai termékek jelölését és
nyilvántartását.”
47. § A haditechnikai termékek gyártásának és a  haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló
2005. évi CIX. törvény 11. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„11. § (1) Ez a  törvény a 2014. évi V. törvénnyel kihirdetett Fegyverkereskedelmi Szerződésben foglalt nemzetközi
kötelezettségek teljesítését szolgálja.
(2) Ez a törvény a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(3) Ez  a  törvény az  Egyesült Nemzeteknek a  nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő,
a  tűzfegyverek, részeik, alkotóelemeik és a  lőszerek tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyve
10.  cikkének végrehajtásáról, valamint a  tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik kiviteli
engedélyezési, behozatali és tranzit szabályainak létrehozásáról szóló, 2012. március 14-i 258/2012/EU európai
parlamenti és tanácsi rendeletének a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
(4) E  törvény tervezetének a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv 15.  cikk (7)  bekezdése és 39.  cikk (5)  bekezdése szerinti előzetes bejelentése
megtörtént.”
48. § Hatályát veszti a  haditechnikai termékek gyártásának és a  haditechnikai szolgáltatások nyújtásának
engedélyezéséről szóló 2005. évi CIX. törvény
1. 3. § (2)–(4) bekezdése, és
2. 10. § (3) bekezdése.
13. A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény
módosítása
49. § A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény 111.  §
(9) bekezdésében a „28. § (4) bekezdés a) pont aa) alpontjában” szövegrész helyébe a „35/A. § (2) bekezdés a) pont
aa) alpontjában” szöveg lép.
14. Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény módosítása
50. § Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 3. § (2a) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[E törvény felhatalmazása alapján – a  2.  §-ban meghatározott célok hatékonyabb elérése érdekében, miniszteri
rendeletben, az  ott meghatározott állami vagyoni kör tekintetében, meghatározott időtartamra – e  törvény keretei
között, a  joggyakorlás egyes szabályainak meghatározásával az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek
összességének, illetve azok meghatározott részének gyakorlóját]
„b) a miniszter a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 7/A. §-a szerinti személy kijelölésével határozhatja
meg.”
51. § Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény I. Fejezete a következő 5/B. §-sal egészül ki:
„5/B.  § (1) Az  állam többségi tulajdonában lévő gazdasági társaság (ide nem értve a  Magyar Nemzeti Bankot),
illetve annak többségi tulajdonában lévő gazdasági társaság a  miniszter felkérésére a  gazdasági társasággal
foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban álló személyek tájékoztatása érdekében teljesíti a  miniszter által
meghatározott, a  gazdasági társaság fejlesztésével, a  foglalkoztatottak juttatásaival, valamint az  egyes
foglalkoztatotti csoportok sajátos körülményeivel összefüggő tájékoztatást.
(2) Ha a miniszter a gazdasági társaságot a foglalkoztatottak személyre szóló tájékoztatására kéri fel, a tájékoztatások
megszemélyesítése során személyes adatnak a gazdasági társaság által más adatkezelő részére való továbbítására
nem kerülhet sor. A  gazdasági társaság a  tájékoztatás az  érintettekkel való közléséhez az  érintettek természetes
személyazonosító adatait, a  munkakörre, beosztásra vonatkozó adatokat és munkahelyi elektronikus levelezési
címet használhatja fel.”
15. A gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló
2008. évi XLVIII. törvény módosítása
52. § A gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló 2008. évi XLVIII. törvény 5.  §
(1) bekezdésében és 21. § (3) és (4) bekezdésében az „az állami adóhatóság” szövegrész helyébe az „a szerencsejátékfelügyeleti hatóság” szöveg lép.
16. A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény módosítása
53. § (1) A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 16. § (2) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
(Ha az  iparbiztonsági ellenőrzés nem állapított meg kockázati tényezőt, a  Nemzeti Biztonsági Felügyelet a  gazdálkodó
szervezet részére)
„c) a Paksi Atomerőmű kapacitásnak fenntartásával kapcsolatos beruházásról, valamint az ezzel kapcsolatos egyes
törvények módosításáról szóló 2015. évi VII. törvény (a  továbbiakban: 2015. évi VII. törvény) hatálya alá tartozó
gazdálkodó szervezet esetében az  iparbiztonsági ellenőrzés és a  telephely biztonsági tanúsítvány kiadásának
részletes szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott telephely biztonsági tanúsítványt”
(ad ki.)
(2) A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 16. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) A (2) bekezdés c) pontja szerinti telephely biztonsági tanúsítvány alapján a gazdálkodó szervezet
a) saját telephelyén minősített adatot nem kezelhet,
b) a  2015. évi VII. törvény 3.  § (1)  bekezdésében meghatározott szerződés, illetve alvállalkozói szerződés
megkötésére jogosult.”
54. § A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 40. § (3) és (4) bekezdésében a „2018.” szövegrész helyébe
a „2019.” szöveg lép.
17. A sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól szóló 2010. évi CIV. törvény
módosítása
55. § A sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól szóló 2010. évi CIV. törvény 20. § (7) bekezdésében
az „az állami adóhatóság” szövegrész helyébe az „a szerencsejáték-felügyeleti hatóság” szöveg lép.
18. A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény módosítása
56. § A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 13.  § (2)  bekezdés j)  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(A NAV)
„j) végzi a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvény
rendelkezései betartásával kapcsolatos, feladatkörébe utalt ellenőrzési, hatósági felügyeleti feladatokat,”
57. § Hatályát veszti a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény
1. 13. § (2) bekezdés d) pontjában a „ , valamint a szerencsejáték szervezéséről szóló törvény hatálya alá tartozó
hatósági felügyeleti tevékenységgel kapcsolatos eljárással” szövegrész,
2. 66.  § (1)  bekezdésében az  „ , a  szerencsejáték szervezéséről szóló törvény hatálya alá tartozó hatósági
felügyeleti tevékenységgel összefüggő feladatainak” szövegrész, és
3. 67.  § (1)  bekezdésében az  „és a  szerencsejáték szervezéséről szóló törvény hatálya alá tartozó hatósági
felügyeleti tevékenységgel összefüggő” szövegrész. 19. A médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény módosítása
58. § A médiaszolgáltatásokról és a  tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 27.  § (1)  bekezdés
c) pontjában és 30. § (4) bekezdés d) pontjában az „az állami adóhatóság” szövegrész helyébe az „a szerencsejátékfelügyeleti hatóság” szöveg lép.
20. Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és
támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény módosítása
59. § Az egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 10/A. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  civil szervezet végelszámolása, illetve felszámolási eljárása befejeztével – a  (3) és (4)  bekezdésben
meghatározott vagyonelemek kivételével – a jogutód nélkül megszűnt civil szervezet létesítő okirat vagy jogszabály
eltérő rendelkezése, illetve – alapítvány esetében – az  alapító eltérő rendelkezése hiányában a  megmaradt
nem pénzbeli vagyonáról a  végelszámoló, illetve a  felszámoló kimutatást készít, amelyet megküld a  Nemzeti
Együttműködési Alap Tanácsa részére. A  Nemzeti Együttműködési Alap Tanácsa nyilatkozik a  nem pénzbeli
vagyon pályáztatásra alkalmasságáról, különösen a  vagyonelemek civil szervezetek általi felhasználhatóságáról.
A pályáztatásra nem alkalmas nem pénzbeli vagyont a bíróság az állam tulajdonába adja. A Tanács az (5) bekezdés
szerinti eljárásban gondoskodik a  nem pénzben rendelkezésre álló vagyonra vonatkozó pályázati eljárás
lefolytatásáról.”
60. § Az egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 32. § (4) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Megfelelő erőforrás áll az (1) bekezdés szerinti szervezet rendelkezésére, ha az előző két lezárt üzleti év vonatkozásában
a következő feltételek közül legalább egy teljesül:]
„c) a  személyi jellegű ráfordításai (kiadásai) – a  vezető tisztségviselők juttatásainak figyelembevétele nélkül –
elérik az  összes ráfordítás (kiadás) egynegyedét, ideértve a  közérdekű önkéntes tevékenységről szóló 2005. évi
LXXXVIII. törvény alapján közérdekű önkéntes tevékenységet végző személyek által összesen teljesített
munkaóráknak a  civil szervezetek gazdálkodása, az  adománygyűjtés és a  közhasznúság egyes kérdéseiről szóló
350/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet szerinti értékét is.”
61. § Az egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 52. § (1) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki:
(A civil információs centrumok 51. § szerinti tevékenységük keretében az alábbi feladatokat látják el:)
„g) a kollégiumok kérésére tájékoztatást adnak az adott ellátási területen működő civil szervezetek tevékenységéről.”
62. § Az egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény VIII. fejezete a következő 52/A. §-sal egészül ki:
„52/A. § (1) Az 51. § (2) bekezdése szerinti nyilvános pályázat nyertesei jogosultak a miniszter által adományozott
civil információs centrum cím viselésére a (4) bekezdésben meghatározott szerződés időszaka alatt.
(2) Minden megyében, valamint a  fővárosban a  pályázaton nyertes civil szervezet működteti a  civil információs
centrumot, nyújt szolgáltatást, és a támogatási időszak alatt használhatja a civil információs centrum megnevezést.
(3) A  civil információs centrum az  51.  § és 52.  § szerinti szolgáltatásokat ellenszolgáltatás nélkül nyújtja. Az  56.  §
(1) bekezdés l) pontja szerinti költségvetési támogatásra a miniszter által jóváhagyott egyedi támogatási kérelmek
alapján történhet kötelezettségvállalás.
(4) A  nyilvános pályázat nyerteseivel a  miniszter határozott idejű szakmai együttműködési megállapodást köt.
A határozott idő elteltével a cím viselésére vonatkozó jogosultság megszűnik.
(5) A  civil információs centrum cím jogosultja évente szakmai beszámolási kötelezettséggel tartozik a  miniszter
felé. A szakmai beszámoló tartalmazza a szakmai együttműködési megállapodás szerinti tevékenységek időarányos
teljesítésének bemutatását.
(6) Ha a  miniszter a  szakmai együttműködési megállapodásban foglalt tevékenységek időarányos ellátásában
mulasztást, hiányosságot, vagy szabálytalanságot állapít meg, a címet azonnali hatállyal visszavonja.
(7) A  miniszter a  cím visszavonásával egyidejűleg a  szakmailag megfelelő pályázatokból álló, döntési lista
szerinti, az  adott ellátási területre vonatkozó, rangsorban következő civil szervezettel szakmai együttműködési
megállapodást köt.”
63. § Az egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény a következő VIII/A. Fejezettel egészül ki:
„VIII/A. FEJEZET
A CSALÁD, ESÉLYTEREMTŐ ÉS ÖNKÉNTES HÁZAK
52/B. § (1) A kormányzat esélyteremtési, önkéntes és családügyi területéhez kapcsolódó stratégiai célkitűzéseinek
helyi szintű megvalósításában civil szervezetek is közreműködnek. A  családpolitikáért felelős miniszter
a (2) bekezdés szerint gondoskodik a Család, Esélyteremtő és Önkéntes Házak működtetéséről.
(2) A Család, Esélyteremtő és Önkéntes Házakat nyilvános pályázat útján kiválasztott civil szervezetek működtetik.
(3) A Család, Esélyteremtő és Önkéntes Házak az (1) bekezdésben meghatározott tevékenységük keretében az alábbi
feladatokat látják el:
a) a  hátrányos helyzetű társadalmi csoportokkal szemben fennálló előítéletek lebontása érdekében
szemléletformáló programok megvalósítása;
b) az  (1)  bekezdésben nevesített területhez kapcsolódóan tevékenységet végző civil szervezetek közötti helyi
párbeszéd erősítésében koordináló szerep ellátása.
(4) A  Család, Esélyteremtő és Önkéntes Házak a  (3)  bekezdés a) és b)  pontján kívüli, egyéb kiegészítő feladatait
pályázat alapján megkötött támogatási szerződés tartalmazza. Ezek a  feladatok családügyi és önkéntes területhez
kapcsolódóan határozhatók meg.
(5) A  Család, Esélyteremtő és Önkéntes Házak kötelesek együttműködni egymással és a  szakmai partnerekkel
az (1) bekezdés szerinti célok teljes körű megvalósítása érdekében.”
64. § Az egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 53. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az államháztartás alrendszerei terhére kötött támogatási szerződés vagy kibocsátott támogatói okirat alapján
létesített támogatási jogviszonyt az államháztartás működésére vonatkozó jogszabályok szabályozzák.”
65. § (1) Az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 56. § (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az Alap terhére az alábbi célokra teljesíthetők kifizetések:)
„c) civil szervezeteket, határon túli civil szervezeteket érintő szakmai programok, különösen évfordulók, fesztiválok,
hazai és határon túli rendezvények, valamint a  programok megvalósításához közvetlenül kapcsolódó költségek
támogatása;”
(2) Az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 56. § (1) bekezdés h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az Alap terhére az alábbi célokra teljesíthetők kifizetések:)
„h) helyi vagy területi hatókörű civil szervezetek egyszerűsített támogatása, amelyet a civil szervezet alapcél szerinti
tevékenységéhez kapcsolódó költségeinek fedezésére fordít.”
(3) Az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 56. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az Alap rendelkezésére álló tárgyévi támogatási forrás)
„a) kilencven százalékára egységes elvek alapján meghatározott támogatási döntések útján az  (1)  bekezdés
a)–j) pontja szerinti,”
(költségvetési támogatásokra történhet kötelezettségvállalás.)
66. § (1) Az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 58. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Az  (1)  bekezdés d)  pontja szerinti összeg az  adott költségvetési évet megelőző második évben az  Szftv. 4.  §
(1)  bekezdése szerinti kedvezményezetteknek felajánlható és ténylegesen kiutalt összeg különbsége csökkentve
az Alap működtetésére az Alap kezelő szervének költségvetésében tervezett összeggel.”
(2) Az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 58. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) Az  Alap kezelő szerve elkülönítetten tartja nyilván az  Alap működésének támogatására a  kezelőszerv
költségvetésében előirányzott összeget.”
67. § Az egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 59. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A határon túli civil szervezet
a) Magyarországon nyilvántartásba vett civil szervezettel együttesen lehet támogatás kedvezményezettje az 56. §
(1) bekezdés c), f ), g), j) pontja,
b) önállóan lehet támogatás kedvezményezettje – feltéve, hogy társpályázóként egy alkalommal már támogatás
kedvezményezettje volt – az 56. § (1) bekezdés c) pontja
szerinti támogatás esetén.”
68. § Az egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 62. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A Tanács elnöke és tagjai által jelzett, a saját és közeli hozzátartozó tekintetében összeférhetetlennek minősülő
szervezet támogatási igénye érvénytelen. A  kollégium elnöke és tagjai által jelzett, a  saját és közeli hozzátartozó
tekintetében összeférhetetlennek minősülő szervezet támogatási igénye annak a  kollégiumnak a  tekintetében
érvénytelen, ahova a kollégium elnökének és tagjainak megbízása szól.”
69. § Az egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 67. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„67.  § (1) A  támogatási igény érvénytelen, ha a  döntéshozó, illetve a  döntési folyamatban közreműködő személy
vagy közeli hozzátartozója
a) az alapítvány alapítója, a civil szervezet döntéshozó vagy ügyvezető szervének tagja,
b) a civil szervezettel munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló személy,
és ezek a feltételek a vizsgált időpontot megelőző egy éven belül bármikor fennálltak.
(2) A  Tanács és a  kollégium tagja megbízásakor nyilatkozik az  (1)  bekezdésben foglalt, a  támogatási igény
érvénytelenségét megalapozó körülményről. Az  érvénytelenséget megalapozó körülményekkel kapcsolatban
bekövetkezett változásokat a bekövetkezéstől számított 15 napon belül kell bejelenteni a Tanács elnökének.”
70. § Az egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 68. § (5) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Vissza kell vonni a Tanács tagjának és a kollégium tagjának megbízását, ha)
„c) egy naptári év során – vagy évközbeni megbízás esetén a megbízási idő adott naptári évre eső időszaka alatt
időarányosan, legalább három ülést tekintve – az ülések több mint egyharmadán nem vesz részt, vagy”
71. § Az egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 71. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A civil jelöltállítási rendszeren keresztül a Tanács 60. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott számú tagját,
és a  kollégium 61.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott számú tagját elektorok jogosultak megválasztani.
A Tanács tagjának és a kollégium tagjának választására a helyi, területi és országos hatókörű szervezetek jogosultak.”
72. § Az egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 72. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„72.  § A Tanácsnak és a  kollégiumnak a  civil jelöltállítási rendszer keretében megválasztandó tagját az  elektorok
egyéni listás szavazással választják meg, a  Nemzeti Együttműködési Alappal kapcsolatos egyes kérdésekről szóló
miniszteri rendeletben meghatározott szabályok szerint.”
73. § Az egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény
1. 2. § 21. pontjában a „közfeladat – vagy annak egy része – ellátására a szerv nevében történő ellátására kötött”
szövegrész helyébe a „közfeladat vagy a közfeladat egy részének a szerv nevében történő ellátására – a Ptk.
6:256. §-ában meghatározottak alapján – kötött” szöveg,
2. 14.  § (3)  bekezdés c)  pontjában a „statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvényben (a  továbbiakban: Sttv.)
meghatározott statisztikai számjel, valamint az  Sttv. 6.  § (2)  bekezdésében” szövegrész helyébe a „hivatalos
statisztikáról szóló 2016. évi CLV. törvényben meghatározott statisztikai számjel, valamint a” szöveg,
3. 53. § (3) és (5) bekezdésében a „feladatok” szövegrész helyébe a „projekt célok” szöveg,
4. 53/A. § (1) bekezdésében a „19. § (1) bekezdés c) pontja” szövegrész helyébe a „20. § (3) bekezdés a) pontja”
szöveg,
5. 54.  § a)  pontjában a  „jogszabályban meghatározott és részletesen szabályozott” szövegrész helyébe
a „jogszabályban, vagy kormányhatározatban meghatározott” szöveg,
6. 54.  § b)  pontjában a  „normatív alapon” szövegrész helyébe a  „normatív alapon, vagy a  költségvetési
törvényben nevesített szervezetek támogatása keretében” szöveg, és
7. 69. § (3) bekezdésében a „Knyt.” szövegrész helyébe a „közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról
szóló 2007. évi CLXXXI. törvény” szöveg
lép. 74. § (1) Hatályát veszti az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és
támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény
1. 52. § (2) bekezdése,
2. 53. § (2) bekezdése,
3. 56. § (2) bekezdés b) pontja,
4. 56. § (3) bekezdés a) pontja,
5. 56. § (4) bekezdése,
6. 59. § (2) bekezdése,
7. 75. § (2) bekezdés a) pontja, és
8. 75. § (4)–(7), (9), (11)–(14), és (16)–(19) bekezdése.
(2) Hatályát veszti az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és
támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény
1. 61.  § (12)  bekezdésében az  „és az  e  törvény felhatalmazása alapján kiadott külön jogszabályban
meghatározott infrastruktúra felhasználásáról” szövegrész,
2. 71. § (3) bekezdésében a „legalább területi, illetve országos hatókörű” szövegrész,
3. 73. § (1) bekezdésében a „valamint a civil szervezetek rendelkezésére bocsátható infrastruktúra felhasználás
szabályait és a juttatás feltételeit” szövegrész, és
4. 75. § (2) bekezdésében „a 2012. évi költségvetési forrás terhére nyújtott támogatás tekintetében” szövegrész.
21. A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló
2011. évi CXCI. törvény módosítása
75. § A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXCI. törvény 7. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A  rehabilitációs ellátás – a  rehabilitációs hatóság komplex minősítésében foglalt körülményekre tekintettel –
a jogosultsági feltételek fennállása esetén ismételten megállapítható.”
76. § A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXCI. törvény a következő 4/A. alcímmel egészül ki:
„4/A. A kivételes rokkantsági ellátás
13/A.  § (1) Különös méltánylást érdemlő körülmények fennállása esetén – a  központi költségvetésről szóló
törvényben meghatározott keretek között – kivételes rokkantsági ellátás állapítható meg annak a  megváltozott
munkaképességű személynek,
a) akinek a  rehabilitációs hatóság komplex minősítése alapján az  egészségi állapota 50 százalékos vagy kisebb
mértékű,
b) akinek a rehabilitációs hatóság komplex minősítése alapján a rehabilitációja nem javasolt, vagy rehabilitálható, de
a kivételes rokkantsági ellátás iránti kérelem benyújtásának időpontjában az öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséig
hátralevő időtartam az 5 évet nem haladja meg,
c) akinek a  megváltozott munkaképességű személyek ellátása iránti kérelmét a  2.  § (1)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott biztosítási idő hiánya miatt elutasító döntés véglegessé vált és e  döntésben foglaltak szerint
rendelkezik a szükséges biztosítási idő legalább felével,
d) aki keresőtevékenységet nem végez és
e) aki rendszeres pénzellátásban nem részesül.
(2) A kivételes rokkantsági ellátás megállapítása során előnyben kell részesíteni azt a megváltozott munkaképességű
személyt, aki a 2. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott biztosítási idő legalább 90 százalékával rendelkezik.
(3) A  kivételes rokkantsági ellátás iránti kérelem az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti döntés véglegessé válásától
számított 6 hónapon belül nyújtható be. Ha a kivételes rokkantsági ellátás iránti kérelmet kizárólag arra tekintettel
utasították el, hogy a keretösszeg kimerítésre került, a kérelem az elutasító döntés véglegessé válását követő naptári
évben ismételten benyújtható.
(4) A  kivételes rokkantsági ellátás a  jogosultsági feltételek bekövetkezésének napjától, de legkorábban a  kérelem
benyújtásának napjától állapítható meg.
(5) A kivételes rokkantsági ellátás havi összege
a) a  3.  § (2)  bekezdés b)  pont bb)  alpontja és az  5.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben a  12.  § (2)  bekezdés
b) pontjában,
b) a 3. § (2) bekezdés b) pont bc) alpontja szerinti esetben a 12. § (2) bekezdés c) pontjában,
c) a 3. § (2) bekezdés b) pont bd) alpontja szerinti esetben a 12. § (2) bekezdés d) pontjában
meghatározott összeg 65 százaléka.
(6) A  kivételes rokkantsági ellátást a  13.  § (2)  bekezdésében foglaltakon túl, a  megszüntetési ok megállapítását
követő hónap első napjától abban az esetben is meg kell szüntetni, ha az ellátásban részesülő komplex minősítése
során a rehabilitációs hatóság megállapítja, hogy az (1) bekezdés a) vagy b) pontjában meghatározott feltétel már
nem áll fenn.
(7) Az (1) bekezdés szerinti méltányossági jogkörben kiadott döntés ellen fellebbezésnek nincs helye, a döntés ellen
indított közigazgatási perben kizárólag semmisségre lehet hivatkozni.
(8) A  kivételes rokkantsági ellátásra – ha e  § eltérően nem rendelkezik – a  rokkantsági ellátásra vonatkozó
rendelkezéseket kell alkalmazni.”
77. § A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXCI. törvény 19. §-a a következő (2b) bekezdéssel egészül ki:
„(2b) Kivételes rokkantsági ellátás esetén a felülvizsgálat során megállapított ellátási összeg állapotjavulás esetében
sem lehet kevesebb a  felülvizsgálatot megelőző hónapra járó ellátás összegénél. Állapotrosszabbodás esetén
a  kivételes rokkantsági ellátás összegét a  13/A.  § (5)  bekezdése alapján, az  új minősítési kategóriának megfelelő
összegben kell megállapítani.”
78. § A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXCI. törvény 28. § (1) bekezdése a következő j) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy)
„j) a kivételes rokkantsági ellátásra vonatkozó részletes eljárási szabályokat”
(rendeletben állapítsa meg.)
79. § A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXCI. törvény a következő 38/I. §-sal egészül ki:
„38/I. § (1) Ha a megváltozott munkaképességű személy – az ellátás iránti kérelmet a 2. § (1) bekezdés a) pontjában
meghatározott biztosítási idő hiánya miatt elutasító 2018. január 1-jét megelőzően jogerőssé vált döntésben
foglaltak szerint – rendelkezik a  szükséges biztosítási idő legalább felével, a  kivételes rokkantsági ellátás iránti
kérelmét 2018. december 31-éig nyújthatja be.
(2) Ha az  (1)  bekezdés alapján benyújtott kivételes rokkantsági ellátás iránti kérelmet kizárólag arra tekintettel
utasították el, hogy a keretösszeg kimerítésre került, a kérelem az elutasító döntés véglegessé válását követő naptári
évben ismételten benyújtható.”
80. § A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXCI. törvény. 2. § (3) bekezdés b) pontjában a „megváltozott munkaképességű személyek ellátása” szövegrész helyébe
az „a kivételes rokkantsági ellátás kivételével a megváltozott munkaképességű személyek ellátása” szöveg lép.
22. A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény módosítása
81. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 12.  § (5)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(5) Az  ÁKK Zrt. a  feladatai ellátásához a  KELER Központi Értéktár Zrt.-nél értékpapír letéti- és értékpapírszámlát,
valamint devizaszámlát, a Magyar Nemzeti Banknál vagy hitelintézetnél devizaszámlát vezethet.”
23. Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény módosítása
82. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36. § (4c) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4c) A Kormány egyedi határozatával, az érintett költségvetési évek szerinti bontásban
a) az irányítása alá tartozó fejezetek tekintetében a (4) bekezdés b) pontjában és a (4a) bekezdésben meghatározott
értékhatártól eltérő összeget is megállapíthat,
b) – a központi költségvetésről szóló törvény eltérő rendelkezése hiányában – a tárgyévi kiadási előirányzattal nem
rendelkező programok, beruházások és más fejlesztések esetén a több év vagy a költségvetési éven túli év kiadási
előirányzatai terhére vállalható kötelezettségek összegét megállapíthatja.”
83. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 37. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Kötelezettséget vállalni a  Kormány rendeletében foglalt kivételekkel csak pénzügyi ellenjegyzés után,
a pénzügyi teljesítés esedékességét megelőzően, írásban lehet. A pénzügyi ellenjegyzőnek a Kormány rendeletében
foglalt kivételekkel meg kell győződnie arról, hogy a  tervezett kifizetési időpontokban a  pénzügyi fedezet
biztosított, a kötelezettségvállalás nem sérti a gazdálkodásra vonatkozó szabályokat, és
a) a  36.  § (3)  bekezdése szerinti kötelezettségvállalás összege, a  több év kiadási előirányzatai terhére vállalt
kötelezettség esetén a  Kormány rendeletében foglaltak szerint a  kötelezettségvállalás értékeként meghatározott
összegből a költségvetési évet terhelő összeg a szabad előirányzatok összegét nem haladja meg, vagy
b) a  több év vagy a költségvetési éven túli év kiadási előirányzatai terhére vállalt kötelezettség esetén a Kormány
rendeletében foglaltak szerint a  kötelezettségvállalás értékeként meghatározott összegből a  költségvetési
évet követő éveket terhelő összegek egyik évben sem haladják meg a  36.  § (4), (4a) vagy (4c)  bekezdése szerinti
összegeknek a  korábban vállalt kötelezettségek és más fizetési kötelezettségek adott évi mértékével csökkentett
összegét.”
84. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 44. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az  államháztartásban, valamint a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságnál a  személyi juttatások kiemelt
előirányzaton elszámolandó kiadásokkal kapcsolatos számfejtési és az  ehhez kapcsolódó kifizetőhelyi feladatok
ellátása, az  ezekkel kapcsolatos, az  állami adóhatóság felé teljesítendő bevallási kötelezettségek teljesítése
– ideértve a  szakképzési hozzájárulás bevallási kötelezettségét is –, továbbá – a  nemzetiségi önkormányzatok
és az  általuk irányított költségvetési szervek kivételével – a  bevallásokon alapuló befizetési kötelezettségek
teljesítése központosítottan, kizárólag a kincstár által működtetett központosított illetményszámfejtés útján, illetve
az  abból történő adatszolgáltatás alapján történik. Az  állami adóhatóság felé teljesítendő bevallási és befizetési
kötelezettségek központosított teljesítésére a tárgyhónapot követő hónap 20. napjáig kerül sor.”
85. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 69. alcíme a következő 106/D. §-sal egészül ki:
„106/D. § (1) A kincstár a Kormány tagja felkérésére a központosított illetményszámfejtésbe – a 44. § (1) bekezdése
alapján – tartozó szerveknél foglalkoztatott személyek személyre szóló tájékoztatása érdekében – a  (3)  bekezdés
szerinti kivételekkel – teljesíti a Kormány tagja által meghatározott, a munkabérrel, az illetménnyel, a tiszteletdíjjal,
a  költségtérítéssel, illetve egyéb pénzbeli juttatással összefüggő, valamint az  egyes foglalkoztatotti csoportok
sajátos körülményeire vonatkozó tájékoztatást.
(2) A  kincstár az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatást a  Kormány tagja felkérésében meghatározott – a  106/A.  §
(1)  bekezdés a), b), d) és e)  pontja szerinti adatok alapján (ide nem értve a  társadalombiztosítási azonosító jelre,
az adóazonosító jelre, a fizetési számlaszámra, valamint a behajtandó követelésekre vonatkozó adatokat) képezhető
– tájékoztatási célcsoportoknak – a Kormányzati Tájékoztatási Központon (a továbbiakban: KTK) keresztül – akként
teljesíti, hogy a  tájékoztatás megszemélyesítése során személyes adat más adatkezelőnek való továbbítására nem
kerül sor. A KTK a tájékoztatás az érintettekkel való közléséhez az érintettek természetes személyazonosító adatait és
lakcímét használhatja fel.
(3) Nem nyújtható az  (1) bekezdés alapján adatszolgáltatás a bírói szolgálati viszonyban, igazságügyi alkalmazotti
szolgálati jogviszonyban, ügyészségi szolgálati viszonyban, a  Köztársasági Elnöki Hivatallal, az  Országgyűlés
Hivatalával, az Alkotmánybíróság Hivatalával, az Alapvető Jogok Biztosának Hivatalával, az Állami Számvevőszékkel,
önálló szabályozó szervvel, autonóm államigazgatási szervvel, a  Magyar Tudományos Akadémia Titkárságával,
a Magyar Művészeti Akadémia Titkárságával, az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltárával, az Országgyűlési
Őrséggel, a  Nemzeti Emlékezet Bizottságának Hivatalával vagy nemzetbiztonsági szolgálattal foglalkoztatásra
irányuló jogviszonyban állókra vonatkozónak.
(4) A  kincstár az  (1)–(3)  bekezdés szerinti adatszolgáltatást az  államháztartásért felelős miniszter jóváhagyását
követően, a  jóváhagyástól számított 15 munkanapon belül teljesíti a  miniszter általa kiadott nyomtatvány
használatával.”
86. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 111. §-a a következő (33) és (34) bekezdéssel egészül ki:
„(33) A  nemzetiségi önkormányzatok és az  általuk irányított költségvetési szervek esetében a  Magyarország
2018.  évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2017. évi LXXII. törvénnyel megállapított 44.  §
(1)  bekezdése szerinti, a  személyi juttatások kiemelt előirányzaton elszámolandó kiadásokkal kapcsolatos,
az  állami adóhatóság felé teljesítendő bevallási kötelezettségeknek a  kincstár által működtetett központosított
illetményszámfejtés útján történő teljesítése 2018. január 1-jétől valósul meg.
(34) A  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság esetében a  Magyarország 2018. évi központi költségvetésének
megalapozásáról szóló 2017. évi LXXII. törvénnyel megállapított 44.  § (1)  bekezdése szerinti feladatoknak és
kötelezettségeknek a  kincstár által működtetett központosított illetményszámfejtés útján történő teljesítése
2017. október 1-jétől valósul meg.”
87. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
1. 1.  § 14.  pont m)  alpontjában a „szomszédos államokban nyújtható oktatási” szövegrész helyébe a „határon
túli, magát magyar nemzetiségűnek valló természetes személy részére jogszabály alapján nyújtható” szöveg,
2. 20.  § (2)  bekezdésében az „az elszámolhatósági időszakot követően időközi vagy végső egyenleg kifizetés
formájában térít meg,” szövegrész helyébe a „megtérít,” szöveg,
3. 32.  § d)  pontjában a  „kiadás,” szövegrész helyébe a  „kiadás, valamint a  nagyvállalati beruházási
támogatásokkal kapcsolatos költségvetési kiadás,” szöveg,
4. 36. § (4) bekezdésben az „előirányzata” szövegrész helyébe az „előirányzatai” szöveg,
5. 36. § (4a) bekezdésében a „következő évekre vállalható kötelezettségvállalás” szövegrész helyébe a „több év
vagy a költségvetési éven túli év kiadási előirányzatai terhére vállalható kötelezettség” szöveg,
6. 36.  § (5)  bekezdésében a „költségvetési éven túli évek költségvetési” szövegrész helyébe a „több év vagy
a költségvetési éven túli év” szöveg,
7. 36. § (5a) bekezdésben az „előirányzata” szövegrész helyébe az „előirányzatai” szöveg, és
8. 109. § (3) bekezdés 7. pontjában a „103. § (3)” szövegrész helyébe a „6. § (1)” szöveg
lép.
88. § Hatályát veszti az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
1. 21.  § (4a)  bekezdésében az  „a fejezetet irányító szerv érdekkörében felmerülő okból” szövegrész és
a „ , valamint a fegyelmezett és hatékony gazdálkodás ösztönzésére” szövegrész,
2. 58. § (2) bekezdésében a „központi költségvetés” szövegrész, és
3. 108/A.  § (2)  bekezdésében az  „– így különösen a  fejezeti stabilitási tartalék kiadási előirányzatainak –”
szövegrész. 24. A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény módosítása
89. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 247.  § (1)–(3)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezések lépnek:
„(1) Jegyzővé, aljegyzővé (a továbbiakban együtt: jegyző) az nevezhető ki, aki
a) igazgatásszervező vagy közigazgatás-szervező alapképzési szakon, vagy jogász vagy államtudományi
mesterképzési szakon szerzett szakképzettséggel vagy közigazgatási mesterképzési szakon szerzett okleveles
közigazgatási szakértő vagy okleveles közigazgatási menedzser szakképzettséggel rendelkezik,
b) – a  (4) bekezdésben meghatározott esetet kivéve – jogi vagy közigazgatási szakvizsgával, vagy a Közigazgatási
Továbbképzési Kollégium által a teljeskörűen közigazgatási jellegűnek minősített tudományos fokozat alapján adott
mentesítéssel rendelkezik, és
c) legalább kétévi közigazgatási gyakorlatot szerzett.
(2) A községi önkormányzati képviselő-testület az ötezernél több lakosú község jegyzője kivételével
a) felmentést adhat az  (1)  bekezdés a)  pontjában foglalt szakképesítés alól annak a  személynek, aki az  előírt
képesítés megszerzésére irányuló tanulmányait a  kinevezéstől számított két éven belül befejezi. A  felmentés
időtartamának eredménytelen eltelte esetén a  jegyző közszolgálati jogviszonya megszűnik. A  képesítés alóli
felmentés esetén a (4) bekezdésben meghatározott határidőt a képesítés megszerzésétől kell számítani,
b) az (1) bekezdés c) pontjában előírt gyakorlati időt csökkentheti vagy elengedheti.
(3) Főjegyzővé, valamint főjegyző helyettesítésére aljegyzővé az nevezhető ki, aki
a) jogász vagy államtudományi mesterképzési szakon szerzett szakképzettséggel vagy közigazgatási mesterképzési
szakon szerzett okleveles közigazgatási szakértő vagy okleveles közigazgatási menedzser szakképzettséggel vagy
okleveles közgazdász szakképzettséggel,
b) – a  (4)  bekezdésben meghatározott esetet kivéve – jogi vagy közigazgatási szakvizsgával vagy a  Közigazgatási
Továbbképzési Kollégium által a teljeskörűen közigazgatási jellegűnek minősített tudományos fokozat alapján adott
mentesítéssel rendelkezik, és
c) közigazgatási szervnél legalább kétévi közigazgatási gyakorlatot szerzett.”
90. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
1. 6.  § 16.  pontjában a „247.  § (1)  bekezdés b)  pontja” szövegrész helyébe a „247.  § (1)  bekezdés c)  pontja”
szöveg,
2. 215.  § (1)  bekezdésében az  „egyetemi szintű végzettséggel és jogász, közgazdász vagy közigazgatási
menedzser szakképzettséggel” szövegrész helyébe a  „jogász mesterképzési szakon szerzett
szakképzettséggel vagy közigazgatási mesterképzési szakon szerzett okleveles közigazgatási szakértő vagy
okleveles közigazgatási menedzser szakképzettséggel vagy gazdaságtudományok képzési területen alapvagy mesterképzésben szerzett közgazdász szakképzettséggel” szöveg, és
3. 220.  § (1)  bekezdésében az  „egyetemi szintű végzettséggel és jogász vagy közgazdász, vagy
közigazgatási menedzser szakképzettséggel” szövegrész helyébe a  „jogász mesterképzési szakon szerzett
szakképzettséggel vagy közigazgatási mesterképzési szakon szerzett okleveles közigazgatási szakértő vagy
okleveles közigazgatási menedzser szakképzettséggel vagy gazdaságtudományok képzési területen alapvagy mesterképzésben szerzett közgazdász szakképzettséggel” szöveg
lép. 25. Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló
2013. évi L. törvény módosítása
91. § Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény 10.  §
(3) bekezdésében a „négy” szövegrész helyébe az „öt” szöveg lép.
26. A védelmi és biztonsági célú beszerzésekről szóló 2016. évi XXX. törvény módosítása
92. § A védelmi és biztonsági célú beszerzésekről szóló 2016. évi XXX. törvény 116.  § (1)  bekezdés a)  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
[A beszerzési eljárásban ajánlattevőként, részvételre jelentkezőként, alvállalkozóként vagy kiemelt alvállalkozóként és
egyéb közreműködőként kizárólag a  jegyzéken szereplő gazdasági szereplő vehet részt, a  117.  § (2)–(5)  bekezdésében
foglalt kivételekkel. A jegyzéken]
„a) a  Mavtv.-ben meghatározott telephelybiztonsági tanúsítvánnyal (a  továbbiakban: TBT) rendelkező gazdasági
szereplők,”
(szerepelnek.)
27. Az állami tisztviselőkről szóló 2016. évi LII. törvény módosítása
93. § Az állami tisztviselőkről szóló 2016. évi LII. törvény 37. §-ában a „2018” szövegrész helyébe a „2019” szöveg lép.
28. A településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény módosítása
94. § A településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 11/B. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  település közigazgatási területéhez tartozó – az  1.  mellékletben meghatározott – fokozott védelem alatt
álló területen lévő közterületen és magánterületen reklámhordozó és reklám – jogszabályban meghatározott
kivétellel – nem helyezhető el. Az  1.  melléklet 1. és 6.  pontjában meghatározott közterületen és magánterületen
a  jogszabályban meghatározott, az  adott terület fokozott védelmi besorolása szerinti jelleget nem befolyásoló
funkcionális célokat szolgáló utcabútor elhelyezhető.”
95. § A településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 11/E. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A  közigazgatási bírság összege 10 000 forinttól 200 000 forintig terjedhet. A  helyszíni bírság összege
5000 forinttól 100 000 forintig terjedhet.”
96. § A településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 11/F. § 4. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában:)
„4. reklámhordozó: a  funkcióját vagy létesítésének célját tekintve túlnyomórészt az  e  törvény szerinti reklám
közzétételét, illetve elhelyezését biztosító, elősegítő vagy támogató eszköz, berendezés, létesítmény.”
97. § A településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 5. alcíme a következő 15/A. §-sal egészül ki:
„15/A.  § (1) E  törvénynek a  Magyarország 2018. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2017. évi
LXXII. törvénnyel (a  továbbiakban: Módtv.2.) megállapított rendelkezéseit a  Módtv.2. hatálybalépését követően
indult eljárásokban kell alkalmazni.
(2) 2020. december 31. napján megszűnik valamennyi, a  Módtv.2. hatálybalépését megelőzően létrejött
olyan, határozatlan vagy 2020. december 31. napjánál hosszabb ideig tartó, határozott időtartamra kötött,
közterület reklámcélú hasznosítására és annak ellenőrzésére irányuló, valamely helyi önkormányzattal kötött
reklám rendszergazdai szerződés, amely nem felel meg e  törvény – Módtv. és Módtv.2. által megállapított –
rendelkezéseinek, valamint a  felhatalmazása alapján megalkotott kormányrendelet és településképi rendelet
rendelkezéseinek. A szerződés megszűnésével megszűnik valamennyi, az ilyen szerződésen alapuló reklámhordozó
igénybevételére vonatkozó jogosultság.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti, határozott időre szóló reklám rendszergazdai szerződés időbeli hatálya nem
hosszabbítható meg, és az érintett rendszergazdai tevékenységre új szerződés nem köthető.”
98. § A településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 5. alcíme a következő 16/A. §-sal egészül ki:
„16/A.  § (1) A  helyi önkormányzat képviselő-testülete az  e  törvény felhatalmazása alapján kiadott – a  Módtv.
rendelkezéseit végrehajtó – kormányrendelet hatálybalépését követő 90 napon belül felülvizsgálja a  Módtv.2
hatálybalépésekor fennálló, a  település közterületének reklámcélú hasznosítására vonatkozó rendszergazdai
szerződéseit, és kezdeményezi azoknak a  Módtv. és a  Módtv.2. által megállapított és a  végrehajtására kiadott
kormányrendelet rendelkezéseknek megfelelő módosítását legkésőbb a 15. § (3) bekezdése szerinti hatállyal.
(2) A  Módtv.2.-vel megállapított 11/B.  § (2)  bekezdése a  Módtv.2. hatálybalépését megelőzően jogszerűen és
jóhiszeműen szerzett jogokat és kötelezettségeket nem érinti. A Módtv.2. hatálybalépése előtt létrejött szerződések
időtartamának a Módtv.2. hatálybalépését követően történő meghosszabbítása új jogviszony létesítésének minősül,
melyre e törvény Módtv 2.-vel megállapított 11/B. § (2) bekezdése megfelelően irányadó.”
99. § A településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény
1. 11/B. § (2) bekezdésében a „legfeljebb öt évre” szövegrész helyébe a „legfeljebb tizenöt évre” szöveg, és
2. 11/C. (1) bekezdésében a „150 000” szövegrész helyébe az „500 000” szöveg
lép.
100. § Hatályát veszti a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény
1. 11/B. § (3) bekezdése, és
2. 11/C. § (2) bekezdésében az „és a reklámot közzétevő vállalkozás előző évi adózott eredményét” szövegrész.
29. A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló
2017. évi LIII. törvény módosítása
101. § A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény 5. §
b) pontjában az „az állami adóhatóság” szövegrész helyébe az „a szerencsejáték felügyeleti hatóság” szöveg lép.
30. A vendégoktatói ösztöndíjprogram szabályozása 102. § (1) A  magyar nyelv és kultúra külföldi felsőoktatási intézményekben történő oktatásának és megismertetésének,
valamint a  külföldi hungarológiai oktatás és kutatás hatékonyabb támogatásának biztosítására vendégoktatói
ösztöndíjprogram működik.
(2) A  vendégoktatói ösztöndíjprogram keretében a  vendégoktató az  általa végzett tevékenység támogatására
a  Kormány rendeletében meghatározott és az  ösztöndíjszerződésben foglalt feltételek szerint ösztöndíjra és
költségtérítésre jogosult.
(3) Az ösztöndíj nem önálló tevékenységből származó jövedelemnek és a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra
jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló törvény szerinti járulékalapot képező jövedelemnek minősül.
(4) A  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti közszolgálati tisztviselői besorolásnál a  (2)  bekezdés szerinti
ösztöndíj időtartamát figyelembe kell venni.
(5) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a vendégoktatói ösztöndíjprogram részletes szabályait, az ösztöndíj és költségtérítés
megállapításának módját, az  ösztöndíjban részesíthető személyek körét, az  ösztöndíj nyújtásának módját és feltételeit,
továbbá a jogosulatlanul kifizetett ösztöndíj visszafizetésének részletes szabályait rendeletben állapítsa meg.
31. Hatályba léptető rendelkezések 103. § (1) Ez a törvény – a (2)–(6) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 94–100. § az e törvény kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
 (3) A 2–7. §, az 52. §, az 55–58. § és a 101. § 2017. július 1-jén lép hatályba.
 (4) Az 59–64. §, a 65. § (1) és (3) bekezdése és a 66–74. § 2017. szeptember 1-jén lép hatályba.
 (5) A 8–11. §, a 16. §, a 23. §, a 24. §, a 40. § és a 75–80. § 2018. január 1-jén lép hatályba.
 (6) A 65. § (2) bekezdése 2018. július 1-jén lép hatályba.
32. Az Európai Unió jogának való megfelelés 104. § (1) A
a) 27.  §, a  29.  §, a  30.  § és a  36.  § a  Szerződés 107. és 108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási
kategóriáknak a  belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 2014. június 17-i 651/2014/EU
bizottsági rendelet I. melléklet 1. cikkének és 3. cikk (2) és (3) bekezdésének,
b) 37–48.  § az  Egyesült Nemzeteknek a  nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő,
a tűzfegyverek, részeik, alkotóelemeik és a lőszerek tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyve
10. cikkének végrehajtásáról, valamint a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik kiviteli
engedélyezési, behozatali és tranzit szabályainak létrehozásáról szóló, 2012. március 14-i 258/2012/EU
európai parlamenti és tanácsi rendeletének
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
 (2) A  37–48.  § a  belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való
megfelelést szolgálja.
 (3) E törvény tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése és 39. cikk (5) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1122/2009. (VII. 23.) Korm. határozata a vállalkozások tartós forgóeszköz hiteleihez biztosítandó MFB Gazdaságélénkítési Bankgarancia Programról.
1. A Kormány a) a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról
szóló 2001. évi XX. törvény (a továbbiakban: MFB tv.) 2. §
k) pontja alapján úgy határoz, hogy elsődlegesen a termelő
tevékenységet végző vállalkozások részére MFB Gazdaságélénkítési Bankgarancia Program kerüljön meghirdetésre 50 milliárd forintos bankgarancia keretösszeggel,
a tőkeösszeg 80%-ának megfelelő mértékű, piaci alapú
bankgarancia biztosításával vállalkozások éven túli
lejáratú forgóeszközhiteleihez;
Felelős: nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
Határidő: 2009. július 31.
b) úgy dönt, hogy az MFB Gazdaságélénkítési Bankgarancia Program keretében az MFB Magyar Fejlesztési
Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MFB Zrt.) által biztosított bankgarancia 90%-a a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló
2008. évi CII. törvény 35. § (2) bekezdésében meghatározott keretet terheli. Az MFB tv. 5. § (1) bekezdés b) pontja
alapján vállalt jogszabályi alapú költségvetési készfizető
kezességvállalásért az MFB Zrt.-nek a program keretében
nyújtott bankgarancia összegének 90%-ára kezességvállalási díjat kell fizetnie a Magyar Állam javára. Az MFB Zrt.
által fizetendő egyszeri, a vállalt bankgarancia futamidejéhez igazodó kezességvállalási díj mértéke egyéves bankgarancia esetén az állami kezességvállalással érintett tőkeösszeg 0,3%-a, kétéves bankgarancia esetén 0,58%-a,
hároméves bankgarancia esetén 0,74%-a, négyéves
bankgarancia esetén 1,05%-a, ötéves bankgarancia esetén
2%-a;
Felelős: nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
pénzügyminiszter Határidő: folyamatos
c) felhívja a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert,
hogy az 1. pont szerinti bankgarancia program kidolgozása
és bevezetése érdekében, valamint a bankgarancia programmal ösztönözni kívánt termelő ágazatok kijelölésére az
MFB Zrt. felé a szükséges tulajdonosi intézkedést tegye
meg.
Felelős: nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a gazdaságélénkítési hitelprogrammal összefüggő egyes kérdésekről szóló
2160/2008. (XI. 12.) Korm. határozat.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök