text:
174/2017. (VI. 30.) Korm. rendelete az anyakönyvvezető és az anyakönyvi szervek eljárásáról és kijelöléséről, valamint az anyakönyvezéshez szükséges képesítési feltételekről.
A Kormány az anyakönyvi eljárásról szóló 2010. évi I. törvény 94. § a)–c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Az anyakönyvvezető és az anyakönyvi szervek 1. § (1) A Kormány anyakönyvvezetőként
a) a polgármestert,
b) a jegyzőt,
c) a polgármesteri hivatal és a közös önkormányzati hivatal köztisztviselőjét,
d) – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a hivatásos konzuli tisztviselőt
jelöli ki.
(2) A hivatásos konzuli tisztviselő nem minősül anyakönyvvezetőnek az anyakönyvi eljárásról szóló 2010. évi I. törvény
(a  továbbiakban: At.) II. és III. fejezetében, valamint – a  házassági névviselési forma módosítására irányuló eljárás
kivételével – IV. fejezetében meghatározott feladatok esetében.
(3) A  házassági névviselési forma módosítására irányuló eljárás lefolytatására – ha a  házassági anyakönyvi bejegyzés
adatai az elektronikus anyakönyvben korábban már rögzítésre kerültek – bármely anyakönyvvezető, egyéb esetben
a házasságkötést nyilvántartó anyakönyvvezető illetékes.
(4) Ha a  házasságot külföldön kötötték, és a  házassági anyakönyvi bejegyzés adatai az  elektronikus anyakönyvben
korábban nem kerültek rögzítésre, a házassági névviselési forma módosítására irányuló eljárás lefolytatására a hazai
anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szerv jogosult.
2. § (1) A Kormány az e rendeletben meghatározottak szerint anyakönyvi szervként
a) az anyakönyvi ügyekért felelős minisztert,
b) a fővárosi és megyei kormányhivatalt,
c) a hivatásos konzuli tisztviselőt
jelöli ki.
(2) E rendelet eltérő rendelkezése hiányában anyakönyvi szervként a fővárosi és megyei kormányhivatal jár el.
3. § Az At. 44. § (4) bekezdése szerinti anyakönyvi szervként az anyakönyvi ügyekért felelős miniszter jár el.
4. § (1) A Kormány anyakönyvi szervként
a) a hazai anyakönyvezés végzésére,
b) a névváltoztatási eljárás lefolytatására,
c) az At. 14. § (2) bekezdésében foglalt feladat- és hatáskörök ellátására,
d) azon államok körének közzétételére, amelyek esetében nincs helye igazolás kiállításának arról, hogy
a házasságkötésnek a személyes jog szerint nincs akadálya,
e) az anyakönyvvezetőként eljáró hivatásos konzuli tisztviselő felügyeleti szerveként, valamint
f ) a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvényben és a polgárok
személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény végrehajtásáról szóló
146/1993. (X. 26.) Korm. rendeletben meghatározott feladatokra
Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
 (2) A  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény (a  továbbiakban: Ápt.) 4.  § (3) és (3a)  bekezdése,
valamint 5.  §-a alapján magyar állampolgárságot szerzett személyek esetében, ha az  anyakönyvi esemény hazai
anyakönyvezésére a  honosítási és visszahonosítási eljárást lefolytató állampolgársági ügyekben eljáró szerv által
megküldött iratok alapján kerül sor, a  hazai anyakönyvezés végzésére kijelölt anyakönyvi szerv a  magyarországi
eskü- vagy fogadalomtétel helye szerint illetékes megyei kormányhivatal, egyéb esetben Budapest Főváros
Kormányhivatala.
(3) A  hazai anyakönyvezési eljárást Budapest Főváros Kormányhivatala folytatja le az  Ápt. 5/A.  §-ában, 11.  §-ában és
12. §-ában meghatározott eljárásokban előterjesztett hazai anyakönyvezésre irányuló kérelmek esetében, valamint
minden olyan esetben, ahol más hatóság illetékessége nem állapítható meg.
5. § (1) A  Kormány az  1.  mellékletben meghatározott külképviselet hivatásos konzuli tisztviselőjét hazai anyakönyvezés
végzésére anyakönyvi szervként jelöli ki.
(2) A  hazai anyakönyvezési eljárást annak az  1.  mellékletben meghatározott külképviseletnek a  hivatásos konzuli
tisztviselője folytatja le, amely külképviseleten a hazai anyakönyvezésre vonatkozó kérelmet benyújtották.
2. Az anyakönyvezéshez szükséges képesítési feltételek 6. § (1) Az anyakönyvezést
a) a polgármester és a  jegyző anyakönyvi szakvizsgával vagy a közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól
szóló kormányrendeletben az anyakönyvi feladatkörre meghatározott képesítéssel,
b) az anyakönyvi szerv kormánytisztviselője, a  polgármesteri hivatal és a  közös önkormányzati hivatal
köztisztviselője a  közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló kormányrendeletben meghatározott
képesítéssel,
c) az anyakönyvi szerv állami tisztviselője az állami tisztviselők képesítési előírásairól szóló kormányrendeletben
meghatározott képesítéssel,
d) a hivatásos konzuli tisztviselő anyakönyvi szakvizsgával
láthatja el.
(2) Ha felsőoktatásban szerzett közszolgálati szakképzettséggel vagy állam- és jogtudományi képzési területen szerzett
szakképzettséggel rendelkezik
a) a polgármesteri hivatal köztisztviselője,
b) a közös önkormányzati hivatal köztisztviselője,
c) a hivatásos konzuli tisztviselő,
és a kinevezésekor nem rendelkezik anyakönyvi szakvizsgával, azt a kinevezésétől számított egy éven belül meg kell
szereznie.
(3) Az  anyakönyvi szerv állami tisztviselője és kormánytisztviselője, ha a  kinevezésekor nem rendelkezik anyakönyvi
szakvizsgával, azt a kinevezésétől számított egy éven belül meg kell szereznie.
3. Az utónév utónévjegyzékbe történő felvétele 7. § (1) Az  érintett az  általa választott, azonban a  Magyar Tudományos Akadémia (a  továbbiakban: MTA) által vezetett
utónévjegyzékben (a  továbbiakban: utónévjegyzék) nem szereplő utónév utónévjegyzékbe történő felvételét
az anyakönyvi szerv által rendszeresített, a 2. mellékletben meghatározott adattartalmú kérelemmel – írásban vagy
elektronikus úton – kezdeményezheti.
(2) A kérelem benyújtható bármely anyakönyvvezetőnél vagy anyakönyvi szervnél.
8. § (1) Az  anyakönyvi szerv az  MTA megkeresését mellőzi, ha az  utónévjegyzékbe felvenni kért utónevet a  benyújtástól
számított fél éven belül már kérelmezték, és az MTA az utónévjegyzékbe történő felvételét nem támogatta.
(2) Az  anyakönyvi szerv az  MTA nyilatkozatáról és a  kezdeményezés továbbításának mellőzéséről tájékoztatja
az érintettet.
4. Záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2017. július 1. napján lép hatályba.
 (2) A rendelet
a) 1. § (1) bekezdés d) pontja és (2) bekezdése,
b) 2. § c) pontja,
c) 4. § (1) bekezdés e) pontja,
d) 5. §-a,
e) 6. § (1) bekezdés d) pontja és (2) bekezdés c) pontja, valamint
f ) 1. melléklete
2017. október 1. napján lép hatályba.
10. § Hatályát veszti az anyakönyvi szervek kijelöléséről és az anyakönyvezéshez szükséges képesítési feltételekről szóló
415/2016. (XII. 14.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
398/2012. (XII. 20.) Korm. rendelete a mikrogazdálkodói egyszerűsített éves beszámolóról.
A Kormány a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 178. § (1) bekezdés h) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.) szerinti mikrogazdálkodói
egyszerűsített éves beszámolót készítő vállalkozó (a továbbiakban: mikrogazdálkodó) könyvvezetési és
beszámolókészítési kötelezettségére terjed ki. (2) A mikrogazdálkodó a mikrogazdálkodói egyszerűsített éves beszámoló (a továbbiakban: mikrogazdálkodói
beszámoló) készítése és az azt alátámasztó könyvvezetés során az Szt. előírásait e rendeletben foglalt eltérésekkel
köteles alkalmazni. 2. Könyvvezetési kötelezettség 2. § (1) A mikrogazdálkodó könyvvezetési kötelezettségét a (2) bekezdés szerinti főkönyvi nyilvántartások és az azt
alátámasztó analitikus nyilvántartások segítségével, a kettős könyvvitel rendszerében, magyar nyelven teljesíti.
(2) A mikrogazdálkodó mentesül az Szt. 161. §-a szerinti számlarend-készítési kötelezettség alól, ha főkönyvi
elszámolásait a 3. melléklet szerinti számlatükör szerint vezeti. A főkönyvi könyvelés során a 3. melléklet szerinti
számlatükör számláinak neve határozza meg azok tartalmát. A 3. melléklet szerinti számlatükör alkalmazása esetén
azok számláinak tagolásától nem lehet eltérni. Nem minősül eltérésnek a 3. melléklet szerinti főkönyvi számlák
továbbrészletezése. 3. Számviteli alapelvek 3. § (1) A mikrogazdálkodói beszámoló elkészítésekor és a könyvvezetés során az Szt. számviteli alapelveit
a (2)–(4) bekezdésekben foglalt eltérésekkel kell érvényesíteni. (2) A mikrogazdálkodó a mikrogazdálkodói beszámoló tekintetében az Szt. megbízható és valós összképre vonatkozó
követelményének e rendeletben foglaltak betartásával tesz eleget. (3) A mikrogazdálkodó számviteli politikát nem készít.
(4) Az olyan gazdasági események kihatásait, amelyek két üzleti évet érintenek, arra az üzleti évre vonatkozóan kell
elszámolni teljes összegében, amelyben a gazdasági esemény könyvviteli elszámolását közvetlenül alátámasztó
bizonylatot kibocsátották. Az előzőektől eltérően az olyan gazdasági események hatását, amelyek kettőnél több üzleti
évet érintenek, arra az időszakra kell elszámolni, amelyik időszakhoz kapcsolódnak.
4. Mikrogazdálkodói beszámoló 4. § (1) A mikrogazdálkodói beszámoló az 1. melléklet szerinti mérlegből és a 2. melléklet szerinti eredménykimutatásból áll.
Kiegészítő mellékletet, üzleti jelentést a mikrogazdálkodói beszámolóhoz kapcsolódóan nem kell készíteni.
(2) A mikrogazdálkodói beszámoló mérlegét és eredménykimutatását az 1–2. mellékletben meghatározott szerkezetben,
sorrendben és az előírt tagolásban kell összeállítani, attól eltérni nem lehet.
(3) A mikrogazdálkodói beszámoló 1. melléklet szerinti mérlegén fel kell tüntetni
a) az Szt. 3. § (6) bekezdés 1. pontja szerinti mérlegkészítés időpontját,
b) a könyvviteli szolgáltatást végzőre vonatkozó, az Szt. 88. § (9) bekezdése szerinti adatokat, ha a mikrogazdálkodói
beszámolót az Szt. 151. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartásban szereplő személy készítette, ilyen személy
hiányában ennek tényét, c) a kapcsolt felekkel lebonyolított ügyletekre vonatkozó, az Szt. 89. § (6) bekezdése szerinti információkat, ilyen
ügylet hiányában ennek tényét, d) a kis értékű eszközök egy összegű leírásánál alkalmazott összeget, ha az kisebb, mint 100 ezer forint,
e) ha a készletekről év közben értékbeni nyilvántartást vezet, annak tényét,
f) a 13. § szerinti mikrogazdálkodónál a 13. § szerinti eljárások alkalmazásának tényét.
5. § (1) A mikrogazdálkodói beszámoló készítése során az Szt. előírásait a (2)–(11) bekezdésben meghatározott eltérésekkel
kell alkalmazni. (2) Az ellenőrzés megállapítása minden esetben az Szt. 3. § (3) bekezdés 4. pontja szerinti nem jelentős összegű hibának
minősül, az Szt. 3. § (3) bekezdés 3. pontja szerinti jelentős összegű hiba nem állapítható meg.
(3) Az Szt. 3. § (4) bekezdés 8. pontjától eltérően nem minősül felújításnak a 100 ezer forint egyedi bekerülési értéket el
nem érő eszközökön végzett olyan tevékenység, amely egyedi bekerülési értéke nem éri el az eszköz bruttó értékének
a 2%-át, vagy ha az kisebb 100 ezer forintnál, akkor a 100 ezer forintot.
(4) Az Szt. 3. § (4) bekezdés 9. pontja szerinti karbantartásnak minősül az a tevékenység is, amely a (3) bekezdésben
meghatározott értékhatár alapján nem minősül felújításnak, illetve nem minősül az Szt. 3. § (4) bekezdés 7. pontja
szerinti beruházásnak. (5) Az Szt. 3. § (4) bekezdés 10. pontja szerinti behajthatatlan követelésnek minősíthető külön bizonyítás nélkül a 100 ezer
forintot meg nem haladó bekerülési értékű, 180 napja lejárt esedékességű követelés is.
(6) Az Szt. 25. § (2) bekezdése szerinti alapítás-átszervezés aktivált értéke, a kísérleti fejlesztés aktivált értéke nem
mutatható ki. (7) Az Szt. 25. § (8) bekezdése szerinti üzleti vagy cégérték, az Szt. 45. § (3) bekezdése szerinti negatív üzleti vagy cégérték
nem mutatható ki. (8) Jövőbeni költségekre az Szt. 41. § (2) bekezdése szerinti céltartalék nem képezhető.
(9) A magyar határállomás és a külföldi rendeltetési hely közötti útszakaszra jutó szállítási és rakodási-raktározási
költséggel az Szt. 74. § (3) bekezdésétől elérően nem lehet csökkenteni az exportértékesítés árbevételét, azt igénybe
vett szolgáltatások értékeként kell elszámolni. (10) A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok eladásakor, beváltásakor az eladási, beváltási árban lévő kamatot az
Szt. 84. § (3) bekezdés a) pontjától és (5) bekezdés a) pontjától eltérően nem kell külön, kapott kamatként kimutatni.
(11) A kapcsolt vállalkozásokkal, egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozásokkal kapcsolatos információkat – a 4. §
(3) bekezdés c) pontjában meghatározott kivétellel – a mikrogazdálkodói beszámolóban nem kell külön bemutatni.
5. A mérleg tételeinek tartalma 6. § (1) Aktív időbeli elhatárolásként – az Szt. előírásaitól eltérően – a mérlegben kizárólag a (2)–(4) bekezdés szerinti időbeli
elhatárolásokat szabad kimutatni. (2) Aktív időbeli elhatárolásként kell kimutatni az olyan járó kamatbevételeket, amelyek csak a mérleg fordulónapja után
esedékesek, de a mérleggel lezárt időszakra – illetve az ezt megelőző időszakokra – vonatkoznak (számolandók el
bevételként), és a kamatfizetés periódusa az egy évet meghaladja.
(3) Aktív időbeli elhatárolásként kell kimutatni az olyan költségeket, ráfordításokat, amelyek a mérleg fordulónapját
követő két, vagy kettőnél több üzleti évet terhelnek, de a mérleggel lezárt időszakban – illetve az ezt megelőző
időszakokban – kerültek költségként, ráfordításként elszámolásra. Ezeket a költségeket, ráfordításokat arra az
időszakra kell elszámolni, amelyik időszakhoz kapcsolódnak. (4) Az aktív időbeli elhatárolások között halasztott ráfordításként kell kimutatni az Szt. 33. § (1) bekezdése szerinti átvállalt
kötelezettséget, ha annak összege meghaladja az 1 millió forintot.
(5) Passzív időbeli elhatárolásként – az Szt. előírásaitól eltérően – a mérlegben kizárólag a (6)–(8) bekezdés szerinti időbeli
elhatárolásokat szabad kimutatni. (6) Passzív időbeli elhatárolásként kell kimutatni az olyan fizetendő kamatráfordításokat, amelyek csak a mérleg
fordulónapja után esedékesek, de a mérleggel lezárt időszakot – illetve az ezt megelőző időszakokat – terhelik, és
a kamatfizetés periódusa az egy évet meghaladja. (7) Passzív időbeli elhatárolásként kell kimutatni az olyan bevételeket, amelyek a mérleg fordulónapját követő két, vagy
kettőnél több üzleti évet illetnek, de a mérleggel lezárt időszakban – illetve az ezt megelőző időszakokban – kerültek
bevételként elszámolásra. Ezeket a bevételeket arra az időszakra kell elszámolni, amelyik időszakhoz kapcsolódnak.
(8) A passzív időbeli elhatárolások között halasztott bevételként kell kimutatni az Szt. 45. § (1) bekezdése szerinti tételt, ha
annak rendkívüli bevételként elszámolt összege az 1 millió forintot meghaladja.
6. Az eszközök bekerülési értéke 7. § (1) Az Szt. 47. § (4) bekezdés a)–d) pontja szerinti tételeket nem lehet a bekerülési érték részeként kimutatni, azokat
költségként, ráfordításként, illetve bevételként kell elszámolni. (2) Az Szt. 47. § (9) bekezdése szerinti különbözet összege minden esetben a bekerülési értéket nem jelentősen módosító
különbözetnek minősül. (3) A beszerzés ellenértékének valutában történő kiegyenlítése esetén a termék, a szolgáltatás értékének
meghatározásához az Szt. 48. § (7) és (8) bekezdésétől eltérően az ellenértékként fizetett valuta könyv szerinti
árfolyamát kell alkalmazni. (4) Az Szt. 50. § (3) bekezdésétől eltérően a hitelviszonyt megtestesítő, kamatozó értékpapír bekerülési (beszerzési) értéke
a vételár részét képező, továbbá a kibocsátási okiratban, a csereszerződésben, a vagyonfelosztási javaslatban
meghatározott piaci, forgalmi, beszámítási érték részét képező kamatot is magában foglalja.
(5) A saját termelésű készletet a még várhatóan felmerülő költségekkel és a kalkulált haszonnal csökkentett várható
eladási áron kell állományba venni. 7. Az eszközök értékcsökkenése
8. § (1) Az immateriális javak, a tárgyi eszközök bekerülési (beszerzési, illetve előállítási) értékének értékcsökkenését az
Szt. alapján a (2)–(8) bekezdésben, illetve a 9. §-ban foglalt eltérésekkel kell elszámolni.
(2) Az értékcsökkentési leírást az immateriális jószág, a tárgyi eszköz üzembe helyezése napjától az állományból való
kivezetése (ideértve a forgóeszközök közé való átsorolást is) napjáig kell elszámolni. Az értékcsökkenési leírást azon
napokra arányosan kell meghatározni, amely napokon az eszköz állományban volt.
(3) Az immateriális javak, a tárgyi eszközök terv szerinti értékcsökkenésének meghatározásánál maradványérték nem
állapítható meg. (4) A bruttó érték alapján számított, lineáris, időarányos módszerrel elszámolt, valamint a használatbavételkor egy
összegben elszámolt terv szerinti értékcsökkenéstől eltérő módszerű terv szerinti értékcsökkenés nem alkalmazható.
(5) A tárgyi eszközöknél – az ingatlanhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogok kivételével – az évenként elszámolandó
értékcsökkenés meghatározása során a társasági adó megállapításánál figyelembe vett leírási kulcsokat kell
alkalmazni. (6) Az immateriális javaknál és az ingatlanhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogoknál hasznos élettartamként 3 évet kell
alkalmazni, kivéve ha szerződés vagy más dokumentum alapján ettől eltérő hasznosítási idő bizonyítható. Ebben az
esetben a szerződés, vagy más dokumentum által alátámasztott időtartamot kell alkalmazni.
(7) A 100 ezer forint egyedi bekerülési értéket el nem érő immateriális javak, tárgyi eszközök (a továbbiakban: kis értékű
eszközök) értékcsökkenését – a (8) bekezdés kivételével – egy összegben kell elszámolni.
(8) A mikrogazdálkodó – a (7) bekezdéstől eltérően – a kis értékű eszközök egyösszegű leírása során 100 ezer forintnál
kisebb értékhatárt is választhat. Ebben az esetben azonos értékhatárt kell alkalmazni minden kis értékű eszköz terv
szerinti értékcsökkenésének elszámolása során. 9. § (1) Terven felüli értékcsökkenésként kell az immateriális jószágnál, a tárgyi eszköznél elszámolni a könyv szerinti érték és
a mérlegkészítéskori piaci érték különbözetét, ha a) az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) üzleti év végi értékelésekor, az eszköz
mérlegkészítéskori piaci értéke tartósan és legalább 30 százalékkal kevesebb, mint a könyv szerinti értéke, vagy
b) káresemény következtében az eszköz káreseményt követő piaci értéke legalább 30 százalékkal a könyv szerinti
érték alá csökken. (2) Ha az immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél az (1) bekezdés a) pontja szerinti terven felüli értékcsökkenés
elszámolásának oka már nem vagy csak részben áll fenn, akkor a korábban elszámolt terven felüli értékcsökkenést
vissza kell írni. Nem kell a terven felüli értékcsökkenés visszaírását elszámolni, ha a mérlegkészítéskori piaci érték
kevesebb, mint 30 százalékkal haladja meg a könyv szerinti értéket.
8. Az eszközök értékvesztése 10. § (1) Az eszközök értékvesztését az Szt. alapján a (2)–(4) bekezdésben foglalt eltérésekkel kell elszámolni.
(2) Értékvesztést kell elszámolni a befektetett pénzügyi eszközök, a készletek és az értékpapírok üzleti év végi
értékelésekor, ha az eszköz piaci értéke tartósan és legalább 30 százalékkal kevesebb, mint a könyv szerinti értéke.
(3) Értékvesztést kell elszámolni a 100 ezer forint egyedi bekerülési érték fölötti, az üzleti év mérlegfordulónapján fennálló
és a mérlegkészítés időpontjáig pénzügyileg nem rendezett követelések üzleti év végi értékelésekor, ha a követelés
a mérlegkészítés időpontjában a) több, mint 180 napja lejárt, a bekerülési érték 30 százalékának összegében,
b) több, mint 270 napja lejárt, a bekerülési érték 50 százalékának összegében,
c) több, mint 365 napja lejárt, a bekerülési érték 100 százalékának összegében.
(4) Az értékvesztés elszámolását követő években – az üzleti év végi értékeléskor – a (2) bekezdés szerint elszámolt
értékvesztést vissza kell írni, ha az értékvesztés elszámolásának oka már nem vagy csak részben áll fenn. Nem kell az
értékvesztés visszaírását elszámolni, ha a mérlegkészítéskori piaci érték kevesebb, mint 30 százalékkal haladja meg
a könyv szerinti értéket. 9. A mérlegben szereplő eszközök és források értékelése
11. § (1) Az Szt. 57. § (3) bekezdése szerinti értékhelyesbítés, értékhelyesbítés értékelési tartaléka nem mutatható ki.
(2) A valós értéken történő értékelés szabályai nem alkalmazhatóak.
(3) Az Szt. 60. § (2) bekezdésétől eltérően a valutapénztárban lévő valutakészlet, a devizaszámlán lévő deviza, a külföldi
pénzértékre szóló követelés, befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír, illetve kötelezettség forintértékét az üzleti év
mérlegfordulónapjára vonatkozóan nem kell átszámítani. (4) A valutapénztárban lévő valutakészlet, a devizaszámlán lévő deviza, a külföldi pénzértékre szóló követelés, befektetett
pénzügyi eszköz, értékpapír, illetve kötelezettség Szt. 60. § (1) bekezdése szerinti forintértékének meghatározásakor
a valutát, a devizát a Magyar Nemzeti Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon kell forintra átszámítani. Az
átszámításhoz az Szt. 60. § (6) bekezdése szerinti árfolyam nem használható.
(5) Az Szt.-től eltérően azon gazdasági események esetén, amelyeknél az ellenérték Magyarország hivatalos pénznemétől
eltérő pénznemben kerül meghatározásra, a külföldi pénzértékre szóló követelés, illetve kötelezettség forintértékének
meghatározása során az általános forgalmi adóról szóló törvénynek az adóalap forintban történő megállapítására
vonatkozó előírásai – az Szt. 60. § (5a) bekezdése – szerinti árfolyamot kell alkalmazni.
(6) A valutapénztárba bekerülő valutakészlet, a devizaszámlára kerülő deviza, a külföldi pénzértékre szóló követelés,
befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír, illetve kötelezettség könyv szerinti értékének csökkenéseit a könyv szerinti
árfolyamon kell forintra átszámítani, egyedi értékeléssel. Abban az esetben, ha az egyedi értékelés nem lehetséges,
akkor a csökkenéseket átlagárfolyamon kell elszámolni. (7) Ha a mikrogazdálkodó a készleteiről év közben nem vezet folyamatos értékbeni nyilvántartást, akkor a vásárolt
készletek mérlegértékét az Szt. előírásai szerint meghatározott leltári mennyiség és az utolsó beszerzési ár alapján,
a saját termelésű készletek mérlegértékét az Szt. előírásai szerint meghatározott leltári mennyiség és a még várhatóan
felmerülő költségekkel és a kalkulált haszonnal csökkentett eladási ár szorzata szerint kalkulált értéken kell
meghatározni. (8) Ha a mikrogazdálkodó a készleteiről év közben vezet folyamatos értékbeni nyilvántartást, akkor a készletek
nyilvántartásával, értékelésével kapcsolatos szabályokat készlet nyilvántartási szabályzatba köteles foglalni. A készlet
nyilvántartási szabályzat kialakításánál az Szt. készletekkel kapcsolatos előírásait kell figyelembe vennie.
10. Átalakulás 12. § (1) A mikrogazdálkodó átalakulása során az Szt. előírásait kell alkalmazni a (2) és (3) bekezdésben foglaltak
figyelembevételével. (2) Az átalakulás során a jogutód (több jogutód esetén a jogelőd) gazdasági társaság beszámolójára vonatkozó szabályok
szerint kell az átalakulási vagyonmérlegeket összeállítani. (3) Ha a jogutód az átalakulást követően éves beszámoló, egyszerűsített éves beszámoló helyett mikrogazdálkodói
beszámolót készít, az áttérés miatt szükséges korrekciókat a nyitást követően a jogutódnál kell végrehajtani.
11. Sajátos szabályok 13. § A betéti társaságként, közkereseti társaságként vagy egyéni cégként működő mikrogazdálkodónak
a mikrogazdálkodói beszámoló készítése során a) a 9. § (1) bekezdés a) pontját és (2) bekezdését, valamint az Szt. 53. § (1) bekezdés a) pontját,
b) a 10. §-t és az Szt. értékvesztésre vonatkozó szabályait és
c) – az Szt. 41. § (7) bekezdése kivételével – az Szt. céltartalékképzésre vonatkozó szabályait
nem kötelező alkalmaznia. 12. Áttérés mikrogazdálkodói beszámolóra 14. § (1) A mikrogazdálkodói beszámolót első üzleti évre készítő vállalkozónak az adott üzleti év első napjával:
a) az alapítás-átszervezés és a kísérleti fejlesztés aktivált értékének könyv szerinti értékét egyéb ráfordításként
elszámolva ki kell vezetnie és a kapcsolódó lekötött tartalékot fel kell oldania,
b) a 6. § szerint elszámolandó időbeli elhatárolások kivételével az időbeli elhatárolásokat fel kell oldania,
c) – ha a 13. § c) pont szerinti céltartalékképzést nem alkalmazza – az Szt. 41. § (1) bekezdése szerinti céltartalékot
meg kell szüntetnie, d) az Szt. 41. § (2)–(5) bekezdése szerinti céltartalékot meg kell szüntetnie,
e) az értékhelyesbítést és az értékhelyesbítés értékelési tartalékát ki kell vezetnie,
f) a valós értéken történő értékeléssel kapcsolatos összes különbözetet meg kell szüntetnie,
g) a meglévő részesedéshez kapcsolódó üzleti vagy cégérték (negatív üzleti vagy cégérték) könyv szerinti értékét ki
kell vezetnie, azzal a részesedés könyv szerinti értékét kell módosítania,
h) a g) ponton kívüli üzleti vagy cégérték könyv szerinti értékét egyéb ráfordításként, a g) ponton kívüli negatív üzleti
vagy cégérték könyv szerinti értékét egyéb bevételként elszámolva ki kell vezetnie.
(2) A mikrogazdálkodói beszámolót első üzleti évre készítő vállalkozó üzleti évének első napján állományban lévő
immateriális javak, tárgyi eszközök terv szerinti értékcsökkenését az állományba vételkor meghatározott módon, az
Szt. szabályai szerint kell elszámolni. 13. Záró rendelkezések
15. § Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
16. § (1) A mikrogazdálkodó az e rendelet szerinti mikrogazdálkodói beszámoló készítését elsőként a 2013-ban kezdődő üzleti
évi beszámolási kötelezettsége teljesítéséhez választhatja. (2) Az olyan mikrogazdálkodónak, aki a 2012. üzleti évben az Szt. 2012. december 31-én hatályos 9. § (6) bekezdése
szerinti sajátos módon készíti el egyszerűsített éves beszámolóját, a 2013. üzleti évben e rendelet 14. §-át nem kell
alkalmaznia, ha a 2013. üzleti évre a mikrogazdálkodói beszámoló készítését választja.
17. § Ez a rendelet az Európai Parlament és a Tanács a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló
78/660/EGK irányelvnek a mikrogazdálkodó egységek tekintetében történő módosításáról szóló 2012/6/EU
irányelvének való megfelelést szolgálja. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
100/2014. (VIII. 15.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Szövetséges Transzformációs Legfelsőbb Parancsnok Parancsnoksága, valamint a Szövetséges Fegyveres Erők Európai Legfelsőbb Parancsnoksága között a NATO műveletek, gyakorlatok és hasonló katonai tevékenységek végrehajtása során nyújtandó befogadó nemzeti támogatásról szóló Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a honvédelmi miniszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Szövetséges Transzformációs Legfelsőbb Parancsnok Parancsnoksága,
valamint a Szövetséges Fegyveres Erők Európai Legfelsőbb Parancsnoksága között a NATO műveletek, gyakorlatok
és hasonló katonai tevékenységek végrehajtása során nyújtandó befogadó nemzeti támogatásról szóló
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a  honvédelmi minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a honvédelmi minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom a honvédelmi minisztert, valamint a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozását
követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
93/2015. (II. 9.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Dr. Németh Erzsébetet 2015. február 10. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2015. január 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1752/2013. (X. 24.) Korm. határozata a Rubik kocka motívuma és gondolatisága által ihletett kiállítási központ megvalósításával összefüggő egyes feladatok ellátásához szükséges források biztosítása érdekében a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. szervezetén belül a  Rubik kocka motívuma és gondolatisága által
ihletett kiállítási központ létrehozásának előkészítésével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 1619/2013. (IX.  5.)
Korm. határozatnak megfelelően a  Rubik kocka motívuma és gondolatisága által ihletett kiállítási központ
megvalósításával összefüggő egyes feladatok ellátása céljára megalakításra kerülő programiroda személyi jellegű
költségeinek 2013. évi fedezetéül 10,0 millió forintnak az 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 4. A vagyongazdálkodás egyéb kiadásai alcím, 3. A tulajdonosi joggyakorló szervezetek működési támogatása
jogcímcsoport, 1. Az MNV Zrt. működésének támogatása jogcím javára a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű
kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 2. Az  MNV Zrt. ingatlan-beruházásai,
ingatlanvásárlásai jogcím terhére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
260/2016. (VIII. 31.) Korm. rendelete új tűzoltólaktanyák létrehozását és fejlesztését célzó beruházások megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és e) pontjában,
a 2.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (1)  bekezdés 16.2.
és  17.  pontjában, valamint a  településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12.  § (1)  bekezdés c)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az  1.  mellékletben felsorolt,
a  BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság által megvalósításra kerülő beruházásokkal (a továbbiakban:
Beruházások) összefüggő, a 2. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek a  Beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Beruházásokkal összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
435/2012. (XII. 29.) Korm. rendelete a Magyar Export-Import Bank Zrt. által az állam készfizető kezessége mellett vállalható garanciák, valamint a deviza- és kamatcsere ügyletek pótlási- és kamatköltségei feltételeiről és részletes szabályairól.
A Kormány a Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló 1994. évi
XLII. törvény 26. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el: 1. Értelmező rendelkezések
1. § E rendelet alkalmazásában: 1. befektetési hitelgarancia: a Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a Magyar Exporthitel Biztosító
Részvénytársaságról szóló 1994. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Törvény) szerint exportcélú befektetésnek
minősülő ügylethez, külföldiek magyarországi befektetéseihez, külföldön megvalósuló magyar befektetésekhez
nyújtott hitelhez vállalt bankgarancia; 2. beszállítói hitelgarancia: a Törvény szerinti beszállítói ügyletnek minősülő ügylet megvalósításához nyújtott
hitelhez vállalt bankgarancia; 3. export: olyan termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás, amelyet a gazdálkodó szervezet a számviteli szabályok
szerint exportárbevételként számol el, ideértve a Törvény szerinti beszállítói ügylet vagy exportcélú befektetés
eredményeként keletkező exportárbevételt is; 4. exporthitel garancia: legalább két éves, vagy két évet meghaladó futamidejű hitelhez a Gazdasági és
Együttműködési Fejlesztési Szervezet (a továbbiakban: OECD) Hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló
Megállapodás (a továbbiakban: OECD Megállapodás) feltételeinek megfelelően vállalt bankgarancia;
5. export szerződéses értéke: a vevő által vagy nevében az exportált árukért és szolgáltatásokért fizetendő, helyi
költséget nem tartalmazó összeg; 6. helyi költség: a vevő országában felmerülő, azon árukért és szolgáltatásokért fizetendő, az exportőr képviselőjének
a vevő országában fizetendő jutalékát nem tartalmazó kiadás, amely az exportőr szerződésének teljesítéséhez,
vagy az exportőr szerződését magában foglaló projekt megvalósításához szükséges;
7. importhitel garancia: a Törvény 2. § (1) bekezdése alapján importhoz nyújtott hitelhez vállalt bankgarancia;
8. katonai berendezés: az Európai Unió közös katonai listáján található, illetve nemzeti érdekből idesorolt termék
vagy szolgáltatás, amennyiben nem minősül a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére,
brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 2009. május 5-i
428/2009/EK tanácsi rendelet szerinti kettős felhasználású terméknek, szolgáltatásnak;
9. kereskedelmi garancia: ajánlattételi (tender)-, előleg-visszafizetési-, teljesítési,- jólteljesítési-, szavatossági- vagy
visszatartási bankgarancia; 10. rövid lejáratú garancia: a finanszírozó banknak a Magyar Export-Import Bank Részvénytársaság kamatkiegyenlítési
rendszeréről szóló 85/1998. (V. 6.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdése alapján meghatározott legkisebb kamatláb
mínusz 2%-on nyújtott refinanszírozási hitelhez a Magyar Export-Import Bank Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: Eximbank) által vállalt garancia; 11. mezőgazdasági termék: az Európai Unió Működéséről szóló Szerződés I. számú mellékletében felsorolt
mezőgazdasági termékek a kezdeti feldolgozási szintig; 12. szállítói hitel: olyan, az Európai Unió tagállamából származó áruk vagy szolgáltatások exportjáról szóló, egy vagy
több szállító és egy vagy több vevő közötti kereskedelmi szerződésre vonatkozik, ahol a vevő vállalja, hogy
a szállítónak készpénzzel vagy hitelmegállapodás keretében fizet; 13. vevőhitel: olyan kereskedelmi szerződést finanszírozó, egy vagy több pénzügyi intézmény és egy vagy több
kölcsönvevő közötti, az Európai Unió egy vagy több tagállamából származó termékek és szolgáltatások
exportjáról szóló hitelszerződésre vonatkozik, ahol a hitelintézet vállalja, hogy a szállítónak a kölcsön alapjául
szolgáló ügylet alapján készpénzben fizet a vevő vagy kölcsönvevő nevében, míg a vevő vagy kölcsönvevő
lejáratkor visszafizetik azt a hitelintézetnek. 2. Az Eximbank által nyújtható garanciákra vonatkozó közös szabályok
2. § (1) Az Eximbank garanciatermékeit az Európai Unió állami támogatási előírásaival összhangban nyújthatja.
(2) Az OECD Megállapodás szerinti katonai berendezés és mezőgazdasági termék alatt e rendelet szerinti fogalmak
értendők. 3. § (1) Nem köthető garanciaszerződés olyan vállalkozással,
a) amelynek a garanciaszerződés megkötésének időpontjában korábbi állami kezesség, állami garancia, vagy
viszontgarancia beváltásából az állammal vagy az Eximbankkal szemben fennálló tartozása van,
b) amely a garanciaszerződés megkötésének időpontjában csőd-, felszámolási eljárás, vagy végelszámolás alatt áll,
vagy c) amelynek a garanciaszerződés megkötésének időpontjában lejárt esedékességű, meg nem fizetett köztartozása
van. (2) Az Eximbank a garanciavállalásról szóló döntést megelőzően saját belső nyilvántartása, közhiteles nyilvántartás, vagy
az ügyfél nyilatkozata alapján köteles ellenőrizni a (1) bekezdésben meghatározottak teljesülését.
(3) Az Eximbank azon ügylethez, amelyhez korábban beszállítói hitelgaranciát, exportcélú befektetési hitelgaranciát vagy
importhitel garanciát nyújtott, e garanciaszerződések összegét az exporthitel garancia szerződés értékéből levonja.
4. § (1) Az áruk magyar származásának megállapítására és igazolására a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló
2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 1993. július 2-i
2454/93/EGK bizottsági rendeletet, a közösségi vámjog végrehajtásáról szóló 2003. évi CXXVI. törvény 19. §-ában
foglaltakat, a közösségi vámjog végrehajtásának részletes szabályairól szóló 15/2004. (IV. 5.) PM rendelet 23. §-ában
foglaltakat kell alkalmazni azzal, hogy a külkereskedelmi tevékenységet folytató gazdálkodó szervezet köteles
a származási bizonyítványt az annak kiadására felhatalmazott kamarai szervtől beszerezni és azt az Eximbankhoz,
refinanszírozás esetén a finanszírozó bankhoz benyújtani. A származási bizonyítvány 5. „Észrevételek” rovatában
az okmány kérelmezőjének a következő szöveget is fel kell tüntetnie: Eximbank garancia kérelemhez.
(2) Szolgáltatáshoz e rendelet alapján akkor nyújtható garancia, ha a szolgáltatást nyújtó belföldi gazdálkodó szervezet,
vagy annak belföldi gazdálkodó szervezetnek minősülő alvállalkozója a szolgáltatás teljesítése során többségében
olyan munkavállalókat alkalmaz, akik után Magyarországon fizet járulékot és a szolgáltatást többségében saját
tulajdonú, a fennmaradó részben egyéb jogcímen, piaci díjfizetés kikötése mellett jogszerűen használt eszközök
felhasználásával nyújtja. A szolgáltatást nyújtó az e bekezdésben foglalt feltételeknek való megfelelést hitelt érdemlő
módon, dokumentumokkal alátámasztottan igazolja. A feltételek megvalósulását az Eximbank a belső szabályzatában
foglalt eljárásnak megfelelően ellenőrzi. (3) A belföldi gazdálkodó szervezet által megvalósított építési-, szerelési fővállalkozási szerződés, illetve az építéshez
közvetlenül kapcsolódó szolgáltatások elvégzésére vonatkozó szerződés finanszírozási költséggel csökkentett
értékének legalább egynegyed részben magyar származású exportnak kell minősülnie, amelyről a Magyar
Kereskedelmi és Iparkamara állít ki származási igazolást. Az e bekezdésben előírtnál kisebb magyar hányad esetén a
garancianyújtás csak a magyar hányad exporthitelezésére, valamint a Magyar Export-Import Bank Részvénytársaság
kamatkiegyenlítési rendszeréről szóló 85/1998. (V. 6.) Korm. rendelet 1. §-a szerinti megelőlegezésére terjedhet ki.
A részteljesítés elfogadottnak tekintendő, ha a részteljesítéskori magyar hányad mértéke megfelel a kivitelezési
ütemtervben előre meghatározott magyar hányadnak. (4) Az Eximbank e rendelet alapján beszállítói hitelekhez akkor nyújthat garanciát, ha a beszállító az áru eredetének
igazolására az annak kiadására felhatalmazott kamarai szervtől beszerezett származási bizonyítványt az Eximbankhoz,
refinanszírozás esetén a finanszírozó bankhoz benyújtotta és mellékelte az exportőr nyilatkozatát arról, hogy
az exportőr a beszállító által beszállított árut, vagy az annak felhasználásával előállított másik árut exportálja.
(5) Az Eximbank e rendelet alapján exportcélú befektetési hitelhez akkor nyújthat garanciát, ha az exportcélú befektetési
hitelből megvalósított befektetés exportárbevételt eredményez, és ha a megbízó az Eximbanknak írásban nyilatkozik
arról, hogy az Eximbank által folyósítandó exportcélú befektetési hitelből olyan befektetést valósít meg, amely magyar
származású áru gyártását és exportálását, vagy magyar származású szolgáltatás nyújtásának elősegítését és
a szolgáltatás exportálását teszi lehetővé, legalább az exportcélú befektetési hitel összegében. A megbízó az áru
eredetének igazolására köteles az áru exportjának megkezdésekor az annak kiadására felhatalmazott kamarai szervtől
beszerezett származási bizonyítványt az Eximbankhoz, refinanszírozás esetén a finanszírozó bankhoz benyújtani.
A szolgáltatás eredetének igazolására és ellenőrzésére a (2) bekezdésben megállapított rendelkezéseket kell
alkalmazni. 5. § Az Eximbank által garantált exporthitel-, illetve pénzkölcsön szerződés alapját képezheti azok származására tekintet
nélkül a Magyarországon bejegyzett székhellyel rendelkező vállalkozásnál legalább öt éve rendeltetésszerűen
használatban lévő gépek, berendezések exportja is, azok származására tekintet nélkül.
3. Az exporthitel garancia nyújtásának feltételei 6. § (1) Az Eximbank által nyújtott exporthitel garancia feltételeinek meg kell felelniük a szerződéskötés időpontjában
hatályos OECD Megállapodásban meghatározottaknak. (2) Az Eximbank által nyújtott exporthitel garancia az OECD Megállapodás rendelkezéseivel összhangban meghatározott
hitelösszeg maximum 95%-áig terjedhet. Helyi költségekhez exporthitel garancia az OECD Megállapodásban
meghatározott kivételektől eltekintve az export szerződéses értékének legfeljebb 30%-áig nyújtható.
(3) A (2) bekezdésben meghatározottaknál magasabb hányadra kiterjedő exporthitel garancianyújtás esetén
az Eximbank köteles az ilyen esetre az OECD Megállapodásban, illetve az Európai Unió jogszabályaiban előírt
eljárásokat lefolytatni. 7. § (1) A kétéves és két éven túli futamidejű hitelhez nyújtott exporthitel garanciáért felszámított díj nem lehet alacsonyabb
az OECD Megállapodásban előírtak alapján felszámítandó minimális díjszintnél. A felszámított díjnak tükröznie kell
a felmerülő összes kockázatot, és fedeznie kell az Eximbank hosszú távú működési költségeit.
(2) Az Eximbank exporthitel garanciát csak abban az esetben nyújthat, ha legkésőbb a garanciaszerződés megkötésének
időpontjáig: a) az ügyletben résztvevők írásban nyilatkoznak arról, hogy az OECD Vesztegetésről és a hivatalosan támogatott
exporthitelekről szóló cselekvési nyilatkozatában meghatározottak értelmében nem vettek részt az ügylettel
kapcsolatos vesztegetésben és nincs tudomásuk korrupcióról; b) az Eximbank által az OECD Tanácsának az Exporthitelekről és a kellő környezeti és társadalmi körültekintésről
szóló Ajánlásának megfelelően elvégzett környezeti célú átvilágítás vagy környezeti és társadalmi
hatástanulmány alapján a finanszírozott ügylet nem minősül a környezetre nézve károsnak.
8. § (1) Az Európai Unió Tanácsa által létrehozott, a hitelbiztosításra, a hitelgaranciákra és a pénzügyi hitelekre vonatkozó
politika koordinálásával foglalkozó csoport, valamint az Európai Bizottság felé fennálló, az Európai Unió
jogszabályaiban meghatározott adatszolgáltatási, bejelentési kötelezettségeket – az előírt formában, tartalommal és
határidőben – az Eximbank végzi, és az e rendelet hatálya alá tartozó ügyekben eljár ezekben a testületekben.
Az Eximbank az e rendelet hatálya alá eső szállítói vagy vevőhiteleket magában foglaló garanciaügyleteihez
kapcsolódóan a (2)–(6) bekezdésben meghatározott valamennyi szükséges eljárást lefolytatja. Az Eximbank a kétéves
és két éven túli futamidejű ügyleteinél az e rendeletben rögzített garancia feltételektől eltérő feltételeket alkalmazhat,
feltéve, hogy az ilyen esetekben a (2) vagy (3) bekezdésben meghatározott kötelező bejelentési eljárásokat lefolytatja.
(2) Az Eximbank a következő előzetes értesítési kötelezettségének tesz eleget tájékoztatás céljából:
a) amennyiben az Eximbank egy bizonyos ügyletre vagy ügyletcsoportra, egy bizonyos ágazatra vagy ágazatokra,
egy bizonyos országra vagy országokra vonatkozóan az e rendelet rendelkezéseinél kedvezőbb feltételek
nyújtásával el szándékozik térni, döntése hatálybalépését megelőzően legalább hét munkanappal értesíti
e szándékáról az érintett, az OECD, illetve az Európai Unió tagállamában lévő export-hitelügynökséget
(a továbbiakban: ECA) és az Európai Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság), megjelölve a tervezett eltérés okát,
amely lehet a nemzetközi versenyhez történő igazodás is, és közli a felszámításra kerülő megfelelő díjmértéket,
b) amennyiben az Eximbank a (6) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti értesítés kötelezettség teljesítése során
bejelentett éves relációs politikája szerinti éves értesítésében megadottnál alacsonyabb díjat szándékozik
felszámítani, döntése hatálybalépését megelőzően legalább hét munkanappal értesíti e szándékáról a többi
érintett ECA-t és a Bizottságot, c) amennyiben az Eximbank egy másik ECA-nak az a) és b) pont szerinti értesítését követően a kezdeményező
értesítőénél kedvezőbb feltételeket kíván nyújtani, döntése hatálybalépését megelőzően legalább hét nappal
értesíti e szándékáról a többi ECA-t és a Bizottságot, megjelölve az általa felszámítani szándékozott díjmértéket,
d) amennyiben az Eximbank egy országra vagy egy adott országcsoportra, kétoldalú politikai vagy nemzeti
érdekből, kivételesen olyan országbeli adósokkal kötött ügyletekre kíván garanciát nyújtani, amelyekre rendes
esetben nem nyújt garanciát, döntése hatálybalépését megelőzően legalább hét munkanappal értesíteni köteles
e szándékáról a többi ECA-t és a Bizottságot, megadva az általa felszámítani szándékozott díjmértéket.
(3) Az Eximbank a következő utólagos értesítési kötelezettségének tesz eleget tájékoztatás céljából:
a) amennyiben az Eximbank úgy dönt, hogy egy bizonyos ügyletre vagy ügyletcsoportra, egy bizonyos ágazatra
vagy ágazatokra, egy bizonyos országra, vagy országokra, vagy teljes rendszerére e rendelet rendelkezéseinél
kedvezőtlenebb feltételek nyújtásával el szándékozik térni, legkésőbb január 31-éig az előző évre vonatkozóan
tájékoztatni köteles a többi ECA-t és a Bizottságot,
b) amennyiben az Eximbank úgy dönt, hogy a (6) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti éves értesítésében közzétett
országonkénti relációs politikájának egy vagy több elemét módosítja, erről azonnal értesíti a többi ECA-t és
a Bizottságot, c) amennyiben az Eximbank a (2) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti értesítést követően úgy dönt, hogy
ugyanazokat a feltételeket nyújtja, mint a kezdeményező értesítő, erről azonnal értesíti a többi ECA-t és
a Bizottságot, d) az Eximbank azonnal részletes választ küld egy másik ECA-tól vagy a Bizottságtól érkező, a tevékenységére
vonatkozó magyarázat vagy tájékoztatás iránti megkeresésre. (4) Minden értesítés elektronikus levelezés útján történik, vagy ha szükséges, más megfelelő azonnali írásos
kommunikációs eszköz útján. (5) A (2) és (3) bekezdésben foglalt eljárások kiegészítik a hitelbiztosítással, a hitelgaranciával és a pénzügyi hitelekkel
kapcsolatos konzultációs és tájékoztatási eljárásokról szóló 2006. november 13-i 2006/789/EK tanácsi határozatban
(a továbbiakban: Határozat) megállapítottakat, ezért az Eximbank az e rendelet szerinti bejelentési eljárásokat
a Határozatban meghatározottakkal együttesen alkalmazza. (6) Az Eximbank a következő további értesítési eljárásoknak tesz eleget:
a) Éves értesítés tájékoztatás céljából aa) minden év végén, de legkésőbb a következő év április 30-áig, az Eximbank visszamenőleges alapon
jelentést küld a többi ECA-nak és a Bizottságnak előző évi tevékenységéről. E jelentésnek ki kell terjednie
valamennyi adós országra, és tartalmaznia kell ezen országok mindegyikére vonatkozóan az Eximbank által
kibocsátott garancia teljes összegét, a kétéves és a két éven túli lejáratú exporthitel-garanciák összegei
alapján meghatározott teljes fennálló kinnlevőségeket, a beszedett díjat, a megtérülések összegét, és
a kifizetések összegét, ab) minden év elején, de legkésőbb január 31-ig az Eximbank jelentést küld a többi ECA-nak és a Bizottságnak a
következő évre tervezett, vagy a következő évben alkalmazandó relációs politikájáról, beleértve a felső
határok fajtáját és szintjét csakúgy, mint azokat a feltételeket, amelyeket az Eximbank a következő évben
a fedezetet illetően szokásosan megszabni szándékozik, b) Értesítés döntés céljából
ba) közösségi exportőrök vagy bankok egymással versengő ajánlata esetén az Eximbank azonnal válaszol egy
másik közreműködő ECA arra irányuló információkérésére, hogy a szóban forgó ügyletbeli adósnak státusa
állami adós vagy magánadós, bb) az adós státusát illető vita esetén a közreműködő ECA-k a rendelkezésre álló információkat a többi ECA
számára hozzáférhetővé teszik, hogy megállapodjanak egy kölcsönösen elfogadott státusban,
bc) amennyiben az ECA-k az információkéréstől számított 10 munkanapon belül nem tudnak megállapodni az
adós státusáról, a közreműködő ECA-k az ügyet a vonatkozó információval együtt a Bizottság tudomására
hozzák, amely a reá vonatkozó eljárásnak megfelelően határozatot hoz.
9. § Az Eximbank teljesíti az OECD Kereskedelmi és Mezőgazdasági Igazgatósága által meghatározott adatszolgáltatási,
valamint bejelentési kötelezettségeket, továbbá az e rendelet hatálya alá tartozó ügyekben eljár az OECD-ben.
10. § Az Eximbank az 1. melléklet szerint a Bizottság számára készítendő éves tevékenységi jelentéshez e rendelet hatálya
alá tartozóan a 6. §-ban meghatározottak szerinti ügyletekkel kapcsolatban szolgáltat adatot. A jelentésben azokat
az ügyleteket, amelyekhez az Eximbank és a Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaság közösen nyújtott hivatalos
támogatást, az Európai Uniónak és az OECD-nek megküldött jelentések esetén követett gyakorlatnak megfelelően
csak az egyik intézmény szerepeltetheti. Az Eximbank a tevékenységi jelentésben megadja közérdekű adatai
elektronikus elérhetőségét is és határidőben gondoskodik ezek nyilvánosan hozzáférhetővé tételéről.
4. A kereskedelmi és egyéb garanciák nyújtásának feltételei
11. § (1) Az Eximbank a kereskedelmi garanciatermékeivel kapcsolatos szabályzataiban foglalt rendelkezéseket az
EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló
2008. június 20-i Bizottsági közleményben (HL C 155., 2008. 6. 20., 10–22. o., helyesbítése: HL C 244., 2008. 9. 25., 32. o.)
(a továbbiakban: kezesi közlemény) meghatározottakra figyelemmel, e rendelet alapján állapítja meg.
(2) Az Eximbank akkor vállalhat kereskedelmi garanciát, ha
a) a megbízó a 12. § szerint elvégzett minősítés alapján nincs nehéz helyzetben,
b) a garanciavállalás terjedelme a garancia nyújtásának időpontjában megfelelően mérhető, azaz a garanciavállalás
meghatározott ügylethez kapcsolódik, meghatározott maximális összegre vonatkozik, és időben korlátozott,
c) egy ügylettel kapcsolatosan az Eximbank által vállalt kereskedelmi garanciák együttes mértéke nem haladja meg
az export szerződéses értékének 80%-át, továbbá d) a garanciavállalásért piaci alapú díjat fizetnek.
(3) A piaci alapú díjszámításra vonatkozó módszertanát az Eximbank a kezesi közleményben meghatározottakkal
összhangban alakítja ki és az alkalmazott módszer és díjszámítás leírását belső szabályzatában rögzíti.
12. § A vállalkozás 11. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott helyzetének minősítése során az Eximbank az európai
uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről
szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 6. §-ában meghatározott rendelkezéseknek megfelelően jár el.
13. § Az Eximbank által vállalt, az 1. § 1–2., 7. és 10. pontja alá tartozó garanciákra a 11. §-ban és a 12. §-ban
meghatározottakat kell alkalmazni. 5. Az Eximbank által végzett deviza- és kamatcsere ügyletek pótlási- és kamatköltségei
14. § (1) Amennyiben az Eximbank a Törvény szerinti deviza- és kamatcsere ügyletek pótlási költségéből eredő fizetési
kötelezettségének nem tud eleget tenni, a deviza- és kamatcsere ügyletet kötő fél (a továbbiakban: jogosult) részére
az állammal szemben érvényesíthető összegről igazolást állít ki.
(2) Az állammal szemben érvényesíthető összeget a napi elszámolás alapján fennálló teljes állományra vetítve
az Eximbank számítja ki a jogosulttal kötött megállapodásban foglaltak szerint. A részletes számítási szabályokat külön
szabályzatban rögzíti. 15. § (1) Az állami kezesség érvényesítését a jogosult az Eximbank által kiállított, az állammal szemben érvényesíthető összeget
tartalmazó igazolás alapján az államháztartásért felelős miniszternél kezdeményezheti írásban
a) az Eximbank (a továbbiakban: kötelezett) megnevezésének, b) az igényelt összeg,
c) a deviza- és kamatcsere ügyletekre vonatkozó szerződés adatainak,
d) a kezesség-érvényesítés indokának, és e) a jogosult bankszámlaszámának
feltüntetésével. (2) A jogosult az (1) bekezdés szerinti állami kezességbeváltáshoz mellékletként csatolja:
a) a deviza- és kamatcsere szerződést és annak mellékletét képező dokumentumokat,
b) a deviza- és kamatcsere szerződés módosításait és azok mellékletét képező dokumentumokat,
c) deviza- és kamatcsere szerződés kötelezett általi nem teljesítését igazoló okiratot,
d) az Eximbank igazolását az állammal szemben érvényesíthető összegről.
(3) Az államháztartásért felelős miniszter az (1) és (2) bekezdés szerinti dokumentumok kézhezvételét követő 30 naptári
napon belül intézkedik a kifizetésről, amennyiben az állami kezesség alapjául szolgáló ügylet megfelel a Törvény 6. §
(1) bekezdés c) pontjában és a (7) bekezdésében, valamint e rendelet 15. §-ában foglaltaknak.
(4) Az állami kezességvállalásból származó beváltás várható időpontjáról és a beváltás mértékéről a kötelezett
az államháztartásért felelős minisztert a várható beváltást megelőzően legalább 15 naptári nappal, előre nem látható
esetben a beváltást indokoló körülmények bekövetkezésével egyidejűleg vagy a beváltásról való tudomásszerzésről
haladéktalanul értesíteni köteles. 6. Záró rendelkezések 16. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
17. § Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg:
a) a hitelbiztosítással, a hitelgaranciával és a pénzügyi hitelekkel kapcsolatos konzultációs és tájékoztatási
eljárásokról szóló 2006. november 13-i 2006/789/EK tanácsi határozat;
b) a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról, valamint a 2001/76/EK és
a 2001/77/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2011. november 16-i 1233/2011/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
43/2003. (IV. 16.) OGY határozata a kis- és középvállalkozások helyzetéről, gazdálkodási feltételrendszeréről szóló 2001. jelentés elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés a Kormánynak a kis- és középvállalkozások helyzetéről, gazdálkodási feltételrendszeréről
szóló 2001. évi jelentését elfogadja.
2. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy a kis- és
középvállalkozások támogatási rendszerében további fejlesztéseket hajtson végre annak érdekében, hogy a kis- és
középvállalkozások finanszírozási forrásokhoz, üzleti szolgáltatásokhoz, tanácsadáshoz való hozzáférése javuljon, az
EU integrációs felkészítésük sikeres legyen, és az EU pénzalapokra kiírt pályázatokon jobb eséllyel indulhassanak.
3. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy 2003. december 31-ig
a) dolgozza ki a központi támogatások jobb hasznosulása érdekében a pályázatok utóértékelési rendszerét;
b) a 2002. évi beszámoló tapasztalatait is figyelembe
véve végezze el a törvény átfogó felülvizsgálatát.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
9/2015. (III. 30.) MNB rendelete a „Zsigmondy Richárd” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – annak alkalmából, hogy Zsigmondy Richárd 90 éve kapott Nobel-díjat – „Zsigmondy
Richárd” megnevezéssel 5000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2015. április 1. 2. § (1) Az ovális alakú emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 12,5 gramm, átmérője 30×25 mm, széle
sima.
(2) Az emlékérme előlapján, a középmezőben egy oldalról érkező fénysugarakat befogadó ultramikroszkóp ábrázolása
látható. Az ábrázolás alatt a „2015” verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható. Az emlékérme szélén, félköriratban, bal
oldalon az „5000” értékjelzés és a „FORINT” felirat, jobb oldalon a „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható. Az emlékérme
előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a bal oldali mezőben Zsigmondy Richárd portréja látható. A jobb oldali mezőben, egymás
alatti vízszintes sorokban a „ZSIGMONDY”, a „RICHÁRD”, az „1865-1929”, a „NOBEL-DÍJ” és az „1925” felirat olvasható.
Az  emlékérme alsó szélén, a  portré mellett Király Fanni tervezőművész mesterjegye látható. Az  emlékérme
hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2015. április 1-jén lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
8/2010. (V. 14.) KüM utasítása a külképviseleteken devizában, illetve valutában beszedett vízumeljárási díjaknak, konzulidíj- és illetékbevételeknek, valamint a konzuli cselekményekhez kapcsolódó költségeknek az elszámolásáról.
A Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 1. sz. mellékletének XVIII. Külügyminisztérium
fejezete a külképviseleteken devizában, illetve valutában beszedett konzuli és vízumdíjaknak a fejezet saját bevételeként történő
meghatározására figyelemmel, a külképviseleteken devizában, illetve valutában beszedett vízumeljárási díjaknak, konzulidíj- és
illetékbevételeknek, valamint a konzuli cselekményekhez kapcsolódó költségeknek a fejezet saját bevételeként történő
elszámolásáról az alábbiak szerint rendelkezem: 1. Az utasítás célja
Jelen utasítás célja az, hogy folyamatosan biztosított legyen a külképviseleteken devizában, illetve valutában
beszedett vízumeljárási díjak, konzulidíj- és illetékbevételek, valamint a konzuli cselekményekhez kapcsolódó
költségek bevételezésének és azoknak a XVIII. Külügyminisztérium fejezet saját bevételeként való hiánytalan
elszámolásának rendje. 2. Az utasítás hatálya 1. Jelen utasítás személyi hatálya kiterjed a külképviseletekre, valamint a Külügyminisztérium azon szervezeti
egységeire, amelyek a külképviseleteken beszedett vízumeljárási díjak, konzulidíj- és illetékbevételek, valamint a
konzuli cselekményekhez kapcsolódó költségek elszámolásával, elszámolásának ellenőrzésével, nyilvántartásával
kapcsolatos feladatot látnak el (a továbbiakban: Központ). 2. Jelen utasítás tárgyi hatálya kiterjed a külképviseleteken beszedett:
a) konzuli díjakra (a konzuli díjakról szóló 1/1991. (IV. 9.) KüM rendelet – a továbbiakban KüM rendelet –, valamint az
illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény szerint); b) a konzuli illetékekre (az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény – a továbbiakban: Itv. – szerint);
c) a külföldről történő okiratbeszerzés esetén a külföldi hatóság által felszámított díjra vagy illetékre;
d) vízumdíjakra (az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 810/2009/EK rendeletére a Közösségi Vízumkódex
létrehozásáról (továbbiakban: EK rendelet), valamint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező
személyek, valamint a harmadik országbeli állampolgárok beutazásával és tartózkodásával kapcsolatos eljárások
díjáról szóló 28/2007. (V. 31.) IRM rendelet (továbbiakban: IRM rendelet szerint);
e) az egyszeri utazásra jogosító utazási igazolvány kiállítása iránti kérelemre (az IRM rendelet szerint);
f) egyéb eljárási díjakra (az IRM rendelet szerint);
g) valamint az a)–d) pontban megjelölt kérelmekhez, illetve konzuli cselekményekhez kapcsolódó költségekre
(pl. postaköltség, sürgősségi díj). – a továbbiakban együttesen: díjbevételek.
3. Jelen utasítás tárgyi hatálya nem terjed ki a XVIII. Külügyminisztérium fejezet „Központi Igazgatás” alcímen beszedett,
valamint a tiszteletbeli konzulok által beszedett díjbevételekre. Ez utóbbiról a tiszteletbeli konzulok küldéséről és
fogadásáról szóló 2/1995. (II. 24.) KüM rendelet rendelkezik.
3. Felelősség az utasításban foglaltak teljesítéséért 1. A jelen utasítás 2.2. pontjában meghatározott díjbevételek felhasználására a külképviselet semmilyen jogcímen, még
pénzügytechnikai céllal sem jogosult. A díjbevételek terhére kiadások – ideértve a díjbevételekkel kapcsolatos
pénzváltási és banki transzferköltségeket is – nem teljesíthetők. A külképviseletek pénz- (deviza, valuta) ellátása
alapvetően a bruttó elszámolás elve alapján történik. 2. Díjfizetés alóli mentesség kizárólag az EK rendeletben, a KüM rendeletben, illetve az IRM rendeletben
meghatározottak szerint engedélyezhető. Konzuli illeték nem csökkenthető, illetve nem engedhető el.
3. A jelen utasítás személyi hatálya alá tartozók az utasításban foglaltak megszegéséért fegyelmi, kártérítési, adott
esetben szabálysértési jogi, büntetőjogi felelősséggel tartoznak. 4. A külképviseletek devizában, illetve valutában beszedetett díjbevételekkel kapcsolatos feladatai
1. A vízumeljárási díjaknak a vízumkérelem benyújtásakor, a konzuli díjaknak, illetékeknek a konzuli cselekmény
megkezdése előtt történő beszedéséért, azok KIR-adatbázisban történő rögzítéséért, és az azokkal kapcsolatos
elszámolásért a konzul, illetve a konzuli ügyintéző a szigorú elszámolású nyomtatványok kezeléséről és az azokhoz
kapcsolódó pénzügyi elszámolásokról szóló 3/2010. KFO–GFO közös utasításnak megfelelően felelős.
2. A készpénzben és/vagy bankszámlán beszedett díjbevételeknek a külképviseleti pénztárnaplóba bevételként történő
rögzítése, a díjbevételek jelen utasítás 4.9. pontjában meghatározott időpontban történő átutalása, valamint a jelen
utasítás 4.12. pontja szerinti dokumentumok a központ részére történő továbbítása a gazdasági felelős feladata.
3. A díjbevételek tárgyhavi elszámolásának alapja a konzul és a pénzkezeléssel foglalkozó konzuli adminisztrátor által
aláírt, egyeztetett tárgyhavi teljes körű KIR-összesítő (a KIR-adatbázis szűretlen pénzügyi statisztikája). A KIR-összesítő
végösszegének és a külképviseleti pénztárnaplóba átvezetett pénzösszegeknek meg kell egyezniük. Egyeztető tételek
esetén az egyeztetések aláírt dokumentációját a KIR-összesítőhöz kell csatolni.
4. A díjbevételeket a gazdasági felelős a külképviseleti pénztárnaplóban egy soron („Konzuli, vízum-, és sürgősségi díjak
összesen”) a megfelelő főkönyvi számlaszámon (a központ javára) történő bevételezéssel rögzíti. A díjbevételek MKB
Bank Rt. részére történő átutalásának könyvelése egy összegben („Konzuli díjak felterjesztése”), főkönyvi számlaszám
nélkül (a központ terhére ) történik. 5. A külképviseleti pénztárnaplóban a vízumkérelem benyújtásáig, illetve a konzuli cselekmény megkezdéséig a KIR
adatbázisban nem szabad rögzíteni, így az MKB Bank Rt. részére sem lehet átutalni azokat a konzuli vagy külképviseleti
folyószámlán jóváírt díjbevételeket, amelyekhez a külképviselet részéről nem kapcsolható konzuli cselekmény
(előrefizetés, ismeretlen eredetű jóváírás). 6. A díjakat elsősorban euróban kell beszedni. Díjbevételek helyi valutában kizárólag a jelen rendelet 1. sz. mellékletében
meghatározott állomáshelyeken szedhetők be. 7. Azokon az állomáshelyeken, ahol a díjbevételek beszedése nem euróban történik – az árfolyamveszteség
keletkezésének elkerülése és az egységes díjmegállapítás érdekében – a GFo honlapján erre a célra rendszeresített
táblázat díjtételeit kell alkalmazni. A táblázatot a GFo havonta frissíti, és a tárgyhónapot megelőző hónap utolsó
munkanapján 12 óráig a honlapon megjeleníti. Az egyes díjtételek meghatározása a tárgyhónapot megelőző hónap
utolsó munkanapján közzétett hivatalos MNB-árfolyam alapján történik. Az egységes díjalkalmazás érdekében a GFo
ugyanígy megjeleníti honlapján a konzuli illetékek Itv. szerinti, euróra átszámított értékeit.
8. A tárgyhavi díjbevételekkel a tárgyhónapot követő hónap első munkanapján, a zárást követően teljeskörűen el kell
számolni. 9. A beszedett díjbevételeket legkésőbb a tárgyhónap utolsó munkanapját követő harmadik munkanapon kell átutalni
a) euróban történő beszedés esetén a Külügyminisztérium MKB Bank Rt.-nél vezetett,
10300002-50801207-26304886 számú eurószámlájára (IBAN: HU69-1030-0002-5080-1207-2630-4886; SWIFT kód: MKKB HU HB);
b) helyi valutában történő beszedés esetén a Külügyminisztérium, MKB Bank Rt.-nél vezetett,
10300002-50801207-26304013 számú dollárszámlájára (IBAN: HU69-1030-0002-5080-1207-2630-4013; SWIFT kód: MKKB HU HB). A helyi valuta dollárra történő átváltásáról az MKB Bank Rt. gondoskodik.
10. A díjbevételek banki költségekkel nem csökkenthetők. 11. Az MKB Bank Rt. részére történő banki átutalás költségeit a központ által a külképviselet részére erre a célra biztosított
előirányzatból kell fedezni. A díjbevételekkel kapcsolatos átutalásokat a külképviselet úgy köteles indítani, hogy
a banki költség a külképviseletet terhelje. 12. A díjbevételekkel kapcsolatos jelentést a gazdasági felelős legkésőbb az átutalással egyidejűleg a Gazdálkodási
Főosztály (továbbiakban: GFo) Számviteli Osztály részére nyílt távirati formában megküldi. (A táviratmásolatot
a pénztárnapló 2. példányához is csatolja.) A gazdasági felelős által kötelezően alkalmazandó jelentésmintát jelen
utasítás 2. számú melléklete tartalmazza. 13. A december havi díjbevételek elszámolásának rendje a zárlati utasításban kerül rögzítésre.
5. A központ devizában, illetve valutában beszedett díjbevételekkel kapcsolatos feladatai
1. A központban a GFo Számviteli Osztálya a külképviseletek által felküldött jelentést legkésőbb a tárgyhónapot követő
hónap 10-ig, a külképviseleti pénztárnaplót folyamatosan, utólag ellenőrzi, szükség esetén a külképviseletet
hiánypótlásra szólítja fel, melynek a külképviselet haladéktalanul köteles eleget tenni.
2. A központban a GFo Számviteli Osztálya a külképviseletek által a devizában, illetve valutában beszedett, átutalt, az
osztály által ellenőrzött bevételeket minősítésüknek (saját bevétel) megfelelően rögzíti a főkönyvi könyvelésben.
3. A központban a GFo Számviteli Osztálya, valamint Költségvetési és Pénzügyi Osztálya (a továbbiakban: KPO) az MKB
Bank Rt. által leközölt egyenleggel a külképviseletek által felterjesztett elszámolást összeveti.
4. Amennyiben a MKB Bank Rt. által közölt egyenleg és a felterjesztett pénzügyi elszámolás között eltérés mutatkozik,
a GFo és a külképviselet köteles haladéktalanul megtenni minden lehetséges intézkedést az eltérés okának feltárása,
valamint az eltérés megszüntetése érdekében. Az eltérés megszüntetéséért a jelen utasítás személyi hatálya alá
tartozók saját felelősségi körük vonatkozásában személyes felelősséggel tartoznak.
6. A díjbevételekkel kapcsolatos feladatok teljesítésének ellenőrzése 1. A díjbevételek beszedésének, nyilvántartásának, kezelésének ellenőrzését fokozottan szem előtt kell tartani.
2. A gazdasági felelős, valamint a pénztárellenőr, a szigorú elszámolású nyomtatványok kezeléséről és az azokhoz
kapcsolódó pénzügyi elszámolásokról szóló 3/2010. KFO-GFO közös utasításnak megfelelően, jogosultak a konzuli
bevételekkel kapcsolatos nyilvántartásokat évente legalább két alkalommal szúrópróbaszerűen ellenőrizni.
3. A Belső Ellenőrzési Osztály a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet, a
Gazdálkodási Főosztály, a Konzuli és Igazságügyi Együttműködési Főosztály, valamint a külképviselet vezetője a
folyamatba épített, előzetes és utólagos vezetői ellenőrzési rendszer (FEUVE) keretében ellenőrzi az utasításban
foglaltak betartását. 4. A díjbevételekkel kapcsolatos tevékenységet és elszámolást az Állami Számvevőszék, és a Kormányzati Ellenőrzési
Hivatal is jogosult ellenőrizni. 7. Záró rendelkezések 1. Jelen utasítás a Hivatalos Értesítőben történő közzétételét követő napon lép hatályba.
2. Jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a 2/2006. (II. 2.) KüM utasítás hatályát veszti.
Budapest, 2010. április 30. Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
2/2019. (I. 17.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2019. január 1. napjától 2019. szeptember 1. napjáig
Hajnal Gabriellát a Nemzeti Alaptanterv megújításáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatkörében eljárva ellátja különösen az alábbi tevékenységeket:
a) a kerettantervek elkészítésének koordinálása, szakértőkkel történő egyeztetése, elfogadásra történő
előkészítése;
b) a Nemzeti Alaptanterv bevezetésének előkészítése, az  arra kijelölt köznevelési intézményekben történő
elindítása, az eredmények függvényében a szükséges korrekciók elvégzése;
c) a Nemzeti Alaptantervhez kapcsolódó tananyagfejlesztés koordinálása, kapcsolattartás az  érintett szakmai
szervezetekkel. 3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 16/2018. (VII. 26.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az oktatásért felelős államtitkár útján a miniszter irányítja.
5. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért díjazásban nem részesül.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
18/2008. (III. 5.) OGY határozata a Kábítószerügyi eseti bizottság tevékenységéről szóló jelentés elfogadásáról.
Az Országgyűlés a Kábítószerügyi eseti bizottság tevékenységéről szóló jelentést elfogadja.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
398/2013. (IX. 26.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. halász Ivánt, a Nemzeti Közszolgálati
Egyetem egyetemi docensét 2013. október 15. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2013. szeptember 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2016. VIII. törvény a Vegyifegyver Tilalmi Szervezet és Magyarország között az OPCW kiváltságairól és mentességeiről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Vegyifegyver Tilalmi Szervezet és Magyarország között az OPCW
(Organisation for the Prohibition of Chemical Weapons – Vegyifegyver Tilalmi Szervezet, a továbbiakban: Szervezet)
kiváltságairól és mentességeiről szóló megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2016. március 1-i ülésnapján fogadta el.
(signatures) A VEGYIFEGYVER TILALMI SZERVEZET ÉS MAGYARORSZÁG KÖZÖTT AZ OPCW KIVÁLTSÁGAIRÓL ÉS
MENTESSÉGEIRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS
Mivel a  vegyifegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról, valamint
megsemmisítéséről szóló Egyezmény VIII. Cikke 48. bekezdése úgy rendelkezik, hogy az  OPCW a  Részes Állam
területén, vagy bármely más joghatósága, illetve ellenőrzése alá tartozó területen élvezi azt a  jogképességet,
továbbá azokat a kiváltságokat és mentességeket, amelyek feladatai ellátásához szükségesek;
Mivel a  vegyifegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról, valamint
megsemmisítéséről szóló Egyezmény VIII. Cikke 49. bekezdése úgy rendelkezik, hogy a  Részes Állam képviselői,
helyettesítőikkel és tanácsadóikkal együtt, a  Végrehajtó Tanácshoz kinevezett képviselők, helyettesítőikkel és
tanácsadóikkal együtt, a  Főigazgató és a  Szervezet személyzetének tagjai olyan kiváltságokat és mentességeket
élveznek, amelyek szükségesek az OPCW-vel kapcsolatos feladataik független ellátásához;
Mivel a  vegyifegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról, valamint
megsemmisítéséről szóló Egyezmény VIII. Cikke 48. és 49. bekezdésein túl, a  Főigazgató és a  Technikai Titkárság
személyzete az ellenőrző tevékenysége során élvezett kiváltságait és mentességeit az Ellenőrzési Melléklet II. Rész B)
Fejezete határozza meg;
Mivel a  vegyifegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról, valamint
megsemmisítéséről szóló Egyezmény VIII. Cikke 50. bekezdése úgy rendelkezik, hogy e jogképességet, kiváltságokat
és mentességeket a Szervezet és a Részes Államok közötti megállapodások határozzák meg;
Ennek megfelelően a Vegyifegyver Tilalmi Szervezet és Magyarország megállapodtak a következőkben:
1. Cikk
MEGHATÁROZÁSOK
Jelen Megállapodás alkalmazásában:
(a) Az „Egyezmény” a vegyifegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról,
valamint megsemmisítéséről szóló 1993. január 13-i Egyezményt jelenti;
(b) az „OPCW” az  Egyezmény VIII. Cikke 1. bekezdésében foglaltak szerint létrehozott Vegyifegyver Tilalmi
Szervezetet jelenti;
(c) a „Főigazgató” az Egyezmény VIII. Cikke 41. bekezdésében hivatkozott Főigazgatót jelenti, illetve hiányában
az ügyvivő Főigazgatót;
(d) az „OPCW tisztviselői” a Főigazgatót és az OPCW Titkársága személyzetének valamennyi tagját jelenti;
(e) a „Részes Állam” jelen Megállapodás Részes Államát jelenti;
(f ) a „Részes Államok” az Egyezmény Részes Államait jelenti;
(g) a „Részes Államok képviselői” a Részes Államok által a Részes Államok Konferenciájára és/vagy a Végrehajtó
Tanácsba vagy az OPCW egyéb üléseire meghatalmazott delegációvezetőket jelenti;
(h) a „szakértők” az  OPCW által engedélyezett megbízásokat személyesen végrehajtó, továbbá az  OPCW
szerveiben dolgozó, vagy annak kérésére bármely formában tanácsadást végző személyeket jelenti;
(i) az „OPCW által összehívott ülések” az  OPCW bármely szervének vagy kiegészítő szervének bármely ülését,
vagy az OPCW által összehívott bármely nemzetközi konferenciát vagy egyéb összejövetelt jelenti;
(j) a „tulajdon” valamennyi, az  OPCW által az  Egyezményben meghatározott feladatai ellátása érdekében
a tulajdonában lévő vagy birtokában álló vagy általa kezelt vagyontárgyat, tárgyi és anyagi eszközt, valamint
az OPCW valamennyi bevételét jelenti;
(k) az „OPCW irattára” az  OPCW vagy bármely hivatalból eljáró tisztviselőjéhez tartozó vagy általa birtokolt
valamennyi felvételt, üzenetváltást, dokumentumot, kéziratot, számítógépes vagy média adatot, fényképet,
filmet, videó és hangfelvételt, vagy bármely más, a  Főigazgató és a  Részes Állam megegyezése alapján
az OPCW irattárának részét képező anyagot jelenti;
(l) az „OPCW helyiségei” az OPCW céljaira használt, épületeket vagy épületrészeket és amennyiben alkalmazható
az  azokhoz tartozó földterületet jelenti, beleértve az  Ellenőrzési Melléklet II. Részének 11. bekezdése
(b) albekezdésében szereplőket.
2. Cikk
JOGKÉPESSÉG
Az OPCW teljes jogi személyiséggel rendelkezik. Különösen jogképességgel rendelkezik:
(a) szerződéskötéshez;
(b) ingó és ingatlan javak megszerzéséhez és az azokkal való rendelkezéshez;
(c) bírósági eljárás kezdeményezéséhez és az abban való részvételhez.
3. Cikk
AZ OPCW KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI 1. Az OPCW és annak bárhol, bárkinek birtokában lévő tulajdona mentesek a joghatóság minden formája alól, kivéve,
ha arról valamely meghatározott esetben az OPCW kifejezetten lemondott. Ugyanakkor ezt úgy kell tekinteni, hogy
a joghatóság alóli mentességről való lemondás nem terjed ki a végrehajtási intézkedések alóli mentességre.
2. Az OPCW helyiségei sérthetetlenek. Az  OPCW bárhol, bárkinél lévő tulajdona mentes házkutatás, igénybevétel,
elkobzás, kisajátítás és a beavatkozás bármely más formája alól, legyen az végrehajtási, közigazgatási, bírósági vagy
törvényhozási jellegű intézkedés.
3. Az OPCW irattára sérthetetlen, bárhol található.
 4. Az OPCW pénzügyi ellenőrzés, szabályozás vagy fizetési moratóriumra vonatkozó korlátozás nélkül:
(a) pénzeszközzel, arannyal és bármilyen anyagi eszközzel rendelkezhet, valamint bármely pénznemben lehet
folyószámlájuk;
(b) az OPCW szabadon átutalhatja pénzeszközeit, értékpapírjait, aranyát és valutáját a  Részes Államba vagy
a Részes Államból, másik országba vagy másik országból, vagy a Részes Állam területén, valamint átválhatja
a birtokában lévő bármely fizetési eszközét bármely más pénznemre.
5. Az OPCW e Cikk 4. bekezdésében foglalt jogainak gyakorlása során a Részes Állam Kormánya által tett kifogásokat
olyan mértékben veszi figyelembe, amennyiben megítélése szerint ilyen kifogásnak az  OPCW érdekeinek sérelme
nélkül helyt adhat.
6. Az OPCW és tulajdona:
(a) mentes minden közvetlen adó alól; mindazonáltal az OPCW magától értetődően nem kéri olyan adók alóli
mentesítését, amelyek nem haladják meg a közüzemi szolgáltatások ellenértékét;
(b) mentes az OPCW hivatalos használatára behozott vagy kivitt tárgyak tekintetében minden behozatali vagy
kiviteli vám, tilalom és korlátozás alól; mindazonáltal magától értetődő, hogy az ilyen mentességgel behozott
árucikkek nem adhatók el a  Részes Államban, kivéve a  Részes Állammal történő megegyezés szerinti
feltételekkel;
(c) mentes kiadványai tekintetében minden behozatali vagy kiviteli vámfizetés, tilalom és korlátozás alól.
 7. Magyarország vonatkozó törvényeivel és jogszabályaival összhangban és az  OPCW, mint kormányközi szervezet
jogállásának sérelme nélkül, az  OPCW jogosult az  Egyezményben foglalt feladatai ellátására szükséges ingó és
ingatlan javak és szolgáltatások árában foglalt jövedéki adó és más adók visszatérítésére.
8. Minden az  OPCW által létrehozott vagy vezetett nyugdíjalap, ha az  OPCW ezt kéri, jogképességgel rendelkezik
a Részes Államban és megilletik az OPCW kiváltságai és mentességei.
4. Cikk
KAPCSOLATTARTÁSRA ÉS KIADVÁNYOKRA VONATKOZÓ KÖNNYÍTÉSEK ÉS MENTESSÉGEK
1. Amennyiben összeegyeztethető olyan nemzetközi szerződéssel, szabályozással és megegyezéssel, amely a  Részes
Államot kötelezi, az  OPCW-t hivatalos érintkezése tekintetében a  Részes Állam területén legalább olyan kedvező
elbánás illeti meg, mint amelyet a  Részes Állam Kormánya a  postai és telekommunikációs közlések elsőbbsége,
díja és illetéke, valamint a sajtó tájékoztatására szánt közlések díjai tekintetében bármely más kormánynak biztosít,
ideértve annak diplomáciai képviseletét is.
2. Nem ellenőrizhető az OPCW hivatalos levelezése és egyéb hivatalos közlései. Az OPCW jogosult rejtjel használatára,
valamint levelezésnek és más hivatalos közlésnek a  diplomáciai futárokkal és csomagokkal azonos kiváltságokat
és mentességeket élvező futár vagy lepecsételt csomagok útján való küldésére és fogadására. E  bekezdés
rendelkezései nem értelmezhetők úgy, hogy azok kizárják a  Részes Állam és az  OPCW közötti megállapodáson
alapuló megfelelő biztonsági óvintézkedések foganatosítását.
3. A Részes Állam elismeri területén az Egyezményben meghatározott célokra az OPCW kiadványok közzétételéhez és
sugárzásához való jogát.
4. Az OPCW-nek szánt, hivatalos közlés, továbbá az  OPCW-től kimenő hivatalos közlés bármilyen módon vagy
formában történik, sérthetetlen. Ez a sérthetetlenség kiterjed többek között a kiadványokra, álló- és mozgóképekre,
videó-, film- és hangfelvételekre, továbbá szoftverekre.
5. Cikk
A RÉSZES ÁLLAMOK KÉPVISELŐI 1. A Részes Államoknak az  OPCW által összehívott ülésekre küldött képviselői, helyetteseik, tanácsadóik, szakértőik
és küldöttségeik titkárai az  őket megillető egyéb kiváltságok és mentességek sérelme nélkül e  tisztségük
gyakorlásának, valamint az  ülés helyszínére való utazásuk és onnan való visszatérésük ideje alatt a  következő
kiváltságokat és mentességeket élvezik:
a) mentesek a letartóztatás és fogva tartás alól;
b) mentesek hivatalos minőségükben tett szóbeli és írásbeli nyilatkozataik és összes egyéb hivatalos
tevékenységük tekintetében a joghatóság minden formája alól; e mentesség ezeket a személyeket azután is
megilleti, miután már nem folytatnak ilyen tevékenységet;
c) valamennyi iratuk, okiratuk és hivatalos anyaguk sérthetetlensége;
d) joguk van rejtjel használatához és iratoknak, levelezésnek és más hivatalos anyagnak futár útján vagy
lepecsételt csomagokban történő küldéséhez és fogadásához;
e) saját személyük és házastársuk a Részes Államban, amelyet tisztségük gyakorlása közben felkeresnek, vagy
amelyen átutaznak, mentes mindennemű a  bevándorlási korlátozás, külföldiek nyilvántartására vonatkozó
szabály, valamint minden állampolgárságon alapuló szolgálati kötelezettségek alól;
f ) a fizetési eszközökre és azok beváltására vonatkozó korlátozások tekintetében ugyanazok a  kedvezmények
illetik meg őket, mint idegen kormányoknak hivatalos küldetésben levő képviselőit;
g) személyes poggyászuk tekintetében ugyanazokat a  mentességeket és kedvezményeket élvezik, mint
a diplomáciai képviseletek megfelelő rangú tagjai.
2. Abban az esetben, ha valamely adó esedékessége az adóalany tartózkodási idejétől függ, azt az időtartamot, amely
alatt az 1. bekezdésben megjelölt személyek feladataik ellátása érdekében tartózkodnak a Részes Állam területén,
a tartózkodási időbe nem lehet beszámítani.
3. Az e  Cikk 1. bekezdésében megjelölt személyeket a  kiváltságok és mentességek nem személyes előnyükre,
hanem az  OPCW-vel kapcsolatos tisztségük független betöltésének biztosítása érdekében illetik meg. Valamennyi
ilyen kiváltságot és mentességet élvező személy köteles minden egyéb vonatkozásban betartani a  Részes Állam
törvényeit és jogszabályait.
4. E Cikk 1. és 2. bekezdésének rendelkezéseit nem lehet alkalmazni a Részes Állam állampolgárára.
6. Cikk
AZ OPCW TISZTVISELŐI 1. Az ellenőrzési tevékenység lefolytatása során a  Főigazgató és a  Titkárság személyzete, továbbá a  szakképzett
szakértők az  Egyezmény Ellenőrzési Melléklete XI. Részének 7. és 8. bekezdésében említett vegyifegyverek
feltételezett használata esetén lefolytatott vizsgálatok során, az  Egyezmény VIII. Cikke 51. bekezdése szerint
részesülnek az  Egyezmény Ellenőrzési Melléklete II. Részének B) fejezetében rögzített kiváltságokban és
mentességekben, vagy az  ellenőrzés alá nem vont Részes Állam területén történő átutazáskor e  személyek
ugyanezen Melléklet II. Részének 12. bekezdésében hivatkozott kiváltságokban és mentességekben részesülnek.
2. Az Egyezmény tárgyához és céljához kapcsolódó más tevékenységek tekintetében az OPCW tisztviselői:
a) mentesek letartóztatás vagy fogva tartás, illetve személyes poggyászuk lefoglalása alól;
b) hivatalos minőségükben tett szóbeli és írásbeli nyilatkozataik és összes egyéb hivatalos tevékenységük
tekintetében a joghatóság alól;
c) biztosított számukra valamennyi, az  Egyezmény hatálya alá tartozó irat, dokumentum és hivatalos anyag
sérthetetlensége;
d) az OPCW által fizetett illetmények és járandóságok tekintetében az ENSZ tisztviselőivel egyező feltételekkel
részesülnek adómentességben;
e) mentesek házastársaikkal együtt a  bevándorlási korlátozások és külföldiekre vonatkozó nyilvántartási
kötelezettség alól;
f ) nemzetközi válság idején házastársaikkal együtt hazatérésük tekintetében ugyanazokat a  kedvezményeket
élvezik, mint a diplomáciai képviseletek megfelelő rangú tagjai;
g) a fizetési eszközök beváltása tekintetében ugyanazokat a  kiváltságokat élvezik, mint a  diplomáciai
képviseletek megfelelő rangú tagjai.
 3. Az OPCW tisztviselői mentesek minden állampolgárságon alapuló szolgálati kötelezettségek alól, feltéve, hogy
ez  a  mentesség a  Részes Állam állampolgárai vonatkozásában azon tisztviselőire korlátozódik, akiket az  OPCW
Főigazgatója által összeállított és a  Részes Állam által jóváhagyott jegyzék név szerint megjelöl. Az  OPCW egyéb
tisztségviselőinek állampolgárságon alapuló szolgálatra történő behívása esetén a Részes Állam az OPCW kérésére
olyan mértékű szolgálati halasztást engedélyez, amely szükséges ahhoz, hogy az  érdemi munka folytatásának
megszakítását elkerüljék.
4. Az e  Cikk 1., 2. és 3. bekezdésekben meghatározott kiváltságok és mentességek mellett az  OPCW Főigazgatóját
saját személye és házastársa tekintetében ugyanazok a  kiváltságok, mentességek, mentesítések és könnyítések
illetik meg, amelyeket a nemzetközi jog értelmében a diplomáciai kiküldöttek és házastársaik élveznek. Ugyanezen
kiváltságok, mentességek, mentesítések és kedvezmények megilletik az OPCW Főigazgatója nevében eljáró vezető
tisztviselőt.
5. A tisztviselőket a kiváltságok és mentességek kizárólag az OPCW érdekében és nem saját személyes előnyükre illetik
meg. Valamennyi ilyen kiváltságokat és mentességeket élvező személy köteles minden tekintetben tiszteletben
tartani a Részes Állam törvényeit és jogszabályait. Az OPCW-nek joga és kötelessége lemondani valamely tisztviselő
mentességéről minden olyan esetben, amikor megítélése szerint a  mentesség az  igazságszolgáltatás menetét
akadályozná és arról az OPCW érdekeinek sérelme nélkül le lehet mondani.
6. Az OPCW a Részes Állam illetékes hatóságaival mindenkor együttműködik az igazságszolgáltatás rendes menetének
megkönnyítése és a rendőrhatósági intézkedések megtartásának biztosítása, valamint az ebben a Cikkben felsorolt
kiváltságokkal, mentességekkel és kedvezményekkel való visszaélések elkerülése érdekében.
7. Cikk
SZAKÉRTŐK 1. A szakértőknek a feladataik ellátásához szükséges mértékben, beleértve e feladatokhoz kapcsolódó utazásuk idejét
is, biztosítani kell az alábbi kiváltságokat és mentességeket:
a) mentesek a letartóztatás és fogva tartás, valamint személyes poggyászuk lefoglalása alól;
b) szóban és írásban tett nyilatkozataik és összes egyéb hivatalos tevékenységük tekintetében mentesek
a  joghatóság minden formája alól; e mentesség ezeket a  személyeket azután is megilleti, miután már nem
gyakorolnak az OPCW részére tisztséget;
c) valamennyi iratuk, okiratuk és hivatalos anyaguk sérthetetlensége;
d) az OPCW-vel való kapcsolattartás érdekében joguk van rejtjel használathoz, valamint iratoknak és
levelezésnek futár útján vagy lepecsételt csomagokban történő fogadásához;
e) fizetési eszközökre és azok beváltására vonatkozó korlátozások tekintetében ugyanazok a  kedvezmények
illetik meg őket, mint idegen kormányoknak hivatalos küldetésben levő képviselőit;
f ) személyes poggyászuk tekintetében ugyanazokat a  mentességeket és kedvezményeket élvezik, mint
a diplomáciai képviseletek megfelelő rangú tagjai.
2. A szakértőket a kiváltságok és mentességek kizárólag az OPCW érdekében és nem saját személyes előnyükre illetik
meg. Valamennyi ilyen kiváltságokat és mentességeket élvező személy köteles minden tekintetben tiszteletben
tartani a Részes Állam törvényeit és jogszabályait. Az OPCW-nek joga és kötelessége lemondani valamely tisztviselő
mentességéről minden olyan esetben, amikor megítélése szerint a  mentesség az  igazságszolgáltatás menetét
akadályozná és arról az OPCW érdekeinek sérelme nélkül le lehet mondani.
8. Cikk
TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁS 1. Az OPCW és az OPCW által létrehozott vagy felügyelete alatt működtetett társadalombiztosítási rendszer hatálya alá
tartozó tisztviselők mentesek a Részes Állam társadalombiztosítási szerveit megillető kötelező hozzájárulások alól.
Ennek megfelelően nem terjed ki rájuk a Részes Állam társadalombiztosítási szabályozásának hatálya.
2. E Cikk 1. bekezdésének rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók az  e  Cikk 1. bekezdésében hivatkozott
személyekkel egy háztartásban élő házastársaikra és eltartott családtagjaikra is, kivéve, ha a Részes Államban nem
az OPCW alkalmazásában állnak, vagy a Részes Államban magánvállalkozók.
9. Cikk
KIVÁLTSÁGGAL VALÓ VISSZAÉLÉS 1. Ha a  Részes Állam úgy véli, hogy e  Megállapodásban biztosított valamely kiváltsággal vagy mentességgel való
visszaélés esete forog fenn, akkor a Részes Állam és az OPCW között egyeztetést kell folytatni annak megállapítására,
hogy történt-e ilyen visszaélés, és ha igen, abban az esetben törekedni kell arra, hogy a visszaélés megismétlődését
megakadályozzák. Ha az  ilyen egyeztetések nem vezetnek a  Részes Állam és az  OPCW számára kielégítő
eredményre, a kiváltsággal vagy mentességgel való visszaélés megállapításának kérdését a 11. Cikk szerinti eljárás
szerint kell rendezni.
2. A 6. és 7. Cikkek hatálya alá tartozó személyeket hivatalos minőségükben kifejtett ténykedésük miatt a Részes Állam
hatóságai nem kényszeríthetik a Részes Állam területének elhagyására. Abban az esetben azonban, ha ilyen személy
hivatalos megbízatása körén kívül eső tevékenysége során követ el visszaélést, a Részes Állam kormánya távozásra
kérheti, amennyiben a  kiutasításra a  külpolitikáért felelős miniszter egyetértésével került sor. Az  egyetértés
megadására csak az OPCW Főigazgatójával való egyeztetés után kerülhet sor. Ha a tisztviselő ellen kiutasítási eljárás
indult, az  OPCW Főigazgatója jogosult az  eljárásban részt venni annak a  személynek a  képviseletében, aki ellen
az eljárás folyik.
10. Cikk
ÚTI OKMÁNYOK ÉS VÍZUMOK 1. A Részes Állam elismeri és elfogadja az OPCW tisztviselői részére az Egyezményhez kapcsolódó feladatok ellátása
érdekében a  különleges OPCW szabályozások alapján kiállított ENSZ úti okmányokat. A  Főtitkár értesíti a  Részes
Államot a vonatkozó OPCW szabályozásokról.
2. A Részes Állam minden szükséges intézkedést megtesz az  5., 6. és 7. Cikkek hatálya alá tartozó személyeknek
–  állampolgárságuktól függetlenül  – a  területére történő belépésének és ott tartózkodásának lehetővé tétele
érdekében, továbbá nem akadályozza őket területe elhagyásában, illetve biztosítja a hivatali feladatuk helyszínére
és onnan történő utazás akadálymentességét, valamint az átutazáshoz szükséges védelmet.
3. Az 5., 6. és 7. Cikkek hatálya alá tartozó személyeknek beutazási és átutazási vízum iránti kérelmét, ha ahhoz
igazolást mellékelt arról, hogy hivatalos minőségben utaznak, a lehető legrövidebb időn belül megvizsgálják annak
érdekében, hogy e személyek hatékonyan elláthassák feladataikat. Az érintett személyek gyors utazását ezen kívül is
megkönnyítik.
4. A Főigazgató, a  Főigazgató-helyettes(ek) és az  OPCW más tisztviselői, akik hivatalos minőségben utaznak,
ugyanazokat az utazási kedvezményeket élvezik, mint a diplomáciai képviseletek megfelelő rangú tagjai.
5. Az ellenőrző tevékenységek lefolytatásához szükséges vízumokat az Egyezmény Ellenőrzési Melléklete II. Részének
B. fejezete10. bekezdése szerint kell kiállítani.
11. Cikk
JOGVITÁK RENDEZÉSE 1. Az OPCW megfelelő eljárásmódot állapít meg:
a) a szerződések tekintetében vagy egyéb magánjogi ügyekben felmerülő jogviták rendezésére, amelyekben
az OPCW félként van érdekelve;
b) azoknak a  jogvitáknak a  rendezésére, amelyekben az  OPCW oly tisztviselője vagy szakértője érdekelt, aki
hivatali állásánál fogva mentességet élvez, ha a  mentességről e  megállapodás 6. Cikk 5. bekezdése vagy
7. Cikk 2. bekezdése szerint nem mondtak le.
2. A Megállapodás értelmezésére vonatkozó minden jogvitát, amely békésen nem rendezhető, bármelyik Fél kérésére
döntéshozatalra egy három választottbíróból álló testület elé kell terjeszteni. Mindkét Fél kijelöl egy választottbírót.
A harmadik választottbírót, egyben a testület elnökét az első két választottbíró választja ki.
3. Amennyiben az  egyik Fél nem jelöl ki választottbírót, és a  másik Fél erre irányuló kérését követően két hónapon
belül nem tett erre irányuló lépéseket, a másik Fél felkérheti a Nemzetközi Bíróság elnökét a kinevezésre.
4. Amennyiben az első két választottbíró a kinevezésüket követő két hónapon belül nem tud megegyezni a harmadik
választottbírót illetően, bármelyik Fél felkérheti a Nemzetközi Bíróság elnökét a kinevezésre.
5. A bíróság tevékenységére az  Állandó Választottbíróság nemzetközi szervezetek és államok részvételével zajló
választottbírósági eljárásokra vonatkozó, nem kötelező erejű választottbírósági szabályzatában előírt eljárást kell
alkalmazni, a jelen Megállapodás hatályba lépésének napján hatályos szövegnek megfelelően.
6. A bíróság egyszerű többséggel dönt. A döntés a Felekre nézve végleges hatályú és kötelező erejű.
12. Cikk
ÉRTELMEZÉS 1. A Megállapodás rendelkezéseit az OPCW vonatkozásában az Egyezmény szerinti hatáskörének figyelembevételével
kell értelmezni.
2. Ezen Megállapodás rendelkezései semmilyen formában nem korlátozhatják vagy sérthetik azokat a  kiváltságokat
és mentességeket, melyeket az  ellenőrző csoport tagjainak az  Ellenőrzési Melléklet II. Rész B) Fejezete, vagy
a  Főigazgatónak és az  OPCW Titkárság személyzetének az  Egyezmény VIII. Cikk 51. bekezdése biztosított. Ezen
Megállapodás rendelkezéseinek hatálya nem szünteti meg és nem csorbítja az  Egyezmény rendelkezéseit, sem
azokat a jogokat és kötelezettségeket, amelyekkel az OPCW egyébként rendelkezik, s amelyeket megszerez, illetve
rá hárulnak.
13. Cikk
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 1. A jelen Megállapodás az azt követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba, amikor a Felek írásban értesítik egymást
a kötelező hatály elismeréséhez szükséges jogi feltételek teljesítéséről.
2. A jelen megállapodás addig marad hatályban, ameddig a Részes Állam az Egyezmény Részes Állama marad.
 3. Az OPCW és a Részes Állam szükség szerint kiegészítő megállapodásokat köthet.
 4. Az OPCW vagy a  Részes Állam kérésére a  jelen megállapodás módosítása érdekében konzultációkat kell tartani.
A módosítást a Felek közös egyetértése alapján megkötött megállapodásba kell foglalni.
Készült Hágában, két példányban, 2015. december 3-án angol nyelven.
Magyarország nevében, Az OPCW nevében,
(aláírások)” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2–3. § a Megállapodás 13. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, valamint a  2–3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter –  annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1/2008. (I. 12.) MNB rendelete a „Teller Ede születésének 100. évfordulója” emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. §-a (1) bekezdésének d) pontja alapján fennálló
jogkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „Teller Ede születésének
100. évfordulója” megnevezéssel 5000 forintos címletű
ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2008. január 16. 2. §
(1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
(2) Az emlékérme előlapján köriratban, fent a
„MAGYAR KÖZTÁRSASÁG”, lent a „BP.” verdejel és a
„2008” verési évszám olvasható. A középmezőben
– Teller Ede munkásságára utalva – az atomenergia felszabadításának leghatékonyabb folyamatát szimbolizáló
motívum, a deuteron-triton fúziós reakció ábrája látható.
Az ábra alatti két vízszintes sorban az „5000” értékjelzés
és a „FORINT” felirat olvasható. Az emlékérme előlapjának képét e rendelet 1. melléklete tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben Teller
Ede portréja látható. Az emlékérme szélén köriratban,
a portrétól balra a „Teller Ede”, jobbra pedig az
„1908–2003” felirat olvasható. A jobb oldali felirat és a
portré között Fritz Mihály tervezőművész mesterjegye
található. Az emlékérme hátlapjának képét e rendelet
2. melléklete tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 10 000 darab készíthető, amelyből
6000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2008. január 16-án lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1798/2014. (XII. 19.) Korm. határozata Ukrajna megsegítését célzó NATO pénzügyi alaphoz történő magyar hozzájárulásról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében a  NATO által
Ukrajna megsegítése céljából felállított a  kibervédelmi képességek fejlesztését célzó pénzügyi alapnak történő
pénzügyi felajánlás fedezetének biztosítása érdekében 31,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2014. évi központi
költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére a Kvtv. 1. melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium
fejezet, 5. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 6. Nemzetközi tagdíjak és európai uniós befizetések alcím,
1. Nemzetközi tagdíjak és kötelező jellegű, önkéntes hozzájárulások jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. december 30. Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2015. január 31.
2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon a  NATO által az  Ukrajnát megsegítő
kibervédelmi képességek fejlesztését célzó pénzügyi alapba történő egyszeri kifizetéséről, és erről tájékoztassa
a  Miniszterelnökséget, a  Nemzetgazdasági Minisztériumot, a  Honvédelmi Minisztériumot, a  Nemzeti Fejlesztési
Minisztériumot, a NATO-t és Ukrajna magyarországi képviseletét.
A kifizetést illetően
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2015. január 15.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes