text:
26/2016. (X. 6.) BM utasítása a belügyminiszter irányítása alatt álló polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál alkalmazandó rendfokozati vizsgáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel a rendvédelmi feladatokat ellátó
szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 341. § (1) bekezdés 18. pont a) alpontjában,
valamint 342.  § (1)  bekezdés g)  pontjában foglaltakra – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 21. § 21. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az Alkotmányvédelmi Hivatal, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat, valamint a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi
Elemző Központ (a továbbiakban együtt: rendvédelmi feladatokat ellátó szerv) hivatásos állományának tagja
(a továbbiakban: hivatásos állomány tagja) az ezen utasításban foglaltak szerint tesz rendfokozati vizsgát.
(2) A  rendfokozati vizsga ágazati és a  szolgálati beosztáshoz kötődő ismereteket tartalmazó előmeneteli vizsga.
A rendfokozati vizsga teljesítése 8 továbbképzési pontot ér.
2. § Ezen utasítás alkalmazásában
1. rendészeti vizsgaközpont: a  rendvédelmi feladatokat ellátó szerv hivatásos állománya vonatkozásában
a rendészeti továbbképzésért, vezetőképzésért és a rendfokozati vizsga végrehajtásáért felelős szervezet,
2. vizsgaszervező: a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervnek a  rendfokozati vizsga megszervezésére,
lebonyolítására kijelölt szervezeti egysége vagy szervezeti eleme. 2. A rendfokozati vizsga teljesítésére kötelezettek, a rendfokozati vizsga típusai
3. § (1) A hivatásos állomány tagja rendfokozati vizsgát tesz
a) a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII.  törvény (a továbbiakban: Hszt.) 121.  § (2)  bekezdése alapján a  magasabb rendfokozatba és az  ahhoz
rendelt fizetési fokozatba történő előléptetés esedékessége esetén, ha a  magasabb rendfokozathoz
rendfokozati vizsgát kell teljesíteni,
b) a Hszt. 122.  §-a alapján, ha magasabb besorolási kategóriába tartozó szolgálati beosztásba vagy vezetői
beosztásba történő kinevezését tervezik, és az rendfokozati előmenetellel is jár,
c) a Hszt. 125. § (3) bekezdése alapján soron kívül eggyel magasabb rendfokozatba történő kinevezés, előléptetés
esetén.
(2) A  hivatásos állomány tagja önkéntes jelentkezés alapján teljesítheti a  következő, magasabb rendfokozati vizsgát
az  előmenetelének elősegítésére, magasabb besorolási kategóriába tartozó szolgálati beosztásba vagy vezetői
beosztásba történő kinevezhetősége érdekében.
(3) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben a hivatásos állomány tagja a rendfokozati vizsgát a rendfokozatba
előléptetést megelőző utolsó fizetési fokozatában, az  állományilletékes parancsnok írásbeli kötelezése alapján
teljesíti. A rendfokozati vizsga a fizetési fokozat bármely évében teljesíthető, a teljesítés évéről a rendfokozati vizsgára
kötelezett dönt.
(4) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a hivatásos állomány tagja a kinevezését tervező munkáltatói
jogkört gyakorló erre irányuló írásbeli kötelezése alapján teljesíti a rendfokozati vizsgát.
(5) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott esetben a hivatásos állomány tagja a rendfokozati vizsgát utólag teljesíti,
legkésőbb a magasabb rendfokozatba történő előléptetést követő egy éven belül. Az állományilletékes parancsnok
a hivatásos állomány tagját az előléptetéskor írásban kötelezi a rendfokozati vizsga letételére.
(6) Ha a  hivatásos állomány tagjának vezénylésére vagy vezénylésének megszüntetésére kerül sor, a  munkáltatói
intézkedést megelőzően másik, a Hszt. 1. § (1) bekezdése szerinti szervnél teljesített rendfokozati vizsgát megismételni
nem kell.
4. § A hivatásos állomány tagja
a) törzsőrmesteri vagy főtörzsőrmesteri rendfokozatba előléptetés esetén tiszthelyettesi,
b) zászlósi, törzszászlósi vagy főtörzszászlósi rendfokozatba előléptetés esetén zászlósi,
c) főhadnagyi vagy századosi rendfokozatba előléptetés esetén tiszti,
d) őrnagyi vagy alezredesi rendfokozatba előléptetés esetén főtiszti
rendfokozati vizsga teljesítésére köteles.
5. § (1) Mentesül a rendfokozati vizsga letétele alól, aki
a) rendészeti szakvizsgával rendelkezik – vagy annak letétele alól a rendészeti szakvizsgára vonatkozó szabályok
szerint mentesül – és rendészeti szakvizsgához kötött szolgálati beosztásban teljesít szolgálatot,
b) címzetes rendfokozattal rendelkezik, illetve
c) alacsonyabb rendfokozattal járó szolgálati beosztásba helyezést követően újra magasabb rendfokozatba kerül,
de az ehhez tartozó vagy magasabb rendfokozati vizsgát korábban már teljesítette.
 (2) Nem kell rendfokozati vizsgát tenni hivatásos szolgálati jogviszony létesítése esetén, továbbá az  első tiszti
rendfokozatba történő kinevezéskor. 3. A rendfokozati vizsga követelményrendszere és tárgykörei
6. § (1) A hivatásos állomány tagja a rendfokozati vizsgát a rendfokozati vizsgára jelentkezéskor meghatározott ismeretanyag
és az annak megfelelően kidolgozott és közzétett vizsgakérdéssor alapján teljesíti.
(2) A rendfokozati vizsga
a) tiszthelyettesi és zászlósi rendfokozati vizsga esetében különös részből,
b) tiszti és főtiszti rendfokozati vizsga esetében általános és különös részből
áll. A rendfokozati vizsga követelményeit az 1. melléklet tartalmazza.
(3) A rendfokozati vizsga általános része a hivatásos állomány tagja által elsajátítandó közszolgálati és ágazati ismereteket
tartalmazza.
(4) A rendfokozati vizsga különös része két elkülönült ismeretanyagból áll, amelyek
a) az adott rendvédelmi feladatokat ellátó szervhez kötődő általános ismereteket, valamint
b) az egyes szolgálati beosztásokhoz kötődő szakmaspecifikus ismereteket
tartalmazzák.
7. § (1) A 4. § a)–d) pontja szerinti rendfokozati vizsgák részletes követelményrendszerét és a követelményrendszeren alapuló
felkészítő tananyagot a rendvédelmi feladatokat ellátó szervet irányító miniszter (a továbbiakban: miniszter) hagyja
jóvá.
(2) A  követelményrendszer és a  felkészítő tananyag kidolgozásáért a  rendészeti vizsgaközpont felelős. A  rendészeti
vizsgaközpont felkérése alapján a  felkészítő tananyag kidolgozásában a  rendvédelmi feladatokat ellátó szerv
és – a gyakorlati, szakmai szempontú megközelítés érvényre juttatása érdekében – a Magyar Rendvédelmi Kar által
delegált tananyagszerzők működnek közre. A követelményrendszer és a felkészítő tananyag kidolgozott tervezetét
a  rendvédelmi feladatokat ellátó szerv, a  Magyar Rendvédelmi Kar és a  Belügyi Továbbképzési Kollégium
véleményezheti, a  véleményezésre a  rendészeti vizsgaközpont megkeresése alapján, legalább 8 napos határidő
biztosításával kerül sor.
(3) A  követelményrendszert és a  felkészítő tananyagot folyamatosan, de legalább kétévente felül kell vizsgálni, és
a  tárgyévet megelőző év november 30-áig a  rendvédelmi feladatokat ellátó szerv által meghatározott módon
a vizsgázók részére megismerhetővé kell tenni.
4. Vizsgaidőpontok és felkészülés a rendfokozati vizsgára 8. § (1) A vizsgaszervező évente legalább három alkalommal biztosít lehetőséget rendfokozati vizsga letételére. A rendfokozati
vizsgákat úgy kell megszervezni, hogy január–április, május–augusztus, valamint szeptember–december közötti
időszakokban legalább egy-egy vizsgalehetőséget kell biztosítani.
(2) A hivatásos állomány tagja az egyéni továbbképzési tervében köteles szerepeltetni a tárgyévre tervezett rendfokozati
vizsgát. Az  éves intézményi továbbképzési terv alapján a  vizsgaszervező kitűzi a  tárgyévre a  rendfokozati vizsga
időpontjait, és azokat az éves intézményi továbbképzési terv jóváhagyásával egyidejűleg a rendészeti vizsgaközpont
részére továbbítja. A rendészeti vizsgaközpont a rendfokozati vizsgák kitűzött időpontjait 15 napon belül rögzíti és
közzéteszi a Rendészeti Vezetőképzési, Továbbképzési és Vizsgaportál (a továbbiakban: RVTV) informatikai felületén
a (4) bekezdésben szereplő előírásokra figyelemmel.
(3) Rendfokozati vizsgát a hivatali munkarend szerinti munkanapra kell szervezni.
 (4) Az  Alkotmányvédelmi Hivatal és a  Terrorelhárítási Információs és  Bűnügyi Elemző Központ hivatásos állománya
vonatkozásában a hivatásos állomány tagja adatainak védelme érdekében az RVTV informatikai felületén a hivatásos
állomány tagjának természetes személyazonosító adatai nem kerülnek rögzítésre. A Nemzetbiztonsági Szakszolgálat
az RVTV informatikai felülete helyett a rendészeti vizsgaközpont által biztosított offline informatikai felületet használja,
az  ezen utasításnak az  RVTV informatikai felületére vonatkozó rendelkezéseit a  Nemzetbiztonsági Szakszolgálat
vonatkozásában ennek megfelelően kell alkalmazni.
9. § (1) A rendfokozati vizsgára a hivatásos állomány tagja a megismerhetővé tett felkészítő tananyag alapján, önállóan vagy
a vizsgaszervező által szervezett csoportos felkészítésen készül fel. A csoportos felkészítés időtartama 4–6 óra lehet.
A  csoportos felkészítés időtartamára a  Hszt. 105.  § (1)  bekezdés h)  pontjára tekintettel szolgálatmentességet kell
biztosítani, az egyéni felkészülésre szolgálatmentesség nem jár.
(2) A vizsgaszervező évente legalább három alkalommal szervezi meg a csoportos felkészítést és biztosít konzultációs
lehetőséget. A csoportos felkészítésen a hivatásos állomány rendfokozati vizsgán részt vevő tagja (a továbbiakban:
vizsgázó) részvétele önkéntes.
(3) A csoportos felkészítést a rendfokozati vizsga napját megelőző 30–45 napra kell szervezni úgy, hogy annak időpontja
a hivatali munkarend szerinti munkanapra essen. A hivatásos állomány tagja a rendfokozati vizsgára jelentkezéssel
egyidejűleg jelzi, ha csoportos felkészítésen szándékozik részt venni. A  csoportos felkészítés időpontjáról ezzel
egyidejűleg a vizsgaszervező tájékoztatja a hivatásos állomány tagját.
5. Jelentkezés a rendfokozati vizsgára 10. § (1) A rendfokozati vizsgára a munkáltató kötelezése alapján vagy önkéntesen lehet jelentkezni.
 (2) Önkéntes jelentkezés esetén a rendfokozati vizsga letétele alól mentesítés nem adható.
 (3) A  hivatásos állomány tagja a  választott vizsgaidőpontot megelőző legalább 60 nappal jelzi a  vizsgaszervezőnek
a vizsgázási szándékát.
 (4) A vizsgázót a vizsgaszervező jelentkezteti a rendfokozati vizsgára az RVTV informatikai felületén a vizsgaidőpontot
megelőző legalább 45 nappal.
 (5) A  jelentkeztetést követő 5 napon belül a  vizsgázó az  RVTV informatikai felületén automatikus értesítést kap
a jelentkeztetésről és a rendfokozati vizsga időpontjáról. Az automatikus értesítés tartalmazza a rendfokozati vizsga
követelményrendszerének, valamint a felkészítő tananyagnak az elektronikus vagy más módon történő elérhetőségét.
11. § (1) A  rendfokozati vizsgákat úgy kell megszervezni, hogy a  vizsgázó lehetőség szerint a  szolgálatteljesítési helyén
vizsgázhasson.
(2) Az átrendelt vagy a más, a Hszt. 1. § (1) bekezdése szerinti szervhez vezényelt az átrendelés, vezénylés helye szerint
teljesíti a rendfokozati vizsgát. A Hszt. 1. § (1) bekezdése szerinti szerven kívüli szervhez vezényelt annál a szervnél
teljesíti a rendfokozati vizsgát, amelynek a rendelkezési állományába tartozik.
6. Halasztás 12. § (1) A  vizsgázó legkésőbb a  rendfokozati vizsgát megelőző 15 nappal benyújtott kérelmére a  rendfokozati vizsgát
a vizsgaszervező elhalasztja.
(2) Ha a vizsgázó halasztási kérelem nélkül nem jelenik meg a rendfokozati vizsgán, a vizsgaidőpontot követő 5 napon
belül igazolással élhet. Ebben az esetben a halasztásra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(3) Halasztott rendfokozati vizsga esetén a vizsgázónak a rendfokozati vizsgára jelentkezés szabályai szerint ismételten
jelentkeznie kell, úgy, hogy a  halasztott rendfokozati vizsgát az  eredeti vizsgaidőpontot követő fél éven belül
teljesíthesse.
(4) A  halasztott rendfokozati vizsgát a  rendfokozati vizsga letételére megállapított új időpontban érvényes
vizsgakövetelmények alapján kell teljesíteni, az általános szabályok alkalmazásával.
(5) A csoportos felkészítésen való részvétel halasztására az (1)–(3) bekezdést megfelelően alkalmazni kell.
7. A rendfokozati vizsga rendje 13. § (1) A  rendfokozati vizsgát háromtagú vizsgabizottság (a továbbiakban: vizsgabizottság) előtt, a  vizsgaszervező által
meghatározott helyen és időben, szóbeli vizsga keretében kell teljesíteni.
(2) A rendfokozati vizsga rendjéért, a vizsgaszabályzat betartásáért a vizsgabizottság elnöke a felelős. A vizsgabizottság
munkáját a vizsgaszervező által megbízott jegyző segíti. A vizsgajegyzőkönyvet a jegyző vezeti.
14. § A vizsgázó részére a rendfokozati vizsga napjára a Hszt. 105. § (1) bekezdés h) pontjára tekintettel szolgálatmentességet
kell biztosítani.
15. § (1) A vizsgabizottság a rendfokozati vizsga eredményét vizsgarészenként, százalékban határozza meg, és azt megfelelt
vagy nem megfelelt minősítéssel látja el. A megfelelt minősítéshez legalább 60%-os eredmény szükséges.
(2) A  tiszthelyettesi, zászlósi rendfokozati vizsga esetében a  különös rész minősítése adja a  rendfokozati vizsga
eredményét is. A  főtiszti, tiszti rendfokozati vizsga mindkét vizsgarészének teljesítése esetén a  vizsgabizottság
megállapítja a  rendfokozati vizsga eredményét. A  vizsgarészek összesített eredménye alapján a  vizsgabizottság
a rendfokozati vizsgát megfeleltre vagy nem megfeleltre minősíti.
16. § (1) Ha a vizsgázó valamely vizsgarészt nem vagy nem megfeleltre teljesítette, megismételheti a vizsgarészt. A rendfokozati
vizsga minősítésénél a megismételt vizsgarész értékelését kell figyelembe venni.
(2) Megismételt rendfokozati vizsga esetén a vizsgázónak a rendfokozati vizsgára jelentkezés szabályai szerint ismételten
jelentkeznie kell úgy, hogy a  megismételt rendfokozati vizsgát az  eredeti vizsgaidőpontot követő fél éven belül
teljesíthesse.
(3) A  megismételt rendfokozati vizsgát a  rendfokozati vizsga letételére megállapított új időpontban érvényes
vizsgakövetelmények alapján kell teljesíteni, az általános szabályok alkalmazásával.
17. § (1) A vizsgaszervező a vizsgázó kérésére a rendfokozati vizsga eredményének közzétételét követő 5 munkanapon belül
lehetőséget biztosít a  vizsgajegyzőkönyv megtekintésére. Ezen határidő lejártát követően a  vizsgázó
a vizsgajegyzőkönyvet az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény
13. alcímében foglalt általános szabályok szerint tekintheti meg.
(2) A  rendfokozati vizsga lebonyolítására vonatkozó szabályok megsértésére hivatkozva a  vizsgázó írásban panasszal
élhet a rendészeti vizsgaközpont vezetőjénél a panaszra okot adó esemény vagy cselekmény bekövetkeztéről való
tudomásszerzéstől számított 8 munkanapon belül.
(3) A  rendészeti vizsgaközpont vezetője a  panaszt 15 munkanapon belül, indokolt határozattal bírálja el. A  határozat
ellen a  kézhezvételtől számított 8 munkanapon belül a  miniszterhez fellebbezésnek van helye. A  miniszter
a fellebbezés tárgyában 30 napon belül dönt. A miniszter döntésével szemben további jogorvoslatnak helye nincs.
(4) A panaszra okot adó esemény vagy cselekmény bekövetkeztétől számított 3 hónapon túl panasz nem nyújtható be.
18. § (1) Eredményes rendfokozati vizsga esetén a  rendészeti vizsgaközpont a  vizsgázó számára – a  vizsgajegyzőkönyv
alapján – a vizsgaidőpontot követő 5 munkanapon belül elektronikus bizonyítványt állít ki. A bizonyítványt a vizsgázó,
a vizsgaszervező és a személyi anyaggyűjtőben történő elhelyezés céljából a humánigazgatási szakszolgálat az RVTV
informatikai felületén keresztül töltheti le. A  Nemzetbiztonsági Szakszolgálat hivatásos állománya esetében
a bizonyítványt a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat állítja ki a részére biztosított offline rendszer használatával.
(2) A  kiállított bizonyítványokról a  rendészeti vizsgaközpont elektronikus nyilvántartást vezet, továbbá gondoskodik
az elektronikus nyilvántartás archiválásáról.
8. A rendfokozati vizsga során közreműködő szervek 19. § (1) A vizsgaszervező a rendfokozati vizsga szervezésével, lebonyolításával kapcsolatos feladatai keretében különösen
a) megtervezi a rendfokozati vizsgák időpontjait,
b) csoportos felkészítéseket szervez,
c) a rendfokozati vizsgával kapcsolatos adatszolgáltatást teljesít a rendészeti vizsgaközpont felé,
d) a rendészeti vizsgaközponttal együttműködve biztosítja a rendfokozati vizsga személyi és tárgyi feltételeit.
(2) A vizsgaszervezőt az országos parancsnok jelöli ki. Vizsgaszervezőként kijelölhető a rendvédelmi feladatokat ellátó
szerv egy szervezeti eleme vagy egy másik, a képzési feladatok ellátására létrehozott szervezeti egysége is.
20. § (1) A rendfokozati vizsgáztatás rendszerének működtetésével kapcsolatos feladatokat a rendészeti vizsgaközpont látja el.
E feladata keretében különösen
a) biztosítja a  rendfokozati vizsgák lebonyolításához szükséges informatikai-technikai feltételeket, jóváhagyja,
valamint folyamatosan, de legalább kétévente felülvizsgálja a kérdéssort, valamint a rendvédelmi feladatokat
ellátó szervek bevonásával a követelményrendszert és a felkészítő tananyagot,
b) ellenőrzi a rendfokozati vizsgákhoz szükséges körülményeket,
c) a rendfokozati vizsgákról jegyzőkönyvet és nyilvántartást vezet,
d) a rendfokozati vizsgákról statisztikai célú összesítést készít.
(2) A rendészeti vizsgaközpont vezetője a miniszter jóváhagyását követően kiadja a vizsgaszabályzatot, melyet az RVTV
informatikai felületén közzé kell tenni. A vizsgaszabályzat tartalmazza a csoportos felkészítés és a rendfokozati vizsgák
megszervezésének részletes eljárási szabályait, a vizsgajegyzőkönyvekről és a vizsgaokmányokról szóló iratmintákat.
(3) A  rendészeti vizsgaközpont vezetője által kijelölt, megbízólevéllel rendelkező személy jogosult ellenőrizni
a rendfokozati vizsga lebonyolításával kapcsolatos szabályok betartását. Az ellenőrzésre kijelölt személy a rendfokozati
vizsgán jelen lehet, és a rendfokozati vizsga menetét megfigyelheti, továbbá az iratokba betekinthet.
21. § A Belügyi Továbbképzési Kollégium meghatározza a rendfokozati vizsga minőségügyi követelményeit, módszertani
irányelveit.
9. A vizsgabizottság 22. § (1) A  vizsgabizottság elnökét a  rendészeti vizsgaközpont, a  további tagok közül egy tagját a  humánigazgatási
szakszolgálat, egy tagját a vizsgázó állományilletékes parancsnoka jelöli ki.
(2) A vizsgabizottság tagja
a) tiszthelyettesi, zászlósi rendfokozati vizsga tekintetében a  hivatásos állomány legalább tiszti rendfokozati
állománycsoportba tartozó és legalább 10 évi tényleges szolgálati idővel rendelkező tagja,
b) tiszti rendfokozati vizsga tekintetében a  hivatásos állomány legalább alezredesi rendfokozattal és legalább
10 év tényleges szolgálati idővel rendelkező hivatásos tagja,
c) főtiszti rendfokozati vizsga tekintetében a  hivatásos állomány legalább 15 évi tényleges szolgálati idővel
rendelkező, vezetői besorolási osztályba tartozó tagja
lehet. (3) A vizsgabizottság tagjának csak olyan személy jelölhető, aki nemzetbiztonsági ellenőrzéssel rendelkezik.
23. § (1) A vizsgabizottság elnöke, tagjai és a jegyző nem működhet közre a Polgári Törvénykönyv szerinti hozzátartozójának,
valamint a vele közvetlen alá- vagy fölérendeltségi viszonyban állónak a vizsgáztatásában, továbbá olyan esetekben,
amelyekben tőle az  elfogulatlan vizsgáztatás egyébként nem várható el. A  rendfokozati vizsgán közreműködő
személy az  összeférhetetlenségről a  rendfokozati vizsga megkezdése előtt haladéktalanul tájékoztatja
a vizsgaszervezőt.
(2) Az elfogultságot a vizsgázó is bejelentheti. A bejelentésre a 17. § (2) bekezdése szerinti panaszban van lehetőség,
az elfogultságra okot adó körülmények és tények részletes kifejtésével.
(3) Az (1) bekezdés megsértésével lefolytatott rendfokozati vizsga eredményét meg kell semmisíteni.
10. A rendfokozati vizsga finanszírozása 24. § (1) A  rendfokozati vizsga során felmerülő utazási, szállás- és étkezési költségeket a  rendfokozati vizsgára kötelezett
vizsgázót foglalkoztató szerv a költségvetéséből biztosítja.
(2) A rendfokozati vizsga önkéntes letétele esetén a vizsgázó vizsgadíjat köteles fizetni, amelynek összege a rendvédelmi
illetményalap összegének 15%-a. A rendfokozati vizsga során felmerülő utazási, szállás- és étkezési költség az önként
jelentkező vizsgázót terheli.
25. § A megismételt rendfokozati vizsga díja a vizsgázót terheli, amelynek mértéke a rendvédelmi illetményalap összegének
15%-a. A megismételt rendfokozati vizsga során felmerülő utazási, szállás- és étkezési költség a vizsgázót terheli.
26. § (1) A rendfokozati vizsga halasztása – az első halasztás kivételével – díjköteles. A halasztás díja a rendvédelmi illetményalap
összegének 7,5%-a, amelynek megfizetésére a vizsgázó köteles.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően a  rendfokozati vizsgára kötelezett vizsgázó esetében a  halasztás díja
a  munkáltatót – vezényeltek, átrendeltek esetében a  vezénylés, átrendelés helye szerinti szervet – terheli, ha
a halasztásra a munkáltató érdekkörében felmerült okból került sor. Ha a halasztásra a rendfokozati vizsgára kötelezett
vizsgázó érdekkörében felmerült, de neki fel nem róható okból került sor, a halasztás díját a munkáltató – vezényeltek,
átrendeltek esetében a vezénylés, átrendelés helye szerinti szerv – saját költségvetése terhére átvállalhatja.
27. § A vizsgadíjat, halasztott és megismételt rendfokozati vizsga díját a vizsgaszervező részére kell megfizetni.
28. § A csoportos felkészítést végző előadó, a  vizsgabizottság elnöke, tagjai és a  jegyző e  tevékenységüket szolgálati
feladatként látják el, tevékenységükért külön díjazás nem illeti meg őket.
11. Záró rendelkezések 29. § Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
30. § A rendészeti vizsgaközpont a  követelményrendszert és a  felkészítő tananyagot első alkalommal legkésőbb
2016.  október 20-ig terjeszti fel a  miniszternek jóváhagyásra. A  miniszter által jóváhagyott követelményrendszert
és  felkészítő tananyagot a  rendvédelmi feladatokat ellátó szerv által meghatározott módon legkésőbb
2016. október 28-ig kell megismerhetővé tenni.
31. § (1) A  rendfokozati vizsga letételére 2016. évben kötelezettet a  munkáltató – vezényeltek, átrendeltek esetében
a vezénylés vagy átrendelés helye szerinti szerv – az ezen utasítás hatálybalépését követő 8 napon belül, de legkésőbb
2016. október 20-ig tájékoztatja a vizsgakötelezettségéről és a teljesítés határidejéről vagy arról, ha a rendfokozati
vizsga letételének kötelezettsége alól mentesül.
(2) A 2016-ban kitűzött csoportos felkészítések és rendfokozati vizsgák időpontját legkésőbb 2016. október 20-ig kell
meghatározni, és a vizsgaidőpontokat ezt követően 5 napon belül az RVTV informatikai felületén rögzíteni kell.
(3) A 2016. évben rendfokozati vizsga letételére kötelezett legkésőbb 2016. október 28-ig köteles a 10. §-ban foglaltak
szerint jelentkezni a  rendfokozati vizsgára, amely alapján a  vizsgaszervező az  RVTV informatikai felületén
haladéktalanul jelentkezteti a  rendfokozati vizsgára. Ebben az  esetben a  10.  §-ban megjelölt 60, illetve 45 napos
határidő követelményét nem kell betartani. Ha a  rendfokozati vizsgára kötelezett határidőben nem nyilatkozik
a rendfokozati vizsga választott időpontjáról, a vizsgaszervező által kijelölt időpontra kell jelentkeztetni őt, a 10. §-ban
foglaltaktól eltérően a rendfokozati vizsgát megelőző legalább 20 nappal.
32. § A 2018. január 1-jei előresorolásra tekintettel 2017. évben rendfokozati vizsga letételére kötelezetteket a munkáltató
– vezényeltek, átrendeltek esetében a vezénylés vagy átrendelés helye szerinti szerv – legkésőbb 2016. december
31-ig írásban
a) kötelezi a rendfokozati vizsga letételére, egyben tájékoztatja a teljesítés határidejéről, vagy
b) tájékoztatja arról, ha a rendfokozati vizsga letételének kötelezettsége alól mentesül.
33. § A 8. § (4) bekezdésében és a 18. § (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően 2017. december 31-ig a Nemzetbiztonsági
Szakszolgálat az offline informatikai felület helyett papíralapú iratkezelést és a statisztikai adatok gyűjtése érdekében
elkülönített elektronikus nyilvántartást alkalmaz a rendfokozati vizsgák vonatkozásában.
34. § Az Alkotmányvédelmi Hivatal és a  Nemzetbiztonsági Szakszolgálat hivatásos szolgálati beosztásairól és
a betöltésükhöz szükséges követelményekről, valamint az idegennyelv-tudási pótlék és az egyéb pótlékok szabályairól
szóló 13/2015. (VI. 19.) BM utasítás a következő 4/A. §-sal egészül ki:
„4/A.  § Az  1996. szeptember 1-jét követően a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál megszerzett szakmai
végzettség a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 130. § (1) bekezdése szerinti rendészeti alapvizsgával egyenértékűnek minősül.”
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
112/2011. (VI. 7.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a második világháború és a hidegháború történelmének magas színvonalú írói feldolgozásáért, valamint
a magyar–amerikai felsőoktatási kapcsolatok előmozdításáért, életműve elismeréseként
John Lukacs történésznek, a pennsylvaniai Chestnut Hill College nyugalmazott történészprofesszorának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkereszt a csillaggal
polgári tagozata,
Magyarország lengyelországi promóciója és a magyar–lengyel barátság ápolása érdekében végzett több évtizedes
tevékenysége, életpályája elismeréseként
Engelmayer Ákosnak, a Lengyelországi Magyarok Egyesülete elnökének, a Magyar Köztársaság volt varsói
nagykövetének,
a magyarországi felnőttoktatás intézményi korszerűsítése, valamint az andragógiai, felsőoktatási kutatások elindítása
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Heribert Hinzennek, a Német Népfőiskolai Szövetség Nemzetközi Együttműködési Intézete igazgatójának,
a magyar nyelv és kultúra terjesztése és megőrzése érdekében végzett áldozatos munkájáért, egyházi és
közösségszervező tevékenységéért, életútja elismeréseként
dr. Pátkai Róbert nyugalmazott evangélikus püspöknek,
a magyar–finn kapcsolatok fejlesztése, az együttműködés új lehetőségeinek feltárása, a magyarországi finn
befektetések előmozdítása és a két ország állampolgárai közti jó viszony gazdagítása érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Jari Vilén-nek, a Finn Köztársaság budapesti nagykövetének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje
polgári tagozata, a szlovákiai magyar közösség több mint három évtizedes hiteles tájékoztatásáért, a kisebbségi – elsősorban magyar
nyelven sugárzó – helyi adások működése és támogatása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Agócs Valériának, a Szlovák Köztársaság Műsorszolgáltatási és Műsortovábbítási Tanács volt elnökének,
a Takács Kvartett tagjaként Bartók Béla és Kodály Zoltán zenéjének magas színvonalú, autentikus előadásmódjáért,
a magyar zeneművészet hírnevének öregbítéséért, a magyar népzene népszerűsítéséért, valamint a nemzetközi
komolyzenei kritika által is elismert sikeres kamarazenei teljesítményéért
Edward Dusinberre hegedűművésznek, a Takács Vonósnégyes tagjának,
Fejér Andrásnak, a Takács Vonósnégyes csellistájának,
Geraldine Walther-nak, a Takács Vonósnégyes brácsásának,
Schranz Károlynak, a Takács Vonósnégyes másodhegedűsének,
a magyar–amerikai matematikai kapcsolatok erősítése terén végzett tevékenységéért, különösen a Budapest
Semesters in Mathematics program létrehozásában és irányításában betöltött szerepéért
dr. Paul Humke matematikusnak, a Northfield-i St. Olaf College professzorának,
az erdélyi reneszánsz művészet történetével kapcsolatban végzett korszakos jelentőségű tudományos
munkásságáért és iskolateremtő egyetemi oktatói tevékenységéért
dr. Kovács András művészettörténésznek, a Magyar Tudományos Akadémia külső tagjának, a Kolozsvári Babes–Bolyai
Tudományegyetem Történelem–Filozófia Kar Művészettörténeti Tanszék egyetemi tanárának,
a magyar–finn kapcsolatok elmélyítése, ápolása érdekében végzett több évtizedes tevékenysége elismeréseként
Jaakko Kuusela-nak, a Finn–Magyar Társaság elnökének,
több évtizedes magyarságtudományi oktató- és szervezőmunkája elismeréseként
Tuomo Lahdelma-nak, a Jyväskyläi Egyetem Hungarológia Tanszék tanszékvezető egyetemi tanárának,
a gépek dinamikája és a fogaskerekek általános kapcsolódáselmélete, valamint gyártástechnológiája kutatásában
elért eredeményeiért, továbbá az erdélyi magyar mérnöki oktatásban végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Maros Dezsőnek, a Kolozsvári Műszaki Egyetem nyugalmazott tanárának, a Román Tudományos Akadémia
Kolozsvári Számítási Intézete volt tudományos főkutatójának,
az erdélyi magyar és az európai protestáns teológia hírnevének öregbítése és gazdagítása érdekében végzett
tudományos munkásságáért, teológus nemzedékek neveléséért, életútja elismeréseként
Tőkés István nyugalmazott teológiaprofesszornak, az Erdélyi Református Egyházkerület volt püspök-helyettesének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje
polgári tagozata, a magyar–lengyel tudományos kapcsolatok fejlesztése és a poznani Magyar Tanszék működése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Jerzy Bañczerowski-nak, a Poznani Adam Mickiewicz Egyetem tanszékvezető egyetemi tanárának,
a magyar–ausztrál kapcsolatok fejlesztése, az ausztráliai magyarság kulturális-etnikai azonosságtudatának megőrzése,
valamint a magyar zenekultúra megismertetése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Borlai Tibor Ferencnek, a Magyar Köztársaság Brisbane-i tiszteletbeli konzuljának,
az erdélyi magyarság sorsát átütő erővel bemutató alkotásaiért, irodalmi munkássága elismeréseként
Ferenczes István József Attila-díjas költőnek, írónak, a Székelyföld című folyóirat volt főszerkesztőjének,
a magyar–lengyel együttműködés, az egykori csehszlovákiai és a csehországi magyar és lengyel kisebbség érdekében
végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Stanislaw Gawlik-nak, az Együttélés Politikai Mozgalom alapítójának, volt elnökének,
a felvidéki magyar görög katolikus magyarság érdekében végzett áldozatos tevékenysége, életútja elismeréseként
Gyurkovics András nyugalmazott esperesnek,
több évtizedes, az Erdélyben élő népek életét és hagyományait bemutató írói és dokumentumfilmes munkájáért,
valamint a néprajz és a kulturális antropológia terén végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Hajdú Zoltán írónak,
a csángók érdekét szolgáló tevékenységéért, a nemzeti kisebbségek kollektív jogainak nemzetközi szintű
elismertetéséért és érvényesítéséért, s a kisebbségi autonómia koncepció megvalósításáért végzett több évtizedes
munkássága elismeréseként
Tytti Isohookana-Asunmaa-nak, az Oulu Egyetem egyetemi adjunktusának,
a magyar tudományos együttműködés, a tehetséges fiatal magyar orvosok kutatómunkájának elősegítéséért,
a „Kerényi Perinatális Ösztöndíj” létrehozásáért, valamint 1956 szellemének és örökségének ébrentartása érdekében
végzett munkássága elismeréseként
dr. Kerényi Tamás szülész-nőgyógyásznak,
a csehországi magyarság szervezetei közötti együttműködés fejlesztése, a határon túli magyarság érdekeinek
védelme érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Kocsis László Attila nyugalmazott nagykövetnek, az Együttélés Politikai Mozgalom Magyar Nemzeti Tagozata
elnökének,
az erdélyi magyar faragott és festett famunkák felméréséért, a faberendezések megőrzésében és restaurálásában
végzett tevékenysége elismeréseként
Mihály Ferenc bútorrestaurátornak, az SC Fornax SRL – Szováta igazgatójának, a Gyulafehérvári Római Katolikus
Érsekség Egyházművészeti Bizottsága tagjának,
az erdélyi magyar tudományosságban, a magyar nyelv szótörténeti kutatásaiban elért eredményei és az ehhez
kapcsolódó nagyívű kutatói és publicisztikai munkássága elismeréseként
Murádin Lászlónak, a Román Akadémia kolozsvári Nyelvtudományi és Irodalomtörténeti Intézete tudományos
főmunkatársának, a Nyelv- és Irodalomtudományi Közlemények volt főszerkesztőjének,
a nemzet szolgálatában végzett kimagasló, példamutató tevékenységéért, az erdélyi magyarság identitásának
megőrzését hatékonyan szolgáló szerkesztői és irodalmi munkásságáért
Nagy Pál irodalomtörténésznek, kritikusnak, szerkesztőnek,
a felvidéki magyarság hitéletének szolgálatáért, valamint egyházi-karitatív tevékenységéért
Pásztor Zoltánnak, a Szlovák Katolikus Egyház (Kassai Főegyházmegye) püspöki helynökének,
az 1956-os forradalom és szabadságharc eseményeinek filmes feldolgozásáért, eszményeinek ápolásáért
Michael Rogers filmrendezőnek, forgatókönyvírónak,
az erdélyi magyar képzőművészet, az erdélyi hagyományok ápolása érdekében végzett tevékenysége, sokoldalú
művészi munkássága elismeréseként
Sipos László festő- és grafikusművésznek, a Romániai Képzőművészek Szövetségének tagjának,
az egyetemes értékű magyar művészeti értékek külföldi bemutatásáért, a kulturális szakmai kapcsolatok építéséért és
a pozitív Magyarország-kép fejlesztéséért végzett tevékenysége elismeréseként
Szarvasy Mihály műtárgy- és régiségkereskedőnek, a New York-i Magyar Ház ideiglenes igazgatójának, művészeti
szaktanácsadójának,
a magyar néprajzi hagyományok, népszokások, néptáncok gyűjtésében, feldolgozásában, megőrzésében végzett
munkássága, életpályája elismeréseként
Takács András néptáncosnak, koreográfusnak,
műgyűjtői és a magyar kultúrát támogató sokoldalú tevékenysége elismeréseként
Richard de Unger műgyűjtőnek, jogásznak,
a nemzet szolgálatában végzett példamutató tevékenységéért, a kárpátaljai magyarság identitásának megőrzését
szolgáló kulturális munkásságáért
dr. Vári Fábián László költőnek, etnográfusnak, az Együtt című folyóirat Szerkesztő Bizottsága elnökének, a Kárpátaljai
Magyar Főiskola tanárának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. február 25. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
50/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – dr. Hóvári János rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország ankarai nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2012. március 5. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
350/2010. (HK 18.) MH MK intézkedése a „Rögtönzött robbanóeszközök elleni tevékenység (C-IED) alapismeret” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a „Rögtönzött
robbanóeszközök elleni tevékenység (C-IED) alapismeret” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az
alábbi
intézkedést adom ki: 1. A főnökségi kiadvány tartalmát a Magyar Honvédség
válságkezelő műveleti feladatok végrehajtására felkészülő
személyi állomány részletesen ismerje meg.
2. A „Rögtönzött robbanóeszközök elleni tevékenység
(C-IED) alapismeret” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként kiadom.
3. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Sipos Sándor ezredes s. k.,
törzsfőnök


text:
333/2016. (XI. 8.) Korm. rendelete a Szeged területén szolgáltató központ létrehozására irányuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Szeged közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerinti 25850/14 helyrajzi számon, illetve az ezen földrészletből telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően
kialakított földrészleteken megvalósításra kerülő szolgáltató központ, illetve az  ahhoz kapcsolódó építmények,
infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Csongrád Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági
ügyekben a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást
ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2003. LXVI. törvény a plasztikus robbanóanyagok megjelöléséről, azok felderítése céljából Montreálban, 1991. március 1. napján létrehozott Egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés a plasztikus robbanóanyagok megjelöléséről, azok felderítése céljából Montreálban, 1991.
március 1. napján létrehozott Egyezményt e törvénnyel
kihirdeti.
(Az Egyezmény megerősítéséről szóló okiratot a Magyar
Köztársaság külügyminisztere 1994. január 11. napján a
Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnél letétbe helyezte. Az
Egyezmény — annak XIII. Cikke 3. bekezdése értelmében —
1998. június 21. napján hatályba lépett.)
2. § Az Egyezmény angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2003. szeptember 8-i ülésnapján
fogadta el.
,,Egyezmény
a plasztikus robbanóanyagok megjelöléséről azok felderítése céljából
Jelen Egyezményben Részes Államok:
— felismerve a terrorcselekmények következményeit a
nemzetközi biztonságra nézve,
— kifejezésre juttatva mély aggodalmukat a légijármű
vek, más közlekedési eszközök és egyéb objektumok ellen
irányuló terrorcselekmények miatt,
— aggodalmuknak adva hangot amiatt, hogy az ilyen
jellegű terrorcselekmények elkövetésére plasztikus
robbanóanyagokat használnak,
— megállapítva, hogy a plasztikus robbanóanyagok
megjelölése azok felderítése érdekében jelentős mértékben elősegíti az ilyen jogellenes cselekmények megelőzését,
— elismerve, hogy az ilyen jogellenes cselekmények
elhárítása céljából alapvetően szükség van olyan nemzetközi megállapodásra, amely kötelezi az államokat, hogy
tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a plasztikus robbanóanyagokat a kellő megjelöléssel
lássák el,
— figyelembe véve az Egyesült Nemzetek Szervezete
Biztonsági Tanácsának 1989. július 14-én kelt és az Egyesült Nemzetek Szervezete 1989. december 4-i Közgyűlésének 44/29. számú határozatát, mely felszólítja a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet, hogy intenzívebb munkát végezzen a felderítés érdekében a plasztikus vagy a
levél-formájú robbanóanyagok megjelölésére irányuló
nemzetközi rendszer létrehozásában,
— tekintettel a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet
Közgyűlésén egyhangúan elfogadott A27-8 számú határo
zatra, melyben a Közgyűlés amellett szállt síkra, hogy haladéktalanul kezdődjön meg a plasztikus vagy a levélformájú robbanóanyagok megjelölésére vonatkozóan, a
felderítés érdekében nemzetközi megállapodás kidolgozása,
— megelégedéssel megállapítva a Nemzetközi Polgári
Repülési Szervezet Tanácsának az Egyezmény kidolgozásában játszott szerepét, valamint az irányú készséget, hogy
magára vállalja a végrehajtással összefüggő teendőket,
az alábbiakban állapodtak meg: I. Cikk Jelen Egyezmény értelmében:
1. ,,Robbanóanyagok’’ azokat a robbanó termékeket
jelentik, amelyek széles körben ,,plasztikus robbanóanyagok’’-ként ismertek, ezen belül is hajlékony vagy elasztikus
levél (lap) formájúak, ahogyan azokat a jelen Egyezményhez tartozó műszaki melléklet meghatározza.
2. A ,,megjelölésre szolgáló anyag’’ a jelen Egyezmény
műszaki mellékletében leírt anyagot jelenti, amelyet abból
a célból adalékolnak a robbanóanyaghoz, hogy azt felderítésre alkalmassá tegye.
3. A ,,megjelölés’’ azt jelenti, hogy a jelen Egyezmény
műszaki melléklete szerinti megjelölésre alkalmas anyagot
adnak a robbanóanyaghoz.
4. Az ,,előállítás’’ bármely olyan folyamatot jelent,
beleértve az átdolgozást is, melynek eredményeként robbanóanyag jön létre.
5. A ,,megfelelőképpen engedélyezett katonai eszközök’’ magukban foglalják egyebek között a hüvelyeket, a
repülőbombákat, a lövedékeket, az aknákat, a rakétákat,
az elkészítés során formázott tölteteket, a gránátokat és a
perforátorokat, amelyeket a Részes Állam törvényei és
jogszabályai szerint kizárólagosan katonai vagy rendőri
célokra gyártották.
6. A ,,Gyártó Állam’’ bármely olyan államot jelent,
amelynek területén robbanóanyagot állítanak elő.
II. Cikk Minden egyes Részes Állam szükséges és hatékony
intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy saját területén
betiltsa és megakadályozza a megjelölés nélküli robbanóanyagok előállítását.
III. Cikk 1. Minden egyes Részes Állam szükséges és hatékony
intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy betiltsa és megakadályozza a megjelölés nélküli robbanóanyagok behozatalát saját területére vagy azok kivitelét.
2. Az előző pont rendelkezései nem alkalmazandók az
olyan, a jelen Egyezmény céljaival nem ellentétes forgalmazás esetén, amelyet a Részes Állam katonai vagy rendőri
funkciókat teljesítő szervei végeznek a megjelölés nélküli
robbanóanyagokkal az adott állam ellenőrzése alatt, a
IV. Cikk 1. pontjával összhangban.
IV. Cikk 1. Minden egyes Részes Állam megteszi azokat a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy szigorúan és
hatékonyan ellenőrizze azon megjelölés nélküli robbanóanyagok birtoklását vagy birtokba adását, amelyeket a saját
területén állítottak elő, vagy oda bevittek azt megelőzően,
hogy a jelen Egyezmény az adott ország tekintetében
hatályba lépett, és intézkedéseket tesz, hogy meggátolja
ezek, a jelen Egyezmény céljaival összeegyeztethetetlen
célú alkalmazását és felhasználását.
2. Minden egyes Részes Állam megteszi azokat a szükséges intézkedéseket, amelyek biztosítják az 1. pontban
említett és nem a katonai vagy rendőri funkciók ellátására
feljogosított szervek birtokában található összes robbanóanyag-készlet megsemmisítését, vagy oly módon történő
felhasználását, hogy a felhasználás ne legyen ellentétes a
jelen Egyezmény céljaival, vagy azokat megjelöléssel látja
el, vagy állandó jelleggel hatástalanítja a jelen Egyezménynek a Részes Állam vonatkozásában történő hatálybalépésétől számított 3 éven belül.
3. Minden egyes Részes Állam megteszi azokat a szükséges intézkedéseket, amelyek biztosítják az 1. pontban
említett, a katonai vagy rendőri szervek birtokában lévő,
megfelelő módon engedélyezett katonai eszközök integráns részévé nem tett robbanóanyag-készlet megsemmisítését, vagy a jelen Egyezmény céljaival nem ellentétes módon történő felhasználását, vagy azokat megjelöléssel látja
el, vagy állandó jelleggel hatástalanítja a jelen Egyezménynek a Részes Állam vonatkozásában történő hatálybalépésétől számított 15 éven belül.
4. Minden egyes Részes Állam megteszi azokat a szükséges intézkedéseket, amelyek biztosítják a területén felfedezett, és ezen Cikk előző pontjaiban nem hivatkozott
megjelölés nélküli robbanóanyagok saját területén történő
lehetőség szerint azonnali megsemmisítését, kivéve azokat
a megjelölés nélküli robbanóanyag-készleteket, amelyek
az adott ország katonai vagy rendőri funkciót ellátó, e célra
feljogosított szerveinek birtokában vannak, és a megfelelően engedélyezett katonai eszközök integráns részét képezik az Egyezménynek az adott Részes Állam vonatkozásában történő hatálybalépésekor.
5. Minden egyes Részes Állam megteszi a szükséges
intézkedéseket, hogy szigorúan és hatékonyan ellenőrizze
a jelen Egyezmény műszaki melléklete 1. rész II. pontja
szerinti robbanóanyagok birtoklását és birtokba adását,
azért, hogy megakadályozzák azok, a jelen Egyezmény céljaival összeegyezhetetlen alkalmazását és felhasználását.
6. Minden egyes Részes Állam megteszi a szükséges
intézkedéseket, hogy biztosítsa a jelen Egyezmény adott
országban történő hatálybalépését követően előállított, s
amint azt a jelen Egyezmény műszaki melléklete 1. rész
II. d) pontja előírja, a katonai eszközök közé nem tartozó,
megjelölés nélküli robbanóanyagok saját ország területén
történő lehetőség szerinti leggyorsabb megsemmisítését.
Ugyanez vonatkozik azokra a megjelölés nélküli robbanóanyagokra is, amelyekre nem vonatkozik a hivatkozott
II. pont egyik alpontjának hatálya sem.
V. Cikk 1. A jelen Egyezmény létrehozza a robbanóanyagokkal
foglalkozó Nemzetközi Technikai (Műszaki) Bizottságot
(a továbbiakban: Bizottság), amely legalább 15 és legfeljebb 19, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet Tanácsa
(a továbbiakban: Tanács) által azon személyek köréből
kinevezett tagokból áll, akik jelölését a jelen Egyezmény
Részes Államai terjesztik elő.
2. A Bizottság tagjai olyan szakértők, akik közvetlen és
nagy tapasztalatokkal rendelkeznek a robbanóanyagok
előállításával vagy felderítésével vagy kutatásával kapcsolatos kérdésekben.
3. A Bizottság tagjainak kinevezése három évre szól és
a kinevezés megismételhető.
4. A Bizottsági üléseket évente legalább egy alkalommal hívják össze a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet
Központjában, vagy olyan helyszínen és időpontban, amelyet a Tanács jelöl ki, vagy hagy jóvá.
5. A Bizottság fogadja el tevékenységének eljárási
szabályzatát, melyet ezt követően a Tanács hagy jóvá.
VI. Cikk 1. A Bizottság értékeli a robbanóanyagok előállítása,
megjelölése és felderítése területén történő műszaki haladást.
2. A Bizottság a Tanácson keresztül tesz jelentést munkájának eredményeiről a Részes Államoknak és az érintett
nemzetközi szervezeteknek.
3. Szükség esetén a Bizottság ajánlást készít a Tanács
részére a jelen Egyezmény műszaki mellékletére vonatkozó módosításokról.
4. A Tanács a Bizottság ajánlása alapján indítványozhatja a Részes Államoknak, a jelen Egyezmény műszaki
mellékletének módosítását.
VII. Cikk 1. A jelen Egyezmény műszaki mellékletének módosításáról szóló javaslat megismerésének időpontjától számított 90 napon belül, bármely Részes Állam megküldheti
észrevételeit a Tanácsnak. Ezen észrevételeket a Tanács
megvizsgálásra haladéktalanul továbbítja a Bizottságnak.
A javasolt módosítással kapcsolatban észrevételt vagy
ellenvetést tevő Részes Államnak a Tanács konzultáció
megtartására tesz javaslatot a Bizottsággal.
2. Az 1. pontban említett észrevételeket, véleményeket
a Bizottság megvizsgálja és arról jelentést tesz a Tanácsnak. A Bizottság jelentésének tanulmányozását követően
a Részes Állam észrevételére és módosítás jellegére tekintettel a Tanács valamennyi Részes Államnak elfogadásra
ajánlhatja a módosítást.
3. Amennyiben a javasolt módosítást 5 vagy több
Részes Állam nem ellenzi és erről 90 napon belül a módosítást követően írásos formában értesíti a Tanácsot, akkor
az indítványozott módosítás elfogadottnak tekintendő és
180 nap múlva vagy az abban kikötött időpont letelte után
lép hatályba, és azokra a Részes Államokra is érvényes,
amelyek közvetlenül nem nyilatkoztak az azzal kapcsolatos
ellenvetésükről.
4. A javasolt módosítással szembeni ellenvetésükről
közvetlenül nyilatkozó Részes Államok a későbbiekben az
elfogadásról vagy a jóváhagyásról szóló dokumentum megőrzésre történő átadásával fejezhetik ki egyetértésüket az
adott módosítás számukra kötelező érvényű rendelkezései
vonatkozásában.
5. Amennyiben 5 vagy több Részes Állam ellenzi a
javasolt módosítást, úgy a Tanács további vizsgálat céljából
visszaadja azt a Bizottságnak.
6. Amennyiben a 3. pont alapján a javasolt módosítást
nem fogadják el, úgy a Tanács összehívhatja valamennyi
Részes Állam konferenciáját.
VIII. Cikk 1. A Részes Államok lehetőség szerint megküldik a
Tanácsnak azokat az információkat, amelyek segítséget
nyújtanak a Bizottságnak a VI. Cikk 1. pontjában előírt
feladatai végrehajtásához.
2. A Részes Államok tájékoztatják a Tanácsot a jelen
Egyezményben foglalt rendelkezések végrehajtása érdekében, az általuk tett lépésekről. Az információkat a Tanács
valamennyi Részes Állam és az érintett nemzetközi szervezetek tudomására hozza.
IX. Cikk A Tanács együttműködésben a Részes Államokkal és az
érintett nemzetközi szervezetekkel megteszi a szükséges
intézkedéseket, hogy elősegítse a jelen Egyezmény végrehajtását, ezen belül műszaki segítséget nyújt és intézkedik
a robbanóanyagok megjelölése és felderítése területén
a műszaki haladással kapcsolatos információcsere vonatkozásában.
X. Cikk A jelen Egyezményhez tartozó műszaki melléklet a jelen
Egyezmény elválaszthatatlan részét képezi.
XI. Cikk 1. A jelen Egyezmény értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos, tárgyalásos úton meg nem oldható, két
vagy több Részes Állam közötti vita az egyik fél kérésére,
választott bírósági útra terelhető. Amennyiben a kérelem
napjától számított 6 hónapon belül a felek nem képesek
egyetértésre jutni a választott bíráskodás megszervezéséről, úgy a felek egyikének kérelmére a bíróságról szóló
alapszabállyal összhangban az ügyet nemzetközi bíróságnak kell átadni.
2. A jelen Egyezmény aláírásakor, ratifikálásakor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy az ahhoz való csatlakozáskor minden egyes Részes Állam nyilatkozatot tehet, hogy az
előző pontot magára nézve nem tartja kötelező érvényűnek.
A más Részes Államokat az ilyen fenntartását kijelentő bármely Részes Állammal folytatott kölcsönös együttműködésben az előző pont rendelkezései nem kötelezik.
3. Az előző ponttal összefüggésben ilyen fenntartásáról
nyilatkozó bármely Részes Állam a fenntartását visszavonhatja a letéteményesnek küldendő értesítése révén.
XII. Cikk A XI. Cikkben foglaltak kivételével a jelen Egyezménnyel szemben fenntartásnak helye nincs.
XIII. Cikk 1. A jelen Egyezményt aláírásra megnyitották Montreálban, 1991. március 1-jén azok az államok, amelyek
Montreálban, 1991. február 12-től március 1-jéig a légügyi
joggal foglalkozó nemzetközi konferencián részt vettek.
1991. március 1-jét követően az Egyezmény aláírásra nyitott e Cikk 3. pontja alapján a hatálybalépéséig Montreálban a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet székhelyén.
Bármely más, az Egyezményt alá nem író állam bármikor
csatlakozhat.
2. A jelen Egyezményt az államoknak ratifikálniuk, elfogadniuk és jóváhagyniuk kell és ez nyitott a csatlakozásra. A megerősítésről, az elfogadásról, a jóváhagyásról vagy
a csatlakozásról szóló okiratokat a Nemzetközi Polgári
Repülési Szervezet által ezúton kinevezett letéteményesnek kell átadni megőrzésre. Ezen okmányok átadásakor
minden egyes állam nyilatkozatot tesz arról, hogy gyártó
ország-e.
3. A jelen Egyezmény attól az időponttól számított
60. napon lép hatályba, amikor a 35. ország átadta a letéteményesnek megőrzésre a megerősítésről, az elfogadásról,
a jóváhagyásról vagy csatlakozásról szóló okiratokat, és
azzal a feltétellel, hogy legalább 5 ország tett nyilatkozatot
a 2. pont alapján, miszerint gyártó országnak minősül.
Amennyiben 35 ilyen jellegű okiratot megőrzésre átadtak
azelőtt, mielőtt az 5 gyártó országtól az okirat megérkezett
volna, abban az esetben az Egyezmény a megerősítésről, az
elfogadásról, jóváhagyásról és csatlakozásról szóló okiratok megőrzésre átadásának időpontjától számított 60. napon lép hatályba.
4. Más országok számára a jelen Egyezmény azt követő
60. napon lép hatályba, amikor a megerősítésről, az elfogadásról, a jóváhagyásról vagy csatlakozásról szóló okirataikat megőrzésre átadták.
5. A jelen Egyezmény hatálybalépését követően az
Egyesült Nemzetek Szervezete Alapszabálya 102. Cikke és
a nemzetközi polgári repülésről szóló Egyezmény
83. Cikke alapján a regisztrációt a letéteményes végzi.
XIV. Cikk A letéteményes az Egyezményt aláíró valamennyi államot haladéktalanul tájékoztatja a következőkről:
1. A jelen Egyezmény valamennyi aláírásáról és annak
időpontjáról.
2. Minden megőrzésre átadott ratifikációs okiratról, elfogadási, jóváhagyási és csatlakozási dokumentumról, az
átadás időpontjáról, különösen kiemelve azt, hogy az illetékes ország tett-e nyilatkozatot arról, hogy gyártó országnak számít-e.
3. A jelen Egyezmény hatálybalépésének időpontjáról. 4. Az Egyezmény vagy az ahhoz tartozó műszaki melléklet bármilyen módosításának hatálybalépéséről.
5. A XV. Cikk alapján bejelentett bármely felmondásról.
6. A XI. Cikk 2. pontja alapján tett bármely nyilatkozatról.
XV. Cikk 1. A jelen Egyezményt bármelyik részt vevő Állam a
leté teményeshez eljuttatott írásbeli értesítésében felmondhatja.
2. A felmondás az értesítés letéteményes általi kézhezvételétől számított 180. napon lép hatályba.
Annak hiteléül, hogy az aláírók kormányuktól megfelelő módon fel vannak hatalmazva, aláírják az Egyezményt.
Készült Montreálban, ezerkilencszázkilencvenegy március elsején, egy eredeti példányban és öt hiteles fordításban angol, francia, orosz, spanyol és arab nyelven.
Műszaki melléklet 1. Rész A robbanóanyagok leírása I. A jelen Egyezmény I. Cikk 1. pontjában feltüntetett
robbanóanyagok mindazok az anyagok, amelyek
a) egy vagy több brizáns robbanóanyag-komponenst
tartalmazó keverékek, és mely komponensek mindegyikénél gőznyomása tiszta állapotban 25 ˚C hőmérsékleten
legalább 10—4 Pa,
b) kötőanyagokkal keverékeknek számítanak, és
c) keverék állapotban normál szobahőmérsékleten
lágyak vagy elasztikusak. II. Az alábbi termékek, bár az I. pontban leírt robbanóanyagok közé tartoznak, nem tekintendők robbanóanyagoknak mindaddig, ameddig ezeket vagy az alább felsorolt
célok érdekében tárolják, alkalmazzák vagy változatlanul
katonai eszközöknek számítanak az alábbiakban felsoroltak szerint:
a) korlátozott mennyiségben gyártják vagy tárolják,
kizárólag a kellően engedélyezett tudományos kutatási,
fejlesztési vagy új, módosított robbanóanyag-kísérleti
célokra,
b) korlátozott mennyiségben gyártják vagy tárolják,
kizárólag a kellően engedélyezett kiképzési célokra, a robbanóanyagok felderítéséhez és/vagy a robbanóanyagok felderítéséhez szükséges berendezések kutatásához és vizsgálataihoz,
c) korlátozott mennyiségben gyártják vagy tárolják a
kellően engedélyezett igazságügyi-tudományos alkalmazási célokra,
d) rendszeresítésre szánt és kellően engedélyezett katonai eszközök integráns alkotórészét képező robbanóanyagok a gyártó ország területén attól a naptól számított
3 éven belül, amikor az adott országban a jelen Egyezmény
hatályba lépett. A 3 év során gyártott ilyen jellegű eszközök
kellően engedélyezett katonai eszközöknek számítanak és
a jelen Egyezmény IV. Cikkének 4. pontja hatálya alá
esnek.
III. Jelen rész értelmében:
A ,,megfelelően engedélyezett eszközök’’ az a), b),
c) alpontban azt jelenti, hogy azok engedélyezettek, összhangban az érintett Részes Állam törvényeivel és jogszabályaival.
A ,,brizáns robbanóanyag’’ magába foglalja többek
között a ciklotetrametilén-tetranitramint (HMX, oktogén), a pentaeritrit-tetranitrátot (PETN, pentrit) és a
ciklo-trimetilén-trinitramint (RDX, hexogén).
2. Rész Jelölő anyagok Jelölő anyagnak számít bármelyik anyag, amelyet feltüntettek az alábbi táblázatban. Az alábbi táblázatban feltüntetett jelölő anyagok rendeltetése az, hogy gőznyomásuk
alapján javítsák a robbanóanyagok felderíthetőségét.
A jelölő anyagokat a robbanóanyagok minden esetben
adalékként tartalmazzák a késztermékre vonatkoztatva
homogén elosztásban. A késztermékekben lévő jelölő
anyag koncentrációját a gyártást követően, a táblázat tartalmazza.
Táblázat Jelölő anyag A molekula
képlete Molekula tömeg
Minimális
koncentráció Etilénglikol-dinitrát
(EGDN) C2H 4(NO 3)2 152 0,2%
Bármely robbanóanyagot, amely a hagyományos előállítás eredményeként tartalmazza a fent feltüntetett jelölő
anyagok bármelyikét, a megkövetelt minimális vagy az azt
meghaladó koncentrációban megjelöltnek kell tekinteni.’’
3. § A Magyar Köztársaság Kormánya az Országgyűlés
felhatalmazása alapján az Egyezmény megerősítéséről
szóló okirat letétbe helyezésekor a következő nyilatkozatot tette:
,,A Magyar Köztársaság az Egyezmény XIII. Cikkének
2. bekezdése alapján nem gyártó ország.’’
4. § (1) E törvény a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba, rendelkezéseit azonban 1998. június 21. napjától
kell alkalmazni.
(2) E törvény végrehajtásáról a belügyminiszter, a gazdasági és közlekedési miniszter, a honvédelmi miniszter, az
igazságügy-miniszter és a Miniszterelnöki Hivatalt vezető
miniszter gondoskodik.
(3) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a plasztikus
robbanóanyagok megjelölésének végrehajtási szabályait
rendeletben megállapítsa.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
3/2017. (I. 18.) KKM utasítása a Külgazdasági és Külügyminisztérium Külképviseletek Igazgatása cím Önköltség-számítási Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (5) bekezdés f ) pontjában kapott felhatalmazás alapján, valamint a számvitelről
szóló 2000. évi C. törvény 14. § (5) bekezdés c) pontja, továbbá az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet
50. § (3) bekezdése alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A Külgazdasági és Külügyminisztérium Külképviseletek Igazgatása cím Önköltség-számítási Szabályzatát
(a továbbiakban: Szabályzat) az utasítás Melléklete tartalmazza.
2. § (1) Ez az utasítás – a (2)–(3) bekezdésben foglalt kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) A melléklet II. Fejezet 4.3. pont a), c) és d) alpontja 2017. február 1-jén lép hatályba.
 (3) A 3. § 2017. február 1-jén lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a külképviseletek kezelésében lévő futár- és vendégszobák használatának rendjéről szóló 7/2002.
KüM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1121/2006. (XII. 12.) Korm. határozata a Kormány–Önkormányzatok Egyeztető Fóruma létrehozásáról.
A Kormány az önkormányzatok és a kormányzati szervek közötti együttműködés és párbeszéd erősítése, valamint az önkormányzatoknak az Alkotmányban és az önkormányzati törvényben biztosított jogosítványaik magas
szintű érvényesülésének elősegítése érdekében egyeztető
fórum létrehozását határozza el.
1. A Kormány–Önkormányzatok Egyeztető Fóruma
(a továbbiakban: Egyeztető Fórum) a Kormány mellett
működő döntés-előkészítő, véleményező, tanácsadó,
javaslattevő és meghatározott körben koordináló testület.
1.1. Az Egyeztető Fórum feladatai:
– az önkormányzati rendszert közvetlenül érintő jog
szabályok, kormányzati döntések egyeztetése, az önkormányzati érdekszövetségek álláspontjának megismerése;
– az önkormányzatokat érintő országgyűlési költségvetési javaslatokkal kapcsolatos egyeztetések lefolytatása,
az önkormányzati érdekszövetségek véleményének megismerése;
– javaslattétel jogalkotási feladatokra, egyéb kormányzati döntések meghozatalára;
– részvétel a jogszabályok, egyéb döntések előzetes és
utólagos hatásvizsgálatában, hatásvizsgálatok kezdeményezése;
– az önkormányzatokat érintő reformlépések egyeztetése;
– a Helyi Önkormányzatok Napjához kapcsolódó álla
mi és önkormányzati feladatok koordinálása;
– az Egyeztető Fórum munkájáról szóló éves jelentés
összeállítása. 1.2. Az Egyeztető Fórum elnöke az önkormányzati és
területfejlesztési miniszter, társelnöke az önkormányzati
oldal soros ügyvivője, alelnöke az Önkormányzati és
Területfejlesztési Minisztérium államtitkára.
1.3. Az Egyeztető Fórum a kormányoldal és az önkormányzati oldal tagjaiból áll. A kormányoldal tagjai az
egészségügyi miniszter, a szociális és munkaügyi miniszter, az oktatási és kulturális miniszter, valamint a pénzügyminiszter, illetve az általuk helyettesítésre felhatalmazott
személy. A kormányoldal vezetője az Egyeztető Fórum
elnöke, akit az alelnök helyettesíthet.
Az önkormányzati oldal tagjai az országos önkormányzati érdekszövetségek elnökei (vezetői), illetve meghatalmazott képviselőjük.
1.4. Az Egyeztető Fórum munkaszervezete:
Az Egyeztető Fórum plenáris üléseken és a plenáris
döntéseket előkészítő szakmai munkacsoportokban dolgozik. A plenáris üléseket a kormányoldal és az önkormányzati oldal alkotja. Belső egyeztetéseit időszakonként
választott soros ügyvivő szervezi. A plenáris ülést évente
legalább négy alkalommal, illetve szükség szerint az elnök
hívja össze. A társelnök a plenáris ülés összehívását kezdeményezheti, amennyiben rendelkezik az önkormányzati
oldalt alkotó szervezetek legalább 1/3-ának írásos felhatalmazásával.
Az állandó vagy meghatározott feladattal megbízott
szakmai munkacsoportok az alelnök szervezésében és felügyeletével igény szerint folyamatosan dolgoznak. Az
Egyeztető Fórum titkárát az elnök jelöli ki.
1.5. Az Egyeztető Fórum ügyrendjét és munkatervét
maga határozza meg. Az önkormányzati oldal megválasztja soros ügyvivőjét és belső munkarendjét maga alakítja ki.
1.6. A Kormány felkéri az országos önkormányzati
érdekszövetségeket az Egyeztető Fórum önkormányzati
oldala tagjainak delegálására.
Felelős: önkormányzati és területfejlesztési miniszter
Határidő: 2006. december 14.
2. Az Egyeztető Fórum működési költségeit a központi
költségvetés Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium fejezetében kell tervezni.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: folyamatos, első alkalommal a 2007. évi költségvetésben
3. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
82/2010. (V. 5.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére
a 37/2010. (III.15) határozatomat akként módosítom, hogy Pataki Andrásnak, a Szegedi Kortárs Balett igazgatójának
a Magyar Köztársasági Arany Érdemkereszt (polgári tagozat) kitüntetés helyett a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje, polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. április 21. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1270/2010. (XII. 8.) Korm. határozata az aktív polgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek európai éve 2011 Magyarország Nemzeti Programjáról.
A Kormány az aktív állampolgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek európai éve 2011. évi programjával és Magyarország
Nemzeti Programjával összefüggő feladatok ellátásának összehangolása érdekében
1. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az általa vezetett minisztérium honlapján tegye közzé
a Nemzeti Programot,
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az érintett miniszterekkel együttműködve gondoskodjon
a Nemzeti Program meg valósításához szükséges intézkedések előkészítéséről és végrehajtásáról,
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
érintett miniszterek Határidő: folyamatos
3. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az érintett miniszterekkel együttműködve gondoskodjon
a Nemzeti Programmal összefüggő kommunikációs intézkedések egyeztetéséről, valamint az érdekelt felek átfogó
tájékoztatásáról.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
érintett miniszterek Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
122/2016. (IV. 29.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – Dr. univ. Dsupin Ottó rendőr ezredest 2016. április 24-ei hatállyal rendőr
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2016. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
138/2004. (XII. 23.) OGY határozata Lendvai Ildikó országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Lendvai Ildikó
országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi
Kerületi Bíróság 13.B.25.017/2004/2. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
202/2011. (VIII. 31.) KE határozata Magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok Henri Antoine
Turpin rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Szenegáli Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez berlini székhellyel.
Budapest, 2011. július 29. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
15/2015. (II. 6.) ME határozata a Kossuth- és Széchenyi-díj Bizottság tagjainak felkéréséről.
A Kossuth-díj, a  Széchenyi-díj adományozásának rendjéről, valamint a  Magyar Köztársaság Kiváló Művésze,
a Magyar Köztársaság Érdemes Művésze, a Magyar Köztársaság Babérkoszorúja díj alapításáról és adományozásáról
szóló 271/2008. (XI. 18.) Korm. rendelet 9.  § (3)  bekezdés e)  pontjában foglalt jogkörömben eljárva a  Kossuth- és
Széchenyi-díj Bizottság tagsági teendőinek ellátására – egyéves időtartamra – felkérem
Bitskey István irodalomtörténészt, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagját, a  Debreceni Egyetem professor
emeritusát,
Bogsch Erik Széchenyi-díjas vegyészmérnököt, a  Richter Gedeon Vegyészeti Gyár Nyilvánosan Működő Rt.
vezérigazgatóját,
Freund Tamás Széchenyi-díjas neurobiológust, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagját, a  Magyar
Tudományos Akadémia Kísérleti Orvostudományi Kutatóintézet igazgatóját,
Granasztói György történészt, a  Magyar Tudományos Akadémia doktorát, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem
professor emeritusát,
Hámori József Széchenyi-díjas biológust, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagját, a  Semmelweis Egyetem
kutatóprofesszorát,
Jókai Anna Kossuth-nagydíjas és Kossuth-díjas írót, a  Nemzet Művészét, a  Magyar Művészeti Akadémia rendes
tagját,
Kalász Márton Kossuth-díjas költőt, műfordítót, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagját,
Palkovits Miklós Széchenyi-díjas orvost, agykutatót, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagját, a Semmelweis
Egyetem professor emeritusát,
Sánta Ferenc Kossuth-díjas hegedűművészt, Vékás Lajos Széchenyi-díjas jogászt, a  Magyar Tudományos Akadémia rendes tagját, az  Eötvös Loránd
Tudományegyetem professor emeritusát.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök
 a Kossuth- és Széchenyi-díj Bizottság elnöke


text:
21/2013. (V. 8.) KüM közleménye a Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló, 2003. május 22-én Kijevben készült Keretegyezményhez kapcsolódó, fenntartható turizmusról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 171/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 171/2012. (VII. 26.) Korm. rendelettel a  Magyar Közlöny 2012. július 26-i, 101. számában kihirdetett, a  Kárpátok
védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló, 2003. május 22-én Kijevben készült Keretegyezményhez kapcsolódó,
fenntartható turizmusról szóló Jegyzőkönyv 35. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Kárpátokról szóló Egyezmény 19., 20. cikk, 21. cikk 2–4. bekezdés rendelkezései, továbbá az Egyezmény 22. cikke
a Jegyzőkönyv hatálybalépéséről, módosításáról és visszavonásáról, valamint a vitás kérdések rendezéséről mutatis
mutandis vonatkoznak e Jegyzőkönyvre is.”
A 306/2005. (XII. 25.) Korm. rendelettel kihirdetett, a  Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló
Keretegyezmény 21. cikk (3) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Az Egyezmény a negyedik ratifikálási, jóváhagyási, elfogadási vagy csatlakozási eszköz elhelyezését követő 90. napon
lép hatályba.”
A negyedik megerősítő okirat letétbe helyezésének napja: 2013. január 29.
A Jegyzőkönyv hatálybalépésének napja: 2013. április 29.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 171/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy
a Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló, 2003. május 22-én Kijevben készült Keretegyezményhez
kapcsolódó, fenntartható turizmusról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 171/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 2. és
3. §-a 2013. április 29-én, azaz kettőezer-tizenhárom április huszonkilencedikén hatályba lépett.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
159/2012. (VII. 10.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Eddy Onuoha rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetnek a Nigériai Szövetségi Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé
történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2012. június 18. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1157/2019. (III. 25.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a katonai repülés és légvédelmi tevékenységek területén folytatott együttműködésről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Horvát Köztársaság Kormánya között a  katonai repülés és légvédelmi
tevékenységek területén folytatott együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a  honvédelmi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a honvédelmi minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
49/2011. (IV. 22.) HM utasítása a honvédelmi szervek operatív belső kontrolljainak kialakításáról és működtetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja és 97. §
(1) bekezdés p) pontja alapján, az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény 49. § (5) bekezdés t)–u) pontja, valamint 120–120/B. §-a és 121–121/A. §-a, az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.)
Korm. rendelet 155–160. §-a, a honvédelmi szervezetek
működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő
szabályairól szóló 346/2009. (XII. 30.) Korm. rendeletben
előírtak, valamint az államháztartási belső kontroll standardokról szóló 1/2009. (IX. 11.) PM irányelv végrehajtására a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra mint
intézményre (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen irányítása, fenntartói irányítása, felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervek)
terjed ki.
2. § (1) A belső kontrollrendszer olyan irányítási és ellenőrzési rendszer, amely lefedi a honvédelmi szerv tevékenységének teljes vertikumát, és segítségével a honvédelmi
szerv vezetője érvényesíti a feladatai ellátására szolgáló
előirányzatokkal, létszámmal és a vagyonnal való szabályszerű, gazdaságos, hatékony és eredményes tevékenység
követelményeit – a honvédelmi szerv feladataira vonatkozó –, pontos és naprakész információk rendelkezésre állását.
(2) A honvédelmi szerv vezetője a honvédelmi szerv tevékenységének folyamataira és sajátosságaira tekintettel
kialakítja, működteti és fejleszti a belső kontrollrendszerét: az operatív belső kontrollokat – magukban foglalva a
folyamatba épített, előzetes, utólagos és vezetői ellenőrzéseket –, valamint az operatív tevékenységtől függetlenül
működő – külön szabályozás hatálya alá tartozó – belső ellenőrzést.
(3) Az operatív belső kontrollok, így a kapcsolódó okmányrendszer kialakítását, működtetését és fejlesztését a
honvédelmi szerv vezetője az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény, az államháztartás működési
rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet, továbbá ezen jogszabályok alapján kiadott ezen utasítás, valamint az (5)–(6) bekezdésben meghatározott feladatok
keretében a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban: HM KPH) által kidolgozott Operatív Belső
Kontrollok Kézikönyv – mint fejezetszintű szabályzók –
szerint hajtja végre. Ezen szabályok – ideértve az Operatív
Belső Kontrollok Kézikönyvet is – jogi kötőerővel bírnak
a honvédelmi szervek vonatkozásában. Az Operatív Belső
Kontrollok Kézikönyv a HM KPH által kerül biztosításra a
honvédelmi szervek részére.
(4) A honvédelmi szerv operatív belső kontrolljaiért – a
(3) bekezdésben foglaltakra figyelemmel – a honvédelmi
szerv vezetője a felelős, aki kialakítja, működteti, folyamatosan nyomon követi, vizsgálja és fejleszti a honvédelmi szerv minden szintjén érvényesülő:
a) kontrollkörnyezetet,
b) kockázatkezelési rendszert,
c) kontrolltevékenységeket,
d) információs és kommunikációs rendszert,
e) operatív monitoringrendszert,
f) és az a) – e) pontok követelményeit intézményi szin
ten leíró okmányrendszert.
(5) Az operatív belső kontrollok kialakításának, működ
tetésének és fejlesztésének, fejezetszintű szabályai kidolgozásának tárcaszintű szakmai koordinációját, harmonizációját, valamint a 12. § szerinti vizsgálatát a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkára (a továbbiakban:
HM VGHÁT) irányításával a HM KPH végzi.
(6) A HM KPH a fejezetszintű szabályzók kialakítása,
kidolgozása során, a jogszabályi előírásokon túl, az államháztartásért felelős miniszter által kiadott útmutatókban,
irányelvekben foglaltakat dolgozza fel, adaptálja a HM
működési sajátosságait figyelembe véve.
2. Operatív belső kontroll alapokmányok 3. § (1) A 2. § (4) bekezdés f) pontjában meghatározott okmányrendszer alapjaként a honvédelmi szerv vezetője elkészíti az általános operatív belső kontroll szabályzatot,
amely a honvédelmi szerv sajátosságait figyelembe véve, a
honvédelmi szervre vonatkozóan részletesen meghatározza az operatív belső kontrollok kialakításával, működtetésével és fejlesztésével kapcsolatos alapvető követelményeket, felelősséget és jogköröket, végrehajtási szinteket.
(2) A honvédelmi szerv vezetője elkészíti és rendszeresen aktualizálja a honvédelmi szerv ellenőrzési nyomvonalát, amely a honvédelmi szerv működési folyamatainak
táblázatba foglalt – a pontosabb végrehajtás érdekében
szükség szerint szöveges magyarázattal vagy folyamatábrákkal szemléltetett – leírása.
(3) Az ellenőrzési nyomvonal előkészítésének, kialakításának (aktualizálásának) keretében el kell készíteni (ak
tualizálni kell) a honvédelmi szerv alaprendeltetési és működési feladatait tartalmazó folyamatlistát, amely az ellenőrzési nyomvonal létrehozásának alapjául és a folyamatgazdák azonosításául szolgál.
(4) A honvédelmi szerv vezetője szabályozza a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjét, amely – a HM kivételével – a honvédelmi szerv szervezeti és működési szabályzatának (a továbbiakban: SZMSZ) mellékletét képezi.
(5) A kockázatkezelés feladatait és eljárásrendjét a honvédelmi szerv kockázatkezelési szabályzatában kell rögzíteni, valamint az egyes tevékenységek vonatkozásában a
beazonosított kockázatok nyilvántartását (kockázat- nyilvántartás) is el kell készíteni.
3. Az okmányok rendszere (kapcsolata) 4. § (1) A honvédelmi szervek az operatív belső kontrollok
kapcsolódó okmányait a 2. § (3) bekezdésére figyelemmel
készítik el, alkalmazzák és fejlesztik.
(2) Az operatív belső kontrollok felelősségi szintjeit oly
módon kell meghatározni, hogy a rendszer és okmányai kialakítása, működtetése és fejlesztése során a szervezet teljes struktúrája és működési rendje lefedésre kerüljön.
(3) A honvédelmi szervek a 2. § (2) bekezdése szerinti
belső kontrollrendszerrel összhangban módosítják, kiegészítik az SZMSZ-eik előírásait.
(4) A honvédelmi szervek operatív belső kontrolljaikat
az alapító okiratukban meghatározott gazdálkodási jogosultságra figyelemmel a pénzügyi és számviteli, elhelyezési, infrastrukturális, illetve logisztikai utaltsági rendnek
megfelelően, az ellátást biztosító illetékes honvédelmi
szervekkel együttműködve dolgozzák ki.
(5) Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság válságkezelő és béketámogató műveletekben részt vevő, jogi személyiséggel felruházott szervezeti egységeiként létrehozott ideiglenes katonai szervezetek (a továbbiakban: ideiglenes katonai szervezetek) operatív belső kontrolljai megegyeznek a megalakításukra kijelölt honvédelmi szerv(ek)
operatív belső kontrolljaival. A megalakításra kijelölt honvédelmi szerv(ek) okmányrendszere kialakításáért a megalakításra kijelölt honvédelmi szerv vezetője felelős az
ideiglenes katonai szervezet adatszolgáltatása alapján. Az
ideiglenes katonai szervezetek pénzügyi, ellátási és gazdálkodási feladataik támogatására kijelölt együttműködő
szervezetek a (6)–(8) bekezdésben meghatározottak szerint szolgáltatnak adatot az ideiglenes katonai szervezetek
megalakítására kijelölt honvédelmi szerv(ek) részére. Az
ideiglenes katonai szervezetek megalakítására kijelölt
szerv(ek) a (6)–(8) bekezdés szerint járnak el a rendszer kialakítása során.
(6) Az ellátást biztosító honvédelmi szervek vezetői
szervezetüket illetően intézkednek az utalt honvédelmi
szervek operatív belső kontrolljai kidolgozásában ellen
őrizhető, dokumentált módon történő szakmai együttműködésre, a kapcsolódó tevékenységek, illetve a kötelező
egyeztetések meghatározása, a kockázatok felmérése, értékelése és kezelése terén jelentkező feladatok, a kapcsolódási pontok, hatáskörök egyértelmű, összehangolt szerepeltetése érdekében.
(7) A szervezeti elkülönülés okán jelentkező, az ellátói
jogosultságból, kötelezettségből fakadó folyamatok szabály- és előírásszerű végrehajtásáért az ellátó honvédelmi
szerv vezetője, az ellátott honvédelmi szerv operatív belső
kontrolljaiba történő beépítéséért az ellátott honvédelmi
szerv vezetője a felelős.
(8) A tevékenységek mélységét, részletességét kizárólag az ellátott honvédelmi szerv kapcsolódó szakfeladataival összhangban kell meghatározni.
(9) Az operatív belső kontrollok rendszere, így a kapcsolódó okmányok pontosítását, aktualizálását a honvédelmi szerv feladatainak változásával összefüggésben esetenként, de évente legalább egy alkalommal, az 5. § (1) bekezdésben meghatározott beszámolási (értékelési) kötelezettség végrehajtásával egyidejűleg, felülvizsgálat keretében el kell végezni.
5. § (1) A honvédelmi szerv vezetője a belső kontrollrendszer működtetését az 1. melléklet szerint értékeli, arról
nyilatkozik és azt az éves költségvetési beszámolóval
együtt megküldi a felügyeleti szerv részére.
(2) Amennyiben a honvédelmi szervnél év közben változás történik a szerv vezetője személyében, vagy a honvédelmi szerv átalakul, megszűnik, a távozó vezető, illetve
az átalakuló, megszűnő honvédelmi szerv vezetője kitölti
az 1. mellékletet az addig eltelt időszak vonatkozásában,
és átadja az új vezetőnek, illetve a jogutód honvédelmi
szerv vezetőjének, aki azt saját nyilatkozatához mellékeli.
(3) A honvédelmi szerv vezetője a költségvetési beszámoló szöveges értékelésében az adott költségvetési évre
vonatkozóan részletezi az operatív belső kontrollok kialakítottságának, működtetésének tapasztalatait, a tevékenység során feltárt, az intézmény működésével kapcsolatos
hibákat, a kockázatelemzés, kockázatkezelés eredményeit,
a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendje alkalmazásában kialakult eredményeket, valamint a honvédelmi
szervet érintő külső [az Állami Számvevőszék (a továbbiakban: ÁSZ) által végrehajtott] ellenőrzéseknek, kormányzati [a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: KEHI) által végrehajtott] ellenőrzéseknek, valamint fejezetszintű [a HM Belső Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: HM BEH) által végrehajtott], vagy intézményi szintű belső ellenőrzéseknek az operatív belső kontrollok kialakítására, működtetésére vonatkozó megállapításait, a kapcsolódóan meghozott intézkedések eredményeit.
(4) A speciális gazdálkodást folytató szervek kivételével a beszámolóhoz csatolandó a honvédelmi szerv veze
tőjének önálló, jogszabályban előírt nyilatkozatán kívül a
HM KPH részéről – a honvédelmi szerv pénzügyi és számviteli ellátásáért felelős – a beszámoló aláírására jogosult
illetékes gazdasági vezetőnek a 2. melléklet szerinti, az
adott szervre vonatkozó nyilatkozata is.
4. Az okmányok kidolgozásának további szabályai
a speciális gazdálkodást folytató honvédelmi
szerveknél 6. § A speciális gazdálkodást folytató honvédelmi szervek
az operatív belső kontrolljaikat a 2. § (3) bekezdésére figyelemmel önállóan alakítják ki, működtetik és fejlesztik,
amelyhez szükség szerint veszik igénybe a HM KPH szakmai közreműködését.
5. Az okmányok kidolgozásának további, speciális
szabályai a HM-nél mint intézménynél
7. § (1) A HM operatív belső kontrolljai kialakításához, működtetéséhez, rendszeres felülvizsgálatához kapcsolódó
szakmai koordinációs tevékenységet a HM KPH végzi.
(2) A HM általános operatív belső kontroll szabályzatát
az (1) bekezdésben meghatározott feladatok keretében a
HM KPH alakítja ki, amelyet – a Honvéd Vezérkar főnöke
(a továbbiakban: HVKF) egyetértő véleményének figyelembevételét követően – megküld a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF) részére a
HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT)
általi jóváhagyás előkészítése érdekében.
(3) A HM ellenőrzési nyomvonala és folyamatlistája kidolgozását a HM KPH koordinálja az alábbiak szerint:
a) a HM-nek a HM SZMSZ 1. § (2) bekezdés 7. pontja
szerinti szervezeti elemei (a továbbiakban: a kidolgozásban érintett HM-szervek) a pénzügyi és elhelyezési, valamint a logisztikai ellátást végző szervekkel (a HM
KPH-val, valamint az MH Támogató Dandárral) együttműködve elkészítik a saját ellenőrzési nyomvonalukat és
folyamatlistájukat, amelyeket a szakmai összehangolás,
valamint a felülvizsgálat érdekében megküldenek a HM
KPH részére;
b) az ellátást végző szervek az elkészített ellenőrzési
nyomvonalukat megküldik a HM KPH részére a HM okmányai kialakításának összehangolása, felülvizsgálata érdekében;
c) a HM KPH a felülvizsgálat keretében elemzi a megküldött okmányok előírt szerkezeti, szerkezeti-tartalmi követelményeinek meglétét, az összehangolás (kialakítás)
elvárt szinten történő megvalósíthatóságát. A HM KPH a
felülvizsgálatot, valamint az érintett szervek közreműkö
désével történt összehangolást követően kialakítja a HM
összesített ellenőrzési nyomvonalát, majd azokat – a
d) pontban meghatározott módosítási javaslatok végrehajtása után – a HVKF egyetértő véleményének figyelembevételét követően, megküldi a HM TKF részére a HM KÁT
általi jóváhagyás előkészítése érdekében;
d) a kidolgozásban érintett HM-szervek ellenőrzési
nyomvonalait a HM KPH a végrehajtott felülvizsgálatot
követően az érintettek részére visszaigazolja a szükséges
módosítási javaslatokkal együtt.
8. § (1) A szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjét az
érintett HM-szervek bevonásával a HM Kontrolling és Szabályozási Főosztály (a továbbiakban: HM KSZF) dolgozza
ki és szakmai egyeztetés, pontosítás és a HVKF egyetértő
véleményének figyelembevételét követően megküldi a HM
TKF részére a HM KÁT általi jóváhagyás előkészítése érdekében.
(2) A szabálytalanságok vizsgálata, kezelése és nyilvántartása az érintett HM-szerv vezetőjének, vagy az általa kijelölt személyeknek a feladata.
(3) Az 5. § (3) bekezdése szerinti beszámolási kötelezettséget minden érintett HM-szervnek végre kell hajtania,
és a tárgyévet követő év január 31-ig meg kell küldenie a
HM KSZF részére a szabálytalanságok kezelésének eljárásrendje keretében feltárt hibák nyilvántartásával együtt.
A HM KSZF összesített beszámolót készít a tárgyévet követő év március 31-ig, amelyet megküld a HM KPH részére a HM éves szöveges beszámolójába történő bedolgozás
érdekében.
(4) A szabálytalanságok kezelésének eljárásrendje keretében feltárt hibák a HM-re vonatkozó összesített nyilvántartását a HM KSZF készíti el.
(5) Az összesített nyilvántartást és beszámoló jelentést a
HM mint intézmény szabálytalansági felelősi feladatait ellátó HM KSZF főosztályvezetője hagyja jóvá és tájékoztatásul felterjeszti a HM KÁT, valamint a HVKF részére.
9. § (1) A HM kockázatkezelési szabályzatát – a kidolgozásban érintett HM-szervek közreműködésével – a HM KSZF
dolgozza ki, majd a szakmai egyeztetés, pontosítás és a
HVKF egyetértését követően megküldi a HM TKF részére
a HM KÁT általi jóváhagyás előkészítése érdekében.
(2) A kidolgozásban érintett HM-szervek a felülvizsgált
ellenőrzési nyomvonaluk alapján elkészítik saját kockázat- nyilvántartásaikat, amelyeket megküldenek a HM
KSZF részére felülvizsgálat, valamint a HM Fő-kockázat
nyilvántartásának összeállítása érdekében.
(3) A HM KSZF az összeállított Fő-kockázat nyilvántartást – a HVKF egyetértő véleményének figyelembevé
telét követően – megküldi a HM TKF részére a HM KÁT
általi jóváhagyás előkészítése érdekében.
(4) A kidolgozásban érintett HM-szervek a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.)
Korm. rendelet 29/A. §-ában előírtakkal összhangban, valamint a 10. §-ban foglalt eljárásrend alapján nyilvántartást vezetnek, valamint beszámolót készítenek, terjesztenek fel a külső, kormányzati és belső ellenőrzési jelentésekben tett megállapításokra, javaslatokra hozott intézkedések hasznosulásáról.
6. Ellenőrzésekhez kapcsolódó intézkedések
nyilvántartása 10. § (1) Az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység vezetője éves bontásban nyilvántartást vezet, amellyel az 5. §
(3) bekezdésben meghatározottak szerinti külső, kormányzati és belső ellenőrzési jelentésekben tett megállapítások,
javaslatok hasznosulását és végrehajtását nyomon követi.
(2) A nyilvántartásnak tartalmaznia kell a tárgyévben
jóváhagyott intézkedési terv alapján az ellenőrzött szerv,
illetve szervezeti egység által végrehajtott intézkedések
rövid leírását, a végre nem hajtott, illetve a korábbi évekről
esetlegesen áthúzódó intézkedéseket és a végre nem hajtás
okát.
(3) Az ellenőrzési jelentések megállapításai, javaslatai
alapján végrehajtott intézkedésekről, azok hasznosulásáról,
a végre nem hajtott intézkedésekről és azok indokáról (beleértve a korábbi évekről áthúzódó intézkedéseket is) az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység vezetője a tárgyévet követő év január 31-ig beszámolót készít, amelyet egy
példányban átad a honvédelmi szerv államháztartási belső
ellenőre részére, egy-egy példányban megküld a HM BEH
igazgatója, illetve a fejezetre vonatkozó éves szintű összefoglaló beszámoló összeállításáért felelős HM KPH főigazgató útján a honvédelmi miniszter részére. A HM-szervek
vezetői beszámolójukat közvetlenül küldik meg a HM BEH
igazgatója, illetve a fejezetre vonatkozó éves szintű összefoglaló beszámoló összeállításáért felelős vezető útján a
HM VGHÁT részére.
(4) A HM KPH az összefoglaló beszámolókat összeállítja és előterjeszti a honvédelmi miniszter részére aláírásra az államháztartásért felelős miniszter részére a tárgyévet
követő év április 30-ig történő megküldés érdekében. Az
aláírt összefoglaló beszámolók egy-egy példánya egyidejűleg megküldésre kerül a HM BEH részére.
(5) Annak érdekében, hogy a beszámolók tartalma,
részletessége, értékelési megállapításai megalapozottan
kerüljenek kialakításra az összefoglaló beszámolók elkészítéséhez szükséges, a honvédelmi szervek beszámolói
ban szereplő adatokat kiegészítő, hiánypótló információkat a HM KPH közvetlenül kéri be az érintett, ellenőrzött
honvédelmi szervektől. Az érintett, ellenőrzött honvédelmi szervek ezen információszolgáltatási kötelezettségüket
soron kívül teljesítik a honvédelmi szerv belső ellenőre és
a HM BEH egyidejű tájékoztatása mellett.
(6) Az (1)–(3) bekezdésben meghatározott feladatok elvégzésének kötelezettsége a honvédelmi szerv intézményi
belső ellenőreire nem ruházhatók át.
7. Az operatív belső kontrollok független
belső ellenőrzése és értékelése
11. § (1) Az operatív belső kontrollok kiépítésének, működésének jogszabályoknak és szabályzatoknak való megfelelőségét, illetve az irányítási és ellenőrzési rendszerek működésének gazdaságosságát, hatékonyságát és eredményességét teljes körűen a vonatkozó jogszabályok, illetve
a nemzetközi belső ellenőrzési standardok követelményeivel összhangban előírt módszertanok alapján a honvédelmi szerv államháztartási belső ellenőre az éves tervében, a
HM BEH mint a HM belső ellenőrzési egysége az éves fejezetszintű államháztartási belső ellenőrzési tervben foglalt ütemezéssel vizsgálja és értékeli.
(2) Az államháztartási belső ellenőrzés (1) bekezdésben
szereplő jogszabályi kötelezettségét és jogosultságát, a követendő eljárási szabályokat a vonatkozó fejezetszintű és
helyi szabályok részleteiben meghatározzák.
(3) Az (1)–(2) bekezdés szerinti ellenőrzéseket a fejezeten belüli honvédelmi szervek részéről végzett más típusú
ellenőrzések, vizsgálatok nem váltják ki.
8. A honvédelmi szervek operatív
belső kontrolljainak vizsgálata
12. § (1) A koordinációs, a harmonizációs, valamint a fejlesztési feladatok maradéktalan, teljes körű, eredményes és hatékony végrehajtása érdekében a HM KPH vizsgálatokat
hajt végre a honvédelmi szerveknél a HM VGHÁT irányításával.
(2) A vizsgálatok az előírt szabályozók betartásának,
okmányok kidolgozásának helyzetére terjednek ki, kitérve
az adott honvédelmi szervnél, a megelőző időszakban végrehajtott a honvédelmi szervet érintő külső, az ÁSZ által
végrehajtott ellenőrzések, kormányzati, a KEHI által végrehajtott ellenőrzések valamint fejezetszintű, a HM BEH
által végrehajtott, vagy intézményi szintű belső ellenőrzések tapasztalatainak beépítésére az operatív belső kontrollok rendszerének fejlesztése során.
(3) A vizsgálatokat a HM éves munkatervében kell
megtervezni annak érdekében, hogy összhangban legyenek a honvédelmi szervek tevékenységével, valamint más
fejezetszintű, elöljárói felügyeleti, vagy belső ellenőrzések végrehajtásával.
13. § (1) A honvédelmi szervek vezetőinek az operatív belső
kontrollok rendszere szabályzatainak kialakítása, felülvizsgálata, illetve aktualizálása során figyelembe kell venni a honvédelmi szervet érintő külső, az ÁSZ által végrehajtott ellenőrzések, kormányzati, a KEHI által végrehajtott ellenőrzések, valamint fejezetszintű, a HM BEH által
végrehajtott, vagy intézményi szintű belső ellenőrzések
operatív belső kontrollok kialakításának, működtetésének,
szabályozottságára, szabályszerűségére, gazdaságosságára, hatékonyságára és eredményességére vonatkozó megállapításait, a kapcsolódóan meghozott intézkedések végrehajtásának eredményeit.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott ellenőrzések
megállapításait figyelembe véve az operatív belső kontrollok működtetését és kialakítottságát – a jóváhagyott intézkedési tervben rögzített időpontig – felül kell vizsgálni, a
jelzett hiányosságok pótlása, kiegészítése révén a gazdasá
gos, hatékony, eredményes működés biztosítása érdekében. 9. Záró rendelkezések
14. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
(2) A honvédelmi szerveknek ezen utasítás előírásai
szerint, a hatálybalépést követően 60 napon belül ki kell
alakítaniuk, felül kell vizsgálniuk az operatív belső kontrolljaik rendszerét, okmányait.
(3) Hatályát veszti a folyamatba épített előzetes és utólagos vezetői ellenőrzési rendszer kialakításával kapcsolatos feladatokról szóló 86/2008. (HK 17.) HM utasítás, valamint a Honvédelmi Minisztérium fejezetre és a Honvédelmi Minisztériumra mint intézményre vonatkozó éves
beszámoló összeállításáért felelős vezető kijelöléséről, valamint egyes eljárási szabályokról szóló 19/2009. (HK 6.)
HM KF intézkedés.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter