text:
2012. CLXXXVIII. törvény a köznevelési feladatot ellátó egyes önkormányzati fenntartású intézmények állami fenntartásba vételéről.
Az Országgyűlés a minden gyermek számára azonos esélyeket nyújtó köznevelési rendszer érdekében, a törvényesen és
átláthatóan működő, a közszolgáltatásokat maradéktalanul biztosító állam működési feltételeinek a megteremtése, a köznevelési
feladatellátás szakmai színvonalának emelése, egységessége, valamint a hatékonyabb, költségtakarékosabb intézményfenntartás
érdekében a következő törvényt alkotja.
1. Értelmező rendelkezések 1. § E törvény alkalmazásában
1. egyéb alkalmazott: az intézményben a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 1. számú melléklet Első rész,
További foglalkoztatás a nevelési-oktatási intézményekben alcím 2. pont c) alpontjában meghatározott
foglalkoztatott,
2. funkcionális feladat: a funkciók szerinti munkamegosztás alapján kialakított szervezeti egységek által ellátott
szervi működést szolgáló – nem köznevelési, pedagógiai alapfeladathoz (szakmai feladatellátáshoz) kötődő – az
intézmény üzemeltetési feladataihoz kapcsolódó feladat, különösen a humánpolitikai és
humánerőforrás-gazdálkodási, műszaki, költségvetési gazdálkodási, pénzügyi, ügyviteli, nemzetközi kapcsolatok
lebonyolítására szolgáló, ellenőrzési, koordinációs, saját szervi működtetését szolgáló informatikai és informatikai
rendszerfenntartási, kommunikációs és más kisegítő feladatok, valamint a személyi, tárgyi, műszaki, pénzügyi
feltételek biztosítását szolgáló műveletek,
3. intézmény: a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: Nkt.) 4. § 1. pont c)–q) és
s)–u) alpontja szerinti köznevelési alapfeladatot, valamint a többi tanulóval együtt nevelhető, oktatható sajátos
nevelési igényű tanulók iskolai nevelését-oktatását, kollégiumi ellátását biztosító települési önkormányzat vagy
települési önkormányzati társulás által fenntartott köznevelési intézmény,
4. önkormányzati fenntartó: az intézményt fenntartó települési önkormányzat és települési önkormányzati társulás,
5. technikai dolgozó: a funkcionális feladat ellátására szolgáló munkakörben foglalkoztatott.
2. Az önkormányzati fenntartó által fenntartott intézmény átszervezése és az állami fenntartásba kerülő
intézmény megszüntetése
2. § (1) Az önkormányzati fenntartó 2013. január 1-jei hatállyal módosítja az általa fenntartott települési önkormányzati és
2013. január 1-jétől állami feladattá váló köznevelési alapfeladatot egyaránt ellátó
a) többcélú intézmény,
b) korai fejlesztést és gondozást alapfeladatként ellátó bölcsőde, fogyatékosok ápoló, gondozó otthona és
gyermekotthon
alapító okiratát akként, hogy az intézmény 2013. január 1-jétől kizárólag önkormányzati feladatot lásson el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottakról a képviselő-testület, a közgyűlés vagy a települési önkormányzati társulás
döntéshozó szerve e törvény hatálybalépésétől számított tíz munkanapon belül dönt.
(3) Az önkormányzati fenntartó a (2) bekezdés szerinti döntését haladéktalanul megküldi az Nkt. 79. § (1) bekezdése
szerinti szervnek (a továbbiakban: hivatal) és az állami intézményfenntartó központnak (a továbbiakban: Központ).
A törvényt az Országgyűlés a 2012. november 26-i ülésnapján fogadta el.
(4) Az e § szerinti döntések meghozatala során az intézmény alapfeladatának, szakfeladatának megváltoztatására
vonatkozóan, továbbá ha az (1) bekezdésben foglalt kötelezettség teljesítése miatt az intézmény típusát is meg kell
változtatni, az Nkt. 84. § (3) bekezdése szerinti tilalmat, az Nkt. 83. § (4)–(6) bekezdésében és 84. §
(7)–(8) bekezdésében, továbbá a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 88. § (6) bekezdésében meghatározott
eljárási szabályokat nem kell alkalmazni. Az átszervezés során óvodai csoport, iskolai osztály, kollégiumi csoport nem
szervezhető át, nem szüntethető meg, feladatellátási hely nem szüntethető meg.
(5) Az önkormányzati fenntartó nyilvános pályázat kiírása nélkül adhat intézményvezetői magasabb vezetői megbízást,
ha a többcélú intézmény e törvény szerinti átszervezése miatt szükséges. A megbízás a pályázati eljárás eredményes
befejezéséig, de legfeljebb a 2012/2013. tanév végéig szólhat.
(6) Az (1) bekezdés szerinti kötelezettség nem terheli az önkormányzati fenntartót egységes gyógypedagógiai, konduktív
pedagógiai módszertani intézmény, gyermekotthon intézményegységet magában foglaló többcélú intézmény
fenntartása esetén vagy, ha az intézmény a 2013. január 1-jétől állami köznevelési alapfeladatnak minősülő feladaton
kívül kizárólag a többi gyermekkel együtt nevelhető sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelését látja el.
(7) Az intézményt 2012. december 31-én fenntartó önkormányzati fenntartó javaslatára a szakképzési feladatok
különválasztásával átszervezhető az a középfokú iskola, amely gimnáziumi nevelést-oktatást folytat.
3. § (1) A települési önkormányzati társulás állami köznevelési alapfeladatot 2013. január 1-jétől nem láthat el. A települési
önkormányzati társulás az e bekezdésnek való megfelelés érdekében a 13. § (2) bekezdés a) pontja szerinti
megállapodás megkötéséig módosítja a társulási megállapodást.
(2) A települési önkormányzati társulás tagjai az (1) bekezdésben meghatározott határidőig
a) egymás között elszámolnak a települési önkormányzatnak a 2013. január 1-jétől állami köznevelési
alapfeladatnak minősülő feladat ellátását szolgáló, a települési önkormányzati társulásba – annak létrehozásától
kezdve – bevitt vagyonával és
b) megállapodást kötnek egymással
ba) az általuk fenntartott intézményben foglalkoztatott technikai dolgozók és egyéb alkalmazottak
2013. január 1-jétől történő 7. § (4) és (5) bekezdése szerinti továbbfoglalkoztatásáról és
bb) az európai uniós társfinanszírozású projektekben vállalt kötelezettségek teljesítésének egymás közötti
megosztásáról.
(3) Az e §-ban foglaltak végrehajtása során az Nkt. 84. § (3) bekezdése szerinti tilalmat, az Nkt. 83. § (4)–(6) bekezdésében
és 84. § (7)–(8) bekezdésében, továbbá a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 88. § (6) bekezdésében
meghatározott eljárási szabályokat nem kell alkalmazni az önkormányzati társulás által fenntartott többcélú
intézmény jogutóddal történő megszüntetése esetében, feltéve, hogy a jogutód intézmény az önkormányzati
társulásban részes önkormányzat fenntartásába kerül.
3. Az önkormányzati fenntartású intézmények és a 2013. január 1-jétől állami köznevelési alapfeladatnak
minősülő feladatok állam részéről történő átvétele
4. § (1) Az intézmény 2013. január 1-jével – a Központba történő beolvadással – az állam fenntartásába kerül.
(2) A 2. § (1) bekezdése szerinti esetben közfeladat-ellátás átadására kerül sor 2013. január 1-jével a Központ számára.
(3) Az intézmény (1) bekezdés szerinti beolvadással történő megszűnésének a törzskönyvi nyilvántartásba való
bejegyzése iránt az oktatásért felelős miniszter által 2012. december 15-éig rendelkezésére bocsátott adatok alapján
a kincstár hivatalból intézkedik.
5. § (1) A Központ alapító okiratát az irányító szerve 2013. január 1-jei hatállyal akként módosítja, hogy a 2012. december 31-én
OM azonosítóval rendelkező, beolvadással érintett intézmény és a 2. § (1) bekezdése szerinti esetben a többcélú
intézmény 2013. január 1-jétől állami köznevelési alapfeladatnak minősülő feladatot ellátó intézményegysége
(a továbbiakban: intézményegység) a Központnak az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 7. § (1) bekezdése
szerinti önálló jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egységeként működjön.
(2) A Központ alapító okirata módosításának tényét a hivatalnak bejelenti.
(3) A hivatal a Központnak a 4. § (1) bekezdése szerint beolvadással létrejött önálló jogi személyiséggel rendelkező
szervezeti egységét a jogelőd intézmény OM azonosítójával veszi nyilvántartásba. Az intézményegység azon többcélú
intézmény OM azonosítóját kapja meg, amelynek 2012. december 31-én szervezeti egysége volt. Az önkormányzati
fenntartó 2. § (1) bekezdése szerint átszervezett többcélú intézménye, ha az köznevelési alapfeladatot továbbra is
ellát, új OM azonosítót kap.
6. § (1) A beolvadással érintett intézmény és az intézményegység tekintetében 2013. január 1-jétől a fenntartói jogokat – az
Nkt. 83. § (2) bekezdés a) pontjában foglaltak, valamint a köznevelési intézmény vezetőjének megbízása, kinevezése,
a megbízás visszavonása, a jogviszony megszüntetésének joga kivételével – a Központ gyakorolja.
(2) Az intézmény jogutódja – az (5) és (6) bekezdésben meghatározott kivétellel – a Központ.
(3) Az intézményegység tekintetében a 2013. január 1-jétől állami köznevelési alapfeladatnak minősülő feladatokkal
kapcsolatosan 2013. január 1-jén folyamatban levő ügyekbe, továbbá jogviszonyokba az intézmény helyébe
a Központ lép.
(4) Az intézménynek az Nkt. 76. §-ában meghatározott működtetésével kapcsolatos jogviszonyokból származó jogok és
kötelezettségek – ha az intézményt 2013. január 1-jétől nem a települési önkormányzat működteti – a Központot
2013. január 1-jétől illetik, illetve terhelik.
(5) Ha az intézményt 2013. január 1-jétől a települési önkormányzat működteti, az intézmény működtetésére vonatkozó
jogok és kötelezettségek tekintetében az intézményt működtető települési önkormányzatot vagy az általa e célra
alapított, fenntartott költségvetési szervet vagy gazdasági társaságot kell jogutódnak tekinteni.
(6) Az intézménnyel létesített, valamint a Központ által átvett köznevelési feladatokhoz kapcsolódó óvodai jogviszonyok,
tanulói jogviszonyok, kollégiumi tagsági viszonyok vonatkozásában az önkormányzati fenntartó által fenntartott
intézmény jogutódja a Központ szervezeti egységeként az 5. § (1) bekezdése szerint létrehozott jogi személyiséggel
rendelkező nevelési-oktatási intézmény.
(7) Az intézmény állami fenntartásba kerülése tekintetében és abban az esetben, ha a 3. §-ban foglaltak végrehajtásával
összefüggésben az intézmény fenntartói joga az önkormányzati társulásban részes települési önkormányzat számára
kerül átadásra, nem kell alkalmazni az Nkt. 84. § (3) bekezdésében foglalt fenntartói jog átadására vonatkozó tilalmat,
és a 84. § (7)–(8) bekezdésében, továbbá a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 88. § (6) bekezdésében
meghatározott eljárási szabályokat.
(8) A beolvadó intézmény tekintetében a megszűnés évére vonatkozó beszámoló-készítési, adóügyi és statisztikai
adatszolgáltatási kötelezettséget az önkormányzati fenntartó teljesíti.
4. Az intézményben foglalkoztatott közalkalmazottak és technikai dolgozók továbbfoglalkoztatása,
valamint az önkormányzati fenntartó tulajdonában lévő, az intézmény feladatainak ellátását szolgáló
vagyon használata
7. § (1) A 4. § (1) bekezdése szerinti beolvadás és közfeladat-ellátás átadás – az e törvényben foglalt kivétellel – nem érinti az
intézmény foglalkoztatásában állók közalkalmazotti jogviszonyát, valamint magasabb vezetői, vezetői megbízását.
(2) A Központ foglalkoztatotti állományába kerülnek
a) az intézményben, valamint a 2. § (1) bekezdése szerinti esetben a 2013. január 1-jétől állami köznevelési
alapfeladatnak minősülő feladat ellátására létesített pedagógus-munkakörben, pedagógiai szakértő, pedagógiai
előadó munkakörben, valamint a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 1. számú mellékletében, továbbá az
Nkt. 2013. szeptember 1-jétől hatályos 2. mellékletében felsorolt nevelő- és oktatómunkát közvetlenül segítő
munkakörben, továbbá az alapfeladat ellátására létesített munkakörben foglalkoztatott közalkalmazottak,
b) az intézményben, valamint a 2. § (1) bekezdése szerinti esetben a 2013. január 1-jétől állami köznevelési
alapfeladatnak minősülő feladat ellátásához szükséges működtetési feladatok végzésére foglalkoztatott
technikai dolgozók, ha települési önkormányzat 2013. január 1-jétől az intézményt nem működteti.
(3) A Központ foglalkoztatotti állományába kerülő, nevelési-oktatási intézményben pedagógus-munkakörben, valamint
nevelő- és oktatómunkát közvetlenül segítő munkakörben foglalkoztatott közalkalmazott munkavégzési helye
a 2012/2013. tanítási év végéig nem változtatható.
(4) Ha a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott alkalmazott nem felel meg az Nkt.-ban és a közalkalmazottakról szóló
1992. évi XXXIII. törvény közoktatási intézményekben történő végrehajtásáról rendelkező 138/1992. (X. 8.)
Korm. rendeletben meghatározott képesítési feltételeknek, de a közalkalmazott a képesítési feltételek megszerzése
érdekében megkezdte szakirányú tanulmányait, illetve annak megkezdését legkésőbb a 2013/2014-es tanévtől
vállalja, a képesítés megszerzéséhez szükséges idő leteltét követő tanév megkezdéséig határozott idejű kinevezéssel
foglalkoztatható tovább. Mentesül a képesítés megszerzésének kötelezettsége alól az a közalkalmazott, akinek
a nyugdíjjogosultság eléréséhez szükséges korhatár eléréséig tíz évnél kevesebb ideje van hátra.
(5) Ha az intézményt 2013. január 1-jétől települési önkormányzat működteti, az intézményben 2012. december 31-én
foglalkoztatott technikai dolgozó az intézményt 2012. december 31-én fenntartó önkormányzati fenntartó döntésétől
függően foglalkoztatható tovább azzal, hogy jogviszonyának megszüntetésére a közalkalmazottak jogállásáról szóló
1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) vagy a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény
(a továbbiakban: Mt.) rendelkezései szerint kerülhet sor.
(6) Az intézményben foglalkoztatott, a (2) és (4) bekezdés hatálya alá nem tartozó egyéb alkalmazott az önkormányzati
fenntartó döntésétől függően 2013. január 1-jétől foglalkoztatható tovább azzal, hogy jogviszonyának
megszüntetésére a Kjt. vagy az Mt. rendelkezéseit kell alkalmazni.
(7) A Központ nyilvános pályázat kiírása nélkül adhat intézményvezetői magasabb vezetői megbízást, ha a 4. §
(2) bekezdése szerinti közfeladat-ellátás átadása miatt szükséges. A megbízás a pályázati eljárás eredményes
befejezéséig, de legfeljebb a 2012/2013. tanév végéig szólhat.
(8) Az intézményben vagy az intézményegységben megbízott óraadóval létesített megbízási jogviszonyba 2013. január
1-jén a Központ lép be jogutódként.
8. § (1) Az önkormányzati fenntartó tulajdonában lévő, az intézmény feladatainak ellátását szolgáló ingatlan és ingó vagyon
– ideértve a taneszközöket, továbbá az intézményben lévő egyéb eszközöket, felszereléseket – a 13. § (2) bekezdés
a) pontja szerinti megállapodás alapjául szolgáló leltár szerint
a) a Központ ingyenes használatába vagy
b) ha a települési önkormányzat az intézményt nem működteti 2013. január 1-jét követően, a Központ ingyenes
vagyonkezelésébe
kerül 2013. január 1-jén mindaddig, amíg a köznevelési feladat Központ részéről történő ellátása az adott ingatlanban
meg nem szűnik.
(2) Az (1) bekezdés szerint történő ingyenes használatba vagy ingyenes vagyonkezelésbe vétel esetén a Központ köteles
az önkormányzati erőforrások rendeltetésszerű, racionális használatára.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltakat feladatellátási helyenként kell alkalmazni.
(4) Az (1) bekezdés szerinti ingatlan és ingó vagyon az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 7. §
(1) bekezdése szerinti közhatalmi tevékenységgel azonos megítélés alá esik.
5. Az intézmény fenntartási feladataiban közreműködő közszolgálati tisztviselők és egyéb alkalmazottak
továbbfoglalkoztatása, valamint a fenntartói feladatok ellátásával összefüggő vagyon használata
9. § (1) A Központ foglalkoztatotti állományába kerülhetnek az önkormányzati fenntartó által irányított költségvetési
szerveknél a 2013. január 1-jétől állami köznevelési alapfeladatnak minősülő feladatokkal összefüggésben
a) köznevelési és szakképzési igazgatási feladatokat, valamint az intézmény fenntartásával, irányításával, az
intézménnyel összefüggésben szakmai feladatokat, valamint a fenntartói jogok gyakorlásához és a szakmai
feladatokhoz kapcsolódó funkcionális feladatokat,
b) azon intézmények esetében, amelyek működtetését 2013. január 1-jétől a Központ látja el, az intézmény
működtetését és a működtetéshez kapcsolódó funkcionális feladatokat ellátó köztisztviselők, közalkalmazottak,
munkavállalók, ha – a munkaviszonyban foglalkoztatottak kivételével – megfelelnek a 2012. december 31-én
betöltött munkakörükre vonatkozóan a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvényben
(a továbbiakban: Kttv.) vagy a Kjt.-ben és végrehajtási rendeleteikben meghatározott képesítési előírásoknak.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak nem érintik a járások kialakításáról, valamint egyes ezzel összefüggő törvények
módosításáról szóló törvény alapján a fővárosi és megyei kormányhivatalok és a települési önkormányzatok között
a járási (fővárosi kerületi) hivatalok létrehozása érdekében megkötött megállapodásokban vagy megállapodás
hiányában a fővárosi és megyei kormányhivatal határozatában megnevezett köznevelési igazgatási feladatokat ellátó
köztisztviselőket.
(3) Amennyiben a köztisztviselő, közalkalmazott, munkavállaló a képesítési feltételek teljesítése érdekében megkezdte
szakirányú tanulmányait, vagy annak megkezdését legkésőbb a 2013/2014. tanévtől vállalja, a képesítés
megszerzéséhez szükséges idő leteltét követő tanév megkezdéséig határozott idejű kinevezéssel foglalkoztatható
tovább.
(4) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott köztisztviselők foglalkoztatási jogviszonya a Kttv. alapján kormányzati
szolgálati jogviszonnyá alakul át.
10. § (1) Az önkormányzati fenntartó a 13. § (2) bekezdés a) pontja szerinti megállapodás alapjául szolgáló leltárban
meghatározott mindazon ingó vagyona, továbbá a tankerület székhelye szerinti települési önkormányzat mindazon
ingatlan és ingó vagyona, amely az intézmény fenntartói feladatainak ellátását biztosítja, az átadott feladathoz
igazodó mértékben 2013. január 1-jén a köznevelési feladat ellátásának időtartamára – amennyiben arra a Központnak
a feladatai ellátásához szüksége van – a Központ ingyenes használatába kerülhet.
(2) Amennyiben a tankerület székhelye szerinti településen megyei intézményfenntartó központ működik, a tankerületet
annak ingatlanában kell elhelyezni, ha ez lehetséges. Ha ez akadályba ütközik, a tankerület székhelyének
elhelyezéséről a székhely szerint illetékes települési önkormányzat gondoskodik.
6. A létszámhelyekre, valamint az intézmény és az intézmény fenntartói feladatait szolgáló vagyonra
vonatkozó közös szabályok
11. § A képesítési előírásoknak való megfelelés hiányában át nem vett foglalkoztatottak számát a Központ létszámának
kialakításakor figyelembe kell venni.
12. § (1) Ha a 8. §-ban és a 10. §-ban meghatározott célokat szolgáló vagyon nem az önkormányzati fenntartó tulajdonában,
hanem bérleti vagy más szerződés alapján a használatában van, a Központ a használat időtartama alatt, annak
időtartamára – az erre irányuló nyilatkozata alapján – az önkormányzati fenntartó helyett beléphet a bérleti
szerződésbe.
(2) A Központ a 8. §-ban és a 10. §-ban meghatározott célokat szolgáló ingó vagyon feletti ingyenes használati jogát
– szükség esetén az ingó vagyonelemek fizikai mozgatásával – a tulajdonos települési önkormányzat előzetes
hozzájárulásával jogosult gyakorolni az állam tulajdonában és a Központ vagyonkezelésében lévő bármely
ingatlanban. Az ingó vagyonelem e bekezdés szerinti fizikai mozgatása kizárólag az ingó vagyonelem azonosító
adatainak és az új használati helynek a megjelölésével történhet.
(3) Nem terheli az önkormányzati fenntartót a 8. §-ban és a 10. §-ban meghatározott célokat szolgáló ingatlan ingyenes
használati jogának biztosítására vonatkozó kötelezettség, ha az átvételre kerülő köznevelési feladat ellátásához
megfelelő méretű és állapotú ingatlant ajánl fel az állam használatába és erről a felek megegyeznek.
(4) Ha a 8. §-ban és a 10. §-ban meghatározott célokat szolgáló ingatlanon jelzálogjog áll fenn, a jelzálog jogosultja
kielégítési jogának megnyílta esetén a települési önkormányzat köteles másik, azonos funkciójú, méretű és állapotú
ingatlan ingyenes használatát a Központnak felajánlani. Ha a települési önkormányzat másik ingatlant nem tud
felajánlani, a jelzálogjog jogosultja és a települési önkormányzat között egyezség létrehozását kell megkísérelni
a kielégítési jog gyakorlásának elhalasztásáról.
(5) A Központ az ingyenes használat időtartama alatt – a települési önkormányzatnak címzett nyilatkozata alapján –
lemondhat a vagyon vagy annak egy része használati jogáról.
7. Az intézmények és a fenntartói feladatok ellátását szolgáló ingatlan és ingó vagyon átadás-átvételi
eljárása és a birtokbaadás szabályai
13. § (1) A Központ és az önkormányzati fenntartó az átvételhez kapcsolódó intézkedések végrehajtása során kölcsönösen
együttműködve járnak el.
(2) Az átadás-átvételt
a) az önkormányzati fenntartó képviseletére jogosult személy (a továbbiakban: átadó) és a Központ képviseletében
eljáró, az intézmény székhelye szerint illetékes tankerületi igazgató megállapodásának (a továbbiakban:
megállapodás) legkésőbb 2012. december 15-éig történő megkötésével és
b) a 15. § szerinti jegyzőkönyv felvételével
kell végrehajtani.
(3) Ha a felek között a (2) bekezdés a) pontjában megjelölt határidőig nem jön létre, vagy nem teljeskörűen jön létre
a megállapodás, az oktatásért felelős miniszter 2012. december 20. napjáig határozattal létrehozza a megállapodást,
illetve határozattal dönt a megállapodásban nem rendezett kérdésekről. A határozat ellen fellebbezésnek nincs helye.
A határozat a bírósági felülvizsgálatra tekintet nélkül végrehajtható.
(4) A (3) bekezdés szerinti közigazgatási határozattal (a továbbiakban: közigazgatási határozat) szemben bírósági
felülvizsgálatnak van helye. A bíróság a felülvizsgálati kérelemről peres eljárásban határoz, az eljárásra – a (5) és
(6) bekezdésben foglalt eltérésekkel – a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény XX. Fejezetének
rendelkezéseit kell alkalmazni.
(5) A közigazgatási határozat végrehajtása felfüggesztésének nincs helye. A bíróság a perben soron kívül jár el. A bíróság
a közigazgatási határozatot megváltoztathatja.
(6) Ha az oktatásért felelős miniszter határozatával szembeni felülvizsgálati kérelem benyújtását követően, de a bíróság
döntését megelőzően a felek a megállapodást megkötik, az oktatásért felelős miniszter a megállapodás megkötését
követően a közigazgatási határozatot visszavonja, és erről a bíróságot haladéktalanul írásban értesíti. A közigazgatási
határozat visszavonása esetén a bíróság a pert megszünteti.
14. § (1) A megállapodás alapjául a megállapodás aláírásáig az aláírás napjáig mint fordulónapig felvett és az átadó által
hitelesített vagyonleltár szolgál. A megállapodás aláírását követően az önkormányzati fenntartó a megállapodásban
meghatározott vagyont nem idegenítheti el, nem terhelheti meg, nem adhatja bérbe.
(2) A megállapodásban az átadó az 1. melléklet szerinti teljességi nyilatkozattal felelősséget vállal az általa tett
nyilatkozatok, a közölt adatok, információk és tények, valamint az átadott okiratok és dokumentumok
valóságtartalmáért, teljeskörűségéért és az érdemi vizsgálatra alkalmas voltáért.
(3) A megállapodás megkötéséhez a tankerületi igazgató beszerzi a Központ elnökének egyetértését.
(4) A megállapodás aláírását követően a jegyzőkönyv aláírásáig az intézményvezető felel a felvett és az átadó által
hitelesített vagyonleltárban foglalt vagyonelemek megtartásáért. 15. § A megállapodás alapján a Központ a ténylegesen használatba vagy vagyonkezelésbe vett vagyonról 2013. április 30-áig
a 2. melléklet szerinti jegyzőkönyvet vesz fel.
8. Hazai és európai uniós forrásból társfinanszírozott projektek
16. § (1) Az intézmény és az intézményegység átadás-átvétele során a megállapodásban rendelkezni kell az e törvény
hatálybalépésekor folyamatban levő, az önkormányzati fenntartó vagy a köznevelési intézmény mint projektgazda
(a továbbiakban együtt: jogelőd projektgazda) hazai vagy európai uniós forrásból társfinanszírozott, az intézmény, az
intézményegység szakmai feladatát vagy az átvételre kerülő köznevelési feladatot érintő projektjeinek
(a továbbiakban: projekt), 2013. január 1-jei hatállyal történő átadás-átvételéről.
(2) Azon projektek esetében, amelyekben a projektgazda olyan települési önkormányzat, amely az intézményt 2013.
január 1-jétől működteti, a következő szabályok alkalmazandók:
a) ha a fejlesztés tárgya az intézmény, intézményegység feladatának ellátásához kapcsolódó szakmai
tartalomfejlesztés, a projektgazda jogutódja a Központ,
b) ha a fejlesztés tárgya az intézmény, intézményegység feladatának ellátásához kapcsolódó infrastrukturális
fejlesztés, a projektgazda az intézményt 2013. január 1-jétől működtető települési önkormányzat, azonban
a projekt keretében beszerzett eszközök a Központ ingyenes használatába kerülnek,
c) ha a fejlesztésnek az intézmény, intézményegység feladatának ellátásához kapcsolódó infrastrukturális és
szakmai tartalomfejlesztés egyaránt tárgya, a projektgazda az intézményt 2013. január 1-jétől működtető
települési önkormányzat és a Központ által létrehozott konzorcium, kivéve, ha a Központ lemond a konzorcium
létrehozásáról és nyilatkozatban hozzájárul a projekt megvalósításához, valamint vállalja a projekteredmények
fenntartását. A konzorciumi megállapodás megkötéséig vagy a Központ lemondó nyilatkozatának megtételéig
a települési önkormányzat köteles a projektet folytatni a Központ tájékoztatása mellett.
(3) Azon projektek esetében, amelyekben a projektgazda olyan települési önkormányzat, amely az intézményt 2013.
január 1-jétől nem működteti, a projektgazda jogutódja a Központ, kivéve ha
a) a fejlesztés tárgya részben vagy egészben az intézmény, intézményegység feladatának ellátásához kapcsolódó
infrastrukturális fejlesztés és
b) a Központ és a települési önkormányzat az átadás-átvételi megállapodásban, valamint az Nkt. 74. §
(6a) bekezdése alapján megkötött szerződésben megállapodik abban, hogy a projektgazda továbbra is
a települési önkormányzat, továbbá
c) a Központ nyilatkozatban vállalja a projekteredmények fenntartását.
(4) A jogelőd projektgazda tulajdonán végzett beruházás értékével a felek elszámolnak az átadás-átvételi
megállapodásban, valamint az Nkt. 74. § (6a) bekezdése szerinti szerződésben.
17. § (1) A 2012. december 31-éig többcélú intézményként működő vagy települési önkormányzati társulás által fenntartott
intézmények fejlesztései esetén a 16. § (2) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy ha a többcélú intézmény
2. § (1) bekezdése szerinti átszervezése vagy a települési önkormányzati társulás megszüntetése következtében
a projekt több projektgazdához kerül, azoknak – a 16. § (3) bekezdésében meghatározott kivétellel – konzorciumot kell
létrehozniuk. Nem kell konzorciumot létrehozni, ha a projekt tartalma szétválasztható vagy a Központ lemond
a konzorcium létrehozásáról és nyilatkozatban vállalja a projekteredmények fenntartását.
(2) Ha a többcélú intézmény 2. § (1) bekezdése szerinti átszervezése a támogatást nyújtó állásfoglalása szerint
visszafizetési kötelezettséggel jár, a projektekkel érintett többcélú intézmény nem szervezhető át és nem szüntethető
meg az előírt fenntartási időszak végéig.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetben a projektben részt vevő települési önkormányzat és a Központ – az e törvényben és az
Nkt.-ban foglaltak figyelembevételével – önálló megállapodásban határozzák meg a többcélú intézmény
működtetésével és a nem állami köznevelési alapfeladat ellátásával együtt járó fenntartói feladatok települési
önkormányzat részéről történő ellátását, valamint az ennek fedezetéül szolgáló települési önkormányzati pénzügyi
hozzájárulás mértékét.
18. § (1) A Központ által a 16. § (2) bekezdés a) pontja és (3) bekezdése szerint átvételre kerülő projektek (a továbbiakban:
átvételre kerülő projekt) esetében a Központ az átadás-átvételi megállapodás aláírásától számított harminc napon
belül kezdeményezi a támogatási szerződés módosítását a támogatásban érintett közreműködő szervezetnél.
A módosítási kérelemhez a projekt átadás-átvételi dokumentációját mellékelni kell.
(2) A konzorciumi megállapodásban a részt vevő felek rögzítik a támogatásban részesített projekt megvalósításával
kapcsolatos feladatmegosztást. A konzorciumvezetői feladatokat a projekt átadás-átvételét követően a Központ látja
el abban az esetben, ha a fejlesztésnek az e § alapján a Központ által ellátott tevékenységekre jutó költsége
meghaladja a projekt összköltségének ötven százalékát.
(3) Az átvételre kerülő projektek esetében a jogelőd projektgazda az általa igényelt és a támogató felé el nem számolt és
számlákkal le nem fedett támogatási előleget a projekt átadás-átvételével egyidejűleg átadja a Központ részére.
Konzorcium esetében az átadásra kerülő előleg összegét tevékenységtípusonként szükséges meghatározni.
(4) Az átvételre kerülő projektek esetében a jogelőd projektgazda által vállalt önrészből még meg nem fizetett összeget
a Központ költségvetésében kell megtervezni.
(5) A megállapodás hatálybalépéséig a projektekben vállalt kötelezettségért a jogelőd köteles helytállni a megállapodás
hatálybalépéséig szükséges mértékben.
(6) Ha a projektgazda jogutódja a Központ, a jogelőd projektgazda e törvény hatálybalépésének napjától a módosított
támogatási szerződés hatálybalépésének napjáig a projekt költségvetése terhére a Központ előzetes jóváhagyása
nélkül új kötelezettséget nem vállalhat.
9. A települési önkormányzatok köznevelési feladatellátásra kötött közoktatási megállapodásai
19. § (1) A 2013. január 1-jétől állami köznevelési alapfeladatnak minősülő feladat ellátására a települési önkormányzatnak
nemzetiségi önkormányzattal, nem állami, nem önkormányzati köznevelési intézményfenntartóval kötött közoktatási
megállapodásában vagy köznevelési szerződésében a települési önkormányzat helyébe 2013. január 1-jével
a Központ lép.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jogutódlás a közoktatási megállapodás, köznevelési szerződés 2012. szeptember 30-án
hatályos állapota szerint következik be.
10. A személyi juttatások megfizetésére vonatkozó szabályok 20. § (1) 2013. január 1-jétől a 7. § és a 9. § alapján a Központ foglalkoztatotti állományába tartozó személyek
2012 decemberére járó illetményének, munkabérének és egyéb járandóságának, valamint azok közterhének
megfizetése – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a Központ feladata.
(2) 2013. január 1-jétől a 7. § és a 9. § alapján a Központ foglalkoztatotti állományába tartozó technikai dolgozók
2012 decemberére járó illetményének, munkabérének és egyéb járandóságának, valamint azok közterhének
megfizetése a települési önkormányzat feladata.
(3) Az (1) bekezdés szerinti személyek után járó bérkompenzáció fedezetét az oktatásért felelős miniszter az általa
vezetett minisztérium költségvetési fejezetének terhére biztosítja.
(4) Az (1) és (2) bekezdés szerinti személyek természetes személyazonosító adatait a megállapodásban kell rögzíteni.
A megállapodásban meghatározott személyek körében bekövetkező változás esetén a 2012 decemberére járó
illetmény, munkabér és egyéb járandóság, valamint azok közterhe fedezetének utólagos elszámolása és pénzügyi
rendezése a Központ és a települési önkormányzat között közvetlenül történik.
21. § (1) A 20. § (1) és (2) bekezdése szerinti személyek 2012 decemberére járó illetménye, munkabére és egyéb járandósága,
valamint azok közterhei megfizetéséhez a Központ 2013 januárjára – 2013 március havi visszapótlással – a kincstártól
támogatási keret-előrehozást igényelhet külön indokolás nélkül.
(2) A 20. § (1) bekezdése szerinti személyek 2012 decemberére járó illetménye, munkabére és egyéb járandósága után
fizetendő közteher megfizetése az önkormányzati nettófinanszírozás keretében – a kincstár adatszolgáltatása alapján
– a Központ által 2013. január 18-ai értéknappal fizetési számláján biztosított fedezet terhére történik. A fedezet
meghatározása az intézmény által a 20. § (1) bekezdése szerinti személyek részére 2012 decemberében ténylegesen
megfizetett társadalombiztosítási ellátás figyelembevételével történik.
(3) A Központ (2) bekezdésben meghatározott kötelezettségének elmulasztása esetén a fedezetet 2013. január 21-ét
követően a kincstár a Központ előirányzat-felhasználási keretszámlája terhére, felhatalmazó levél nélkül benyújtott
beszedési megbízással szedi be. A megfizetési késedelemből eredő pótlékok a Központot terhelik.
(4) Ha az intézmény illetményszámfejtése 2012. december 31-én
a) a központosított illetményszámfejtés keretében történik, a bevallási és a befizetési kötelezettséget a kincstár vagy
a kincstárnak az intézmény székhelye szerint illetékes területi szerve technikai adószámán,
b) nem a központosított illetményszámfejtés keretében történik, a bevallási kötelezettséget a települési
önkormányzat, a befizetési kötelezettséget az intézmény adatszolgáltatása alapján a kincstár az intézmény
adószámán teljesíti az állami adóhatóság felé.
(5) A kincstár technikai adószámán 2012. december 31-én nyilvántartott intézmény Központ általi átvétele a biztosítotti
bejelentés szempontjából jogutódlásnak tekintendő.
11. Hatályba léptető rendelkezések 22. § (1) Ez a törvény – a (2)–(3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 24. § (1)–(4) és (7)–(9) bekezdése és a 25. § (1) bekezdése 2013. január 1-jén lép hatályba.
(3) A 2. § (5) bekezdés 2013. január 2-án lép hatályba.
12. Átmeneti rendelkezések 23. § A 2012/2013. tanévben a Központ a kötelező felvételt biztosító iskolába történő utazásról a tanuló lakóhelye szerinti
illetékes települési önkormányzattal kötött megállapodás útján gondoskodik. A Központot terhelik az utaztatásra
szolgáló jármű használatának a tanulók utaztatásával összefüggésben felmerülő költségei. Amennyiben az
önkormányzati fenntartó a tulajdonában álló szállító járműről maga gondoskodott, annak használatát a 2012/2013.
tanév végéig biztosítja.
13. Módosító rendelkezések 24. § (1) Az Nkt. 4. §-a a következő 29a. ponttal egészül ki:
„29a. taneszköz: a nevelési-oktatási intézményben a pedagógiai programban foglaltak alapján és annak
végrehajtására szolgáló szemléltető, a nevelés-oktatás céljait szolgáló pedagógiai szakmai eszköz,”
(2) Az Nkt. 61. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Nevelő-oktató munka – óvodai nevelés, iskolai nevelés és oktatás, kollégiumi nevelés-oktatás, pedagógiai
szakszolgálat keretében gyermekekkel, tanulókkal való pedagógiai célú közvetlen foglalkozás
– pedagógus-munkakörben, az óraadó kivételével, közalkalmazotti jogviszonyban vagy munkaviszonyban látható el.
Pedagógus-munkakör ellátására – az óraadó kivételével – polgári jogi jogviszony nem létesíthető. Az állami
intézményfenntartó központ által fenntartott köznevelési intézményben köznevelési alapfeladat-ellátásra létesített
munkakörben foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyban állnak.”
(3) Az Nkt. 61. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A köznevelési intézményben végzett munka jellegén, természetén nem változtat az a körülmény, hogy
a köznevelési intézménynek ki a fenntartója. Az állami intézményfenntartó központ által fenntartott köznevelési
intézményben az e törvényben foglalt kivétellel a munkáltatói jogokat az állami intézményfenntartó központ vezetője
gyakorolja. Az állami intézményfenntartó központ által fenntartott köznevelési intézmény vezetője az állami
intézményfenntartó központ által az adott köznevelési intézményben alkalmazottak felett a helyi munkaszervezéssel
összefüggő egyes átruházott munkáltatói jogokat gyakorol.”
(4) Az Nkt. 69. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A köznevelési intézmény vezetője)
„b) önálló költségvetéssel nem rendelkező intézmény vezetője kivételével gyakorolja a munkáltatói jogokat
a köznevelési intézményben foglalkoztatottak felett,”
(5) Az Nkt. 70. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A nevelőtestület a nevelési-oktatási intézmény legfontosabb tanácskozó és döntéshozó szerve. Az állami
intézményfenntartó központ által fenntartott köznevelési intézményben az önálló jogi személyiséggel rendelkező
szervezeti egységnek egy nevelőtestülete van. A nevelési-oktatási intézmény nevelőtestülete a nevelési és oktatási
kérdésekben, a nevelési-oktatási intézmény működésével kapcsolatos ügyekben, valamint e törvényben és más
jogszabályokban meghatározott kérdésekben döntési, egyebekben véleményező és javaslattevő jogkörrel
rendelkezik.”
(6) Az Nkt. 74. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A köznevelési feladatokat az állam intézmény alapításával és fenntartásával, továbbá egyházi vagy
magánintézmény fenntartójával kötött köznevelési szerződés útján látja el. Az óvodai nevelésről a települési
önkormányzat intézmény alapítása és fenntartása vagy köznevelési szerződés révén gondoskodik. A fenntartó az
általa fenntartott intézménybe járó gyermek lakóhelye szerinti önkormányzattól az óvoda fenntartásához
hozzájárulást kérhet.”
(7) Az Nkt. 76. § (3) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(3) A működtető feladata a köznevelési intézmény épülete állagának megóvása, az állagmegóváson túl jelentkező
rekonstrukciós, fejlesztési költségek fedezése már nem kötelessége, de ehhez az állam pályázati úton támogatást
nyújthat. Az állami intézményfenntartó központ által fenntartott nevelési-oktatási intézményben az állami
intézményfenntartó központ költségvetésében az erre a célra tervezett keret erejéig az intézményvezető javaslatára,
az állami intézményfenntartó központ jóváhagyásával a működtető által beszerzett, külön jogszabályban
meghatározott eszközöket, felszereléseket, továbbá a taneszközöket az állam finanszírozza. A működtető az általa
működtetett intézménybe járó tanulók lakóhelye szerinti önkormányzattól a működtetéshez hozzájárulást
igényelhet.”
(8) Az Nkt. 76. § (5) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(5) Az állami intézményfenntartó központ által fenntartott köznevelési intézmény feladatainak ellátását szolgáló,
települési önkormányzati tulajdonú ingatlan és ingó vagyonra vonatkozóan az állami intézményfenntartó központot
a) ingyenes vagyonkezelői jog illeti meg, ha a köznevelési intézményt települési önkormányzat nem működteti,
b) ingyenes használati jog illeti meg, ha a köznevelési intézményt települési önkormányzat működteti,
mindaddig, amíg a köznevelési közfeladat állami intézményfenntartó központ részéről történő ellátása az adott
ingatlanban meg nem szűnik.”
(9) Az Nkt. 76. §-a a következő (6) és (7) bekezdéssel kiegészülve lép hatályba:
„(6) Az állami intézményfenntartó központ ingyenes vagyonkezelői vagy ingyenes használati jogának fennállása alatt
a köznevelési intézmény feladatainak ellátását szolgáló ingó és ingatlan vagyont a települési önkormányzat nem
idegenítheti el, nem terhelheti meg, bérbe csak abban az esetben adhatja, ha a köznevelési intézményt működteti és
a bérbeadás a köznevelési feladat ellátását nem veszélyezteti. A bérbeadás az érintett köznevelési intézményben folyó
köznevelési feladatellátást akkor nem veszélyezteti, ha nem gátolja a pedagógiai programban, az SZMSZ-ben vagy
a házirendben meghatározott feladatok végrehajtását.
(7) A lakóhely, ennek hiányában a tartózkodási hely szerint illetékes települési önkormányzat megtéríti a kötelező
felvételt biztosító óvodába való utazás költségeit, továbbá szükség esetén gondoskodik kísérő személyről a gyermek
részére, ha az óvoda a településen kívül található, és az óvodába való utaztatást az önkormányzat nem biztosítja.
A kötelező felvételt biztosító iskolába való utaztatásról a fenntartó gondoskodik.”
(10) Az Nkt. a következő 76/A. §-sal egészül ki:
„76/A. § A Központ együttműködik a települési önkormányzattal a helyi közösségi és kulturális élet feltételeinek
biztosítása érdekében oly módon, hogy a használatában vagy vagyonkezelésében lévő önkormányzati tulajdonú
ingatlan használatát tanítási időn kívül és a pedagógiai programban, továbbá egyéb jogszabályban meghatározott
feladatok végrehajtásának veszélyeztetése nélkül külön megállapodás alapján biztosítja a tulajdonos települési
önkormányzat számára.”
(11) Az Nkt. 79. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az oktatásért felelős miniszter köznevelési feladatkörébe tartozó egyes feladatait a hivatalon és az állami
intézményfenntartó központon keresztül látja el.”
(12) Az Nkt. 94. § (4) bekezdés k) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy)
„k) kijelölje a hivatalt és a 79. § (1) bekezdése szerint átruházható feladatokat,”
(rendeletben állapítsa meg.)
(13) Az Nkt. 96. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A működés megkezdéséhez szükséges engedély kiadására vonatkozó eljárásban, a nevelési-oktatási programok
akkreditálásával, a tankönyvek jóváhagyásával, a kerettanterv jóváhagyásával összefüggő eljárásokban,
a pedagógus-továbbképzési programokkal összefüggő eljárásokban, a költségvetési támogatásokkal kapcsolatos első
és másodfokú eljárásokban, valamint a törvényességi és hatósági ellenőrzések során az ügyintézési határidő két hónap.”
(14) Az Nkt. 97. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) E törvény hatálybalépését követően a fenntartó négy hónapon belül felülvizsgálja a közoktatásról szóló 1993. évi
LXXIX. törvény 2012. augusztus 31-én hatályos szövege szerinti közoktatási intézmény alapító okiratát, annak
érdekében, hogy megfeleljen az e törvényben foglaltaknak, és megküldi a törzskönyvi nyilvántartást vezető szervnek,
a hivatalnak vagy a kormányhivatalnak. Ha a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény alapján a köznevelési
intézmény a nyilvántartásba vételét követően megkezdhette működését és e törvény szerint működési engedéllyel
kell rendelkeznie, a fenntartó köteles 2013. április 30-ig működési engedély iránti kérelmet benyújtani vagy
a közoktatási intézményt megszüntetni.”
(15) Az Nkt. 97. § (15) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(15) A nevelési-oktatási intézmény 2013. március 31-ig felülvizsgálja és módosítja az SZMSZ-ét annak érdekében,
hogy megfeleljen az e törvényben és a végrehajtási rendeletben foglaltaknak.”
(16) Az Nkt. 98. § (11) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(11) Aki az oktatásért felelős miniszter által kiállított igazolás alapján a Kormánnyal kötött, törvénnyel vagy
kormányrendelettel kihirdetett nemzetközi szerződés vagy tárcaközi megállapodás keretében idegen nyelven
folytatott nevelési, oktatási tevékenység ellátására anyanyelvi tanárként érkezik Magyarországra, mentesül a külföldi
bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvényben szabályozott elismerési eljárás alól. Az
elismerési eljárás alóli mentesítés az oktatásért felelős miniszter által kiállított igazolásban megjelölt időtartamra,
összesen maximum öt tanévre szól. Az e bekezdés szerinti anyanyelvi tanárral létesített óraadói megbízási
jogviszonyra nem kell alkalmazni a 4. § 21. pontban az óraszámra vonatkozóan meghatározott korlátozást.”
25. § (1) Az Nkt.
a) 2. § (1) bekezdésében az „az az érettségi megszerzéséig” szövegrész helyébe az „az érettségi megszerzéséig”
szöveg,
b) 7. § (5) bekezdésében az „állami intézményfenntartó központ” szövegrész helyébe az „állami köznevelési
közfeladatellátás keretében állami intézményfenntartásra kijelölt szerv (a továbbiakban: állami
intézményfenntartó központ)” szöveg,
c) 21. § (2) bekezdésében az „az oktatásért felelős miniszter köznevelési feladatkörében eljáró, kormányrendeletben
kijelölt központi hivatalnál” szövegrész helyébe az „a Kormány által az oktatásért felelős miniszter köznevelési
feladatkörébe tartozó egyes feladatainak ellátására kijelölt szervnél” szöveg, a „megyei, fővárosi” szövegrész
helyébe a „fővárosi és megyei” szöveg,
d) 23. § (1) bekezdésében az „állami intézményfenntartó központ” szövegrész helyébe az „állami
intézményfenntartó központ, települési önkormányzat” szöveg,
e) 97. § (13) bekezdésében a „2014/2015. tanév” szövegrész helyébe a „2016/2017. tanév” szöveg,
f) 97. § (14) bekezdésében a „2012 . december 31-ig” szövegrész helyébe a „2013. március 31-ig” szöveg
lép.
(2) Az Nkt.
a) 14. § (7) bekezdése az „állami köznevelési közfeladatellátás keretében állami intézményfenntartásra kijelölt szerv
(a továbbiakban: állami intézményfenntartó központ)” szövegrész helyett az „állami intézményfenntartó
központ” szöveggel,
b) 27. § (4) bekezdésében az „egyéb foglalkozás” szövegrész helyett a „tanórai foglalkozás, egyéb foglalkozás”
szöveggel,
c) 61. § (5) bekezdése az „a honvédelemért vagy a rendvédelmi szerv irányításáért felelős miniszter által alapított és
fenntartott intézmények kivételével” szövegrész helyett az „a honvédelemért felelős miniszter vagy
a rendvédelmi szervet irányító miniszter által alapított és fenntartott, valamint a települési önkormányzat által
működtetett intézmények kivételével” szöveggel,
d) 4. melléklet A oszlop 4. sora a „Gyógypedagógiai osztály” szövegrész helyett a „Gyógypedagógiai óvodai csoport,
iskolai osztály” szöveggel
lép hatályba. 26. § Hatályát veszti az Nkt. 22. § (3) bekezdése.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1313/2010. (XII. 27.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Magyar Katolikus Püspöki Konferencia közötti Megállapodásról.
1. A Kormány felhatalmazza dr. Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettest arra, hogy a Magyar Köztársaság Kormánya és
a Magyar Katolikus Püspöki Konferencia közötti Megállapodást a Magyar Köztársaság Kormánya képviseletében
dr. Erdő Péter bíborossal, a Magyar Katolikus Püspöki Konferencia elnökével aláírja.
Felelős: dr. Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes
Határidő: 2010. december 31.
2. A Megállapodás szövegét az aláírást követően a Hivatalos Értesítőben közzé kell tenni.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: az aláírást követően haladéktalanul
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
1085/2010. (IV. 9.) Korm. határozata az ISPA/KA vasúti projektek költségnövekedésének finanszírozásáról szóló 2296/2005. (XII. 23.) Korm. határozatban, valamint a Kohéziós Alap támogatással meg valósuló vasúti projektek költségnövekedésének finanszírozásáról szóló 2243/2007. (XII. 23.) Korm. határozatban biztosított többlet költségvetési források projektek közötti átcsoportosításáról.
A Kormány egyetért az ISPA/KA vasúti projektek költségnövekedésének finanszírozásáról szóló 2296/2005. (XII. 23.)
Korm. határozatban, valamint a Kohéziós Alap támogatással meg valósuló vasúti projektek költségnövekedésének
finanszírozásáról szóló 2243/2007. (XII. 23.) Korm. határozatban biztosított többlet költségvetési forrásoknak
a melléklet szerinti átcsoportosításával.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
7/H/2009. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság Pusztaottlaka Község Önkormányzata Képviselő-testületének a helyi szociális igazgatásról és szociális ellátásról szóló 11/2007. (XII. 01.) Ök.
sz. rendeletével összefüggésben mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló eljárását megszünteti.
1. A Dél-alföldi Regionális Közigazgatási Hivatal vezetője a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 99. § (2) bekezdés a) pontja alapján kezdeményezte
mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítását Pusztaottlaka Község Önkormányzata Képviselő-testületének a helyi szociális igazgatásról és szociális
ellátásról szóló 11/2007. (XII. 01.) Ök. sz. rendeletével
(a továbbiakban: Ör.) összefüggésben, miután törvényességi észrevételét a képviselő-testület nem fogadta el. Az
indítványozó kifejtette, hogy a szociális igazgatásról és
szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 50. §
(3) bekezdése értelmében a települési önkormányzatot
szabályozási kötelezettség terheli, miszerint rendeletben
kell szabályoznia a közgyógyellátás szociális rászorultsági
feltételeit. Mivel Pusztaottlaka Község Önkormányzata
Képviselő-testülete a vonatkozó rendeletében nem tett eleget ennek a kötelezettségének, az indítványozó az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének, és a 44/A. (1) bekezdésének
sérelmére hivatkozással kérte a mulasztás megállapítását.
2. Az Alkotmánybíróság az eljárása során megállapította, hogy Pusztaottlaka Község Önkormányzata a szociális
ellátásokról szóló 12/2009. (XII. 23.) rendeletével 2010.
január 1-jei hatállyal az Ör-t hatályon kívül helyezte. A hatályos rendelet 10. §-a pedig megállapította a méltányossági közgyógyellátásra való jogosultság feltételeit. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata, hogy a módosított vagy hatályon kívül helyezett jogszabály alkotmányellenességét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény 38. §-ában foglalt bírói kezdeményezés és
a 48. §-a szerinti alkotmányjogi panasz esetében [10/1992.
(II. 25.) AB határozat, ABH 1992, 72, 76.], valamint akkor
vizsgálja, ha a hatályát vesztő jogszabály helyébe lépő jogszabály azonos rendelkezési környezetben szintén tartalmazza a sérelmezett rendelkezést (137/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 456, 457.).
Tekintettel arra, hogy Pusztaottlaka Község Önkormányzata az indítványban kifogásolt szabályozást pótolta,
ezért az Alkotmánybíróság a tárgytalanná vált indítvány
tekintetében az eljárását – az Alkotmánybíróság ideiglenes
ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü.
határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. § e) pontjára is figyelemmel – megszüntette.
Budapest, 2010. február 16. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1090/2010. (IV. 9.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében
biztosított jogkörében 500,0 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi
költségvetés általános tartaléka terhére.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
15/2005. (II. 4.) ME határozata a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének megbízásáról.
A fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról szóló
191/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet 3. §-ának (2) bekezdése alapján – a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter és
a belügyminiszter együttes javaslatára –
dr. Dombóvári Ottót a Pest Megyei Közigazgatási
Hivatal hivatalvezetői teendőinek ellátásával
– 2005. február 1-jei hatállyal – megbízom. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
25/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
dr. Hóvári János rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
ankarai nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
34/2018. (II. 8.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Horváth H. Attilát 2018. február 20.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2018. január 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
77/2017. (HK 8.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a Honvédelmi Minisztérium 2017. átalakításával összefüggő szervezési feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 1. pontja és 11. § (1) bekezdés 11. pontja
alapján – figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium átalakításának 2017. évi egyes szervezési feladatairól és egyes
honvédelmi miniszteri utasítások módosításáról szóló
33/2017. (VI. 30.) HM utasításra – a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya
a) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM),
b) a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, c) a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) hadrendjébe tartozó katonai szervezetekre
[az a)–c) pontban foglaltak a továbbiakban: honvédségi
szervezetek], és
d) a Honvédelmi Minisztérium átalakításának 2017. évi
egyes szervezési feladatairól és egyes honvédelmi miniszteri utasítások módosításáról szóló 33/2017. (VI. 30.)
HM utasítás (a továbbiakban: HM utasítás) szerinti szervezeti változással érintett honvédségi szervezetek hivatásos
és szerződéses katonáira, kormánytisztviselőire, közalkalmazottaira és munkavállalóira (a továbbiakban együtt:
személyi állomány)
terjed ki.
2. A HM utasítás 2. és 3. §-ában nevesített HM szervek
(a továbbiakban: szervezeti változásban érintett HM szervek) és 4. §-ában nevesített katonai szervezetek (a továbbiakban együtt: szervezeti változásban érintett honvédségi
szervezetek) személyi állománya tekintetében a személyügyi eljárás megkezdésére és végrehajtására – ideértve
a személyi beszélgetések lefolytatását is – a munkáltatói,
az állományilletékes parancsnoki jogkör gyakorlója, vagy
a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) által
arra felhatalmazott személy (a továbbiakban együtt: felelős vezető) jogosult.
2. A személyügyi eljárásokkal kapcsolatos
rendelkezések 3. A HM Közigazgatási Államtitkári Titkárság Közszolgálati Iroda (a továbbiakban: HM KÁT KI), valamint a
Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) (a továbbiakban együtt: HM személyügyi szervei) és a szervezeti változásban érintett honvédségi szervezetek személyügyi szervei az együttes
intézkedés hatályba lépését követő első munkanapig
a) ellenőrzik a személyügyi alapnyilvántartásokat,
b) pontosítják a szervezeti változásban érintett szerve
zeteknél beosztást vagy munkakört be nem töltők, de személyügyi és pénzügyi ellátásra utaltak adatait és
c) pontosítják a képzésben résztvevők számát, helyzetét, valamint az előmeneteli szabályok alapján magasabb
beosztásba kinevezésre számításba vehetők nyilvántartását.
4. A szervezeti változásban érintett szervezetek felelős
vezetői a HM utasítás 8. §-a szerinti helyesbítő ív kiadását
követő második munkanapig
a) pontosítják az adott beosztás, vagy munkakör feltöltése, feltöltésének megtervezése érdekében a továbbfoglalkoztatásra tervezett személyi állományra vonatkozó
elgondolásokat és
b) megtervezik a továbbfoglalkoztatásra nem tervezett
személyi állomány felmentésének és szolgálatteljesítési
vagy munkavégzési kötelezettség alóli mentesítésének
kezdő napját.
5. A felelős vezetők a szolgálatteljesítési vagy munkavégzési kötelezettség alóli mentesítések időpontját úgy határozzák meg, hogy biztosítható legyen a szervezeti változásban érintett honvédségi szervezetek vagy HM szervek
közötti átadás-átvétel, valamint a szervezeti változásban
érintett honvédségi szervezetek új szervezeti rend szerinti
működésével kapcsolatos feladatok végrehajtása.
6. A szervezeti változásban érintett személyi állomány
esetében a felelős vezető munkáltatói jogkörébe tartozó
személyügyi eljárások lefolytatására a HM utasítás 8. §-a
szerinti helyesbítő ívek kiadását követő nap és az együttes
intézkedés hatálybalépését követő tizedik nap között kerül
sor.
7. A személyügyi eljárások során tájékoztatni kell az
érintett személyi állományt a jogairól és ennek körében ismertetni kell a hivatásos és szerződéses katona esetében
a más közszolgálati jogviszonyba történő áthelyezés elősegítésének lehetőségét is.
8. A felelős vezetők hatáskörét meghaladó munkáltatói
jogkörbe (a továbbiakban: magasabb munkáltatói jogkör)
tartozó döntések esetén a személyi javaslati lapokat a munkáltatói jogkör gyakorlójához a személyi beszélgetést követő három munkanapon belül, de legkésőbb az együttes
intézkedés hatálybalépését követő tizenkettedik munkanapig kell felterjeszteni.
9. A szervezeti változásban érintett személyi állomány
azon csoportját, akik megfelelnek a honvédek jogállásáról
szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 46. §
(1) bekezdés r) pontja szerinti feltételeknek, a HVK
SZCSF szakállománya tájékoztatja a közigazgatási tartalékállományba kerülés (TARTINFO) lehetőségéről és az
ehhez szükséges további teendőkről. A honvédelmi ágazatban foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyával
összefüggő egyes kérdések rendezéséről szóló 27/2008.
(XII. 31.) HM rendelet 3/A. § (1) bekezdése szerinti felajánlás vizsgálatát a HVK SZCSF szakállománya végzi.
10. Ha a szervezeti változásban érintett hivatásos vagy
szerződéses katona részére beosztás tervezési lap került kiadásra, az érintett az állományilletékes szervezetnél a személyi javaslati lapon nyilatkozik a tervezett beosztás elfogadásáról. A magasabb munkáltatói jogkörbe tartozók
esetén a felterjesztésre kerülő személyi javaslati laphoz
csatolni kell a beosztás tervezési lapot is.
11. A szervezeti változásban érintett, továbbfoglalkoztatásra kerülő hivatásos vagy szerződéses katonák új szolgálati beosztásba történő áthelyezésére, kinevezésére,
szolgálati beosztás hiányában rendelkezési állományba
helyezésére a HM utasítás 6. § (3) bekezdésében meghatározott határidők figyelembevételével kerül sor.
12. A szervezeti változásban érintett honvédségi szervezetek személyügyi szervei a tárgynapi személyügyi eljárások alapján az érintett személyi állomány vonatkozásában
a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszerben (a továbbiakban: HM KGIR) rögzítik a személyügyi
nyilvántartásban kezelt adatok változásait.
13. A szervezeti változásban érintett honvédségi szervezetek személyügyi szervei a személyügyi eljárás során
keletkező adatok egységes rendben történő feldolgozása
érdekében gondoskodnak a munkáltatói döntések, különösen a személyügyi parancsok és határozatok egy példányának – legkésőbb azok aláírását követő 30 napon
belüli – megküldéséről az MH Katonai Igazgatási és
Központi Nyilvántartó Parancsnokság (a továbbiakban:
MH KIKNYP) részére.
3. A jogviszony megszüntetésével kapcsolatos
rendelkezés 14. A foglalkoztatásra irányuló jogviszony megszüntetése esetén a személyi állomány tagja részére – a HM
KGIR zárási időpontjainak figyelembevételével – illetménye és a Hjt., a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény, illetve a közalkalmazottak jogállásáról
szóló 1992. évi XXXIII. évi törvény eltérő rendelkezései
kivételével egyéb járandóságai, a jogviszonyra vonatkozó
igazolások az utolsó munkában, illetve szolgálatban töltött
napon, de legkésőbb az azt követő tizenöt napon belül kifizetésre és kiadásra kerülnek.
4. A civil munkaerőpiacra történő visszaillesztés
feladatai 15. A szervezeti változásban érintett HM szervek személyi állományából a továbbfoglalkoztatásra nem tervezettek civil munkaerőpiacra történő visszaillesztésének
humánszolgálati feladatait a HM személyügyi szerveinek
szakállománya végzi, amelynek során együttműködnek
a területileg illetékes állami foglalkoztatási szervekkel és
az MH Szociálpolitikai Közalapítvánnyal.
16. A HVK SZCSF csoportfőnöke a HM KÁT KI vezetőjének, illetve a HM utasítás 4. §-a szerinti honvédségi
szervezet felelős vezetőjének igénye esetén szakmai támogatást biztosít a továbbfoglalkoztatásra nem tervezettek civil munkaerőpiacra történő visszaillesztésének humánszolgálati feladataival összefüggő feladatok szakszerű
végrehajtásában, valamint elősegíti az MH Szociálpolitikai Közalapítvánnyal történő kapcsolattartást.
5. A költségvetési gazdálkodással és
illetménygazdálkodással kapcsolatos feladatok
17. A felelős vezetők áttekintik a feladatok átadás-átvételéhez kapcsolódó kötelezettség-vállalásokat és indokolt
esetben kezdeményezik azok módosítását, ide értve az előirányzatok átcsoportosítását, lemondását, pót-előirányzat
igények felterjesztését is.
18. A HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban:
HM VGH) főigazgatója az objektumellátás keretében
megszervezi a szervezeti változással összefüggő pénzügyi
és számviteli feladatok végrehajtásának biztosítását.
19. A felelős vezetők a HM KGIR-ben meglévő jogosultságok, valamint a HM KGIR-ben használt eszközök
vonatkozásában a szervezeti változásban érintett honvédségi szervezeten belüli vagy az azok közötti átadásátvétellel érintett személyek esetében bekövetkező változásokat a HM KGIR adatlapokkal együtt megküldik
a HM VGH részére.
6. Készenlét fenntartásával és fokozásával összefüggő
feladatok 20. A szervezeti változásban érintett HM szervek a szervezeti változással összhangban
a) elkészítik vagy módosítják az MH készenlét fenntartása és fokozása rendszeréhez (a továbbiakban: KFR) előírt munkatervüket,
b) a KFR munkatervet felterjesztik jóváhagyásra 2017.
augusztus 25-ig az irányítást végző állami vagy katonai
vezető részére,
c) a KFR munkaterv egy példányát megküldik 2017.
augusztus 31-ig a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség
részére,
d) intézkednek a KFR tervhez kapcsolódó okmányok
elkészítésére, illetve pontosítására.
21. A HM hivatali szervezetéhez tartozó HM szerv
vezetője 2017. szeptember 1-jéig tájékoztatja a HM TKF
főosztályvezetőjét a HM szerv KFR munkatervének elkészítéséről vagy módosításáról.
22. A HM Védelempolitikáért és Védelmi Tervezésért
Felelős Helyettes Államtitkári Titkárság titkárságvezetője
2017. augusztus 10-ig – a HM Védelmi Tervezési Főosztály (a továbbiakban: HM VTF) KFR munkaterve valamennyi példányának megsemmisítése érdekében – intézkedik azoknak a HM ügyviteli szerve részére történő leadására.
7. Logisztikai feladatok 23. A szervezeti változásban érintett HM szerv vezetője
– az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár (a továbbiakban: MH BHD) parancsnokával együttműködve – intézkedik a vezetése alá tartozó HM szerv
analitikus és egyéb operatív nyilvántartásainak pontosítására, beleértve a Honvédelmi Minisztérium informatikai
fejlesztései során különböző projektek részeként átvett
eszközökkel kapcsolatos logisztikai feladatok meghatározásáról szóló 187/2016. (HK 7.) HVKF intézkedésben
foglalt eszközök nyilvántartását is.
24. A szervezeti változásban érintett HM szervek közötti
anyagmozgás az átadás-átvételi jegyzőkönyv alapján,
kizárólag az ESZKÖZ program által elkészített mozgásbizonylatokon kell elvégezni, amelyeket az átadó és
az átvevő HM szerv kijelölt anyagfelelősei aláírnak és
az MH BHD a szervezet bélyegzőjével hitelesíti a mozgásbizonylatokat.
25. A HM VTF – az MH BHD-val együttműködve –
a számítástechnikai anyagait és eszközeit a HM utasítás
6. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott fordulónapot
követően átadja a HM utasítás 2. § (11) bekezdés a) és
b) pontjában nevesített HM szerv részére.
26. A HM vagyoni körébe tartozó ingó vagyoni elemeket érintően a szervezeti változásban érintett átadó és átvevő HM szerv – a HM VGH HM-I Objektum Gazdálkodás
Támogató és Pénzügyi Ellátó Referatúra által biztosított
leltárívek és a honvédelmi kiállítóhelyek létrehozásáról és
működtetéséről, valamint a honvédelmi szervezetek által a
HM Hadtörténeti Intézet és Múzeumtól kölcsönzött műtárgyak kezeléséről szóló 7/2015. (II. 20.) HM utasítás 8. §
(3) bekezdése szerinti analitikus nyilvántartás alapján –
a HM utasítás 6. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott fordulónappal végrehajtja a szervezeti változásban
érintett HM szervek közötti átadás-átvételt.
27. A felelős vezető az átadás-átvételről készült jegyzőkönyv egy példányát 2017. augusztus 29-ig
a) a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár, b) végrehajtásra, az analitikus és egyéb nyilvántartásokon történő átvezetés és a káreljárás lefolytatása céljából
ba) a HM vagyonkezelésében és az MH BHD vagyonkezelésében lévő ingóságok tekintetében az MH BHD
parancsnoka,
bb) a Magyar Állam tulajdonában és a HM Hadtörténeti
Intézet és Múzeum (a továbbiakban: HM HIM) használatában lévő műtárgyak vonatkozásában a HM HIM parancsnoka
részére megküldi.
28. A szervezeti változásban érintett HM szerv az ingatlanok vonatkozásában – MH BHD HM Objektumok
Üzemeltetési Igazgatóság közreműködésével – az általa
használt helyiségek átadás-átvételéről készült jegyzőkönyv egy példányát 2017. augusztus 29-ig megküldi
az MH BHD részére. Az MH BHD jegyzőkönyvek alapján
gondoskodik a szakanyag nyilvántartások átvezetéséről.
29. A szervezeti változásban érintett HM szervek
– a feladataik és rendszeresített beosztásaik számának változása alapján, annak megfelelően – az MH BHD HM Objektumok Üzemeltetési Igazgatóság közreműködésével igényelik a szükséges elhelyezési feltételeket az
MH BHD-tól. Az MH BHD parancsnoka az elhelyezési
igényeket a szervezeti változásban érintett HM szerv által
átadott, vagy leadott szolgálati, iroda, egyéb helyiségek és
elhelyezési anyagok és a meglévő kapacitások felhasználásával biztosítja.
30. A szervezeti változásban érintett HM szervek közötti
anyagmozgatásokra, beleértve azok analitikus és egyéb
operatív nyilvántartásainak módosítását és pontosítását
a) a honvédelmi kiállítóhelyek létrehozásáról és működtetéséről, valamint a honvédelmi szervezetek által a HM
Hadtörténeti Intézet és Múzeumtól kölcsönzött műtárgyak
kezeléséről szóló 7/2015. (II. 20.) HM utasítás szerinti műtárgyak esetében a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum
parancsnoka,
b) az a) pont hatálya alá nem tartozó további anyagok
esetében MH BHD parancsnoka
intézkedik.
8. Híradó, informatikai és információvédelmi
szakfeladatok 31. A híradó és informatikai szolgáltatásokat a szervezési időszak teljes ideje alatt biztosítani kell. A szolgáltatások átcsoportosítására, csökkentésére, vagy megszüntetésére csak a szervezési feladat végrehajtásának ütemében
kerülhet sor.
32. A szervezeti változásban érintett HM szervek
felelős vezetői az általuk vezetett szervekre vonatkozó
szervezeti és személyi változások tekintetében 2017.
augusztus 23-ig megküldik az MH BHD részére
a) a változásban érintett személyek nevét, rendfokozatát
és beosztását, illetve munkakörét,
b) a híradó és informatikai szolgáltatások összesített
igényét és a biztosítandó, módosítandó vagy törlésre kerülő
híradó-informatikai szolgáltatásokat, különös figyelemmel azon személyek adataira, akiknek foglalkoztatásra
irányuló jogviszonya megszüntetésre kerül.
33. A szervezeti változásban érintett honvédségi szervezettől a szervezeti változásban nem érintett honvédségi
szervezethez távozó, a jelenlegi elhelyezési körletét elhagyó és beosztást vagy munkakört váltó felhasználók
részére az új beosztásukhoz vagy munkakörükhöz szükséges szolgáltatásokat – a Magyar Honvédség Kormányzati
Célú Elkülönült Hírközlő Hálózatának békeidejű üzemeltetési és felügyeleti rendjéről, valamint a központilag
biztosított szolgáltatások igénybevételének szabályairól
szóló 55/2013. (IX. 13.) HM utasítás rendelkezései alapján – 2017. augusztus 23-ig az új szervezet igényli meg.
Az új szervezet a szervezési időszak végéig szükség szerint pontosítja, illetve kiegészíti a megküldött igényét.
34. Az MH BHD
a) a felhasználó szervezetek igényei szerint felméri a lé
tesítésre, megszüntetésre, módosításra kerülő híradó-informatikai szolgáltatásokat, és b) megküldi az a) alpont szerinti feladatok végrehajtására vonatkozó javaslatát a HVK Híradó, Informatikai és
Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban:
HVK HIICSF) részére, amely tartalmazza a saját erőforrások felhasználásával nem biztosítható szolgáltatási igényeket és azok becsült forrásigényét is.
35. A szervezési időszak előkészítése és időtartama alatt
a felelős vezetők kiemelt figyelmet fordítanak a szervezetük elektronikus adatvagyonának hosszú távú biztosítására, amelynek érdekében a HM utasítás 6. § (2) bekezdése
szerinti helyesbítő ív hatálybalépésének napjáig intézkednek az elektronikus adatvagyon megfelelő kezelésére,
megőrzésére és védelmére.
36. A felelős vezetők felelősek
a) a híradó és informatikai eszközök mozgatásának
megszervezéséért, azok ellátó szervezetekkel történő
egyeztetéséért, b) a híradó és informatikai eszközök átadás-átvételéért,
c) az informatikai eszközök átadás-átvételét megelőző
adatmentések végrehajtásáért és
d) a) és c) alpontban meghatározott feladatok során az
információvédelmi rendszabályok betartásáért. 37. A felelős vezetők az átadás-átvételi eljárás keretében kiemelt figyelmet fordítanak arra, hogy a vezetésük
alá tartozó honvédségi szervezet vagy HM szerv által
kezelt adatok ne sérüljenek meg, ne semmisüljenek meg,
módosításukra ne kerüljön sor és azokhoz illetéktelen
személyek ne férjenek hozzá.
38. Az MH BHD szakállománya segítséget nyújt a felhasználók adatainak archiválásában, törlésében és az új
felhasználói igények összeállításában.
39. A HM utasítás 2. § (11) bekezdés a) és b) pontjában
nevesített HM szervek szervezetében kialakításra kerülő
új osztályszintű szervezeti elemek híradó és informatikai
szolgáltatásokkal történő ellátása elsősorban az átadás-átvételi eljárás keretében a HM VTF-től átvett, működőképes eszközökből kerül biztosításra.
40. A HM Haderőfejlesztési Programok Főosztály (a továbbiakban: HM HFPF) szervezetében kialakításra kerülő
új szervezeti elemek híradó és informatikai szolgáltatásokkal történő ellátása elsősorban a HM Hadfelszerelés Fejlesztési Főosztály (a továbbiakban: HM HFF) meglévő
eszközeiből, továbbá az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK) raktári készletei felhasználásával
kerül biztosításra.
41. A HM Hatósági Főosztály (a továbbiakban: HM HF)
szervezetében kialakításra kerülő új szervezeti elem híradó és informatikai szolgáltatásokkal történő ellátása elsősorban a főosztály meglévő eszközeiből, valamint az átadás-átvételi eljárás keretében az MH Egészségügyi Központtól (a továbbiakban: MH EK) átvett, működőképes
eszközökből, továbbá az MH LK raktári készletei felhasználásával kerül biztosításra.
42. Azon személyek, akiknek az eszközök és a szolgáltatások használatára vonatkozó jogosultsága megszűnik,
a használatukban lévő szolgálati rádiótelefont, SIM-kártyát, telefonkészüléket, faxberendezést, EDR-készüléket
és számítástechnikai eszközöket a jogosultság megszűnését követően haladéktalanul leadják az átadás-átvételi
(kiadási) jegyzőkönyvön szereplő szervezet kijelölt
anyagnemfelelőse részére.
43. A szervezeti változásban érintett honvédségi szervezeten belüli vagy az azok közötti átadás-átvétellel érintett
személyeknek a használatukban lévő szolgálati rádiótelefonnal, SIM-kártyával, telefonkészülékkel, faxberendezéssel, adat-modemmel, számítástechnikai eszközökkel,
EDR-készülékkel és annak tartozékaival az átadás-átvételi
(kiadási) jegyzőkönyvön szereplő szervezet felé kell elszámolniuk. Az adathordozóval, vagy adattárolási funkcióra alkalmas memóriával rendelkező eszközök esetében
a felhasználói adatok, valamint a további használatot akadályozó személyes beállítások és szolgáltatások megfelelő
eljárással történő törlését – a szükséges adatok mentését
követően – az eszközök leadása előtt kell elvégezni.
A speciális szolgáltatást vagy eszközt – ideértve a bérelt
áramkört, az egyedi internet-hozzáférést, az egyedi routert
és a switchet – igénybe vevő szervezeti változásban érintett HM szerv felelős vezetője a HM utasítás 6. § (2) bekezdése szerinti új szervezeti rendnek megfelelő működés
kezdő napjáig nyilatkozik az MH BHD felé a szolgáltatás
vagy eszköz további szükségességéről vagy a leadás rendjéről.
44. A szolgálati rádiótelefon-használatra vonatkozó
egyedi engedélyeztetési eljárás alá eső kérelmeket – ide
értve az ideiglenes kvóta megállapítását, külön engedélyhez kötött szolgáltatások és keretösszegek használatát –
a felelős vezetők a HM utasítás 6. § (2) bekezdése szerinti
új szervezeti rendnek megfelelő működés kezdő napjáig
felterjesztik a szolgálati rádiótelefon-ellátás és használat
szabályairól szóló 23/2011. (III. 2.) HM utasításban meghatározottak szerint.
45. Az MH BHD a szolgálati rádiótelefonok használatát
a korábbi hívószám megtartásával a HM utasítás 6. §
(2) bekezdése szerinti új szervezeti rendnek megfelelő működés kezdő napját követően is biztosítja azon személyek
részére, akik a továbbiakban is jogosultak szolgálati rádiótelefon használatára.
46. A felelős vezetők saját szervezetük vonatkozásában
felelősek
a) az MH tudakozói telefonkönyv és az MH elektronikus levelezési fiókok – ideértve az újonnan létrehozott hívószámokat és levelezési fiókokat, valamint a törlésre kerülő felhasználókat is – adatainak pontosításáért és
b) az a) pont szerinti változásoknak az MH BHD részére
2017. augusztus 29-ig történő megküldéséért.
47. A szervezeti változásban érintett HM szervek felelős vezetői az általuk vezetett szervekre vonatkozó szervezeti és személyi változások tekintetében 2017. augusztus
14-ig
a) a személyi biztonsági okmányok aktualizálása érdekében a szervezeti változásban érintett személyek nevét,
rendfokozatát és beosztását, illetve munkakörét,
b) a minősített informatikai szolgáltatások összesített
igényét és a biztosítandó, módosítandó vagy törlésre kerülő
minősített informatikai szolgáltatásokat, különös figyelemmel azon személyek adataira, akiknek foglalkoztatásra
irányuló jogviszonya megszüntetésre kerül,
c) a minősített adatokhoz történő hozzáférés biztosítása
érdekében a szervezeti változásban érintett és a más
honvédségi szervezettől átvételre tervezett személyekre
vonatkozóan kitöltött adathozzáférési kérelmeket,
d) a más honvédségi szervezethez áthelyezésre kerülő
személyek tekintetében az átvevő honvédségi szervezet
megnevezését
megküldik a HM Biztonsági Vezető részére.
9. Dokumentumvédelmi és ügyviteli feladatok 48. A szervezeti változásban érintett honvédségi szervezeten belüli vagy az azok közötti átadás-átvétellel érintett
személyi állomány az általuk kezelt iratokkal elszámol az
őket ellátó szervezet ügyviteli szerve felé.
49. A HM utasítás 2. § (11) bekezdés a) és b) pontjában
nevesített HM szervek működéséhez szükséges minősített
adatot tartalmazó adathordozókat a HM VTF olyan ütemezéssel adja át a HM ügyviteli szerve részére, hogy azok folyamatos feldolgozása biztosított legyen.
50. A szervezeti változásban érintett HM szerv jegyzéket készít a más honvédségi szervezethez áthelyezésre
kerülő személyek fényképes aktívkártyás belépési engedélyeiről, amelyet 2017. augusztus 31-ig megküld
a HVK HIICSF részére.
51. A felelős vezető a foglalkoztatásra irányuló jogviszony megszüntetésével érintett személyi állomány fényképes aktívkártyás belépési engedélyeiről jegyzéket készít, amelyet a szolgálatteljesítés vagy munkavégzés utolsó napján elszámoltatott személyektől bevont fényképes
aktívkártyás belépési engedélyekkel együtt 2017. szeptember 29-ig megküld a HVK HIICSF részére.
10. Az államháztartási belső ellenőrzéssel
és az operatív belső kontrollrendszerrel összefüggő
feladatok 52. A HM utasítás 4. §-ában nevesített katonai szervezetek 2017. szeptember 30-ig pontosítják a 2017. évi államháztartási belső ellenőrzési tervükben szereplő, a szervezési változással összefüggő célkitűzéseiket. A szervezeti
változásban érintett honvédségi szervezeten belüli vagy az
azok közötti átadás-átvétel tárgyát képezik az államháztartási belső ellenőrzésekhez kapcsolódóan az ellenőrzések
alapján javasolt és meg nem valósult intézkedési feladatok. A felelős vezetők az átadásra került intézkedések átadás-átvételéről, valamint a feladatátadás következtében
időszerűtlenné vált feladatokról az átadás-átvételi jegyzőkönyv aláírását követő második munkanapig tájékoztatják
a HM Belső Ellenőrzési Főosztály vezetőjét.
53. A szervezeti változásban érintett felelős vezető – így
különösen a HM VTF főosztályvezetője – a belső kontrollrendszerre vonatkozó értékelési és nyilatkozattételi kötelezettségét a költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet 11. § (4) bekezdése, valamint a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény Operatív Belső Kontrollok Rendszere Szabályzata kiadásáról szóló 31/2014.
(HK 12.) HM KÁT szakutasítás (a továbbiakban: Szakutasítás) 21.4. pontja szerint hajtja végre.
54. A szervezeti változásban érintett HM szervek végrehajtják a Szakutasítás 4.4., 16.3. és 16.4. pontjában megfogalmazott feladatokat, és saját felelősségi körükben
a HM utasítás hatálybalépését követő 60 napon belül felülvizsgálják a HM, mint intézmény kontrollkörnyezetéhez
tartozó nyilvántartásokat, dokumentumokat és azokat
megküldik a HM Kontrolling és Integritásfejlesztési Főosztály (a továbbiakban: HM KIF) részére.
11. Az ágazati közegészségügyi és járványügyi,
sugár-egészségügyi és munkaegészségügyi hatósági
jogkörök átszervezésével kapcsolatos feladatok 55. Az ágazati egészségügyi hatósági jogkörök átszervezésével összefüggésben szükséges tárcaközi és külső
egyeztetések kezdeményezésére és lefolytatására – kiemelten a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, a Nemzetgazdasági Minisztérium, az Emberi Erőforrások Minisztériuma, és az Országos Atomenergia Hivatal vonatkozásában – a HM HF főosztályvezetőjét jelöljük ki.
56. Az ágazati egészségügyi hatósági jogkörök átszervezésének előkészítésére, az azzal összefüggő tervező,
szervező és koordinációs feladatok ellátására a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 53/2014. (VIII. 1.) HM utasítás 1. melléklet 41. §
(4) bekezdése alapján csoportos munkavégzést rendelünk
el a HM HF, az MH EK, és a HM Jogi Főosztály (a továbbiakban: HM JF) részvételével.
57. A csoportos munkavégzés keretében elvégzendő
feladatok a következők:
a) a 2013. január 1. és 2017. április 1. közötti időszakra
vonatkozó adatok alapján az MH Közegészségügyi-járványügyi Szolgálata közegészségügyi, járványügyi, munkaegészségügyi, sugár-egészségügyi tevékenységének
feldolgozása, elemzése és értékelése,
b) a szükséges tárcaközi egyeztetések kezdeményezése
és lefolytatása,
c) részvétel az ágazati egészségügyi hatósági jogkörök
átszervezéséhez szükséges jogszabály-módosítások előkészítésében,
d) javaslattétel az ágazati egészségügyi hatósági jogkörök gyakorlásához szükséges ágazati és egészségügyi szabályozás módosítására, annak teljessé tétele elveire, irányaira és ütemezésére,
e) a honvédségi szervezetek foglalkozás-egészségügyi
alapellátása – így különösen személyi, tárgyi feltételei,
utaltsági rend – biztosítottságának, valamint a foglalkozás-egészségügyi szakterület ágazati szakmai irányítása
helyzetének értékelése,
f) az ágazati egészségügyi hatósági jogkörök gyakorlásához szükséges laboratóriumi háttér helyzetének elemzése és értékelése, javaslattétel és igénytámasztás a laboratóriumi képességek helyreállításához, illetve kialakításához
szükséges vezetői döntések előkészítése, megalapozása
érdekében, g) a szakterületek személyi, szakképzettségi feltételeinek elemzése és értékelése, és szükség szerint javaslattétel
az ágazati egészségügyi hatósági jogkörök gyakorlásához
kapcsolódó szakterületek humánerőforrás-gazdálkodási
feladatai rövid távú és stratégiai fejlesztéséhez,
h) az ágazati egészségügyi hatósági jogkörök gyakorlásához szükséges nyilvántartások, adatbázisok helyzetének
felmérése, javaslattétel az átadás-átvétel ütemezésére,
módjára.
58. A csoportos munkavégzés feladatainak ellátását
az MH egészségügyi főnöke, távolléte vagy akadályoztatása esetén a HM HF főosztályvezetője koordinálja.
59. A csoportos munkavégzés technikai és adminisztratív támogatását az MH EK biztosítja.
60. A csoportos munkavégzés keretében a csoport első
ülése az együttes intézkedés hatálybalépését követő ötödik
munkanapig kerül összehívásra.
61. A csoportos munkavégzés keretében felmerülő feladatok ellátása érdekében a feladatkörrel rendelkező
HM szervek és honvédelmi szervezetek – a munkavégzést
koordináló vezető megkeresése esetén – szakterületüket
érintően közreműködnek a csoportos munkavégzésben.
62. A csoportos munkavégzéssel összefüggő feladatokat, a felelősöket és a határidőket az MH egészségügyi főnöke által jóváhagyott ütemterv tartalmazza.
63. Az MH egészségügyi főnöke minden hónap ötödik
munkanapjáig beszámolót állít össze a HM KÁT és
a HVKF részére csoportos munkavégzés során elvégzett
feladatokról, a szervezés aktuális helyzetéről, az akadályozó tényezőkről, körülményekről, valamint az azok megszüntetésére vonatkozó javaslatairól.
64. A csoportos munkavégzés feladatai során eseti jelleggel, szakmai együttműködési céllal a HM KÁT felhatalmazása alapján felkérhetők központi államigazgatási
szervek.
65. A HM HF és a HM JF főosztályvezetője a csoportos
munkavégzésben résztvevők nevét, rendfokozatát, beosztását vagy munkakörét, és elérhetőségét az MH egészségügyi főnökének az együttes intézkedés hatálybalépését
követő ötödik napig megküldik.
66. A HM HF módosított szervezetére és az ágazati
egészségügyi hatósági feladatok végrehajtásához szükséges tárgyi eszközök körére – az ágazati egészségügyi hatósági feladatok körének tisztázása, és az MH egészségügyi
főnöke által a csoportos munkavégzés keretében összeállított jelentés alapján – 2017. október 31-ig a HM HF
főosztályvezetője tesz javaslatot a HM KÁT és a HVKF
részére.
67. A HM KÁT döntése alapján a HM HF főosztályvezetője az MH egészségügyi főnökével együttműködve kidolgozza – a képesítési követelmények figyelembevételével – a HM 2018. január 1-jei munkaköri jegyzék módosítására vonatkozó javaslatát, és azt a HM KÁT döntésével
együtt megküldi a HM TKF részére. Az MH EK parancsnoka kidolgozza az MH EK 2018. január 1-jei állománytábla módosítására vonatkozó javaslatát, és azt megküldi
a HVK HTCSF részére.
68. A HM TKF 2017. november 20-ig előkészíti és jóváhagyásra felterjeszti a HM 2018. január 1-jei hatályba
lépéssel javasolt HM munkaköri jegyzékének módosítását, a HVK HTCSF pedig az MH EK állománytábla módosítását.
12. Szervezési, deregulációs és egyéb feladatok 69. A HM utasításban meghatározott és az együttes intézkedésben nem szabályozott feladatok tekintetében érintett csoportfőnökségek csoportfőnökei szakterületük vonatkozásában a HM utasítás 6. § (2) bekezdése szerinti új
szervezeti rendnek megfelelő működés kezdő napjáig
– szükség szerint – kiadják vagy pontosítják szakutasításaikat.
70. Az MH LK parancsnokával együttműködve
a HM HFPF főosztályvezetője összeállítja a HM utasítás
4. § (2) bekezdésében foglalt feladatok részletes tartalmát
és azok átadásának ütemtervét, melyet a HVKF javaslatával együtt szeptember 30-ig jóváhagyásra felterjeszti
a HM KÁT részére.
71. A HM HFF, a HM VTF és a HM Kontrolling Főosztály érvénytelenné vált bélyegzőinek – az ügyviteli előírások, valamint a bélyegzőellátásról és a bélyegzők használatáról szóló 38/2013. (VII. 12.) HM utasítás rendelkezése
szerint – az MH KIKNYP részére történő leadására 2017.
augusztus 21. és 2017. október 31. között kerül sor.
72. A HM VTF főosztályvezetője – az MH BHD parancsnokával együttműködve – az átadás-átvételi feladatok végrehajtása és az átadás-átvételi jegyzőkönyv elkészítése érdekében a 2017. július 31-ig átadás-átvételi bizottságot alakít meg, amely legkésőbb 2017. szeptember
1-jéig elszámol a HM VTF anyagi, technikai eszközeivel
az MH BHD felé, illetve annak közreműködésével átadja
azokat a HM utasítás 2. § (11) bekezdés a) és b) pontjában
nevesített HM szervek részére.
73. A szervezeti változásban érintett HM szervek
– kiemelten a HM VTF esetében a HM utasítás 2. §
(11) bekezdés a) és b) pontjában nevesített HM szervek –
a HM utasítás szerinti feladatok átvételével összefüggésben a 2017. augusztus 1-jétől kezdődő tervezési feladataik
alapján felülvizsgálják az éves és havi munkatervek összeállításával és a tervezett feladatok megvalósulásának nyomon követésével összefüggő feladatokról szóló 2/2014.
(I. 21.) HM utasításban (a továbbiakban: HM utasítás1)
meghatározott eljárásrendnek megfelelően – a HM
2017. évi augusztus havi és a HM 2017. évi intézményi
munkatervébe bedolgozott feladatokat, valamint az esetleges módosító javaslataikat 2017. július 20-ig feltöltik
a Munkatervező Modulba.
74. A HM utasítás1-ben meghatározott feladatok végrehajtása érdekében a szervezeti változásban érintett
HM szervek vonatkozásában annak felelős vezetője
a) 2017. július 17-ig megküldi a Munkatervező Modult
kezelő felhasználói adatainak szükség szerinti pontosítását
a HM TKF részére, amelyeket a HM TKF a beérkezést
követően rögzít a modulon és
b) a HM utasítás1 szerinti eljárásrendnek megfelelően,
2017. augusztus 23-ig javaslatot tesz a HM 2017. évi
Intézményi Munkaterv szakterületét illető pontosítására.
75. A szervezeti változásban érintett,
a) a HM hivatali szervezetéhez tartozó HM szerv veze
tője az irányítását végző állami vezető, és
b) a Honvéd Vezérkarhoz tartozó HM szerv csoportfő
nöke és a HM utasítás 4. §-ában nevesített honvédségi
szervezet parancsnoka a HVKF
részére az együttes intézkedésben meghatározott feladatok
végrehajtásáról a HM utasítás 6. § (2) bekezdése szerinti új
szervezeti rend szerinti működés kezdőnapját követő harmincadik napig jelentést terjeszt fel.
76. A Honvédelmi Szakpolitikai Programhoz kapcsolódó Fejlesztések Értékelési és Nyomon követési rendszerének működéséről szóló 40/2016. (HK 6.) HM KÁT–
HVKF együttes intézkedésben meghatározott feladatok
végrehajtása érdekében a szervezeti változásban érintett
honvédségi szervezetek felelős vezetői
a) a feladatok átadás-átvételéről készült jegyzőkönyvben rögzítik a Fejlesztések Értékelése és Nyomon követése szakmai oldalon (a továbbiakban: FÉNY oldal) programfelelősként kezelt programokkal kapcsolatos feladatok
átadását,
b) saját szervezetük vonatkozásában az együttes intézkedés hatálybalépést követő hónap tizenötödik napig
megküldik a FÉNY oldalon felhasználói jogosultsággal
rendelkezők adatainak szükség szerinti pontosítását
a HM KIF részére, amelyeket a beérkezést követő második
munkanapig rögzít a FÉNY oldalon.
77. A szervezeti változásban érintett HM szervek
– a HM utasítás 11. § (7) bekezdésében foglaltak szerint –
felülvizsgálják a szükséges jogszabályok és közjogi
szervezetszabályozó eszközöket, majd ezt követően a szabályozás módosítására vonatkozó tervezeteket a HM utasítás 11. § (7) bekezdésében meghatározott határidő figyelembevételével küldik meg a HM JF részére.
13. Záró rendelkezések 78. Ez az együttes intézkedés az aláírása napján lép hatályba, és 2018. március 1-jén hatályát veszti.
Dr. Firicz László s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
52/2012. (II. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Botos
Balázst kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság nicosiai
nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2011. május 30. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
3/2010. (VIII. 6.) NGM tájékoztatója a Telenor Magyarország Zártkörűen Működő Részvénytársaság által indított bírósági eljárásokat terhelő illeték utólagos elszámolással történő megfizetésének engedélyezéséről.
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.) 74. § (5) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a Telenor
Magyarország Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak (székhely: 2045 Törökbálint, Pannon út 1., cégjegyzékszám:
13-10-040409, adószám: 11107792-2-44.) az általános szabályoktól eltérő illetékfizetési módot engedélyeztem,
melynek alapján a gazdálkodószervezet a 2010. augusztus 1. napjától bármely, általa kezdeményezett bírósági eljárás
illetékét illetékbélyeg helyett, utólagos elszámolással az APEH Közép-magyarországi Regionális Igazgatóságának
illetékbeszedési számlájára pénzzel fizetheti meg. Az engedély határozott idejű, 1 évre – vagyis 2011. július 31-ig – szól.
Az engedély magánszemély és gazdálkodószervezet (Pp. 396. §) mint adós ellen indított bírósági eljárás illetékére
egyaránt kiterjed. A gazdálkodószervezetnek előleget kell fizetnie az engedélyben foglaltak szerint.
A gazdálkodószervezet valamennyi illetékköteles iraton az e célra rendszeresített gumibélyegzővel a következő
szöveget tünteti fel: „A bírósági (nem peres és peres) eljárást terhelő ....... Ft bírósági eljárási illeték megfizetésére az adópolitikáért felelős
miniszter 8275/5/2010. számú engedélye alapján utólagos elszámolással kerül sor.”
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
10/2012. (III. 14.) BM rendelete a végrehajtási eljárásban ellenszegülés megszüntetése érdekében történő rendőri közreműködéssel, valamint a gyermek átadására irányuló bírósági végrehajtás során szükséges előállítással kapcsolatban felmerült költségek mértékéről, valamint megtérítésének részletes szabályairól.
A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 101. § (2) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § n) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 12. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró közigazgatási és igazságügyi miniszterrel egyetértésben,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben
a következőket rendelem el: 1. § (1) A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) szerinti
a) végrehajtási eljárásban ellenszegülés megszüntetése érdekében történő rendőri közreműködéssel, valamint
b) gyermek átadására irányuló bírósági végrehajtás során szükséges előállítással (a továbbiakban együtt: rendőri
közreműködés) összefüggésben felmerült költségként 9250 forint költségátalányt kell megállapítani.
(2) Amennyiben a rendőr a rendőri közreműködéshez nem vesz igénybe szolgálati gépkocsit, úgy az (1) bekezdésben
meghatározott költségátalányt nem lehet megállapítani. Ezen esetekben a rendőri közreműködésre fordított időhöz
igazodó munkadíj összege óránként 2000 forint/fő. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott költségátalány összegén felül az alábbi költséget kell megállapítani:
a) ha a rendőri közreműködés időtartama a 2 órát meghaladja, úgy a 3. órától kezdve a közreműködésre fordított
időhöz igazodó munkadíj összege óránként 2000 forint/fő, valamint
b) ha a rendőri közreműködés során igénybevett szolgálati gépjárművel megtett távolság a 25 kilométert
meghaladja, úgy a 26. kilométertől kezdve a költségtérítés mértéke kilométerenként 50 forint.
(4) A (2) bekezdésben és a (3) bekezdés a) pontjában meghatározott esetekben a költségtérítés megállapításánál minden
megkezdett órát egész óraként kell figyelembe venni. 2. § (1) A rendőri közreműködésre fordított időhöz igazodó munkadíj összegének a meghatározásakor a rendőri
közreműködés helyére történő utazással töltött időt is figyelembe kell venni.
(2) A kilométerszám megállapításánál a közreműködő rendőri szerv székhelye és a rendőri közreműködés helye közötti
távolságot kell figyelembe venni. (3) Az 1. § (3) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a ténylegesen megtett távolságot a szolgálati gépjármű
menetlevele alapján kell megállapítani. 3. § (1) A Vht. 45. § (4) bekezdésében meghatározott igazolás tartalmazza:
a) a közreműködő rendőri szerv ügyiratszámát, b) a közreműködő rendőri szerv megnevezését,
c) a közreműködő rendőrök nevét, szolgálati helyét és jelvényszámát,
d) a rendőri közreműködés megnevezését, helyét, a rendőri közreműködés megkezdésének és befejezésének
az idejét, e) a közreműködő rendőrök számát, f) a rendőri közreműködéshez igénybevett szolgálati gépjármű rendszámát,
g) a menetlevél számát, h) a szolgálati gépjárművel megtett kilométer számát,
i) a gyermekátadási ügyben a végrehajtható okiratot kiállító bíróság megnevezését, a végrehajtható okirat számát,
j) a végrehajtó nevét, székhelyét és jelvényszámát, k) a végrehajtási eljárás ügyiratszámát,
l) az intézkedés alá vont személy, vagy az előállított gyermekkorú személy személyazonosító adatait, az előállított
gyermekkorú személy hozzátartozójának nevét és lakcímét, m) keltezést, valamint
n) a közreműködő rendőrök aláírását. (2) Az igazolást minden rendőri közreműködést igénylő végrehajtási cselekmény során külön kell kiállítani. Ha az ügyviteli
szabályok szerint több végrehajtási ügyet csatoltak egymáshoz, ezek irataiba ugyanazon igazolás egy-egy másolati
példányát kell elhelyezni. (3) Ha igazolás kiállítására azonos adóssal szembeni több ügyben azonos alkalommal foganatosított végrehajtási
cselekmény során kerül sor, a költségek felszámításának egyszer van helye.
(4) Az igazolást amennyiben a rendőri intézkedés jellege azt lehetővé teszi az intézkedő rendőr a helyszínen két
példányban állítja ki és az eredeti példányt átadja a végrehajtónak.
(5) Amennyiben az igazolás helyszínen történő kiállítása nem lehetséges, úgy a rendőri szerv a Vht.-ben meghatározott
határidőn belül megküldi a végrehajtó részére. 4. § (1) A végrehajtó a költségtérítés összegét annak behajtásától számított 15 napon belül a megfizetésre jogosult megyei
(fővárosi) rendőr-főkapitányság 1. mellékletben megjelölt, Magyar Államkincstárnál vezetett számlájára fizeti be.
(2) Amennyiben a végrehajtási ügy a felmerült költségek megtérítése nélkül került befejezésre, arról a végrehajtó értesíti
a megfizetésre jogosult megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságot. 5. § A rendőri közreműködésről az eljáró rendőri szerv statisztikát készít, amely tartalmazza:
a) a rendőri intézkedés és az alkalmazott kényszerítő eszköz megnevezését,
b) az intézkedésben részt vevő rendőrök számát, c) az intézkedéshez igénybevett szolgálati gépjárművek számát, valamint
d) a szolgálati gépjárművel megtett kilométer számát. 6. § Ez a rendelet 2012. március 15-én lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter