type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1193/2018. (IV. 4.) Korm. határozata a Pro Arte et Natura Alapítvány támogatása érdekében a XI. Miniszterelnökség és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  Pro Arte et Natura Alapítvány alkotóházának létrehozásával felmerülő költségek biztosítása érdekében
elrendeli a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XI.  Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Fejezeti általános tartalék
alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 13.  Művészeti tevékenységek alcím, 4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok támogatása
jogcímcsoport javára 99 997 260 forint egyszeri átcsoportosítását, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2019. (HK 2.) MH PK parancsa helyettesítésről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 49. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi
parancsot adom ki: 1. A parancs hatálya kiterjed a Magyar Honvédség Parancsnoksága (a továbbiakban: MHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Az MHP Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban: MHP HDMCSF) csoportfőnök, Garas László dandártábornok 2019. február 4. és 2019. február 10. között
szabadságon tartózkodik. távolléte alatt a csoportfőnöki
feladatokat – a személyügyi és pénzügyi területek kivételével – az MHP HDMCSF Műveleti Biztosító Főnökség
főnöke, Tóth Csaba ezredes látja el.
3. Ez a parancs az aláírás napján lép hatályba, és 2019.
február 11-én hatályát veszti.
Korom Ferenc altábornagy s. k.,
MH parancsnok


text:
273/2012. (X. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Fehér Szabolcsot
2012. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. október 18. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
476/B/2003. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmánybírósági határozat utólagos kiegészítésére indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróság 20/2005.
(V. 26.) AB határozatának kiegészítésére, illetve módosítására irányuló indítványt visszautasítja.
1. Az Alkotmánybíróság, az Alkotmánybíróság
20/2005. (V. 26.) AB határozatában (alkotmánybírósági
ügyszám: 476/B/2003. AB határozat; a továbbiakban:
Abh.) megállapította a büntetőeljárásról szóló 1998. évi
XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 360. § (1) bekezdésének alkotmányellenességét és elrendelte annak a határozat
közzététele napjával történő megsemmisítését (határozat
1. pont). Megállapította továbbá, hogy az Országgyűlés alkotmányellenes mulasztást követett el azzal, hogy nem
szabályozta a jogbiztonság és tisztességes eljárás követelményeinek megfelelően azon esetek körét, amikor a másodfokú eljárásban a fellebbezés elintézésének tanácsülésen van helye (határozat 3. pont). Mindemellett azokra az
esetekre vonatkozóan, amelyekben az indítványozók alkotmányjogi panasz keretében támadták a Be. jelzett rendelkezését, kimondta a Be. 360. § (1) bekezdésére vonatkozó alkalmazási tilalmat is. Ezek közé tartozott a jelen
ügy kérelmezőjét érintő, a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei
Bíróság, mint másodfokú bíróság Bf. 671/2003. szám alatt
folyamatban volt ügye is.
2. Jelen ügyben a kérelmező az Abh. kiegészítése, illetve módosítása érdekében fordult az Alkotmánybírósághoz. Beadványa arra irányult, hogy az Alkotmánybíróság
határozat kiegészítése, illetve módosítása keretében, az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a
továbbiakban: Abtv.) 43. § (3) bekezdése alapján rendelje
el a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság, mint másodfokú bíróság Bf. 671/2003. számú határozatával lezárt
büntetőeljárás felülvizsgálatát. Az alkalmazási tilalom kimondását követően, a Be. 406. § (1) bekezdés a) pontja és
(2) bekezdése alapján valóban megindult felülvizsgálati
eljárás ugyanis esetében nem vezetett eredményre és nem
mentesült az elítéltetés hátrányos következményei alól.
3.1. Az Alkotmánybíróság korábbi 72/B/2004. AB határozatában, figyelembe véve az 1105/D/2004 AB végzés
összefoglaló jellegű megállapításait is – hasonló problémakört vizsgálva – a következőket állapította meg:
»Az Alkotmánybíróság főszabályként csak hatályban
lévő jogszabály alkotmányosságát vizsgálja. Ez alól kivétel lehet, ha az eljárás alapja az alkalmazott, de időközben
hatályon kívül helyezett jogszabály alkotmányellenességét állító alkotmányjogi panasz. Ugyanakkor a nem hatályos jogszabály alkotmányellenességének megállapítására
és a jogszabály konkrét esetben való alkalmazhatósága kizárására irányuló alkotmányjogi panasz esetén – az egyéb
törvényi feltételek vizsgálata mellett – vizsgálni kell azt is,
hogy a nem hatályos jogszabály alkotmányellenessége
megállapításának lehet-e az alkotmánysértés kimondásán
túlmenő eljárásjogi következménye (898/D/1999. AB határozat, ABK 2007. január, 72.).
Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint
az alkotmányjogi panasz jogorvoslat, ennek következtében biztosítani kell a jogsérelem orvoslásának lehetőségét.
Az Alkotmánybíróság a 23/1998. (VI. 9.) AB határozatban
megállapította: „az Országgyűlés alkotmányellenes mulasztást követett el azzal, hogy a büntetőeljáráson kívüli eljárásokban nem szabályozta az Alkotmánybíróság által alkotmányellenessé nyilvánított jogszabálynak a konkrét
esetben történő alkalmazhatósága kizárásának eljárásjogi
következményeit.” (ABH 1998, 182.) A büntető ügyek tekintetében tehát az Alkotmánybíróság nem állapított meg
mulasztást, sőt kiemelte, hogy az alkotmányjogi panasz
megalapozottsága esetén a következményeket a törvényalkotó az Abtv. 43. § (3) bekezdésében rendezte (ABH 1998,
182, 186.). E szerint az Alkotmánybíróság elrendeli az alkotmányellenes jogszabály vagy állami irányítás egyéb jogi eszköze alapján jogerős határozattal lezárt büntetőeljárás felülvizsgálatát, ha az elítélt még nem mentesült a hátrányos következmények alól, és az eljárásban alkalmazott
rendelkezés semmisségéből a büntetés, illetőleg intézkedés csökkentése vagy mellőzése, illetőleg a felelősség alóli mentesülés vagy annak korlátozása következne.
Az Alkotmánybíróság az Abtv. 43. §-ának alkotmányosságával összefüggésben a 10/1992. (II. 25.) AB határozatban kifejtette: „A lezárt jogviszonyokba való beavatkozást a törvény csak akkor írja elő, ha azt más, a jogbiztonsággal konkuráló jogállami elv megköveteli. Így az alkotmányos büntetőjog alapelveivel összhangban teszi az
Abtv. 43. § (3) bekezdése kötelezővé jogerősen lezárt büntetőeljárások felülvizsgálatát az elítélt javára. Ez elvileg a
jogbiztonság ellen hat. Az ellentmondást az Abtv. úgy oldja fel, hogy a 43. §-nak ez a rendelkezése csak arra az esetre vonatkozik, ha a büntetés hátrányos következményei
még fennállnak.”(ABH 1992, 72, 75.)
A Be. ugyanakkor az Alkotmánybíróság határozatának
ennél szélesebb körben tulajdonít jogerőt feloldó jelentőséget. A 416. § (1) bekezdés e) pontja alapján felülvizsgálatnak van helye, ha az Alkotmánybíróság a jogerős határozattal befejezett büntetőeljárás felülvizsgálatát elrendelte, feltéve, hogy a terhelt még nem mentesült a büntetett
előélethez fűződő hátrányos következmények alól, vagy a
kiszabott büntetés, illetőleg az alkalmazott intézkedés
végrehajtása még nem fejeződött be, vagy a végrehajthatósága még nem szűnt meg. Az Alkotmánybíróságnak az
Abtv. 43. § (3) bekezdésén alapuló rendelkezése esetében
a legfőbb ügyész hivatalból nyújt be felülvizsgálati indítványt [Be. 417. § (2) bekezdés]. Ezen túlmenően a Be. további – bár szoros határidőhöz kötött – felülvizsgálatot
tesz lehetővé az Alkotmánybíróság határozatára tekintettel. A határozat közlésétől számított hat hónapon belül felülvizsgálatnak van helye akkor is, ha a terhelt már mentesült a büntetett előélethez fűződő hátrányos következmények alól, vagy a büntetés végrehajtása már befejeződött,
illetve végrehajthatósága megszűnt, illetőleg a terhelt már
nem áll az intézkedés hatálya alatt, azonban a büntetőjogi
felelősség megállapítására, a büntetés kiszabására vagy intézkedés alkalmazására olyan büntető jogszabály alapján
került sor, amelynek alkotmányellenességét az Alkotmánybíróság megállapította [416. § (1) bekezdés f) pont és
(2) bekezdés].
Az Alkotmánybíróság határozatán alapuló felülvizsgálati okokkal kapcsolatban a Legfelsőbb Bíróság EBH
2005. 1299. szám alatt tette közzé jogértelmező elvi határozatát, amelyet az Alkotmánybíróság 20/2005. (V. 26.)
AB határozatának 4. pontjában meghatározott, az alkotmányellenesnek ítélt és megsemmisített jogszabály alkal-
mazási tilalmát kimondó rendelkezése (ABH 2005, 202.)
alapján indult eljárásban alakított ki. E szerint: „Az Alkotmánybíróság határozata alapján – egyéb feltételek meglétében – felülvizsgálatnak a büntetőjogi felelősséget vagy a
büntetést, illetve az intézkedést érintő büntető anyagi jogszabály alkotmányellenességének a megállapítása esetén
van helye.” (…)
Az alkotmányjogi panaszok érdemi elbírálása nélkül is
megállapítható, hogy a Be. panaszolt rendelkezései alkotmányellenességének megállapítása, illetve az alkalmazási
tilalom kimondása nem lenne hatással a konkrét büntető
ügyekre. Az indítványozók olyan, már nem hatályos eljárási szabályozás alkotmányosságát kifogásolták, amely
nem hozható közvetlen összefüggésbe az elítélt bűnösségének megállapításával, illetve a büntetés-kiszabással. Ennek következtében az Abtv. 43. § (3) bekezdése alapján az
Alkotmánybíróságnak nincs lehetősége a büntetőeljárás
felülvizsgálatának elrendelésére, illetve az Abtv. 43. §
(4) bekezdése alapján a konkrét esetben való alkalmazhatóság kizárására, minek következtében nincs lehetőség a
Be. 416. § (1) bekezdés e) pontja szerinti felülvizsgálatra.
Az alkotmányjogi panaszok továbbá nem a bűnösség megállapítása alapjául szolgáló büntető anyagi jogszabályt kifogásolták, hanem (…) büntetőeljárási szabályokat.«
(ABH 2007, 1567, 1581.)
3.2. Az Abh-t követően a az Országgyűlés megalkotta a
büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosításáról szóló 2006. évi LI. törvényt, amelynek 152. § (2) bekezdése – az Alkotmánybíróság határozatának megfelelően – módosította a Be. 360. §-át, meghatározva a tanácsülés tartására vonatkozó kritériumokat. Ezzel okafogyottá
vált minden olyan kérelem, amely csupán az alkalmazandó
eljárási forma megválasztására irányuló hiányos szabályozására alapítja az alkotmányossági vizsgálatot.
Az Abh. alapjául szolgáló ügyekben az indítványozók –
így a kérelmező is – kizárólag eljárási jogszabályra, a bíróságok által alkalmazott (alkalmazható) eljárási formát
meghatározó 360. § (1) bekezdésére alapították az alkotmányellenesség megállapítására irányuló kérelmüket. Arra nem hivatkoztak és ilyen következtetés az ügyben nem
is volt levonható, hogy önmagában – az eljárási formának
a tisztességes eljárás követelményeinek megfelelő megváltozásából – minden ügyben automatikus bekövetkezne
az a kedvező helyzet, amely az Abtv. 43. § (3) bekezdése
alkalmazásának feltétele. Éppen ezért az Alkotmánybíróság a határozatában nem erre, hanem a 43. § (4) bekezdésére alapította a konkrét ügyekben az alkalmazási tilalom
kimondását (indokolás 9.5. pont.).
Mindebből megállapíthatóan a határozat kijavításának,
illetve kiegészítésének az Alkotmánybíróság ideiglenes
ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü.
határozat (ABK 2009. január, 3; a továbbiakban: Ügyrend)
51–52. §-aiban foglalt feltételei nem állnak fenn. A kérelmező ugyanis jelen beadványában olyan tárgykörben kérte
az Abh. kijavítását, amely nem része az 51. §-ban rögzített
felsorolásnak. A kijavítás feltételei pedig azért nem állnak
fenn, mert a kérdésben az Alkotmánybíróság az Abh.-ban
érdemben döntött, s kizárólagosan a jogerős határozattal
lezárt büntetőeljárás felülvizsgálatának utólagos elrendelése egyébként sem lehet önálló alkotmányossági vizsgálat
tárgya. Ezért a kérelmet az Ügyrend 29. § d) pont utolsó
fordulata alapján vissza kellett utasítani.
Budapest, 2010. április 27. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
24/2014. (III. 31.) HM utasítása az Európai Unió 2014–2020-as programozási időszak forrásainak tárca szintű tervezésével és felhasználásával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a
következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ), a miniszter
fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézményre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
(2) Az utasítás hatálya nem terjed ki a 2007–2013 programozási időszak keretében elindított, a pályázati tevékenységgel
összefüggő egyes feladatokról szóló 130/2011. (XII. 2.) HM utasítás hatálya alá tartozó projektekre.
2. § A honvédelmi szervezetek az utasításban foglalt feladatokat a HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT)
szakirányításával látják el.
3. § A HM KÁT gondoskodik az Európai Unió által az operatív programok keretében, az Európai Gazdasági Térség és a
Norvég Finanszírozási Mechanizmus, a Svájci-Magyar Együttműködési Program és az egyéb európai uniós alapokból
elérhető források felkutatása és felhasználása érdekében
a) a tárca képviseletéről az uniós programok kidolgozásáért felelős fejezeteket irányító szervezetekkel való
kapcsolattartás során és
b) a források célirányos tervezését, azok jogszerű felhasználását, az ehhez kapcsolódó adminisztrációs
feladatok végrehajtását, a pályázati kritériumoknak történő megfelelőséget biztosító rendszer tárcán belüli
működtetéséről.
4. § A HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztály (a továbbiakban: HM GTSZF) a projektek megvalósításával
kapcsolatban
a) koordinálja a honvédelem területét érintő 3. §-ban meghatározott források befogadásának és felhasználásának
előkészítését, megvalósítását, nyomon követését,
b) az a) pontban meghatározott feladata ellátásához szükséges mértékű szakmai kapcsolatot tart fenn és
koordinációt biztosít az egyes operatív programokért felelős fejezetek képviselőivel,
c) biztosítja, hogy a tárca projekttervei összhangban legyenek az európai uniós és a hazai kormányzati
stratégiákkal,
d) a honvédelmi szervezetek által megküldött jelentések alapján negyedéves rendszerességgel beszámolót
készít a HM KÁT részére a projektek helyzetéről, a projektek előrehaladásáról,
e) előkészíti a projektekkel összefüggésben szükséges tárca szintű jelentéseket, adatszolgáltatásokat,
f ) koordinálja a 3. §-ban meghatározott forrásokból megvalósítani tervezett – nem haderőfejlesztés jellegű –
fejlesztéseket tartalmazó tárca szintű terv (a továbbiakban: EUFT) összeállítását és az 5. § (2) bekezdésében
meghatározott szervezetek együttműködésével a tárgyévet követő év január 20-ig felülvizsgálja annak
tartalmát, valamint összeállítja a terv bontásához igazodó, a megvalósulást bemutató éves jelentést és
g) a projektekkel összefüggő tárcaszintű jelentéseket és adatszolgáltatásokat a HM VPVTHÁT tájékoztatásával
terjeszti fel.
5. § (1) Az utasításban foglalt feladatok szakmai támogatása érdekében EU Forrás Koordinációs Szakértői Munkacsoportot
(a  továbbiakban: munkacsoport) hozok létre, amelynek működését – a HM KÁT által jóváhagyott ügyrend keretei
között – a HM GTSZF vezeti, szervezi és koordinálja.
(2) A munkacsoport tagjai:
a) a HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály,
b) a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály,
c) a HM Humánpolitikai Főosztály,
d) a HM Kontrolling Főosztály,
e) a HM Védelmi Tervezési Főosztály,
f ) a HM Társadalmi Kapcsolatok és Háborús Kegyeleti Főosztály,
g) a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség,
h) a HVK Személyzeti Csoportfőnökség,
i) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség,
j) a HVK Kiképzési Csoportfőnökség,
k) a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH),
l) a HM Védelmi Hivatal,
m) a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum,
n) a KNBSZ,
o) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság és
p) az MH Egészségügyi Központ
delegált állandó szakértői.
(3) A munkacsoportot a HM GTSZF főosztályvezetője negyedévente egyszer, a tárgynegyedév utolsó hónapjában
teljes létszámban összehívja a végrehajtott feladatok bemutatása, a felmerülő feladatok megtárgyalása, a vezetői
összefoglaló jelentések összeállítása érdekében.
(4) A munkacsoport ülésére a HM GTSZF főosztályvezetője a tárgyalandó téma függvényében további szakértőket is
meghívhat.
(5) A munkacsoportba delegált tagok javaslatot tesznek a képviselt szakterületük vonatkozásában, kiemelten a
szabályozással, forrásfelhasználással összefüggő feladatok, valamint az EUFT kialakítása, módosítása, a benne foglalt
fejlesztések végrehajtása kapcsán.
(6) Az utasításban foglalt feladatok folyamatos szakmai támogatását a munkacsoport időszakos ülései és a tárgyalandó
téma függvényében, a HM GTSZF főosztályvezetője által, a munkacsoport állandó delegált tagjai közül kijelölt
szakértőkből álló eseti szakértői csoportok biztosítják.
(7) Eseti szakértői csoport összehívását a témakör miatt kötelezően elvárt tagok megjelölésével, az önkéntes részvételi
lehetőséget valamennyi munkacsoport tag részére biztosítva, a (2) bekezdésben meghatározott szervek, szervezetek
részére kiküldött meghívóval a HM GTSZF főosztályvezetője kezdeményezi.
6. § A projektmenedzsment ideiglenes csoport, amely
a) a projekt zökkenőmentes, ütemezett, határidőre történő végrehajtása,
b) a forrásban részesülő honvédelmi szervezet és a források elszámolására kijelölt HM tárcán kívüli szervezetek
közötti kommunikáció biztosítása,
c) a projekt adminisztrációjának, beszámoló jelentéseinek, kifizetési igényléseinek összeállítása
érdekében működik.
7. § A HM VGH
a) figyelemmel kíséri a 3. §-ban meghatározott források tekintetében releváns támogatási programok keretében
indításra tervezett – az ágazatot érintő – projekteket,
b) a HM fejezet költségvetési szerveinél megvalósuló projektek esetében elláthatja a projektmenedzsment
pénzügyi feladatait, ideértve különösen a kifizetési igénylések, kérelmek, adatszolgáltatások összeállításával
kapcsolatos feladatokat,
c) kapcsolatot tart a megvalósításban részt vevő honvédelmi és egyéb közreműködő szervezetekkel,
d) a honvédelmi szervezetek bedolgozásai alapján tervezi, nyilvántartja és nyomon követi a projektek
megvalósításához előírt önrészhez és az elszámolások átfutási ideje alatt a finanszírozáshoz szükséges
forrásokat,
e) ellátja a 15–16. §-ban meghatározott jelentési feladatokat és
f ) a honvédelmi szervezetek részére történő kiadásig kezeli az uniós pályázatok önrészének a HM fejezet
költségvetésében jóváhagyott előirányzatait. 8. § (1) A honvédelmi szervezetek – saját projektjeik tekintetében – felelősek
a) a projektmenedzsment együttműködésével a projekt teljes körű szakmai megvalósításáért,
b) a projekthez szükséges beszerzések kezdeményezéséért, végrehajtásáért, a kapcsolódó – a hatáskörükbe
tartozó – gazdálkodási, pénzügyi és számviteli feladatok ellátásáért, ideértve különösen a pénzügyi
ellenjegyzést, a kötelezettségvállalást, az érvényesítést, az utalványozást, az előirányzatosítást, számviteli
szabályoknak megfelelő könyvelést, az eszközök bevételezését és a beszámolást,
c) HM VGH kijelölt pénzügyi ügyintézője által a forrás felhasználására vonatkozó elszámolási szabályok szerint
összeállított kifizetési igénylések, kérelmek, adatszolgáltatások összeállításához szükséges alapadatok
biztosításáért és
d) a projekt operatív működéséért, végrehajtásáért, a projektekre vonatkozó előírások és jogszabályok
betartásáért.
(2) A honvédelmi szervezetek a projektmenedzsmenttel együttműködve
a) a HM GTSZF koordinációjával, a HM VGH és az 5. § (2) bekezdésében foglalt szakmai szervezetek segítségével,
felügyeletével előkészítik a projektjavaslatokat, a projektek előkészítéséhez kapcsolódó dokumentumokat,
b) ellátják a projektek előkészítésével, tervezésével, végrehajtásával, nyomon követésével összefüggő
adminisztratív és szervezési feladatokat,
c) javaslatot tesznek a projektek finanszírozásának módjára és ütemezésére, valamint
d) szükség esetén előkészítik és a HM GTSZF útján, a munkacsoport tagok egyidejű tájékoztatásával
kezdeményezik a projektekkel összefüggő állami vezetői döntéseket.
 (3) A honvédelmi szervezetek állományából a szervezet vezetője kapcsolattartó EU referenst (a továbbiakban: EU referens)
jelöl ki. Az EU referens nevét, rendfokozatát, elérhetőségét – első alkalommal az utasítás hatálybalépését követő
15. napig, adatváltozást követően pedig haladéktalanul – megküldi a HM VGH útján a HM GTSZF részére.
(4) A honvédelmi szervezetnél megvalósuló projektek számának és jellegének függvényében a szervezet vezetője
szükség esetén – a felelősségi körükbe tartozó projektek egyértelmű elhatárolása mellett – több EU referenst is
kijelölhet.
(5) Az EU referens a honvédelmi szervezetnél tervezett és folyamatban lévő – kijelölése alapján a feladatkörébe tartozó –
projektek tekintetében
a) a projektekkel összefüggő feladatok vonatkozásában kapcsolatot tart a projektmenedzsmenttel, valamint a
HM VGH kijelölt ügyintézőivel,
b) részt vesz a projektjavaslat és a projekt előkészítő dokumentáció összeállításában és
c) biztosítja a honvédelmi szervezeten belül folyó projektekkel összefüggő adatszolgáltatást a HM VGH részére.
(6) A honvédelmi szervezet a projekt kapcsán a gazdálkodási szabályzatait a projekt sajátosságaira tekintettel
folyamatosan aktualizálja, kiemelt figyelemmel a projekthez kapcsolódó hatás- és jogkörök szerepeltetésére.
9. § A 3. §-ban meghatározott források tervezett felhasználása érdekében a HM GTSZF az 5. § (2) bekezdésében
meghatározott szervezetek együttműködésével összeállítja és felterjeszti az EUFT-t, amely
a) tartalmazza a HM tárca egészére vonatkozó, kiemelten a honvédelmi szervezetek által megvalósítandó
projekteket, a források megjelölését és a projekteknek a források programozási ciklusához illeszkedő bontású
prognosztizált forrásszükségletét,
b) rögzíti az 5. § (2) bekezdésében megjelölt szervezetek közül az egyes projektekhez kijelölt, a szakmai
prioritások felállításáért, a kezdeményezésekben megjelölt technikai specifikációk, megvalósítási tervek
szakmai revíziójáért felelős szakmai szervezetet.
10. § Az EUFT-ben szereplő projektek esetében a honvédelmi szervezet a projekt indulását lehetővé tévő forrás
hozzáférhetővé válásakor – ideértve különösen a pályázati lehetőség megnyílását – pályázati szándékát az EUFT-ben
szereplő hivatkozás megadásával – a HM VGH egyidejű tájékoztatása mellett – jelzi a HM GTSZF részére.
11. § A honvédelmi szervezetek a 9. §-ban meghatározott EUFT-ben nem szereplő fejlesztések esetében az előkészítés alatt
álló projektterveiket, a HM GTSZF útján jóváhagyásra felterjesztik a HM KÁT részére a HM VGH egyidejű tájékoztatása
mellett. A HM GTSZF a HM KÁT által támogathatónak ítélt projektterveket további ügyintézés céljából haladéktalanul
visszaküldi a kezdeményező honvédelmi szervezeteknek.
12. § A projektekkel összefüggő ismert feladatokat és forrásszükségletet, különösen az önrész és az előfinanszírozási
kötelezettségből eredő költségvetési igényt tervezni szükséges. A honvédelmi szervezetek által felterjesztett
és jóváhagyott projekthez szükséges, más forrásból nem biztosítható önrész költségvetési fedezetét a tárca
költségvetésében kell biztosítani.
13. § Amennyiben a projektben való részvételhez külön jogszabály alapján a miniszter írásos támogatása szükséges,
a honvédelmi szervezet a miniszteri támogató nyilatkozatot legalább 8 munkanappal a projekt beadását megelőzően
– a HM GTSZF útján – a HM KÁT-nál kérelmezi. A kérelemhez csatolni kell a projekt rövid leírását, ütemezését és az
önrész tekintetében esetlegesen szükséges költségvetési fedezet rendelkezésre állását igazoló nyilatkozatot.
14. § A pályázatokon a honvédelmi szervezet saját bevétele terhére biztosított önrésszel is részt vehet. Ilyen esetben projekt
indítására vonatkozó döntés előtt kezdeményezi a szükséges előirányzat-módosítást.
15. § A projekt szabályos és ütemterv szerinti megvalósítása érdekében a honvédelmi szervezetek a folyamatban levő
projekt tevékenységről minden negyedév utolsó hónap 10. napjáig jelentést készítenek, és azt megküldik a HM VGH
részére. A beérkező jelentések alapján a HM VGH a HM GTSZF részére összesített adatszolgáltatást állít össze
a projektek előrehaladásáról.
16. § Amennyiben a projekt előrehaladása során probléma merül fel, a projektet megvalósító honvédelmi szervezet és
a HM VGH a problémáról soron kívül a megoldási javaslatait és a potenciális következményeket is részletező jelentést
küld a HM GTSZF útján a HM KÁT részére.
17. § A projekt megvalósításához szükséges igazolásokat, kimutatásokat a megkeresett honvédelmi szervezetek az
illetékességükbe tartozó ügyekben soron kívül állítják ki.
18. § A honvédelmi szervezetek a projekt teljes időszaka alatt, beleértve a fenntartási időszakot is gondoskodnak
a  vonatkozó európai uniós, más nemzetközi, a nemzeti jogszabályok, valamint a támogatási szerződés, támogató
okirat által előírt dokumentálási és iratmegőrzési kötelezettség teljesítéséről.
19. § A források megnyílásához történő igazodás és a rövid határidők megfelelő kezelése érdekében a honvédelmi
szervezetek az utasításban részükre meghatározott adatszolgáltatásokat a szolgálati elöljáró egyidejű tájékoztatása
mellett közvetlenül, jelentéseiket a szolgálati út betartásával terjesztik fel.
20. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) A HM GTSZF az 5. § (2) bekezdésében meghatározott szervek és szervezetek együttműködésével elkészíti a
munkacsoport ügyrendjét és az utasítás hatálybalépését követő 60 napon belül az EUFT-vel együtt a HM SZMSZ-ben
foglaltak alapján, illetve a HM VPVTHÁT útján a HM KÁT részére jóváhagyásra felterjeszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1256/2016. (VI. 6.) Korm. határozata a 2015. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
1. A Kormány
1.1. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) 152. §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a 2015. évi kötelezettségvállalással nem terhelt
költségvetési maradványokból az  I. Országgyűlés fejezet, 24. Nemzeti Választási Iroda címnél keletkezett
1 141 183 ezer forint, a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél keletkezett 102 435 ezer forint
felhasználását;
1.2. az Ávr. 153. §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetnél
keletkezett 1 669 433 ezer forint összegű, 2015. évi kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradvány
2016. június 30-át követő felhasználását;
1.3. a  rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról,
kormányhatározatok módosításáról, továbbá a  2015. évi költségvetési maradványok egy részének
felhasználásáról szóló 1049/2016. (II. 15.) Korm. határozat 1.  pont, 1.3.  alpontjában meghatározottaktól
eltérően úgy dönt, hogy a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetnél keletkezett, 2015. évi
kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványokból 35 964 291 ezer forint felhasználását
engedélyezi;
1.4. a  2015. évi költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról szóló 1174/2016. (IV. 11.)
Korm. határozat 1.  pontjában meghatározottaktól eltérően úgy dönt, hogy a  XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezetnél keletkezett, 2015. évi kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési
maradványokból 5 123 501 ezer forint felhasználását engedélyezi.
2. A  bosznia-hercegovinai és szerbiai árvíz utáni újjáépítés támogatásának finanszírozása érdekében a  rendkívüli
kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról szóló 1590/2014. (X. 21.)
Korm. határozatban a „2016. június 30.” szövegrész helyébe a „2017. június 30.” szöveg lép.
3. A  rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról szóló
1034/2015. (I. 30.) Korm. határozat 2. pontjában a „2016. június 30.” szövegrész helyébe a „2016. június 30., a Keleti
Partnerséghez kapcsolódó fejlesztési programok támogatása Ukrajnában előirányzat javára átcsoportosított
140,0 millió forint tekintetében 2017. június 30.” szöveg lép.
4. A  Kormány egyetért azzal, hogy a  rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzatátcsoportosításról szóló 1557/2015. (VIII. 7.) Korm. határozat (a  továbbiakban: Határozat) 1.  melléklete szerint
– az egyszeri előirányzat-átcsoportosítás összesen összegének változatlanul hagyása mellett – a XVIII. Külgazdasági
és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Nemzetközi fejlesztési együttműködés és
humanitárius segélyezés alcím, 2. Humanitárius segélyezés jogcímcsoport javára a  K3. Dologi kiadások kiemelt
előirányzatra javára átcsoportosított 15,0 millió forint a  K8. Egyéb felhalmozási célú kiadások kiemelt előirányzat
terhére kerüljön felhasználásra és elszámolásra.
5. A Határozatban a „2016. június 30.” szövegrész helyébe a „2017. június 30.” szöveg lép.
6. A  rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról és a  2015. évi
költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról szóló 1100/2016. (III. 1.) Korm. határozat 1.  pontjában
a „2017. január 31.” szövegrész helyébe a „2017. január 31., a  Demokrácia Központ Közalapítvány  –  Tom Lantos
Intézet támogatása előirányzat javára átcsoportosított 80,0 millió forint tekintetében 2017. június 30.” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
199/2003. (XII. 10.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között az állampolgárok utazásának feltételeiről szóló, Kijevben, 2003. október 9. napján aláírt Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között az állampolgárok utazásának feltételeiről szóló, Kijevben, 2003. október 9. napján
aláírt Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
2. § A Megállapodás hivatalos magyar nyelvű szövege a
következő:
,,Megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna Miniszteri
Kabinetje között az állampolgárok utazásának
feltételeiről A Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna Miniszteri
Kabinetje (a továbbiakban: Szerződő Felek)
— tekintettel a Magyar Köztársaság és Ukrajna között
a jószomszédság és az együttműködés alapjairól Kijevben,
az 1991. évi december hó 6. napján aláírt Szerződés rendelkezéseire,
— attól a szándéktól vezérelve, hogy elősegítsék a baráti kapcsolatok fejlődését, a gazdasági, kereskedelmi, műszaki-tudományos, kulturális és más területekre kiterjedő
együttműködés megszilárdítását,
— törekedve arra, hogy a két ország állampolgárainak
utazásait a belső jogszabályaik és nemzetközi kötelezettségvállalásaik adta keretek között a lehető legteljesebb
mértékben megkönnyítsék,
az alábbiakban állapodtak meg: 1. Cikk Az egyik Szerződő Fél államának állampolgárai kizárólag a jelen Megállapodás 1. számú mellékletében felsorolt
érvényes úti okmányok birtokában utazhatnak be, utazhatnak ki, utazhatnak át, illetőleg tartózkodhatnak a másik
Szerződő Fél államának területén.
2. Cikk A Szerződő Felek államainak államhatárai csak a nemzetközi személy- és áruforgalom számára megnyitott határátkelőhelyeken léphetők át.
3. Cikk A jelen Megállapodás alapján beutazó személyek a másik Szerződő Fél állama területén való tartózkodásuk során kötelesek annak jogszabályait betartani.
4. Cikk (1) A jelen Megállapodás 1. számú mellékletében felsorolt, érvényes úti okmányokkal rendelkező magyar állampolgárok vízum nélkül utazhatnak be Ukrajna területére,
és ott az első beutazás időpontjától számított 6 (hat) hónapon belül összesen, legfeljebb 90 (kilencven) napig tartózkodhatnak, átutazhatnak és kiutazhatnak.
A magyar állampolgároknak tanúsítaniuk kell ukrajnai
tartózkodásuk anyagi fedezetét.
(2) A jelen Megállapodás 1. mellékletében felsorolt,
érvényes úti okmányokkal, valamint a Magyar Köztársaság
diplomáciai vagy konzuli képviselete által kiadott vízummal rendelkező ukrán állampolgárok, amennyiben a jelen
Megállapodás eltérően nem rendelkezik, beutazhatnak
a Magyar Köztársaság államának területére és ott a vízumban meghatározott ideig tartózkodhatnak, átutazhatnak
illetve kiutazhatnak.
5. Cikk (1) A Szerződő Felek államának érvényes diplomata
vagy szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgárai a másik
Szerződő Fél államának területére vízum nélkül beutazhatnak, kiutazhatnak, átutazhatnak, és ott legfeljebb a belépéstől számított 90 (kilencven) napig tartózkodhatnak.
(2) Amennyiben az egyik Szerződő Fél államának érvényes diplomata vagy szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgárai 90 (kilencven) napnál hosszabb ideig kívánnak
tartózkodni a másik Szerződő Fél államának területén,
államuk diplomáciai vagy konzuli képviseletének írásos
kérelmére a másik Szerződő Fél Külügyminisztériuma
meghosszabbíthatja az állampolgárok vízummentes tartózkodási idejét.
(3) Az egyik Szerződő Fél államának érvényes diplomata vagy szolgálati útlevéllel rendelkező azon állampolgárai,
akik a másik Szerződő Fél állama területén működő diplomáciai, konzuli vagy kereskedelmi képviselet személyzetének tagjaként vagy olyan nemzetközi szervezetnél dolgoznak, melynek székhelye vagy képviselete a másik Szerződő
Fél államában van, a szolgálatuk időtartama alatt vízum
nélkül utazhatnak be a fogadó Szerződő Fél államának
területére, ott tartózkodhatnak és kiutazhatnak.
(4) A jelen Cikk (3) bekezdését kell alkalmazni az abban
említett személyek szolgálatának időtartamára, a velük
közös háztartásban élő, a diplomáciai kapcsolatokról
Bécsben, 1961. április 18-án aláírt egyezmény, a konzuli
kapcsolatokról Bécsben 1963. április 24-én elfogadott
egyezmény, valamint a Magyar Köztársaság és Ukrajna
között hatályos konzuli egyezmény alapján családtagnak
minősülőkre is, amennyiben azok a Szerződő Felek államának diplomata vagy szolgálati útlevelével rendelkeznek.
6. Cikk Mentesülnek a vízum beszerzésének kötelezettsége alól
Ukrajna azon állampolgárai, akik:
a) a Szerződő Felek között hatályos nemzetközi szerződés alapján, a nemzetközi szerződésben meghatározott
szolgálati célból lépik át a magyar—ukrán államhatárt,
amennyiben érvényes szolgálati célú határátlépési igazolvánnyal rendelkeznek; b) a hatályos magyar—ukrán légügyi egyezmény alapján
üzemeltetett légi járatokon teljesítenek szolgálatot, szolgálatuk időtartamára, amennyiben a jelen Megállapodás 1. számú
melléklete 2. f) pontjában meghatározott érvényes úti okmánnyal és szakszolgálati engedéllyel rendelkeznek;
c) a nemzetközi személy- vagy áruforgalomban részt
vevő tengeri vagy folyami hajók polgári személyzetének
tagjaként teljesítenek szolgálatot, szolgálatuk időtartamára, amennyiben a jelen Megállapodás 1. számú melléklete
2. e) pontjában meghatározott érvényes úti okmánnyal
rendelkeznek;
d) a katasztrófák vagy balesetek során a segély- vagy
mentőcsapatok tagjai, beleértve a segélycsapatokat szállító
légi járatok hajózó személyzetét és kiszolgálóit, valamint
egyéb, tevékenységüket biztosító személyeket.
7. Cikk Az egyik Szerződő Fél államának azon állampolgárai,
akik a másik Szerződő Fél államának területén érvényes
tartózkodási, illetve bevándorlási vagy letelepedési engedéllyel rendelkeznek, a tartózkodási, illetve bevándorlási
vagy letelepedési engedélyt kiadó Szerződő Fél államának
területére érvényes úti okmánnyal vízum nélkül utazhatnak be, és kiutazhatnak.
8. Cikk (1) Ukrajna azon állampolgárai, akik a közös határokon
történő ellenőrzés fokozatos megszüntetéséről szóló,
Schengenben, 1985. június 14-én kelt Egyezményben
(a továbbiakban: Schengeni Egyezmény) részes állam
területére kiadott három hónapot meghaladó időtartamú
érvényes vízummal vagy érvényes tartózkodási vagy letelepedési engedéllyel és a jelen Megállapodás 1. számú mellékletében felsorolt érvényes úti okmánnyal rendelkeznek,
vízum nélkül utazhatnak át a Magyar Köztársaság területén. Ilyen esetben az átutazás időtartama az öt napot nem
haladhatja meg.
(2) Ukrajna azon érvényes magánútlevéllel vagy gyermek úti okmánnyal rendelkező állampolgárai, akik a
Schengeni Egyezményben részes államok területére kiadott érvényes vízummal rendelkeznek, amely a határátlépés időpontjától számítva még több mint 5 (öt) napig
érvényes, úti céljuk országába vízum nélkül utazhatnak át
a Magyar Köztársaság területén. Ilyen esetben az átutazás
időtartama az öt napot nem haladhatja meg.
(3) A Szerződő Felek államainak azon állampolgárai,
akik az állampolgárságuk szerinti államba való hazatérésükhöz szükséges, a jelen Megállapodás 1. számú mellékletének 1. g), illetve 2. h) pontjában meghatározott, érvé
nyes hazatérési igazolvánnyal rendelkeznek, a másik Szerződő Fél államának területén vízum nélkül utazhatnak át.
Az átutazás időtartama a belépéstől számított 3 (három)
napot vehet igénybe.
(4) A jelen Cikk (1) bekezdése a Magyar Köztársaságnak a Schengeni Egyezményhez történő csatlakozása napjával akként módosul, hogy az (1) bekezdésben meghatározott három hónapot meghaladó időtartamú érvényes
vízum vagy érvényes tartózkodási vagy letelepedési engedély a Magyar Köztársaság területére történő beutazásra
és az első beutazás időpontjától számított 6 (hat) hónapon
belül összesen, legfeljebb 90 (kilencven) nap időtartamú
tartózkodásra vagy átutazásra jogosít, amennyiben azt a
Schengeni Egyezmény előírásai alapján adták ki.
9. Cikk (1) Ukrajna állampolgárai a 90 (kilencven) napot meg
nem haladó időtartamú, a Magyar Köztársaság területére
történő beutazásra vonatkozó vízumkérelmet az előírt
adattartalommal, a jelen Megállapodás 2. számú mellékletében meghatározott formában nyújthatják be a Magyar
Köztársaság vízumkiadásra feljogosított diplomáciai vagy
konzuli képviseletén.
(2) A Magyar Köztársaság vízumkiadásra feljogosított
diplomáciai vagy konzuli képviseletei az ukrán állampolgárok részére — az utazás céljától függetlenül — vízum
eljárási díj megfizetése, térítési költségek felszámítása és
meghívólevél bemutatásának kötelezettsége nélkül adják
ki a vízumot. Az ukrán állampolgároknak tanúsítaniuk kell
magyarországi tartózkodásuk anyagi fedezetét.
(3) A benyújtott vízumkérelmet az összes szükséges
okmány beadásától számítva, lehetőség szerint 5 (öt) munkanapon belül bírálják el.
(4) Az (1) bekezdésben megjelölt diplomáciai vagy konzuli képviseletek az alábbi halasztást nem tűrő esetekben
haladéktalanul állítják ki a vízumot:
a) igazolt súlyos vagy gyógyíthatatlan betegségben
szenvedő, ápolásra szoruló családtag látogatása és ellátása
céljából;
b) halaszthatatlan orvosi segítséget igénylő személyek
kérelmére, amennyiben az érintett személy fogadását magyarországi egészségügyi intézmény igazolja;
c) az elhunyt családtag temetésén való részvétel céljából;
d) egyéb rendkívüli esetben. A jelen Cikk és a 10. Cikk (3) bekezdése alkalmazásában
családtag: a házastárs, a leszármazott, az örökbefogadott
gyermek, a nevelt gyermek, a házastárs gyermeke, kiskorú
esetén a szülő, továbbá az érintett személy és házastársa
felmenője, testvére.
(5) Az (1) bekezdésben megjelölt diplomáciai vagy konzuli képviseletek a lehető legrövidebb idő alatt állítják ki a
vízumot a következő személyek részére:
a) a Szerződő Felek közötti kormányközi tárgyalásokon és más megbeszéléseken, minisztériumi, illetve intézmények közötti tárgyalásokon, valamint nemzetközi szervezetek rendezvényein való részvétel céljából a Magyar
Köztársaság területére beutazó hivatalos küldöttségek
tagjai;
b) kétoldalú kormányközi bizottságok és munkacsoportok tagjai, akik e bizottságok és munkacsoportok ülésén való részvétel céljából utaznak be a Magyar Köztársaság területére;
c) igazolt humanitárius akciók, gyermek és ifjúsági csereprogramok résztvevői.
10. Cikk (1) A Magyar Köztársaság vízumkiadásra feljogosított
diplomáciai vagy konzuli képviselete által kiadott, rövid
időtartamú, tartózkodásra jogosító vízum — belső jogszabályaiban foglaltakra figyelemmel — egyszeri vagy többszöri beutazásra jogosít, érvényességének időtartama, a
jelen Cikk (3) bekezdésében meghatározott kivétellel, legfeljebb 1 (egy) év.
(2) Az átutazó vízum arra jogosítja fel birtokosát, hogy
— útban egy harmadik állam területe felé — egy, két,
kivételes esetben több alkalommal átutazzon a Magyar
Köztársaság területén úgy, hogy az áthaladás időtartama
nem haladhatja meg az 5 (öt) napot.
(3) A magyar belső törvényi előírásoknak megfelelően,
legfeljebb 5 (öt) éves érvényességű, többszöri beutazásra
jogosító vízum adható azon ukrán állampolgároknak, akik:
a) a nemzetközi közúti és vasúti személy- és árufuvarozásban résztvevő jármű személyzete;
b) a két állam közötti gazdasági, kulturális, tudományos, oktatási, sport, önkormányzati, egyházi vagy a Szerződő Felek egyéb fontos nemzeti érdekeit szolgáló kapcsolatok fejlesztésében kiemelkedő szerepet játszik;
c) családi kapcsolatainak fenntartása érdekében ezt
kéri, d) a Magyar Köztársaság területén eltemetett hozzátartozóinak sírhelyeit kívánja látogatni, s a sírhely fennállását
az erre illetékes szervezetek által kiállított igazoló okirat
tanúsítja.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott vízumok — megfelelő dokumentumok bemutatása mellett — nyugdíjas
korú személyeknek is kiadhatók.
(5) A Magyar Köztársaság területére a (3) bekezdés
alapján kiadott, többszöri beutazásra jogosító vízum a Magyar Köztársaságnak a Schengeni Egyezményhez való csatlakozása után — érvényességi idején belül — nemzeti
vízumként felhasználható, amely kizárólag a Magyar Köz
társaság területére való belépésre, tartózkodásra és kiutazásra jogosít.
(6) A jelen Cikk (1) és (3) bekezdése alapján kiadott
vízum az első beutazás időpontjától számított 6 (hat) hónapon belül összesen, legfeljebb 90 (kilencven) napos tartózkodásra jogosít.
11. Cikk A jelen Megállapodásban meghatározott feltételek szerinti beutazás a másik Szerződő Fél államának területén
munkavállalásra vagy egyéb jövedelemszerző tevékenységre nem jogosít.
12. Cikk (1) Az egyik Szerződő Fél államának állampolgárai, akik
a másik Szerződő Fél államának területén való tartózkodásuk során elveszítik úti okmányukat, amennyiben az
adott állam belső jogszabályai azt szükségessé teszik, kötelesek az úti okmány elvesztését a tartózkodási állam illetékes hatóságának bejelenteni, amely bizonylatot ad ki az
okirat elvesztéséről.
(2) Az egyik Szerződő Fél azon állampolgára számára,
aki elveszítette úti okmányát, államának diplomáciai vagy
konzuli képviselete a hazatéréshez szükséges új úti okmányt ad ki, amellyel az érintett személy vízum, illetve a
tartózkodási állam illetékes hatóságának további engedélye nélkül elhagyhatja az ország területét.
13. Cikk (1) Bármelyik Szerződő Fél a jelen Megállapodás alkalmazását közbiztonsági, közrendi vagy közegészségügyi
okokból részben vagy egészben felfüggesztheti.
(2) Az (1) bekezdésben szereplő intézkedés bevezetéséről, valamint megszüntetéséről a Szerződő Felek haladéktalanul, diplomáciai úton értesítik egymást.
(3) A Szerződő Felek, az esetleges visszaélések megakadályozása céljából a jelen Megállapodás alkalmazásával és
végrehajtásával kapcsolatos tapasztalataikat szakmai konzultációk keretében rendszeresen értékelik és a szükséges
intézkedéseket egyeztetik.
14. Cikk A jelen Megállapodás egyetlen rendelkezése sem korlátozhatja a Szerződő Felek azon jogát, hogy megtagadja a
másik Szerződő Fél államának állampolgárai beléptetését
vagy tartózkodását saját államának területén, amennyiben
ezt a külföldi állampolgárok beutazására vagy tartózkodására vonatkozó belső jogszabályai előírják.
15. Cikk (1) A Szerződő Felek államainak illetékes hatóságai a
jelen Megállapodás alkalmazása érdekében, annak hatálybalépését megelőzően, diplomáciai úton megküldik egymásnak az érvényben lévő úti okmányok mintapéldányait,
valamint az azok felhasználására vonatkozó információkat.
(2) A Szerződő Felek államainak illetékes szervei tájékoztatják egymást az úti okmányokat vagy felhasználásuk
rendjét érintő bármilyen változásról, legalább 30 (harminc) nappal azok bevezetése előtt, és egyidejűleg megküldik az új úti okmányok mintapéldányait.
16. Cikk (1) A Szerződő Felek, amennyiben az szükséges, a jelen
Megállapodás alkalmazásával és végrehajtásával kapcsolatos tapasztalataikat diplomáciai úton kicserélik és a szükséges intézkedéseket egyeztetik.
(2) A Szerződő Felek a jelen Megállapodást kölcsönös
egyetértéssel módosíthatják és kiegészíthetik, e módosítások és kiegészítések a Szerződő Felek belső jogszabályai
szerint lefolytatott eljárás szerint lépnek hatályba, melynek
eredményéről diplomáciai úton, írásban értesítik egymást.
A jelen Megállapodás módosítása az annak jóváhagyásáról
szóló későbbi diplomáciai jegyzék kézhezvételét követő
30. (harmincadik) napon lép hatályba.
17. Cikk A Jelen Megállapodás rendelkezései nem érintik a Szerződő Felek azon kötelezettségeit, amelyekre hatályos nemzetközi szerződéseik kötelezik őket.
18. Cikk (1) A jelen Megállapodás a Szerződő Felek államainak
belső joga szerint a hatálybalépéshez szükséges eljárások
befejeződése után, 2003. november 1-jén lép hatályba.
A belső jogi eljárások befejeződéséről a Szerződő Felek
diplomáciai úton értesítik egymást.
(2) Amennyiben a belső jogi eljárások 2003. november
1. napjáig nem fejeződnének be, a Megállapodás ezen naptól kezdve ideiglenesen alkalmazásra kerül.
(3) A jelen Megállapodás hatálybalépésével a Magyar
Köztársaság és Ukrajna viszonylatában hatályát veszti a
Magyar Népköztársaság Kormánya és a Szovjet Szocialista
Köztársaságok Szövetségének Kormánya között az állampolgárok kölcsönös vízummentes utazásainak feltételeiről
szóló, Budapesten, 1978. november 24-én aláírt Egyezmény és az azt kiegészítő, Budapesten, 1988. április 20-án
aláírt Jegyzőkönyv.
(4) A jelen Megállapodás ideiglenes alkalmazása időtartamára a (3) bekezdésben említett Egyezmény alkalmazása
felfüggesztésre kerül.
(5) A jelen Megállapodás 2. számú melléklete hatályát
veszti a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozása napján.
(6) A Magyar Köztársaságnak a Schengeni Egyezményhez történő csatlakozása előtt a Szerződő Felek közösen
megvizsgálják a jelen Megállapodás módosításának szükségességét, és megegyeznek a szükséges változtatásokban.
(7) A jelen Megállapodás határozatlan időre szól.
A Megállapodást bármely Szerződő Fél írásban, diplomáciai úton felmondhatja. A Megállapodás a felmondásról
szóló értesítés kézhezvételét követő 60. (hatvanadik)
napon veszti hatályát.
Készült Kijevben, 2003. október hónap 9. napján, két
eredeti példányban, magyar és ukrán nyelven, mindkét
nyelvű szöveg egyaránt hiteles.
(Aláírások) 1. számú melléklet
a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna Miniszteri
Kabinetje között az állampolgárok utazásának feltételeiről
szóló Megállapodáshoz
Érvényes úti okmányok a jelen Megállapodás alkalmazásához: 1. a magyar állampolgárok tekintetében:
a) diplomata-útlevél,
b) külügyi szolgálati útlevél,
c) szolgálati útlevél,
d) hajós szolgálati útlevél,
e) szolgálati célú határátlépési igazolvány,
f) magánútlevél,
g) hazatérési igazolvány (kizárólag a Magyar Köztársa
ságba történő hazatérésre szolgál); 2. az ukrán állampolgárok tekintetében:
a) ukrán állampolgár útlevele,
b) Ukrajna diplomata-útlevele,
c) Ukrajna szolgálati útlevele,
d) gyermek úti okmánya,
e) tengerész igazolvány (hajónapló adatok vagy annak
kivonata megléte esetén),
f) a repülő hajó személyzetének igazolványa (repülési
feladatban meglévő bejegyzés esetén),
g) szolgálati célú határátlépési igazolvány,
h) ukrán hazatérési igazolvány (kizárólag Ukrajnába
történő hazatérésre szolgál). 2. számú melléklet
a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között az állampolgárok utazásának feltételeiről szóló
Megállapodáshoz VÍZUMKÉRELEM A MAGYAR KÖZTÁRSASÁGBA TÖRTÉNŐ BEUTAZÁSHOZ A vízumkérelem formanyomtatványt kizárólag a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna
Miniszteri Kabinetje között az állampolgárok
utazásának feltételeiről szóló Kijevben, 2003. október 9-én aláírt Megállapodás keretében utazók
alkalmazhatják.
Arcfénykép A vízumkérelmet nyomtatott nagybetűkkel
vagy írógéppel, latin betűkkel kell kitölteni.
Az utazás célját, a magyarországi megélhetés és lakhatás meglétét, valamint a családi kapcsolatokat okiratokkal kell igazolni.
A kérelmező (törvényes képviselő) saját kezű aláírása 1. Családi neve: A hatóság tölti ki:
1. A kérelmet átvevő
hatóság megnevezése, kódja:
..........................
..........................
2. Utóneve: 3. Előző vagy leánykori neve: 4. Születési helye:
5. Születési ideje:    év    hó   nap 6. Anyja neve:
7. Állampolgársága: 8. Neme:  férfi  nő 2. A kérelem átvételének ideje:
év hó nap
 9. Állandó lakóhelye: 10. Útlevél típusa:
    magánútlevél tengerészigazolvány gyermek úti okmánya
    egyéb: ........................................................................................................................
3. A kérelem adatbevitelét végző (kód és név)
..........................
..........................
11. Útlevél száma: 12. Útlevél kiállításának helye, kiállító hatóság:
13. Útlevél kiállításának ideje:   év    hó   nap 14. Útlevél érvényességi ideje:   év    hó   nap 4. Az adatbevitel
ideje:
év hó nap ....................................
aláírás 15. Az igényelt vízum típusa:  átutazó  beutazó
16. Beutazások száma:   egyszeri  kétszeri  többszöri 17. A vízumot ..... napi tartózkodásra
  igénylem.
18. Többszöri beutazás esetén a vízum
érvényességi ideje: ....................................... év
19. Az utazás célja: turista látogatás családtag meglátogatása hivatalos üzleti
gyógykezelés személy és árufuvarozás sírhelylátogatás egyéb
 ........................................................................................................................................................... 20. Érkezés ideje:  év  hó nap 21. Távozás ideje:  év  hó nap
22. Az utazás módja:
   repülő gépjármű vonat busz egyéb: ..............................................
23. Átutazás esetén a célország megnevezése: 24. A célországba szóló vízum száma:
25. A célországba szóló vízum érvényessége:  év  hó  nap
26. A meghívó természetes személy vagy jogi személy neve és címe:
  ............................................................................................................................................................
............................................................................................................................................................ 27. Magyarországi szálláshelyének címe: ............................................................................................................................................................ 28. Magyarországi tartózkodása alatt megélhetésének költségeit ki biztosítja?
   Meghívó Utazási iroda Maga a kérelmező
29. A kérelmező útlevelében szereplő vele együtt utazó gyermekei:
Családi név: Utónév: Születési hely: Születési idő: 1. .......................... ...................................... ...................................... ......................................
2. .......................... ...................................... ...................................... ...................................... 3. .......................... ...................................... ...................................... ......................................
30. Volt-e korábban elutasított vízumkérelme? igen nem 31. Kiutasították-e korábban Magyarországról? igen nem
32. Ha kiutasították mikor?   év    hó   nap Kijelentem, hogy a fenti adatok a valóságnak megfelelnek. Tudomásul veszem, hogy a valótlan adatok közlése a
kérelem elutasítását vonja maga után. Tudomásul veszem továbbá, hogy az illetékes magyar hatóság a határátlépéskor,
a magyarországi beutazás és tartózkodás — előttem ismertetett — feltételeit ismételten ellenőrizheti és azok hiánya
esetén a beutazást megtagadhatja.
Kötelezettséget vállalok arra, hogy a vízumban meghatározott tartózkodási idő lejártának napján elhagyom a Magyar
Köztársaság területét.
Kelt: ……………………………………… …… ……………………………………………
aláírás A hatóság tölti ki:
A vízumkérelem  engedélyezve  elutasítva A vízumbélyeg betűjele, sorszáma: ……………………………………… A vízum típusa: …………………………………
A vízum kiállításának dátuma:……………………………………………………………………………………………………
A vízum érvényessége:  év  hó  nap
A vízumban foglalt tartózkodási idő: ……………… nap
Beutazások száma:  egyszeri  kétszeri  többszöri
Megjegyzés:
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
Az elutasítás kelte: ………………………………………………………………………………………………………………
Az elutasítás indoka: ……………………………………………………………………………………………………………
……………………………………………………………………………………………………………………………………’’
3. § (1) Ez a rendelet a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel a kihirdetése napján lép hatályba.
(2) A rendelet 2. §-a a Megállapodás hatálybalépéséhez
szükséges belső jogi eljárások befejeződéséről szóló diplomáciai jegyzékek kicserélésének napján lép hatályba.
(3) A Megállapodás rendelkezéseit — a Megállapodás
18. Cikk (1) és (2) bekezdésére tekintettel — 2003. november 1. napjától ideiglenesen kell alkalmazni. A Megállapodás ideiglenes alkalmazásának időtartamára a Megállapodás 18. Cikk (4) bekezdésére tekintettel a Magyar Köztársaság és Ukrajna viszonylatában a Magyar Népköztársaság
Kormánya és a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetségének Kormánya között az állampolgárok kölcsönös vízummentes utazásainak feltételeiről szóló, Budapesten,
1978. november 24-én aláírt Egyezmény és az azt kiegészítő, Budapesten, 1988. április 20-án aláírt Jegyzőkönyv alkalmazása felfüggesztésre kerül.
(4) A (2) bekezdés szerinti hatálybalépésről szóló közleményt a külügyminiszter a Magyar Közlönyben közzéteszi.
(5) E rendelet végrehajtásáról a belügyminiszter és a
külügyminiszter gondoskodik.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt


text:
1047/2012. (II. 29.) Korm. határozata a Budapesti Kamaraszínház Közhasznú Nonprofit Kft. és a Játékszín Terézkörúti Színház Nonprofit Kft. 2011/2012-es évad befejezéséig történő működéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében a
Budapesti Kamaraszínház Közhasznú Nonprofit Kft. és a Játékszín Terézkörúti Színház Nonprofit Kft. 2011/2012-es
évad befejezéséig történő működéséhez 210,4 millió forintnak a melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a
Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet XLIII. Az állami
vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 2.
Hasznosítással kapcsolatos folyó kiadások alcím, 4. Állami tulajdonú társaságok támogatása jogcímcsoport, 1. Az MNV
Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcím javára és a XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 28. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok támogatása alcím, 2.
Gazdasági társaságok által ellátott kulturális feladatok támogatása jogcímcsoport terhére.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
198/2011. (X. 5.) Korm. rendelete a nyugellátások és a baleseti járadék 2011. novemberi kiegészítéséről.
A Kormány a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 101. § (1) bekezdés f) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: 1. § (1) A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 62. § (3)–(5) bekezdése
alapján a 2011. január 1-jét megelőző időponttól megállapított
a) öregségi nyugdíjban, ideértve a bányásznyugdíjat, a korengedményes nyugdíjat, az egyes művészeti
tevékenységet folytatók öregségi nyugdíját és a szolgálati nyugdíjat,
b) rokkantsági nyugdíjban, c) baleseti rokkantsági nyugdíjban, d) rehabilitációs járadékban,
e) özvegyi nyugdíjban, f) szülői nyugdíjban, g) árvaellátásban,
h) baleseti hozzátartozói nyugellátásban, i) baleseti járadékban, j) mezőgazdasági szövetkezeti öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékban vagy a mezőgazdasági
szakszövetkezeti tagok növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékában,
k) a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított
ellátásban, vagy l) a polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról szóló
1994. évi LXIV. törvény szerinti közszolgálati járadékban részesülő személy részére egyösszegű kifizetést kell folyósítani.
(2) Az egyösszegű kifizetés megilleti a 2010. december 31-ét követő időponttól megállapított
a) rokkantsági nyugdíjban, baleseti rokkantsági nyugdíjban vagy rehabilitációs járadékban részesülő személyt is, ha az
ellátást egy e pontban említett, 2011. január 1-jét megelőző időponttól megállapított másik ellátás megszűnését
követő naptól állapították meg, b) baleseti járadékban részesülő személyt is, ha a baleseti járadékot 2011. január 1-jét megelőző időponttól
megállapított baleseti rokkantsági nyugdíj megszűnését követő naptól állapították meg.
2. § (1) Az egyösszegű kifizetés összege megegyezik a jogosult részére folyósításra kerülő, 1. § szerinti ellátások
2011. november havi összegének 6 százalékával. (2) Az egyösszegű kifizetés megállapítása során az 1. § szerinti ellátásoknak
a) a nem társadalombiztosítási ellátás, b) az egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedésekkel, valamint a semmissé nyilvánított elítéléssel
összefüggésben járó emelés, továbbá a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék,
c) az egyes nyugdíjak felülvizsgálatáról, illetőleg egyes nyugdíjkiegészítések megszüntetéséről szóló 1991. évi
XII. törvény alapján megszüntetett nyugdíjkiegészítés helyébe lépő pótlék
nélküli összegét kell figyelembe venni. (3) Az özvegyi és a szülői nyugdíj megosztása esetén a jogosultakat a folyósított nyugdíjrész alapulvételével
megállapított egyösszegű kifizetés illeti meg. (4) Szociálpolitikai vagy szociális biztonsági egyezmény alapján megállapított nyugellátás esetén a magyar szerződő felet
terhelő nyugdíjrészt, illetve nyugdíjat kell az egyösszegű kifizetés megállapítása során figyelembe venni.
3. § (1) Az egyösszegű kifizetés arányos része illeti meg
a) a 2010. december 31-ét követő időponttól megállapított özvegyi nyugdíjban, szülői nyugdíjban, árvaellátásban
vagy baleseti hozzátartozói nyugellátásban részesülő személyt, ha az elhunyt jogszerző 2011. január 1-jét
megelőző időponttól megállapított nyugellátásban részesült, b) a megszűnt ellátás jogosultját, illetve a jogosult halála esetén a Tny. 83. § (2) bekezdésében meghatározott
személyt, ha az 1. § szerinti ellátásra való jogosultság 2011. évben megszűnik.
(2) Az egyösszegű kifizetés arányos részét úgy kell kiszámítani, hogy a hozzátartozói nyugellátás összegének, illetve
a megszűnt ellátás utolsó havi összegének 0,5 százalékát meg kell szorozni a hozzátartozói nyugellátás, illetve
a megszűnt ellátás 2011. évi folyósítási hónapjainak számával.
4. § (1) Az egyösszegű kifizetést – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a 2011. november havi ellátással egyidejűleg,
hivatalból kell folyósítani. (2) Ha az 1. § szerinti ellátás e rendelet hatálybalépését megelőzően szűnt meg, az egyösszegű kifizetésnek a 3. §
(1) bekezdés b) pontja alapján járó arányos részét a jogosult kérelmére kell folyósítani.
5. § A központi költségvetés a Nyugdíjbiztosítási Alapnak megtéríti
a) a bányásznyugdíj, b) az egyes művészeti tevékenységeket folytatók öregségi nyugdíjra jogosultságáról szóló 5/1992. (I. 13.) Korm.
rendelet szerint az előadóművészek részére megállapított öregségi nyugdíj,
c) a mezőgazdasági szövetkezeti öregségi, munkaképtelenségi és özvegyi járadék, valamint a mezőgazdasági
szakszövetkezeti tagok növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi és özvegyi járadéka,
d) a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított
ellátás, továbbá e) a polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról szóló
1994. évi LXIV. törvény szerint megállapított öregségi nyugdíj, valamint közszolgálati járadék
után járó egyösszegű kifizetés fedezetét és a végrehajtás költségeit.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
134/2011. (VII. 20.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Balogh András
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság bangkoki
nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2010. augusztus 19. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1258/2015. (IV. 24.) Korm. határozata Magyarország képviseletéről a Nemzetközi Beruházási Bank Tanácsában, illetve annak Kormányzótanácsában.
1. A Kormány a  Nemzetközi Beruházási Bank megalapítása tárgyában, Moszkvában, 1970. július 10-én aláírt és
1990. december 20. napján módosított Egyezmény és az  Egyezményhez csatolt Alapszabály, továbbá az  ezek
módosításáról szóló Jegyzőkönyv, valamint a  Jegyzőkönyv részes államává váláshoz kiadott értesítések
kihirdetéséről szóló törvény alapján a  Nemzetközi Beruházási Bank Tanácsában Magyarország képviselőivé
a nemzetközi pénzügyi kapcsolatokért felelős minisztert és az adó- és pénzügyekért felelős államtitkárt jelöli ki.
2. A Nemzetközi Beruházási Bank megalapításáról szóló Egyezmény és a  Bank Alapszabálya módosításáról szóló
Jegyzőkönyv hatálybalépését követően a  nemzetközi pénzügyi kapcsolatokért felelős miniszter kormányzóként,
valamint az  adó- és pénzügyekért felelős államtitkár helyettes kormányzóként képviseli Magyarországot
a Nemzetközi Beruházási Bank Kormányzótanácsában.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1110/2012. (IV. 12.) Korm. határozata a Gazdaságfejlesztési Operatív Program és a Darányi Ignác Vidékfejlesztési Program közötti lehatárolás felülvizsgálatáról.
A Kormány 1. egyetért azzal, hogy a vidéki településeken beruházó nem mezőgazdasági mikrovállalkozások, valamint a
mezőgazdasági termékek feldolgozását (mezőgazdasági termékké) és forgalomba hozatalát célzó nem
mezőgazdasági vállalkozások forráshoz jutásának javítása érdekében kerüljön sor a Gazdaságfejlesztési Operatív
Program és a Darányi Ignác Vidékfejlesztési Program közötti lehatárolási szabályok felülvizsgálatára;
2. az 1. pontban meghatározott cél érdekében felhívja az érintett minisztereket, hogy az Európai Bizottság javaslatának
megfelelően fogalmazzanak meg közös érvrendszert a lehatárolási szabályok felülvizsgálatára;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. április 30.
3. úgy dönt, hogy a 2. pontban meghatározott érvrendszer alapján az érintett miniszterek az Európai Bizottság
bevonásával határozzák meg a felülvizsgálat kereteit és feltételeit;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. június 30.
4. úgy dönt, hogy az Európai Bizottsággal történő egyeztetés függvényében az érintett miniszterek intézkedjenek arról,
hogy a vidéki településeken beruházó nem mezőgazdasági mikrovállalkozások, valamint a mezőgazdasági termékek
feldolgozását (mezőgazdasági termékké) és forgalomba hozatalát célzó nem mezőgazdasági vállalkozások számára is
elérhetővé váljanak a Gazdaságfejlesztési Operatív Program fejlesztési forrásai.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
130/2014. (IV. 3.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Gyulai Gábort 2014. szeptember 17-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. március 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
288/2018. (VII. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bendli Attila
Józsefet a 2018. július 1. napjától 2021. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. június 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
83/2019. (VII. 31.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről és helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 228.  § (2)  bekezdés b)  pontja és 234.  § (1)  bekezdése
alapján – a honvédelmi miniszter javaslatára –
dr. Balogh András Józsefet, a Honvédelmi Minisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2019. augusztus 11-ei hatállyal – felmentem, egyidejűleg
dr. Korom Renátát a Honvédelmi Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2019. augusztus 12-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2016. (HK 3.) HM HPF–HVK SZCSF szakutasítása.  a külső online állásportál használatának
2016. évi feladatairól A szakutasítást az érintettek külön kapják meg.
SZERVEZETI HÍREK A Magyar Honvédség Hadkiegészítő és Központi
Nyilvántartó Parancsnokság
tájékoztatása
a Magyar Honvédség Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokság
Katonai Okmánykezelő Iroda
2016. évi igazgatási szünetének megállapításáról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 49. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, valamint a honvédségi azonosító okmányok kiadására és kezelésére vonatkozó eljárási
szabályokról szóló 26/2015. (VI. 15.) HM utasításban
(a továbbiakban: HM utasítás) 15. § (3) bekezdésében foglaltak maradéktalan végrehajtása érdekében, egyben figyelemmel a közszolgálati tisztviselők munka- és pihenőidejéről, az igazgatási szünetről, a közszolgálati tisztviselőt és a munkáltatót terhelő egyes kötelezettségekről, valamint a távmunkavégzésről szóló 30/2012. (III. 7.) Korm.
rendelet 13–15. §-aiban foglalt igazgatási szünetre vonatkozó rendelkezésekre, a Magyar Honvédség Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokság (a továbbiakban: MH HKNYP) Katonai Okmánykezelő Iroda
2016. évi igazgatási szünetét az alábbiak szerint határozom meg:
Az igazgatási szünet időtartalmát a nyári időszakban öt,
a téli időszakban két egymást követő héten állapítom meg.
Nyári időszakban: 2016. július 18-tól 2016. augusztus
21-ig
Téli időszakban: 2016. december 19-től 2017. január
1-jéig
A 2016. évi igazgatási szünet elrendelését a folyamatos
ügymenet biztosítása és ügyfélszolgáltatás biztosítása
mellett úgy határozom meg, hogy az igazgatási szünet időszakában a honvédségi igazolványok kiállítására vonatkozó határidőt a HM utasítás 15. § (3) bekezdésében foglaltak figyelembevételével kell alkalmazni.
Vanyur Tibor ezredes s. k.,
parancsnok


text:
1227/2018. (IV. 21.) Korm. határozata Sepsiszentgyörgyön megvalósuló egyes beruházásokkal kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért és elkötelezett a) a Sapientia Alapítvány támogatásával a Sepsiszentgyörgyi Művészeti Központ megalapítása érdekében,
b) a  Balassi Intézet Magyarország Kulturális Központja, Sepsiszentgyörgy új épületben történő elhelyezésével,
ennek megvalósítása érdekében tervezési és teljes felújítási fázisra vonatkozóan – a  Bethlen Gábor Alap
közreműködésével – költségvetési támogatás nyújtásával;
2. kinyilvánítja annak szükségességét, hogy a  Sapientia Erdélyi Magyar Tudományegyetem testnevelési kara
Sepsiszentgyörgyön kerüljön megvalósításra;
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy első lépésben gondoskodjon az  1. és 2.  pont szerinti beruházások
előkészítéséhez szükséges források rendelkezésre állásáról a Bethlen Gábor Alap javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében 4. felhívja az érintett minisztereket, hogy az 1. és 2. pontban meghatározott beruházásokhoz szükséges intézkedéseket
tegyék meg.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2018. június 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
111/2014. (IX. 12.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről és helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221.  § (2)  bekezdésének c)  pontja és a  220.  §
(2) bekezdése alapján – a nemzetgazdasági miniszter javaslatára –
dr. Horváth Viktóriát, a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2014. szeptember 8-ai hatállyal – felmentem, és
dr. Ruszinkó Ádámot a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2014. szeptember 9-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
72/2010. (VIII. 30.) ME határozata a regionális államigazgatási hivatalok vezetőinek felmentéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
74. § (2) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva, a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervéről szóló
318/2008. (XII. 23.) Korm. rendelet 5. § (4) bekezdésében foglaltakra figyelemmel a közigazgatási és igazságügyi miniszter
javaslatára
dr. Dombovári Ottót, a Közép-magyarországi Regionális Államigazgatási Hivatal vezetőjét,
dr. Gelencsér Józsefet, a Közép-dunántúli Regionális Államigazgatási Hivatal vezetőjét,
Hoffmanné dr. Németh Ildikót, a Dél-dunántúli Regionális Államigazgatási Hivatal vezetőjét,
dr. Kerekes Editet, az Észak-alföldi Regionális Államigazgatási Hivatal vezetőjét,
dr. Németh Évát, a Nyugat-dunántúli Regionális Államigazgatási Hivatal vezetőjét és
dr. Siket Juditot, a Dél-alföldi Regionális Államigazgatási Hivatal vezetőjét
e munkaköréből – 2010. augusztus 31-ei hatállyal –
felmentem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2016. (III. 5.) MK rendelete a családi otthonteremtési kedvezményre, valamint az otthonteremtési kamattámogatásra vonatkozó reklámok és hirdetések részletes szabályairól.
Az új lakások építéséhez, vásárlásához kapcsolódó támogatásról szóló 16/2016. (II. 10.) Korm. rendelet 80.  §-ában, valamint
a  használt lakás vásárlásához, bővítéséhez igényelhető családi otthonteremtési kedvezményről szóló 17/2016. (II. 10.) Korm.
rendelet 53.  §-ában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm.
rendelet 19/B. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A  hitelintézet köteles a  családi otthonteremtési kedvezményre, illetve az  otthonteremtési kamattámogatásra
vonatkozó reklámjaiban, hirdetéseiben a Függelékben meghatározott formai követelményeket, arculati elemeket és
jelmondatokat alkalmazni.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Rogán Antal s. k.,
 miniszterelnök kabinetfőnöke


text:
1268/2015. (IV. 30.) Korm. határozata egyes közlekedésfejlesztési tárgyú projektjavaslatok támogatásának jóváhagyásáról és akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a) az „M0 útgyűrű 2. sz. főút – 11. sz. főút közötti 2×2 sávos autóút kiépítése az Északi Duna híddal” című,
b) a  KÖZOP-1.5.0-09-11-2014-0011 azonosító számú, „Burkolatmegerősítés, valamint forgalombiztonsági és
környezetvédelmi beavatkozások a  gyorsforgalmi úthálózat forgalomnak leginkább kitett szakaszain” című,
továbbá
c) a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2014-0026 azonosító számú, „Az országos közúthálózaton a  nyomvályúk és felületi
egyenetlenségek megszüntetését célzó, közlekedésbiztonságot, fenntarthatóságot és térségi elérhetőséget
javító program (2007–2011)” című,
egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatokat (a  továbbiakban együtt: projektek)
az 1. melléklet szerint,
2. elfogadja a projektek kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a projektek támogatási szerződéseinek megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont a)  alpontja szerinti nagyprojekt-javaslat
támogatási kérelmének elkészítéséről és az Európai Bizotság részére történő benyújtásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
147/2018. (IV. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Fromm Tünde
Máriát a 2018. április 1. napjától 2021. március 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. március 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1/2012. (I. 26.) NGM rendelete a rendezett munkaügyi kapcsolatok feltételeiről és igazolásának módjáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § m) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. Általános rendelkezések
1. § (1) E rendelet az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50. § (1) bekezdés a) pontjában megjelölt rendezett
munkaügyi kapcsolatok követelményeire, feltételeire és azok igazolásának módjára és eljárási szabályaira vonatkozó
előírásokat állapítja meg. (2) A rendelet hatálya kiterjed
a) a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.),
b) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény,
c) a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény és a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi
LVIII. törvény, d) a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény,
e) a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény,
f) a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény,
g) a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló
2011. évi CLXIV. törvény, h) az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény hatálya alá tartozó
munkáltatóra (a továbbiakban: munkáltató), valamint i) a támogatást nyújtóra
a külön jogszabályban meghatározott, költségvetési támogatás igénylésével kapcsolatos eljárás, valamint a
költségvetési támogatásra vonatkozó jogosultság megállapítása során. 2. § (1) E rendelet alkalmazásában munkáltatón munkavégzés céljából természetes személyt foglalkoztató természetes vagy
jogi személyt, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezetet kell érteni.
(2) Amennyiben a támogatás igénylője helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, önkormányzati költségvetési
szerv, illetve többcélú kistérségi társulás, jogi személyiségű társulás vagy annak költségvetési szerve, úgy a rendezett
munkaügyi kapcsolatok követelményének a támogatás céljától függően, ha
a) a támogatást költségvetési szerv használja fel, vagy a támogatás felhasználása egyértelműen költségvetési
szervet érint, a költségvetési szerv, b) a támogatás felhasználása költségvetési szervet nem érint,
ba) az önkormányzati hivatal, bb) a helyi nemzetiségi önkormányzat székhelye szerinti helyi önkormányzat önkormányzati hivatala vagy
az országos nemzetiségi önkormányzat hivatala, bc) a többcélú kistérségi társulás munkaszervezete,
bd) jogi személyiségű társulás esetén a társulási megállapodásban megjelölt, ennek hiányában a jogi
személyiségű társulás székhelye szerinti helyi önkormányzat önkormányzati hivatala
tekintetében kell teljesülnie. 2. A rendezett munkaügyi kapcsolatok feltételei
3. § (1) Költségvetési támogatás abban az esetben nyújtható az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvényben foglalt
általános szabályokon túlmenően, ha a támogatási igény benyújtója megfelel a rendezett munkaügyi kapcsolatok
e rendeletben meghatározott követelményeinek. (2) Az (1) bekezdésben foglalt feltétel teljesülését nem kell vizsgálni, ha
a) a rendezett munkaügyi kapcsolatok követelménye a támogatás iránti kérelem benyújtója vonatkozásában
munkavállaló foglalkoztatásának hiányában nem értelmezhető, b) a magyarországi foglalkoztatási jogszabályok hatálya a foglalkoztatóra Magyarországon történő foglalkoztatás
hiányában nem terjed ki. 4. § A rendezett munkaügyi kapcsolatok alábbi feltételeinek való megfelelés hiánya esetén, a 6. §-ban foglaltak kivételével,
nem nyújtható támogatás, ha a támogatás igénylőjével szemben
a) az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) 16. § (4) bekezdés a) pontjában vagy 16. §
(4a) bekezdésében, valamint az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló 2010. évi LXXV. törvény 11. §-ában foglalt,
a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítésével összefüggő bejelentési kötelezettség elmulasztása,
b) az Mt. 72. §-ában meghatározott, a munkavállalói jogalanyisággal kapcsolatos életkori feltételekre (ideértve a
gyermekmunka tilalmát is) vonatkozó rendelkezések megsértése, c) jogszabályban, kollektív szerződésben vagy a miniszter által az ágazatra, alágazatra kiterjesztett kollektív
szerződésben megállapított munkabér mértékére és a kifizetés határidejére vonatkozó rendelkezések
megsértése, d) a harmadik országbeli állampolgár da) munkavállalási engedély, illetve EU Kék Kártya, vagy
db) a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény
(a továbbiakban: Harmtv.) szerinti, keresőtevékenység folytatására jogosító engedély (ideértve a magas
szintű képzettséget igénylő munkavállalás és tartózkodás céljából kiállított EU Kék Kártyát is)
nélkül történő foglalkoztatása, e) a munkaerő-kölcsönzésre vonatkozó, az Mt. 193/D. §-a (1) bekezdésének a nyilvántartásba vétellel kapcsolatos
szabályainak megsértése, valamint f) az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény (a továbbiakban:
Ebktv.) alapján az egyenlő bánásmód követelményének megsértése miatt a hatáskörében eljáró illetékes hatóság, vagy bíróság a támogatás igénylésének időpontját megelőző két éven
belül jogerőre emelkedett és végrehajthatóvá vált közigazgatási határozattal, illetőleg jogerős bírósági határozattal
az 5. §-ban meghatározott hátrányos jogkövetkezményt alkalmazott. 5. § A támogatásra való jogosultságot kizárja, ha a támogatás igénylőjét
a) a munkaügyi hatóság a 4. § a)–e) pontokban meghatározott jogsértés elkövetése miatt a munkaügyi ellenőrzésről
szóló 1996. évi LXXV. törvény (a továbbiakban: Met.) szerint munkaügyi bírsággal sújtotta, vagy a központi
költségvetésbe történő befizetésre kötelezte, b) az állami adóhatóság a 4. § a) pontjában meghatározott jogsértés elkövetése miatt az Art. szerinti mulasztási
bírsággal sújtotta, c) az egyenlő bánásmód követelményének érvényesülését ellenőrző hatóság a 4. § f) pontjában meghatározott
jogsértés elkövetése miatt az Ebktv. alapján bírsággal sújtotta, vagy
d) az idegenrendészeti hatóság a Harmtv. szerinti, keresőtevékenység folytatására jogosító engedély hiánya miatt
közrendvédelmi bírsággal sújtotta a 4. § d) pontjában meghatározott esetben,
feltéve, hogy az a)–d) pontokban meghatározott közigazgatási határozat jogerős, vagy ha annak bírósági
felülvizsgálata iránt keresetet indítottak, a bíróság a keresetet elutasította vagy a közigazgatási határozatot
megváltoztató döntést hozott. 6. § (1) A 4. §-ban és az 5. §-ban foglaltaktól eltérően támogatás nyújtható, ha
a) a támogatás iránti kérelmet benyújtó munkáltatóval szemben a 4. § b)–c) és e)–f) pontja szerinti jogsértés
elkövetése miatt az 5. § szerinti jogkövetkezményt alkalmazták, és
b) az a) pontban meghatározott jogsértést megállapító közigazgatási határozat jogerőre emelkedésétől és
végrehajthatóvá válásától számított két éven belül a hatóság a korábbival azonos jogsértés elkövetését nem
állapította meg. (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában több telephellyel rendelkező munkáltató esetében a jogsértést megállapító
közigazgatási határozat jogerőre emelkedésétől és végrehajthatóvá válásától számított két éven belül elkövetett
ismételt jogsértésen az ugyanazon telephelyen kétéves időszakon belül jogerős és végrehajtható határozattal
megállapított azonos jogsértést kell érteni. 3. A támogatásra való jogosultság vizsgálata
7. § (1) A támogató a támogatói okirat kibocsátása, illetve a támogatási szerződés megkötése előtt is köteles ellenőrizni,
hogy a támogatásra való jogosultság feltételei fennállnak-e. (2) A támogatásra való jogosultság megszűnik, a 6. §-ban foglaltakra is figyelemmel, ha
a) a támogatási igény benyújtójával szemben a támogatás igénylése és a támogatói okirat kibocsátása, vagy a
támogatási szerződés megkötése közötti időszakban a 4. §-ban meghatározott jogsértés miatt az 5. § szerinti
jogkövetkezménnyel sújtott, munkaügyi jogsértést megállapító jogerős és végrehajtható közigazgatási, illetőleg
bírósági határozatot hoztak, vagy b) a támogatás igénylése előtt elkövetett jogsértést megállapító közigazgatási határozat a támogatás igénylése és a
támogatói okirat kibocsátása vagy a támogatási szerződés megkötése közötti időszakban emelkedik jogerőre és
válik végrehajthatóvá. (3) A támogatástól eleső munkáltató helyébe – új támogatási döntéssel – a rendezett munkaügyi kapcsolatok
e rendeletben meghatározott feltételeinek megfelelő új munkáltató léphet.
8. § A támogatói okirat kibocsátását vagy a támogatási szerződés megkötését követően jogerőre emelkedett és
végrehajthatóvá vált közigazgatási határozattal megállapított jogsértések, illetve ezeknek a hatóság honlapján a
támogatói okirat kibocsátását vagy a támogatási szerződés megkötését követő nyilvánosságra hozatala a
támogatásra való jogosultságot nem befolyásolja. 9. § (1) A támogatás jogosulatlan igénybevételének minősül, ha a támogatás igénybevételét követően a támogató
tudomására jut, hogy a költségvetési támogatás kedvezményezettje a támogatás igénylésének vagy a támogatói
okirat kibocsátásának, illetve a támogatási szerződés megkötésének időpontjában nem felelt meg a rendezett
munkaügyi kapcsolatok e rendeletben meghatározott feltételeinek. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben a támogató a támogatásra vonatkozó jogszabályban meghatározottak
szerint intézkedik a támogatás visszafizetése érdekében. (3) A (2) bekezdésben foglaltak megfelelően alkalmazandók abban az esetben is, ha a jogsértést megállapító
közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt keresetet indítottak, és a perben hozott jogerős érdemi bírósági
határozat a keresetet elutasította vagy – a közigazgatási határozat jogalapját nem érintve – a hatóság által alkalmazott
hátrányos jogkövetkezmény mértéke tekintetében hozott megváltoztató döntést. 10. § A támogatásra való jogosultság kizárását nem érinti, ha a támogatási igény benyújtója a jogerős közigazgatási
határozatban vagy jogerős bírósági határozattal elbírált közigazgatási határozatban foglalt kötelezettségét az előírt
határidőben vagy határnapon teljesíti. 4. A rendezett munkaügyi kapcsolatok feltételeinek igazolása
11. § (1) A rendezett munkaügyi kapcsolatok feltételei teljesülésének megállapítása alapjául a következő – 13. §-a szerint
készített – iratok szolgálnak: a) a 4. § a)–e) pontjában meghatározott feltételek tekintetében
aa) a munkaügyi hatóság és ab) a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény hatálya alá tartozó munkáltató esetén a bányahatóság
által a Met. alapján nyilvánosságra hozott adatokat tartalmazó, továbbá
b) a 4. § a) pontja tekintetében az állami adóhatóság által az Art. alapján nyilvánosságra hozott adatokat tartalmazó,
és c) a 4. § f) pontjában meghatározott feltétel tekintetében az egyenlő bánásmód követelményének érvényesülését
ellenőrző hatóság által az Ebktv. alapján vezetett nyilvántartásból nyilvánosságra hozott adatokat tartalmazó
irat. (2) A munkáltató a támogatás igénylésével egyidejűleg büntetőjogi felelőssége tudatában arról is nyilatkozik, hogy
vonatkozásában a rendezett munkaügyi kapcsolatoknak a 4. §-ban meghatározott követelményei teljesülnek.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott iratok helyett a rendezett munkaügyi kapcsolatok megállapításának alapjául
a) a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek (a rendőrség, a hivatásos katasztrófavédelmi szerv,
a büntetés-végrehajtási szervezet) és a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok esetében a Belügyminisztérium,
b) a honvédelmi ágazathoz külön jogszabály alapján tartozó munkáltató esetében a Honvédelmi Minisztérium,
által kiállított igazolás szolgál. 5. A rendezett munkaügyi kapcsolatok feltételeinek ellenőrzése
12. § (1) Pályázati úton nyújtott támogatások esetében
a) a támogató, b) a pályázati eljárásban közreműködő, illetve lebonyolító szerv, az olyan támogatási eljárásban, amelynek
lebonyolításában jogszabály felhatalmazása vagy megbízás alapján más szervezet működik közre
a támogatói okirat kibocsátását, illetve a támogatási szerződés megkötését megelőzően a 11. § (1) bekezdésében
meghatározott iratok alapján ellenőrzi azt, hogy a pályázó munkáltató vonatkozásában teljesülnek-e a rendezett
munkaügyi kapcsolatok e rendeletben meghatározott követelményei. (2) A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény hatálya alá tartozó
eljárásban megállapított támogatások esetében a) az eljárás lefolytatására illetékes támogató,
b) a pályázati eljárásban közreműködő, illetve lebonyolító szerv, az olyan támogatási eljárásban, amelynek
lebonyolításában jogszabály felhatalmazása vagy megbízás alapján más szervezet működik közre
a 11. § (1) bekezdésében meghatározott iratok alapján a támogatói okirat kibocsátását, illetőleg a hatósági szerződés
megkötését megelőzően ellenőrzi azt, hogy teljesülnek-e a támogatást igénylő munkáltató vonatkozásában a
rendezett munkaügyi kapcsolatok e rendeletben meghatározott követelményei. 13. § (1) A támogató minden egyes támogatási eljárásban írásban köteles dokumentálni, hogy a Met., az Ebktv., valamint az Art.
rendelkezései szerint nyilvánosságra hozott adatokból ellenőrizte, hogy a támogatás igénylője megfelel a rendezett
munkaügyi kapcsolatok jogszabályban meghatározott követelményének. (2) Az írásbeli dokumentáció tartalmazza a munkaügyi hatóság, az egyenlő bánásmód követelményének érvényesülését
ellenőrző hatóság, valamint az állami adóhatóság honlapján szereplő adatok közül a támogatás iránti kérelmet
benyújtó munkáltatóra vonatkozóan kinyomtatott adatokat tartalmazó iratot. (3) Amennyiben az adatok kinyomtatására bármilyen – különösen technikai – okból nincs lehetőség, a dokumentációnak
tartalmaznia kell a támogatási ügyet döntésre előkészítő ügyintéző hivatalos feljegyzését a támogatás igénylőjére
vonatkozóan a nyilvántartásban szereplő adatokról, a nyilvántartásba való betekintés időpontjáról és arról, hogy
a támogatás igénylőjére vonatkozó adatok kinyomtatására nem volt lehetőség, valamint a készítés dátumát.
A feljegyzést az ügyintéző aláírásával látja el. 6. Átmeneti és záró rendelkezések
14. § A rendelet szabályait a hatálybalépés időpontjában folyamatban lévő támogatási eljárásokban is alkalmazni kell.
15. § (1) E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a rendezett munkaügyi kapcsolatok feltételeinek igazolására alkalmas iratokról szóló 1/2006. (II. 2.)
FMM rendelet. Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
1118/2014. (III. 6.) Korm. határozata a TÁMOP-6.2.7-13/1-2013-0001 azonosító számú [„Nemzeti Egészségügyi Informatikai (e-Egészségügyi) Rendszer bevezetését támogató módszertan-, szolgáltatás-, képzés- és humánerőforrás-fejlesztés” című] projekt akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. elfogadja az  1.  melléklet szerint a  TÁMOP-6.2.7-13/1-2013-0001 azonosító számú, „Nemzeti Egészségügyi
Informatikai (e-Egészségügyi) Rendszer bevezetését támogató módszertan-, szolgáltatás-, képzés- és
humánerőforrás-fejlesztés” című projektjavaslat kiemelt projektként történő nevesítését,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követően azonnal
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök