text:
32/2005. (X. 21.) PM rendelete az egyes szerencsejátékok engedélyezésével, lebonyolításával és ellenőrzésével kapcsolatos feladatok végrehajtásáról.
A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi
XXXIV. törvény (a továbbiakban: Szjtv.) 11. §-ának
(6) bekezdésében és 38. §-ának (2) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) Szerencsejáték szervezésére az Szjtv. 2. §-ának
(2) bekezdésében meghatározott engedély akkor adható
ki, ha a kérelmező az Szjtv. 11. §-ának (1) és (2) bekezdésében és e rendeletben meghatározott igazgatási-szolgáltatási díjat megfizette.
(2) A szerencsejátékokban kizárólag az Országos Mérésügyi Hivatal (a továbbiakban: OMH) által szerencsejáték céljára – a mérésügyi jogszabályok alapján – hitelesített és egyedi azonosításra alkalmas jelzéssel ellátott, a
szerencsejáték nyerési esélyeit befolyásoló eszköz és az
OMH által hitelesített és egyedi azonosításra alkalmas jelzéssel ellátott egyéb eszköz használható.
(3) A (2) bekezdés szerinti eszköz előállítója és az
OMH, valamint a műszaki vizsgálat elvégzésére OMH
által hitelesítő laboratóriummá nyilvánított gazdálkodó
szervezet (a továbbiakban: hitelesítő laboratórium) szerencsejáték-szervező tevékenységet nem folytathat.
(4) Az Szjtv. 9. §-ának (1) bekezdésében meghatározott
tájékoztató hirdetménynek jól láthatóan tartalmaznia kell,
hogy a túlzásba vitt szerencsejáték mentálhigiéniás problémákat okozhat, illetve szenvedélybetegség kialakulásához vezethet.
(5) Az Szjtv. 16. §-a szerinti nem folyamatosan szervezett sorsolásos játék kivételével szerencsejátékban 18 éven
aluliak nem vehetnek részt, az erről szóló tájékoztatót jól
láthatóan kell a szerencsejáték értékesítő helyeken elhelyezni.
(6) Az engedély megadása előtt szerencsejáték szervezésével összefüggő reklám- vagy propagandatevékenység
nem folytatható.
(7) Az Szjtv. hatálya alá tartozó tevékenységek esetén
az eljárás felfüggesztését az ügyfél nem kérheti. A Szerencsejáték Felügyelet (a továbbiakban: SZF) a szakértő kirendelésekor, illetve szakvélemény kérésekor az eljárást a
szakvélemény megérkezéséig felfüggesztheti.
(8) A szerencsejáték-szervező (a továbbiakban: szervező) az e rendeletben előírt nyomtatványok esetén csak az
SZF által hitelesített nyomtatványokat használhatja fel és
köteles azokat szigorú számadású nyomtatványként kezelni. A szervező köteles a szigorú számadású nyomtatványokat szabályszerűen, naprakészen vezetni.
(9) Az Szjtv. 12. §-a (3) bekezdésének b) pontja alapján
az e rendelet 1. §-ának (2), (6) és (8) bekezdésébe, a
8. §-ának (1) bekezdésébe, a 18. §-ának (1) bekezdésébe, a
22. §-ának (1), (2) és (4)–(7) bekezdésébe, a 23. §-ának
(3)–(5) bekezdésébe, a 28. §-ának (1) bekezdésébe, a
29. §-ába, a 32. §-ába, a 33. §-ának (1) bekezdésébe, a
34–36. §-ába, a 37. §-ának (2) bekezdésébe, a
38–40. §-ába, a 41. §-ának (1)–(3) és (5) bekezdésébe, a
42. §-ának (2) és (6) bekezdésébe, a 43. és 44. §-ába, a
45. §-ának (1), (3) és (4) bekezdésébe, a 46. § (3) és (4) bekezdésébe, a 47. és 48. §-ába, a 49. §-ának (1) bekezdésébe, az 50. §-ának (2) bekezdésébe, az 51. §-ának (2) és
(3) bekezdésébe, az 52. §-ának (1)–(3) bekezdésébe, az
54. §-ának (3) bekezdésébe, az 55. §-ába, az 56. §-ának (1)
és (2) bekezdésébe, az 57. §-ának (1) és (2) bekezdésébe,
az 58. és 59. §-ába, a 62. §-ának (2)–(5) bekezdésébe, a
63. §-ába, a 64. §-ának (2)–(5) és (7) bekezdésébe, a
65. §-ának (2) és (3) bekezdésébe, a 66. §-ának (2)–(5) bekezdésébe, a 67. §-ának (2)–(6) bekezdésébe, a 68. §-ának
(5) és (7) bekezdésébe, a 69. §-ába, a 70. §-ának
(3)–(6) bekezdésébe, a 71. §-ába, a 72. §-ának (4) bekezdésébe, a 73. §-ának (1)–(3) bekezdésébe, a 74. §-ának (1),
(2) és (4) bekezdésébe, továbbá a 75. §-ának (4) bekezdésébe ütköző tevékenység vagy mulasztás miatt az SZF
bírság megfizetésére kötelezi a szervezőt, illetve az Szjtv.
hatálya alá tartozó tevékenységet folytató bármely szervezetet vagy személyt, valamint a szervezet vezetőjét vagy
vezető tisztségviselőjét.
ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁS 2. § (1) A szerencsejáték-szervező tevékenységre irányuló
engedélyezési eljárás kérelemre indul, az egyes szerencsejátékokra külön-külön kérelmet kell előterjeszteni. Játékkaszinó engedélyezésére egységenként (Szjtv. 37. §
11. pont) kell kérelmet előterjeszteni. Játékterem, illetve
pénznyerő automata üzemeltetés esetén a kérelmet játéktermenként, illetve pénznyerő automatánként kell előterjeszteni.
(2) A kérelemnek – játékterem, illetve pénznyerő automata engedély iránti kérelem kivételével – tartalmaznia
kell:
a) a tervezett szerencsejáték megjelölését,
b) a tervezett szerencsejáték lebonyolításának föld
rajzi, közigazgatási területét, c) a tervezett szerencsejáték szervezésének időtartamát.
(3) Ha e rendelet másként nem rendelkezik, a kérelemhez – játékterem, illetve pénznyerő automata engedély
iránti kérelem kivételével – csatolni kell:
a) a játéktervet,
b) a részvételi szabályzatot,
c) a költségvetést (gazdaságossági számítások terveze
tét),
d) a létesítő okiratot,
e) az 1. számú mellékletben felsorolt egyéb okiratokat,
adatokat. (4) A kérelmező külföldi vezető tisztségviselője vagy
tagja esetén az 1. számú melléklet 1. pontjában szereplő
okiratokkal egyenértékű külföldi okiratot és annak alapjául szolgáló kérelmet, valamint ezek hiteles fordítását kell
benyújtani.
(5) Az SZF a szervező személyi megfelelőségét az
annak igazolásául szolgáló legkorábban kiállított okirat
keltezésétől számított egy évig állapítja meg.
(6) A szervező – ide nem értve az Szjtv. 3. §-ának (1) bekezdése szerinti szervezőt – személyi megfelelőségének
folyamatos igazolásához szükséges, az 1. számú melléklet
szerinti iratokat évente, az SZF külön felhívása nélkül,
személyi megfelelőségének lejáratáig köteles benyújtani.
Ha a szervező ezen kötelezettségének nem tesz eleget, és
így nem rendelkezik személyi megfelelőséggel, az SZF az
engedély iránti kérelmet hiánypótlási felhívás nélkül
elutasítja.
3. § (1) A szerencsejáték-szervező tevékenységre vonatkozó engedélyezési eljárás során az SZF megvizsgálja, hogy
a kérelmező a szerencsejáték-szervező tevékenységhez
szükséges, az Szjtv.-ben és e rendeletben előírt személyi,
tárgyi és gazdasági feltételeknek megfelel-e. Az engedély
iránti kérelem elbírálásakor az SZF ellenőrzi, hogy a szervező rendelkezik-e személyi megfelelőséggel és alkalmas-e a kérelmezett szerencsejáték-szervező tevékenység
folytatására.
(2) A személyi feltételek vizsgálata kiterjed a kérelmezőre, vezető tisztségviselőjére vonatkozóan az Szjtv. 2. §-a
(4) bekezdésének b) és d) pontjában, illetve az Szjtv.
2. §-ának (5) bekezdésében, a kérelmező tagjára vonatkozóan az Szjtv. 2. §-a (4) bekezdésének b) pontjában, illetve
az Szjtv. 2. §-ának (5) bekezdésében meghatározott feltételekre, illetve mindezen személyeknek a kérelem benyújtását megelőzően folytatott szerencsejáték-szervező tevékenységére.
(3) A tárgyi feltételek vizsgálata kiterjed:
a) a szerencsejáték eszközök tulajdoni körülményeire,
b) arra, hogy a játékterem, a fogadóiroda és a játékkaszinó megfelel-e a jogszabályokban előírt feltételeknek,
c) az Szjtv. 2. §-ának (6) bekezdésében foglalt követelmények teljesítésére.
(4) A gazdasági feltételek vizsgálata kiterjed a kérelmezett szerencsejáték-szervező tevékenység biztonságos
folytatásához szükséges gazdasági feltételek meglétére.
4. § (1) Az SZF a személyi feltételek vizsgálatát követően,
az SZF által rendszeresített formanyomtatványon előterjesztett kérelemre, harminc napon belül hatósági bizonyítványt állít ki, amelyet a kérelmező a tervezett szerencsejáték-szervező tevékenységhez szükséges hatósági eljárások
során használhat fel. A kérelemhez csatolni kell az 1. számú mellékletben foglalt okiratokat és adatokat, valamint a
létesítő okiratot.
(2) A hatósági bizonyítvány szerencsejáték-szervező tevékenységre nem jogosít.
(3) A hatósági bizonyítvány a kiállításának napjától számított egy évig érvényes.
(4) Az SZF a hatósági bizonyítványt a 2. számú mellékletben szereplő nyomtatványon adja ki.
5. § Az SZF a kérelemnek helyt adó döntést a 43. § (1) bekezdése, a 46. § (1) bekezdésének c) pontja és az 51. §
(3) bekezdése esetén az erre a célra rendszeresített formanyomtatványon hozza meg. A formanyomtatvány tartalmazza a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
72. §-ának (4) bekezdése szerinti, a kérelemnek teljes egészében helyt adó elsőfokú döntés tartalmi elemeit.
6. § (1) A szerencsejáték céljára szolgáló eszköz kizárólag
gyártó által kezdeményezett típusvizsgálatát, valamint a
szervező által kezdeményezett hitelesítési eljárását az
OMH végzi a mérésügyi jogszabályok figyelembevételével. Az SZF az OMH által hitelesített pénznyerő automatára adhat ki engedélyt, illetve hagyhatja jóvá a játékkaszinó játéktervét.
(2) A típusvizsgálat alapján kiadott hitelesítési engedélyben az OMH az Szjtv.-ben és e rendeletben előírtak
alapján meghatározza, hogy a berendezés műszaki tulajdonságai alapján pénznyerő automatának vagy játékautomatának minősül. Az OMH a hitelesítési engedély kiadása
előtt az SZF-et, mint szakhatóságot megkeresi. Az OMH a
hitelesítési engedély egy példányát az SZF-nek megküldi.
(3) A típusvizsgálaton a szervező, illetve megbízottja
nem lehet jelen.
(4) Az OMH azokat a pénznyerő automatákat hitelesíti,
illetve újrahitelesíti, amelyek
a) üzemeltetője rendelkezik az SZF által kiadott, a 4. §
szerinti hatósági bizonyítvánnyal,
b) olyan, külön-külön legalább hét helyértékes beépített mechanikus vagy elektromechanikus számlálóval rendelkeznek, amelyek a befizetett és kifizetett érmék, illetve
érmehelyettesítő eszközök darabszámát vagy értékét, a befizetett és kifizetett forintok (játékkaszinónál forintok és
valuták) mennyiségét és az eljátszott tét (játékkaszinónál a
ki nem fizetett nyeremény és a befizetett készpénz) összegét nem törölhető módon tárolják,
c) típusvizsgálata megtörtént és érvényes hitelesítési
engedéllyel rendelkeznek.
(5) A pénznyerő automata újrahitelesítésével egyidejűleg műszaki felülvizsgálatot kell végezni.
(6) A pénznyerő automata hitelesítési vizsgálatát – a
(7) bekezdésben foglaltak kivételével – hitelesítő laboratóriumban kell elvégezni, és arról a 7. § (3) bekezdése szerinti hitelesítési bizonyítványt kell kiállítani.
(7) A befoglaló méretüknél fogva helyszínen hitelesíthető pénznyerő automatákról az OMH jegyzéket vezet.
7. § (1) A pénznyerő automaták típusvizsgálata és hitelesítési vizsgálata a 3. számú mellékletben meghatározott követelményekre terjed ki.
(2) A hitelesítési vizsgálat eredménye alapján kiállított
jegyzőkönyv a következőket tartalmazza:
a) a hitelesíttető megnevezését,
b) a pénznyerő automata gyártási számát,
c) a pénznyerő automata gyártási időpontját,
d) a gyártó megnevezését,
e) a pénznyerő automata megnevezésére vagy azonosí
tására alkalmas jelzést,
f) a pénznyerő automatával játszható játék(ok) nevét,
g) a pénznyerő automata üzemeltetésére vonatkozó
adatokat,
h) a legalacsonyabb és legmagasabb tét megjelölését,
i) a nyeremény kifizetésének módját,
j) a legnagyobb nyeremény összegét alapesetben és
halmozottan,
k) a gép mechanikus vagy elektromechanikus számlá
lóinak hitelesítésekor leolvasott állását, a gép bevételét és
kiadását folyamatosan ellenőrző berendezés meglétét,
l) a nyerési esélyeket 0 és 1 közötti valószínűségi értékekkel vagy százalékban,
m) a pénznyerő automata játékhelyeinek számát, n) a pénznyerő automata integrált ellenőrző készülékkel (a továbbiakban: IEK) történő felszereltségét,
o) a pénznyerő automata hitelesítési vizsgálatának
összegzését. (3) Az OMH a 6. § (4) bekezdésére figyelemmel – a kérelem beérkezésétől számított harminc napon belül – a hitelesítési vizsgálat alapján hitelesítési bizonyítványt állít
ki. A hitelesítési bizonyítvány kiállításával egyidejűleg az
OMH a pénznyerő automatán elhelyezett hitelesítő kártyát
külön jogszabályban meghatározott törvényes tanúsító jellel (öntapadó matricával) látja el. A hitelesítési bizonyítványnak – a (2) bekezdésben meghatározottakon túl – tartalmaznia kell annak az egyedileg azonosítható eszköznek
az adatait is, amely a pénznyerő automata összekapcsolt
rendszerben való üzemeltetését lehetővé teszi.
(4) A (3) bekezdés szerinti törvényes tanúsító jel olyan
maradandó lenyomat, amely típusától függően lyukasztással a hitelesítés évét és hónapját tartalmazza.
(5) Az OMH a hitelesítési kártyán a hitelesítési bizonyítvány adatai közül
a) a pénznyerő automata OMH azonosítási számát,
b) a pénznyerő automata típusát,
c) a gyártási évét,
d) a gyártási számot,
e) a játék(ok) nevét,
f) a legmagasabb tétet,
g) a legnagyobb nyeremény összegét alapesetben és
halmozottan,
h) a nyeremény-kifizetés módját,
i) az egy kreditponthoz tartozó forintértéket,
j) az IEK típusát,
k) a játékhelyek számát,
l) egy számlálólépés forintértékét,
m) a levonóképes bélyegek sorszámát,
n) a függőhuzalos biztosítások jelzését és darabszámát,
o) a hitelesítési bizonyítvány érvényességi idejét, és
p) a játékjog szerzés módját
jelöli meg. (6) A hitelesítési kártyát a hitelesítéssel egyidejűleg a
pénznyerő automatán jól láthatóan és oly módon kell elhelyezni, hogy azt kizárólag roncsolásos eljárással vagy a
törvényes tanúsító jel megsértésével lehessen eltávolítani.
8. § (1) A pénznyerő automata IEK-ének, elektromechanikus számlálóinak, valamint a játék lefolyását befolyásoló
eszközének (EPROM, programhordozó) javítását vagy
cseréjét hitelesítő laboratóriumban kell végrehajtani, majd
a készüléket újra kell hitelesíttetni. A helyszínen hitelesíthető pénznyerő automata javítása az OMH jelenlétében
történik. Az újrahitelesített pénznyerő automatáról a 7. §
(3) bekezdése szerinti új hitelesítési bizonyítványt kell kiállítani. Ezen túlmenően a pénznyerő automatán végzett,
az engedély adatait érintő változtatás esetén – az SZF által
rendszeresített formanyomtatványon előterjesztett kérelemre – a pénznyerő automatát az SZF engedélyével lehet
tovább üzemeltetni.
(2) Az SZF indokolt esetben a pénznyerő automata újrahitelesítését és/vagy mérésügyi ellenőrzését rendeli el. Az
újrahitelesítésre a hitelesítés szabályait kell megfelelően
alkalmazni.
TÖRVÉNYESSÉGI FELÜGYELET 9. § Az SZF a szerencsejátékok törvényességi felügyelete
keretében:
a) ellenőrzi a szerencsejátékok szervezésével kapcsolatos jogszabályi, valamint az engedélyben és a játéktervben foglalt előírások megtartását,
b) a szerencsejátékok felügyelete során tapasztalt jogszabálysértések esetén a jogszabálysértőkkel szemben saját hatáskörben intézkedik, vagy más, intézkedésre jogosult szervnél eljárás lefolytatását kezdeményezi,
c) más állami szerv jogszabálysértést feltáró kezdeményezésére a hatáskörébe tartozó intézkedést foganatosít.
10. § (1) Az ellenőrzött szervezet vagy személy a szerencsejáték-szervező tevékenységre, illetve a bejelentésköteles
játékra vonatkozó, az ellenőrzéshez szükséges engedélyt,
adatot, beszámolót, bizonylatot és egyéb okiratot köteles
az SZF-nek átadni.
(2) Az ellenőrzés során az SZF az állami vagy az önkormányzati adóhatóság, a rendőrhatóság, az OMH, az építésügyi hatóság, valamint a Vám- és Pénzügyőrség szakértőit
és külső szakértőket igénybe veheti.
(3) Az ellenőrzési jogosultságot az SZF alkalmazottja
az SZF által kiállított arcképes igazolvánnyal, illetve a
megbízott ellenőr megbízólevéllel és személyazonosító
igazolvánnyal (a továbbiakban együtt: ellenőr) köteles
igazolni. Az SZF által kiállított arcképes igazolvány tartalmazza a szerencsejáték ellenőrzésére szóló jogosultságot.
(4) Az ellenőrzések megállapításait az ellenőrzés típusának megfelelő formátumú jegyzőkönyvben dokumentálni kell, ennek egy példányát az ellenőrzött szervezetnek
vagy személynek át kell adni vagy meg kell küldeni.
(5) Az ellenőrzést legalább két ellenőrnek együttesen
kell végeznie.
(6) Az ellenőrzött szervezet vagy személy az ellenőrzés
során készített jegyzőkönyv megállapításaira a közlést követő nyolc napon belül az SZF-nél írásban észrevételt tehet.
(7) Az SZF jogosult a helyszíni ellenőrzést a helyszínre
vagy a hatósági nyilvántartásához telepített, illetve a folyamatba beépített ellenőrző rendszerből történő táv-adatszolgáltatás útján lefolytatni.
(8) Az SZF a helyszíni ellenőrzés során jogosult próbajátékot lefolytatni. Ha a próbajáték keretében az SZF nyereményhez jut, azt köteles harminc napon belül a központi
költségvetésbe befizetni.
11. § Az ellenőrzést az SZF
a) folyamatos célellenőrzés,
b) átfogó ellenőrzés,
c) célvizsgálat,
d) témavizsgálat,
e) utóvizsgálat
útján végzi. 12. § A folyamatos célellenőrzés időszaki rendszerességgel
visszatérő vizsgálat, amely az ellenőrzött szervezet vagy
személy tevékenységének adott időszakát érinti.
13. § (1) Az átfogó ellenőrzés egy időszakra vonatkozóan a
vizsgált tevékenység egészére irányuló olyan ellenőrzés,
amely keretében a tevékenység szerencsejáték szervezésre
vonatkozó jogszabályokkal összefüggő vizsgálatára kerül
sor abból a célból, hogy a vizsgált szervezet vagy személy
tevékenysége és működése átfogóan megítélhető legyen.
(2) Az átfogó ellenőrzést külön, az e célból kiállított
megbízólevélnek az ellenőrzött szervezet vezetője, vagy
távollétében az általa megbízott személy részére történő
bemutatása után lehet megkezdeni.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott megbízólevélnek
tartalmaznia kell:
a) az ellenőrző szerv nevét és címét,
b) az ellenőrzés időpontját,
c) az ellenőrzött szervezet vagy személy megneve
zését,
d) az ellenőrök felsorolását,
e) az ellenőrzés alá vont időszakot.
14. § A célvizsgálat egy vagy több ellenőrzési szempont alapján lefolytatott ellenőrzés. E vizsgálat keretein belül kell
az esetleges panaszbejelentéseket is kivizsgálni.
15. § A témavizsgálat több ellenőrzött szervezet vagy személy szerencsejáték-szervező tevékenységének, illetve
székhelyükön ugyanazon szempontok alapján lebonyolított ellenőrzése, figyelemmel az összehasonlításra és a későbbi részletesebb vizsgálatok megalapozásának elősegítésére.
16. § Az utóvizsgálat az ellenőrzések során feltárt hiányosságok, eltérések megszüntetésének, illetve az SZF által előírt
intézkedések megtételének ellenőrzésére irányul.
17. § (1) Az Szjtv. 26. §-ának (15) bekezdésében foglalt esetekben az SZF a helyszíni ellenőrzés keretében a játékterem vagy a pénznyerő automata működtetését a határozat
meghozataláig lebélyegzéssel felfüggeszti és a felfüggesztéssel érintett engedélyt a helyszínről elhozza.
(2) Ha az SZF az ellenőrzés során megállapítja, hogy a
pénznyerő automata engedély nélkül vagy a játékautomata
a 75. § szerinti bejelentési kötelezettség teljesítése nélkül
üzemel, az Szjtv. 26/A. §-ában meghatározott intézkedés
kezdeményezése céljából jegyzőkönyvet készít, és azt a
települési önkormányzat jegyzőjének továbbítja, illetve
szabálysértési eljárást indíthat.
(3) Ha az Szjtv. 36/A. §-ában ellenőrzésre felhatalmazott szervek játékteremben történő ellenőrzésük során jogszabálysértést tapasztalnak, azt kötelesek jegyzőkönyvbe
bevezetni, és a jegyzőkönyv egy példányát az SZF-nek
megküldeni.
MÁSODIK RÉSZ EGYES SZERENCSEJÁTÉKOK I. Fejezet SORSOLÁSOS JÁTÉKOK
A sorsolásos játék engedélyezésének feltételei 18. § (1) A sorsolásos játék keretében kibocsátott sorsjegyen
jól látható módon fel kell tüntetni:
a) a szervező nevét, székhelyét,
b) a sorsjegy árát,
c) a nyereményre való jogosultság megállapításának
módját, d) a nyeremény kifizetésének helyét és idejét,
e) az arra való utalást, hogy a kilátásba helyezett nyere
ményt a hatályos jogszabályok alapján személyi jövedelemadó nem terheli, vagy az személyi jövedelemadóval
csökkentett formában kerül kifizetésre, átadásra, valamint
f) a sorsolásos játékban történő részvételre vonatkozó,
az 1. § (5) bekezdése szerinti tilalmat.
(2) A sorsolásos játék engedélyezése iránti kérelemhez
a 2. § (3) bekezdésében foglaltakon túl csatolni kell a szervezőnek az Szjtv. 3. §-a szerinti jogosultságát igazoló
okiratot.
(3) A hírközlő eszközök és rendszerek útján szervezett
sorsolásos játék esetén a játékos számára a játékban való
részvételt megelőzően megismerhetővé kell tenni a részvételi szabályzatot.
(4) A hírközlő eszközök és rendszerek igénybevételével
szervezett számsorsjáték és egyéb sorsolásos játék engedélyezési eljárása során a szervező az Szjtv. 2. §-ának
(6) bekezdésében előírt megfelelőséget a Magyar Köztársaság területén bejegyzett, hírközlő eszközök és rendszerek auditálására jogosult cég által kiadott igazolással köteles teljesíteni.
A játékterv, részvételi szabályzat és a költségvetés 19. §
A sorsolásos játék játéktervében rögzíteni kell:
a) a sorsolásos játékban kibocsátásra kerülő sorsjegyek
árát, darabszámát, a sorsjegyek egyedi azonosítására alkalmas jelzését (sorozat, sorszám stb.), a sorsolásos játék
nyereményalapját vagy annak kiszámítási módját (Szjtv.
30. §),
b) a sorsolásos játék nyerőosztályait, vagy ezek képzésének elveit, a nyeremények leírását és értékét,
c) a nyeremény azonosításának, érvényesítésének és
kifizetésének módját,
d) a sorsolásos játék lebonyolításának időtartamát, a
sorsjegyek elszámolási rendszerét,
e) a sorsolás(ok) helyét, idejét és lebonyolításának szabályait,
f) a részvételre jogosító sorsjegyek meghatározását,
g) bingójátéknál a jutalomjátékok, ajándéksorsjegyek
tervezett mennyiségét, megkülönböztetésük és elszámolásuk módját. 20. §
A részvételi szabályzatban rögzíteni kell:
a) a játékosnak (Szjtv. 37. § 6. pont) a sorsolásos játék
ban való részvétellel összefüggő jogait és kötelezettségeit, b) a nyereményre való jogosultságot és a nyeremény
kifizetésének feltételeit,
c) a sorsolásos játék nyerőosztályait, a nyeremények
meghatározását és felosztását,
d) a játékosok érdekeit védő garanciális szabályokat,
e) az igényérvényesítés rendjét.
21. § A költségvetésnek tartalmaznia kell:
a) a játékterv szerint tervezett árbevétel és nyeremény
alap összegét;
b) a tervezett költségeket az alábbiak szerinti bontás
ban:
1. a sorsolásos játék eszközeivel kapcsolatos költsé
geket (sorsjegyek, bizonylatok stb.),
2. a sorsjegyek terjesztésében és értékesítésében
résztvevők jutalékát,
3. a sorsolásos játék lebonyolításával összefüggő
reklámköltséget,
4. a lebonyolítás során keletkező egyéb költséget,
5. a játékadó összegét,
6. a sorsjáték és kenó esetén a tervezett tiszta játék
bevételt,
7. a játékosok számára kifizethető nyereményből levonásra kerülő személyi jövedelemadót,
8. a játékosok számára – a személyi jövedelemadó
val csökkentett – kifizethető nyeremény összegét; c) a vállalkozás tervezett bevételei és tervezett költségei számbavétele után a sorsolásos játék eredményes lebonyolításakor elérhető eredményt és a társasági adót.
A végelszámolás, elszámolás 22. § (1) A folyamatosan szervezett sorsolásos játék esetén az
engedélyben meghatározott időszakonként és meghatározott formában időközi elszámolást, a játék megszűnése
esetén végelszámolást kell készíteni. A nem folyamatosan
szervezett sorsolásos játék és az ajándéksorsolás lebonyolításáról – az Szjtv. 17. §-ának (3) bekezdésében meghatározott időpontot követő harminc napon belül – végelszámolást kell készíteni. A folyamatosan szervezett ajándéksorsolás esetén e határidőt az utolsó sorsolás napjától kell
számítani. A végelszámolást meg kell küldeni az SZF-hez.
Az SZF az engedélyezett sorsolásos játékok végelszámolásának jóváhagyásáról határozattal dönt.
(2) A sorsolásos játékok nyertes, valamint el nem adott
sorsjegyeit szigorú számadású nyomtatványként kell megőrizni, és – az SZF eltérő rendelkezésének hiányában – a
sorsjegyeket a végelszámolásra vonatkozó SZF határozat
jogerőre emelkedésétől számított harminc napon belül
meg kell semmisíteni. A megsemmisítést a szervező,
illetve képviseletére jogosult személy által létrehozott háromtagú bizottság hajtja végre. A megsemmisítés helyéről
és időpontjáról az SZF-et tizenöt nappal a kitűzött időpont
előtt értesíteni kell. A megsemmisítésről jegyzőkönyvet
kell készíteni, amelyet meg kell küldeni az SZF-nek.
A jegyzőkönyvet a szervező köteles öt évig megőrizni.
A megsemmisítési jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell:
a) a megsemmisítés helyét, idejét,
b) a jelenlevők nevét, lakcímét, beosztását,
c) a sorsjegyek megnevezését, darabszámát,
d) a nyertes és el nem adott sorsjegyeket,
e) a megsemmisítési technológiát.
(3) A folyamatosan szervezett sorsolásos játékok nyertes és el nem adott sorsjegyeinek megsemmisítését az SZF
külön – legfeljebb ötévenként egy alkalommal előterjeszthető – kérelem alapján végelszámolás benyújtása nélkül is
engedélyezheti, ha a legalább ötéves megőrzési idő már
eltelt. A kérelem érdemi elbírálásáról az SZF a megsemmisítéssel érintett időszak átfogó vizsgálattal történő ellenőrzését követően dönt. A megsemmisítés csak akkor engedélyezhető, ha az átfogó vizsgálat nem tárt fel olyan hiányosságot, amely a további megőrzést indokolná.
(4) Ha a szervezőnek egyidejűleg több szerencsejáték
szervezésére van engedélye, az egyes szerencsejátékok bevételének és tényleges költségének elszámolását egymástól és más, általa folytatott tevékenységektől elkülönítetten, ellenőrizhető módon kell nyilvántartania és vezetnie.
(5) Az időközi és végelszámolásban szerepeltetni kell:
a) a kibocsátott, játékra jogosított és az eladott sorsje
gyek számát,
b) a sorsolásos játék nyereményalapját, sorsjáték és
kenó játék esetén a tiszta játékbevételt,
c) a szervezőnek az állammal szembeni – a szervező te
vékenységgel összefüggésben keletkezett – befizetési kötelezettségeinek jogcímenkénti teljesített összegeit,
d) a játékosok részére – a jogszabályok szerinti levonások után – átadott nyeremények összegét vagy értékét.
(6) Az (5) bekezdés c) pontjában foglalt adatokkal
összefüggésben a kötelezettségek teljesítését igazoló bizonylatokat is csatolni kell.
(7) Az Szjtv. 16. §-a és 23. §-a szerinti bejelentésköteles
játékok (a továbbiakban: bejelentésköteles játékok),
valamint azon sorsolásos játékok esetén, amelyek sorsolási eseményén közjegyző jelen van, a sorsolásról készült
közjegyzői okirat egy hiteles példányát a végelszámoláshoz mellékelni kell, kivéve, ha azok már az időközi elszámoláshoz hiánytalanul benyújtásra kerültek.
(8) Az SZF nem hagyja jóvá a végelszámolást és a
(9) bekezdésben meghatározott cselekmények elvégzésére
kötelezheti a szervezőt, ha eltérést tapasztal a jóváhagyott
játéktervben vagy a jogszabályi rendelkezésekben foglaltaktól.
(9) Az SZF a szervezőt – határidő tűzésével – kötelezheti:
a) pótlólagos sorsolás megtartására, ha a megnyert nyeremények alapján számítható nyereményekre fordítandó
összeg nem éri el a jóváhagyott játéktervben, illetve a jogszabályban meghatározott mértéket,
b) ha az a) pont szerinti esetben nincs lehetőség pótlólagos sorsolás megtartására, akkor a nyereményekre fordítandó összeg és a tényleges nyeremények céljára felhasznált összeg különbségét az Szjtv. 11. §-a (8)–(10) bekezdésének megfelelően fizesse be,
c) arra, hogy nyilvántartási rendjét, illetve végelszámolását a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően állítsa
helyre, illetve készítse el,
d) az Szjtv.-ben foglalt egyéb kötelezettségek teljesítésére. (10) Az Szjtv. 30. §-ának (2) bekezdése alapján nyereményre fordítandó összegek – folyamatosan szervezett játékok esetén történő – halmozódását az SZF legfeljebb egy
évig engedélyezheti. Ezen összegeket elkülönítetten kell
nyilvántartani és a halmozódási időszakot követően a teljes halmozott összeget nyeremények céljára kell felhasználni.
(11) A folyamatosan szervezett sorsolásos játékok és
ajándéksorsolások át nem vett nyereményeit legkésőbb az
átvételre az Szjtv. 17. §-ának (3) bekezdésében meghatározott időpontot követő száznyolcvan napon belül, ajándéksorsolás esetén harminc napon belül kell nyeremények
céljára fordítani. Az át nem vett nyereményekből elkülönített alapot kell képezni, amelynek nyeremények céljára
történő felhasználását az SZF-nek külön be kell jelenteni.
(12) A (10) és (11) bekezdés szerinti elkülönített alapokról az SZF külön felhívására, de évente legalább egy
alkalommal a szervező részletes információkat köteles
adni az SZF részére.
A kaparós sorsjegyekre vonatkozó további szabályok 23. §
(1) A bejelentésköteles játékok kaparós sorsjeggyel
nem szervezhetők.
(2) A kaparós sorsjegyek mennyisége az engedély iránti
kérelemben egyenlő darabszámú sorozatokra bontható.
(3) A sorsjegyek kizárólag olyan számítógéppel vezérelt zárt nyomdai technológiával nyomtathatók, amely biztosítja
a) a nyeremények összegének az Szjtv.-ben meghatározott nagyságát,
b) a nyerőosztályonkénti nyertes sorsjegyeknek az engedélyezett mennyiségen, illetve a sorozaton belüli egyenletes, játékterv szerinti megoszlását, továbbá
c) azt, hogy a sorsjegyek egy teljes sorozata olyan zárt
gyártási folyamatban készül, amely csak a fedőréteg eltávolítása után teszi lehetővé a nyertes sorsjegyek azonosítását.
(4) A gyártás számítógépes programját a Magyar Köztársaság területén is bejegyzett, nemzetközileg elismert
könyvvizsgáló céggel auditáltatni kell.
(5) A szervező köteles
a) a sorsjegyek gyártójával kötött gyártási szerződés,
valamint a (4) bekezdés szerinti könyvvizsgálói jelentés
egy eredeti példányát legkésőbb az engedélyezett tevékenység megkezdését megelőző tizenötödik napig az SZF
székhelyére benyújtani,
b) az engedélyezett tevékenység megkezdéséig a sorsjegyek teljes – sorozatokra bontás esetén legalább egy sorozatnak megfelelő – mennyiségét egyszerre legyártatni és
erről, valamint a legyártott, de még értékesítési forgalomba nem bocsátott sorsjegyek tárolásának helyéről az
SZF-et értesíteni,
c) a tevékenységének megkezdésétől sorsolásos játékonként nyilvántartani a terjesztőkkel kötött, valamint a
terjesztők egymás közötti megállapodásait, amelyeknek
tartalmazniuk kell a terjesztésre átadott sorsjegyek
mennyiségét (sorozatszám, sorszám és darabszám szerint).
II. Fejezet JÁTÉKTERMEK ÉS PÉNZNYERŐ AUTOMATÁK Engedélyezés 24. §
(1) A pénznyerő automata és a játékterem működtetése
iránti kérelmet az SZF által rendszeresített formanyomtatványon a szervező székhelye szerinti SZF területi felügyelőségen vagy postai úton kell benyújtani. A kérelemhez a
kérelmezőnek csatolnia kell:
a) játékterem engedélyezése iránti kérelem esetén:
1. a játékterem látogatási szabályzatát,
2. a játékterem jogszerű birtoklását igazoló okira
tot, valamint a játékteremnek helyet adó ingatlan
harminc napnál nem régebbi tulajdoni lapját,
3. a játékterem soron kívüli engedélyezési eljárása
során a játékterem céljára szolgáló helyiség birtokbaadására jogosult személy nyilatkozatát arról, hogy kizárólag a kérelmező szervezővel áll a
jogszerű birtoklásra irányuló polgári jogi jogviszonyban,
4. az igazgatási-szolgáltatási díj befizetésére
vonatkozó készpénz-átutalási megbízás (csekk)
tőpéldányát vagy az átutalás megindításának
megtörténtét tanúsító hitelintézeti igazolást
(bankkivonatot);
b) pénznyerő automata üzemeltetése iránti kérelem
esetén: 1. az üzembe helyezendő pénznyerő automata jogszerű birtoklását igazoló okiratot,
2. az igazgatási-szolgáltatási díj befizetésére
vonatkozó készpénz-átutalási megbízás (csekk)
tőpéldányát vagy az átutalás megindításának
megtörténtét tanúsító hitelintézeti igazolást
(bankkivonatot),
3. a pénznyerő automata hitelesítéséről kiállított hitelesítési bizonyítvány egy eredeti példányát.
(2) A játékterem üzemeltetésének engedélyezéséhez a
települési önkormányzat – a fővárosban a kerületi önkormányzat – jegyzőjének szakhatósági állásfoglalása szükséges arról, hogy az önkormányzat területén létesítendő játékterem az építésügyi és a szerencsejáték szervezésére
vonatkozó jogszabályokban foglaltaknak megfelel, valamint, hogy a játékterem működéséhez hozzájárul.
(3) Az SZF a játékterem működtetését határozatban engedélyezi, ha a kérelmező rendelkezik legalább egy darab,
egyidejűleg engedélyezhető vagy legalább egy darab érvényes engedéllyel rendelkező pénznyerő automatával,
amely az adott játékteremben üzemeltethető. A határozat
mellékletét képezi a 4. számú mellékletben szereplő engedély.
(4) A pénznyerő automatára vonatkozó engedélyezési
eljárásban a 7. § (2) bekezdésében meghatározott jegyzőkönyv alapján kiállított hitelesítési bizonyítvány pótolja a
játéktervet is. Az SZF a pénznyerő automata üzemeltetését
határozatban egy évre, a szervező külön kérelmére legfeljebb kettő évre, illetve ha a szervező a pénznyerő automata
jogszerű birtoklását ezen időpontoknál rövidebb időtartamra igazolja, akkor annak időtartamára engedélyezi, és a
határozat mellékleteként az 5. számú mellékletben szereplő engedélyt adja ki, ha a kérelmező rendelkezik legalább
egy darab, egyidejűleg engedélyezhető vagy legalább egy
darab érvényes engedéllyel rendelkező játékteremmel,
amelyben az adott pénznyerő automata üzemeltethető.
25. § (1) Az Szjtv. 26. §-ának (14) bekezdésében foglalt hirdetmény
a) pénznyerő automata működtetésének engedélyezése
esetén – a szervezőnek SZF által adott azonosító számot
(a továbbiakban: SZF azonosító),
– a pénznyerő automata gyártási számát,
– a kérelem érkeztetési számát és dátumát,
b) játékterem üzemeltetésének engedélyezése esetén
– az SZF azonosítót,
– a játékterem címét,
– a kérelem érkeztetési számát és dátumát
tartalmazza. (2) Az (1) bekezdésben megjelölt hirdetmény tartalmazza azt a figyelemfelhívást, hogy az SZF az ügyben az engedélyt kiállította és azt a szervező a határozattal együtt átveheti.
26. § (1) Ifjúsági, gyermek-, oktatási vagy nevelési intézmény, ifjúsági klub, továbbá egyházi, illetőleg egészségügyi intézmény (a továbbiakban: védett intézmény)
200 m-es körzetében I. kategóriába tartozó játékterem nem
működhet.
(2) Az Szjtv. 26. §-ának (12) bekezdésében foglalt gyermek- és ifjúsági intézmény minden ifjúságpolitikai célból
működtetett, illetve fenntartott intézmény.
(3) Az Szjtv. 26. §-ának (12) bekezdésében foglalt oktatási vagy nevelési intézmény:
a) az óvoda,
b) az általános iskola,
c) a szakiskola,
d) a gimnázium, a szakközépiskola,
e) az alapfokú művészetoktatási intézmény,
f) a gyógypedagógiai, a konduktív pedagógiai neve
lési-oktatási intézmény,
g) a diákotthon és a kollégium.
(4) Az Szjtv. 26. §-ának (12) bekezdésében foglalt egyházi intézmény minden egyházi kezelésben, illetve üzemeltetésben lévő, vallásgyakorlás célját szolgáló létesítmény, kivéve a kizárólag műemléki célú egyházi építmények, illetve egyházi személyek lakhatását szolgáló épületek.
(5) Az Szjtv. 26. §-ának (12) bekezdésében foglalt
egészségügyi intézmény a fekvőbeteg-szakellátást nyújtó
egészségügyi szolgáltató.
(6) Az Szjtv. 26. §-ának (12) bekezdésében meghatározott 200 m-es körzeten a játékterem és a védett intézmény
közterületről nyíló bejárata közötti azon legrövidebb útvonalat kell érteni, amelyen a közúti közlekedés szabályairól
szóló 1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendelet szabályait figyelembe véve közterületen gyalogosan a védett intézmény megközelíthető.
(7) Ha a védett intézmény épületét kizárólag az annak
használatára rendelt elkerített ingatlan (udvar) veszi körül,
a 200 méter távolságot az ingatlant határoló kerítésen létesített azon bejárattól kell mérni, amelyet a védett intézmény látogatására jogosult valamennyi személy igénybe
vehet. Ha a védett intézmény több bejárattal rendelkezik,
akkor – a gazdasági bejárat figyelmen kívül hagyásával –
az épület, illetve az elkerített ingatlan azon bejáratától kell
a mérést elvégezni, amely a játékterem közvetlen bejáratához közelebb esik, és amelyet a védett intézmény látogatására jogosult valamennyi személy igénybe vehet. Ha a játékterem épületét kizárólag az annak használatára rendelt
(elkerített) udvar veszi körül, a 200 méter távolságot a játékteremnek helyet adó épület bejáratától kell mérni. Abban az esetben, ha a védett intézmény, illetve a játékterem
többfunkciójú épületben működik, a 200 méter távolságot
– e rendelkezésnek megfelelő módon – a játékterem,
illetve a védett intézmény azon közvetlen bejáratától kell
mérni, amelyet a védett intézmény, illetve a játékterem látogatására jogosult valamennyi személy igénybe vehet. Ha
a védett intézménynek, illetve a játékteremnek több bejárata van, akkor a játékteremhez, illetve a védett intézményhez legközelebb eső bejáratot kell figyelembe venni a mérés során.
(8) Ha az engedély kiadását követően merül fel olyan
tény, adat, körülmény, amelynek következtében a szervező a pénznyerő automata vagy játékterem üzemeltetésére
előírt jogszabályi feltételekkel nem rendelkezik, az SZF a
szervező engedélyét érvényteleníti.
27. § A szervező az Szjtv. 9. §-ának (3) bekezdésében előírt
kötelezettségét, ha az engedély adattartalmát is érinti, az
SZF által rendszeresített formanyomtatványon az SZF
székhelyére címezve postai úton, vagy az SZF Központi
Ügyfélszolgálati Irodáján, illetve ha a változás nem érinti
az engedély adattartalmát, az SZF által rendszeresített formanyomtatványon a szervező székhelye szerinti SZF területi felügyelőségen is teljesítheti.
28. § (1) Egy évnél hosszabb időtartamra engedélyezett pénznyerő automata esetén a második évre vonatkozó igazgatási-szolgáltatási díj befizetésére vonatkozó készpénz-átutalási megbízás (csekk) tőpéldányának másolatát vagy az átutalás megindításának megtörténtét tanúsító hitelintézeti
igazolást (bankkivonatot) a szervező köteles abban a játékteremben tartani, ahol a pénznyerő automata üzemel.
(2) Az Szjtv. 26. §-ának (13) bekezdésében foglalt esetben a szervező a 12. hónap utolsó napjáig történő engedély-leadási szándékáról köteles a 11. hónap utolsó napjáig az SZF által rendszeresített formanyomtatványon nyilatkozni.
Személyi feltételek 29. § Az engedély érvényességének időtartama alatt a szervező
a) vezető tisztségviselőjének és természetes személy
tagjának meg kell felelnie az Szjtv. és e rendelet előírásainak,
b) tevékenységi köre kizárólag a 92.71 szerencsejáték
szervezése TEÁOR szám alá sorolt engedélyezett szolgáltatás nyújtására irányulhat.
30. § (1) A szervező köteles az SZF-nek benyújtani a gazdasági társaságra, mint szervezőre vonatkozó jogerős, a cégjegyzékben szereplő adatokat érintő cégbírósági végzéseket.
(2) A szervező az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettsége keretében köteles bejelenteni az SZF által rendszeresített formanyomtatványon a cégbíróság által a cégnyilvántartásban átvezetett, a létesítő okiratot érintő módosítást, különösen a vezető tisztségviselő és a tag személyében bekövetkezett változást.
(3) A vezető tisztségviselő és a tag személyében történt
változás esetén a személyi megfelelőséget igazoló iratokat
[Szjtv. 2. §-a (4) bekezdésének b) és d) pontja, e rendelet
1. számú melléklete 1. pontjának a)–c) és e) alpontja] legkésőbb a létesítő okirat módosításának elfogadásától számított harminc napon belül be kell nyújtani az SZF-hez.
(4) A szervező köteles írásban bejelenteni az SZF-nek
azt a levelezési címét, amelyre a hivatalos iratok kézbesíthetők, ha az a gazdasági társaság székhelyétől eltér.
31. § (1) A szervezőt átalakulása esetén a (2)–(7) bekezdésekben foglalt kötelezettségek terhelik.
(2) Ha az átalakuló szervezőnek szerencsejáték-szervező engedély kiadása iránti kérelme van folyamatban, a
szervező köteles az átalakulást az átalakulásról való második döntést követően az átalakulás elhatározásáról szóló
jegyzőkönyv harminc napon belüli megküldésével az
SZF-nek bejelenteni. Ha az átalakulással érintett valamennyi gazdasági társaságnak egyaránt van folyamatban
lévő engedély iránti kérelme, a bejelentést valamennyi
gazdasági társaság nevében kell megtenni.
(3) A jogutód szervező az átalakulás tényét az erről
szóló jogerős cégbírósági végzés és az egységes szerkezetű létesítő okirat egy-egy példányának az SZF-hez történő
megküldésével köteles a végzés kézbesítésétől számított
harminc napon belül – az SZF által rendszeresített formanyomtatványon – bejelenteni.
(4) Ha az átalakulás folytán létrejött gazdasági társaság
tagjai, illetve vezető tisztségviselői személye eltér a jogelőd gazdasági társaság tagjaitól, illetve vezető tisztségviselőitől, a változással érintett személyekre vonatkozó iga
zolásokat a személyi megfelelőség igazolására vonatkozó
szabályok szerint kell teljesíteni az átalakulás bejegyzéséről szóló jogerős cégbírósági végzés kézbesítését követő
harminc napon belül. A személyi megfelelőség érvényességének időpontja a jogutód gazdasági társaság esetén az
igazolások csatolása után sem változik. Ha az átalakulás
folytán létrejött gazdasági társaság valamennyi tagjára,
illetve vezető tisztségviselőjére vonatkozó igazolásokat,
továbbá az 1. számú melléklet szerinti egyéb okiratokat a
szervező az SZF-hez teljeskörűen benyújtja, az SZF a
szervező személyi megfelelőségét a 2. § (5) bekezdésében
foglaltak szerint állapítja meg.
(5) Az SZF a jogelőd gazdasági társaság folyamatban
lévő engedélyezési eljárása során a szervező engedélyeit
az átalakulás tényének az SZF-hez történő bejelentését
követően a jogutód gazdasági társaság nevére állítja ki.
(6) Az átalakulás bejelentését követően a szervező harminc napon belül köteles a jogelőd gazdasági társaság játékterem engedélyeinek cseréje iránti kérelmét az SZF
központjában benyújtani. Az adatváltozások átvezetését
követően az új játékterem-engedélyeket az SZF erről szóló
értesítésének kézhezvételétől számított harminc napon belül a szervező köteles átvenni és az érintett játékteremben
elhelyezni.
(7) A jogutód gazdasági társaság a jogelőd gazdasági
társaság nevére szóló pénznyerő automata engedélyek
alapján, azok érvényességi időtartamának végéig üzemeltetheti pénznyerő automatáit.
AZ ÜZEMELTETÉS TÁRGYI, MŰKÖDÉSI ÉS EGYÉB
FELTÉTELEI Játéktermekkel kapcsolatos általános rendelkezések
32. § A játékterem üzemeltetésére vonatkozó engedély szervező általi átvételére kizárólag a működés megkezdésekor
van lehetőség. A szervező a játéktermét az engedély átvételének napjától, illetve az azt követő munkanaptól – a játékterem szüneteltetése, felfüggesztése, illetve szezonális
zárvatartás kivételével – működtetni köteles. A játékterem
működik, ha a látogatási szabályzat szerinti nyitvatartási
időben a játékteremben pénznyerő automata üzemel.
33. § (1) A játékterem-engedélyt és a látogatási szabályzatot a
játékteremben jól látható helyen ki kell függeszteni. A játékterem bejáratánál el kell helyezni a játékterem nyitvatartási idejére vonatkozó tájékoztatót.
(2) A látogatási szabályzat legalább a következőket tartalmazza:
a) a játékterem nevét, címét,
b) a teremfelügyelő(k) nevét,
c) a játékterem nyitvatartási idejét,
d) I. kategória esetén a 18 éven aluliak látogatási tilal
mát, II. kategória esetén a 18 éven aluliakra vonatkozó, a
pénznyerő automatán történő játék lehetőségének tilalmát,
e) a szervező nevét és székhelyének címét,
f) a reklamáció elintézésének rendjét (Ennek kereté
ben: tájékoztatást arra vonatkozóan, hogy a szerencsejátékkal összefüggő reklamáció esetén – ezzel egy időben –
a teremfelügyelő köteles jegyzőkönyvet felvenni, ennek
egy példányát a játékosnak átadni, másik példányát a szervezőnek, illetve vezető tisztségviselőjének továbbítani. A
szervező, a szervező vezető tisztségviselője, illetve az általa megbízott személy köteles a reklamációban foglaltakat
tizenöt napon belül kivizsgálni, és ennek eredményéről a
játékost értesíteni.),
g) azokat a körülményeket, amelyeket a szervező a játékos jogaként, illetve kötelezettségeként kíván érvényre
juttatni. Így különösen: belépésre vonatkozó speciális feltételek, kitiltás rendje, pénzváltás, nyeremény kifizetés
szabálya,
h) I. kategóriába sorolt játékterem esetén a más tevékenységi körbe tartozó szolgáltatás nyújtásának tilalmát,
i) tájékoztatást arra vonatkozóan, hogy a játékteremben
elhelyezett pénznyerő automatán előzetesen, illetve a játék
befejezését követően, a játékos részére sem a teremfelügyelő, sem más személy közreműködése révén a további
játék lehetősége nem tartható fenn. A még le nem játszott
kreditpontok értékét, ha a játékos a kreditpontokat nem
tudja játékba vinni, és az a legkisebb megtehető tétet meghaladja, a játékosnak azonnal, de legkésőbb 24 órán belül
vissza kell fizetni. A ki nem fizetett kreditpontokról a
játékos részére igazolást kell adni,
j) az 1. § (4) bekezdésében foglalt tájékoztató hirdetményt.
34. § (1) A szervező játéktermenként legalább egy teremfelügyelőt köteles alkalmazni. Teremfelügyelőként kizárólag
büntetlen előéletű személy foglalkoztatható, amit az SZF
felhívására a szervező igazolni köteles.
(2) A szervező köteles gondoskodni arról, hogy a teremfelügyelő a szervező képviseletében folyamatosan betartsa
a jogszabályokban és a látogatási szabályzatban foglaltakat. A szervező köteles gondoskodni a teremfelügyelő távolléte esetén a helyettesítéséről. A szervező köteles
biztosítani az akadálymentes ellenőrzést.
35. § A játéktermet úgy kell kialakítani és a pénznyerő automatákat, játékautomatákat úgy kell elhelyezni, hogy a
pénznyerő automaták, játékautomaták, a játékosok és a
pénznyerő automatákon, játékautomatákon folyó játék állandó ellenőrzése és felügyelete biztosított legyen.
36. § (1) A játékteremben érvényes OMH hitelesítési bizonyítvánnyal és SZF engedéllyel rendelkező üzemképes
pénznyerő automata, illetve nyilvántartásba vételi igazolással rendelkező üzemképes játékautomata helyezhető el
az alábbiak szerint:
a) I. kategóriába sorolt játékteremben:
I. kategóriába sorolt pénznyerő automata,
II. kategóriába sorolt pénznyerő automata,
játékautomata,
b) II. kategóriába sorolt játékteremben:
II. kategóriába sorolt pénznyerő automata,
játékautomata.
(2) A szervező az általa üzemeltetett, a játékteremben
meghibásodott, üzemképtelen pénznyerő automatát, játékautomatát három munkanapon belül köteles megjavíttatni,
vagy gondoskodnia kell azok játékteremből történő elszállításáról.
37. § (1) A szervező köteles biztosítani a szükséges feltételeket az ellenőrzés lebonyolításához, illetve az ellenőrzés
technikai akadályait elhárítani, különösen, ha az általa
üzemeltetett pénznyerő automata, játékautomata OMH hitelesítése és a játékautomata nyilvántartásba-vételi igazolása a pénznyerő automata, játékautomata mozgatása nélkül nem ellenőrizhető.
(2) A szervező oly módon köteles gondoskodni a pénznyerő automata kulcsainak játékteremben történő elhelyezéséről, tárolásuk és felhasználásuk ellenőrizhetőségéről,
hogy lehetővé váljon az Szjtv.-nek és e rendeletnek a pénznyerő automata ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseinek
érvényesítése.
38. § A szervező által üzemeltetett játékteremben pénznyerő
automatán nem játszhat a szervező gazdasági társaság
a) tagja (részvényese),
b) vezető tisztségviselője,
c) felügyelő bizottságának tagja,
d) teremfelügyelője,
e) játékteremben foglalkoztatott egyéb alkalmazottja,
valamint f) ezen személyeknek a Polgári Törvénykönyvről szóló
1959. évi IV. törvény 685. §-ának b) pontjában meghatározott közeli hozzátartozója.
I. kategóriába sorolt játéktermekkel kapcsolatos
különös rendelkezések 39. §
(1) Az I. kategóriába sorolt játéktermet úgy kell kialakítani, hogy a játéktermen kívül tartózkodó személy ne láthasson be a játékterembe.
(2) Az I. kategóriájú játékteremből a vendéglátó-ipari
egység, üzlet működését elősegítő, biztosító kiszolgálóhelyiségek nem nyílhatnak, annak működését biztosító tárgyak, eszközök nem helyezhetők el.
(3) Az I. kategóriába sorolt játékteremben a pénznyerő
automata, illetve játékautomata üzemeltetésén kívül más
szerencsejáték nem folytatható, továbbá más tevékenységi
körbe tartozó szolgáltatás nem nyújtható.
II. kategóriába sorolt játéktermekkel kapcsolatos
különös rendelkezések 40. §
(1) Ingó dolgon (pl. állóhajó, vasúti kocsi) létesített
II. kategóriába sorolt játékterem helye az erre szóló engedély érvényességi időtartamán belül nem változtatható
meg.
(2) A vendéglátó-ipari egységhez tartozó nyitott előtérben (pl. terasz, kerthelyiség) pénznyerő automata nem
üzemeltethető.
Játéktermekkel kapcsolatos eljárási szabályok 41. § (1) A játékterem szüneteltetését – a szervezőnek az SZF
által rendszeresített formanyomtatványon előterjesztett
nyilvántartásba vétel iránti kérelmére – a szervező székhelye szerinti SZF területi felügyelőség nyilvántartásba veszi. A nyilvántartásba vétel iránti kérelmet a játékterem-engedély egyidejű leadása mellett a szervező székhelye szerinti SZF területi felügyelőségen kell benyújtani a
szüneteltetés megkezdésének napján, de legkésőbb az azt
követő első ügyfélfogadási napon. A szüneteltetés kezdő
időpontja a formanyomtatványon meghatározott nap.
(2) A nyilvántartásba vétel iránti kérelem előterjesztésekor a szervező köteles a havi pénzforgalmi jelentést és
a játékterem üzemeltetői naplóját lezárni és azt a szervező
székhelye szerinti SZF területi felügyelőségen bemutatni.
Az SZF a játékterem üzemeltetői naplójába a szervező által bejegyzett szüneteltetés tényét és kezdő időpontját ellenjegyzi.
(3) A havi pénzforgalmi jelentés és a játékterem üzemeltetői naplója ellenőrizhetőségét a szervező székhelyén
a szüneteltetés időtartama alatt is biztosítani kell.
(4) A játékterem-engedély érvényét veszti:
a) a szüneteltetés utolsó napját követő napon, ha a szer
vező az érvényes játékterem-engedélyt a kettőszázhetven
nap folyamatos szüneteltetés befejező időpontjáig nem
veszi fel,
b) a nyilvántartásba vétel nélküli szüneteltetés hivatalbóli megállapításának időpontjában.
(5) A szervező köteles a szüneteltetést követően az engedély felvételét követő naptól a játéktermét működtetni.
42. § (1) A játékterem szezonális üzemeltetésének minősül,
ha a játéktermet magába foglaló épület, illetve vendéglátó
egység olyan üdülő, illetve idegenforgalmi körzetben található, amelynek folyamatos működése, működtetése
nem lehetséges, és egy adott naptári évben a játékterem
legalább hatvanöt, legfeljebb százötven napot üzemel.
(2) Szezonális üzemeltetés esetén a szervezőnek a játékterem szezonális zárvatartásának nyilvántartásba vételét
kell kérnie az SZF-től. A játékterem szezonális zárvatartásának nyilvántartásba vétele iránti kérelmet a szezonális
zárvatartás első napján, illetve az azt követő első ügyfélfogadási napon, a szezonális zárvatartás befejező időpontjának megjelölésével, a szervező székhelye szerinti SZF területi felügyelőségen, az SZF által rendszeresített formanyomtatványon kell előterjeszteni. A szezonális zárvatartás feltételeinek fennállása esetén az SZF a szezonális zárvatartást nyilvántartásba veszi. A szezonális zárvatartás
kezdő időpontja a formanyomtatványon meghatározott
nap. A szezonális zárvatartás időtartama naptári évtől
függetlenül megszakítás nélkül legfeljebb háromszáz nap
lehet.
(3) A kérelmező a (2) bekezdésben foglalt nyilvántartásba vétel iránti kérelméhez köteles csatolni:
a) a játékterem engedélyét,
b) a 24. § (1) bekezdésének a/2. pontjában említett jog
szerű birtoklást igazoló okirat szerinti birtokba adó fél
írásbeli hozzájárulását a szezonális zárvatartáshoz,
c) a játékterem fekvése szerint illetékes települési önkormányzat jegyzőjének a szezonális üzemeltetés időpontjára vonatkozó igazolását.
(4) A szezonális zárvatartásra a 41. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
(5) Ha az SZF az ellenőrzés során megállapítja, hogy a
szezonális zárvatartás oka nem áll fenn, a szervezőt felszó
lítja a játékterem működésének a felszólítás kézhezvételétől számított nyolc napon belüli folytatására. Ha a szervező a felszólításnak nem tesz eleget, az SZF hivatalból érvényteleníti az engedélyt. Ha a szervező a játékteremengedélyt a szezonális zárvatartás befejező időpontjáig
nem veszi fel, a játékterem-engedély az azt követő napon
érvényét veszíti.
(6) A szervező a szezonális zárvatartást követően az engedély felvételét követő naptól köteles a játéktermét működtetni.
43. § (1) A játékterem-engedélyt a szervező kérelmére az
SZF érvényteleníti. Az erre irányuló kérelmet az SZF által
rendszeresített formanyomtatványon, a szervező székhelye szerinti SZF területi felügyelőségen kell előterjeszteni,
legkésőbb a játékterem működtetésének megszűnését követő első ügyfélfogadási napon. A kérelem előterjesztésével egyidejűleg az engedélyt le kell adni.
(2) Ha a szervező valamennyi pénznyerő automata engedélyének érvényessége bármely okból megszűnik, vagy
a játékterem-engedélyt az SZF visszavonja, illetve, ha a
szervezőt a játékterem üzemeltetésétől eltiltja, az SZF a játékterem-engedély érvénytelenségét is megállapítja. Az
érvénytelenített engedélyt a határozat végrehajthatóságát
követő nyolc napon belül a társaság székhelye szerinti SZF
területi felügyelőségen le kell adni.
Pénznyerő automatákkal kapcsolatos általános
rendelkezések 44. § (1) A pénznyerő automatát a szervező
a) kizárólag az SZF által engedélyezett eszköz haszná
latával üzemeltetheti, és
b) IEK-kel hozhatja működésbe, illetve üzemeltetheti.
Az a) pont szerinti SZF engedély feltétele, hogy az
OMH által az adott pénznyerő automatára vonatkozóan kiadott hitelesítési bizonyítvány tartalmazza az üzemeltetés
meghatározott formáit (pl. pénzérme, zseton, kreditkulcs,
központi kreditkulcs, bankjegy, mágneskártya).
(2) A központi kreditkulcsos rendszer alkalmazásának
feltételei az (1) bekezdésben foglaltakon kívül a következők:
a) egy központi távvezérlő egység csak egy játékterem
pénznyerő automatáit hozhatja működésbe, és
b) a központi kreditkulcsos rendszerhez csatolt pénznyerő automata működésbe hozatalához egyidejűleg más
eszköz nem engedélyezhető.
45. § (1) A játékteremben elhelyezett pénznyerő automatának
az SZF által kibocsátott engedély érvényességének időtartama alatt meg kell felelnie az OMH által kiállított érvényes hitelesítési bizonyítványban foglaltaknak.
(2) A játékhelyek számának meghatározása szempontjából a pénznyerő automata OMH által kiadott hitelesítési
bizonyítványában foglaltak az irányadók.
(3) Az érvényes pénznyerő automata engedéllyel rendelkező szervező a pénznyerő automatára vonatkozó, az
OMH által kiállított hitelesítési bizonyítvány lejártakor
köteles az új, érvényes hitelesítési bizonyítvány egy eredeti példányát a játékterembe történő kihelyezéssel egyidejűleg az SZF által rendszeresített formanyomtatvány mellékleteként az SZF-nek megküldeni.
(4) A pénznyerő automata OMH által kiállított érvényes
hitelesítési bizonyítványának egy eredeti példányát a szervező köteles abban a játékteremben tartani, ahol a pénznyerő automata üzemel.
Pénznyerő automatával kapcsolatos eljárási szabályok 46. § (1) A szervező köteles pénznyerő automatánként az
SZF által rendszeresített formanyomtatványon kérelmet
benyújtani:
a) a 27. §-ban foglaltakra is figyelemmel a pénznyerő
automata hitelesítési bizonyítványának az engedélyt érintő
adataiban történt változása esetén a változtatás engedélyezése iránt,
b) a pénznyerő automata tartós üzemképtelensége esetén annak nyilvántartásba vétele iránt,
c) az engedély érvényességének lejárata előtt a pénznyerő automata üzemeltetésének szervező általi megszüntetése – ide nem értve a 31. § (7) bekezdésében foglalt esetet –, illetve a pénznyerő automata forgalomból történő
végleges kivonása esetén az engedély érvénytelenségének
megállapítása iránt.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja esetén a szervező köteles
kérelméhez az igazgatási-szolgáltatási díj megfizetését tanúsító igazolást (csekket vagy bankkivonatot) és a változást tartalmazó, OMH által kiállított hitelesítési bizonyítvány egy eredeti példányát csatolni.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja esetén az üzemképtelenség napján, illetve az azt követő első ügyfélfogadási napon
a szervező köteles kérelmével egyidejűleg:
a) a szervező székhelye szerinti SZF területi felügyelőségen a pénznyerő automata engedélyt leadni,
b) a „pénznyerő automata üzemeltetéséhez kapcsolódó
jegyzőkönyv” elnevezésű bizonylattömböt bemutatni,
c) az SZF által rendszeresített formanyomtatványon
nyilatkozni arról, hogy a pénznyerő automatát milyen időponttól nem üzemelteti, mi a tartós üzemképtelenség oka
és a pénznyerő automatát hol tárolja.
(4) Az (1) bekezdés c) pontja esetén az üzemeltetés utolsó napját követő első ügyfélszolgálati napon a szervező
köteles a szervező székhelye szerinti SZF területi felügyelőségen a pénznyerő automata engedélyt kérelmének benyújtásával egyidejűleg leadni.
(5) A szervező a pénznyerő automata tartós üzemképtelenségének ideje alatt köteles az SZF felhívására az üzemképtelen pénznyerő automata ellenőrzésének lehetőségét
biztosítani, illetve ha a (3) bekezdés c) pontja szerinti tárolás helye megváltozik, azt az SZF-nek nyolc napon belül
bejelenteni.
47. § (1) Ha a pénznyerő automata engedély érvényessége lejárt, vagy adattartalmának változása miatt azt az SZF kicseréli, a szervező köteles az érvénytelen engedélyt a székhelye szerinti SZF területi felügyelőségen a pénznyerő
automata engedély érvényességének megszűnésétől számított nyolc napon belül az SZF által rendszeresített formanyomtatvány mellékleteként leadni.
(2) Ha az SZF a pénznyerő automata engedélyét visszavonja, a szervezőnek a határozat végrehajthatóságától számított nyolc munkanapon belül az SZF által rendszeresített formanyomtatvány mellékleteként a szervező székhelye szerinti SZF területi felügyelőségen az engedélyt le
kell adni.
Okiratokkal és nyomtatványokkal kapcsolatos
rendelkezések 48. § (1) A játékterem, illetve a pénznyerő automata üzemeltetés megkezdésétől a szervezőnek a következő okiratokkal és nyomtatványokkal kell folyamatosan rendelkeznie:
A) Okiratok:
a) ENGEDÉLY I. vagy II. kategóriába sorolt játékte
rem üzemeltetésére,
b) ENGEDÉLY I. vagy II. kategóriába sorolt pénznye
rő automata üzemeltetésére,
c) pénznyerő automata OMH által kiállított, érvényes,
eredeti hitelesítési bizonyítványa. B) Nyomtatványok:
a) a játékterem üzemeltetéséhez kapcsolódó jegyző
könyv,
b) a pénznyerő automata üzemeltetéséhez kapcsolódó jegyzőkönyv,
c) a havi pénzforgalmi jelentés,
d) az ellenőrzési napló,
e) az időszaki elszámolás.
(2) Az (1) bekezdés A/a), A/b) és B/a)–B/d) pontjában
előírt okiratokat és nyomtatványokat a szervező köteles
szigorú számadású nyomtatványként kezelni és felhasználásukról játéktermenként, pénznyerő automatánként nyilvántartást vezetni, valamint a nyilvántartást az ellenőrzés
számára hozzáférhető módon székhelyén tartani. Az
(1) bekezdés B/a)–B/d) pontjában előírt nyomtatványtömbök kizárólag egy játékteremhez, illetve pénznyerő automatához használhatók.
(3) A szigorú számadású nyomtatványok nyilvántartásának tartalmaznia kell az egyes nyomtatványok megnevezését, sorszámát, a nyilvántartásba vétel dátumát, a használatba vétel dátumát és helyét, a használat végének időpontját, valamint a selejtezés időpontját.
(4) Az okiratokat, illetve a nyomtatványokat – az (1) bekezdés B/e) pontja kivételével – a játékteremben kell tartani és biztonságos tárolásukról, elhelyezésükről gondoskodni kell, azokat az ellenőrzés során kötelező az ellenőrök rendelkezésére bocsátani.
(5) Az (1) bekezdés A/a) pontban szereplő okiratot az
okirat által tanúsított címen található játékteremben, jól
látható helyre kell kifüggeszteni.
(6) Az (1) bekezdés A/b), A/c) és B/b) pontja szerinti
okiratokat és nyomtatványt abban a játékteremben kell tartani, amelyben a pénznyerő automata üzemel.
(7) A havi pénzforgalmi jelentést minden hónap harmadik munkanapjáig kell a kitöltéskor aktuális adatokkal az
azt megelőző hónapra vonatkozóan lezárni, illetve ezzel
egyidejűleg a tárgyhónapra megnyitni.
(8) A felhasznált (betelt) „a játékterem üzemeltetéséhez
kapcsolódó jegyzőkönyv” elnevezésű bizonylatot, illetve
havi pénzforgalmi jelentést az utolsó bejegyzést követő
egy évig a játékteremben kell tartani.
(9) A szervező a nyomtatványok vezetésére és kezelésére vonatkozó, e rendelet 6–9. számú mellékletében foglalt
előírásokat köteles betartani.
49. § (1) A szervező negyedévenként pénznyerő automata kategóriánként elkülönített időszaki elszámolást készít, amelyet a negyedévet követő hónap tizenötödik és harmincadik napja között köteles a szervező székhelye szerinti SZF
területi felügyelőségen benyújtani.
(2) Az időszaki elszámolást az SZF által rendelkezésre
bocsátott formanyomtatványon, illetve a szervező által alkalmazott, e rendelet 9. számú mellékletében szereplő feltételeknek megfelelő bizonylaton kell benyújtani.
(3) Az időszaki elszámolás az SZF által előírt elektronikus formában is történhet. Ha az SZF megállapítja, hogy
adatrögzítési hiba miatt hibás elszámolás került benyújtásra, kérheti az elszámolás ismételt, javított benyújtását.
(4) A szervező az (1) bekezdésben előírt határidőben ismételten benyújthatja teljeskörű időszaki elszámolását, az
időszaki elszámolás formájának azonban meg kell egyeznie a korábban benyújtottal.
(5) Az (1) bekezdésben előírt határidőt követően – az
SZF ellenőrzésének megkezdéséig – a szervező önellenőrzést végezhet, amelynek során elszámolását helyesbítheti.
Az önellenőrzés formájának meg kell egyeznie az elszámolás formájával. Nem minősül önellenőrzésnek, ha a
szervező időszaki elszámolását késedelmesen nyújtja be
és késedelmét nem igazolja, vagy igazolási kérelmét az
SZF elutasítja.
A tevékenység szüneteltetésével kapcsolatos
rendelkezések 50. § (1) A szerencsejáték-szervező tevékenység szüneteltetését jelenti, ha a szervező a részére engedélyezett pénznyerő automaták engedélyének lejárta előtt
a) valamennyi pénznyerő automata bármely okból nem
üzemeltethető, vagy
b) valamennyi játékterem bármely okból nem üzemeltethető, vagy
c) valamennyi játéktermét és pénznyerő automatáját
saját döntése alapján nem üzemelteti.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt esetben a szervező a szerencsejáték-szervező tevékenység szüneteltetését köteles
az SZF részére, az SZF által rendszeresített formanyomtatványon a szervező székhelye szerinti SZF területi felügyelőségen bejelenteni, kivéve, ha a pénznyerő automata az
SZF szankciós intézkedése miatt nem üzemeltethető. A
bejelentést a tevékenység szüneteltetésének kezdő napján
kell megtenni, és abban meg kell jelölni a tevékenység
szüneteltetésének kezdő és befejező időpontját, továbbá
csatolni kell a szervező birtokában lévő valamennyi játékterem és pénznyerő automata engedélyét is. A tevékenység
szüneteltetése legfeljebb addig az időpontig tarthat, ameddig a szervező még érvényes engedélyű pénznyerő automatával rendelkezik. A tevékenység szüneteltetésének
megkezdésekor szüneteltetett játékterem szüneteltetési
idejét nem szakítja meg a tevékenység szüneteltetése.
(3) Ha a szervező a tevékenység szüneteltetésének befejező időpontjáig az SZF részére leadott még érvényes engedélyét nem veszi fel, az engedély az azt követő napon érvényét veszti.
A tevékenység megszűnésével kapcsolatos
rendelkezések 51. § (1) Ha a szervező nem rendelkezik érvényes pénznyerő
automata engedéllyel és az utolsó pénznyerő automata engedély érvényessége megszűnéséig pénznyerő automata
üzemeltetése iránti kérelmet nem terjesztett elő, illetve ha
a szervező nem rendelkezik érvényes játékterem-engedéllyel és az utolsó játékterem-engedély érvényessége
megszűnéséig játékterem üzemeltetése iránti kérelmet
nem terjesztett elő, a szerencsejáték-szervező tevékenysége megszűnik.
(2) A szervező személyi megfelelőségének megszűnése
esetén az SZF az Szjtv. 26. §-ának (18) bekezdése alapján
megállapítja a szerencsejáték-szervező tevékenység megszűnését. A megállapító határozat végrehajthatóságától
számított nyolc napon belül az érvénytelenített engedélyeket a szervező köteles leadni a székhelye szerinti SZF területi felügyelőségen.
(3) A szervező szerencsejáték-szervező tevékenységét
saját elhatározásából is megszüntetheti. A szervező tevékenysége megszűnésének megállapítását – a pontos időpont megjelölésével – az SZF által rendszeresített formanyomtatványon a szervező székhelye szerinti SZF területi
felügyelőségen köteles kérni. A kérelemhez csatolni köteles a kérelem időpontjában birtokában lévő összes engedélyt.
(4) A szervező tevékenysége megszűnésének SZF általi
megállapításával egyidejűleg a szervező engedélyei érvényüket vesztik.
52. § (1) Az Szjtv. 26. §-ának (11) bekezdése alapján a pénznyerő automatát a gyártását követő öt év elteltével, illetve
annak letelte előtt, ha a szervező a pénznyerő automata
üzemeltetésének végleges megszüntetéséről dönt, a szervezőnek harminc napon belül ki kell vonnia a forgalomból
az alábbiak szerint:
a) A szervező köteles a pénznyerő automata IEK-ét kiolvastatni az OMH-val.
b) A kiolvasott adatokat egyszer írható, eredetiségét
igazoló jelzéssel ellátott adathordozóra (CD, DVD) kell
elmenteni. A kiolvasásról jegyzőkönyvet kell készíteni. A
jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell:
– a kiolvasás helyét, időpontját,
– a kiolvasott pénznyerő automata gyártási számát, a
szervező nevét és székhelyét,
– a kiolvasást végző személy nevét, valamint záradék
ként, hogy a kiolvasott adatokat tartalmazó adathordozók
a szervező részére átadásra kerültek,
– a kiolvasott IEK-ben a tárolt adatok törlésre kerültek.
c) A kiolvasásról készített adathordozót a kiolvasást
végzőnek hitelesítenie kell.
(2) A kiolvasásról készített jegyzőkönyvet, illetve az
adathordozót a szervezőnek az adó megállapításához való
jog elévüléséig meg kell őriznie.
(3) A szervező köteles a pénznyerő automata megsemmisíttetéséről gondoskodni. Kizárólag olyan pénznyerő
automata semmisíthető meg, amelynek hitelesítését tanúsító jelei sértetlenek. A megsemmisítésről készített jegyzőkönyvet a szervező köteles az SZF-nek megküldeni.
(4) A pénznyerő automata megsemmisítésére egyebekben az elektromos és elektronikai berendezések hulladékainak visszavételéről szóló 264/2004. (IX. 23.) Korm.
rendelet szabályai irányadók.
III. Fejezet JÁTÉKKASZINÓK Engedélyezés 53. § (1) A játékkaszinó üzemeltetésére az Szjtv. 3. §-ának
(1) bekezdése szerinti gazdálkodó szervezet, koncessziós
társaság az SZF-hez a játékkaszinó működésére vonatkozó
engedély iránti kérelmet nyújt be.
(2) A kérelemhez – a 2. § (3) bekezdésében foglaltakon
túl – csatolni kell:
a) pénzváltási tevékenység végzése esetén az ehhez
szükséges – a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvényben előírt – engedélyt,
b) a játékkaszinó 1:200 léptékű építési és berendezési
tervét, építészeti műleírását,
c) az épület, illetve helyiség jogszerű birtoklását igazoló okmányt, három hónapnál nem régebbi tulajdoni lapot,
d) a kaszinóban működtetni kívánt szerencsejáték-eszközök hitelesítéséről készült bizonyítványok egy-egy eredeti példányát, valamint azok jogszerű birtoklását igazoló
okiratot, továbbá a Magyar Köztársaság területén bejegyzett, informatikai rendszerek auditálására jogosult cég által kiállított, a játékkaszinók számítógépes beléptető rendszerének megfelelőségét igazoló okiratot,
e) a bevezetni kívánt értékzsetonok és érmék valamennyi fajtájából egy-egy érvénytelenített példányt,
f) az igazgatási-szolgáltatási díj befizetését tanúsító
igazolást (csekket vagy bankkivonatot),
g) az Szjtv. 3. §-a (1) bekezdésének a) pontja szerinti
kérelmező esetén a pénzügyminiszter nyilatkozatát arról,
hogy a játékkaszinó üzemeltetéséhez – az abban meghatározott időszakra, helyszínre, valamint egyéb feltételekkel – hozzájárul,
h) az Szjtv. 3. §-a (1) bekezdésének b) pontja szerinti
kérelmező esetén a koncessziós szerződés egy eredeti példányát és a koncessziós díj befizetéséről szóló igazolást.
(3) Az SZF játékkaszinó üzemeltetésére vonatkozó engedélyező határozatának mellékletét képezi a 10. számú
melléklet szerinti működési engedély, amelyet a kaszinó
bejáratánál jól látható módon ki kell függeszteni.
A játékkaszinó működtetésének személyi feltételei 54. § (1) A játékkaszinóban kizárólag büntetlen előéletű személy foglalkoztatható. E feltétel fennállását az alkalmazáskor három hónapnál nem régebbi erkölcsi bizonyítvánnyal (külföldi esetén lakóhelye szerint illetékes hatóságtól származó egyenértékű igazolással) az SZF felhívására kell igazolni.
(2) Az alkalmazott erkölcsi bizonyítványát, valamint a
képesítésre, illetve szakmai gyakorlatra vonatkozó feltételeket tanúsító okiratok hiteles másolatát a szervező köteles
a foglalkoztatás megkezdésétől a munkaviszony fennállásáig a munkaszerződések mellékleteként megőrizni.
(3) A szervező köteles alkalmazottjának munkaviszonyát haladéktalanul megszüntetni abban az esetben, ha a
munkaviszony fennállása alatt e rendeletben meghatározott alkalmazási feltételek bármelyike nem áll fenn.
(4) A játékkaszinóban a következő szakmai képesítési
feltételek szükségesek:
a) igazgatóként, igazgató-helyettesként felsőfokú iskolai végzettség, legalább három éves vezetői és játékkaszinóban szerzett szakmai gyakorlat,
b) főkönyvelőként a munkakör betöltéséhez szükséges
felsőfokú iskolai végzettség és legalább három éves szakmai gyakorlat,
c) főpénztárosként e munkakör betöltéséhez szükséges
képesítés és legalább kettő éves pénztárosi gyakorlat,
d) teremfelügyelőként középfokú iskolai végzettség és
legalább három éves, játékkaszinóban szerzett szakmai
gyakorlat vagy ilyen irányú szakképesítés,
e) játékvezetőként és asztalfelügyelőként középfokú
iskolai végzettség és legalább kettő éves, játékkaszinóban
szerzett szakmai gyakorlat vagy ilyen irányú szakképesítés,
f) a d) és e) pontokban nem nevesített egyéb játéktechnikai alkalmazottakként középfokú iskolai végzettség és a
munkakör ellátásához szükséges tanfolyam elvégzése,
g) biztonsági szolgálat vezetőként középfokú iskolai
végzettség, továbbá biztonság-szervezői tanfolyam elvégzése és legalább kettő éves szakmai gyakorlat,
h) pénztárosként középfokú pénzügyi iskolai végzettség és legalább kettő éves pénztárosi munkakörben eltöltött szakmai gyakorlat vagy ilyen irányú szakképesítés,
i) videó-személyzetként középfokú iskolai végzettség
és legalább kettő éves szakmai gyakorlat.
A játékkaszinó működtetésének tárgyi feltételei 55. § (1) A játékkaszinó kizárólag e célt szolgáló épületben
vagy erre a célra egyéb tevékenységtől biztonságosan elkülöníthető, zárt egységet alkotó épületrészben működhet.
(2) A bejáraton kívül a játékkaszinó céljára szolgáló helyiség-együttes kizárólag a szükséges vészkijáratokkal,
személyzeti és szervizbejáratokkal rendelkezhet, amelyek
forgalmát (vészhelyzetet nem számítva) a szervező előre
meghatározott és körülírt módon köteles ellenőrizni. Az
építmény kialakításánál olyan megoldást kell alkalmazni,
amely biztosítja, hogy a játék a közterületről, illetve a játékkaszinótól elkülönült más helyiségből ne legyen látható.
(3) A játékkaszinónak központi riasztórendszerrel kell
rendelkeznie. A pénztárhelyiséget a központi riasztórendszeren túl, külön riasztóberendezéssel kell ellátni.
(4) A játékkaszinó teljes elektromos hálózatát szünetmentes áramforrással kell ellátni annak érdekében, hogy a
megkezdett játékok befejezéséhez, illetve a működés átmeneti felfüggesztéséhez szükséges időszakra szóló áramellátás biztosítva legyen.
(5) Megfelelő helyiséget kell biztosítani a személyzet
(pihenő, öltöző, mosdó, személyzeti büfé stb.) és a látogatók részére (ruhatár, mellékhelyiségek stb.). Külön helyiséget kell fenntartani a biztonsági személyzet, valamint a
technikai karbantartást végző személyzet részére.
(6) A játékasztalok között a játék kényelmes és biztonságos lebonyolításához szükséges szabad helyet kell biztosítani.
(7) A játékkaszinónak a következő feltételeknek megfelelő videó-technikai ellenőrzési rendszerrel kell rendelkeznie:
a) A videó-rendszerrel valamennyi, a játékkaszinóban
folyó játéknak megfigyelhetőnek kell lennie. A kamerákat
úgy kell beállítani, típusát úgy kell kiválasztani, hogy a tétek (zsetonok színei és olvashatósága), a játékeszközök és
kiegészítő játékeszközök (kocka, kártya, golyó stb.),
valamint a játék menete a képernyőn egyaránt jól látható és
követhető legyen.
b) A videó-rendszernek biztosítania kell a pénznyerő
automaták feltöltésének, ürítésének, jackpot kifizetésének
megfigyelhetőségét. Ha a játékeszközök elszámolása külön helyiségben történik, úgy ezt a helyiséget is kamerával
kell ellátni. A videó-rendszernek biztosítania kell továbbá
az elszámolás helyéig tartó útvonal ellenőrizhetőségét.
c) Az épület valamennyi játékterében szükséges olyan
kamerákat is elhelyezni, amelyekkel az egész játéktér és
valamennyi játékhely (játékasztal, pénznyerő automata
stb.) áttekinthető. d) Kamerákkal ellenőrizhetővé kell tenni a játékkaszinó látogatóinak belépését és a személyazonosítás folyamatát.
e) Valamennyi kamerának alkalmasnak kell lennie
arra, hogy a közvetített kép másodperc részletezettséggel
és pontossággal tartalmazza a dátumot, az időpontot, továbbá elhelyezésének megfelelően a megtett téteket, a
készpénz és a borravaló átvételét úgy, hogy a játékeszközökön történt események mindvégig láthatóak legyenek.
A képpel együtt a hangot is továbbítani kell. Közeli képpel
(zoom-os kamerával) kell rögzíteni a kötelezően bizonylatolandó, valamint a pénztárban folyó eseményeket.
f) A kamerák képeit a kaszinó játéktervében rögzített
ellenőrzési rendszerében foglaltak szerint állandóan figyelni kell. A kamerák által nyújtott képanyagot egyidejűleg rögzíteni kell és azt a 69. § (4) bekezdésben meghatározott időtartamig meg kell őrizni.
A játékkaszinó működtetésének egyéb feltételei 56. § (1) A játékkaszinóban játék legfeljebb két pénznemben
folytatható.
(2) A játékkaszinó nyitvatartása alatt a játékosok igényeinek megfelelően valamennyi játékasztalon és pénznyerő automatán lehetővé kell tenni a játékot.
(3) A játékkaszinó a részvételi szabályzatában meghatározott időponton túl is nyitva tarthat, ha a még játszani kívánó játékosok száma ezt indokolja.
57. § (1) A játékosok beléptetése során a pénzmosás megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényben előírtak
szerinti azonosítást köteles a szervező elvégezni, melynek
keretében a törvényben előírtakon túl a játékos belépésének időpontját is köteles rögzíteni és nyilvántartani.
(2) A játékkaszinóba belépőket részletesen tájékoztatni
kell: a) a video-ellenőrzési rendszer működésének tényéről,
annak céljáról, az így szerzett adatok megőrzési idejéről,
b) arról, hogy a játékkaszinó látogatásából történő kitiltás esetén annak oka, továbbá a kitiltott neve, születési helye és ideje más hazai játékkaszinó részére kitiltás céljából
átadható,
c) a játékkaszinónak és a játékosoknak a pénzmosás
megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényben a
játékosok azonosításával kapcsolatosan előírt kötelezettségeiről,
d) arról, hogy az SZF törvényben előírt hatósági feladatainak ellátása érdekében a videó-ellenőrzési rendszer által
rögzített adatokba betekinthet,
e) arról, hogy a törvényben előírt személyi adataik nyilvántartásba vétele, valamint a videofelvétel készítéséhez
való, továbbá a kitiltással kapcsolatos személyi adatok és
információk más hazai kaszinók részére történő továbbításához való hozzájárulásuk a játékkaszinó látogatásának
feltétele.
(3) A szervező belépődíjat állapíthat meg a látogatók részére.
(4) A szervező az SZF jóváhagyásával, legfeljebb a belépődíj összegének mértékéig – a játékasztaloknál használatos és az ajándékzsetonoktól különböző – belépőzsetont
bocsáthat a látogatók rendelkezésére, amely tétnek minősül és a pénztárnál nem váltható be.
58. § (1) A játékkaszinóba nem léphet be:
a) 18 éven aluli személy,
b) aki a video-ellenőrzési rendszer üzemelése során
rögzítendő személyi adatainak kezeléséhez, illetve a játékkaszinó látogatásából történő kitiltása esetén az 57. §
(2) bekezdésének b) pontjában meghatározott adatainak az
ott leírt célból történő átadásához hozzájárulását nem adta,
c) ittas vagy bódult állapotban lévő személy, továbbá
akiről a körülmények alapján nyilvánvaló, hogy ezért vagy
más okból jelenlétével megzavarhatja a rendet, nyugalmat
és a játékok menetét,
d) akit a játékkaszinóból a szervező kitiltott, a kitiltás
időtartamának lejártáig,
e) a Magyar Honvédség, a rendvédelmi szervek egyenruhát viselő tagja, ha nem hatósági feladatainak tesz
eleget.
(2) A játékkaszinóban folytatott játékokban nem vehet
részt:
a) az Szjtv. 28. §-ának (1) bekezdésében felsorolt személy,
b) a játékkaszinóban hatósági feladatokat ellátó személy, c) akit a játékkaszinó igazgatója vagy helyettese nem a
játékban való részvétel céljából személyesen vezet be.
(3) A szervező időlegesen, de legfeljebb öt évre kitilthatja a játékkaszinó látogatásából azt a személyt, aki
a) a játékkaszinóban botrányos magatartást tanúsít,
vagy megzavarja a rendet, nyugalmat, a játékok menetét,
b) a játékszabályokkal visszaél,
c) belépőkártyáját másra átruházza,
d) a játékban meg nem engedett segédeszközt al
kalmaz, e) a játékkaszinó vezetésének tudomása szerint az
a)–d) pontban említett cselekmények valamelyikét más játékkaszinóban megvalósította,
f) kitiltását maga kezdeményezte. (4) A kitiltásnak a nyilvánosság kizárása mellett, végrehajtásának pedig a körülményekhez képest egyszerűen,
feltűnést kerülve kell történnie. A játékkaszinóból kitiltott
személyeket a szervező köteles nyilvántartani és gondoskodni arról, hogy a kitiltás időtartama alatt a játékkaszinót
ne látogathassák. A kitiltást a szervező annak lejártáig nem
vonhatja vissza. A szervező részvételi szabályzatában a játékkaszinóba való belépést, a játékban való részvétel lehetőségét, valamint a játékkaszinóból való kitiltást illetően
további korlátozó rendelkezéseket tehet. A kitiltott személy írásbeli kérésére a szervező köteles a kitiltást a
(3) bekezdésben, illetve a részvételi szabályzatban meghatározott okok valamelyikének megjelölésével nyolc napon
belül írásban megindokolni, és erről a játékost értesíteni.
59. § (1) A szervező a látogatókat – a játékkaszinó igazgatója
vagy helyettese által személyesen bevezetett, valamint a
hatósági feladatokat ellátó személyek kivételével – a játékkaszinóba való első belépéskor, illetve az érvényesség lejártakor legfeljebb kettő évig érvényes belépőkártyával
köteles ellátni. A belépőkártya kiállításához a játékos azonosítása során szerzett adatok felhasználhatók.
(2) A belépőkártyáknak legalább az alábbi adatokat kell
tartalmaznia:
a) a belépőkártya sorszámát,
b) a belépő személy teljes nevét,
c) a kiállítás keltét,
d) a kártya érvényességi idejét,
e) a játékkaszinó bélyegzőlenyomatát vagy egyéb meg
különböztető jelét. 60. § Az Szjtv. 27/A. §-ának (1) bekezdése alkalmazásában a
játékosok vendéglátásához szorosan tartozó tevékenységnek minősülnek a forgalom növelése érdekében szervezett
akciók és rendezvények is.
61. § A játékkaszinónak lehetősége van előzetes bejelentés
alapján a játékkaszinóban folyó játék zavarása nélkül a játékkaszinóban használatostól eltérő, érték nélküli zsetonkészlettel az alkalmazottak játéktechnikai, valamint a játékosok játékszabály ismertető oktatására irányuló tevékenységet folytatni.
A gazdátlan zsetonok (árvák) 62. § (1) Árváknak minősülnek a játékkaszinó területén talált
(pl. játékasztalon maradt vagy játék közben ott felejtett)
olyan zsetonok, amelyek tulajdonosai nem ismertek.
(2) Az árvákat haladéktalanul be kell fizetni a játékkaszinó főpénztárába és bejegyezni az árvák nyilvántartásába.
(3) Azon személy részére, aki az árvák feletti tulajdonjogát bizonyítja, ezt a pénzösszeget – zseton esetén az értékének megfelelő összeget – vissza kell fizetni.
(4) A visszafizetett pénzösszeget fel kell jegyezni az árvák nyilvántartásába. Ennek tartalmaznia kell a visszafizetés időpontját, a tulajdonos nevét, lakóhelyét, valamint
ahhoz csatolni kell az eseménnyel kapcsolatos vizsgálat
eredményét tartalmazó jegyzőkönyvet.
(5) A visszafizetésre nem került árvákat a megtalálásuk
időpontját követő egy év elteltével a játékkaszinó egyéb
bevételei között kell szerepeltetni.
Borravalók 63. § (1) Játékkaszinóban borravaló elfogadása kizárólag a
játékasztalnál, pénznyerő automatánál, teremjátéknál, zsetonpénztárnál és a belépő-pénztárnál történhet.
(2) A játékkaszinó egyetlen alkalmazottja sem kérhet
borravalót, illetve erre utaló magatartást sem tanúsíthat.
(3) Az alkalmazottak a játékosok által felajánlott borravalót kizárólag az erre a célra fenntartott közös tartókban
helyezhetik el. A tartókat olyan biztonsági zárrendszerrel
kell ellátni, amely biztosítja, hogy azokat csak ellenőrzött
módon lehessen kinyitni.
(4) A játékasztalnál és zsetonpénztárnál kizárólag zsetonként, a belépő-pénztárnál készpénzként fogadható el a
borravaló. A belépő zseton borravalóként nem fogadható el.
(5) A játékasztalnál adott borravalót a borravalótartó
mellett fel kell fektetni úgy, hogy az a videokamera által is
ellenőrizhető legyen.
(6) A borravalótartóban csak az a zseton helyezhető el,
amelyet a játékos adott, vagyis a címlete, darabszáma nem
változtatható meg. Ettől a szervező a játéktervben biztonsági okokból az SZF jóváhagyásával eltérhet.
(7) Ha a játékos a borravalót színzsetonban is adhatja,
az adott színzsetont a borravalótartó mellett fel kell fektetni, majd mellé kell helyezni a megfelelő értékzsetont. A
kettőt hangosan leszámolva meg kell feleltetni egymás
nak, és ezután kell az értékzsetont a borravalótartóba
dobni.
(8) A borravalót a fenti szabályok szerint eljárva azonnal, a játékkaszinó intézkedésre jogosult alkalmazottjának
akadályoztatása esetén pedig legkésőbb a következő játék
megkezdéséig a borravalótartóba kell helyezni.
(9) A borravalótartók kinyitására a játékidő végén a főpénztáros, az igazgató vagy helyettese, valamint a borravalóval érintett helyszínre beosztott egy dolgozó jelenlétében kerülhet sor. A bizonylaton a borravaló teljes összegét
rögzíteni kell.
A játékokban való részvételhez kapcsolódó közös
rendelkezések 64. §
(1) A szervező a játékkaszinó részvételi szabályzatában
megtilthatja a játékokban technikai segédeszközök használatát. Erről köteles tájékoztatni a játékosokat.
(2) A szervező a játékosok részére kifizetést csak készpénzben (pénzérmében vagy bankjegyben) teljesíthet.
(3) A szervező, valamint azok, akik a játékkaszinóban
folyó játékban nem vehetnek részt, a játékosok részére
kölcsönt (hitelt) nem nyújthatnak.
(4) A szervező a játékos kérésére a 2 millió forintot,
vagy ennek megfelelő valuta összeget elérő vagy meghaladó nyereményéről – az SZF által rendszeresített és hitelesített bizonylaton – nyereményigazolást köteles kiállítani.
Nyereményigazolás csak ugyanazon játéknapon a játékosnak a játékkaszinóban való folyamatos tartózkodása alatt,
kizárólag a játékban ténylegesen elért nyereményéről, a
kaszinóból történő eltávozásakor adható.
(5) Tétek megtételére – ide nem értve a pénznyerő automatákat – zsetonon kívül más eszköz (pl. pénz, egyéb értéktárgy) nem alkalmazható. A játékasztalnál vásárolt zseton ellenértékét – annak leszámolását követően – a készpénztartó dobozba azonnal be kell dobni.
(6) A szervező az SZF jóváhagyásával legalább az érvényes belépődíjnak megfelelő mértékben – belépődíj felszámítása nélkül, vagy ajándéksorsolás, illetve egyéb, a
forgalom növelése érdekében szervezett akció keretében –
a játékasztaloknál használatos és a belépőzsetonoktól különböző ajándékzsetont bocsáthat a látogatók rendelkezésére, amelynek értéke a pénztárnál nem váltható be és
befizetett tétnek minősül.
(7) A szervező a játékkaszinóban az általa rendszeresített zsetonokat vagy azok bizonyos típusait bármikor bevonhatja. A zsetonok bevonásának a nyitvatartási idő alatt
történő elrendelése esetén lehetővé kell tenni a játékkaszinóban tartózkodó játékosok számára a birtokukban lévő
zsetonok visszaváltását.
(8) A szervező köteles tájékoztatni a játékosokat arról,
hogy a játékkaszinóból zsetonokat tilos kivinni.
Egyes játékeszközökre vonatkozó különös
rendelkezések 65. § (1) A kaszinójáték tekintetében játékeszköznek minősül
az OMH által szerencsejáték céljára – a mérésügyi jogszabályok alapján – hitelesített és egyedi azonosításra alkalmas jelzéssel ellátott, a szerencsejáték nyerési esélyeit befolyásoló eszköz, valamint a játékasztal és a teremjáték
céljára szolgáló eszköz.
(2) Egy játékasztalon, illetve teremjáték céljára szolgáló
eszközön egyidejűleg csak egy játékfajta és ugyanazon játékszabállyal játszható.
(3) Egy játékeszközön egyidejűleg csak egy pénznemben, illetve minimum és maximum téttel folyhat a játék.
Egyes kiegészítő játékeszközökre vonatkozó különös
rendelkezések 66. §
(1) A kaszinójátékok tekintetében kiegészítő játékeszköznek minősül minden, a játékkaszinóban alkalmazott
– az 1. § (2) bekezdésében nem szereplő – játékeszköz
(pl. kártya, kocka, golyó).
(2) A játékkaszinóban kizárólag a játék biztonságos lebonyolítását garantáló kiegészítő játékeszközöket lehet alkalmazni.
(3) A játékkaszinóban lévő kiegészítő játékeszközökről
típusonként nyilvántartást kell vezetni, azokat olyan helyen kell tárolni, amelyhez a kaszinó erre feljogosított alkalmazottján kívül más nem férhet hozzá.
(4) Az újonnan használatba vett kiegészítő játékeszközöket a játék megkezdése előtt ellenőrizni kell arra vonatkozóan, hogy azok hiánytalanok és sérülésmentesek-e,
illetve rajtuk azonosító jel nem található. E körülmények
vizsgálatát a játék alkalmával a játékos is kérheti. Ez esetben a játékeszközök további használatáról a játékkaszinó
igazgatója (helyettese) dönt.
(5) A hiányos, használt, sérült vagy megjelölt kártyacsomagokat a játékból azonnal ki kell vonni és a többiektől
elkülönítetten kell tárolni. Ugyanígy kell eljárni az egyéb
használt, sérült vagy megjelölt kiegészítő játékeszközökkel is. Az elhasználódott kártyákat hiánytalanul sorrendbe
állítva, míg a sérült és megjelölt kártyákat a tartalék csomagban, sorrend szerint a kicserélt kártyák helyén kell tartani. A szervező a használt, sérült, megjelölt kiegészítő játékeszközök – legalább félévenként történő – selejtezéséről jegyzőkönyv felvétele mellett köteles gondoskodni.
Pénznyerő automaták működtetésének szabályai 67. § (1) A játékkaszinóban működtetett pénznyerő automatára megfelelően kell alkalmazni az Szjtv. 26. §-ának
(1) bekezdését, (2) bekezdése a) pontjának 1. alpontját,
(3) bekezdését, valamint (10) és (11) bekezdését, továbbá
e rendelet pénznyerő automatára vonatkozó rendelkezései
közül a 6. §-t, a 7. § (1) bekezdését, (2) bekezdésének
a)–m) és o) pontját, (3)–(6) bekezdését és a 8. § (2) bekezdését.
(2) A szervezőnek a nyitvatartási idő alatt gondoskodnia kell a pénznyerő automaták állandó felügyeletéről,
nyitvatartási időn kívül pedig arról, hogy azokon játékot
senki ne folytathasson.
(3) A szervező játéktervében szabályozhatja, hogy a játékban használt egyes érmékhez (tokenekhez) milyen értéket rendel. Kifizetések közvetlenül pénzérme vagy értékzseton formájában, közvetett formában pedig – amikor a
pénznyerő automata automatikus kifizetési határát a nyeremény összege túllépi (halmozott kredit, jackpot, szuperjackpot) – a pénztárnál készpénzben történhetnek.
(4) A pénznyerő automaták eredményeinek megállapítását havonta, a tárgyhó utolsó napját követő zárás után, de
még a következő havi nyitás előtt el kell végezni. Az ennél
rövidebb időszakonként végrehajtott zárás időpontjáról az
SZF-et legalább három nappal előtte, írásban értesíteni
kell.
(5) Az eredmény megállapításakor az érme- és készpénztartókban lévő érméket és készpénzt le kell számolni,
majd alapdotációval fel kell tölteni. A leszámolt készpénzt
a számlálók alapján megállapított eredménnyel össze kell
vetni. Ha az összevetés 1%-nál nagyobb eltérést mutat,
ennek okáról jegyzőkönyvet kell felvenni.
(6) A pénznyerő automata kinyitásánál minden esetben
két alkalmazott jelenléte kötelező. Az elektromechanikus
számlálók meghibásodása esetén az üzemeltetést a hiba kijavításáig szüneteltetni kell. Az elektromechanikus számlálók javítását vagy cseréjét az OMH jelenlétében, illetve
közreműködésével kell végrehajtani. Ennek időpontjáról
az SZF-et legalább három nappal előtte értesíteni kell. A
javításról vagy cseréről jegyzőkönyvet kell készíteni,
amelynek tartalmaznia kell a javítás előtti és utáni, vagy az
új számlálóállásokat.
Játékterv és részvételi szabályzat, gazdasági
számítások 68. §
(1) A játéktervben rögzíteni kell különösen: a) a tervezett játékfajták megnevezését, játékszabályait, valamint játékonként a minimális és maximális tét
nagyságát, illetve a tétek és nyeremények arányát,
b) a játékeszközök darabszámát a pénznyerő automaták kivételével,
c) a borravaló elszámolási rendjének leírását,
d) a játékkal összefüggő, pénzmozgással járó művele
tek leírását és bizonylatolását,
e) a játékkaszinóban üzemelő pénztárak működési
rendjének szabályait,
f) a játékkaszinó biztonsági rendszerének leírását,
g) a játékkaszinó számítógépes beléptető-rendszerének
leírását,
h) az alkalmazott számítógépes nyilvántartási rendsze rek leírását.
(2) A részvételi szabályzatban rögzíteni kell különösen:
a) a játéktervnek a játékosokat is érintő szabályait,
b) a nyitvatartási időt,
c) részletes tájékoztatást az 57. § (2) bekezdésében fog
laltakról,
d) a beléptetés és a látogatók nyilvántartásának rendjét,
e) a 18 éven aluliak látogatási tilalmát,
f) a privát termek látogatásának szabályait,
g) az egyes játékokban való részvétel feltételeit, a játék
egyes asztaloknál történő befejezésének, illetve szüneteltetésének szabályait, h) a borravaló elfogadásának szabályait,
i) a játékkaszinó által használt értékzsetonok és érmék
leírását, a zsetonok kezelésének rendjét,
j) a nyeremények átvételének rendjét,
k) a játék során felmerült viták rendezésével kapcsola
tos eljárásokat,
l) a játékkaszinóból történő egyszeri vagy tartós kitiltás
rendjét,
m) a játékkaszinóba történő belépés (pl. zsúfoltság
miatti) ideiglenes felfüggesztésének (átmeneti szüneteltetés) rendjét, n) az igényérvényesítés rendjét,
o) a belépőkártya más személyre történő átruházásának
tilalmát. (3) A gazdasági számítások tervezetének tartalmaznia
kell:
a) a tervezett árbevételt,
b) a tervezett költségeket,
c) a tervezett játékadó összegét.
(4) A játéktervtől kizárólag az SZF engedélyével lehet
eltérni. A módosított játékterv jóváhagyására irányuló kérelmet – pénznyerő automaták kivételével – az SZF által
rendszeresített formanyomtatványon kell előterjeszteni és
ahhoz csatolni kell jóváhagyás és hitelesítés céljából a módosított játékterv kettő példányát. A szervező külön kérelmet nyújthat be a pénznyerő automaták vonatkozásában az
(1) bekezdés a) pontjában foglaltak SZF általi jóváhagyá
sára, mely esetben az erre vonatkozó játéktervi adatokat az
OMH hitelesítési bizonyítványa annak érvényességi ideje
lejártáig pótolja. A jóváhagyáshoz – a szervező által még
nem üzemeltetett pénznyerő automata esetén – annak jogszerű birtoklását igazoló okiratot is be kell nyújtani.
(5) A szervező az OMH hitelesítési bizonyítvány eredeti
példányát köteles a játékkaszinóban tartani. A pénznyerő
automata üzemeltetésből történő kivonását a szervező – a
pénznyerő automata azonosító adatainak és a kivonás időpontjának megjelölésével – köteles öt nappal előtte írásban bejelenteni az SZF-hez.
(6) A játékkaszinó köteles a részvételi szabályzat változásait a módosítással egyidejűleg az SZF-hez benyújtani.
(7) A játékkaszinóban működő játékok szabályait tartalmazó – a részvételi szabályzat mellékletét képező – ismertetőt a játékeszközök közelében jól látható módon kell elhelyezni.
Elszámolás, nyilvántartás, adatszolgáltatás 69. § (1) A szervezőnek a játékbevételekről folyamatos elszámolást kell készíteni.
(2) Az elszámolást játékhelyenként, azon belül pénznemenként kell elvégezni és bizonylatolni. Részletesen szabályozni kell
a) az asztalnyitás,
b) az asztalzárás,
c) a zsetonváltás,
d) a dotálás (pót, plusz és mínusz),
e) a pénznyerő automata feltöltés és ürítés,
f) a jackpot kifizetés
rendjét. (3) A szervező az elszámolás alátámasztására a származtatott adatok tekintetében számítógépes elszámolási
rendszert üzemeltethet. Ennek leírását köteles megküldeni
az SZF-nek.
(4) A videofelvételek megőrzésének és az elszámolási
bizonylatok beküldésének idejét a szervezőnek úgy kell
kialakítania, hogy az elszámolási bizonylatok beküldését
követően legalább öt munkanap az SZF rendelkezésére
álljon a beküldött bármely bizonylat tartalmának alátámasztására szolgáló videofelvétel megtekintésére. A játékkaszinóban történt rendkívüli eseményeket, illetve a játékosokkal szemben alkalmazott intézkedéseket tartalmazó videofelvételeket és egyéb okiratokat a szervező legalább harminc napig köteles megőrizni.
(5) A játékkaszinóban folyó szerencsejáték-szervező tevékenység meg- vagy újrakezdésekor, megszűnésekor, to
vábbá a naptári év végén a szervező köteles nyitó-, illetve
zárózseton és token-leltárt készíteni. A szervező köteles a
leltár időpontjáról tíz nappal előtte az SZF-et értesíteni, továbbá a leltári ív egy példányát nyolc napon belül megküldeni.
A leltárívnek a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) a leltárfelvétel idejét, helyét,
b) a pénznyerő automata gyártási számát,
c) a feltöltött, illetve kivett tokenek darabszámát és
összesítését,
d) a zsetonok címletenkénti darabszámát,
e) a zsetonok értékét,
f) a pénztáros és teremfelügyelő aláírását.
(6) A szervező köteles betartani a 68. § (1) bekezdése
alapján a játéktervben meghatározott bizonylatok vezetésére, kitöltésére és megküldésére vonatkozó következő
előírásokat:
a) a bizonylatoknak előre sorszámozottaknak és szigorú számadásúaknak kell lenniük,
b) a szervezőnek gondoskodnia kell a bizonylatok biztonságos tárolásáról és a bizonylattömbök nyilvántartásáról,
c) a bizonylatokat úgy kell tárolni, hogy a kaszinó nyitvatartási ideje alatt az SZF ellenőrei azokat megtekinthessék,
d) a bizonylatokat a rögzítendő eseményekkel egyidejűleg kell kitölteni, e tekintetben a bizonylat dátuma az
adott játéknap,
e) a bizonylatokon aláíróként szereplő alkalmazottak
számát a szervező nem csökkentheti,
f) kitöltési hiba a hibás adat egyszeri áthúzásával és a
helyes adat melléírásával javítható, amely hiba javítását a
hiba javítója aláírásával igazolja,
g) nem javítható adatoknak minősülnek a bizonylat dátuma és a játékasztal száma. Nem javítható adat esetén a
bizonylatot érvényteleníteni kell és új bizonylatot kell kiállítani. Az érvénytelenítés okáról minden esetben jegyzőkönyvet kell felvenni és azt a rontott bizonylattal együtt az
SZF-hez haladéktalanul meg kell küldeni,
h) a bizonylatok első példányát ellenőrzés után, bizonylattípusonként, emelkedő sorszám szerint kell összeállítani és kísérő jegyzékkel ellátni,
i) a bizonylatokat a tárgyhót követő hónap ötödik munkanapjáig az SZF-hez meg kell küldeni. Az adatszolgáltatásnak tartalmaznia kell a látogatók naponkénti létszámát
hazai és külföldi látogatói bontásban, az adott hónap dropját, továbbá a megfizetett játékadó összegét.
(7) Minden olyan rendkívüli eseményről (pl. vis maior),
amelyre nézve jogszabály vagy a játékkaszinó jóváhagyott
játékterve előírásokat nem tartalmaz, a szervező köteles az
SZF-et haladéktalanul telekommunikációs eszköz útján
tájékoztatni.
IV. Fejezet FOGADÁS Engedélyezés 70. § (1) A fogadás szervezésére jogosult kérelmező tevékenységének engedélyezése iránt kérelmet nyújt be az
SZF-hez. Az SZF folyamatosan szervezett totalizatőri,
illetve bukmékeri rendszerű fogadás (a továbbiakban
együtt: fogadási formák) szervezésére adhat engedélyt.
(2) Az engedély iránti kérelemhez a 2. § (3) bekezdésében foglaltakon túl csatolni kell:
a) a szervezőnek az Szjtv. 3. §-a szerinti jogosultságát
igazoló okiratot, illetve a koncessziós szerződés egy hitelesített másolatát,
b) fogadási formánként a technikai és módszerbeli lebonyolítás leírását,
c) a fogadások megkötésére kijelölt helyek (a továbbiakban: fogadóirodák) megnevezését és címét,
d) a fogadási formák szerinti egyes fogadószelvény-mintákat, e) az engedélyezési eljárásért fizetendő igazgatásiszolgáltatási díj, illetve a koncessziós szerződésben meghatározott koncessziós díj megfizetését igazoló okiratot,
f) a hírközlő eszközök és rendszerek igénybevételével
szervezett fogadások engedélyezése esetén az Szjtv.
2. §-ának (6) bekezdésében foglalt követelmények teljesítését igazoló, az e rendelet 18. §-ának (4) bekezdésében
előírt okiratot.
(3) A fogadási hálózatban történő változtatásról a szervező köteles bejelentést tenni az SZF-nek a fogadóiroda
megnyitását megelőző nyolcadik napig, illetve legkésőbb
a bezárás napjáig.
(4) A szervezőt megilleti a fogadás törlésének joga
a) a fogadási esemény megkezdése előtt, illetve
b) a fogadási esemény megkezdése után, ha a fogadási
esemény a lebonyolítására irányadó szabályok szerint nem
fejeződik be, és ezért vagy más okból kimenetele nem állapítható meg.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott esetekben a befizetett téteket a fogadóknak vissza kell fizetni.
(6) A fogadási ajánlat törlését az ajánlat megtételével
azonos módon nyilvánosságra kell hozni.
(7) Az egyes fogadások esetén a legmagasabb tét értéke
a 100 ezer forintot nem haladhatja meg.
A bukmékeri fogadás szervezésének különös szabályai 71. §
(1) Az egy fogadáson elérhető nyeremény legfeljebb
1 millió forint. Az ezt meghaladó összegű nyereményt le
hetővé tevő téttel, illetve nyereményszorzóval fogadás
nem köthető.
(2) A fogadási ajánlat megtételekor a szervezőnek
a) a fogadási eseményeket a rájuk jellemző minden
olyan adat, illetve körülmény – szükség szerinti – felsorolásával kell meghatároznia, amelyek lehetővé teszik a fogadási események megkülönböztetését minden más eseménytől,
b) a fogadási esemény lefogadható kimeneteleit az
azokra jellemző minden olyan adat, illetve körülmény
– szükség szerinti – felsorolásával kell meghatároznia,
amelyek lehetővé teszik az egyes kimenetelek egymástól
való megkülönböztetését, továbbá utalnia kell az esetleges
le nem fogadható kimenetelekre,
c) meg kell határoznia a fogadási ajánlatok halmozási
és kombinálási lehetőségeit, továbbá fogadási ajánlatonként a fogadási ajánlatok halmozásával, illetve kombinálásával létrejött halmozott, illetve kombinált fogadásokat.
(3) A szervezőnek fogadási ajánlatonként meg kell határoznia:
a) az egységnyi fogadást,
b) az egységnyi fogadáshoz tartozó legkisebb tétet,
c) az egy fogadással elnyerhető nyeremény legnagyobb
értékét,
d) a fogadási ajánlatok, illetve az ezekben eszközölt
változtatások közzétételének módját és időpontját, illetve
határidejét, e) a fogadások megkötésére nyitva álló legkorábbi és
legkésőbbi időpontot,
f) a fogadásra jogosított fogadószelvényeket,
g) a fogadási ajánlatokban szereplő, egyes fogadási
események bekövetkezett kimenetelének megállapítási,
valamint közzétételi módját és időpontját,
h) a nyertes fogadási ajánlat nyereményének képzési
módját,
i) az egyes nyertes fogadások nyereményeinek megállapítása során alkalmazott kerekítési szabályokat.
Játékterv, részvételi szabályzat, költségvetés 72. § (1) A játéktervnek tartalmaznia kell:
a) a totalizatőri rendszerű fogadás esetén
1. a 71. § (2) bekezdésében foglaltakat,
2. a 71. § (3) bekezdésének a) és d)–g) pontjában
foglaltakat,
3. a tervezett fogadási ajánlatokat,
4. az egységnyi fogadáshoz tartozó egységnyi tétet,
5. az egységnyi fogadások legkisebb, illetve
– szükség esetén – legnagyobb és valamennyi
számát, amelyekre fogadás köthető,
6. a fogadószelvény tartalmi elemeit és formáját,
7. a fogadási ajánlat törlésének részletes szabályait,
8. a tervezett fogadási ajánlatok nyereményalapjának képzési módját,
9. a tervezett fogadási ajánlatok nyerőosztályait,
10. a nyereményalap nyeremények céljára fordítan
dó részének képzési módját és ennek – szükség
szerinti – felosztását az egyes nyerőosztályok között,
11. szükség szerint az egyes fogadási ajánlatok nyereményalapja teljes egészének vagy bizonyos részének másik fogadási ajánlatok nyereményalapjához –, illetve ugyanazon fogadási ajánlatokon
belül egy másik nyerőosztályra jutó nyereményhez – való csatolásának feltételeit és módját, ideértve az el nem nyert nyeremények halmozására
nyitva álló időtartamot is,
12. a nyerőosztályok nyereményének felosztási
módját – nyerőosztályonként – a nyertessé vált
fogadások között,
13. az egyes nyertes fogadások nyereményeinek
megállapítása során alkalmazott kerekítési szabályokat, továbbá az ezek alkalmazása következtében a nyereményekből megmaradó pénzeszközök felhasználási módját, illetve a szükségessé
váló nyereménykiegészítések forrását,
14. a nyereményigény érvényesítésének feltételeit,
módját és idejét,
15. az át nem vett nyeremények kezelésének és felhasználásának módját;
b) bukmékeri rendszerű fogadás esetén
1. a fogadási ajánlatok közzétételének módját,
2. az alkalmazott nyereményszorzó megállapításá
nak elveit, különös tekintettel az eseményenként
lefogadható kimenetelek számára, a halmozott
fogadás nyereményszorzóinak kiszámítására,
valamint a nyereményszorzó változtatásának lehetőségére vagy kizárására, illetve annak kihatására a már megkötött fogadásokra,
3. a fogadási ajánlat törlésének, illetve a tétek
visszafizetésének rendjét,
4. a fogadás megkötésének és nyilvántartásának
módszerét, 5. az a) pont 14. és 15. alpontjában foglaltakat.
(2) A részvételi szabályzatnak tartalmaznia kell:
a) a fogadásban való részvétel részletes szabályait,
b) a nyeremények átvételének szabályait,
c) az igényérvényesítés rendjét,
d) a fogadás eredményének bizonyítási módját,
e) a szervező és a játékos közötti megállapodás módját.
(3) A költségvetésnek tartalmaznia kell:
a) a játékterv szerinti tervezett árbevételt, illetve nyere
ményalapot és bukmékeri fogadás esetén a tervezett tiszta
játékbevételt;
b) a tervezett költségeket az alábbiak szerinti bontásban:
1. a fogadásszervezéssel kapcsolatos költségeket
(fogadószelvények, technikai eszközök, bizonylatok stb.),
2. a játékadó összegét,
3. a játékosok számára kifizethető nyereményből
levonásra kerülő személyi jövedelemadót,
4. a játékosok számára – a személyi jövedelemadó
val csökkentett – kifizethető nyeremény összegét; c) a vállalkozás tervezett bevételei és tervezett költségei számbavétele után a fogadás lebonyolításakor elérhető
eredményt és a társasági adót.
(4) A fogadószelvénynek tartalmaznia kell:
a) az azonosításra alkalmas jelzést, számot,
b) a fogadás megkötésének időpontját,
c) a fogadás tárgyát, a fogadással érintett esemény
meghatározását,
d) a fogadásban szereplő időben utolsó fogadási ese
mény várható időpontját,
e) a megtett tét összegét és bukmékeri fogadás esetén a
nyereményszorzót,
f) a fogadással érintett esemény bekövetkezésének bi
zonyítási módját,
g) a nyeremények kifizetésének helyét, idejét, a szerve
ző nevét, székhelyét, valamint
h) a fogadásban történő részvételre vonatkozó, az 1. §
(5) bekezdése szerinti tilalmat. (5) A fogadóirodákban és a hírközlő eszközök és rendszerek útján szervezett fogadás esetén a játékos számára
fogadási formánként megismerhetővé kell tenni a
részvételi szabályzatot.
Elszámolás, nyilvántartás 73. § (1) A fogadásokról az SZF által az engedélyben meghatározott időszakonként és meghatározott formában időszaki, a fogadás megszűnését követő százhúsz napon belül
pedig végelszámolást kell készíteni. Az SZF a végelszámolás jóváhagyásáról határozattal dönt. A 22. § (2)–(4),
(8) és (9) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
(2) Az időszaki és végelszámolásnak legalább a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) totalizatőri rendszerű fogadás esetén
1. a fogadásra jogosított feltett tétek összegét,
2. a visszafizetett téteket,
3. a nyereményalapot,
4. a játékadót és más jogszabályon alapuló befizeté
si kötelezettséget,
5. a fogadóknak kifizetett nettó nyereményeket,
6. a meg nem nyert és az át nem vett nyereménye
ket, különös tekintettel az ezekből képződő elkülönített alapok és a halmozódás egyenlegére;
b) bukmékeri rendszerű fogadás esetén
1. a fogadásra jogosított feltett téteket,
2. az alkalmazott nyereményszorzókat,
3. a fogadóknak kifizetett nettó nyereményeket és
az egyes nyereményekhez tartozó téteket,
4. a visszafizetett téteket,
5. a tiszta játékbevételt,
6. a tiszta játékbevétel után fizetendő játékadót,
7. az át nem vett nyereményeket és az emiatt fize
tendő játékadót. (3) Számítógépes rendszer alkalmazásával történő elszámolás esetén az alkalmazásra kerülő számítógépes
programok és az ehhez kapcsolódó nyilvántartási rendszerek leírását meg kell küldeni az SZF-nek.
(4) A totalizatőri rendszerű fogadások esetén a meg nem
nyert és az át nem vett nyeremények elkülönített alapjaira,
valamint a nyeremények halmozódására a 22. §
(10)–(12) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
V. Fejezet BEJELENTÉSKÖTELES JÁTÉKOK
ÉS JÁTÉKAUTOMATÁK 74. §
(1) Az Szjtv. 16. §-ának (2) bekezdésében foglalt bejelentésnek tartalmaznia kell:
a) a szervező nevét (cégnevét), lakóhelyét (székhelyét), bankszámlaszámát,
b) a sorsjegyek árát,
c) a kibocsátásra kerülő sorsjegyek darabszámát, a
sorsjegyek egyedi azonosítására alkalmas jelzését (sorozat, sorszám stb.),
d) a sorsolásos játék nyereményalapját,
e) a sorsolásos játék nyerőosztályait, a nyeremények le
írását és értékét, a nyeremény azonosításának, érvényesítésének és kifizetésének módját,
f) a sorsolás helyét, idejét és lebonyolításának szabályait.
(2) Az Szjtv. 23. §-ában foglalt ajándéksorsolás szervezése esetén – legkésőbb annak meghirdetését megelőző tíz
nappal – az SZF által rendelkezésre bocsátott, a 11. számú
melléklet szerinti (sorszámozott) formanyomtatványon
kell teljesíteni a bejelentési kötelezettséget. Ezt követően a
bejelentésben foglaltaktól eltérni a változtatás időpontját
megelőző tíz nappal az említett formanyomtatványon benyújtott bejelentés teljesítésével lehet, azonban az eltérés a
játékosok érdekeit nem sértheti.
(3) A bejelentésköteles játékok megbízás alapján történő lebonyolításakor a megbízási szerződés egy eredeti példányát is mellékelni kell. A megbízási szerződés hiányában a bejelentési kötelezettség teljesítőjét kell a bejelentésköteles játékok szervezőjének tekinteni.
(4) Az ajándéksorsolás végelszámolását az SZF által
rendelkezésre bocsátott, a 12. számú melléklet szerinti
(sorszámozott) formanyomtatvány felhasználásával kell
teljesíteni. A folyamatosan szervezett ajándéksorsolás
végelszámolásának a 22. § (5) bekezdésének a), c) és
d) pontjában szereplő adatokat sorsolásonként elkülönítve
kell tartalmaznia.
(5) Az ajándéksorsolásra a 22. § (1), (5)–(9), (11) és
(12) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
75. § (1) A játékautomata üzemeltetésének nyilvántartás céljából történő bejelentését játékautomatánként az SZF által
rendelkezésre bocsátott formanyomtatványon kell teljesíteni.
(2) A bejelentőlaphoz mellékelni kell:
a) a játékadó befizetését tanúsító (banki, illetve postai)
igazolást,
b) a játékautomata hitelesítési bizonyítványának egy eredeti példányát,
c) a játékautomata játékadója bevallásának egy példá
nyát. (3) Az SZF játékautomatánként a 13. számú mellékletben meghatározott nyilvántartásba vételi igazolást ad ki
a) a játékadó megfizetésének időtartamáig, illetve
b) ha az OMH által kiállított hitelesítési bizonyítvány
érvényességi ideje rövidebb a befizetett játékadó időtartamánál, legfeljebb az OMH hitelesítési bizonyítvány érvényességének időtartamáig.
(4) A nyilvántartásba vételi igazolást a játékautomata
üzemeltetője köteles a játékautomatán jól látható helyre
felragasztani. Nyilvántartásba vételi igazolás nélkül a játékautomata nem üzemeltethető.
(5) A (2) bekezdés b) pontjában szereplő hitelesítési bizonyítványra és a játékautomata típusvizsgálatára,
valamint hitelesítésére a 6. § (2) és (3) bekezdését, (4) bekezdésének b) és c) pontját, valamint a 7. §-t megfelelően
alkalmazni kell.
(6) A (2) bekezdés c) pontja szerinti bevallást és az Szjtv.
33/A. §-a szerinti játékadó összegét a nyilvántartásba vétel
iránti kérelem benyújtását megelőző hónap huszadik napjáig
kell benyújtani az állami adóhatósághoz, illetve megfizetni
az állami adóhatóság által kezelt számlára.
HARMADIK RÉSZ A SZERENCSEJÁTÉK SZERVEZÉSSEL ÖSSZEFÜGGŐ
IGAZGATÁSI-SZOLGÁLTATÁSI DÍJAKRÓL
76. § Az Szjtv. 11. §-ának (1) és (2) bekezdésére figyelemmel
az SZF eljárásáért igazgatási-szolgáltatási díjat kell fizetni.
77. § (1) A szervezőnek sorsolásos játék engedélyezési eljárása esetén a játéktervben megjelölt nyereményalap 0,5 ezrelékét, de legfeljebb 10 millió forint igazgatási-szolgáltatási díjat kell fizetnie.
(2) A szervezőnek totalizatőri rendszerű fogadás engedélyezési eljárása esetén a költségvetésében meghatározott nyereményalap 0,5 ezrelékét, de legfeljebb 10 millió forint igazgatási-szolgáltatási díjat kell fizetnie. A szervezőnek bukmékeri rendszerű fogadás engedélyezési eljárása esetén a költségvetésében meghatározott tiszta játékbevétel 2 ezrelékét, de legfeljebb 1 millió forint igazgatási-szolgáltatási díjat kell fizetnie.
(3) A szervezőnek játékkaszinóban játékasztalonként
20 ezer forint és pénznyerő automatánként 2 ezer forint, teremjátékonként 500 ezer forint, e játékeszközöket közvetlenül nem érintő engedélyezési, jóváhagyási eljárás esetén
200 ezer forint, I. kategóriás játékkaszinó esetén legfeljebb
40 millió forint, II. kategóriás játékkaszinó esetén pedig
legfeljebb 1 millió forint igazgatási-szolgáltatási díjat kell
fizetnie.
(4) A pénznyerő automata és játékterem esetén a következő igazgatási-szolgáltatási díjakat kell megfizetni:
a) I. kategóriájú pénznyerő automata üzemeltetése
iránti kérelem esetén játékhelyenként 125 ezer forint
(kulcsszó: I. PA),
b) II. kategóriájú pénznyerő automata üzemeltetése
iránti kérelem esetén játékhelyenként 75 ezer forint (kulcsszó: II. PA),
c) játékterem üzemeltetése iránti kérelem esetén
20 ezer forint (kulcsszó: JT),
d) pénznyerő automata hitelesítési bizonyítvány engedélyt érintő adatainak módosításáért játékhelyenként
5 ezer forint (kulcsszó: PA mód).
(5) Az Szjtv. 7/A. §-ának (5) bekezdésében foglalt, a
pénznyerő automata és a játékterem soron kívüli engedélyezése iránti eljárásért a kérelmező a (4) bekezdés
a)–c) pontjában előírt engedélyezési díjak kétszeresét köteles megfizetni.
78. § A szervezőnek a felügyeleti ellenőrzésért
a) a folyamatosan szervezett sorsolásos játék és a tota
lizatőri rendszerű fogadás negyedéves nyereményalapjának 2 ezrelékét, de legalább 5 ezer forint, legfeljebb
10 millió forint,
b) a nem folyamatosan szervezett sorsolásos játék és a
totalizatőri rendszerű fogadás nyereményalapjának 1 ezrelékét, de legalább 5 ezer forint, legfeljebb 500 ezer forint,
c) ajándéksorsolás esetén a kisorsolásra kerülő nyeremények forgalmi értékének 1 ezrelékét, de legalább
5 ezer forint, legfeljebb 500 ezer forint,
d) a bukmékeri rendszerű fogadás negyedéves tiszta játékbevételének 4 ezrelékét, de legalább 5 ezer forint, legfeljebb 10 millió forint,
e) a játékkaszinót üzemeltető gazdasági társaság negyedévi tiszta játékbevételének 2,5%-át, de I. kategóriájú
játékkaszinó esetén legfeljebb 20 millió forint, II. kategóriájú játékkaszinó esetén legfeljebb 5 millió forint,
f) pénznyerő automatát üzemeltető gazdasági társaság
negyedévi tiszta játékbevételének 5 ezrelékét, de játéktermenként negyedévente legalább 5 ezer forint, játéktermenként negyedévente legfeljebb 1 millió forint
igazgatási-szolgáltatási díjat kell fizetnie.
79. § (1) A 77. §-ban foglalt eljárásért az igazgatási-szolgáltatási díj megfizetését a kérelmező a kérelem benyújtásával
egyidejűleg köteles igazolni.
(2) A 78. §-ban foglalt igazgatási-szolgáltatási díjat az
Szjtv. 11. §-ának (3) bekezdésében meghatározott időben
kell megfizetni.
80. § (1) Az igazgatási-szolgáltatási díjat készpénz-átutalási
megbízás vagy átutalás útján kell megfizetni az SZF
10032000-01454000-00000000 számla javára.
(2) Az igazgatási-szolgáltatási díj megfizetését készpénz-átutalási megbízás (csekk) esetén annak tőpéldánya
másolatával, átutalási megbízás esetén a hitelintézet által
kiállított, az átutalás megindításának megtörténtét tanúsító
igazolás (bankkivonat) másolatával kell igazolni. Az igazoláskor a szervező köteles az SZF-nek bemutatni a készpénz-átutalási megbízás (csekk) eredeti tőpéldányát,
valamint az átutalás megindításának megtörténtét tanúsító
eredeti igazolást (bankkivonatot).
(3) A 77. §-ban foglalt igazgatási-szolgáltatási díjat kérelmenként külön-külön kell készpénz-átutalási megbízás
vagy átutalás útján megfizetni.
81. § (1) Az igazgatási-szolgáltatási díj készpénz-átutalási
megbízás útján történő megfizetése esetén az SZF által
biztosított, megfelelő jogcímű készpénz-átutalási megbízást kell igénybe venni.
(2) Egy évet meghaladó időtartamra engedélyezett
pénznyerő automata második évre járó igazgatási-szolgáltatási díjának megfizetésekor a készpénz-átutalási megbízás jogcím és közlemény rovatában fel kell tüntetni a
„2díj” kifejezést és a pénznyerő automata OMH azonosítóját.
82. § (1) Átutalással történő fizetés esetén a közlemény rovat
elején „X”-et, utolsó sorában jobbról a hetedik pozícióban
# azonosító jelet kell feltüntetni és három mező üresen hagyása után a „310”-es kódszámot kell írni az alábbiak szerint:
# 3 1 0 (2) A 77. §-ban foglalt igazgatási-szolgáltatási díj megfizetésekor az átutalási megbízás „X”-szel jelölt közlemény rovatában fel kell tüntetni az (1) bekezdésben megjelöltek mellett, a következő sorrendben egy-egy helyköz
kihagyásával:
a) pénznyerő automata esetén:
– az SZF azonosítót,
– a 77. § (4) bekezdésében a kérelemnek megfelelő zá
rójelben megadott kulcsszót,
– az OMH azonosítót,
– az egy évet meghaladó időtartamra engedélyezett
pénznyerő automata második évre járó igazgatási-szolgáltatási díjának megfizetésekor a „2díj” kifejezést is,
b) játékterem esetén:
– az SZF azonosítót,
– a 77. § (4) bekezdésében a kérelemnek megfelelő zá
rójelben megadott kulcsszót,
– a játékterem címét,
c) játékkaszinó esetén a kérelem tárgyát,
d) sorsolás és fogadás esetén a játékfajta elnevezését és
a kérelem tárgyát. 83. § A 78. §-ban foglalt felügyeleti ellenőrzési díj megfizetésekor a készpénz-átutalási megbízás vagy az átutalási
megbízás közlemény rovatában fel kell tüntetni az érintett
negyedévet, a szervező SZF azonosítóját, ajándéksorsolás
esetén kizárólag a bejelentési nyomtatvány sorszámát.
84. § (1) Ha az SZF az Szjtv. 7/A. §-ának (5) bekezdésében
meghatározott soron kívüli engedélyezési eljárást az előírt
határidőn belül nem folytatja le, a befizetett igazgatásiszolgáltatási díj felét a kérelmezőnek az általa bejelentett
bankszámlaszámra, átutalással visszatéríti.
(2) Az SZF a negyedévente megállapított és befizetett
felügyeleti ellenőrzési díjból az 1 ezer forint alatti túlfizetést nem utalja vissza.
85. § (1) Az SZF a 77. §-ban meghatározott igazgatási-szolgáltatási díjat kérelmenként tartja nyilván.
(2) Az SZF a 78. §-ban meghatározott felügyeleti ellenőrzési díjat szervezőnként és negyedévenként tartja
nyilván.
86. § (1) A szerencsejáték szervezésére kiírt koncessziós pályázaton való részvételért díjat kell fizetni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti díj mértéke az Szjtv. alapján
megállapítható legalacsonyabb mértékű koncessziós díj
0,5 ezreléke, de legalább 200 ezer forint.
(3) A koncessziós pályázaton való részvételért fizetendő díj megfizetésének rendjét a koncessziós pályázati kiírás határozza meg.
NEGYEDIK RÉSZ ÉRTELMEZŐ ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Értelmező rendelkezések
87. § E rendelet alkalmazásában:
1. kaparós sorsjegy: az a sorsjegy, amelynek a nyerésre
jogosító jelzései olyan különlegesen biztonságos fedési
módszerrel vannak letakarva, amelyek különleges eljárásokkal fedhetők fel;
2. sorozat: a kaparós sorsjegy vonatkozásában az a –
megkülönböztető jelzéssel ellátott – legkisebb sorsjegymennyiség, amely biztosítja, hogy a nyertes sorsjegyek
mennyiségének és az általuk nyerhető nyeremények összértékének aránya megegyezik az engedélyezett sorsjegyek
darabszámának megfelelően biztosítandó nyertes sorsjegyek darabszámának és az általuk nyerhető nyeremények
összértékének arányával;
3. halmozott fogadás: több fogadási ajánlatra megköthető, egyetlen fogadás, amely csak akkor válik nyertessé,
ha valamennyi ebben szereplő fogadás nyertes fogadássá
vált;
4. kombinált fogadás: több fogadási ajánlatra megköthető, egyetlen fogadás, amely akkor is nyertessé válik, ha
az ebben szereplő fogadási ajánlatok közül egyesek nyertessé válnak. A kombinált fogadás annyi megkötött fogadásnak minősül, ahány fogadást a fogadónak annak érdekében kellene megtennie, hogy a teljes kombináció minden egyes elemére érvényes fogadással rendelkezzen;
5. integrált ellenőrző készülék (IEK): a 3. számú melléklet IV. és V. pontjában meghatározott adatok rögzítésére szolgáló, az OMH által kiadott műszaki specifikáció
alapján, a gyártó által beépített egység, amely a dobozolt
és plombákkal ellátott központi egységen belül önálló eszközként működik;
6. nyilvános húzás: az Szjtv. 23. §-ának (1) bekezdése
alkalmazásában nyilvános húzás az a sorsolási esemény,
amelynek helyszínét és időpontját az akció lebonyolítója
előzetesen olyan módon hozza nyilvánosságra, hogy a termékvásárlás, illetve szolgáltatás igénybevétele folytán
részt vevő játékosok azon részt tudjanak venni és az akció
keretében kapott sorsjegyek kihúzását a helyszínen lévő
közjegyző tanúsítja;
7. pénznyeremény: az Szjtv. 23. §-ának (2) bekezdése
tekintetében a forgalomban lévő bankjegy és pénzérme;
8. játéknap: a játékkaszinó egység nyitásától a zárásig
terjedő, a naptári naptól eltérően meghatározott időszak;
9. drop: a kaszinóban készpénzért vagy készpénzzsetonért vásárolt értékzsetonok értékeinek összege;
10. játékasztal: az a különböző kártya, kocka és rulett típusú játékok lebonyolítására alkalmas játékeszköz, ahol a
játék menetét a kaszinó személyzete irányítja. Két asztalnak minősül a dupla (pillangós) rulett, továbbá fordítós
asztal. Az asztal részét képezi az asztalhoz közvetlenül
kapcsolódó játékhely-bővítő rendszer (touch bet rulett);
11. teremjáték: játékasztal és pénznyerő automata üzemelésének nem minősülő kaszinójáték;
12. alapdotáció: a játékkaszinó zsetonpénztára által az
egyes játékasztalok kinyitásához biztosított zsetonállomány címletek, darabszám és érték szerinti meghatározása;
13. próbajáték: a helyszíni ellenőrzés azon formája,
amelynek keretében az SZF jogszabályban előírt feladatainak ellátása érdekében vesz részt a szerencsejátékban;
14. rendkívüli zárvatartás: minden olyan előre nem tervezhető, váratlan, a szokásostól eltérő és nem rendszeresen előforduló, a szüneteltetés nyilvántartásba vételének
lehetőségéig megszűnő esemény, amely a játékteremnek
helyet adó egységgel vagy a szerencsejáték-szervező tevékenységgel összefügg, és amelynek következtében a játékterem nem üzemeltethető.
Záró rendelkezések 88. § (1) E rendelet – a (2) és (3) bekezdésben foglaltak kivételével – 2005. november 1-jén lép hatályba. E rendelet eljárási rendelkezéseit, továbbá a 26. §-ának (6) és (7) bekezdését, valamint a 77. §-ának (2) bekezdését az e rendelet hatálybalépése után indult eljárásokban kell alkalmazni.
(2) E rendelet 1. §-ának (9) bekezdése és 59. §-ának
(1) bekezdése 2006. január 1-jén lép hatályba, azzal, hogy
a játékkaszinók által korábban érvényességi időkorlátozás
nélkül kiadott belépőkártyák az 59. § (1) bekezdésének hatálybalépésével érvényüket vesztik, míg a korlátozott időszakra érvényes belépőkártyák érvényességük lejártáig
használhatók.
(3) E rendelet 46. §-a (3) bekezdésének b) pontja,
48. §-a, 49. §-a és 6–9. számú melléklete 2006. január
1-jén lép hatályba. Ezzel egyidejűleg e rendelet 41. §-ának
(2) bekezdésében szereplő „üzemeltetői naplóját” szövegrész helyébe az „üzemeltetéséhez kapcsolódó jegyzőkönyvet” szövegrész, illetve az „üzemeltetői naplójába” szövegrész helyébe az „üzemeltetéséhez kapcsolódó jegyzőkönyvbe” szövegrész lép, valamint a 41. §-ának (3) bekezdésében szereplő „üzemeltetői naplója” szövegrész helyébe az „üzemeltetéséhez kapcsolódó jegyzőkönyv” szövegrész lép.
89. § (1) E rendelet 53. §-ának (3) bekezdésében meghatározott játékkaszinó működési engedélyeket az SZF e rendelet hatálybalépése előtt kiadott engedély alapján működő
játékkaszinó részére a hatálybalépést követő harminc napon belül kiállítja.
(2) E rendelet 54. §-ának (2)–(4) bekezdésében foglalt
képesítésre és szakmai gyakorlatra vonatkozó előírásokat
az e rendelet hatálybalépése előtt kiadott engedély alapján
működő játékkaszinóban az e rendelet hatálybalépésekor
már fennálló munkaviszonyra az engedély érvényességének lejártáig nem kell alkalmazni.
(3) E rendelet hatálybalépése előtti, játékkaszinóból történt meghatározott időtartamra szóló kitiltások az adott
időtartam lejártáig érvényesek. A határozatlan időre szóló
kitiltások e rendelet hatálybalépésekor az 58. § (3) bekezdése szerinti ötéves határozott időre szóló kitiltásra változnak.
(4) E rendelet 68. §-a (4) bekezdésének alkalmazásában
az e rendelet hatálybalépése előtt kiadott pénznyerő automata engedélyek az azokban foglalt időpontig és feltételekkel érvényesek.
(5) E rendelet hatálybalépésekor már működő játékkaszinók az Szjtv. 27. §-ának (1) bekezdésében meghatározott II. kategóriájú játékkaszinókra vonatkozó szabályok
alapján folytathatják tevékenységüket.
(6) Az egyes szerencsejátékok engedélyezésével, lebonyolításával és ellenőrzésével kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló 25/1991. (X. 16.) PM rendelet 5. és
6. számú melléklete szerinti engedélyek érvényességi ide
jük végéig használhatók az e rendeletben foglaltak megfelelő alkalmazásával.
(7) A szervező a nyomtatványok vezetésére és kezelésére vonatkozó, e rendelet 14. számú mellékletében foglalt
előírásokat a játékterem működtetése során köteles betartani.
(8) A sorsolásos játékra – a sorsjáték (kaparós sorsjegy)
kivételével – továbbá a fogadásra a 18. § (1) bekezdésének
f) pontjában és a 72. § (4) bekezdésének h) pontjában foglaltakat 2006. május 1-jétől kell alkalmazni.
(9) E rendelet hatálybalépése előtt kiadott engedélyek
alapján kibocsátott sorsjegyre (kaparós sorsjegyre) a 18. §
(1) bekezdésének f) pontjában foglaltakat nem kell alkalmazni.
90. § (1) E rendelet hatálybalépése napján hatályát veszti:
a) az egyes szerencsejátékok engedélyezésével, lebo
nyolításával és ellenőrzésével kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló 25/1991. (X. 16.) PM rendelet, valamint
annak módosításáról szóló 5/1993. (II. 4.) PM rendelet,
17/1995. (VII. 18.) PM rendelet, 27/1996. (XII. 11.) PM
rendelet, 34/1997. (XI. 20.) PM rendelet, 21/2000. (V. 18.)
PM rendelet, 28/2001. (VIII. 2.) PM rendelet, 30/2003.
(XII. 2.) PM rendelet és 30/2005. (IX. 28.) PM rendelet, továbbá
b) a devizakorlátozások megszüntetése kapcsán szükséges jogszabály-módosításokról, illetve egyéb devizális
vonatkozású jogszabályok hatályon kívül helyezéséről
szóló 57/2001. (XII. 30.) PM rendelet 1. §-a és a Vám- és
Pénzügyőrségről szóló törvény végrehajtásáról szóló
24/2004. (IV. 23.) PM rendelet 28. §-ának (6) bekezdése.
(2) E rendelet 89. §-ának (7) bekezdése és 14. számú
melléklete 2006. január 1-jén hatályát veszti.
Dr. Veres János s. k.,
pénzügyminiszter