type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
14/2018. (VII. 3.) MvM utasítása a Miniszterelnökség Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A	központi	 államigazgatási	 szervekről,	 valamint	 a Kormány	 tagjai	 és	 az  államtitkárok	 jogállásáról	 szóló	2010.	 évi	XLIII.	 törvény
60. § (2) bekezdésében	meghatározott	hatáskörömben	eljárva,	figyelemmel	a  jogalkotásról	szóló	2010.	évi	CXXX.	törvény	23. §
(4) bekezdés	c) pontjára	–	a miniszterelnök	jóváhagyásával	–	a következő	utasítást	adom	ki:
1. § A	Miniszterelnökség	Szervezeti	és	Működési	Szabályzatát	(a	továbbiakban:	Szabályzat)	az 1. mellékletben	foglaltak
szerint	határozom	meg.
2. § Ez	az utasítás	2018.	július	3-án	23	órakor	lép	hatályba.
Gulyás Gergely s.	k.,
	 	 Miniszterelnökséget	vezető	miniszter


text:
1662/2014. (XI. 20.) Korm. határozata a São Paulo-i Főkonzulátus újranyitásához kapcsolódó feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy São Paulo-i székhellyel 2015. január 31-ével magyar főkonzulátus (a  továbbiakban:
Főkonzulátus) nyíljon Brazíliában, és a Főkonzulátus konzuli kerülete Brazília 5 déli államának területére (Rio Grande
do Sul, Paraná, Santa Catarina, Rio de Janeiro, São Paulo) terjedjen ki;
2. tudomásul veszi, hogy Magyarország Brazíliavárosi Nagykövetségének konzuli kerülete a  Főkonzulátus
megnyitásával egyidejűleg az 1. pontban felsorolt államokkal csökken;
3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert a  Főkonzulátus újranyitásához szükséges diplomáciai lépések
megtételére és az  érintett ország külügyminisztériumának tájékoztatására, továbbá megbízza a  külképviselet
megnyitásával összefüggő feladatok végrehajtásával;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 4. tudomásul veszi, hogy a  Főkonzulátus megnyitásával kapcsolatosan a  kiküldötti és a  helyi alkalmazotti
létszám, továbbá az  egyszeri beruházási és működési kiadások a  Külgazdasági és Külügyminisztérium 2014. évi
költségvetésében nem kerültek megtervezésre, ezért erre többlet költségvetési forrás biztosítása szükséges
a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Főkonzulátus működésével kapcsolatos kiadások 2015. évtől
a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet költségvetésében kerüljenek biztosításra;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
6. tudomásul veszi, hogy a  Főkonzulátus megnyitásával kapcsolatban a  2015. évi működési kiadások tervezett
összege 258,4 millió forint, a 2016. évi szintrehozás összege 34,6 millió forinttal emeli meg a XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezet költségvetését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: költségvetési tervezés során
7. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Miniszterelnökségen, a  minisztériumokban, az  igazgatási
és az  igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról
szóló 1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozat 4.  pontja alapján gondoskodjon a  Külgazdasági és Külügyminisztérium
Külképviseletek igazgatása mindenkori engedélyezett létszámának 4 fővel történő tartós növeléséről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
8. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert a  Főkonzulátus megnyitásához kapcsolódó feladatok teljesítéséhez
szükséges beszerzések lefolytatására azzal, hogy a  beszerzések tekintetében a  Kormány irányítása alá tartozó
fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit
nem kell alkalmazni.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
35/2018. (XII. 13.) OGY határozata a Nemzeti Választási Bizottság tagjának és póttagjainak megválasztásáról.
1. Az Országgyűlés a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 35. § (2) bekezdése alapján
a) a Nemzeti Választási Bizottság tagjának Dr. Szalay Tamás Károlyt,
b) a Nemzeti Választási Bizottság póttagjának – a következő sorrend szerint –
Dr. Téglási Andrást,
 Dr. Firicz Lászlót,
 Dr. Bordás Máriát
megválasztja. 2. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
359/2019. (IX. 4.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/937/3/2019. számú előterjesztésére – Márki Zorán
(névmódosítás előtti neve: Marki Zoran; születési hely, idő: Szabadka [Jugoszlávia], 1988. április 23.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. augusztus 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
3/2014. (I. 13.) KIM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján az  egyszerűsített honosítási és
az  állampolgárság-megállapítási eljárás felügyeletével kapcsolatos feladatok ellátására 2014. január 1. napjától
2014. április 30. napjáig dr. Wetzel Tamást miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata
a) a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 4. § (3) és (3a) bekezdése szerinti honosítási eljárással,
b) a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 5. §-a szerinti visszahonosítási eljárással, valamint
c) az állampolgárság-megállapítási eljárással
összefüggő feladatok koordinálása.
3. § A miniszteri biztos
a) közreműködik a feladatával összefüggő jogszabályok előkészítésében,
b) gondoskodik a 2. § szerinti feladatokkal összefüggő szervezeti döntések előkészítéséről.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a közigazgatási és igazságügyi miniszter a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
közigazgatási államtitkára útján irányítja.
5. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (10) bekezdés a) pontja alapján megállapított 365 300 Ft összegű díjazás illeti meg.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 23/2013. (VII. 19.) KIM utasítás.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
11/2014. (III. 7.) EMMI utasítása az Arany János Tehetséggondozó Program, az Arany János Kollégiumi Program és az Arany János Kollégiumi-Szakiskolai Program támogatásainak szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja alapján a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi
CXC. törvény 78. § (2a) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A Klebelsberg Intézményfenntartó Központ által fenntartott köznevelési intézmények tekintetében az Arany János
Tehetséggondozó Program, az Arany János Kollégiumi Program és az Arany János Kollégiumi-Szakiskolai Program
megvalósítását szolgáló támogatások szabályait a Melléklet szerint állapítom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
983/D/2010. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Pécsi Ítélőtábla mint másodfokú bíróság Bkf.II.97/2010/7. számú végzése ellen benyújtott alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
1. Az indítványozó – képviselője útján, az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (2) bekezdésében meghatározott határ-
időn belül – alkotmányjogi panaszt nyújtott be a Pécsi Ítélőtábla mint másodfokú bíróság Bkf.II.97/2010/7. számú
végzése ellen. A támadott határozat megváltoztatta a Baranya Megyei Bíróság 10.B.62/2009/131. számú végzését,
amely az indítványozó és társai ellen folyamatban lévő
büntető ügyben az indítványozó előzetes letartóztatását
óvadék ellenében megszüntette, és szabadlábra helyezésével egyidejűleg lakhelyelhagyási tilalmát rendelte el. Az
első fokú végzés ellen az ügyész fellebbezett, aminek
eredményeként a Pécsi Ítélőtábla támadott végzésében az
indítványozó tekintetében mellőzte az előzetes letartóztatás – óvadék ellenében történő – megszüntetésére és a lakhelyelhagyási tilalom elrendelésére vonatkozó rendelkezést.
Az alkotmányjogi panasz sérelmezte, hogy a Pécsi
Ítélőtábla végzése a büntetőeljárásról szóló 1998. évi
XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 147. § (6) bekezdésének értelmezésén alapult. A rendelkezés szerint a bíróság
által jogerősen megállapított óvadék letétele után a fogva
lévő terheltet haladéktalanul szabadon kell bocsátani. Álláspontja szerint az a tény, hogy a Be. nem rendelkezik kifejezetten az óvadékot megállapító végzés elleni fellebbezésnek a végzés végrehajtását felfüggesztő hatályáról, holott az ilyen kifejezett szabályozást a Be. 347. § (3) bekezdése megkívánja, sérti az Alkotmány 2. § (2) bekezdésében megfogalmazott jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelményét. Az alkotmányjogi panasz kiegészítésében indokolta, hogy sérültek a 6/1998. (III. 11.) AB
határozattal (ABH 1998, 91, 95-96.) az Alkotmány 57. §
(1) bekezdéséből levezetett tisztességes eljárás követelményei is.
Mindezekre tekintettel az indítványozó a Be. 147. §
(6) bekezdésének szövegében a „jogerős” kifejezés alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését
kérte.
2. Az alkotmányjogi panasz nem felel meg a törvényben
megállapított feltételeknek.
Az Abtv. 48. § (1) bekezdése szerint az Alkotmányban
biztosított jogainak megsértése miatt az fordulhat alkotmányjogi panasszal az Alkotmánybírósághoz, akinek a
jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása
folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit
már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs
számára biztosítva. Az Alkotmánybíróság következetes
gyakorlata szerint alkotmányjogi panasz keretében kizárólag azoknak a jogszabályoknak alkotmányosságát vizsgálhatja, amelyeknek a jogerős határozatban történő alkalmazása során az indítványozó vélt jogsérelme bekövetkezett.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Pécsi Ítélőtábla nem az indítványozó, hanem vádlott-társa esetében
alkalmazta a Be. támadott rendelkezését. Az elsőfokú bíróság ugyanis a vádlott-társ tekintetében is engedélyezte
az óvadék letételét, aminek megtörténte után – az ügyészi
fellebbezésre tekintet nélkül – megtörtént a vádlott szabadon bocsátása. Az ő esetében hozott rendelkezés, az ő előzetes letartóztatásának elrendelése tette szükségessé, hogy
a bíróság értelmezze a Be. 147. § (6) bekezdésének tartalmát.
Az indítványozó nem tette le az óvadékot, előzetes letartóztatásának megszüntetésére nem került sor, így a támadott törvényi rendelkezés rá nem vonatkozott. Ezért alkotmányjogi panasszal a Be. 146. § (6) bekezdése miatt
nem fordulhatott az Alkotmánybírósághoz.
Fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt – a törvényi feltételek hiánya miatt – az
Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január 3.) 29. § e) pontja alapján – visszautasította.
Budapest, 2010. szeptember 14. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
97/2010. (III. 31.) Korm. rendelete az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatás nyújtásának részletes pénzügyi és műszaki feltételeiről és követelményeiről.
A Kormány az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182. § (2) bekezdés n) pontjában kapott felhatalmazás alapján
az 1–2. §, a 3. § (1) bekezdése, a 4–6. §, a 8. § (2) bekezdése, a 9–12. §, a 15–16. § és a 17. § (1), (3) bekezdése tekintetében,
182. § (2) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján
a 3. § (4)–(5) bekezdése és a 14. § tekintetében,
182. § (2) bekezdés g) pontjában kapott felhatalmazás alapján
a 7. § és a 13. § tekintetében,
egyes jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. évi LXXXII. törvény 6. § (2) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján a 17. § (2) bekezdése tekintetében,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva, valamint az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében
megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva a 3. § (2)–(3) bekezdése, és a 8. § (1) bekezdése tekintetében a következőket
rendeli el: 1. Értelmező rendelkezések 1. § 1. ellátási terület: az a terület, amely a helyhez kötött telefonhálózat központjától vagy kihelyezett fokozatától kiinduló
hozzáférési hálózat kiépített nyomvonaláról az egyetemes szolgáltatás feltételeit teljesítő bármely technológiát
használó előfizetői hurokkal, építéssel járó kivitelezési tevékenység elvégzése nélkül elérhető,
2. funkcionális internet-hozzáféréshez elegendő adatátviteli sebességű internetszolgáltatás: az a bármilyen technológiával
megvalósuló szolgáltatás, ami legalább 9600 bit/s adatátviteli sebességgel és legfeljebb 10–4 bit hibaaránnyal lehetővé
teszi az internet elérést. 2. A nyilvános telefonhálózathoz való hozzáférés
2. § Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 117. §-ában és 188. § 11. pontjában
meghatározott egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatást (a továbbiakban: egyetemes szolgáltatás) is nyújtó
egyetemes szolgáltató (a továbbiakban: szolgáltató) e fejezetben foglalt feltételek teljesülése esetén a szolgáltatást
igénybe venni kívánó fogyasztó (a továbbiakban: igénylő) számára megfizethető árú, az Eht. 117. § a) pontja szerinti
nyilvános telefonhálózathoz való hozzáférést biztosít és azon az általános szerződési feltételeiben meghatározott
megfizethető árú telefonszolgáltatást, valamint igény esetén internetszolgáltatást nyújt.
3. § (1) A szolgáltató az igény kielégítését visszautasíthatja:
a) ha az igénylő az előfizetői hozzáférési ponton keresztül kizárólag telefonszolgáltatást kíván igénybe venni, és
az igényelt előfizetői hozzáférési pont földrajzi helyén a telefonhálózathoz való hozzáférés bármilyen más
vezetékes vagy vezeték nélküli technológiával megvalósuló nyilvános szolgáltatással is elérhető,
b) ha az igénylő az előfizetői hozzáférési ponton keresztül telefonszolgáltatást és internetszolgáltatást is igénybe
kíván venni, és az igényelt előfizetői hozzáférési pont földrajzi helyén elérhető olyan nyilvános elektronikus
hírközlési szolgáltatás, amely a telefonszolgáltatás igénybevétele mellett egyben lehetővé teszi funkcionális
internet-hozzáféréshez elegendő adatátviteli sebességű internetszolgáltatás igénybevételét is, c) ha az igénybejelentő nem vállalja írásban a hozzáférési pont kiépítésének megkezdése előtt, hogy
a szolgáltatónak megtéríti a szolgáltató által létesítendő előfizetői hozzáférési pont legkisebb költség elve alapján
meghatározott kivitelezési költségei 50%-át, amennyiben a tervezett hozzáférési pont a szolgáltató kiépített
ellátási területén kívül esik, d) ha az igénylő az előfizetői hozzáférési ponton keresztül faxszolgáltatást is igénybe kíván venni, és a hozzáférési
pont kiépítésének megkezdése előtt nem vállalja írásban, hogy a szolgáltatónak megtéríti a faxüzenetek
kezdeményezését és fogadását lehetővé tevő előfizetői hozzáférési pont és az ezt lehetővé nem tévő előfizetői
hozzáférési pont létesítéséhez szükséges berendezések egyetemes szolgáltatási szerződésben rögzített
beszerzési ára közti különbség 50%-át, vagy e) ha az Eht. 118. § (4) bekezdése szerint a szolgáltatót nem terheli szerződéskötési, illetve szolgáltatási
kötelezettség. (2) Az (1) bekezdés a)–b) pontjában foglaltak fennállását a szolgáltató bizonyítja. Az igénybejelentés (1) bekezdés a) vagy
b) pontján alapuló visszautasítását az igénylő a visszautasítás kézhezvételét követő 5 napon belül a szolgáltatónál
vitathatja. (3) A (2) bekezdésben foglalt vita esetén
a) az igénylő, vagy b) az igénylő kérésére a szolgáltató a kérés kézhezvételét követő 3 munkanapon belül
a hatósági bizonyítvány kiadása iránti kérelmet, a visszautasítást és annak indokait, valamint annak indokait
alátámasztó bizonyítékokat a Nemzeti Hírközlési Hatóságnál (a továbbiakban: hatóság) nyújtja be.
(4) A hatósági bizonyítvány tartalmazza az elfizetői hozzáférési pont földrajzi helyét belterület esetén cím és helyrajzi
szám szerint, külterület esetén helyrajzi szám szerint az előfizetői hozzáférési pontnál elérhető telefonhálózathoz
hozzáférést biztosító szolgáltatások felsorolását, vagy hiányát, és ezen hozzáférési szolgáltatásokon keresztül elérhető
internetszolgáltatások adatátviteli sebességét és hibaarányát vagy hiányát, valamint ezek alapján az (1) bekezdés
a)–b) pontjában foglalt tények fennállását vagy hiányát. Amennyiben a hatóság az (1) bekezdés a)–b) pontjában
foglalt tények fennállásának hiányát állapítja meg, a szolgáltató az igénybejelentést haladéktalanul köteles elfogadni.
(5) A hatóság a hatósági bizonyítványt a kérelem előterjesztésétől számított 15 munkanapon belül adja ki.
4. § (1) Amennyiben a szolgáltató az igénybejelentést elfogadja, a szolgáltató az igénybejelentés elfogadásával egyidejűleg
megjelöli, hogy az Eht. 117. § a) pontja szerinti nyilvános telefonhálózathoz való hozzáférés biztosítására milyen
időponttól (év, hó, nap) vállal kötelezettséget. Ez az időpont nem lehet később mint a szerződéskötést követő 30. nap,
kivéve, ha a létesítendő előfizetői hozzáférési pont kiépítése közigazgatási hatósági eljárást vagy az Eht. 95. §-a szerinti
szolgalmi vagy használati jog alapítására vonatkozó eljárást igényel. Ebben az esetben a kiépítési határidő számítása
a közigazgatási hatósági eljárás, vagy az Eht. 95. §-a szerinti szolgalmi vagy használati jog alapítására vonatkozó eljárás
befejezésétől kezdődik. (2) Amennyiben az előfizető a 3. § (1) bekezdés c) vagy d) pontja szerinti nyilatkozatában foglalt megtérítési
kötelezettségének a szolgáltató írásbeli felszólítása ellenére sem tesz eleget, az előfizetői szerződés az írásbeli
felszólításban megjelölt legalább 15 napos póthatáridő eredménytelen elteltét követő napon megszűnik.
3. Műszaki követelmények és díjak 5. § (1) A szolgáltatónak a szolgáltatás igénybevételére kötött előfizetői szerződés alapján az elektronikus hírközlő
végberendezések (a továbbiakban: végberendezés) csatlakoztatásához előfizetői hozzáférési pontot létesít.
(2) A szolgáltató az előfizetői hozzáférési pontot az alkalmazott technológiai eljárástól függetlenül meghatározott helyen
(helyhez kötötten) helyezi el. (3) Az előfizetői hozzáférési ponton a hatóságnál bejelentett, a szolgáltató által szabadon megválasztott átviteli
technológiához kapcsolódó és nyilvántartott előfizetői interfészek alkalmazhatók. (4) Az interfészek tápáram ellátásáról a szolgáltató gondoskodik. Amennyiben ezen kötelezettségének a szolgáltató nem
tud eleget tenni, és ezért az előfizetői hozzáférési ponton az interfész működése helyi tápáram ellátást igényel,
a szolgáltató biztosítja legalább azt, hogy a végberendezések telefon célú használata az alapfunkciókkal fenntartható
legyen áram kimaradása esetén is. Ebben az esetben a szolgáltató az interfész tápáramellátásához szükséges villamos
energia költségeknek megfelelően csökkentett – az egyetemes szolgáltatási szerződésben és ennek megfelelően
az általános szolgáltatási szerződésben meghatározott – díjat alkalmaz.
(5) A szolgáltató igény esetén biztosítja a faxüzenetek és adatátviteli hívások kezdeményezését és fogadását, valamint
a hívószám kijelzés szolgáltatást. 6. § (1) A szolgáltató telefonhálózata lehetővé teszi, hogy a szolgáltatás igénybevevői az előfizetői szerződésben foglaltaknak
megfelelően, az előfizetői hozzáférési pontokhoz csatlakoztatott, tulajdonukban vagy használatukban lévő
végberendezésekkel, vagy a nyilvános telefonállomások készülékeivel az Azonosítók Nemzeti Felosztási Tervéről szóló
jogszabály (a továbbiakban: ANFT) szerint, belföldi vagy nemzetközi hívásokat kezdeményezzenek és fogadjanak,
valamint a felépült telefon összeköttetéseket tetszés szerinti időpontban elbontsák.
(2) A szolgáltatás oly módon áll folyamatosan rendelkezésre, hogy a hívás a bejelentkezés után vezetékes csatlakozás
esetén egy másodpercen belül, rádiós csatlakozás esetén két másodpercen belül kezdeményezhető.
(3) Belföldi hívások esetén a telefon-összeköttetés felépülése a híváskezdeményezés befejezése után 12 másodpercen
belül történik meg, és a hívást kezdeményező végberendezés a hívott hálózat vagy előfizetői hozzáférési pont
állapotáról egyértelmű hangjelzést vagy magyar nyelvű szöveges tájékoztatást kap.
(4) A telefonszolgáltatás nyújtása esetén alkalmazott hangjelzések és rögzített bemondások, és azok jellemzői
megválasztásánál figyelembe vehetők a rendelet 1. mellékletében foglalt nemzetközi ajánlások.
(5) A hívott előfizetői hozzáférési ponttal felépült telefon-összeköttetés bontáskezdeményezésig fennmarad.
Az összeköttetés bontását akár a hívó, akár a hívott kezdeményezheti. A telefon-összeköttetés bontása a hívó
kezdeményezése esetén azonnal, a hívott kezdeményezése esetén 90 másodpercen belül történik meg.
(6) A szolgáltatásra igénybe vett telefonhálózat képes arra, hogy a szolgáltató az előfizető kérésére az általa megjelölt
kimenő hívástípusokat a szolgáltató általános szerződési feltételeiben foglaltak szerint letiltsa.
7. § (1) A hívó és hívott között a telefon-összeköttetést olyan minőségben kell létrehozni és fenntartani, hogy
a) a beszéd folyamatosan érthető legyen, b) a beszédkapcsolat során ne forduljon elő folyamatos zaj, kattogás vagy más összeköttetésből áthallás, amely
zavarja a beszédérthetőséget és c) a beszédkapcsolatban szótagvesztések, zavaró visszhangjelenségek tartósan nem jelenhetnek meg.
(2) Nem beszéd (faxüzenet, adat) átvitele esetén az összeköttetést olyan minőségben kell létrehozni és fenntartani, hogy
az átviteli út lehetőleg ne korlátozza az összeköttetésben lévő végberendezések lehetséges saját adatátvitel
sebességét. 8. § (1) A szolgáltató az általános szerződési feltételeiben rögzíti az igénybevételi időtartam pontos mérésének és a tarifák
pontos alkalmazásának módját. (2) A szolgáltató a szolgáltatás díját úgy számítja ki, hogy a tényleges kapcsolati idő és a mért szolgáltatási idő közötti
eltérés vezetékes csatlakozás esetén az egy másodpercet, rádiós csatlakozás esetén a két másodpercet nem haladja
meg. 4. Nyilvános telefonállomások 9. § (1) A szolgáltató minden megkezdett kétezer-ötszáz lakosonként, illetve ennél kisebb lélekszámú településenként egy
darab nyilvános telefonállomást működtet, továbbá ezen nyilvános telefonállomások legalább 3%-át hallás-, vagy
mozgáskorlátozottak által is használható módon alakítja ki. (2) A szolgáltató nyilvános telefonállomásokat olyan helyen vagy olyan védő, burkoló műtárgyban helyezi el
(a továbbiakban: telefonfülke), amely lehetővé teszi, hogy a nyilvános állomások a nap bármelyik szakában
használhatóak legyenek, és a környezeti hatások ne tegyék lehetetlenné a szolgáltatás igénybevételét.
(3) Ha egy településen kettő vagy több nyilvános telefonállomás található, legalább az egyiket, kettőnél több esetén
legalább a nyilvános telefonállomások 60%-át telefonfülkében helyezi el a szolgáltató, míg a többi nyilvános
telefonállomás legalább munkanapokon 8–16 óráig nyitva tartó középületben, épületben vagy más védett helyen is
elhelyezhető. (4) A hallás- és mozgáskorlátozottak számára nyilvános telefonállomásokat úgy alakítja ki a szolgáltató, hogy
az megkönnyítse a telefonkészülék használatát, és a szolgáltatás igénybevételét.
10. § (1) A nyilvános telefonállomások és a telefonfülkék más elektronikus hírközlési szolgáltatás és tevékenység, valamint
reklámelhelyezés céljára is használhatók. (2) A nyilvános telefonállomás alkalmas belföldi és nemzetközi kapcsolások kezdeményezésére, a kapcsolat fenntartására
és érthető kétirányú beszédátvitelre, a telefon-összeköttetés bontására, valamint visszahívásra.
(3) A nyilvános telefonállomás igénybevételére alkalmas pénzérme, egyéb készpénzt helyettesítő fizetőeszköz
(hitelkártya, előrefizetett kártya, beleértve a hívókódokkal használatos kártyákat is) szabályszerű használata esetén
a telefonkészülék rendelkezésre áll telefonhívások bonyolítására. A pénzérme vagy egyéb fizetőeszköz használata
esetén a szolgáltató az általános szerződési feltételeiben meghatározott díjszabását alkalmazza.
(4) A nyilvános telefonállomások használatát a felszerelés helyén – lehetőség szerint – elhelyezett legalább magyar és egy
idegen nyelvű, jól olvasható és jól érthető – piktogramokat tartalmazó – információs útmutató tábla segíti, amelyen fel
vannak tüntetve a híváshoz szükséges műveleteket, a nyilvános telefonállomás hívószáma, a segélyhívó számok,
a hibabejelentő száma, valamint az országos belföldi tudakozó száma.
5. Az egyetemes szolgáltatáson keresztül is elérhető ingyenes hívások
11. § (1) Az egyetemes szolgáltatással ellátott földrajzi területen rendelkezésre áll mind a belföldi segélyhívó számok (104, 105,
107), mind az európai egységes segélyhívó szám (112) díjmentes – nyilvános telefonállomásokon fizetőeszköz nélkül
történő – felhívási lehetősége. (2) A segélyhívó számok esetében foglaltság vagy a hívások torlódása tartósan nem akadályozhatja meg
a beszédkapcsolatok létrejöttét. (3) Díjmentes a szolgáltató által működtetett hibabejelentő szolgálat – ANFT-ben meghatározott – rövid hívószámmal
történő hívása. (4) A hibaelhárítási idő a segélyhívó számokkal kapcsolatos bármely meghibásodás esetén a hiba észlelésétől, vagy
a bejelentéstől számított legfeljebb 12 óra. 6. Telefonkönyv és tudakozó
12. § (1) A szolgáltató gondoskodik arról, hogy a telefonszolgáltatást előfizetők névjegyzékét és címtárát tartalmazó országos
belföldi tudakozó szolgáltatás valamennyi telefonszolgáltatást előfizető számára telefonszolgáltatás igénybevételével és
az interneten keresztül elérhető legyen. A telefonszolgáltatást előfizetők névjegyzéke és címtára az előfizető igénye esetén
elektronikus adathordozón vagy nyomtatott formában is elérhető. Amennyiben a szolgáltató a nyomtatott előfizetői
névjegyzéket földrajzi területenként több részre bontva állítja elő, az előfizető térítésmentesen csak az adatait is tartalmazó
rész átvételére jogosult. (2) Ha az előfizető írásban úgy nyilatkozott, hogy a névjegyzék fizikai átadását kéri, a szolgáltató a névjegyzéket részére
térítésmentesen biztosítja. (3) A telefonkönyv internetes változatát folyamatosan, az elektronikus vagy nyomtatott formát legalább évente frissíti
a szolgáltató. (4) A szolgáltató biztosítja, hogy az országos belföldi tudakozó szolgálat az ANFT szerinti rövidített hívószámmal, az általa
ellátott földrajzi hely (terület) bármely előfizetője által folyamatosan, azonos feltételekkel hívható legyen.
7. Szolgáltatásminőség, az előfizetői szerződésekre vonatkozó szabályok 13. § (1) A szolgáltató gondoskodik arról, hogy az általa nyújtott szolgáltatások minősége folyamatosan megfeleljen
az elektronikus hírközlési szolgáltatás minőségének a fogyasztók védelmével összefüggő követelményeiről szóló
229/2008. (IX. 12.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Korm. Rendelet) foglalt minőségi célértékeknek.
(2) A Korm. Rendelet szerinti minőségi célértékek e rendelet 2. mellékletében meghatározott szabványok és ajánlások
betartásával is teljesíthetők. 8. A hatóság feladatai 14. § (1) Az egyetemes szolgáltatás e rendeletben, valamint az egyetemes szolgáltatási szerződésében foglalt
követelményeinek való megfelelését a hatóság az elektronikus hírközlésért felelős miniszter megbízásából
az egyetemes szolgáltatási szerződésében foglaltak szerint ellenőrzi és a hatóság az egyetemes szolgáltatási
szerződésében foglaltak szerint jár el. (2) A hozzáférésen keresztül igénybe vett szolgáltatások az elektronikus hírközlési szolgáltatás minőségének a fogyasztók
védelmével összefüggő követelményeiről szóló 229/2008. (IX. 12.) Korm. rendeletben és e rendeletben foglaltaknak
való megfelelését a hatóság a piacfelügyeleti eljárás általános szabályai szerint más hasonló szolgáltatásokkal egy
eljárásban ellenőrzi. 9. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet 2010. április 1-jén lép hatályba.
16. § Ez a rendelet a következő uniós irányelvnek való megfelelést szolgálja:
az Európai Parlament és a Tanács 2002/22/EK irányelve (2002. március 7.) az egyetemes szolgáltatásról és
az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról
(Egyetemes szolgáltatási irányelv). 17. § (1) Az Egyetemes Elektronikus Hírközlési Támogatási Kassza működésére, felügyeletére, felhasználására,
megszüntetésére és forrásaira vonatkozó részletes szabályokról szóló 134/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 8. §
(4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: „(4) A támogatások kifizetésére az Eht. 122. § (5) bekezdésében meghatározott határidőt követően befolyt forrásokat
a Kassza a befolyt forrásokkal érintett tárgyévre vonatkozó határozatokban megállapított, a jogosult szolgáltatókat
megillető támogatásoknak késedelmi kamattal növelt összegével arányosan haladéktalanul, de legkésőbb a források
befolyását követő 30 napon belül kifizeti a jogosult szolgáltatóknak.”
(2) Hatályát veszti az egyetemes elektronikus hírközlési szolgáltatás részletes feltételeiről és műszaki követelményeiről
szóló 8/2004. (IV. 20.) IHM rendelet. (3) Ez a § a hatálybalépést követő napon hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
54/2003. (XI. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendelet alkotmányellenességének megállapítása és megsemmisítése iránt benyújtott indítvány tárgyában meghozta az alábbi
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Budapest Főváros IV. Kerület, Újpest Önkormányzat Képviselő-testü
letének a prostitúció tömeges megjelenésének megelőzéséről szóló 29/2003. (VII. 28.) számú rendelete alkotmányellenes, ezért azt a határozat közzétételének napjával megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Az indítványozó szerint Budapest Főváros IV. Kerület,
Újpest Önkormányzat Képviselő-testülete 29/2003.
(VII. 28.) számon rendeletet (a továbbiakban: Ör.) alkotott, melyben a szervezett bűnözés, valamint az azzal
összefüggő egyes jelenségek elleni fellépés szabályairól és
az ehhez kapcsolódó törvénymódosításokról szóló
1999. évi LXXV. törvényben (a továbbiakban: Szbtv.)
meghatározott területeken kívül is korlátozta a prostitúció
gyakorolhatóságát oly módon, hogy a közterületeket, a
nyilvános helyeket, a külterületeken az utolsó lakóépülettől számított 300 méteren belüli közterületeket és nyilvános helyeket, a rendezési tervek szerint belterületté nyilvánítandó területrészeket és az országos és helyi védettségű
természetvédelmi területeket ún. ,,tilos’’ részekké nyilvánította.
Az Ör. preambuluma szerint a jogszabályt a képviselőtestület a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi
LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 16. §-ának (indítványozó által tévesen 18. §-ként jelzett) (1) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján alkotta meg.
Az indítványozó szerint a hivatkozott rendelet az Alkotmány 2. § (1) és 8. § (1) bekezdésére tekintettel alkotmányellenes.
Úgy véli azonban, hogy az önkormányzati rendelet az
említettek mellett más okból is alkotmánysértő. Az adott
esetben olyan életviszonyról van szó — hangsúlyozza az
indítványozó — melyet magasabb szintű jogszabály, az
Szbtv. már rendezett, meghatározva a prostitúció törvényes gyakorlásának közrendvédelmi szabályait. Ezen túlmenően — állítja — az Szbtv. 62. § (3) bekezdése szerint
csak a Fővárosi Közgyűlésnek van joga további területeket
védetté nyilvánítani, így a rendelet már formálisan is törvénysértő. Ugyanakkor — mondja —, akár a Fővárosi
Közgyűlésről, akár a helyi önkormányzatról legyen is szó,
amennyiben e tárgykörben rendeletet kívánna is alkotni,
semmiképpen sem tehetné azt úgy meg, hogy a generális
szabályok bevezetésével kiüresítse egy magasabb szintű
jogszabály tartalmi rendelkezéseit. A rendelet által megfogalmazott tiltás szerinte ahhoz vezet, hogy — az Szbtv.
szellemiségével és a jogalkotó céljával ellentétesen — a
kerület legnagyobb részén tilos magatartássá válik e tevékenység. Ennek pedig az lesz a következménye, hogy ezeken a területeken a tevékenységet gyakorolni kívánó pros
tituáltak szabálysértést követnének el, így alapvető joguk
csorbulna.
Összefoglalva: az indítványozó szerint a hivatkozott rendelet kiadására a képviselő-testületnek nem volt hatásköre, továbbá annak tartalma az Alkotmány 2. és 8. §-ába is
ütközik, ezért az alkotmányellenes. Ezért kérte, hogy azt
az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 1. §
b) pontja alapján semmisítse meg.
II. Az Alkotmánybíróság által vizsgált jogszabályok: 1. Az Alkotmány értelmében:
,,2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus
jogállam.’’ ,,8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.
(2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és
kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja
meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.’’
,,44/A. § (2) A helyi képviselő-testület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.’’
2. A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (a továbbiakban: Jat.) szerint:
,,10. § Az önkormányzat rendeletet ad ki
a) törvény, törvényerejű rendelet felhatalmazása alap
ján a helyi, területi sajátosságoknak megfelelő részletes
szabályok megállapítására;
b) a magasabb szintű jogszabályban nem rendezett társadalmi viszonyok rendezésére.’’
3. Az Abtv. értelmében:
,,1. § Az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik:
b) a jogszabály, valamint az állami irányítás egyéb jogi
eszköze alkotmányellenességének utólagos vizsgálata.’’ 4. Az Ötv. alapján:
,,16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem sza
bályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására rendeletet alkot.’’
5. Az Szbtv. szerint:
,,7. § (1) Védett övezet:
a) a közútnak a közúti járművek közlekedésére szol
gáló területe;
b) az autópályától, az autóúttól, illetve lakott területen
kívül az egy-, illetve kétszámjegyű főútvonaltól számított
100 méteren belüli terület;
c) lakott területen a főútvonaltól számított 50 méteren
belüli terület;
d) a népképviseleti, közigazgatási, bírósági, ügyészi
szervek, valamint diplomáciai és konzuli képviseletek és az
ezzel egy tekintet alá eső nemzetközi szervezetek és tagjaik
elhelyezésére szolgáló épületek, köz- és felsőoktatási, köznevelési, gyermekjóléti és gyermekvédelmi, szociális, közművelődési feladatok ellátására rendelt épületek, a személyforgalom célját szolgáló terminálok (repülőtér, pályaudvar, hajóállomások), a nyilvántartásba vett egyházak
szertartásaira szolgáló intézmények, a fegyveres erők
objektumai, valamint a temetkezési és egyéb kegyhelyek
területén, illetve a közterületen azoktól számított 300 m
távolságon belüli terület;
e) az olyan mellékutcák, ahol a kiskorúak oktatását,
nevelését, gyógyítását, tartós elhelyezését szolgáló, valamint gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézmény működik.
(2) Az (1) bekezdés b)—d) pontjaiban meghatározott
távolságot közterületen az épület, illetőleg a közút határvonalának bármely pontjától lehet számítani.
(3) A többlakásos ház közös tulajdonban vagy használatban álló területén, közterületen elhelyezett létesítményekben, illetőleg járműben, valamint a védett övezeten
belül a nem lakás céljára szolgáló helyiségben a prostituált
szexuális szolgáltatást nem nyújthat.’’
,,62. § (3) A települési önkormányzat képviselő-testülete, fővárosban a fővárosi közgyűlés — a kerületi önkormányzatok képviselő-testületeivel egyeztetve — a prostitúció folytatásának további szabályait, így különösen a közterületnek a védett övezeten kívüli területen védetté nyilvánított más részeit, a védett övezeten kívül működő egyes,
védetté nyilvánított nyilvános helyek meghatározását, a
prostitúció tömeges megjelenésének tartalmi követelményeit, a türelmi zóna kijelölésének részletes szabályait rendeletben állapíthatja meg.
(4) Ha a prostitúció tömeges [4. § j) pont], az 50 000 lélekszám feletti település önkormányzatának képviselő-testülete (fővárosban a fővárosi közgyűlés) a törvény hatálybalépésétől számított hat hónapon belül, ha pedig a jelenség a törvény hatálybalépése után válik tömegessé, ennek
megállapításától számított kilencven napon belül köteles
a türelmi zóna kijelöléséről a rendeletet megalkotni. A türelmi zóna helyének kijelölése tekintetében egyetértési
jogot gyakorolnak azok a kerületi önkormányzatok, amelyek az egyeztetés során vállalják, hogy a saját területükön
türelmi zónát alakítanak ki.
6. Az Ör. indítvánnyal támadott rendelkezései: ,,Budapest Főváros IV. kerület, Újpest Önkormányzat
(a továbbiakban: Önkormányzat) Képviselő-testülete a
helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
16. §-ának (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
a prostitúció tömeges megjelenésének megelőzéséről a
következő önkormányzati rendeletet alkotja:
1. § Jelen rendelet célja, hogy a lakosság nyugalmának megóvása, a közbiztonság, a köznyugalom és a köztisztaság
elleni egyes cselekmények megelőzése, valamint a gyermekek védelme érdekében — figyelemmel a prostitúció elleni
fokozott lakossági tiltakozásra is — korlátozza a prostituáltak tevékenységét és ezáltal megelőzze a prostitúció
elterjedését.
2. § (1) Jelen rendelet hatálya az Önkormányzat közigazgatási területén lévő közterületekre és nyilvános helyekre,
valamint a prostituáltak ott végzett tevékenységére terjed ki.
3. § (1) A külön jogszabályokban meghatározott eseteken
túlmenően tilos a prostituáltak tevékenysége
a) az Önkormányzat belterületén lévő valamennyi közterületen és nyilvános helyen,
b) az Önkormányzat külterületén az utolsó lakóépülettől, valamint rendezési tervben lakóépület építése céljára
kijelölt ingatlantól számított 300 méter távolságon belül
lévő közterületeken és nyilvános helyeken,
c) mindazon ingatlanok területén, amelyek a rendezési
tervek szerint belterületbe vonásra kerülnek,
d) országos és helyi védettségű természetvédelmi területeken. (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában lakóépület az olyan
épület, amelyben legalább egy lakás céljára szolgáló helyiség található.
(3) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott távolságot közterületen a lakóépület határvonalának bármely
pontjából lehet számítani.’’
III. Az indítvány megalapozott.
Az indítványozó által állítottak közül az Alkotmány
bíróság elsőként azt vizsgálta meg, helytálló-e az az érvelése,
hogy a kerületi önkormányzat képviselő-testülete az adott
tárgykörben nem rendelkezett jogalkotói hatáskörrel.
Erre nézve az Szbtv. 62. § (3) bekezdése egyértelműen
fogalmaz: a főváros esetében a prostitúció folytatása további szabályainak a megállapítása, így különösen a közterületnek a védett övezeten kívüli területen védetté nyilvánított részeinek, a védett övezeten kívül működő egyes, védetté nyilvánított nyilvános helyek meghatározása, a prostitúció tömeges megjelenése tartalmi követelményeinek,
illetőleg a türelmi zóna kijelölése részletes szabályainak
önkormányzati rendeletben történő megállapítása — a kerületi önkormányzatok képviselő-testületeivel egyeztetve — a fővárosi közgyűlés hatáskörébe tartozik.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Szbtv.
62. § (3) bekezdése rendelkezéseit sértő módon került sor
az Ör. kibocsátására, amelynek nem ad alkotmányos hátteret az Ötv. 16. § (1) bekezdésének első fordulata, amely
szerint ,,[a] képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére’’ önkormányzati rendeletet bocsáthat ki. Éppen ellenkezőleg: a jogalkotási hatáskört maga az Szbtv. 62. § (3) bekezdése rögzíti,
éspedig úgy, hogy azt egyértelműen a fővárosi közgyűléshez telepíti. Azaz: a törvény szabályozza a jogalkotói hatáskört, s az ezt elvonó kerületi önkormányzati képviselőtestület megsértette a jogalkotási eljárás egyik fontos, a
jogszabályok érvényességét közvetlenül befolyásoló előírását, amely szerint érvényes jogszabály csak az adott társadalmi viszony szabályozására feljogosított jogalkotó
szervtől származhat.
Azzal, hogy az Ör. az Szbt. 62. § (3) bekezdésében a
fővárosi közgyűlés hatáskörébe tartozó viszonyokat szabályozott, megsértette az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében foglaltakat, amely szerint: ,,A helyi képviselő-testület
a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet
ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.’’
Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság az Ör.-t
teljes egészében alkotmányellenesnek mondta ki, és megsemmisítette.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint, ha az indítvánnyal támadott jogszabályt vagy annak egy részét az
Alkotmány valamely rendelkezésébe ütközőnek minősíti,
és ezért azt megsemmisíti, akkor a további alkotmányi
rendelkezés esetleges sérelmét — a már megsemmisített
jogszabályi rendelkezéssel összefüggésben — érdemben
nem vizsgálja. [44/1995. (VI. 30.) AB határozat, ABH 1995,
203, 205; 4/1996. (II. 23.) AB határozat, ABH 1996, 37, 44;
61/1997. (XI. 19.) AB határozat, ABH 1997, 361, 364;
15/2000. (V. 24.) AB határozat, ABH 2000, 420, 423;
16/2000. (V. 24.) AB határozat, ABH 2000, 425, 429;
29/2000. (X. 11.) AB határozat, ABH 2000, 193, 200.]
Az Alkotmánybíróság ezért nem vizsgálta, hogy a támadott szabály sérti-e az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében, a
8. § (1) bekezdésében foglaltakat.
A megsemmisített rendelet az Alkotmánybíróság határozatának a Magyar Közlönyben való közzététele napjával
veszti hatályát.
A határozat Magyar Közlönyben való közzétételének
elrendelése az Abtv. 41. §-án alapul.
Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
24/2018. (XII. 21.) BM utasítása a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek tiszti, főtiszti és tábornoki rendfokozati állománycsoportba tartozó állományának 2019. kiegészítő ruházati utánpótlási ellátmányáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, figyelemmel a rendvédelmi feladatokat ellátó
szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 175. § (5) bekezdésére, a következő utasítást
adom ki:
1. § (1) A társasági ruházat beszerzéséhez történő hozzájárulás érdekében a 2019. évi ruházati utánpótlási ellátmányon felül,
a központi költségvetés terhére a 2019. évben – a (2) és (3) bekezdésben foglaltak kivételével – kiegészítő ruházati
utánpótlási ellátmányt kell kiadni
a) az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv tiszti, főtiszti vagy tábornoki rendfokozati
állománycsoportba tartozó hivatásos állománya,
b) a  büntetés-végrehajtási szervezet tiszti, főtiszti vagy tábornoki rendfokozati állománycsoportba tartozó
hivatásos állománya,
c) a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv tiszti, főtiszti vagy tábornoki rendfokozati állománycsoportba tartozó
hivatásos állománya,
d) a Terrorelhárítási Központhoz vezényelt tiszti, főtiszti vagy tábornoki rendfokozati állománycsoportba tartozó
hivatásos állomány,
e) a Nemzeti Védelmi Szolgálathoz vezényelt, a Nemzeti Szakértői és Kutató Központhoz vezényelt, a Nemzeti
Közszolgálati Egyetemhez vezényelt, valamint a rendészeti szakgimnáziumokhoz vezényelt tiszti, főtiszti vagy
tábornoki rendfokozati állománycsoportba tartozó hivatásos állomány
részére.
 (2) Nem részesül kiegészítő természetbeni ellátásban a  hivatásos állomány azon tiszti vagy főtiszti rendfokozati
állománycsoportba tartozó tagja, aki a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek
hivatásos állományának 2018. évi ruházati utánpótlási ellátmánya terhére kiadandó természetbeni ellátásról szóló
28/2017. (XI. 6.) BM rendelet (a továbbiakban: R.) alapján a 2018. évben nem részesült az R. 2. §-a szerinti természetbeni
ellátásban.
(3) Nem részesül kiegészítő természetbeni ellátásban a hivatásos állomány tábornoki rendfokozati állománycsoportba
tartozó,
1. a minisztériumba vezényelt tagja,
2. a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 67. §-a szerint az ügyészi szervezethez vezényelt tagja,
3. a Hszt. 77. § (1) bekezdés b), e), f ) vagy h)–k) pontja szerinti rendelkezési állományban lévő tagja,
4. a felmentési idejét töltő tagja,
5. azon tagja, akinek hivatásos szolgálati jogviszonya a nyugdíjazásra tekintettel 2019. december 31-ig megszűnik.
2. § (1) A kiegészítő ruházati utánpótlási ellátmány 50 000 Ft.
 (2) A  kiegészítő ruházati utánpótlási ellátmány készpénzben kifizetett részének felhasználását igazoló számlával
az igényjogosult 2019. május 31. napjáig köteles elszámolni.
 (3) A  kiegészítő ruházati utánpótlási ellátmány terhére – számla ellenében – a  belügyminiszter irányítása alá tartozó
szervek egyenruha-ellátásra jogosult személyi állományának ruházati és öltözködési szabályzatáról, valamint
a  különleges foglalkoztatási állomány ruházati, fegyverzeti, kényszerítőeszköz- és világítástechnikai felszereléséről
szóló 14/2016. (V. 10.) BM rendelet 21. § (5) bekezdésében meghatározott termék számolható el.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
264/2011. (XI. 5.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról szóló
223/2010. (IX. 2.) KE határozat 3. pontjában foglaltak alapján
a Liszt Ferenc zenéjét népszerűsítő tíz éves fesztivál szervezésében vállalt kiemelkedő szerepéért, a magyar–francia
kulturális kapcsolatok elmélyítésének elismeréseként
Claude-Julien Cartier, a châteauroux-i Lisztomanias Fesztivál elnöke részére,
a magyar–francia kulturális kapcsolatok fejlesztése, Liszt Ferenc életművének franciaországi népszerűsítése terén
végzett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Jean-Yves Clément, a châteauroux-i Lisztomanias Fesztivál létrehozója, a franciaországi Liszt Év főkurátora részére a
KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK ÉRDEMÉRME
kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. október 25.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
11/2014. (XII. 23.) MvM utasítása a fővárosi és megyei kormányhivatalok szervezeti és működési szabályzatáról.
A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva,
figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a Kormány által rendeletben kijelölt,
szakigazgatási szerveket irányító miniszterek véleményének kikérésével – a következő utasítást adom ki:
1. § A fővárosi és megyei kormányhivatalok szervezeti és működési szabályzatát a Mellékletben foglaltak szerint határozom
meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  fővárosi és megyei kormányhivatalok szervezeti és működési szabályzatáról szóló 3/2013. (I. 18.)
KIM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1129/2012. (IV. 26.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból a kórósi és a drávaiványi templom felújításához szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány 1. a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 27. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és
helyben maradó személyi jövedelemadója fejezetben a 14. Kórós község templom felújításának támogatása és a
15. Drávaiványi község templom felújításának támogatása cím létrehozását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére
a) a kórósi templom felújítása céljából 14,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet,
14. Kórós község templom felújításának támogatása cím, és
b) a drávaiványi templom felújítása céljából 2,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet,
15. Drávaiványi község templom felújításának támogatása cím
javára,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra: 2012. december 31.
3. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter
a) az 1. pont szerinti előirányzatok terhére az érintett települési önkormányzatokkal költségvetési támogatás
nyújtására vonatkozó kötelezettséget vállaljon, és a költségvetési támogatás feltételeként a települési
önkormányzat számára támogatási szerződésben 2012. december 31-éig terjedő felhasználási és elszámolási
kötelezettséget és a költségvetési támogatás továbbadására a költségvetési támogatásokra vonatkozó
jogszabályi rendelkezéseknek megfelelő szabályokat állapítson meg,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2012. május 31.
b) az a) alpont szerinti kötelezettségvállalást követően a költségvetési támogatásnak az érintett települési
önkormányzatok számára előfinanszírozással történő folyósításáról gondoskodjon. Felelős: belügyminiszter
Határidő: a támogatási szerződés megkötését követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
210/2008. (HK 12.) HM KPÜ–HM SZEF e g y ü t t e s intézkedése.  a Honvédelmi Minisztérium fejezet költségvetés gazdálkodási információs rendszer felépítéséről, működési rendjéről, üzemeltetéséről és továbbfejlesztéséről szóló 97/2007. (HK 17.) HM utasítás végrehajtásából adódó egyes feladatok megvalósítására, hatáskörök
és felelősök kijelöléséről A Honvédelmi Minisztérium fejezet költségvetés gazdálkodási információs rendszer (a továbbiakban: HM
KGIR) felépítéséről, működési rendjéről, üzemeltetéséről
és továbbfejlesztéséről szóló 97/2007. (HK 17.) HM utasítás 10. § a) pontjában kapott felhatalmazás alapján a meghatározott feladatok végrehajtására az alábbi
intézkedést adjuk ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH), illetve a HM KGIR működtetésében, üzemeltetésében résztvevő szervezetekre terjed ki.
I. Az alrendszerek működtetésében érintett
felelős szervezeti elemek, személyek kijelölése
2. A HM utasítás 9. § (2) pontjában meghatározott alrendszerek rendszergazdai feladatainak, a jogosultságok
jóváhagyásának, végrehajtásának felelőse a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM
KPÜ) vezérigazgatója. A hatás- és jogkörök ügynökségen
belüli megosztását a 393/2007. számú vezérigazgatói
intézkedés tartalmazza.
3. A HM utasítás 9. § (1) pontjában meghatározott alrendszer egyes rendszergazdai feladatainak ellátását, továbbá a hatáskörébe tartozó jogosultságok kiosztásának
jóváhagyására vonatkozó HM Személyzeti Főosztály
(a továbbiakban: HM SZEF) főosztályvezetői hatás- és
jogköröket az alábbiak szerint határozzuk meg:
a) A HM KGIR üzemeltetésére és a HM teljes személyi
állományának kezelésére vonatkozó jogosultságok – a magas kockázati besorolású jogosultságok kivételével – engedélyezője a HM SZEF főosztályvezetője.
b) A személyügyi referatúrák és a humánpolitikai alrendszer használatára irányuló infrastruktúra-igényeket
tartalmazó Adatlapok egyetértője a HM SZEF főosztályvezetője, engedélyezője a HM KPÜ Illetmény, Adó és Járulékelszámoló Igazgatóság (a továbbiakban: IAJI) igazgatója.
c) A magas kockázati besorolású jogosultság igények
kivételével a jogosultság igények rendszerben történő regisztrálásának, a Service Desk rendszerben történő adminisztrálásának végrehajtásáért az MH Katonai Igazgatási
és Adatfeldolgozó Központ (továbbiakban: MH KIAK)
parancsnoka a felelős és az arra kijelölt állomány hajtja
végre.
d) A HM KGIR-ben új felhasználó definiálását, törlését
illetve adataik módosítását kizárólag az IAJI kijelölt állománya hajthatja végre. Az igényeket tartalmazó Adatlapok
egyetértője az érintett alrendszer rendszergazdai feladatok
végrehajtásával megbízott szervezet vezetője.
e) Az alrendszer értékkészleteinek, értéklistáinak,
összetevőinek, szótárainak karbantartását a rendszergazdák jóváhagyását követően az IAJI és az MH KIAK üzemeltető állománya együttműködésben, egymás előzetes és
kölcsönös tájékoztatása mellett végzik.
f) Azon felhasználók jogosultságait, akik a HM KGIR-t
60 napon keresztül nem használják, az IAJI kijelölt állománya lezárja, melyről tájékoztatja az érintett rendszergazdákat.
4. A honvédelmi szervezetek többségére vagy egészére
vonatkozó adatok kezelésére, megjelenítésére (a magas
kockázati besorolású és az üzemeltetői jogosultságok kivételével) csak lekérdező, illetve adatszolgáltató jogosultságok hozhatók létre. A jogosultságok kiosztásának engedélyezői az érintett rendszergazdai feladatok ellátására
kijelölt szervezetek vezetői.
5. A magas kockázati besorolású jogosultság igények
egyetértője a HM SZEF főosztályvezetője, a HM KGIR
egészére vonatkozóan a kiosztás engedélyezője a HM
KPÜ vezérigazgatója.
6. A központi üzemeltetői és az ügyféltámogató állománynak a részükre kiosztott jogosultság lehetőségének
mértékéig, bizonylatok alapján, dokumentált formában,
telefonos segítségnyújtás keretében engedélyezzük a referensi hatáskörbe utalt alapadatok bevitelét, kezelését,
javítását.
7. A HM utasítás 28. § (3) bekezdésével összhangban a
24. §-ban meghatározott „Üzemeltetési és alkalmazás felügyeleti alrendszer” rendszergazdai, illetve a HM utasítás
mellékletét képező, „a HM KGIR üzemeltetésének és biztonságának rendszabályai felhasználók részére” (a továb
biakban: ÜBR) című mellékletben meghatározott központi üzemeltetési feladatok végrehajtásának felelőse az IAJI
igazgatója.
8. A HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkára (a továbbiakban: HM VTI SZÁT) mint a HM
KGIR legfelsőbb tárca szintű vezetője kijelölte a HM KPÜ
vezérigazgató helyettesét a HM KGIR munkacsoport
vezetőjévé.
9. A HM KPÜ vezérigazgatója által a HM KGIR adatvédelmi felelősi tevékenység ellátásával, továbbá a HM
KGIR Informatikai Biztonsági Felügyelői feladatok ellátásával megbízott személyek feladataikat a vezérigazgató
közvetlen irányításával végzik, részt vesznek a biztonsági
szabályzók kialakításában, naprakészen tartásában, az
előírások betartásának ellenőrzésében.
10. A HM KGIR fejlesztésének, a meglévő infrastruktúramódosítási, karbantartási és törvényi változás átvezetési
(support) költségeit a rendszergazdáktól beérkező igények
alapján az IAJI tervezi. Az IAJI igazgatója együttműködve
a HM KPÜ Közgazdasági és Számviteli Igazgatóság igazgatójával, biztosítsa a feladatoknak és költségeknek a HM
Informatikai Stratégiájában, a HM hosszú és középtávú
terveiben, valamint az Éves Beszerzési Tervben (ÉBT)
történő megjelenését.
11. A kijelölt szervezeti elemek és személyek kötelesek
együttműködni a HM KGIR üzemeltetésében érintett más
szakterületi, illetve a HM-MH informatikai tevékenységének szakirányítását végző szervezetekkel, részt vesznek a
HM KGIR koordinációs munkacsoport munkájában.
II. Felhasználói nyilatkozat használata,
kezelésének rendje 12. A HM KGIR-ben jelen intézkedés hatálybalépésétől
felhasználót definiálni, jogosultságot kiosztani csak abban
az esetben lehet, ha a kérelmező a HM utasítás mellékletét
képező ÜBR szerinti Felhasználói Nyilatkozatot (a továbbiakban: nyilatkozat) aláírta és azt az állományilletékes
személyügyi szerv a személyügyi anyaggyűjtőjében
elhelyezte.
13. A nyilatkozat meglétét a HM KGIR ADATLAP-on
(3/A–B) a kérelmező és az illetékes személyügyi szerv vezetője aláírásával igazolja.
14. A már érvényes jogosultsággal rendelkező és regisztrált, aktív felhasználókról az IAJI készítsen katonai
szervezetbontásban kimutatást a további ügyintézés és a
nyilvántartás felfektetése érdekében. A HM KPÜ személyi
állományára vonatkozók kivételével a kimutatásokat küldje meg az MH KIAK parancsnokának, aki intézkedjen az
érintett szervezet személyügyi referatúráira történő
továbbítására.
15. A személyügyi referatúra vezetője szervezze meg,
hogy az érintett felhasználói állomány, függetlenül a használt alrendszertől, a nyilatkozatot megismerje, és aláírásával igazolja, továbbá intézkedjen az aláírt nyilatkozat személyügyi gyűjtőben történő elhelyezéséről. Ezt követően
küldjön jelentést az MH KIAK felé a nyilatkozatok
aláírásáról, illetve a már nem aktív felhasználókról.
16. A Felhasználói Nyilatkozattal nem rendelkező felhasználóknak a HM KGIR-ből történő kizárására az IAJI
igazgatója intézkedik.
17. Az MH KIAK kijelölt állománya a visszaérkezett jelentések alapján az SD rendszer „nyilatkozat jelző” mezőjében a meglét tényét regisztrálja.
18. A HM KPÜ személyi állományára vonatkozóan a
393/2007. HM KPÜ vezérigazgatói intézkedésben meghatározott eljárásrendet kell alkalmazni.
19. Az IAJI igazgatója intézkedjen a nyilatkozat mintának a HM KGIR Üzemeltetési és a HM KPÜ útválasztó
Tájékoztatóiban, letölthető formában történő közzétételére.
III. Jogosultságok létrehozása 20. Felül kell vizsgálni a meglévő, illetve ki kell alakítani a HM KGIR adatbázisában tárolt adatok kezelésére, lekérdezésére vonatkozó, a reálfolyamatokra támaszkodó és
azokba beépülő típusjogosultságokat. Az IAJI az MH
KIAK együttműködésével készítsen javaslatot, koncepciót a típusjogosultságok kialakítására, majd terjesszék fel
jóváhagyásra az alrendszerek rendszergazdái felé.
21. A HM KGIR-ben új jogosultságok generálása, illetve a meglévők módosítása az alrendszerek rendszergazdáitól írásban igényelhetők, a követelmények és a funkciók
egyértelmű leírásával. Új jogosultságot csak a sikeres tesztet követően az IAJI üzemeltető állománya definiálhat a
rendszerben.
IV. Adatlapok előterjesztésének rendje 22. A HM KGIR-ba történő új felhasználó definiálására,
jogosultságok kiosztására a 3/A–B adatlapot kell használ
ni. Az adatlapot a kérelmező tölti ki, feltüntetve az alkalmazni kívánt alrendszert, a modulra vonatkozó jogosultságot, illetve a „Felhasználói Nyilatkozat”-tal eddig még
nem rendelkezők annak megismerését, tudomásul vételét.
23. Az Adatlapot nyilvántartási számmal ellátott kísérőlevéllel kell felterjeszteni. Egy Adatlapon csak egy alrendszerre, illetve egy modulra vonatkozó jogosultság
kiosztása igényelhető.
24. A HM KGIR jogosultság adminisztrálására kijelölt
állomány köteles meggyőződni az Adatlap hitelességéről,
valamennyi szükséges aláírás, valamint a nyilatkozatról
szóló igazolás meglétéről, annak hiányában az Adatlap
nem dolgozható fel.
25. A humánpolitikai alrendszerre vonatkozóan a jogosultság igényt tartalmazó Adatlapot az MH KIAK parancsnoka útján a HM SZEF főosztályvezető részére kell előterjeszteni jóváhagyás céljából. A regisztrációt az MH KIAK
parancsnoka végzi.
26. A többi alrendszerre vonatkozóan a szervezet szintű
alapadat kezelői és lekérdező jogosultsági igényeket tartalmazó Adatlapokat a HM KPÜ Gazdálkodás Támogató
Pénzügyi Ellátó Igazgatóságra (a továbbiakban: GTPEI)
kell előterjeszteni engedélyezés céljából.
27. A 25. és a 26. pontokban nem érintett jogosultságigényeket a HM KPÜ-re kell előterjeszteni.
28. Az infrastruktúra bővítésére, módosítására vonatkozó kérelmeket kísérő levélhez csatoltan kell a 3/C Adatlapon előterjeszteni. A kísérőlevélben röviden indokolni
kell az igény szükségességét.
29. A humánpolitikai alrendszer használatára biztosított
infrastruktúrára vonatkozó igényeket a HM SZEF főosztályvezetőjének kell előterjeszteni egyetértés céljából.
Egyetértést követően az adatlapokat az IAJI részére kell
megküldeni engedélyezés és a végrehajtásra történő intézkedés megtétele céljából. Az összes többi infrastruktúra
bővítési igényt az érintett szervezet vezetőjének kell
előterjesztenie egyetértés céljából az IAJI igazgatója felé.
V. Egyéb rendelkezések 30. A 97/2007. (HK 17.) HM utasítás mellékletét képező ÜBR (98) pontjában meghatározottak szerint elrendeljük az alapjelszó haladéktalan módosítását. A jelszavak
módosítását a PePy védelmi eszköz esetén éves, az operációs rendszer, a levelező rendszer és a HM KGIR alkalmazás esetén féléves gyakorisággal határozzuk meg. A biz
tonság növelése érdekében a jelszómódosítás gyakorisága
növelhető. VI.
Záró rendelkezések 31. Az intézkedés a közzététel napján lép hatályba.
A HM KGIR felépítésével, működési rendjével, üzemeltetésével és továbbfejlesztésével kapcsolatos, ezen együttes
intézkedésben nem szabályozott feladatokat a 97/2007.
(HK 17.) HM utasításban, illetve az ügynökség személyi
állományára vonatkozóan a 393/2007. számú vezérigazgatói intézkedésben meghatározottak figyelembe vételével
kell végrehajtani.
Sulyok János Katona Károly
dandártábornok s. k., mk. dandártábornok s. k.,


text:
1001/2007. (I. 16.) Korm. határozata az új Kormányzati Negyed létrehozásával kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány 1. szükségesnek tartja új Kormányzati Negyed létrehozását azzal, hogy annak átadása legkésőbb 2009. május
31-éig megtörténjen;
2. a Kincstári Vagyoni Igazgatóság által meghirdetett,
az új Kormányzati Negyed helyszínének kiválasztását célzó nyílt eljárás eredménye és a Fővárosi Közgyűlés 2006.
november 30-ai javaslata alapján, a megvalósítás helyszínéül a Nyugati tér–Teréz körút (Nagykörút)–Podmaniczky
utca–Dózsa György út–Vágány utca vonala–Ferdinándhíd–Westend City Center–Váci út–Nyugati tér által határolt, a Magyar Állam és a MÁV tulajdonában álló területet
jelöli ki;
3. felhívja a Miniszterelnöki Hivatalt vezető minisztert,
hogy az új Kormányzati Negyed létrehozásának előkészítését az általa létrehozott projektszervezet haladéktalanul
kezdje meg. A Kormányzati Negyed beruházás megvalósításával összefüggő operatív és adminisztratív teendőket
– a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter irányítása
mellett – a Kincstári Vagyoni Igazgatóság látja el;
4. elrendeli a 2. pontban érintett MÁV ingatlanok tulajdoni és használati viszonyai megvalósítási konstrukcióhoz
igazodó rendezésének előkészítését;
Felelős: Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: 2007. április 15. 5. egyetért azzal, hogy
a) a Kormányzati Negyed építészeti arculatáról a
Kincstári Vagyoni Igazgatóság nemzetközi tervpályázatot
írjon ki, a hatályos jogszabályi követelményeket meghaladó, a XXI. századi színvonalnak megfelelő feltételekkel,
melyet az Európai Unió Hivatalos Lapjában és a hirdetmények elektronikus napilapjában (TED adatbank) kell közzétenni, valamint azzal, hogy a tervjavaslatokat elbíráló
zsűri összetétele révén is biztosítani szükséges a tervpályázat nemzetköziségét,
Felelős: Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
pénzügyminiszter Határidő: 2007. február 15.
b) a fejlesztéssel kapcsolatban a Fővárosi Önkormányzat és a Magyar Állam között együttműködési megállapodás kerüljön előkészítésre,
Felelős: Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
pénzügyminiszter Határidő: a Kormányhoz történő benyújtásra:
2007. március 15.
c) a 2. pontban kijelölt helyszín teljes területének fejlesztése a magántőke forrásaira támaszkodva valósuljon
meg. A Kormányzati Épületegyütteshez szükséges területen kívüli kapcsolódó beruházások a teljes terület értékét,
használhatóságát növeljék, egyben kiegészítő, a Kormányzati Negyed működéséhez kapcsolódó, illetve az
érintett fővárosi kerületek és a főváros egésze számára
funkcionális és városrehabilitációs szempontból kívánatos
fejlesztéseket valósítsanak meg,
d) az új Kormányzati Negyed lehetséges megvalósítási
és finanszírozási módozatai közül a pénzügyi szempontból
– figyelembe véve a biztonsági és működtetési megfontolásokat is – a hosszú távon, összességében legkedvezőbbet
kell kiválasztani, és a hosszú távú kötelezettségvállaláshoz
szükséges döntési javaslatot a Kormány, majd az Országgyűlés elé kell terjeszteni. Az előterjesztésnek tartalmaznia kell a PPP Tárcaközi Bizottságnak a javasolt konstrukcióval kapcsolatos véleményét;
Felelős: Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
pénzügyminiszter Határidő: a Kormányhoz történő benyújtásra:
2007. április 30.
6. felhívja a Miniszterelnöki Hivatalt vezető minisztert,
hogy kerüljön kidolgozásra a kapcsolódó fejlesztések pontos modellje és menetrendje, annak szem előtt tartásával,
hogy a szorosan vett kormányzati épületek közvetlen környezetében megvalósuló és az új Kormányzati Negyed
működéséhez szükséges magánberuházásoknak a kormányzati épületek befejezése időpontjára – azaz 2009. május 31-ére – készen kell állniuk, a távolabbi környezetben
megvalósuló beruházások a későbbiekben is megépíthetők;
7. tudomásul veszi a projekt monitoring- és garanciarendszerének kialakítására irányuló előkészítő munkát azzal, hogy
a) a megvalósításban alvállalkozóként vagy egyéb közreműködőként részt vevő kis- és középvállalkozások érdekeinek védelmét a jogszabályi előírásokat meghaladó módon szükséges biztosítani, és az előkészítő munkába az érdekképviseleti szerveket be kell vonni,
b) az új Kormányzati Negyed fejlesztés előkészítése és
megvalósítása során a beruházás szakmai és gazdaságossági kontrolljára létrehozott Projekt Monitoring Bizottságban való részvételre felkéri az Állami Számvevőszéket, a
Fővárosi Önkormányzatot, az érintett fővárosi kerületi önkormányzatokat, a Magyar Építész Kamarát, a Budapesti
Építész Kamarát, a Közbeszerzési Tanácsadók Országos
Szövetségét. Felelős: Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
Határidő: a Bizottság megalakítására:
2007. február 15. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
49/2008. (HK 10.) HM VTI SZÁT intézkedése NATO Egységesítési Egyezmény (STANAG 4007 2. kiadás „ELECTRICAL CONNECTORS BETWEEN PRIME MOVERS, TRAILERS AND TOWED ARTILLERY”) nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. §-ának (2) bekezdésében, valamint a Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM
utasítás 4. §-ában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000. (HK 2.) HM utasításban, valamint a NATO egységesítési egyezmények elfogadásáról,
módosításáról szóló 137/2007. (HK 22.) HM VTISZÁT
közleményben foglaltakra – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása, továbbá közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A STANAG 4007 Ed. 2. ELECTRICAL CONNECTORS BETWEEN PRIME MOVERS, TRAILERS AND TOWED ARTILLERY „Elektromos csatlakozók vontatók, pótkocsik és vontatott tüzérség között 2.
kiadás” című dokumentumot ezen intézkedés alapján, eredeti nyelven bevezetem.
3. Az egyezmény rendeltetése, hogy egységesítse:
a) a vontatók, pótkocsik és vontatott tüzérségi egységek
közötti elektromos csatlakozást biztosító 12-érintkezős,
24 V-os csatlakozóaljzatok (csapos-, illetve hüvelyes típusú) és csatlakozódugók (csapos-, illetve hüvelyes típusú)
bizonyos méreteit,
b) a csatlakozóaljzatok elhelyezését,
c) a 12-érintkezős csatlakozóaljzat áramköri elrendezését,
d) a gépjárművek közötti kábelszerelvények típusait,
műszaki paramétereit. 4. Az érintett honvédségi szervezetek az alkalmazás érdekében a STANAG 4007 Egységesítési Egyezményt (an
gol és magyar nyelvű kiadás) rendeljék meg a HM FLÜ
Technológiai Igazgatóság Szabványtárából.
5. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár


text:
20/2011. (II. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Balla Lórántot
kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság pristinai
nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2010. október 13. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
130/2017. (VI. 8.) Korm. rendelete a Népliget rekreációs és sportolásra hasznosított területeinek rekonstrukciójával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b), d), e) és f ) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) és c) pontjában,
az 5. § tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés b), h) és k) pontjában,
a 6. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2 alpontjában és 17. pontjában,
a 6. § b) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a Budapest X. kerület belterületén
elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerint a  38440/23, 38440/25, 38440/27, 38440/38, 38440/39, 38440/40,
38440/46, 38440/47, 38440/48, 38440/49, 38440/51, 38440/52, 38440/53, 38440/54, 38440/57, 38440/58, 38440/59,
38440/60, 38440/63, 38440/64, 38440/65, 38442/3, 38442/7, 38442/9 38442/10, 38442/11, 38442/12, 38442/13,
38442/14 és 38442/15 helyrajzi számokon nyilvántartott földrészleteken megvalósuló, a  Népliget rekreációs és
sportolásra hasznosított területeinek rekonstrukciójára irányuló beruházással (a  továbbiakban együtt: Beruházás)
összefüggő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek
a) a Beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek,
b) a Beruházáshoz kapcsolódó útépítési, közműcsatlakozási és -fejlesztési, valamint azokkal közvetlenül
összefüggő munkákra vonatkoznak. 2. § (1) A Kormány az  1.  melléklet 2. és 3.  pontja szerinti közigazgatási hatósági ügyekben első fokon eljáró hatóságként
Budapest Főváros Kormányhivatala V. Kerületi Hivatalát, másodfokon eljáró hatóságként Budapest Főváros
Kormányhivatalát jelöli ki.
(2) A Kormány az 1. melléklet 13. pontja szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként a közlekedésért
felelős minisztert jelöli ki.
(3) Azokban az  esetekben, amikor az  1.  mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az  adott
ügyben örökségvédelmi szakkérdésben szakhatóság közreműködését rendeli el, a  Kormány első fokú eljárásban
eljáró szakhatóságként Budapest Főváros Kormányhivatala V. Kerületi Hivatalát, másodfokú eljárásban eljáró
szakhatóságként Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
(4) A Kormány az  1.  melléklet 7.  pontja szerinti közigazgatási hatósági ügyekben első fokon eljáró hatóságként
a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságát jelöli ki.
(5) Azokban az  esetekben, amikor az  1.  mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az  adott
ügyben tűzvédelmi szakkérdésben szakhatóság közreműködését rendeli el, a  Kormány első fokú eljárásban eljáró
szakhatóságként a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságát jelöli ki.
3. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
4. § (1) Az ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az 1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
5. § A Beruházással összefüggésben az előzetes régészeti dokumentáció elkészítésére és a szükséges megelőző feltárás,
próbafeltárás, mentő feltárás és régészeti feltárás elvégzésére a Budapesti Történeti Múzeum jogosult.
6. § A Beruházással összefüggésben
a) a központi építészeti-műszaki tervtanács véleményét be kell szerezni,
b) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
7. § (1) Az 1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg, valamint a  környezetvédelmi és természetvédelmi
szakhatóság eljárása kivételével – nyolc nap.
(2) Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – az előzetes vizsgálati
eljárás és a környezeti hatásvizsgálati eljárás kivételével, vagy ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – tizenöt nap.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
9. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
24/2004. (III. 31.) OGY határozata az M5-ös autópálya megvásárlására és továbbépítésére vonatkozó, 2004. február 11-én bejelentett kormánydöntés alapján megkötött szerződéseknek állami számvevőszéki vizsgálatáról.
1. Az Országgyűlés felkéri az Állami Számvevőszéket,
hogy célszerűségi, eredményességi és törvényességi szempontból vizsgálja meg az M5-ös autópályát üzemeltető cég
részvényeinek megvásárlására, illetve az autópálya továbbépítésére vonatkozó, 2004. február 11-én bejelentett kormánydöntés alapján megkötött szerződéseket és azok létrejöttének körülményeit.
A határozatot az Országgyűlés a 2004. március 29-i ülésnapján
fogadta el.
2. Ez a határozat közzétételének napján lép hatályba.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke