type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
139/2012. (VI. 29.) Korm. rendelete a katasztrófa-egészségügyi ellátásról.
A Kormány az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (1) bekezdés e) pontjában, valamint a katasztrófavédelemről
és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 80. § b) és h)–i) pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 24. § tekintetében a személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény 49. § (1) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya és alkalmazása 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed a katasztrófa-egészségügyi ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatókra, az ellátásban,
illetve az ellátás működési feltételeinek biztosításában e rendelet alapján közreműködő jogi személyekre, jogi
személyiség nélküli szervezetekre és természetes személyekre, valamint a katasztrófa-egészségügyi ellátást igénybe
vevőkre.
(2) E rendelet rendelkezéseit
a) az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) 228. § (2) bekezdésében foglalt esemény,
illetve
b) ha külön jogszabály másként nem rendelkezik, a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények
módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 3. § 5. pontjában meghatározott katasztrófa
bekövetkezése esetén kell alkalmazni.
2. Az egészségügyi válsághelyzetté minősítés általános szabályai 2. § (1) Az Eütv. 228. § (2) bekezdése szerinti egészségügyi válsághelyzet bekövetkezése esetén, ha az eseményt az Eütv.
228. § (4) bekezdés
a) a) pont aa) alpontja alapján a megyei vagy fővárosi védelmi bizottság (a továbbiakban együtt: megyei védelmi
bizottság) minősíti egészségügyi válsághelyzetté, erről a megyei védelmi bizottság elnöke tájékoztatja
a közigazgatás-szervezésért felelős minisztert, a megyei vagy a fővárosi tisztifőorvos (a továbbiakban együtt:
megyei tisztifőorvos) az országos tisztifőorvos útján tájékoztatja az egészségügyért felelős minisztert,
b) b) pont ba) alpontja alapján a megyei tisztifőorvos minősíti egészségügyi válsághelyzetté, erről haladéktalanul
értesíti a megyei védelmi bizottság elnökét, továbbá az országos tisztifőorvos útján tájékoztatja az
egészségügyért felelős minisztert,
c) a) pont ab) alpontja és b) pont bb) alpontja alapján az országos tisztifőorvos javaslatára az egészségügyért felelős
miniszter minősíti egészségügyi válsághelyzetté, haladéktalanul gondoskodik a Kormány, valamint az országos
tisztifőorvos útján az érintett megyék tisztifőorvosai tájékoztatásáról.
(2) Az (1) bekezdés szerinti egészségügyi válsághelyzetté minősítő gondoskodik az egészségügyi válsághelyzetté
minősítésnek a közszolgálati műsorszolgáltatók, illetve – lehetőség szerint – a körzeti, illetve helyi műsorszolgáltatók
és legalább egy országos napilap általi, lehető legrövidebb időn belül történő közzétételéről.
(3) Az Eütv. 228. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egészségügyi válsághelyzet által érintett terület kiterjedésének
megítélésénél az egészségügyi válsághelyzetet előidéző esemény területi kiterjedésén túl a következmények
felszámolásába bevont vagy előreláthatóan bevonandó egészségügyi szolgáltatók földrajzi elhelyezkedését is
figyelembe kell venni.
(4) Az Eütv. 228. § (2) bekezdés b) pontja szerinti egészségügyi válsághelyzetté minősítés során annak megítélésénél,
hogy a más gyógyintézet általi betegellátás aránytalan nehézséggel jár-e, az egészségügyi ellátórendszer
fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 4/A. § (4) és (5) bekezdésében meghatározott elvi elérhetőség szabályait,
a gyógyintézet által ellátott valamennyi szakmát és a gyógyintézetben ellátott betegek érdekeit kell figyelembe venni.
3. § Ha a megyei tisztifőorvos egészségügyi válsághelyzetet előidéző esemény bekövetkezését észleli, vagy erről kap
információt az érintett egészségügyi szolgáltatótól vagy a területi szakellátási kötelezettséggel rendelkező szervtől,
ezt haladéktalanul köteles jelenteni a megyei védelmi bizottság elnöke, valamint az országos tisztifőorvos útján
az egészségügyért felelős miniszter részére.
4. § Az egészségügyi válsághelyzet megszűnésekor az egészségügyi válsághelyzetté minősítő visszavonja az
egészségügyi válsághelyzetté minősítést. Az egészségügyi válsághelyzetté minősítés visszavonásának közzétételére
a 2. § (2) bekezdését kell alkalmazni.
5. § (1) Egészségügyi válsághelyzetben a megyei tisztifőorvos az illetékességi területén átmenetileg módosíthatja
a) az alapellátás körzethatárait,
b) a járó-, illetve fekvőbeteg-szakellátáson belül a tevékenységek szakmai megoszlását,
c) az ellátási terület határait,
d) a betegbeutalás rendjét, továbbá
e) a fekvőbeteg-gyógyintézetek ágyszámát.
(2) A megyei tisztifőorvos az (1) bekezdésben foglaltakról az érintetteket a helyben szokásos módon, továbbá az Országos
Mentőszolgálat (a továbbiakban: OMSZ) szolgálatvezetését, a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és
Szervezetfejlesztési Intézet (a továbbiakban: GYEMSZI) térségi egészségszervezési központjának vezetőjét, valamint
az országos tisztifőorvos útján az egészségügyért felelő minisztert soron kívül tájékoztatja.
(3) Az egészségügyi válsághelyzet felszámolása során a megyei tisztifőorvos szorosan együttműködik a megyei védelmi
bizottság elnökével, a szomszédos megye kormányhivatalának népegészségügyi szakigazgatási szerve
(a továbbiakban: megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv) vezetőjével, az OMSZ adott területet ellátó
mentőszervezete vezetőjével, az érintett gyógyintézet vezetőjével, a GYEMSZI térségi egészségszervezési
központjának vezetőjével, valamint a honvédségi szervezet vezetőjével.
(4) A Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek egészségügyi szolgálatai a katasztrófavédelmi tervüknek megfelelően,
szervezeti kereteiket és irányítási rendjüket megtartva, a polgári egészségügyi szervezetekkel együttműködve
vesznek részt a katasztrófa-egészségügyi feladatok ellátásában.
3. A katasztrófa-egészségügyi ellátásra való felkészülés részletes szabályai
6. § A katasztrófa-egészségügyi ellátásra történő felkészülés érdekében az országos tisztifőorvos javaslatára az
egészségügyért felelős miniszter elrendelheti a megyei védelmi bizottság által kijelölt egészségügyi szolgáltató vagy
egyéb, a katasztrófa-egészségügyi feladatokra igénybe vehető szervezet részére tervezési, felkészülési feladatok
végrehajtását.
7. § (1) A katasztrófa-egészségügyi ellátásra történő felkészülés keretében
a) az egészségügyért felelős miniszter az országos tisztifőorvos közreműködésével az egészségügyi szolgáltatók
részére közvetlenül vagy a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter egyetértésével a megyei védelmi bizottság
útján katasztrófa-egészségügyi gyakorlatot vagy nemzetközi gyakorlatban való részvételt rendelhet el, ebben
az esetben szervezi és irányítja annak végrehajtását,
b) a megyei védelmi bizottság a megyei tisztifőorvos javaslatára vagy egyetértésével az egészségügyi szolgáltató
részére szakmai felkészítőt, katasztrófa-egészségügyi gyakorlatot vagy megyei katasztrófavédelmi vagy
honvédelmi felkészülési gyakorlatban való részvételt rendelhet el. Erről a megyei védelmi bizottság elnöke
legalább 30 nappal korábban tájékoztatja a megyei tisztifőorvos útján az országos tisztifőorvost, valamint
a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter útján az egészségügyért felelős minisztert és lehetővé teszi kijelölt
képviselőik részére a gyakorlat megtekintését.
(2) Szakmai felkészítőre és gyakorlatra egészségügyi dolgozó, gyakorlatra egészségügyi szolgáltató nem egészségügyi
dolgozója is kijelölhető.
(3) Az érintett személyeket, illetve egészségügyi szolgáltatókat a szakmai felkészítő, illetve a gyakorlat helyéről és
időtartamáról annak megkezdése előtt legalább 30 nappal értesíteni kell.
(4) A szakmai felkészítőt, illetve a gyakorlatot elrendelő a kijelölt személyt kérelmére indokolt esetben felmentheti
a részvétel alól. A felmentés iránti kérelmet legkésőbb a szakmai felkészítő, illetve a gyakorlat megkezdését megelőző
harmadik napig, rendkívül indokolt esetben a gyakorlat, illetve szakmai felkészítő megkezdéséig kell benyújtani.
(5) A szakmai felkészítés, illetve a gyakorlat időtartama két éven belül nem haladhatja meg a polgári védelmi szervezet
tagjára vonatkozó kiképzés és gyakorlat éves mértékét.
(6) A szakmai felkészítőn, illetve a gyakorlaton való részvétel időtartamára a résztvevő személyt
a) ha munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll, a foglalkoztató által folyósított időarányos munkabér,
b) az a) pont hatálya alá nem tartozó egyéb esetben a megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv által
megállapított és folyósított, a munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló, munkaköre szerint ugyanolyan
tevékenységet végző, teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalók átlagos havi munkabérének
alapulvételével meghatározott díj
illeti meg.
(7) Az országos gyógyintézet, az orvostudományi egyetem, valamint az egészségügyi oktatási intézmény a megyei
népegészségügyi szakigazgatási szerv felkérésére a szakmai felkészítőre oktatót biztosít. A felkérés alapján az országos
gyógyintézet, az orvostudományi egyetem, illetve az egészségügyi szak- és főiskola vezetője a kiképzés előtt legalább
30 nappal e feladat ellátására az oktatót kijelöli.
(8) Az egészségügyért felelős miniszter az általa elrendelt gyakorlattal kapcsolatos költségeket az általa vezetett
minisztérium költségvetéséből megtéríti.
(9) A gyakorlat elrendeléséről az elrendelő tájékoztatja a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek egészségügyi
szolgálatainak vezetőit, és biztosítja az általuk kijelölt megfigyelők részvételét.
8. § A felkészülés érdekében az egészségügyért felelős miniszter által kijelölt fekvőbeteg-szakellátást nyújtó szolgáltatók
a katasztrófa-egészségügyi ellátás tervezéséhez a kijelölésben meghatározott gyógyszerek és egészségügyi anyagok
felhasználására, valamint a betegforgalomra vonatkozó adatokat szolgáltatnak az egészségügyért felelős miniszter
által vezetett minisztérium részére.
9. § (1) A megyei tisztifőorvos javaslatának figyelembevételével a megyei védelmi bizottság tervezi és biztosítja
a katasztrófa-egészségügyi ellátáshoz szükségessé váló objektum kiürítését és átadását, továbbá
a szükséggyógyintézet telepítéséhez és működtetéséhez nélkülözhetetlen szállításokat és infrastrukturális ellátást,
beleértve a fertőtlenítéshez, járványmegelőzéshez és egyéb közegészségügyi feladatokhoz szükséges felszereléseket
és személyeket is.
(2) A katasztrófa-egészségügyi ellátás tervezési tevékenységéhez a megyei védelmi bizottság által egészségügyi célra
kijelölt objektum működtetője a szükséggyógyintézet telepítéséhez szükséges, jogszabályban meghatározott
adatokat és információkat rendelkezésre bocsátja.
10. § (1) Az állam egészségügyi válsághelyzet esetére a tömeges ellátás feltételeinek biztosítása, a szükséggyógyintézetek
működéséhez, továbbá a katasztrófa-egészségügyi ellátáshoz szükséges gyógyszerek, egészségügyi anyagok és
eszközök azonnali rendelkezésre állása céljából Állami Egészségügyi Tartalékot tart fenn.
(2) Az Állami Egészségügyi Tartalékot, valamit a tartalékot kezelő intézményt az egészségügyért felelős miniszter
felügyeli.
4. Egészségügyi válsághelyzet kezelésének részletes szabályai 11. § (1) Az Eütv. 228. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egészségügyi válsághelyzet esetén
a) a válsághelyzet egészségügyi felszámolásában résztvevő fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi
szolgáltatók részére az Állami Egészségügyi Tartalékból egészségügyi anyag és orvostechnikai eszköz adható át,
továbbá időszakosan működő gyógyintézet (orvosi segélyhely vagy szükségkórház) telepíthető,
b) a fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató részére a tartalékból készletek átadására a szolgáltató
vezetőjének vagy ügyeletesének kezdeményezésére, a megyei tisztifőorvos javaslatára, az országos tisztifőorvos
egyetértésével az egészségügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium egészségügyért felelős állami
vezetője ad utasítást és tájékoztatja a Kormányt a tartalékból történő készlet kiadásáról.
(2) A tartalékból készletek kiadása a sürgősségi ellátásban váratlanul bekövetkező hiányok kezelésére, konkrét ellátási
feladatok megoldása céljából is engedélyezhető az (1) bekezdés b) pontja szerint, ebben az esetben nem kell
a Kormányt tájékoztatni.
(3) A Kormány által meghatározott számú időszakosan működő gyógyintézetből az egészségügyi válsághelyzet
felszámolásához szükségesek telepítésére a megyei tisztifőorvos kezdeményezésére az országos tisztifőorvos
egyetértésével az egészségügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium egészségügyért felelős állami vezetője
ad engedélyt a megyei védelmi bizottság részére és erről tájékoztatja a Kormányt, valamint az Állami Egészségügyi
Tartalék kezelője részére elrendeli a készletek kiadásának haladéktalan megkezdését.
12. § (1) A megyei védelmi bizottság a megyei tisztifőorvos által előzetesen kijelölt fekvőbeteg-szakellátást nyújtó
egészségügyi szolgáltató részére határozatban – sürgős esetben szóban – elrendeli az időszakosan működő
gyógyintézetnek a szolgáltató katasztrófatervében foglaltak szerinti telepítését, továbbá intézkedik az erre a célra
előzetesen biztosított ingatlan, valamint a szükséges szállító kapacitás és a működtetéshez szükséges logisztikai
támogatás rendelkezésre bocsátásáról.
(2) A megyei tisztifőorvos kezdeményezésére a megyei védelmi bizottság elrendeli az egészségügyi ellátást támogató
polgári védelmi szervezetek alkalmazását.
(3) Az időszakosan működő gyógyintézet részére a területileg illetékes megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv
átmeneti működési engedélyt ad ki.
(4) Az időszakosan működő gyógyintézetnek a működés megkezdéséhez és folytatásához
a) az egészségügyi szolgáltatás gyakorlásához szükséges, az egészségügyért felelős miniszter rendeletében
meghatározott személyi, tárgyi, szakmai és környezeti követelménynek nem kell megfelelnie,
e követelményeknek azonban lehetőség szerint eleget kell tennie,
b) nem kell rendelkeznie felelősségbiztosítással.
(5) Az egészségügyi válsághelyzetté minősítés visszavonásával a megyei tisztifőorvos 24 órán belül visszavonja az
időszakosan működő gyógyintézet részére kiadott átmeneti működési engedélyt.
13. § (1) Az Eütv. 228. § (2) bekezdés b) pontja szerinti egészségügyi válsághelyzet esetén az egészségügyi válsághelyzettel
érintett gyógyintézet átmeneti működtetését a gyógyintézet székhelye szerint illetékes
a) megyei tisztifőorvos által az egészségügyi válsághelyzettel érintett gyógyintézet működtetésével megbízott
személy,
b) megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv, vagy
c) megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv által kötelezett, más egészségügyi szolgáltató
biztosítja.
(2) A megyei tisztifőorvos vagy az egészségügyért felelős miniszter az egészségügyi válsághelyzetté minősítő
határozatában rendelkezik az egészségügyi válsághelyzettel érintett gyógyintézet átmeneti működtetésének
(1) bekezdés szerinti formájáról. Az egészségügyi válsághelyzettel érintett gyógyintézet folyamatos működtetése
érdekében meghozott közigazgatási hatósági intézkedések érintettje köteles az intézkedéseket tűrni és azok
végrehajtásában közreműködni.
(3) A megyei tisztifőorvos vagy az egészségügyért felelős miniszter az egészségügyi válsághelyzettel érintett
gyógyintézet működési engedélyét az (1) bekezdés b) és c) pontja esetében visszavonja, és egyúttal a gyógyintézetet
az (1) bekezdés b) és c) pontja szerint átmenetileg működtetőnek kiadja az átmeneti működési engedélyt. Az átmeneti
működési engedély kiadására a 12. § (4) bekezdés a) pontját értelemszerűen alkalmazni kell.
(4) Az egészségügyi válsághelyzettel érintett gyógyintézet finanszírozási szerződése a működési engedélye
visszavonásával megszűnik. A (3) bekezdés szerinti átmeneti működési engedéllyel rendelkező gyógyintézet átmeneti
működtetője az Országos Egészségbiztosítási Pénztárral 24 órán belül finanszírozási szerződést köt. A finanszírozási
szerződés megszűnése esetén a finanszírozási szerződés megszűnésével érintett szolgáltató által jelentett és részére
a finanszírozó által el nem számolt teljesítmények után járó díjat a finanszírozó a gyógyintézetet átmenetileg
működtető részére utalványozza. A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló törvényben foglaltakra tekintettel
a gyógyintézetet átmenetileg működtető az utalványozott összeget és az általa elszámolt teljesítmények után kapott
finanszírozási összeget elkülönített számlán kezeli, és azt kizárólag a gyógyintézet gyógyító-megelőző
tevékenységére használhatja fel. Az (1) bekezdés c) pontja szerinti szolgáltató az általa átmenetileg működtetett
gyógyintézetben elvégzett és jelentett teljesítménye után az átmeneti működtetési kötelezettség fennállásáig
jogosult a díjazásra, ez a teljesítmény nem érinti a szolgáltató általános szabályok szerint finanszírozott teljesítményét.
(5) A gyógyintézet ingó és ingatlan vagyonával kapcsolatban a megyei tisztifőorvos a gyógyintézet további működtetése
érdekében haladéktalanul dönt a közigazgatási hatósági eljárás szerinti biztosítási intézkedésről, illetve
a végrehajtáshoz igénybe vehető eszközről.
(6) A gyógyintézetet átmenetileg működtető köteles az igénybe vett ingó és ingatlan vagyontárgyak mennyiségét
– ide nem értve a betegellátás érdekében felhasznált eszközöket és készítményeket – és állagát megóvni, és az
egészségügyi válsághelyzet megszűnése után azokat a tulajdonosnak (fenntartónak) vagy a tulajdonos (fenntartó)
rendelkezése szerint az egészségügyi válsághelyzet után a gyógyintézetet működtető egészségügyi szolgáltatónak
átadni. Az igénybe vett ingó és ingatlan vagyontárgyakról az egészségügyi közszolgáltatásért felelős szerv, illetve
az egészségügyi válsághelyzettel érintett jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező társaság
közreműködésével lehetőség szerint leltárt kell készíteni.
(7) A gyógyintézetet az (1) bekezdés szerint átmenetileg működtető köteles együttműködni az egészségügyi
közszolgáltatásért felelős szervvel a betegellátás zavartalanságának mielőbbi biztosítása és az átmeneti működtetés
mielőbbi megszüntetése érdekében.
(8) Az egészségügyi válsághelyzetté minősítés nem érinti az egészségügyi válsághelyzettel érintett szolgáltató által
foglalkoztatott, illetve az e szolgáltatónál az egészségügyi tevékenység végzésében egyéb jogviszony keretében
közreműködő egészségügyi dolgozó egészségügyi tevékenység végzésére irányuló jogviszonyát. A gyógyintézet
(1) bekezdés szerinti átmeneti működtetése esetén az egészségügyi dolgozó kirendelésére vonatkozó szabályokat
az egészségügyi válsághelyzet idején alkalmazandó jogszabályokban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(9) Az egészségügyi válsághelyzetté minősítés nem érinti az egészségügyi válsághelyzettel érintett szolgáltató által
korábban kötött azon szerződéseket, amelyek az egészségügyi ellátás zavartalan és folyamatos biztosításához
szükségesek, a szerződés szerinti teljesítés az egészségügyi válsághelyzet ideje alatt nem tagadható meg.
Az egészségügyi válsághelyzet ideje alatt a gyógyintézet működéséhez szükséges közüzemi szolgáltatásokat
biztosítani kell. Az átmeneti működtető a szerződések módosítására, megszüntetésére és új szerződések kötésére csak
annyiban jogosult, amennyiben az a betegellátás folyamatos biztosításához elengedhetetlenül szükséges.
(10) Az egészségügyi válsághelyzetté minősítés visszavonásával megszűnik a gyógyintézetet az (1) bekezdés szerint
átmenetileg működtető működtetési kötelezettsége. A megyei tisztifőorvos vagy az egészségügyért felelős miniszter
az egészségügyi válsághelyzetté minősítés visszavonását követő 24 órán belül visszavonja az átmeneti működési
engedélyt. Az átmeneti működési engedély visszavonásával megszűnik az átmeneti működtetőnek a gyógyintézetre
vonatkozó finanszírozási szerződése. A gyógyintézetet átmenetileg működtető köteles elszámolást készíteni az
átmeneti működéssel kapcsolatos finanszírozási díjakról, az általa kötött vagy módosított szerződésekről.
5. Az egészségügyi dolgozó kirendelése az Eütv. 228. § (2) bekezdés a) pontja szerinti
egészségügyi válsághelyzetben
14. § (1) Az Eütv. 228. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egészségügyi válsághelyzetben az egészségügyi dolgozó kirendelhető
az egészségügyi válsághelyzet felszámolásban résztvevő fekvőbeteg-szakellátó intézménybe vagy időszakosan
működő gyógyintézetbe.
(2) A kirendelést az egészségügyi válsághelyzet felszámolásában résztvevő fekvőbeteg-szakellátó intézmény részére az
intézmény vezetője, az időszakosan működő gyógyintézetbe az annak telepítésére kijelölt intézmény vezetője igényli
a megyei tisztifőorvostól. A megyei tisztfőorvos dönt a kirendelés szükségességéről és az általa meghatározott
egészségügyi intézmény vezetőjét kötelezi a kirendelés végrehajtására.
(3) Amennyiben a kirendelendő egészségügyi dolgozónak nincs a kirendelést végrehajtó intézményi vezetője, a megyei
tisztifőorvos adja ki a kirendelési határozatot.
(4) A kirendelés vonatkozhat meghatározott személyre vagy az egészségügyi szolgáltatónál meghatározott számú,
továbbá meghatározott képzettséggel rendelkező egészségügyi dolgozóra.
(5) Nem rendelhető ki a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) 53. § (3) bekezdése
szerinti munkavállaló, illetve foglalkoztatott.
(6) Sürgős esetben a kirendelés szóban is történhet, ebben az esetben a kirendelést a szóbeli közlést követő három napon
belül írásba kell foglalni.
(7) A kirendelés időtartama addig tart, amíg az egészségügyi válsághelyzet miatti egészségügyi ellátást végző
egészségügyi intézmény csak a hozzá kirendelt egészségügyi dolgozók közreműködésével képes ellátni
a többletfeladatait, illetve amíg indokolt az időszakosan működő gyógyintézet működtetése.
(8) A kirendelt egészségügyi dolgozó napi munkaideje a napi 12 órát nem haladhatja meg.
6. Az egészségügyi dolgozó kirendelése az Eütv. 228. § (2) bekezdés b) pontja szerinti
egészségügyi válsághelyzetben
15. § (1) Az Eütv. 228. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott egészségügyi válsághelyzet esetén a kirendelés az
egészségügyi válsághelyzettel érintett gyógyintézetbe történhet. A kirendelést a 13. § (1) bekezdése szerint
meghatározott személy vagy szerv vezetője kezdeményezi. A megyei tisztifőorvos dönt a kirendelés szükségességéről
és az általa meghatározott egészségügyi intézmény vezetőjét kötelezi a kirendelés végrehajtására vagy
a 14. § (3) bekezdése szerinti esetben kiadja a kirendelő határozatot. A megyei tisztifőorvos a kirendelésekről
tájékoztatja a megyei védelmi bizottság elnökét.
(2) A kirendelt egészségügyi dolgozó az ezen időtartam alatt elvégzett munkája idejére, a munkabérére, valamint
a kirendelés teljesítése során indokoltan felmerül költsége megtérítésére jogosult a foglalkoztatására vonatkozó
jogszabályok rendelkezései szerint.
(3) Nem rendelhető ki az Mt. 53. § (3) bekezdés szerinti munkavállaló, illetve foglalkoztatott.
7. Az egészségügyi dolgozó kirendelésének részletes szabályai 16. § (1) Az egészségügyi szolgáltató vezetője a kirendelést elrendelő tisztifőorvosi határozat kézhezvételét követően
a) az egészségügyi válsághelyzet felszámolásában résztvevő fekvőbeteg-szakellátó intézménybe történő
kirendeléshez haladéktalanul,
b) az a) pont hatálya alá nem tartozó egyéb esetben a kirendelésben meghatározott határidőn belül, de legkésőbb
a közléstől számított 24 órán belül
írásban kijelöli a kirendelésben foglalt követelményeknek megfelelő személyeket.
(2) A kijelölésre a 14. § (5) bekezdésében és a 15. § (3) bekezdésében foglaltakat értelemszerűen alkalmazni kell.
17. § (1) A kirendelt személynek a kirendelés helyére történő szállításáról szükség esetén a fogadó megye védelmi
bizottságának kezdeményezésére a kirendelt személy lakóhelye, illetve tartózkodási helye szerint illetékes megyei
védelmi bizottság gondoskodik.
(2) Ha a kirendelt személy lakóhelye, illetve tartózkodási helye és a kirendelés helye közötti napi közlekedésre nincs
lehetőség, illetve ez aránytalan nehézséggel járna, a kirendelt személy elhelyezéséről és ellátásáról szükség esetén
a) fekvőbeteg-gyógyintézethez való kirendelés esetén a fekvőbeteg-gyógyintézet,
b) háziorvosi, illetve járóbeteg-szakellátási feladatra történő kirendelés esetén a kirendelés helye szerinti
önkormányzattal együttműködve a kirendelés helye szerint illetékes megyei védelmi bizottság
gondoskodik.
18. § (1) Az Eütv. 228. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egészségügyi válsághelyzet esetén a közép- vagy felsőfokú egészségügyi
szakképzésben, főiskolai vagy egyetemi szintű egészségügyi alapképzésben, felsőoktatásban szociális alapképzésben,
valamint az egészségügyi és szociális akkreditált iskolai rendszerű szakképzésben nappali tagozaton részt vevő
személy katasztrófa-egészségügyi ellátási feladatokra beleegyezése esetén legfeljebb két hónap időtartamra igénybe
vehető. Az igénybe vett személy ezen időtartam alatt az egyéb polgári védelmi kötelezettsége teljesítése alól
mentesül.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott személy
a) által ellátandó feladatot és a feladatellátás helyét az egészségügyi válsághelyzet által érintett területen működő
megyei tisztifőorvos jelöli ki;
b) megfelelő helyre történő eljuttatásáról, elhelyezéséről és ellátásáról a 17. §-ban meghatározottak szerint kell
gondoskodni. 8. Egyéb rendelkezések 19. § (1) Az Állami Egészségügyi Tartalék fenntartásának költségeit az egészségügyért felelős miniszter által vezetett
minisztérium fejezeti költségvetése tartalmazza.
(2) Egészségügyi válsághelyzet felszámolásában közreműködő egészségügyi szolgáltató, valamint az időszakosan
működő gyógyintézet által felhasznált egészségügyi anyagokat folyamatosan pótolni kell.
(3) Az egészségügyi válsághelyzet megszűnését követően az egészségügyét felelős miniszter kezdeményezi a Kormány
intézkedését az Állami Egészségügyi Tartalékból kiadott készletek soron kívüli visszapótlásához szükséges forrás
biztosításához.
(4) Az egészségügyi válsághelyzet miatt keletkezett ellátási többletfeladatokhoz felhasznált tartalékkészletekről,
a pótlólagos beszerzések, továbbá az Állami Egészségügyi Tartalék visszapótlására biztosított költségvetési keret
felhasználásáról az egészségügyért felelős miniszter az egészségügyi válsághelyzet megszűnését követő 60 napon
belül beszámol a Kormány részére.
(5) Az Állami Egészségügyi Tartalékkal való gazdálkodás részletes szabályait az egészségügyért felelős miniszter
rendelete határozza meg.
20. § Az Eütv. 230. § (5) bekezdésében meghatározott térítést a központi költségvetés az egészségügyért felelős miniszter
által vezetett minisztérium fejezeti költségvetésén belül
a) a működési kiadások tekintetében az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat,
b) az egészségügyi anyagok beszerzése tekintetében az Egészségügyi Készletgazdálkodási Intézet
költségvetésében biztosítja.
21. § A katasztrófa-egészségügyi ellátásban részt vevő,
a) az Egészségbiztosítási Alap terhére finanszírozott egészségügyi szolgáltató – a katasztrófa-egészségügyi
ellátással kapcsolatosan felmerülő többletbeszerzések kivételével – önállóan végzi az ellátás folyamatosságához
szükséges egészségügyi beszerzéseit,
b) nem az Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott önálló szükséggyógyintézet részére az ellátás
folyamatosságához szükséges egészségügyi beszerzéseket, valamint az Egészségbiztosítási Alap terhére
finanszírozott egészségügyi szolgáltatók egészségügyi többletbeszerzéseit az egészségügyi szolgáltató
beszerzéseit végző szervezet bevonásával az Egészségügyi Készletgazdálkodási Intézet végzi.
9. Záró rendelkezések 22. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 1–21. §, valamint a 23. § 2012. július 1-jén lép hatályba.
23. § Hatályát veszti a katasztrófa-egészségügyi ellátásról szóló 377/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet.
24. § A közforgalmú utazási kedvezményekről szóló 85/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet módosításáról szóló 120/2012. (VI. 26.)
Korm. rendelet 2. §-a a következő szöveggel lép hatályba:
„2. § Hatályát veszti az R. 1. § (4) bekezdése, valamint 3. melléklete.”
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
93/2011. (XII. 30.) NFM rendelete a hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységről.
A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182. § (2) bekezdés c) és d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. §
d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a 6. alcím és a 23. § b) pontja tekintetében az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági
miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el: 1. A hivatalos közbeszerzési tanácsadó tevékenysége
1. § (1) A hivatalos közbeszerzési tanácsadó olyan természetes személy vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem
rendelkező jogképes szervezet (a továbbiakban együtt: szervezet), aki, amely a közbeszerzési eljárások szakszerű
lefolytatását segíti elő, és akinek, amelynek közbeszerzési szakértelmét a Közbeszerzési Hatóság (a továbbiakban:
Hatóság) e rendelet szerint megvizsgálta, továbbá a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban:
Kbt.) 172. §-a szerinti hivatalos közbeszerzési tanácsadók névjegyzékébe (a továbbiakban: névjegyzék) felvette.
(2) A hivatalos közbeszerzési tanácsadó a közbeszerzési eljárás előkészítése és lefolytatása során a közbeszerzési
szakértelmet biztosítja. A természetes személy hivatalos közbeszerzési tanácsadó köteles a hivatalos közbeszerzési
tanácsadás körébe eső feladatokat személyesen ellátni. Szervezet hivatalos közbeszerzési tanácsadó esetében a
szervezet által a 3. § (3) bekezdés b) pontja szerint megjelölt személy köteles a hivatalos közbeszerzési tanácsadás
körébe eső feladatokat személyesen ellátni. (3) A hivatalos közbeszerzési tanácsadót tevékenységéért ellenszolgáltatás illeti meg. A független hivatalos közbeszerzési
tanácsadó a tevékenysége körében okozott kár megtérítéséért a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szabályai
szerint felel. (4) A hivatalos közbeszerzési tanácsadó tevékenysége akkor terjedhet ki az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény
(a továbbiakban: Ügyvédi tv.) 5. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott tevékenység végzésére is, ha a hivatalos
közbeszerzési tanácsadó ilyen tevékenység ellátására egyébként jogosult. 2. A hivatalos közbeszerzési tanácsadók nyilvántartása
2. § (1) A Hatóság által vezetett névjegyzék közhiteles hatósági nyilvántartás, az abban foglalt adatok valódiságát az ellenkező
bizonyításig vélelmezni kell. (2) A Hatóság nyilvántartásba vételi eljárására a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. 3. § (1) Hivatalos közbeszerzési tanácsadóként az járhat el, aki a Hatóság által vezetett névjegyzékben szerepel. A hivatalos
közbeszerzési tanácsadók tekintetében a Hatóság látja el a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának
általános szabályairól szóló törvény szerint a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság feladatait.
(2) A névjegyzékbe történő bejegyzés hatálya annak megtörténtétől számított három évig tart. A névjegyzékbe történő
bejegyzés megújítható. (3) A Hatóság azt veszi fel a névjegyzékbe,
a) aki – természetes személy esetében – rendelkezik felsőfokú végzettséggel és legalább hároméves, e rendelet
szerint igazolt közbeszerzési gyakorlattal vagy állam által elismert közbeszerzési tárgyú szakképesítéssel és
legalább kétéves e rendelet szerint igazolt közbeszerzési gyakorlattal, vagy
b) amelynek – szervezet esetében – az e tevékenységében közreműködő tagja, munkavállalója, illetve polgári jogi
jogviszony alapján a javára tevékenykedő természetes személy szerepel a névjegyzékben.
(4) A névjegyzékbe való felvételnek további feltétele, hogy a (3) bekezdés a) pontja szerinti természetes személy vagy
a (3) bekezdés b) pontja szerinti szervezet rendelkezzen a 20. §-ban meghatározott mértékű felelősségbiztosítással.
(5) Amennyiben az ajánlatkérővel munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló személy nyilatkozik, hogy kizárólag a vele
munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló ajánlatkérő részére végez hivatalos közbeszerzési tanácsadói
tevékenységet, a névjegyzékbe történő felvételéhez elegendő, ha megfelel a (3) bekezdés a) pontja szerinti
feltételeknek, valamint az ajánlatkérővel fennálló jogviszonyát igazolja. (6) A hivatalos közbeszerzési tanácsadó a következő beszerzési tárgyakkal kapcsolatban vállalhat hivatalos közbeszerzési
tanácsadást: árubeszerzés, szolgáltatás-megrendelés, építési beruházás, építési koncesszió, szolgáltatási koncesszió
és tervpályázat. 4. § (1) A névjegyzéket a Hatóság kereshető formában közzéteszi honlapján. A névjegyzékben bekövetkezett változásokról
a Hatóság közleményt tesz közzé a Közbeszerzési Értesítőben.
(2) A névjegyzék természetes személy hivatalos közbeszerzési tanácsadó esetében tartalmazza a természetes személy
a) nyilvántartási sorszámát; b) nevét; c) által megjelölt azon beszerzési tárgyak körét, amelyekkel kapcsolatban hivatalos közbeszerzési tanácsadást vállal;
d) felsőfokú végzettségét; e) elérhetőségi címét; f) névjegyzékbe való bejegyzésének időpontját;
g) névjegyzékbe való bejegyzése érvényességének időpontját; h) azt, hogy jogosult-e az Ügyvédi tv. 5. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott tevékenység folytatására;
i) az ajánlatkérővel munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló hivatalos közbeszerzési tanácsadó esetén az
ajánlatkérő nevét, amennyiben kizárólag részére végez tanácsadói tevékenységet; továbbá
j) a hivatalos közbeszerzési tanácsadó által ellátott, 12–15. § szerint igazolt közbeszerzési gyakorlatot.
(3) A névjegyzék szervezet hivatalos közbeszerzési tanácsadó esetében tartalmazza a szervezet
a) nyilvántartási sorszámát; b) elnevezését; c) székhelyét; d) nyilvántartási számát;
e) elérhetőségi címét; f) névjegyzékbe való bejegyzésének időpontját;
g) névjegyzékbe való bejegyzése érvényességének időpontját; továbbá h) a bejegyzéséhez szükséges, a 3. § (3) bekezdés b) pontjában meghatározott természetes személy(ek) (2) bekezdés
szerinti adatait. (4) A természetes személy hivatalos közbeszerzési tanácsadó évente egy alkalommal jogosult e rendelet szerinti
tartalommal az utolsó bejelentése óta végzett – a névjegyzékbe történő felvételéhez szükséges gyakorlattal azonos –
tevékenységeit igazolni a Hatóságnak, amely a névjegyzéket a bejelentett adatokkal kiegészíti. A bejelentésért
fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértéke negyvenezer forint, amelynek megfizetése alól mentesség nem adható.
5. § A hivatalos közbeszerzési tanácsadó köteles a Hatóságnak bejelenteni, ha a 4. § (2)–(3) bekezdése szerinti adataiban és
a Kbt. 172. § (7) bekezdése szerinti körülményeiben változás állt be, vagy ha a 3. § (3) bekezdés b) pontja szerinti
személlyel már nem áll jogviszonyban a változást követően haladéktalanul, de legkésőbb a változástól számított öt
napon belül. Ha a változás következtében a hivatalos közbeszerzési tanácsadó nem felel meg a 3. § (3)–(5) bekezdése
szerinti feltételeknek, a Hatóság törli a névjegyzékből. 6. § A hivatalos közbeszerzési tanácsadó köteles a Hatóságnak bejelenteni azt is, ha a tanácsadói státuszában (független
hivatalos közbeszerzési tanácsadó vagy kizárólag ajánlatkérő részére tevékenykedő hivatalos közbeszerzési
tanácsadó), vagy ha a kötelező felelősségbiztosítására vonatkozó adataiban változás állt be, a változást követően
haladéktalanul, de legkésőbb a változástól számított öt napon belül. Ha a változás következtében a hivatalos
közbeszerzési tanácsadó nem felel meg a 3. § (3)–(5) bekezdése szerinti feltételeknek, a Hatóság törli a névjegyzékből.
3. A névjegyzékbe történő felvétel, a bejegyzés megújítása
7. § (1) A névjegyzékbe történő felvételt a Hatóságnál írásban kell kérelmezni.
(2) A névjegyzékbe történő felvételért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértéke kilencvenezer forint, amelynek
megfizetése alól mentesség nem adható. (3) A kérelemben meg kell adni a 4. § (2) bekezdés b)–e), h)–j) pontja, illetve a 4. § (3) bekezdés a)–e) és h) pontja szerinti
adatokat. A kérelemhez csatolni kell azokat az okiratokat vagy azok hiteles vagy hitelesített másolatát, amelyek alapján
megállapítható, hogy a névjegyzékbe történő felvételét kérelmező (a továbbiakban: kérelmező) megfelel a 3. §
(3)–(5) bekezdése szerinti feltételeknek, és nem állnak fenn vele szemben a Kbt. 172. § (7) bekezdése szerinti kizáró
okok. A kérelemhez csatolni kell a (2) bekezdés szerinti díj befizetéséről szóló igazolást is.
(4) A Hatóság a kérelmet elutasítja, ha megállapítható, hogy a kérelmező a 3. § (3)–(5) bekezdése szerinti feltételeknek
nem felel meg vagy vele szemben a Kbt. 172. § (7) bekezdése szerinti kizáró ok áll fenn.
(5) Az igazgatási szolgáltatási díj a kérelem elutasítása vagy visszavonása esetén nem kerül visszafizetésre.
(6) A hivatalos közbeszerzési tanácsadó attól az időponttól válik jogosulttá hivatalos közbeszerzési tanácsadóként
tevékenység folytatására, amely időponttal a névjegyzékbe bejegyzést nyert.
8. § (1) A névjegyzékbe történt bejegyzés megújítására a névjegyzékbe történő felvételre vonatkozó szabályok az irányadóak,
azzal az eltéréssel, hogy a) az igazgatási szolgáltatási díj mértéke ötvenezer forint;
b) a természetes személy hivatalos közbeszerzési tanácsadónak azt kell igazolnia, hogy a névjegyzékbe történt
bejegyzése, illetve a bejegyzés előző megújítása óta eltelt legfeljebb három évben rendelkezik a 12–14. §-ban
meghatározott mértékű közbeszerzési gyakorlattal, továbbá ba) a független hivatalos közbeszerzési tanácsadó a névjegyzékbe történt bejegyzése, vagy a bejegyzés előző
megújítása óta folyamatosan rendelkezik az e rendeletben meghatározott mértékű felelősségbiztosítással,
bb) a kizárólag munkáltató ajánlatkérő részére hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenységet végző
tanácsadó munkaviszonya az ajánlatkérővel fennáll; c) a szervezet hivatalos közbeszerzési tanácsadónak azt kell igazolnia, hogy a névjegyzékbe történt bejegyzése,
vagy a bejegyzés előző megújítása óta folyamatosan rendelkezik az e rendeletben meghatározott mértékű
felelősségbiztosítással, továbbá hogy a szervezet tanácsadó által a 3. § (3) bekezdés b) pontjában foglaltak szerint
megjelölt természetes személy hivatalos közbeszerzési tanácsadó a szervezet tevékenységében közreműködik,
vagy a szervezet javára polgári jogi jogviszonyban tevékenykedik;
d) a természetes személy hivatalos közbeszerzési tanácsadónak nyilatkoznia kell, hogy a Kbt. 172. § (6)–(7) bekezdése
szerinti, kizáró körülmények nem állnak fenn, továbbá, hogy a névjegyzékben szereplő adatai nem változtak.
(2) Ha a megújítási kérelem benyújtásának időpontját megelőző három évben a hivatalos közbeszerzési tanácsadó a 4. §
(4) bekezdése szerint járt el és az általa igazolt eljárások száma eléri az előírt mértéket, a már igazolt közbeszerzési
gyakorlatot nem kell újra igazolnia. (3) A névjegyzékbe történt bejegyzés megújítása esetén az állam által elismert közbeszerzési tárgyú szakképesítés
megszerzéséhez kapcsolódó kedvezmények kizárólag akkor vehetők igénybe, ha első megújítás esetében a
szakképesítést a tanácsadó a névjegyzékbe történt bejegyzését, az elsőt követő további megújítás esetében pedig a
névjegyzékbe történt bejegyzésének legutolsó megújítását követően szerezte meg.
9. § (1) A hivatalos közbeszerzési tanácsadó a megújítási kérelmet legkorábban a névjegyzékbe történt bejegyzés hatályának
lejártát megelőző kilencven napon belül nyújthatja be. (2) Ha a hivatalos közbeszerzési tanácsadó a megújítási kérelmet a névjegyzékbe történt bejegyzés hatályának lejártát
megelőző harminc napon belül adta be, illetve hiánypótlás vagy az ügyintézési határidő meghosszabbítása miatt a
Hatóság a kérelemről a névjegyzékbe történt bejegyzés hatályának lejártáig nem döntött, a hivatalos közbeszerzési
tanácsadó tevékenységét köteles a megújítási kérelemről szóló döntés meghozataláig felfüggeszteni.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetben a Hatóság a honlapján a névjegyzékben a hivatalos közbeszerzési tanácsadó neve
mellett a „jogosultsága felfüggesztve” megjegyzést szerepelteti és a hivatalos közbeszerzési tanácsadó a megújítási
kérelemről szóló határozat meghozataláig hivatalos közbeszerzési tanácsadói minőségben új megbízást sem
fogadhat el. (4) Amennyiben a hivatalos közbeszerzési tanácsadó a tevékenységét a (2) bekezdés szerinti esetben – hivatalos
közbeszerzési tanácsadóként – továbbra is gyakorolja, a Hatóság a tudomására jutástól számított három évre törli
a névjegyzékből. Az ilyen jogszabálysértés miatt történt törlést a Hatóság a törléstől számított három évig
nyilvántartja. 4. A névjegyzékből történő törlés és a névjegyzékbe történő ismételt felvétel
10. § (1) A hivatalos közbeszerzési tanácsadót a Hatóság a Kbt. 172. § (6) bekezdése alapján törli a névjegyzékből.
(2) A hivatalos közbeszerzési tanácsadó a névjegyzékből való törlését akkor kérheti, ha folyamatban levő közbeszerzési
eljárásban nem vesz részt, erről teljes bizonyító erejű magánokiratban a hivatalos közbeszerzési tanácsadónak
nyilatkoznia kell. (3) A hivatalos közbeszerzési tanácsadó a névjegyzékből való törléséről szóló határozat közlését követően haladéktalanul
köteles hivatalos közbeszerzési tanácsadóként a folyamatban levő tanácsadói tevékenységét megszüntetni és
hivatalos közbeszerzési tanácsadói minőségének megszűnéséről a feleket értesíteni.
(4) Az a hivatalos közbeszerzési tanácsadó, akit a névjegyzékből hivatalos közbeszerzési tanácsadói minőségében
szándékosan elkövetett jogszabálysértés miatt törölt a Hatóság, csak a törlésétől számított három év elteltével
nyújthat be a névjegyzékbe történő felvétele iránt újabb kérelmet. Az ilyen jogszabálysértés miatt történt törlést
a Hatóság a törléstől számított három évig nyilvántartja.
11. § (1) A névjegyzékből törölt személy – a 9. § (4) bekezdését és a 10. § (4) bekezdését kivéve – bármikor benyújthatja
újrafelvételi kérelmét a névjegyzékbe. (2) A névjegyzékbe történő újrafelvételre a névjegyzékbe történő felvételre vonatkozó szabályok az irányadóak, azzal az
eltéréssel, hogy a) a kérelmezőnek azt kell igazolnia, hogy a névjegyzékbe történt bejegyzése, vagy a bejegyzés előző megújítása óta
eltelt legfeljebb öt évben rendelkezik a 12–14. §-ban meghatározott mértékű közbeszerzési gyakorlattal, továbbá
b) rendelkezik az e rendeletben meghatározott mértékű felelősségbiztosítással, valamint
c) vele szemben nem állnak fenn a Kbt. 172. § (7) bekezdése szerinti kizáró okok.
5. A hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység feltételét képező közbeszerzési gyakorlat igazolása
12. § (1) A 3. § (3) bekezdése alkalmazásában névjegyzékbe vétel feltételét képező közbeszerzési gyakorlatnak minősül
a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény, vagy a Kbt. hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárás
előkészítésével, lefolytatásával kapcsolatban az ajánlatkérői vagy az ajánlattevői oldalon kifejtett tevékenység.
(2) A közbeszerzési gyakorlat akkor valósul meg, ha a kérelmező természetes személy igazolja, hogy
a) a kérelem benyújtását megelőző legfeljebb 5 éves időszakban – bármely összesen 36 hónap során – összesen
legalább 20, a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény vagy a Kbt. szerinti közbeszerzési eljárással
kapcsolatban fejtette ki az (1) bekezdés szerinti tevékenységet, és ebből legalább 10 közbeszerzési eljárással
kapcsolatban önállóan készítette el az eljárást megindító vagy meghirdető felhívást vagy a dokumentációt. Az igazolt
eljárások közül legalább 5 eljárásnak uniós értékhatárt elérő eljárásnak kell lennie; vagy
b) a kérelem benyújtását megelőző legfeljebb 5 éves időszakban – bármely összesen 36 hónap során – összesen
legalább 10, a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény vagy a Kbt. szerinti közbeszerzési eljárással
kapcsolatban önállóan készítette el az eljárást megindító vagy meghirdető felhívást, vagy a dokumentációt, és
ezen időszakban a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény vagy a Kbt. szerinti közbeszerzési eljárással
kapcsolatos legalább 5 jogorvoslati eljárásban is képviselőként járt el. Az igazolt eljárások közül legalább
3 eljárásnak uniós értékhatárt elérő eljárásnak kell lennie.
(3) Egy adott közbeszerzési eljárás előkészítésével és lefolytatásával kapcsolatban kifejtett különböző tevékenység
a közbeszerzési gyakorlattal szemben támasztott követelmények teljesítése szempontjából csak egyszer vehető
figyelembe. Egy közbeszerzési eljárással kapcsolatos jogorvoslati eljárással összefüggő képviseleti tevékenység
jogorvoslati szakaszonként figyelembe vehető, azzal, hogy ugyanazon közbeszerzési eljárással kapcsolatos
jogorvoslati tevékenység egy kérelmező szempontjából csak egyszer vehető figyelembe.
(4) A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény vagy a Kbt. szerinti közbeszerzési eljárással kapcsolatos
jogorvoslati eljárásban kifejtett képviseleti tevékenység igazolása abban az esetben fogadható el, ha a kérelem
benyújtásának időpontjában legalább a Közbeszerzési Döntőbizottság előtti jogorvoslati eljárás – az eljárást
megszüntető végzés vagy az érdemi határozat közlésével – befejeződött, valamint, ha a kérelmező az eljárásban részt
vevő felek valamelyike részére személyesen látta el a képviseleti tevékenységet, és az eljáró hatóság vagy bíróság nem
állapította meg felelősségét a jogorvoslati eljárásban végzett tevékenységével kapcsolatban, továbbá megbízója nem
érvényesített vele szemben a jogorvoslati, illetve a bírósági eljárásban kifejtett tevékenységével kapcsolatban igényt.
13. § Amennyiben a kérelmező az állam által elismert közbeszerzési tárgyú szakképesítéssel rendelkezik, a névjegyzékbe
vételhez szükséges közbeszerzési gyakorlat akkor teljesül, ha a kérelmező igazolja, hogy
a) a kérelem benyújtását megelőző legfeljebb 5 éves időszakban – bármely összesen 24 hónap során – összesen
legalább 14, a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény vagy a Kbt. szerinti közbeszerzési eljárással
kapcsolatban fejtette ki a 12. § (1) bekezdése szerinti tevékenységet, és ebből legalább 7 közbeszerzési eljárással
kapcsolatban önállóan készítette el az eljárást megindító vagy meghirdető felhívást vagy a dokumentációt.
Az igazolt eljárások közül legalább 3 eljárásnak uniós értékhatárt elérő eljárásnak kell lennie; vagy
b) a kérelem benyújtását megelőző legfeljebb 5 éves időszakban – bármely összesen 24 hónap során – összesen
legalább 7, a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény, vagy a Kbt. szerinti közbeszerzési eljárással
kapcsolatban önállóan készítette el az eljárást megindító vagy meghirdető felhívást vagy a dokumentációt,
és ezen időszakban a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény, vagy a Kbt. szerinti közbeszerzési eljárással
kapcsolatos legalább 3 jogorvoslati eljárásban is képviselőként járt el. Az igazolt eljárások közül legalább
3 eljárásnak uniós értékhatárt elérő eljárásnak kell lennie.
14. § (1) A 3. § (3) bekezdése alkalmazásában közbeszerzési gyakorlatnak minősül továbbá a kérelem benyújtását megelőző
legfeljebb 5 éves időszakban bármely összesen 36 hónap során
a) a Közbeszerzések Tanácsa vagy a Közbeszerzési Hatóság Titkárságán vagy a közbeszerzésekre vonatkozó
jogszabályok előkészítéséért felelős miniszter által vezetett minisztériumban vagy a Nemzeti Fejlesztési
Ügynökségnél kifejezetten közbeszerzési-szakmai feladatok ellátására vagy közbeszerzések ellenőrzésére
irányult munkavégzés; b) a közbeszerzési biztosként végzett tevékenység ellátása.
(2) Amennyiben a kérelmező az állam által elismert közbeszerzési tárgyú szakképesítéssel rendelkezik, a közbeszerzési
gyakorlat akkor teljesül, ha a kérelmező a kérelem benyújtását megelőző legfeljebb 5 éves időszakban – bármely
összesen 24 hónap során fejtette ki az (1) bekezdés a)–b) pontja szerinti tevékenységek valamelyikét.
(3) A 3. § (3) bekezdése alkalmazásában közbeszerzési gyakorlatnak minősül a közbeszerzési tárgyú tudományos fokozat
(PhD, MTA-doktori) megléte, függetlenül megszerzésének időpontjától. 15. § (1) A közbeszerzési gyakorlat igazolása tekintetében több 14. § (1) bekezdés a)–b) pontja szerinti tevékenység
egybeszámítható. (2) Az egyes 14. § (1) bekezdés szerinti tevékenységek a 12. § szerinti tevékenységekkel a következők szerint számíthatóak
össze, azzal, hogy az egybeszámításnál az egyes 14. § (1) bekezdés szerinti tevékenységek tekintetében csak az egész
évek vehetőek figyelembe: a) Egy évnyi 14. § (1) bekezdés szerint igazolt tevékenység esetében a közbeszerzési gyakorlat akkor valósul meg,
ha a kérelmező ezen felül a kérelem benyújtását megelőző legfeljebb 5 éves időszakban – bármely összesen
24 hónap során – összesen legalább 14, a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény vagy a Kbt. szerinti
közbeszerzési eljárással kapcsolatban fejtette ki a 12. § (1) bekezdése szerinti tevékenységet, és ebből legalább
7 közbeszerzési eljárással kapcsolatban önállóan készítette el az eljárást megindító vagy meghirdető felhívást
vagy a dokumentációt. Az igazolt eljárások közül legalább 3 eljárásnak uniós értékhatárt elérő eljárásnak kell
lennie. b) Két évnyi 14. § (1) bekezdés szerint igazolt tevékenység esetében a közbeszerzési gyakorlat akkor valósul meg,
ha a kérelmező ezen felül a kérelem benyújtását megelőző legfeljebb 5 éves időszakban – bármely összesen
12 hónap során – összesen legalább 7, a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény vagy a Kbt. szerinti
közbeszerzési eljárással kapcsolatban fejtette ki a 12. § (1) bekezdése szerinti tevékenységet, és ebből legalább
4 közbeszerzési eljárással kapcsolatban önállóan készítette el az eljárást megindító vagy meghirdető felhívást
vagy a dokumentációt, az igazolt eljárások közül legalább 3 eljárásnak uniós értékhatárt elérő eljárásnak kell
lennie. 16. § (1) Nem vehető figyelembe közbeszerzési gyakorlatként az olyan közbeszerzési eljárással kapcsolatban kifejtett
tevékenység, amellyel összefüggésben jogorvoslati eljárást kezdeményeztek és jogerősen jogsértés került
megállapításra. (2) Az (1) bekezdésben foglalt szabályt nem kell alkalmazni, amennyiben a kérelmező a 17. § (4) bekezdése szerinti
nyilatkozattal igazolja, hogy nem az ő tevékenysége vezetett a jogsértéshez.
17. § (1) A 12–13. § szerinti esetekben a kérelmező közbeszerzési gyakorlatát azon szervezet vagy személy által kiadott és aláírt
igazolással igazolhatja, amelynek eljárásában részt vett. (2) Amennyiben a kérelmező munkaviszony, közszolgálati, közalkalmazotti, szolgálati vagy munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszony keretében fejtette ki a 12–13. § szerinti tevékenységet, a munkáltatói jogkör gyakorlója által kiállított
igazolás is benyújtható. Amennyiben a kérelmező a tevékenységét lebonyolító vagy eljáró szervezet részére
munkavégzésre irányuló jogviszony, illetve munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében végezte, az igazolást
ezen lebonyolító vagy eljáró szervezet is kiállíthatja, feltéve, hogy ehhez csatol az ajánlatkérőtől vagy ajánlattevőtől
származó igazolást, amelyből megállapítható, hogy a kérelmező számára az adott eljárás tekintetében igazolt
tevékenységre az adott szervezet az ajánlatkérőtől vagy ajánlattevőtől megbízást, illetve megrendelést kapott.
(3) A közbeszerzési gyakorlatra vonatkozó igazolásnak tartalmaznia kell mindazokat az adatokat, amelyek alapján
megállapítható, hogy a kérelmező eleget tesz a 12–13. § szerinti feltételeknek, így tartalmaznia kell:
a) azt, hogy a kérelmező mely közbeszerzési eljárással összefüggésben fejtette ki a hivatkozott tevékenységet,
a következők szerint: aa) az ajánlatkérő neve; ab) az eljárás tárgyának megnevezése;
ac) az eljárás fajtája; ad) az eljárást megindító hirdetmény megjelenésének napja, hirdetmény közzététele nélküli eljárásban az
eljárást megindító felhívás közvetlen megküldésének napja; ae) a hirdetménnyel induló eljárások esetében a hirdetmény azonosító száma;
af) ajánlattevői oldalon kifejtett tevékenység igazolása esetén az ajánlattevő neve;
b) a 3. § (6) bekezdése szerinti beszerzési tárgy megadását;
c) az igazolt eljárással összefüggésben a kérelmező által ellátott tevékenység pontos megjelölését;
d) azt, hogy sor került-e az adott közbeszerzési eljárással kapcsolatban olyan jogorvoslati eljárásra, amelyben
jogerősen jogsértést állapítottak meg; e) az igazolás kiállítójának büntetőjogi felelőssége tudatában tett és aláírásával igazolt nyilatkozatát, amely szerint
az igazolás kiállítója jogosult az igazolás kiadására. (4) Az igazolásnak a (3) bekezdésben foglaltakon túl, ha az igazolásban feltüntetett eljárásban jogerősen jogsértés került
megállapításra, tartalmaznia kell annak a szervezetnek vagy személynek a 16. § (2) bekezdése szerinti nyilatkozatát,
amelynek a közbeszerzési eljárásában a kérelmező részt vett.
18. § (1) A 14. § (1) bekezdése szerinti esetekben a kérelmező közbeszerzési gyakorlatát a munkáltatói jogkör gyakorlójától
származó olyan tartalmú igazolással igazolhatja, amelyből megállapítható a 14. §-ban meghatározott feltételek
megléte. A megkövetelt munkavégzési időszak tekintetében nem vehető figyelembe a két hónapot meghaladó
folyamatos távollét ideje. (2) A 14. § (3) bekezdésének igazolása a doktori oklevél hiteles vagy hitelesített másolatával történik.
19. § (1) Amennyiben a kérelmező munkahely változtatás folytán különböző munkahelyeken látott el közbeszerzéssel
kapcsolatos tevékenységet, a munkáltatóktól származó igazolásokat együttesen kell figyelembe venni.
(2) A 17–18. § szerinti dokumentumokat közokiratban vagy teljes bizonyító erejű magánokiratban kell benyújtani.
A dokumentumok hiteles vagy hitelesített másolatban is benyújthatóak.
6. A hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység feltételét képező felelősségbiztosításra vonatkozó
szabályok 20. § (1) A hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység feltételét képező felelősségbiztosítási szerződésnek ki kell terjednie
a hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység során e minőségben okozott olyan kárra, amelyért a hivatalos
közbeszerzési tanácsadói tevékenységet végző (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: biztosított) jogszabály
alapján felelősséggel tartozik. (2) A felelősségbiztosítási szerződés hatálya kiterjed a biztosított alkalmazottja, illetve megbízottja által okozott kárra is,
feltéve, hogy az az (1) bekezdésben foglalt tevékenység eredményeképpen keletkezik, és a biztosított a megbízottért
jogszabály szerint felelősséggel tartozik. (3) A felelősségbiztosítási szerződésnek – a szerződés hatálya alatt folyamatosan – legalább évi 10 millió forint, és
káreseményenként legalább 5 millió forint összeghatárig kell fedezetet biztosítania az okozott károkra.
(4) A biztosító a szolgáltatását – a (2)–(3) bekezdésben foglaltak kivételével – korlátozhatja.
21. § (1) A biztosító köteles tájékoztatni a szerződő felet, a biztosítottat, valamint a Hatóságot a 20. § szerinti
felelősségbiztosítási szerződés megszűnéséről a megszűnéstől számított 15 napon belül.
(2) Ha a felelősségbiztosítási szerződés bármely okból megszűnik, a biztosított – amennyiben továbbra is hivatalos
közbeszerzési tanácsadóként gyakorolni kívánja tevékenységét – köteles azt öt napon belül bejelenteni a Hatóságnak,
egyúttal bemutatva az új felelősségbiztosítási szerződést. 7. Záró rendelkezések
22. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendeletet a hatálybalépését követően megkezdett névjegyzékbe vételi, megújítási, adatmódosítási és törlési
eljárásokra kell alkalmazni. A 17. § (3) bekezdés e) pontjában foglaltakat csak az e rendelet hatálybalépését követően
kiállított igazolásnak kell tartalmaznia. (3) Az a szervezet hivatalos közbeszerzési tanácsadó, amely a névjegyzékben önállóan nem bejegyzett természetes
személy, vagy szervezet hivatalos közbeszerzési tanácsadó megjelölésével szerepel a névjegyzékben, hivatalos
közbeszerzési tanácsadói tevékenységét jogosultsága lejártáig folytathatja, bejegyzésének megújítását, illetve a
megjelölt személy vagy szervezet cseréjét azonban kizárólag természetes személy hivatalos közbeszerzési tanácsadó
megjelölésével kezdeményezheti. 23. § Hatályát veszti a) a hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység feltételét képező közbeszerzési gyakorlatra és annak
igazolására vonatkozó szabályokról szóló 29/2004. (IX. 8.) IM rendelet,
b) a hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység feltételét képező felelősségbiztosításra vonatkozó szabályokról
szóló 30/2004. (IX. 8.) IM–PM együttes rendelet. Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1476/2011. (XII. 23.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdése, valamint az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 57. § (1) bekezdése alapján 250,0 millió forint 1. melléklet
szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény
1. melléklet, XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 11. Közgyűjtemények cím javára a XI. Miniszterelnökség
fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
6/2014. (XII. 5.) SZTNH közleménye a „VI. Nyugat-dunántúli Regionális Innovációs Kiállításon és Találmányi Vásáron” bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 3. §-ának b) pontja, a védjegyek és a földrajzi
árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 53. §-a (1) bekezdésének c) pontja, a formatervezési minták oltalmáról
szóló 2001. évi XLVIII. törvény 40. §-a (1) bekezdésének c) pontja és a használati minták oltalmáról szóló 1991. évi
XXXVIII. törvény 36. §-ának (1) bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2015. április 8-án Győrben megrendezendő
„VI. Nyugat-dunántúli Regionális Innovációs Kiállításon és Találmányi Vásáron” bemutatásra kerülő találmányokat,
védjegyeket, formatervezési és használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott kiállítási kedvezmény,
illetve kiállítási elsőbbség illeti meg.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke


text:
120/2017. (XII. 1.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere javaslatára
dr. Gajdácsi József Zsoltot az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2017. november 15-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1977/2013. (XII. 19.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében 4800,0 millió
forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolás és visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. december 15.
Dr. Semjén zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
9/2016. (I. 22.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Mongólia Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter, valamint az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya
és a  Mongólia Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás szövegének végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy a  megállapodás
kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét a  megállapodás szövegének végleges megállapítását követően
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2013. (I. 21.) KüM közleménye a Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a közúti és vasúti határforgalomnak a határátkelőhelyeken történő ellenőrzéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2012. LXVIII. törvény 2. és 3. §-ai hatálybalépéséről.
A 2012. évi LXVIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2012. június 18-i, 73. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a közúti és vasúti határforgalomnak a határátkelőhelyeken történő
ellenőrzéséről szóló Megállapodás 18. cikk (2) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban értesítik egymást arról, hogy végrehajtották a jelen Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső jogszabályi eljárásokat. A Megállapodás a jogszabályi eljárások végrehajtásáról
szóló utolsó írásbeli értesítés keltét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba.”
Az utolsó értesítés keltének napja: 2012. október 26.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2012. november 25. A fentiekre tekintettel, összhangban a 2012. évi LXVIII. törvény 4. § (2) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a közúti és vasúti határforgalomnak a határátkelőhelyeken történő
ellenőrzéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2012. évi LXVIII. törvény 2. és 3. §-ai 2012. november 25-én, azaz
kettőezer-tizenkettő november huszonötödikén hatályba léptek, ezzel egyidejűleg hatályát vesztette a Magyar
Köztársaság Kormánya és Ukrajna Kormánya között a határforgalom ellenőrzéséről a közúti, vasúti és vízi
közlekedésben szóló, Kijevben, 2002. február 6. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 78/2003. (VI. 4.) Korm.
rendelet, valamint a Megállapodás a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna Kormánya között a két ország közötti
államhatáron lévő határátkelőhelyekről szóló 1993/13. számon közzétett Nemzetközi Szerződés a pénzügyminisztertől.
Martonyi János s. k.,


text:
17/2016. (II. 9.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről és helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 221.  § (2)  bekezdésének c)  pontja és a  220.  §
(2) bekezdése alapján – a honvédelmi miniszter javaslatára –
dr. Puskás Attilát, a Honvédelmi Minisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2016. január 31-ei hatállyal – felmentem, egyidejűleg
dr. Firicz Lászlót a Honvédelmi Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2016. február 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2007. (HK 11.) HM HVKFH közleménye Egységes NATO Előírások elfogadásáról.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000. (HK 2.) HM utasítás 7. §
(2) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörömnél fogva, a
MH Műveleti Szabványosítási és Doktrinális Bizottság
2007. május 16-i ülésén kialakított javaslata alapján a következő NATO dokumentumokra vonatkozó magyar elfogadó nyilatkozatot kiadom:
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihir
detés után 3 hónap múlva (DOP + 3m), a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihirdetés után 3 hónap múlva (DOP+3m), a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihir
detés után 6 hónap múlva (DOP+6m), a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2007. július
hónap, a légierőnél.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 3527 AMD (EDITI
ON 3) dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a 198/2001. (HK 9.) MHPK intézkedés 31. pontjában
előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem a bevezetését
az alábbiak szerint:
– Témafelelős: MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ
– Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
– Bevezetés időpontja: 2007. július 31.
– Végrehajtás módja: MH Dr. Radó György Honvéd
Egészségügyi Központ parancsnoki intézkedés kiadása a
MH repülő főszakorvos szakmai állásfoglalása alapján.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihir
detés után 6 hónap múlva (DOP+6m), a légierőnél.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2007. októ
ber hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél
egyaránt.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 7186 (EDITION 1) –
AAP–42 dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a 198/2001. (HK 9.) MHPK intézkedés 31. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem a bevezetését az alábbiak szerint:
– Témafelelős: HM Haderőtervezési Főosztály
– Témakezelő: HM Haderőtervezési Főosztály Szövet
ségesi és Egységesítési Osztály
– Bevezetés időpontja: 2007. október 15.
– Végrehajtás módja: Eredeti AAP–42 dokumentum
kiadása. Mikita János mk. altábornagy s. k.,
HM HVKF helyettese


text:
115/2014. (HK 6.) HVKF parancsa névhasználatról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 46. § (5) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
11. § (2) bekezdés d) pontja alapján a Budapest IX., Soroksári út 152. szám alatt található katonai objektum névhasználatáról az alábbi
parancsot adom ki: 1. A névadó emlékének fenntartása céljából engedélyezem, hogy a Budapest, IX. Soroksári út 152. szám alatt található katonai objektum 2014. június 24-től felvegye a
báró Hazai Samu Laktanya nevet. A továbbiakban a Budapest, IX. Soroksári út 152. szám alatt található objektum új
neve: báró Hazai Samu Laktanya.
2. Ez a parancs az aláírását követő napon lép hatályba.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
vezérezredes


text:
404/2009. (HK 19.) MH ÖHP intézkedése NATO egységesítési egyezmény nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 3374 ASPP (6. kiadás) okmány végrehajtására
az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben angol nyelven bevezetem a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar
főnök helyettesének 14/2008. (HK 10.) HM HVKFH közleményében és a módosítására vonatkozó 55/2009. (HK
17.) HM HVKFH intézkedésében fenntartás nélkül elfogadott és hatályba léptetett STANAG 3374 ASPP (EDITION 6) – FLIGHT INSPECTION OF NATO RADIO/
RADAR NAVIGATION AND APPROACH AIDS –
AEtP-1(D) címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. A Magyar Köztársaság területén üzemelő, a katonai
repülések céljára létesített navigációs berendezések légi
ellenőrzésére kidolgozott és alkalmazott eljárásokat az
egységesítési egyezményben foglaltakkal összhangban alkalmazzák. Az AEtP-1 című kiadvány alapján, a légiellenőrzésekhez felhasználható erőforrások kölcsönös együttműködésére vonatkozó követelmények és információk, továbbá a léginavigációs rendszerek/berendezések alkalmasságának megállapításához kapcsolódó útmutatások
alkalmazandóak.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
5. Ezen intézkedés hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a Magyar Néphadsereg Híradófőnökének
108/1975 sz. utasításával hatályba léptetett „Hír/122 –
Utasítás a repülésbiztosító rádiótechnikai rádiólokációs és
fénytechnikai eszközök berepülésének rendjére” c. kiadvány és a Magyar Néphadsereg Repülőfőnökének 22/1977
sz. intézkedésével hatályba léptetett „RE/741 – A repülőcsapatoknál alkalmazott földi híradó és FRISZ eszközök
berepülésének módszere” c. kiadvány.
6. Az egységesítési egyezmény rendelkezéséit 2010. január 1-jétől kell alkalmazni.
Benkő Tibor altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
20/2017. (I. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Demeter Ákos
Lászlót 2017. február 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. január 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1709/2015. (X. 5.) Korm. határozata a humán közszolgáltatások differenciált szervezésének bevezetéséről.
A Kormány
 1. a területi különbségek csökkentése és a  társadalmi felzárkózás elősegítése érdekében elfogadja a  részére
bemutatott, a  humán közszolgáltatások területi differenciálásáról szóló koncepciót (a  továbbiakban: Koncepció),
melynek célja a  helyi társadalmi szükségletekhez rugalmasan igazodni képes, célzott, az  ágazatközi, komplex
eszközrendszert biztosító új szolgáltatások bevezetése, a  mennyiségi és minőségi kapacitások koncentrált
biztosítása és a szolgáltatáshiányos térségek számának csökkentése;
2. a Koncepcióban foglalt célokat az alábbi alapelvek szerint kívánja elérni:
a) a differenciálásnak illeszkednie kell az adott közszolgáltatás rendszerszintű átalakításához, illetve az átalakítás
nem zárhatja ki a differenciálás lehetőségét; b) kerülendő új intézmények létrehozása, vagyis meglévő szervezetek feladatainak átalakításával kell
a felmerülő térségi szintű szolgáltatásszervezési feladatokat ellátni;
c) a területileg kiegyensúlyozottabb hozzáférhetőséget, az  egyenlő lehetőségek biztosítását fokozatosan kell
elérni úgy, hogy a javulás már 2018-tól érzékelhető legyen;
d) a differenciálást az  adott közszolgáltatáson belüli összes intézményfenntartó bevonásával és
együttműködésével kell megvalósítani;
3. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy hangolja össze az 1. pontban foglalt célkitűzéseket elősegítő
kormányzati szintű beavatkozásokat;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos 4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét az  egészségügyi, köznevelési, felsőoktatási, szociális, gyermekvédelmi,
és társadalmi felzárkózási, ifjúság- és családügyi, gyermekek napközbeni ellátását célzó, továbbá kulturális
szolgáltatásoknál a differenciálást szolgáló intézkedési terv kidolgozására, bemutatva a tervezett intézkedések uniós
fejlesztési és költségvetési hatásait, valamint várható eredményeit is;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. október 31.
5. felhívja a  földművelésügyi minisztert, a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy
készítsenek előterjesztést az  általuk felügyelt közszolgáltatások területi differenciálását szolgáló intézkedésekről,
amelyek elősegítik a  4.  pontban nevesített humán közszolgáltatások differenciálási beavatkozásait, bemutatva
a tervezett intézkedések uniós fejlesztési és költségvetési hatásait, valamint várható eredményeit is;
Felelős: földművelésügyi miniszter, nemzeti fejlesztési miniszter, nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. november 30.
6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  4. és 5.  pont szerint elkészített intézkedési tervek mentén
–  az  operatív programokért és az  államháztartásért felelős miniszterekkel történő előzetes egyeztetés alapján  –
tegyen javaslatot a  Kormány részére a  Koncepció megvalósítását szolgáló intézkedésekről, bemutatva
a finanszírozási hatásokat is.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök