text:
44/2004. (III. 16.) Korm. rendelete a kereskedelem, illetve az áruk szabad áramlása akadályaival kapcsolatos egyes értesítési és bejelentési eljárások végrehajtásáról.
A Kormány az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) keretében kialakított, a Kereskedelmi
Világszervezetet (a továbbiakban: WTO) létrehozó
Marrakesh-i Egyezmény és mellékleteinek kihirdetéséről
szóló 1998. évi IX. törvény 3. §-ában kapott felhatalmazás
alapján, illetőleg az Alkotmány 35. §-ának (2) bekezdésében foglalt jogkörében a következőket rendeli el:
Általános rendelkezések 1. § (1) a) A Magyar Köztársaság Kormánya és az Európai
Közösség között a műszaki szabályok és az információs
társadalom szolgáltatásai terén követendő információszolgáltatási eljárásról szóló Megállapodást (a továbbiakban:
Notifikációs Megállapodás) kihirdető 43/2004. (III. 16.)
Korm. rendeletben,
b) Az 1998. évi IX. törvénnyel kihirdetett Marrakesh-i
Egyezmény A) Mellékletétben szereplő, a Kereskedelem
Technikai Akadályairól szóló Megállapodásban (a továbbiakban: TBT Megállapodás),
c) a Tanács a belső piac tagállamok közötti működésének az áruk szabad áramlása tekintetében történő biztosításáról szóló 2679/98/EK rendeletében (a továbbiakban:
2679/98/EK rendelet), valamint
d) az Európai Parlament és a Tanács az áruk Közösségen belüli mozgásának elvétől eltérő nemzeti intézkedésekre vonatkozó információ cseréjét biztosító eljárás létre
hozásáról szóló 3052/95/EK határozatában (a továbbiakban: 3052/95/EK határozat)
meghatározott eljárások végrehajtása során e rendelet szerint kell eljárni.
(2) A gazdasági és közlekedési miniszter a feladat- és
hatáskörébe tartozó, e rendeletben meghatározott feladatokat a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium szervezeti
egységeként működő Notifikációs Központon keresztül
(a továbbiakban: Notifikációs Központ) látja el.
2. § (1) A Notifikációs Központ az 1. § (1) bekezdésében
meghatározott eljárások végrehajtása érdekében
a) a WTO-tól, az Európai Bizottságtól (a továbbiakban: Bizottság), illetve az Európai Unió tagállamaitól érkező bejelentést, értesítést, észrevételt, véleményt továbbítja a hatáskörrel rendelkező központi közigazgatási
szervhez, hatósághoz, a rendőrséghez, a határőrséghez,
illetve a közúti, vasúti, légi és vízi közlekedési tájékoztatás
országos szolgálatát ellátó szervhez (a továbbiakban: eljáró szervek), és
b) az eljáró szervek által megküldött bejelentést, értesítést, észrevételt, véleményt, valamint a Bizottságnak,
illetve az Európai Unió tagállamainak a megkeresésére
adott választ továbbítja a WTO-hoz, a Bizottsághoz, illetve
a tagállamoknak.
(2) E rendelet alkalmazásában
a) központi közigazgatási szerv: a Miniszterelnöki Hiva
tal, a minisztériumok és országos hatáskörű szervek, központi hivatalok, minisztériumi hivatalok;
b) hatóság: az a) pont alá nem tartozó szerv, amely az
áruk forgalmazására vonatkozó egyedi határozatot hozhat.
(3) Az 1. § (1) bekezdésében meghatározott jogszabályokban és közösségi jogforrásokban előírt értesítések és
bejelentések megtételéhez szükséges információt az eljáró
szervek — azok tartalmáért való felelősséggel — kötelesek
a Notifikációs Központnak az említett jogszabályokban és
közösségi jogforrásokban meghatározott határidőn belül
megküldeni, illetve a hatáskörükbe tartozó területen észrevételeiket megtenni.
(4) Ha az eljárás több központi közigazgatási szerv
hatáskörét érinti, az érintett szervek az egységes álláspont
kialakítása érdekében egymással egyeztetnek; egységes
álláspont hiányában a Notifikációs Központ nem továbbít
magyar észrevételt.
3. § (1) A Notifikációs Központ a beérkezett értesítéseket,
bejelentéseket, valamint az azokra vonatkozó észrevételeket, véleményeket azok továbbítása előtt az egyes eljárások
szerint elkülönített adatbázisban nyilvántartásba veszi.
(2) A nyilvántartásba vett adatok — az 1. § (1) bekezdése szerinti jogszabályokban és közösségi jogforrásokban,
valamint a külön jogszabályokban meghatározottak kivételével — nyilvánosak.
(3) Az 1. § (1) bekezdésében felsorolt jogszabályokban
és közösségi jogforrásokban meghatározott eljárásokban
érintett központi közigazgatási szervek, a rendőrség, a
határőrség, valamint a közúti, vasúti, légi és vízi közlekedési tájékoztatás országos szolgálatát ellátó szervek a végrehajtás megkönnyítése érdekében kapcsolattartó személyt vagy szervezeti egységet jelölnek ki, amelyről értesítik a Notifikációs Központot. A hatóságok a felügyeletüket
ellátó országos hatáskörű szerven keresztül tesznek bejelentést.
A Notifikációs Megállapodás szerinti eljárás 4. § (1) A központi közigazgatási szervek megküldik a Notifikációs Központnak a Notifikációs Megállapodás 1. cikkének (7) bekezdésében meghatározott műszaki szabálytervezeteket.
(2) A műszaki szabálytervezeteket a közigazgatási
egyeztetést követően, miniszteri rendelet tervezete esetében a miniszter általi aláírást, kormányrendelet vagy törvény tervezete esetében a Kormány döntését megelőzően
kell a Notifikációs Központnak megküldeni.
(3) A Notifikációs Megállapodás szerinti eljárás elektronikus úton történik.
(4) A központi közigazgatási szervek a bejelentés megtétele érdekében megküldik a Notifikációs Központnak
a) az e rendelet 1. számú melléklete szerinti, az Európai
Közösség valamely hivatalos nyelvén kitöltött bejelentő
adatlapot,
b) a műszaki szabálytervezet szövegét teljes terjedelemben az Európai Közösség valamelyik hivatalos nyelvére
lefordítva, valamint
c) a műszaki szabálytervezet által közvetlenül érintett
egyéb szabályozás szövegét magyar nyelven.
(5) A Notifikációs Központ a nyilvántartásba vételt
követően a bejelentő adatlapot, a műszaki szabálytervezetet, valamint az érintett egyéb szabályozás szövegét továbbítja a Bizottságnak.
A TBT Megállapodás szerinti eljárás 5. § (1) A központi közigazgatási szervek — a (2) bekezdésben foglalt kivétellel — megküldik a Notifikációs Központnak a TBT Megállapodás 2. és 5. Cikkében, valamint
1. számú mellékletében meghatározott technikai szabályzatok és megfelelőség-értékelési eljárást meghatározó jogszabályok tervezeteit.
(2) Nem érinti az (1) bekezdésben foglalt kötelezettség
azokat a tervezeteket, amelyek az európai közösségi jogszabályokkal összeegyeztethető szabályozást valósítanak
meg, feltéve, hogy nem tartalmaznak azoknál szigorúbb
rendelkezéseket.
(3) Az (1) bekezdés szerinti tervezeteket a központi
közigazgatási szervek olyan időben küldik meg a Notifikációs Központnak, hogy a bejelentéstől azok elfogadásáig a
WTO tagországoknak legalább hatvan napot biztosítsanak
írásbeli észrevételek megtételére.
(4) A TBT Megállapodás szerinti eljárás elektronikus
úton történik.
(5) A központi közigazgatási szervek a bejelentés megtétele érdekében megküldik a Notifikációs Központnak
a) az e rendelet 2. számú melléklete szerinti, magyar és
angol nyelven kitöltött bejelentő adatlapot, és
b) a tervezet szövegét. (6) A Notifikációs Központ a nyilvántartásba vételt
követően a bejelentő adatlapot megküldi a Magyar Köztársaság WTO Mellett Működő Állandó Képviseletének,
amely továbbítja azt a WTO Titkársághoz.
(7) Az (1) bekezdés szerinti tervezetekre vonatkozó
WTO-tagországi észrevételekkel, illetve más WTO-tagország által javasolt technikai szabályzatokra és megfelelőség-értékelési eljárásokra vonatkozó magyar észrevétellel
kapcsolatos összehangolt álláspont kialakítása érdekében
a Külügyminisztérium vagy az eljáró központi közigazgatási szerv kezdeményezésére eseti szakértői bizottság hozható létre.
(8) Az eljáró központi közigazgatási szerv kezdeményezésére eseti szakértői bizottság hívható össze a tervezet
jelentős kereskedelmi hatásának megítélésével kapcsolatban is.
(9) A Notifikációs Központ elektronikus úton közzéteszi az e § szerint bejelentett tervezetek címjegyzékét, és az
azokkal kapcsolatban folyamatban lévő eljárásra vonatkozó tájékoztatást.
A 2679/98/EK rendelet szerinti eljárás 6. § (1) A központi közigazgatási szervek, a rendőrség, a
határőrség, valamint a közúti, vasúti, légi és vízi közlekedési tájékoztatás országos szolgálatát ellátó szervek haladéktalanul értesítik a Notifikációs Központot a tudomásukra jutott, az áruk szabad áramlásának a 2679/98/EK
rendelet 1. cikke szerinti akadályairól.
(2) A 2679/98/EK rendelet szerinti eljárás elektronikus
úton, kivételesen sürgős esetben telefonon vagy telefaxon
történik.
(3) Az (1) bekezdés szerinti szervek az értesítésben az
e rendelet 3. számú mellékletében foglalt adatlapon tájékoztatást adnak
a) az akadály mibenlétéről,
b) az akadály fennállásának időtartamáról, amennyi
ben az ismert, és
c) az akadály elhárítása érdekében tett intézkedésekről.
(4) A gyülekezési jog és a sztrájkjog gyakorlásával
összefüggő akadályok tekintetében a (3) bekezdés c) pontja szerinti intézkedések alatt az e jogok tiszteletben tartásával megtehető intézkedéseket kell érteni.
(5) A Notifikációs Központ a (3) bekezdés szerinti értesítést a nyilvántartásba vételt követően haladéktalanul továbbítja a Bizottságnak.
(6) A Notifikációs Központ a Bizottságtól érkező, más
tagállam területén lévő akadályról szóló értesítést
— amennyiben az akadály az értesítés szerint még fennáll — a gazdasági élet szereplőinek tájékoztatása érdekében haladéktalanul továbbítja a közúti, vasúti, légi, illetve
vízi közlekedési tájékoztatás országos szolgálatát ellátó
szervhez, és közzéteszi a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium honlapján.
(7) A Notifikációs Központ a Bizottságtól érkező,
be nem jelentett magyarországi akadályról szóló értesítést
továbbítja az eljáró szervnek a 2679/98/EK rendelet 5. cikkének (4)—(5) bekezdése szerinti határidő figyelembevételével történő intézkedésre.
A 3052/95/EK határozat szerinti eljárás 7. § (1) A hatóságok értesítik a Notifikációs Központot a
3052/95/EK határozat 1—3. cikke szerinti közigazgatási
határozatokról.
(2) Az (1) bekezdés szerinti értesítést a 3052/95/EK
határozat 4. cikke (2) bekezdésében meghatározott határidő lejárta előtt, a Notifikációs Központ számára a továbbításhoz szükséges időt — legalább öt munkanapot —
biztosítva kell megtenni.
(3) A 3052/95/EK határozat szerinti eljárás részben
elektronikus úton, a 3052/95/EK határozat mellékletében
foglalt adatlap kitöltésével, részben postai úton történik.
(4) A hatóságok az értesítésben megküldik a Notifikációs
Központnak
a) a 3052/95/EK határozat melléklete szerinti, megfelelően kitöltött adatlapot,
b) a közigazgatási határozat másolatát, valamint
c) a közigazgatási határozat mellékleteinek tartalmát
megjelölő rövid listát. (5) A Notifikációs Központ a (4) bekezdés szerinti értesítést a nyilvántartásba vételt követően továbbítja a Bizottságnak.
Záró rendelkezések 8. § A gazdasági és közlekedési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 171/2002. (VIII. 9.) Korm. rendelet 4. §-ának
i) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A miniszter]
,,i) ellátja a kereskedelem, illetve az áruk szabad áram
lása akadályaival kapcsolatban külön jogszabályban meghatározott értesítési és bejelentési eljárásokban az egyes
nemzetközi szervezetek, az Európai Unió intézményei és
tagállamai felé megteendő, illetve ezektől érkező értesítések és bejelentések továbbításával összefüggő feladatokat;’’
9. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdésben foglaltak kivételével — a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba; egyidejűleg hatályát veszti a technikai szabályzatok, műszaki
tartalmú jogszabályok és megfelelőség-értékelési eljárást
tartalmazó szabályozások tervezeteire vonatkozó információszolgáltatásról, valamint a Notifikációs Központ feladat- és hatásköréről szóló 46/2002. (III. 21.) Korm. rendelet.
(2) A rendelet 1. §-a (1) bekezdésének c) és d) pontja,
5. §-ának (2) bekezdése, 6—7. §-ai, valamint 3. számú melléklete a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(3) A rendelet 1. §-a (1) bekezdésének a) pontja, 4. §-a
és az azt megelőző alcím, valamint 1. számú melléklete a
Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény
hatálybalépésének napján hatályát veszti.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
55/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Galli Lászlót kinevezem rendkívüli
követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2012. április 3. Kövér László s. k.,


text:
117/2011. (VI. 7.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról szóló 223/2010.
(IX. 2.) KE. határozat 3. pontjában foglaltak alapján
az egyházközösség összetartása, az elesettek felkarolása, a fiatalok nevelése érdekében folytatott fáradhatatlan
tevékenységéért, példaértékű egyházvezetői szolgálata elismeréseként
Bacsmai László római katolikus plébánosnak,
a Tolnatej Zrt. több évtizedes sikeres működtetése, a rendszerváltoztatás óta a magyar gazdaságban példaértékű és
előremutató fejlesztési törekvései, valamint Szekszárd városa és a térség fejlődéséhez nyújtott példamutató
tevékenysége elismeréseként
Koller Ferenc agrármérnöknek, a Tolnatej Zrt. nyugalmazott vezérigazgatójának,
kiemelkedő szakmai munkája elismeréseként
Kőfalvi Arankának, a Tolna Megyei Önkormányzat Pénzügyi Osztálya osztályvezetőjének,
kiemelkedő, nemzetközileg is elismert szakmai és vezetői tevékenysége elismeréseként
Mácsai Antal polgári védelmi ezredesnek, a Tolna Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság igazgatójának,
példaértékű edzői, utánpótlás-nevelői és szervezői tevékenysége elismeréseként
Schneider Konrád kerékpáros edzőnek, a Szekszárdi Szabadidős Kerékpáros Egyesület ügyvezető elnökének,
magas színvonalú bortermelői tevékenysége, valamint Szekszárd város hírnevét növelő, a hazai és nemzetközi
borversenyeken elért kimagasló eredményei elismeréseként
Takler Ferenc borásznak,
kiemelkedő szakmai munkája elismeréseként
Tóth István cukrásznak, 1956-os helytállása, több évtizedes szervező, karitatív munkája, a II. világháború és az 1956-os forradalom áldozatainak
emlékét megőrző kopjafák, emléktáblák, emlékművek állításában vállalt kiemelkedő szerepe, példaértékű életútja
elismeréseként
Töttös Pál közgazdásznak, a Magyar Politikai Foglyok Szövetsége Tolna Megyei Szervezete elnökének a
KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK DÍSZOKLEVELE ÉREMMEL kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. június 1.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1/2010. (I. 14.) Korm. határozata a Kossuth- és Széchenyi-díj Bizottság tagja kinevezéséről.
A Kormány a Kossuth-díj, a Széchenyi-díj adományozásának rendjéről, valamint a Magyar Köztársaság Kiváló Művésze,
a Magyar Köztársaság Érdemes Művésze, a Magyar Köztársaság Babérkoszorúja díj alapításáról és adományozásáról
 szóló 271/2008. (XI. 18.) Korm. rendelet 9. § (5) bekezdése alapján
Dr. Horváth Gyula Széchenyi-díjas közgazdászt, az MTA doktorát, az MTA Regionális Kutatások Központja főigazgatóját az Építészeti, Település- és Területfejlesztési
Albizottság elnöki teendőinek ellátásával – a 2010. január 7-étől 2011. december 18-áig terjedő időtartamra –
megbízza.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
127/2016. (IV. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Lakatos Alexandra
Annát a 2016. május 1. napjától 2019. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. április 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
125/2018. (III. 27.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 32. § (1) bekezdése, 80. § (2) bekezdés a) pontja
és 83.  §-a alapján – a  belügyminiszter javaslatára, a  hivatásos szolgálati viszony közös megegyezéssel történő
megszüntetéséről szóló megállapodásra tekintettel – Bittmann Tibor tűzoltó dandártábornok hivatásos szolgálati
viszonyát 2018. április 30-ai hatállyal megszüntetem.
Budapest, 2018. március 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
126/2014. (IV. 10.) Korm. rendelete a 2014–2020-as programozási időszakban a transznacionális és interregionális együttműködési programok végrehajtási intézményeiről.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, a  6.  § tekintetében
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (2a) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) ellenőri csoport: az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek
nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 1299/2013/EU rendelet) 25.  cikk (2)  bekezdése szerinti
tevékenységeket ellátó munkacsoport;
b) hitelesítési tevékenységre kijelölt szervezet: az  1299/2013/EU rendelet 23.  cikk (4)  bekezdésében szereplő
tevékenységeket ellátó szervezet;
c) igazoló hatóság: az 1299/2013/EU rendelet 24. cikke szerinti tevékenységeket ellátó szervezet;
d) irányító hatóság: a partnerországok által kijelölt szervezet, amely az 1299/2013/EU rendelet 23. cikke szerinti
tevékenységeket látja el;
e) ellenőrzési hatóság: az 1299/2013/EU rendelet 25. cikke szerinti tevékenységeket ellátó szervezet;
f ) monitoring bizottság: az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra,
az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az  Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó
közös rendelkezések megállapításáról, az  Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az  Európai Szociális Alapra
és a  Kohéziós Alapra és az  Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések
megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. december 17-i
1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 47. cikk (3) bekezdése szerint felállításra kerülő szerv;
g) közös titkárság: az 1299/2013/EU rendelet 23. cikk (2) bekezdése szerint felállításra kerülő szerv;
h) nemzeti kapcsolattartó pont: az  adott operatív program hatékony lebonyolítását támogató, nemzeti szinten
kijelölt intézmény;
i) a program technikai segítségnyújtási keretéhez történő nemzeti hozzájárulás: az egyes operatív programokban
résztvevő partnerországok által évenként, lakosságszámuk arányában nyújtott hozzájárulás az  operatív
program hatékony működtetéséhez szükséges költségek fedezésére.
2. § Az  1299/2013/EU rendelet 2.  cikke szerinti európai területi együttműködés célkitűzés keretében megvalósuló
transznacionális és interregionális együttműködési programok lebonyolításában az 1. mellékletben meghatározott
szervezetek vesznek részt.
3. § Magyarország képviseletét
a) a  Duna transznacionális együttműködési program, a  Közép-európai transznacionális együttműködési
program, az  INTERREG EUROPE interregionális együttműködési program, az  INTERACT III interregionális
együttműködési program és az  ESPON 2020 interregionális együttműködési program monitoring
bizottságában a területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős miniszter,
b) az URBACT III interregionális együttműködési program monitoring bizottságában a településfejlesztésért és
településrendezésért felelős miniszter
biztosítja. 4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § Ez a rendelet
a) az  Európai Regionális Fejlesztési Alap által az  európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott
támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet, valamint
b) az  Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az  Európai Szociális Alapra, a  Kohéziós Alapra, az  Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az  Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös
rendelkezések megállapításáról, az  Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az  Európai Szociális Alapra
és a  Kohéziós Alapra és az  Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések
megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. december 17-i
1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1065/2019. (II. 25.) Korm. határozata a KEHOP-4.1.0-15-2015-00003 azonosító számú („A természetvédelmi területkezelési infrastruktúra fejlesztés a Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság működési területén” című) projekt támogatásának növeléséről.
1. A Kormány
a) egyetért a  KEHOP-4.1.0-15-2015-00003 azonosító számú, „A természetvédelmi területkezelési infrastruktúra
fejlesztés a  Duna–Dráva Nemzeti Park Igazgatóság működési területén” című projekt (a  továbbiakban:
projekt) támogatásának növelésével, az 1. melléklet szerint,
b) egyetért a  projekt a)  alpont szerinti többlettámogatásának a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív
Program 4. prioritása rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
c) egyetért a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. március 31.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. A  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról szóló
1084/2016. (II. 29.) Korm. határozat 2. mellékletében foglalt táblázat D:368 mezőjében a „0,45” szövegrész helyébe
a „0,47” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
94/2004. (IV. 27.) Korm. rendelete a műszaki tartalmú jogszabálytervezeteknek az Európai Bizottsággal és az Európai Unió tagállamaival való egyeztetéséről.
A Kormány az Alkotmány 35. §-ának (2) bekezdésében
foglalt jogkörében a következő rendeletet alkotja:
Általános rendelkezések 1. § (1) A műszaki tartalmú jogszabályok előkészítése és
megalkotása során e rendelet előírásai szerint kell eljárni.
(2) A műszaki tartalmú jogszabály tervezetére (a továbbiakban: tervezet) vonatkozó e rendeletben meghatározott
kötelezettségek teljesítéséért a jogalkotásról szóló törvényben meghatározott szakminiszter felelős.
(3) A rendeletben előírt bejelentéseket és észrevételeket a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium szervezeti
egységeként működő Notifikációs Központon keresztül, a
kereskedelem, illetve az áruk szabad áramlása akadályaival
kapcsolatos egyes értesítési és bejelentési eljárások végrehajtásáról szóló külön jogszabály rendelkezései szerint kell
megtenni.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) termék: minden iparilag előállított termék és mező
gazdasági termék, ideértve a halfeldolgozási, a vad- és
erdőgazdálkodási termékeket is;
b) szolgáltatás: az információs társadalommal összefüggő minden szolgáltatás [az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal össze
függő szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló 2001. évi
CVIII. törvény 2. § f) pontja];
c) műszaki leírás: olyan részletes leírás, amely meghatározza a terméktől elvárt jellemzőket, így különösen annak
minőségi színvonalát, teljesítményét, biztonságosságát
vagy méretét; ideértve a termékre alkalmazandó olyan követelményeket is, mint a termék megnevezése, szóhasználat, jelölés, címkézés, csomagolás, vizsgálati kötelezettség,
vizsgálati módszer és megfelelőség-értékelési eljárás. Műszaki leírásnak tekintendő az előállítási módszer és eljárás
is, amely a termőföld, az állattenyésztés és a halászat termékeire, valamint az ezekhez közvetlenül kapcsolódó első
feldolgozási szintű termékekre, az emberi és állati fogyasztásra szánt termékekre, vagy az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerek törzskönyvezéséről és forgalomba hozatali engedélyezéséről szóló külön jogszabályban meghatározott gyógyászati termékekre alkalmazandó, továbbá az
egyéb termékekre vonatkozó előállítási módszer és eljárás
is, amennyiben az befolyásolja a termék jellemzőit;
d) egyéb követelmény: a műszaki leíráson kívüli, a termékre vonatkozóan különösen a fogyasztók vagy a környezet védelme céljából előírt követelmény, amely befolyásolja a termék forgalomba hozatal utáni életciklusát; így különösen a használat, az újrafeldolgozás, az újrafelhasználás
vagy hulladékkezelés feltételei, amennyiben ezek jelentősen befolyásolhatják a termék összetételét, természetét
vagy forgalmazását;
e) szolgáltatásra vonatkozó jogszabály: a b) pont értelmében vett szolgáltatási tevékenység megkezdésére és folytatására, különösen a szolgáltatóra, a szolgáltatásra és a szolgáltatást igénybe vevőre vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó jogszabály; ide nem értve azokat a rendelkezéseket,
amelyek nem kifejezetten e szolgáltatásra vonatkoznak;
f) műszaki tartalmú jogszabály: műszaki leírást, illetve
egyéb követelményt tartalmazó, valamint a szolgáltatásra
vonatkozó jogszabály, továbbá az a jogszabály, amely valamely termék gyártását, behozatalát, forgalmazását vagy
használatát, vagy valamely szolgáltatás nyújtását vagy használatát, illetve valamely szolgáltató létrehozását megtiltja.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja alkalmazásában:
a) távollévők részére történő szolgáltatásnyújtás a fe
lek egyidejű jelenlétének hiányát jelenti;
b) a szolgáltatás igénybe vevőjének egyedi hozzáférése a
szolgáltatásnak a felhasználó által egyedileg elérhető hozzáférési pontba történő adatátvitel útján való nyújtását jelenti.
Azoknak a szolgáltatásoknak a tájékoztató felsorolását,
amelyek nem tartoznak az (1) bekezdés b) pontja alá, az
1. számú melléklet tartalmazza.
(3) Az (1) bekezdés e) pontja alkalmazásában nem kifejezetten a szolgáltatásokra vonatkozónak kell tekintetni
azt a rendelkezést, amely az (1) bekezdés b) pontja szerinti
szolgáltatást csak közvetetten érinti.
3. § (1) Nem kell alkalmazni a rendeletet arra a tervezetre,
amely
a) rádiós műsorszolgáltatásra vonatkozik;
b) a rádiózásról és a televíziózásról szóló 1996. évi
I. törvény 2. §-ának 30. pontja szerinti televíziós műsorszolgáltatásra vonatkozik;
c) az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó európai közösségi jogi szabályozás által érintett területen állapít meg rendelkezéseket;
d) a pénzügyi szolgáltatásokra — így különösen a befektetési szolgáltatásokra, banki szolgáltatásokra, biztosítási és viszontbiztosítási műveletekre, határidős vagy opciós ügyletekkel kapcsolatos szolgáltatásokra, valamint a
nyugdíjalapokkal kapcsolatos műveletekre — vonatkozó
európai közösségi jogi szabályozás által érintett területeken állapít meg rendelkezéseket;
e) az értékpapír-befektetési szolgáltatásokra és az
ezekkel összefüggésben klíring vagy elszámolási tevékenységet végző szervezetekre vonatkozóan állapít meg rendelkezéseket;
f) a személyeknek, különösen a munkavállalóknak a
termékek használatával kapcsolatos védelme érdekében az
Európai Közösséget létrehozó szerződéssel összhangban
álló intézkedéseket állapít meg, feltéve, hogy ezek nincsenek hatással a termékekre;
g) olyan kötelező közösségi jogi aktus átültetését vagy
végrehajtását szolgálja, amely műszaki leírást vagy szolgáltatásra vonatkozó szabályt fogalmaz meg;
h) olyan nemzetközi megállapodásból származó kötelezettség teljesítését biztosítja, amely közös műszaki leírás
vagy szolgáltatásra vonatkozó szabály elfogadását eredményezi az Európai Közösség részéről;
i) közösségi jogi aktusban előírt védzáradékban biztosított lehetőséggel él;
j) az áruk és a szolgáltatások biztonságosságáról és az
ezzel kapcsolatos piacfelügyeleti eljárásról szóló 79/1998.
(IV. 29.) Korm. rendelet 10/A. §-ának (3) bekezdésében
meghatározott intézkedéseket ír elő;
k) az Európai Közösségek Bírósága ítéletének végrehajtására korlátozódik;
l) korábbi műszaki tartalmú jogszabály módosítására
szorítkozik, a Bizottság észrevételének megfelelően, az
áruk vagy a szolgáltatások szabad áramlását, illetve a letelepedés szabadságát gátló akadály elhárítása céljából.
(2) Az (1) bekezdés e) pontjában hivatkozott rendelkezéseket tartalmazó, elfogadott jogszabályt a pénzügyminiszter
a 6. § (5) bekezdése szerint bejelenti a Bizottságnak.
A jogszabálytervezetek bejelentése 4. § (1) A tervezetet be kell jelenteni az Európai Bizottságnak (a továbbiakban: Bizottság). A bejelentésben meg kell
jelölni a szabályozás szükségességének indokait.
(2) A tervezetet a közigazgatási egyeztetést követően,
miniszteri rendelet tervezete esetében a miniszter általi
aláírást, kormányrendelet vagy törvény tervezete esetében
a Kormány döntését megelőzően kell bejelenteni.
(3) A bejelentéssel szükség szerint meg kell küldeni a
ter vezettel közvetlenül összefüggő, annak megítélését befolyásoló jogszabályi rendelkezések szövegét, kivéve, ha ezek
közlése egy korábbi bejelentés kapcsán már megtörtént.
(4) Ha a tervezet célja különösen vegyi anyag, készítmény vagy termék forgalmazásának vagy használatának a
közegészségre, a fogyasztók vagy a környezet védelmére
hivatkozással történő korlátozása, a bejelentés során
a) rendelkezésre kell bocsátani az érintett anyaggal, készítménnyel vagy termékkel, valamint az ismert és
rendelkezésre álló helyettesítő anyagokkal kapcsolatos
valamennyi releváns adat rövid tartalmi ismertetését, illetve
az ezekre való hivatkozások összesítését, ha ilyen létezik; és
b) tájékoztatást kell adni az intézkedésnek a közegészségre és a fogyasztók, illetve a környezet védelmére gyakorolt várható hatásairól, a vegyi anyagok kockázatának becsléséről és a kockázat csökkentéséről szóló külön jogszabály
alapján elvégzett kockázatbecsléssel együtt.
(5) Ha a tervezetet más kötelező közösségi jogi aktus
alapján be kell jelenteni a Bizottságnak, az előbbi bejelentés,
feltéve, hogy abban megfelelő hivatkozás történt a 98/34/EK
irányelvre, megfelel az e rendelet szerinti bejelentésnek.
(6) Ha a bejelentés során szolgáltatott adatok minősített
információként történő kezelése indokolt, ezt az indokok
megadásával kezdeményezni kell.
A bejelentést követő eljárás 5. § (1) A tervezet nem nyújtható be a Kormányhoz, illetve
— miniszteri rendelet esetében — nem terjeszthető a miniszter általi aláírásra a bejelentésnek a Bizottság általi
kézhezvételétől számított
a) három hónapig a Bizottság és a többi tagállam számára az észrevételezés lehetőségének biztosítása céljából,
ha e rendelet más határidőt nem állapít meg;
b) négy hónapig a szolgáltatásokra vonatkozó tervezeteket, ha a Bizottság vagy egy másik tagállam a bejelentésnek a Bizottság általi kézhezvételétől számított három
hónapon belül részletes véleményben a szolgáltatások szabad áramlása, illetve a letelepedés szabadsága akadályozására hivatkozással kifogásolja a tervezetet;
c) hat hónapig a szolgáltatásokra vonatkozó tervezetek
kivételével, ha a Bizottság vagy egy másik tagállam a bejelentésnek a Bizottság általi kézhezvételétől számított három
hónapon belül részletes véleményben az áruk szabad áramlása akadályozására hivatkozással kifogásolja a tervezetet;
d) tizenkét hónapig a szolgáltatásokra vonatkozó tervezetek kivételével, ha a Bizottság a bejelentés kézhezvételétől számított három hónapon belül a tervezet szabályozási tárgyában kötelező közösségi jogi aktus javaslatának
kidolgozására irányuló szándékát, illetve ilyen javaslat
meglétét jelzi;
e) tizennyolc hónapig, ha az Európai Unió Tanácsa a
d) pontban meghatározott határidőn belül az adott szabályozási tárgyban közös álláspontot fogad el.
(2) Az (1) bekezdés d)—e) pontja szerinti kötelezettség
megszűnik, ha
a) a Bizottság a d) pontban említett szándékának, tervezetének vagy javaslatának visszavonásáról tájékoztat; vagy
b) a Bizottság vagy a Tanács kötelező közösségi jogi
aktust fogadott el.
(3) Nem kell figyelembe venni az (1) bekezdésben meghatározott határidőt, amennyiben
a) a közegészség, közbiztonság, a növények vagy állatok
védelmével összefüggő súlyos és előre nem látott körülmények által kiváltott sürgős ok miatt, illetve szolgáltatásra
vonatkozó tervezet esetében közérdekből is, különösen a
kiskorúak védelmében, vagy
b) a pénzügyi rendszer biztonságának és sértetlenségének védelmével, különösen a betétesek, a befektetők és a
biztosítottak védelmével kapcsolatos súlyos körülmények
által kiváltott sürgős ok miatt
a tervezet mielőbbi megalkotásához fűződő érdek nem
teszi lehetővé az egyeztetést.
(4) A (3) bekezdés szerinti esetben a bejelentésben meg
kell jelölni a sürgősség okát.
(5) Nem kell figyelembe venni az (1) bekezdésben meghatározott határidőt, amennyiben a tervezet gyártási tilalmat ír elő, azonban nem gátolja az áruk szabad áramlását.
6. § (1) A tervezetre vonatkozóan a Bizottság és az Európai
Unió tagállamai (a továbbiakban: tagállamok) részéről
tett észrevételeket a tervezet véglegesítése során a lehető
legnagyobb mértékben figyelembe kell venni. A Bizottság
észrevételeinek figyelembevételére vonatkozó kötelezettség az 5. § (3) bekezdése szerinti esetben is fennáll.
(2) A Bizottság vagy egy másik tagállam a tervezetre
vonatkozó, az 5. § (1) bekezdésének b), illetve c) pontjában említett részletes véleményének figyelembevételét
megvalósító intézkedést, illetve szolgáltatásra vonatkozó
tervezet esetében a 8. § (3) bekezdése szerinti indokot közölni kell a Bizottsággal.
(3) A tervezetnek a bejelentést követő olyan módosítása
esetén, amely jelentősen érinti a hatály-meghatározást,
lerövidíti a felkészülési időt, további részletes leírásokkal
vagy követelményekkel egészíti azt ki, illetve a már meglévő követelmények szigorításával jár, a módosított tervezetet ismételten be kell jelenteni.
(4) Törvényjavaslat esetében, ha a módosító indítványok
a benyújtott javaslatot a (3) bekezdés szerint érintik, a
Kormány azt a módosító indítványokról történt szavazást
követően az ismételt bejelentés érdekében — amennyiben
a bejelentés másként nem biztosítható — visszavonja.
(5) Az elfogadott műszaki tartalmú jogszabály szövegét
haladéktalanul közölni kell a Bizottsággal.
7. § A rendelet hatálya alá tartozó műszaki tartalmú jogszabályban, annak záró rendelkezései között hivatkozni kell a
98/48/EK irányelvvel módosított 98/34/EK irányelv alapján előírt egyeztetés megtörténtére. A hivatkozás formáját
a 2. számú melléklet tartalmazza.
Más tagállamok műszaki szabálytervezeteinek
észrevételezése 8. § (1) A szakminiszter a tagállamoknak a Bizottság által
megküldött műszaki szabálytervezeteire vonatkozóan az
áruk vagy a szolgáltatások szabad áramlása, illetőleg a
letelepedés szabadsága akadályozása szempontjából a bejelentés kézhezvételétől számított három hónapon belül
észrevételt, illetve részletes véleményt tehet.
(2) Az észrevételezés során a szolgáltatott információk
bizalmas (minősített információként történő) kezelésére vonatkozó kérésnek megfelelően kell eljárni; ez a kötelezettség
nem érinti független szakértők bevonásának lehetőségét.
(3) A szolgáltatásokra vonatkozó szabálytervezetek
— különösen az audiovizuális szférában — nem kifogásolhatóak azon kultúrpolitikai intézkedések tekintetében,
amelyeket a tagállamok az európai közösségi joggal összhangban, nyelvi eltéréseikre, sajátos nemzeti és regionális
jellegzetességeikre, illetve kulturális örökségükre tekintettel fogadhatnak el.
Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet 2004. május 1-jén lép hatályba.
10. § (1) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a kereskedelem, illetve az áruk szabad áramlása akadályaival kapcsolatos egyes értesítési és bejelentési eljárások végrehajtásáról szóló 44/2004. (III. 16.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 1. §-a (1) bekezdésének a) pontja helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,a) A műszaki tartalmú jogszabálytervezeteknek az
Európai Bizottsággal és az Európai Unió tagállamaival
való egyeztetéséről szóló 94/2004. (IV. 27.) Korm. rendeletben,’’.
(2) Az R. 4. §-a és az azt megelőző alcím helyébe a
következő rendelkezés és alcím lép:
,,A műszaki tartalmú jogszabálytervezetek egyeztetésére
vonatkozó eljárás 4. § (1) A központi közigazgatási szervek az 1. § (1) bekezdése a) pontjában meghatározott kormányrendelet
szerinti bejelentés megtétele érdekében megküldik a Notifikációs Központnak
a) az e rendelet 1. számú mellékletének A) része szerinti, kitöltött bejelentő formanyomtatványt,
b) a műszaki tartalmú jogszabálytervezet szövegét teljes terjedelemben, valamint
c) a tervezet által közvetlenül érintett egyéb szabályozás szövegét.
(2) A Notifikációs Központ a nyilvántartásba vételt
követően a bejelentő adatlapot, a műszaki tartalmú jogszabálytervezetet, valamint az érintett egyéb szabályozás szövegét továbbítja a Bizottságnak.
(3) A műszaki tartalmú jogszabálytervezetek egyeztetésével összefüggő további közléseket a központi közigazgatási szervek az 1. számú melléklet B) része szerinti formanyomtatvány felhasználásával teszik meg.
(4) Az eljárás elektronikus úton történik.’’ (3) Az R. 1. számú melléklete helyébe e rendelet 3. számú melléklete lép.
(4) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az R.
9. §-ának (3) bekezdése hatályát veszti.
11. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban összeegyeztethető szabályozást tartalmaz az Európai Parlament és a
Tanács 98/48/EK irányelvével módosított, a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási
eljárás megállapításáról szóló 98/34/EK irányelvével, az
1. cikk (6)—(10) bekezdése, a 2—7. cikkek, valamint az
I. és II. mellékletek kivételével.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
428/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete a WINGPROJEKT 6 Ingatlanfejlesztő, Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991.  évi XLIX.  törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  WINGPROJEKT 6 Ingatlanfejlesztő, Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság
(Cg. 01-09-738999, székhely: 1095 Budapest, Máriássy utca 7.) gazdasági társaságot (a  továbbiakban: Társaság)
a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991.  évi XLIX.  törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján
stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1712/2015. (X. 5.) Korm. határozata Magyarország Állandó NATO Képviseletének a brüsszeli új NATO-székházban történő elhelyezéséhez szükséges pénzügyi források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a külgazdasági és külügyminiszter az új NATO-székházban található magyar Állandó NATO Képviselet
delegációs területének kiépítéséhez, berendezéséhez és költöztetéséhez szükséges beszerzéseket – legfeljebb 360 millió
forint erejéig – lefolytassa azzal, hogy a beszerzések mentesülnek a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési
szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt beszerzési tilalom alól;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal az 1.  pontban meghatározott célra az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 111/E.  § (3)  bekezdése
alapján engedélyezi, a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet
XVIII.  Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása címbe sorolt, legfeljebb
az 1. pontban megjelölt összeg mértékéig történő éven túli kötelezettség vállalását;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint a  honvédelmi minisztert, hogy
az  1.  pontban meghatározott feladatokhoz szükséges fedezetet biztosítsa a  Külgazdasági és Külügyminisztérium
számára azzal, hogy a Honvédelmi Minisztérium hozzájárulása a felmerült kiadások 50%-a, de legfeljebb 180 millió forint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 honvédelmi miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
96/2015. (XI. 11.) ME határozata főiskolai tanár kinevezéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény 27.  § (3)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére –
dr. Bayer Judit Annát – 2015. október 20-ai hatállyal –
főiskolai tanárrá kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
437/2013. (X. 16.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Sami Ukelli
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Koszovói Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2013. október 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
288/2014. (XI. 20.) Korm. rendelete a ZeinaHotel Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság „f.a.” stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  ZeinaHotel Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság „felszámolás alatt” (cégjegyzékszám:
01-09-894078, székhely: 1195 Budapest, Üllői út 283.) gazdasági társaságot (a továbbiakban: Társaság)
a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján
stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a  Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2014. (XII. 22.) IM rendelete a büntetés-végrehajtási szervezetnél működő pártfogó felügyelők, kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők ügyviteli vizsgájáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. § (3) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 4.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró belügyminiszterrel egyetértésben
a következőket rendelem el:
1. Az ügyviteli vizsgára vonatkozó általános követelmények 1. § (1) A  Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságánál (a  továbbiakban: BVOP) és a  büntetés-végrehajtási
intézeteknél és intézményeknél (a továbbiakban: bv. intézet) a pártfogó felügyelet szakmai területén tevékenykedő
büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelők, kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők kötelesek
a  munkakörüknek megfelelő területen a  büntetés-végrehajtási és igazságszolgáltatási ismeretekről is számot adó
ügyviteli vizsgát (a továbbiakban: vizsga) tenni.
(2) Vizsga csak szóban tehető és csak egyszer ismételhető.
 (3) A  vizsga letétele alól felmentést kap az, aki a  jogi szakvizsgát vagy közigazgatási szakvizsgát letette, vagy
a  szakvizsga alól az  Országos Közigazgatási Vizsgabizottság elnöksége által teljeskörűen közigazgatási jellegűnek
minősített tudományos fokozat alapján mentesült. A vizsga letétele alól felmentést kap továbbá az is, aki a jogelőd
intézménynél korábban a vizsga letételének kötelezettsége alól felmentést kapott, illetve tudásáról ügyviteli vizsga
keretében számot adott.
(4) A  vizsgát megelőzően a  jelentkezők szakmai oktatáson vesznek részt. A  szakmai oktatás célja, hogy a  résztvevő
megismerje a  BVOP szervezetére, bv. intézetekre, tevékenységükre és az  igazságszolgáltatásra vonatkozó
fontosabb jogszabályokat, elsajátítsa az  ügyvitel, az  iratkezelés szabályait, továbbá a  munkakörével kapcsolatos
egyéb szükséges ismereteket, és azokat a gyakorlatban alkalmazni tudja. Az oktatást úgy kell megszervezni, hogy
a résztvevők vizsgakötelezettségüknek határidőben eleget tehessenek.
(5) A  vizsgára történő felkészülést segítő szakmai oktatást vagy konzultációt a  büntetés-végrehajtás országos
parancsnoka (a továbbiakban: országos parancsnok) által kijelölt oktatási intézményben kell megtartani.
2. § (1) A  bv. intézet alkalmazottainak közvetlen vezetőjük útján, a  BVOP alkalmazottainak közvetlenül az  országos
parancsnoknál kell a vizsgára írásban jelentkezniük. A jelentkezésben a beosztást és a munkavégzés helyét fel kell
tüntetni.
(2) A vizsga helyét és időpontját az országos parancsnok állapítja meg és arról a vizsga időpontja előtt legalább tizenöt
nappal a jelentkezőt írásban értesíti.
(3) A BVOP-n ügyviteli vizsgabizottságokat kell alakítani. A vizsgabizottságok számát az országos parancsnok határozza
meg.
(4) A vizsgát háromtagú vizsgabizottság előtt kell letenni.
 (5) Az  országos parancsnok az  ügyviteli vizsgabizottság elnökét ötéves időtartamra a  BVOP-nál a  vizsgával érintett
szakmai területen tevékenykedő személyek közül nevezi ki, a  vizsgabizottsági tagsági feladatok ellátására pedig
az érintett szakmai terület felügyeletét ellátó minisztérium képviselőjét is felkéri.
3. § (1) A  vizsgáról a  vizsgabizottság az  1.  melléklet szerinti vizsgalapot állítja ki. A  vizsgázó felkészültségéhez igazodóan
a vizsga „megfelelt”, „közepes”, „jó”, „kitűnő”, illetve „nem felelt meg” eredménnyel minősíthető.
(2) Ha a  vizsgabizottság a  vizsgázó felkészültségét nem találja megfelelőnek, a  vizsga megismétlésére utasítja, és
meghatározza azt a legrövidebb időt – legalább három hónapot – amelynek letelte után a vizsgázó újabb vizsgára
jelentkezhet.
4. § (1) A vizsgabizottság a vizsgáról valamennyi vizsgázó eredményét feltüntető jegyzőkönyvet készít.
 (2) A vizsga iratanyagát a BVOP őrzi.
2. A vizsga tárgyai és egyéb követelmények 5. § (1) A büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelet szakmai területén tevékenykedők vizsgájának tárgyai és követelményei:
a) büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelői ismeretek: a  feltételes szabadságra bocsátással összefüggésben
elrendelt pártfogó felügyelői vélemény elkészítése, a feltételes szabadság tartamára törvény alapján fennálló
vagy elrendelt pártfogó felügyelet végrehajtása, az  utógondozás keretében végzett börtönpártfogolási
tevékenység és a szabadságvesztésből szabadultak utógondozásának ellátása,
b) a  pártfogó felügyelői és a  büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelői tevékenységet ellátó szervezetek
felépítése, feladatai,
c) jogi alapismeretek: az  alkotmányjog, a  büntetőjog, a  büntetőeljárási jog, a  büntetés-végrehajtási jog,
a szociális jog főbb szabályai,
d) a  szabálysértési, büntető és büntetés-végrehajtási ügyekben alkalmazható, külön törvényekben
meghatározott közvetítői eljárásokra vonatkozó alapismeretek,
e) az áldozatsegítő támogatásokra vonatkozó alapismeretek,
f ) kriminológiai alapismeretek,
g) gyermek- és ifjúságvédelmi alapismeretek,
h) szociális munka alapismeretek,
i) addiktológiai, mentálhigiénés alapismeretek,
j) adatvédelmi, statisztikai alapismeretek,
k) ügyviteli és iratkezelési szabályok.
(2) A  felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkezők az  (1)  bekezdés a)–k)  pontjában meghatározott vizsgatárgyakból,
ezen belül az iratkezelési ismeretek keretében a szükséges számítógépes ismeretekből is, a kormányzati ügykezelők
a  kinevező által az  (1)  bekezdés a) és b), valamint k)  pontjában felsoroltak közül munkakörük és meglévő
képzettségük jellegéhez igazodóan meghatározott egy vagy több témakörből kötelesek vizsgát tenni.
3. Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
7. § A pártfogó felügyelői, jogi segítségnyújtó és áldozatsegítő szolgálatként, valamint kárpótlási hatóságként kijelölt
szervnél működő pártfogó felügyelők, kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők ügyviteli vizsgájáról szóló
22/2010. (XII. 28.) KIM rendelet 1.  § (1)  bekezdésében meghatározott vizsga letétele e  rendelet hatálybalépését
követően végzett büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelői tevékenység végzéséhez megfelelő azzal, hogy az ilyen
vizsgával rendelkező személyek számára a  különbözeti ismeretek oktatásáról a  BVOP e  rendelet hatálybalépését
követő 6 hónapon belül gondoskodik.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1851/2013. (XI. 19.) Korm. határozata az Európai Emlékezet és Lelkiismeret Platformja kutatómunkájának támogatásáról.
1. A  Kormány az  Európai Emlékezet és Lelkiismeret Platformja kutatómunkájának támogatása érdekében felhívja
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjanak a  2014. évi
központi költségvetés keretében 359 700 eurónak megfelelő forrásnak a  Miniszterelnökség fejezetben történő
biztosításáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. január 31.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2007. (VIII. 17.) HM rendelete a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú tagjainak beosztási kategóriába történő részletes besorolásáról, illetve a beosztásokban rendszeresített rendfokozatokról.
A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
(a továbbiakban: Hjt.) 287. §-a (2) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a honvédelemről és a
Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény
51. §-ában, valamint 52. §-a (1) bekezdésének f) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
1. § (1) A rendelet mellékletei alapján állománytáblákban és
munkaköri jegyzékekben kell rögzíteni a szolgálati beosztások megnevezését, az azokhoz tartozó rendfokozatot, besorolási osztályt és kategóriát. A beosztásokhoz tartozó munkaköröket a Magyar Honvédség egyes beosztásaihoz kapcsolódó munkaköri követelményekről szóló HM rendeletben meghatározott Munkakör Azonosító Kód tartalmazza.
(2) A rendelet mellékleteiben meghatározott rendfokozatoktól – a speciális beosztások kivételével – a Hjt.
271. §-a alapján az állománytáblákban, illetve munkaköri
jegyzékekben rendszeresített rendfokozatok felfelé vagy
lefelé egy rendfokozati szinttel eltéríthetők.
(3) Az eltérítés a Hjt. 271. §-ában meghatározott időkereten belül addig tartható fenn, amíg a beosztásba kinevezett, áthelyezett a beosztást betölti, illetve meg nem felel a
rendfokozati követelménynek.
2. § (1) A rendelet mellékletei szerint, az alapító okiratok
alapján azonos jogállású szervezeteknél rendszeresített
beosztások e rendelet módosítása nélkül az állománytáblákban és munkaköri jegyzékekben megjeleníthetők.
(2) A rendelet mellékleteiben szereplő, de az adott katonai szervezetnél nem található tiszti beosztások esetén a
„beosztott tiszt” beosztást egy rendfokozattal alacsonyabban kell rendszeresíteni a munkaköri jegyzékekben, illetve
az állománytáblákban, mint a közvetlen szolgálati elöljárót. Tiszthelyettesi beosztások tekintetében ezredes-alezredes vezető esetén legfeljebb törzszászlós, őrnagy-százados esetén legfeljebb zászlós, főhadnagy-hadnagy esetén
legfeljebb főtörzsőrmester rendfokozati besorolással rendszeresíthetők.
3. § (1) A Hjt. 111. §-a szerinti vezetői beosztások e rendelet
mellékleteiben megjelölt szolgálati beosztások. Vezetői
beosztás e rendelet alapján rendszeresíthető.
(2) A Hjt. 111. § (2) bekezdése szerinti szervezetszerű
parancsnok (vezető) helyettes alatt a parancsnok (vezető)
valamennyi helyettesét egyaránt érteni kell.
4. § (1) A Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem rektorát
– amennyiben hivatásos katona – I/VIII., a rektorhelyetteseket, a főtitkárt, valamint a dékánt I/VI. besorolási kategóriával kell rendszeresíteni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szolgálati beosztások vezetői beosztások.
5. § A katonai ügyészségek, illetve a katonai tanácsokkal rendelkező bíróságok beosztott tiszti, zászlósi és tiszthelyettesi
állománya a speciális előmeneteli rendhez tartozik.
6. § A rendelet
a) 1. számú melléklete a Magyar Honvédség hadrendjé
be tartozó, valamint hadrenden kívüli szervezetek hivatásos tábornoki, hivatásos és szerződéses tiszti és tiszthelyettesi, szerződéses legénységi állományának beosztási
kategóriába történő részletes besorolását, valamint e beosztásokban általános előmeneteli rendben rendszeresített
rendfokozatokat,
b) 2. számú melléklete a speciális előmeneteli rend alá
tartozó beosztások megnevezését és az azokban elérhető
legmagasabb rendfokozatokat,
c) 3. számú melléklete a Magyar Köztársaság katonai
nemzetbiztonsági szolgálatai hivatásos tábornoki, tiszti,
tiszthelyettesi állományának beosztási kategóriába történő
részletes besorolását, valamint az ezen beosztásokban elérhető rendfokozatokat,
d) 4. számú melléklete a katonai ügyészségek, valamint
a katonai tanácsokkal rendelkező bíróságok, hivatásos tábornoki, tiszti, zászlósi, tiszthelyettesi állományának beosztási kategóriába történő részletes besorolását, valamint
ezen beosztásokban elérhető rendfokozatokat
tartalmazza.
7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap 1. napján
lép hatályba, e rendelet 7. § (2)–(3) bekezdése e rendelet
hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
(2) Hatályát veszti
a) a Magyar Honvédség, valamint a miniszter közvet
len irányítása (felügyelete) alá tartozó szervezetek hivatásos és szerződéses állományának beosztási kategóriába
történő részletes besorolásáról, illetve az ezen beosztásokban elérhető rendfokozatokról szóló 30/2001. (XII. 27.)
HM rendelet,
b) a katonák illetményéről és illetményjellegű juttatásairól, valamint a közalkalmazottak jutalmazásáról szóló
3/2002. (I. 25.) HM rendelet 2. számú melléklete,
c) a Magyar Honvédség, valamint a miniszter közvetlen
irányítása (felügyelete) alá tartozó szervezetek hivatásos és
szerződéses állományának beosztási kategóriába történő
részletes besorolásáról, illetve az ezen beosztásokban elérhető rendfokozatokról szóló 30/2001. (XII. 27.) HM rendelet
kiegészítéséről szóló 41/2002. (VII. 24.) HM rendelet,
d) a Magyar Honvédség, valamint a miniszter közvetlen irányítása (felügyelete) alá tartozó szervezetek hivatásos és szerződéses állományának beosztási kategóriába
történő részletes besorolásáról, illetve az ezen beosztásokban elérhető rendfokozatokról szóló 30/2001. (XII. 27.)
HM rendelet módosításáról szóló 22/2003. (VI. 25.) HM
rendelet,
e) a Magyar Honvédség, valamint a miniszter közvetlen irányítása (felügyelete) alá tartozó szervezetek hivatásos és szerződéses állományának beosztási kategóriába
történő részletes besorolásáról, illetve az ezen beosztásokban elérhető rendfokozatokról szóló 30/2001. (XII. 27.)
HM rendelet módosításáról szóló 17/2004. (VII. 7.) HM
rendelet,
f) a Magyar Honvédség, valamint a miniszter közvetlen
irányítása (felügyelete) alá tartozó szervezetek hivatásos és
szerződéses állományának beosztási kategóriába történő
részletes besorolásáról, illetve az ezen beosztásokban elérhető rendfokozatokról szóló 30/2001. (XII. 27.) HM rendelet
módosításáról szóló 25/2004. (IX. 27.) HM rendelet,
g) a Magyar Honvédség, valamint a miniszter közvetlen
irányítása (felügyelete) alá tartozó szervezetek hivatásos és
szerződéses állományának beosztási kategóriába történő
részletes besorolásáról, illetve az ezen beosztásokban elérhe
tő rendfokozatokról szóló 30/2001. (XII. 27.) HM rendelet
módosításáról szóló 6/2005. (III. 1.) HM rendelet,
h) a Magyar Honvédség, valamint a miniszter közvetlen irányítása (felügyelete) alá tartozó szervezetek hivatásos és szerződéses állományának beosztási kategóriába
történő részletes besorolásáról, illetve az ezen beosztásokban elérhető rendfokozatokról szóló 30/2001. (XII. 27.)
HM rendelet, valamint a katonák illetményéről és illetményjellegű juttatásairól, valamint a közalkalmazottak jutalmazásáról szóló 3/2002. (I. 25.) HM rendelet kiegészítéséről szóló 30/2005. (VIII. 5.) HM rendelet 1. §-a,
i) a Magyar Honvédség, valamint a miniszter közvetlen
irányítása (felügyelete) alá tartozó szervezetek hivatásos
és szerződéses állományának beosztási kategóriába történő részletes besorolásáról, illetve az ezen beosztásokban
elérhető rendfokozatokról szóló 30/2001. (XII. 27.) HM
rendelet, valamint a katonák illetményéről és illetményjellegű juttatásairól, valamint a közalkalmazottak jutalmazásáról szóló 3/2002. (I. 25.) HM rendelet módosításáról
szóló 35/2005. (IX. 15.) HM rendelet 1–4. §-a, valamint
1–3. számú melléklete,
j) a Magyar Honvédség, valamint a miniszter közvetlen
irányítása (felügyelete) alá tartozó szervezetek hivatásos
és szerződéses állományának beosztási kategóriába történő részletes besorolásáról, illetve az ezen beosztásokban
elérhető rendfokozatokról szóló 30/2001. (XII. 27.) HM
rendelet, továbbá a katonák illetményéről és illetményjellegű juttatásairól, valamint a közalkalmazottak jutalmazásáról szóló 3/2002. (I. 25.) HM rendelet módosításáról
szóló 37/2005. (IX. 29.) HM rendelet 1–2. §-a,
k) a Magyar Honvédség, valamint a miniszter közvetlen
irányítása (felügyelete) alá tartozó szervezetek hivatásos és
szerződéses állományának beosztási kategóriába történő
részletes besorolásáról, illetve az ezen beosztásokban elérhető rendfokozatokról szóló 30/2001. (XII. 27.) HM rendelet
módosításáról szóló 40/2005. (X. 13.) HM rendelet,
l) a Magyar Honvédség, valamint a miniszter közvetlen
irányítása (felügyelete) alá tartozó szervezetek hivatásos
és szerződéses állományának beosztási kategóriába történő részletes besorolásáról, illetve az ezen beosztásokban
elérhető rendfokozatokról szóló 30/2001. (XII. 27.) HM
rendelet módosításáról szóló 1/2007. (I. 10.) HM rendelet.
(3) A katonák illetményéről és illetményjellegű juttatásairól, valamint a közalkalmazottak jutalmazásáról szóló
3/2002. (I. 25.) HM rendelet 6. §-a helyébe a következő
rendelkezés lép:
„6. § (1) A Hjt. 111. §-a szerinti vezetői illetménypótlékra az állománynak a külön HM rendeletben vezetői beosztásként megjelölt beosztást betöltő tagja jogosult.
(2) A vezetői pótlékra való jogosultság a parancsnoki (vezetői) beosztásba való kinevezés (megbízás) parancsban
meghatározott napjától a parancsnoki (vezetői) beosztásból
történő felmentés (megbízás megszüntetés) napjáig tart.”
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1622/2013. (IX. 5.) Korm. határozata az egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű GOP projektjavaslatok jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint
a) a GOP-1.2.1-12/B-2012-0004 azonosító számú, „»Food-Grade« Élelmiszeripari PET műanyaghulladék
újrahasznosító Innovációs Központ”,
b) a GOP-1.2.1-12/B-2012-0013 azonosító számú, „POLGÁRI Környezettechnológiai Innovációs Központ és
Tesztüzemének létrehozása”,
c) a GOP-1.2.1-12/B-2012-0031 azonosító számú, „Pharma – Flight nemzetközi tudományos és szolgáltató
központ kialakítása”, valamint
d) a GOP-1.2.1-12/B-2012-0067 azonosító számú, „Kipufogó és füstgáz kibocsájtó eszközök K+F Innovációs
központ létesítése az emisszió-csökkentés és teljesítménynövelés érdekében”,
című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatokat,
 2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projektek támogatási szerződéseinek – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Gazdaságfejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
97/2015. (HK 5.) HVKF intézkedése a Magyar Honvédség Civil-katonai Együttműködési és Lélektani Műveleti Központ alacsony készenlétű civil-katonai együttműködési csoportjai és lélektani műveleti csoportjai személyi állományának biztosításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség Civil-katonai Együttműködési és Lélektani Műveleti Központ alacsony készenlétű civil-katonai együttműködési csoportjai és lélektani műveleti csoportjai személyi
állományának biztosításáról, rendelkezésre állásáról és
felkészítéséről szóló 18/2009. (III. 20.) HM utasításra, az
alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokságra (a továbbiakban: MH
ÖHP), a Magyar Honvédség Civil-katonai Együttműködési és Lélektani Műveleti Központra (a továbbiakban: MH
CKELMK), és a feladat végrehajtására kijelölt katonai
szervezetekre és azok személyi állományára.
2. A hivatkozott HM utasításban foglalt alacsony készenlétű civil-katonai együttműködési csoportok és lélektani műveleti csoportok személyi állományának biztosítására kijelölöm az alábbi szervezeteket:
a) MH CKELMK 3. CIMIC csoport: Magyar Honvédség
vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár
b) MH CKELMK 4. CIMIC csoport: Magyar Honvédség
Altiszti Akadémia
c) MH CKELMK 3. PSYOPS csoport: Magyar Honvédség
Görgei Artúr Vegyivédelmi Információs Központ
d) MH CKELMK 4. PSYOPS csoport: Magyar
Honvédség 12. Arrabona Légvédelmi Rakétaezred.
3. Ez az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba és ezzel egyidejűleg a Magyar Honvédség Civil-katonai Együttműködési és Lélektani Műveleti Központ alacsony készenlétű civil-katonai együttműködési csoportjai
és lélektani műveleti csoportjai személyi állományának
biztosításáról szóló 91/2009. (HK 10) HM HVKF intézkedés hatályát veszti.
Dr. Orosz Zoltán s. k.,


text:
76/2019. (II. 28.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Buhajla Józsefet kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2018. szeptember 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1096/2013. (III. 4.) Korm. határozata a „V0” Budapestet délről elkerülő vasútvonal előkészítéséről.
1. A Kormány egyetért a hazai vasúti áruszállítási kapacitások bővítése, valamint az áruszállítás felgyorsítása és Budapest
és közvetlen elővárosa vasúti teherforgalomtól mentesítése érdekében a „V0” Budapestet délről elkerülő vasútvonal
megépítésével. 2. A Kormány az 1. pontban meghatározottak végrehajtása érdekében
a) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a beruházás finanszírozásáról – a kínai Kormány által biztosított
hitelkeret, továbbá az Európai Beruházási Bank által biztosított források felhasználási lehetőségének
megvizsgálásával – készítsen előterjesztést a Kormány részére; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. április 30. b) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a Kormány részére a „V0” projekt
előkészítésének, kivitelezésének részletei tekintetében; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. április 30. c) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a beruházás megvalósításának részletes jogi és pénzügyi
konstrukciójának ismeretében szükség szerint készítse elő a projekt megvalósításához szükséges nemzetközi
szerződéseket, és azokat terjessze a Kormány elé. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. április 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1229/2017. (IV. 26.) Korm. határozata az EFOP-3.4.3-16 azonosító számú („Felsőoktatási intézményi fejlesztések a felsőfokú oktatás minőségének és hozzáférhetőségének együttes javítása érdekében” című) felhívásra benyújtott, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért az  1.  melléklet szerint az  ott felsorolt, az  EFOP-3.4.3-16 azonosító számú, „Felsőoktatási intézményi
fejlesztések a felsőfokú oktatás minőségének és hozzáférhetőségének együttes javítása érdekében” című felhívásra
benyújtott, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok (a továbbiakban: projektjavaslatok)
támogatásával,
2. egyetért a projektjavaslatok támogatási szerződésének megkötésével.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
213/2007. (VIII. 7.) Korm. rendelete az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézetről, valamint eljárásának részletes szabályairól.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében és az Alkotmány
40. § (3) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva, valamint a rehabilitációs járadékról szóló 2007. évi LXXXIV.
törvény (a továbbiakban: Rjtv.) 33. § (1) bekezdésének
c) pontjában és (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás
alapján a következő rendeletet alkotja:
Az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet
jogállása
1. § (1) Az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői
Intézet (a továbbiakban: Intézet) központi hivatal.
(2) Az Intézetet a szociális és munkaügyi miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítja.
(3) Az Intézet önállóan gazdálkodó, az előirányzatok felett
teljes jogkörrel rendelkező költségvetési szerv. Az Intézet
működési költségvetését a Szociális és Munkaügyi Minisztérium költségvetési fejezetén belül önálló címként
kell meghatározni.
(4) Az Intézetet főigazgató vezeti. A főigazgató felett a
munkáltatói jogköröket a miniszter gyakorolja.
(5) A főigazgató-helyetteseket és a gazdasági igazgatót a
főigazgató javaslatára a miniszter nevezi ki és menti fel, felettük az egyéb munkáltatói jogköröket a főigazgató gyakorolja.
(6) Az Intézet székhelye Budapest. 2. § (1) Az Intézet a közvetlenül a főigazgató vezetése alatt álló
főigazgatóságból, valamint regionális igazgatóságokból és
azok kirendeltségeiből (a továbbiakban: kirendeltség) áll.
(2) A főigazgatóság, a regionális igazgatóságok és a kirendeltségek egy költségvetési szervet képeznek.
(3) Az Intézet szakértői tevékenysége során
a) az elsőfokú közigazgatási hatósági eljárásban az Inté
zet kirendeltségének szakértői bizottsága (a továbbiakban:
elsőfokú szakértői bizottság),
Megye
kód Intézménykód Intézmény
Többlet TVK (súlyszám)
Többlet TVK
(E Ft) 20 2877 Heim Pál Gyermekkórház, Bp. 350 51 100
20 2879 Jáhn Ferenc Dél-Pesti Kh., Bp. 600 87 600
20 2880 Szent János Kórház-Ri., Bp. 882 128 772
20 2883 Szent László Kórház, Bp. 332 48 472
20 2889 Szent Imre Kórház, Bp. 550 80 300
20 2890 Károlyi Sándor Kórház, Bp. 229 33 434
20 2891 Uzsoki u. Kórház, Bp. 904 131 984
20 2896 Gottsegen György Orsz. Kard. Int. 727 106 142
20 2906 ONKI 1 500 219 000 20 2915 SE Orvos és Gyógyszertud. Karok 2 877 420 042
20 6072 Budapesti Szent Ferenc Kórház 21 3 066
20 7990 Alapítvány „L. S. Gy.” Vadask. Kh. 53 7 738
20 C069 Budai Irgalmas Rend Kórház Kht. 350 51 100
20 H915 Budai Egészségszolgálat Kft. 720 105 120
20 MH48 ÁEK 1 400 204 400 22 8002 MÁV Kórház és Rendint., Szolnok 20 2 920
Összesen 41 080 5 997 680 ” b) a másodfokú közigazgatási hatósági eljárásban az
Intézet regionális igazgatóságának szakértői bizottsága
(a továbbiakban: másodfokú szakértői bizottság)
jár el [az a)–b) pontban foglaltak a továbbiakban együtt:
szakértői bizottság].
(4) Ha a szakértői bizottságra a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 58. §-ának (6) bekezdésében foglaltak alapján a szakhatóságra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni,
a) a mellékletben meghatározott székhelyen működő
regionális igazgatóságok másodfokú szakértői bizottságai
az ott meghatározott illetékességi területen,
b) a megyeszékhely városokban működő kirendeltségek elsőfokú szakértői bizottságai az adott megyére kiterjedő illetékességgel
járnak el.
(5) Ha a szakvéleménnyel érintett személy (a továbbiakban: érintett személy) nem rendelkezik Magyarországon
lakóhellyel, illetve tartózkodási hellyel,
a) az elsőfokú közigazgatási hatósági eljárásban a Fővárosi Kirendeltség elsőfokú szakértői bizottságai,
b) a másodfokú közigazgatási hatósági eljárásban a
Közép-magyarországi Regionális Igazgatóság másodfokú
szakértői bizottságai
járnak el.
3. § (1) A főigazgató
a) gyakorolja a munkáltatói jogköröket a főigazgatóság
alkalmazottai, valamint a regionális igazgatóságok és a kirendeltségek vezetői felett,
b) kinevezi és felmenti a regionális igazgatóságok és a
kirendeltségek alkalmazottait,
c) gondoskodik az egységes szakértői tevékenység kialakításáról, irányítja és ellenőrzi az Intézet szakmai tevékenységét,
d) irányítja a tervezési, gazdálkodási, beszámolási feladatok ellátását,
e) meghatározza az Intézet feladatellátása során követendő belső eljárási, ügyviteli rendet,
f) gondoskodik a folyamatba épített, előzetes és utólagos ellenőrzési rendszer, a belső ellenőrzési rendszer működtetéséről,
g) gondoskodik a kötelezettségszegések Intézeten belüli kivizsgálási rendjének kidolgozásáról,
h) ha a szakértői tevékenységgel kapcsolatban kötelezettségszegésre utaló megalapozott információ jut a tudomására, soron kívüli vizsgálatot rendel el,
i) gondoskodik az Intézet szakértői tevékenységében
közreműködő szakértők képzéséről, továbbképzéséről,
j) a feladat- és hatáskörét érintő jogszabályok megalkotásának kezdeményezésére javaslatot tesz a miniszternek,
közreműködik azok előkészítésében, véleményezi a feladat- és hatáskörét érintő jogszabályok tervezeteit,
k) az Intézet tevékenységéről évente beszámolót készít
a miniszternek.
(2) A regionális igazgatóságot igazgató vezeti. Az igazgató
a) a kinevezés és felmentés kivételével gyakorolja a
munkáltatói jogköröket a regionális igazgatóság és kirendeltségeinek alkalmazottai felett,
b) szervezi a másodfokú szakértői bizottságok működését, ellenőrzi szakmai tevékenységüket.
(3) A kirendeltséget kirendeltségvezető vezeti. A kirendeltségvezető szervezi az elsőfokú szakértői bizottságok
működését, valamint ellenőrzi szakmai tevékenységüket.
Az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet
feladat- és hatásköre
4. § Az Intézet szakértői tevékenysége körében
a) szakvéleményt ad az egészségkárosodás mértékéről,
b) szakvéleményt ad a szakmai munkaképességről,
c) szakvéleményt ad a rehabilitálhatóságról, a rehabili
táció lehetséges irányáról, a rehabilitációs szükségletekről, a rehabilitációhoz szükséges időtartamról,
d) szakvéleményt ad a fogyatékosságról és az önkiszolgálási képességről,
e) szakvéleményt ad a tartósan beteg állapot fennállásáról,
f) szakvéleményt ad a foglalkozási eredetű (üzemi
baleset, foglalkozási betegség) egészségkárosodás mértékéről,
g) szakvéleményt ad a baleset üzemisége tényének elbírálásához,
h) szakvéleményt ad a keresőképességről, illetve annak
változásáról,
i) szakvéleményt ad a baleseti táppénz meghosszabbításához, j) szakvéleményt ad a hadieredetű fogyatkozás mértékéről, az ezzel kapcsolatos támogatásra való jogosultság
egészségi feltételeinek fennállásáról,
k) szakvéleményt ad a nemzeti gondozásra való jogosultság egészségi feltételeinek fennállásáról,
l) felülvizsgálja a súlyos mozgáskorlátozott személyek
közlekedési kedvezményeinek megállapítására irányuló
eljárásban a súlyos mozgáskorlátozottság tényét,
m) elvégzi a jogszabályban meghatározott alkalmassági
vizsgálatokat, n) ellátja a jogszabály által feladat- és hatáskörébe utalt
egyéb szakértői tevékenységet.
5. § Az Intézet módszertani feladatai körében
a) közreműködik a rehabilitációs és szociális ellátások
iránti szükségletek felmérésében,
b) összehangolja a funkcióképesség, a fogyatékosság,
a szakmai munkaképesség vizsgálati és véleményezési
rendszerét, c) javaslatokat dolgoz ki a rehabilitációs és szociális ellátásokra való jogosultság megállapításához szükséges
szakértői tevékenység fejlesztésére.
Az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet
eljárása
6. § Az Intézet a jogszabályban meghatározott esetekben
komplex minősítést végez, amelynek során egy szakértői
eljárás keretében ad szakvéleményt a 4. § a)–c), f) és
h) pontjaiban foglaltakról.
7. § (1) Szakhatósági eljárás esetén [Ket. 58. § (6) bekezdés]
az Intézet eljárására irányadó ügyintézési határidő – ha a
4. §-ban foglalt feladat- és hatásköröket szabályozó jogszabályok másként nem rendelkeznek – harminc nap.
(2) Szakhatósági eljárás esetén [Ket. 58. § (6) bekezdés]
a megkereső hatóság az Intézet rendelkezésére bocsátja a
szakvélemény elkészítéséhez szükséges iratokat, így különösen
a) az érintett személy egészségi állapotára, gyógykezelésére, rehabilitációjára vonatkozó összefoglaló adatokat
tartalmazó háziorvosi, kezelőorvosi véleményt,
b) ha az érintett személy foglalkoztatott és a megalapozott szakvélemény kiadásához szükséges, a foglalkozás-egészségügyi alapszolgáltatás orvosának tájékoztatóját az érintett személy munkaköri feladatairól, a munkavégzés körülményeiről, kockázati viszonyairól, arról,
hogy az érintett személy egészségi állapota alapján jelenlegi munkakörében továbbfoglalkoztatható-e,
c) az egészségügyi ellátásról szóló zárójelentést, ha az
érintett személy korábban ilyen ellátásban részesült,
d) ha külön jogszabály formanyomtatványt ír elő az ellátás igényléséhez, illetve az Intézet szakértői tevékenységéhez, a formanyomtatványt.
8. § (1) Az elsőfokú szakértői bizottság tagjait a kirendeltségvezető, a másodfokú szakértői bizottság tagjait az igazgató határozza meg. Minden esetben, amikor annak felté
telei fennállnak, a főigazgató utasítására a szakértői bizottság tagjai véletlenszerű kiválasztási eljárással kerülnek
meghatározásra.
(2) A szakértői bizottság
a) a komplex minősítés során legalább négy,
b) az a) pont alá nem tartozó esetekben legalább három
tagból áll. (3) A szakértői bizottságban a nem orvosszakértő tagok
száma nem haladhatja meg az orvosszakértő tagok számát.
(4) A szakértői bizottság tagja az a büntetlen előéletű
személy lehet, akivel szemben nem áll fenn az (5) bekezdésben, illetve a Ket.-ben meghatározott kizárási ok [Ket.
58. § (6) bekezdés, 59. § (1) bekezdés].
(5) A szakértői bizottságnak nem lehet tagja az, aki részt
vett vagy részt vesz az érintett személy gyógykezelésében,
rehabilitációjában, szociális ellátásában, valamint akitől
egyéb ok miatt elfogulatlan eljárás nem várható.
(6) A szakértői bizottságnak orvosszakértőként egészségbiztosítási szakvizsgával rendelkező személy lehet a
tagja.
(7) A komplex minősítés során a szakértői bizottság
a) legalább két tagja orvosszakértő,
b) legalább egy tagja foglalkoztatási szakértő,
c) legalább egy tagja szociális szakértő.
(8) Ha az Intézetnek nincs vele munkavégzésre irányuló
jogviszonyban álló foglalkoztatási szakértője, vagy az a
szakértői bizottság tagjának nem jelölhető ki, a kirendeltségvezető, illetve az igazgató megkeresi a regionális munkaügyi központ főigazgatóját, hogy tegyen javaslatot a
foglalkoztatási szakértő személyére. A regionális munkaügyi központ főigazgatója a foglalkoztatási szakértő személyére
a) a regionális munkaügyi központ (4)–(5) bekezdésben
foglaltaknak megfelelő foglalkozási rehabilitációs munkatársai, vagy
b) a Munkaügyi Szakértők Országos Névjegyzékében
szereplő, a (4)–(5) bekezdésben foglaltaknak megfelelő
szakértők
közül tesz javaslatot.
(9) Ha az Intézetnek nincs vele munkavégzésre irányuló
jogviszonyban álló szociális szakértője, vagy az a szakértői bizottsági tagjának nem jelölhető ki, a kirendeltségvezető, illetve az igazgató megkeresi a Foglalkoztatási és
Szociális Hivatal főigazgatóját, hogy tegyen javaslatot a
szociális szakértő személyére. A Foglalkoztatási és Szociális Hivatal főigazgatója a szociális szakértő személyére
az Országos Szociálpolitikai Szakértői Névjegyzékben
szereplő és a (4)–(5) bekezdésben foglaltaknak megfelelő
szakértők közül tesz javaslatot.
(10) Az igazgató, a kirendeltségvezető a szakértői bizottság tagjainak kijelölésével egyidejűleg dönt a szakértői bizottság elnökének személyéről. A szakértői bizottság elnö-
kének az Intézettel közszolgálati jogviszonyban álló orvosszakértő jelölhető ki.
(11) A főigazgató – a 3. § (1) bekezdésének h) pontja
szerinti feladatkörében – bármely szakértői bizottság tevékenységének ellenőrzését elrendelheti a 3. § (1) bekezdésének f)–g) pontja alapján meghatározott rend szerint.
(12) A 3. § (1) bekezdésének h) pontja szerinti soron kívüli vizsgálat elrendelése esetén – az (1) és a (10) bekezdésben foglaltak alkalmazásával – az ügy további intézésére haladéktalanul új szakértői bizottságot kell létrehozni.
(13) A fegyelmi vétség elkövetésével alaposan gyanúsítható köztisztviselőre a Ktv. 50–58. §-ában foglaltakat
kell megfelelően alkalmazni.
9. § (1) A szakértői bizottság elnöke a szakértői bizottság
tagjai közül előadó szakértőt jelöl ki. Előadó szakértőnek
orvosszakértő jelölhető ki. A szakértői bizottság elnöke és
az előadó szakértő nem lehet ugyanaz a személy.
(2) Az előadó szakértő a szakértői bizottság elnöke által
meghatározott határidőre
a) értékeli a szakvélemény kiadásához szükséges, a 7. §
(2) bekezdés szerinti dokumentumokat,
b) megvizsgálja az érintett személyt, illetve – ha szükséges – kiegészítő egészségügyi vizsgálatot rendel el,
c) a személyes vizsgálat, illetve a rendelkezésre álló orvosi dokumentáció, egyéb irat alapján elkészíti a szakvélemény tervezetét.
(3) A személyes vizsgálatot el kell végezni, ha
a) jogszabály azt kötelezővé teszi, vagy
b) a rendelkezésre álló orvosi dokumentáció, egyéb irat
alapján megalapozottan nem ítélhető meg az érintett személy állapota, vagy
c) a rendelkezésre álló orvosi dokumentáció, egyéb irat
alapján – ha jogszabály másként nem rendelkezik – az ellátásra való jogosultságnak a szakértői bizottság által vizsgált feltételei nem állnak fenn.
(4) A személyes vizsgálatot [(2) bekezdés b) pont; 11. §
(2) bekezdés]
a) az érintett személy lakóhelyén, illetve tartózkodási
helyén kell elvégezni, ha
aa) a szakvélemény kiadásához az érintett személy lakhatási viszonyainak, környezetének, önellátási képességének megismerése szükséges,
ab) az érintett személy egészségi állapota nem teszi lehetővé a szakértői bizottság telephelyén vagy a kiegészítő
vizsgálatot végző egészségügyi szolgáltatónál való megjelenését,
b) krónikus fekvőbeteg-szakellátásban részesülő személy esetén az ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatónál
kell elvégezni.
(5) A (2) bekezdés b) pontja szerinti kiegészítő egészségügyi vizsgálat elvégzésére az Intézet együttműködési
megállapodást köthet a megfelelő személyi és tárgyi feltételekkel rendelkező egészségügyi szolgáltatóval. A kiegészítő egészségügyi vizsgálatot végző személyre is alkalmazni kell a 8. § (4)–(5) bekezdésében foglalt kizárási szabályokat.
10. § A szakértői bizottság az egészségkárosodás mértékét, a
fogyatékosságot, a szakmai munkaképességet, valamint a
rehabilitálhatóságot a szakmai szabályokban foglaltaknak
megfelelően véleményezi. A szakmai szabályokat az Intézet a honlapján közzéteszi.
11. § (1) Az előadó szakértő a 9. § (2) bekezdése szerinti tevékenységéről folyamatosan konzultál a szakértői bizottság
tagjaival.
(2) A szakértői bizottság tagjai a bizottság elnökénél
kezdeményezhetik kiegészítő egészségügyi vizsgálat elvégzését, illetve az érintett személy általuk történő személyes meghallgatását. A vizsgálatra, illetve a személyes
meghallgatásra a 9. § (3)–(4) bekezdésében foglaltakat
megfelelően alkalmazni kell.
(3) Ha az előadó szakértő tevékenységével kapcsolatban kötelezettségszegésre utaló megalapozott információ
jut a szakértői bizottság tudomására, a szakértői bizottság
elnöke másik előadó szakértőt jelöl ki, aki újból elvégzi a
9. § (2) bekezdésében foglaltakat.
(4) A szakértői bizottság megvitatja az előadó szakértő
szakvélemény-tervezetét, értékeli a (2) bekezdés szerinti
vizsgálat, személyes meghallgatás eredményét, és ezek
alapján dönt a szakvélemény tartalmáról. A döntés meghozatalára a szakértői bizottság tagjainak szavazatával kerül
sor. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
(5) A szakértői bizottság üléséről jegyzőkönyv készül.
A jegyzőkönyvet a szakértői bizottság minden tagja
aláírja.
(6) A szakvéleményt a szakértői bizottság döntésének
megfelelően az előadó szakértő állítja össze. A szakvéleményt az előadó szakértő és a szakértői bizottság elnöke írja alá.
(7) A szakértői bizottság eljárása során keletkezett iratokba való betekintésre a Ket. 68–69. §-ában foglaltak az
irányadók.
(8) Az Intézet kezelésében lévő személyes és közérdekű
adatok megismerésére és kezelésére a személyes adatok
védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló
1992. évi LXIII. törvény, az egészségügyi és a hozzájuk
kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről
szóló 1997. évi XLVII. törvény, valamint az elektronikus
információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvény rendelkezései az irányadók.
12. § (1) A szakvélemény tartalmazza
a) az érintett személy személyazonosító adatait, társa
dalombiztosítási azonosító jelét,
b) a szakvélemény kiállításának helyét, időpontját, a
szakértői bizottság eljáró tagjainak a nevét,
c) a szakvéleményt kérő megnevezését,
d) a szakértői bizottságtól kért vizsgálat típusát, a szak
értői bizottságnak feltett kérdéseket,
e) a szakértői vizsgálat során felhasznált dokumentu
mok és az elvégzett vizsgálatok megjelölését, személyes
vizsgálat és meghallgatás esetén annak időpontját és helyszínét,
f) az érintett személy egészségi állapotára vonatkozó
adatokat,
g) az érintett személy funkcionális állapotának bemutatását, h) a vizsgálat típusának megfelelő értékelést
ha) az egészségkárosodás mértékére, az egészségkáro
sodás vélelmezhető kezdő időpontjára,
hb) a szakmai munkaképességre,
hc) a rehabilitálhatóságra, a rehabilitáció lehetséges irá
nyára, a rehabilitációs szükségletekre, a rehabilitációhoz
szükséges időtartamra,
hd) a fogyatékosság jellegére és mértékére, illetve
he) a ha)–hd) alpontokban nem említett, az Intézet fel
adat- és hatáskörébe tartozó egyéb képesség-, alkalmasság- és rászorultság-vizsgálatra
vonatkozóan,
i) javaslatot a felülvizsgálat szükségességéről, annak
időpontjáról, j) a szakvélemény érvényességének időtartamát.
(2) A komplex minősítés során kiadott szakvélemény az
(1) bekezdésben szereplő valamennyi adatot, értékelést
tartalmazza.
13. § Az Intézet szakértői tevékenységéért a külön jogszabályban meghatározottak szerint szakértői díjat kell fizetni.
14. § A külön jogszabály szerinti felülvizsgálati eljárásokban
a szakértői bizottság eljárására a 6–13. §-ban foglaltakat
megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy ha jogszabály
rendszeres felülvizsgálatot ír elő, a soron következő felülvizsgálat időpontjaként öt éven belüli időpontra kell javaslatot tenni, kivéve, ha az érintett személy állapota véglegesnek tekinthető.
Az orvosszakértői, illetve a rehabilitációs szakértői szerv
kijelölése
15. § A Kormány
a) az elsőfokú közigazgatási hatósági eljárásban orvos
szakértői, illetve rehabilitációs szakértői szervként az Intézet kirendeltségeinek szakértői bizottságait,
b) a másodfokú közigazgatási hatósági eljárásban orvosszakértői, illetve rehabilitációs szakértői szervként az
Intézet regionális igazgatóságainak szakértői bizottságait
jelöli ki.
Záró rendelkezések 16. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel –
a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet 4. §-ának a)–c) és f) pontja, valamint
6–15. §-a 2008. január 1-jén lép hatályba.
(3) E rendelet 4. §-ának a)–c) és f) pontját, valamint
6–15. §-át a 2007. december 31-ét követően benyújtott
igénybejelentés – ideértve az állapotrosszabbodás miatti
igénybejelentést is – esetén kell alkalmazni.
(4) A szakértői bizottság orvosszakértői tagjainak az
egészségbiztosítási szakvizsgát 2011. december 31-ig kell
megszerezniük. 2011. december 31-ét követően egészségbiztosítási szakvizsgával nem rendelkező személy a szakértői bizottságnak orvosszakértőként nem lehet a tagja.
(5) Annak a 2007. december 31-én rokkantsági, baleseti
rokkantsági nyugdíjban részesülő személynek, akinek a
2008. évi felülvizsgálata keretében – az Rjtv. 30. §-ának
(4) bekezdése alapján – csak az egészségkárosodás mértékét vizsgálták, a soron következő felülvizsgálata időpontjaként a 2008. évi felülvizsgálat időpontjától számított két
éven belüli időpontra kell javaslatot tenni, kivéve, ha állapota véglegesnek tekinthető.
(6) 2008. január 1-jén hatályát veszti
a) a 18. § ic) alpontja, ma) alpontja és n) pontja,
b) a súlyos fogyatékosság minősítésének és felülvizs
gálatának, valamint a fogyatékossági támogatás folyósításának szabályairól szóló 141/2000. (VIII. 9.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Fot. vhr.) 19/B. §-ának c) pontja,
c) a pénzbeli és természetbeni szociális ellátások
igénylésének és megállapításának, valamint folyósítá-
sának részletes szabályairól szóló 63/2006. (III. 27.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Szt. vhr.) 6/A. §-a (3) bekezdésének d) pontja,
d) az Országos Egészségbiztosítási Pénztárról szóló
317/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: OEP
vhr.) 7. §-ának (5) bekezdése és 8. §-ának (5) bekezdése,
e) az orvosszakértői szerv kijelöléséről szóló 367/2006.
(XII. 28.) Korm. rendelet.
17. § 2008. január 1-jén a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról
szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ebtv. vhr.) 42. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(3) A baleseti járadékkal kapcsolatban az egészségkárosodás mértékét a Szakértői Intézet szakértői bizottságai
véleményezik.”
18. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg
a) a rokkantsági járadékról szóló 83/1987. (XII. 27.)
MT rendelet 1. §-ának (1) bekezdésében az „Országos Orvosszakértői Intézet illetékes orvosi bizottságának” szövegrész helyébe az „Országos Rehabilitációs és Szociális
Szakértői Intézet illetékes szakértői bizottságának” szövegrész,
b) a kárpótlási jegyek életjáradékra váltásának eljárási
szabályairól szóló 87/1992. (V. 29.) Korm. rendelet
ba) 1. §-ának (1) bekezdésében az „Országos Társadalombiztosítási Főigazgatóság Orvosszakértői Intézetének
I. fokú orvosi bizottsága (a továbbiakban: orvosi bizottság)” szövegrész helyébe az „Országos Rehabilitációs és
Szociális Szakértői Intézet elsőfokú szakértői bizottsága
(a továbbiakban: szakértői bizottság)” szövegrész,
bb) 1. §-ának (4) bekezdésében „az orvosi bizottság”
szövegrész helyébe „a szakértői bizottság” szövegrész,
c) a hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvény
végrehajtásáról szóló 113/1994. (VIII. 31.) Korm. rendelet
ca) 2. §-ának (1) bekezdésében az „Országos Egészségbiztosítási Pénztár Országos Orvosszakértői Intézetének (a továbbiakban: OOSZI)” szövegrész helyébe az „Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézetnek
(a továbbiakban: Szakértői Intézet)” szövegrész,
cb) 2. §-a (6) bekezdésének első mondatában „az
OOSZI másodfokú orvosi bizottságát kell megkeresni az
orvosi szakvélemény” szövegrész helyébe „a Szakértői Intézet másodfokú szakértői bizottságát kell megkeresni a
szakvélemény” szövegrész,
cc) 2. §-a (6) bekezdésének második mondatában a
„másodfokú orvosi bizottság” szövegrész helyébe a „másodfokú szakértői bizottság” szövegrész,
cd) 2. §-ának (7) bekezdésében „az OOSZI” szövegrész
helyébe „a Szakértői Intézet” szövegrész,
ce) 7. §-ának (3) bekezdésében az „OOSZI szakvélemény” szövegrész helyébe a „szakértői intézeti szakvélemény” szövegrész,
cf) 2. számú mellékletében „Az OEP OOSZI ...fokú Orvosi Bizottságának” szövegrész helyébe „A Szakértői Intézet ...fokú szakértői bizottságának” szövegrész,
cg) 3. számú mellékletének címében az „OEP Országos
Orvosszakértői Intézet ...fokú Orvosszakértői Bizottsága”
szövegrész helyébe „A Szakértői Intézet ...fokú szakértői
bizottsága” szövegrész,
ch) 3. számú mellékletében „Az orvosi bizottság megjegyzése:” szövegrész helyébe „A szakértői bizottság
megjegyzése:” szövegrész, az „(orvosi bizottság tagja)”
szövegrész helyébe a „(szakértői bizottság tagja)” szövegrész, az „(orvosi bizottság elnöke)” szövegrész helyébe a
„(szakértői bizottság elnöke)” szövegrész,
ci) 6. számú mellékletében „az OOSZI” szövegrész helyébe „a Szakértői Intézet” szövegrész,
d) a keresőképtelenség és keresőképesség orvosi elbírálásáról és annak ellenőrzéséről szóló 102/1995. (VIII. 25.)
Korm. rendelet
da) 7. §-ának (5) bekezdésében az „OEP Országos Orvosszakértői Intézete (a továbbiakban: OOSZI)” szövegrész helyébe az „Országos Rehabilitációs és Szociális
Szakértői Intézet (a továbbiakban: Szakértői Intézet)” szövegrész,
db) 8. §-a (3) bekezdésének első mondatában az „az
OEP Országos Orvosszakértői Intézete Orvosi Bizottságához” szövegrész helyébe „a Szakértői Intézet szakértői bizottságához” szövegrész,
dc) 8. §-a (3) bekezdésének második mondatában „az
OOSZI illetékes orvosi bizottságánál” szövegrész helyébe
„a Szakértői Intézet illetékes szakértői bizottságánál” szövegrész,
dd) 8. §-ának (4) bekezdésében „az OOSZI illetékes bizottsága” szövegrész helyébe „a Szakértői Intézet illetékes
szakértői bizottsága” szövegrész,
de) 8. §-a (6) bekezdésének második mondatában
„Az OOSZI” szövegrész helyébe „A Szakértői Intézet”
szövegrész,
df) 8. §-a (6) bekezdésének harmadik mondatában,
9. §-a (4) bekezdésének második mondatában „az OOSZI”
szövegrész helyébe „a Szakértői Intézet” szövegrész,
dg) 9. §-ának (1) bekezdésében „az OOSZI kijelölt orvosi bizottságának” szövegrész helyébe „a Szakértői Intézet kijelölt szakértői bizottságának” szövegrész,
dh) 9. §-a (4) bekezdésének első mondatában „az
OOSZI területileg illetékes I. fokú orvosi bizottságának”
szövegrész helyébe „a Szakértői Intézet illetékes elsőfokú
szakértői bizottságának” szövegrész,
di) 4. számú mellékletének címében „az OEP Országos
Orvosszakértői Intézete Orvosi Bizottságához” szövegrész helyébe „a Szakértői Intézet szakértői bizottságához”
szövegrész,
dj) 4. számú mellékletének 13. pontjában „az OOSZI”
szövegrész helyébe „a Szakértői Intézet” szövegrész,
e) a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési
kedvezményeiről szóló 164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet
ea) 13. §-a (1) bekezdésének első mondatában az „Országos Egészségbiztosítási Pénztár Országos Orvosszakértői Intézetének a kérelmező lakóhelye szerint illetékes elsőfokú orvosi bizottságát (a továbbiakban: orvosi bizottság)”
szövegrész helyébe az „Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézetnek a kérelmező lakóhelye szerint illetékes elsőfokú szakértői bizottságát (a továbbiakban: szakértői bizottság)” szövegrész,
eb) 13. §-a (1) bekezdésének második mondatában,
21. §-a (2) bekezdésének második mondatában „Az orvosi
bizottság” szövegrész helyébe „A szakértői bizottság”
szövegrész,
ec) 21. §-a (2) bekezdésének első mondatában „az orvosi bizottságot” szövegrész helyébe „a szakértői bizottságot” szövegrész,
ed) 3. számú mellékletének címében az „Országos
Egészségbiztosítási Pénztár Országos Orvosszakértői Intézete” szövegrész helyébe az „Országos Rehabilitációs és
Szociális Szakértői Intézet” szövegrész,
f) a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék bevezetéséről szóló 173/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet 8. §-ának
(6) bekezdésében az „Országos Egészségbiztosítási Pénztár Országos Orvosszakértői Intézetének I. fokú orvosi bizottsága” szövegrész helyébe az „Országos Rehabilitációs
és Szociális Szakértői Intézet elsőfokú szakértői bizottsága” szövegrész,
g) a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről
szóló 1997. évi LXXX. törvény végrehajtásáról szóló
195/1997. (XI. 5.) Korm. rendelet 26. §-ának (1) bekezdésében az „Országos Orvosszakértői Intézet” szövegrész
helyébe az „Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet” szövegrész,
h) az Ebtv. vhr.
ha) 2. §-a (2) bekezdésének h) pontjában az „Országos
Orvosszakértői Intézet (a továbbiakban: OOSZI) orvosi
bizottságai” szövegrész helyébe az „Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet (a továbbiakban: Szakértői Intézet) szakértői bizottságai” szövegrész,
hb) 11. §-a (3) bekezdésének f) pontjában, 27. §-a
(3) bekezdésének ca) alpontjában „az OOSZI” szövegrész
helyébe „a Szakértői Intézet” szövegrész,
hc) 42. §-ának (4) bekezdésében „Az OOSZI orvosi bizottsága” szövegrész helyébe „A Szakértői Intézet szakértői bizottsága” szövegrész,
hd) 42. §-ának (5) bekezdésében „az OOSZI illetékes
orvosi bizottságának” szövegrész helyébe „a Szakértői Intézet illetékes szakértői bizottságának” szövegrész,
he) 46. §-ában „az OOSZI I. fokú orvosi bizottsága”
szövegrész helyébe „a Szakértői Intézet elsőfokú szakértői
bizottsága” szövegrész,
i) a Fot. vhr. ia) 5. §-a (1) bekezdésének c) pontjában az „Országos
Egészségbiztosítási Pénztár Országos Orvosszakértői Intézetének (a továbbiakban: OOSZI)” szövegrész helyébe
az „Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet” szövegrész,
ib) 6. §-ának (1) bekezdésében, 7. §-ának első és második mondatában, 8. §-ának (3) bekezdésében, 9/B. §-a
(3) bekezdésének c) pontjában az „OOSZI” szövegrész helyébe az „Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői
Intézet” szövegrész,
ic) 19/B. §-a c) pontjában az „Országos Orvosszakértői
Intézet” szövegrész helyébe az „Országos Rehabilitációs
és Szociális Szakértői Intézet” szövegrész,
id) 3. és 5. számú mellékletének címében az „Országos
Orvosszakértői Intézet ..... fokú bizottságának” szövegrész helyébe az „Országos Rehabilitációs és Szociális
Szakértői Intézet ... fokú szakértői bizottságának” szövegrész,
ie) 4. számú mellékletének III. pontjában az „orvosszakértői bizottsággal” szövegrész helyébe az „Országos
Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet szakértői bizottságával” szövegrész,
j) az egyes, tartós időtartamú szabadságelvonást elszenvedettek részére járó juttatásról szóló 267/2000.
(XII. 26.) Korm. rendelet 6. §-ának (3) bekezdésében az
„Országos Egészségbiztosítási Pénztár Országos Orvosszakértői Intézetének I. fokú orvosi bizottsága” szövegrész
helyébe az „Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői
Intézet elsőfokú szakértői bizottsága” szövegrész,
k) a lakáscélú hitelhátralékok terheinek mérséklésével
kapcsolatos feladatokról szóló 66/2001. (IV. 20.) Korm.
rendelet
ka) 1. számú és 2. számú mellékletében az „Országos
Orvosszakértői Intézet” szövegrész helyébe az „Országos
Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet” szövegrész,
kb) 1. számú mellékletének „Kitöltési útmutató” III. részében, és 2. számú mellékletének „Kitöltési útmutató”
III. részében az „Országos Egészségbiztosítási Pénztár Országos Orvosszakértői Intézetének (OOSZI)” szövegrész
helyébe az „Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet” szövegrész,
l) a katonai oktatási intézmények tényleges katonai állományú hallgatói és hozzátartozóik járandóságaival és
szociális érdekeinek védelmével kapcsolatos részletes jogosultsági és folyósítási szabályokról szóló 173/2005.
(IX. 1.) Korm. rendelet
la) 2. §-a (5) bekezdésének a) pontjában az „Országos
Egészségbiztosítási Pénztár Országos Orvosszakértői Intézetének a lakóhely szerint illetékes bizottságai” szövegrész helyébe az „Országos Rehabilitációs és Szociális
Szakértői Intézetnek (a továbbiakban: Szakértői Intézet)
a lakóhely szerint illetékes szakértői bizottsága” szövegrész,
lb) 15. §-ának (2) bekezdésében „az Országos Egészségbiztosítási Pénztár Országos Orvosszakértői Intézete”
szövegrész helyébe „a Szakértői Intézet” szövegrész,
m) az Szt. vhr.
ma) 6/A. §-a (3) bekezdésének d) pontjában az „Orszá
gos Orvosszakértői Intézet orvosi bizottsága” szövegrész
helyébe az „Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet szakértői bizottsága” szövegrész,
mb) 15. §-a (2) bekezdésének a) pontjában az „Országos Egészségbiztosítási Pénztár Országos Orvosszakértői
Intézete (a továbbiakban: OOSZI) orvosi bizottságának” szövegrész helyébe az „Országos Rehabilitációs és
Szociális Szakértői Intézet szakértői bizottságának” szövegrész,
mc) 15. §-ának (6) bekezdésében az „OOSZI illetékes
orvosi bizottságánál” szövegrész helyébe az „Országos
Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet illetékes
szakértői bizottságánál” szövegrész,
md) 3. számú mellékletében a „Kérelem rendszeres
szociális segély megállapítására” és a „Tájékoztató a kérelem kitöltéséhez” című rész „III. Jogosultsági feltételekre
vonatkozó adatok” pontjában az „Országos Orvosszakértői Intézet orvosi bizottságának” szövegrész helyébe az
„Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet
szakértői bizottságának” szövegrész,
me) 5. számú mellékletének I. pontjában az „Országos
Orvosszakértői Intézet ... fokú Orvosi Bizottságának”
szövegrész helyébe az „Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet ... fokú szakértői bizottságának”
szövegrész,
n) az OEP vhr.
na) 7. §-ának (5) bekezdésében az „Országos Orvos
szakértői Intézet (a továbbiakban: OOSZI)” szövegrész
helyébe az „Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet (a továbbiakban: Szakértői Intézet)” szövegrész,
nb) 8. §-ának (5) bekezdésében „az OOSZI-nak” szövegrész helyébe „a Szakértői Intézetnek” szövegrész,
o) a közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről szóló 85/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet 8. §-a
(1) bekezdésének g) pontjában az „Országos Orvosszakértői Intézet” szövegrész helyébe az „Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet” szövegrész
lép.
A miniszterelnök helyett: Dr. Veres János s. k.,
pénzügyminiszter