text:
27/2016. (VI. 17.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2016. június 1. napjától 2016. szeptember 30. napjáig
terjedő időtartamra Fülöp Attilát az  Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: Minisztérium) szervezeti
feltételrendszerének áttekintésével kapcsolatos feladatok ellátásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata a Minisztérium irányítása alá tartozó költségvetési szervekkel kapcsolatos háttérintézményi
átalakítás szervezeti feltételrendszerének megteremtése, egyben a  meglévő szervezeti egységek működési
hatékonyságának növelése, amelynek keretében
a) megvizsgálja és értékeli a Minisztérium szervezeti felépítésének sajátosságaiból adódó munkafolyamatokat,
b) összehangolja a  Minisztérium irányítása alá tartozó egyes költségvetési szervek átalakítására vonatkozó
javaslatokat,
c) javaslatokat tesz a szervezeti hatékonyság növelésére,
d) közreműködik a feladatával összefüggő szabályozó eszközök kidolgozásában,
e) ellátja az  a)–d)  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a  miniszter által meghatározott eseti, egyedi
feladatokat. 3. § A miniszteri biztos feladatainak ellátása, végrehajtása érdekében jogosult valamennyi érintett ágazattal folyamatos
és  közvetlen kapcsolattartásra, egyeztetésre, továbbá adat, információ, illetve irat bekérésére. A  miniszteri biztos
megkeresését az ágazatok feladat- és hatáskörükben eljárva, határidőben teljesítik.
4. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
5. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter irányítja.
6. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja szerint havi bruttó 350 000 Ft összegű díjazásra jogosult.
7. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
8. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
9. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 25/2015. (VI. 15.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
267/2013. (V. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére Tokajiné dr. Tréki Editet 2013. május 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1458/2011. (XII. 22.) Korm. határozata a Külügyminisztérium és a Miniszterelnökség fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 27. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében 27,2 millió forint
átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet
XVIII. Külügyminisztérium fejezet 1. Külügyminisztérium központi igazgatása cím terhére, a XI. Miniszterelnökség fejezet
1. Miniszterelnökség cím javára a melléklet szerint. Felelős: külügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető államtitkár nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1762/2016. (XII. 15.) Korm. határozata a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap 2017. programstratégiájának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap 2017. évi programstratégiájával az 1. melléklet szerint;
 2. felhívja a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökét, hogy gondoskodjon az  1.  pontban
meghatározott programstratégia végrehajtásáról.
Felelős: Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke
Határidő: 2017. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1742/2013. (X. 14.) Korm. határozata a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program meghatározott egészségügyi projektjei támogatásának növeléséről és nagyprojektkénti jóváhagyásukra irányuló támogatási kérelmeiknek az Európai Bizottsághoz történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerinti projektek
a) elszámolható közkiadásának legfeljebb 3 834 904 453 forinttal történő megnövelését, valamint
b) el nem számolható költségnövekményei fedezésére és többletköltség-igényeire összesen
4 039 748 827 forint forrást biztosítását Magyarország központi költségvetése XIX. Uniós fejlesztések fejezet,
Állami költségvetési kedvezményezettek sajáterő támogatása előirányzatából,
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az  1.  mellékletben szereplő projektek el nem számolható
többletköltségei finanszírozhatóságának biztosítása érdekében dolgozza ki az  1.  pont b)  alpontjában megjelölt
költségvetési fejezet felhasználási szabályait és terjessze a döntéshozó elé,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2013. október 31.
3. hozzájárul, hogy az 1. pontban meghatározott projektek tekintetében a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség az el nem
számolható többletköltségek és költségnövekmények vonatkozásában megállapodást kössön az Emberi Erőforrások
Minisztériumával a szükséges források éves ütemezésben történő átadásáról,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. október 31.
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  3.  pont szerint átadott források kedvezményezettekhez történő
kihelyezéséhez kapcsolódó eljárásrendet dolgozza ki,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. november 15.
5. hozzájárul ahhoz, hogy az  1.  melléklet szerint a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség az  érintett projektek támogatási
szerződését módosítsa,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2013. október 31.
6. felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt és az emberi erőforrások miniszterét, hogy a Nemzeti Fejlesztési
Ügynökség útján
a) az  1.  mellékletben feltüntetett projektek nagyprojektként történő támogatásának jóváhagyására irányuló
kérelmét készítse elő, valamint
b) az  a)  alpont szerinti kérelem előkészítésének előrehaladásáról, a  megtett lépésekről és az  esetleges
kockázatokról készítsen jelentést a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság részére,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) alpont tekintetében: 2013. október 31.
 a b) alpont tekintetében: 2013. október 15.
7. hozzájárul, hogy a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár az  1.  mellékletben feltüntetett projektek támogatási
kérelmét az Európai Bizottság részére a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség útján benyújtsa,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2013. október 31.
8. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség útján gondoskodjon
a TIOP-2.2.7/2F/2 számú felhívás pályázati dokumentációjának a nagyprojektek sikeres végrehajtásához szükséges
felülvizsgálatáról, figyelemmel a nemzeti elszámolhatósági szabályokra és a kedvezményezetti esélyegyenlőségre.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2013. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
240/2009. (X. 20.) Korm. rendelete a köztisztviselők jutalmazásának egyes átmeneti szabályairól.
A Kormány a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továb biak ban: Ktv.) 34. § (13) bekezdésében és 49/O. §
(6) bekezdésében, valamint a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény 76. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
1. § A köztisztviselői teljesítményértékelés és jutalmazás szabályairól szóló 301/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet
(a továb biak ban: R.) 16. § b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A jutalom alapja]
„b) az a) pont hatálya alá nem tartozó köztisztviselő esetén a költségvetési törvény ben megállapított köztisztviselői
illetményalap annak arányában, amennyi ideig a köztisztviselő a statisztikai állományi létszámban szerepel.”
2. § Az R. a következő új 19/A. §-sal egészül ki:
„19/A. § (1) A 2009. évben e rendelet szabályait azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy
a) a „kivételes teljesítmény” és a ,,magas szintű teljesítmény” kategóriába nem lehet sorolni köztisztviselőt,
b) ha az 1. számú melléklet III. 4. pontjában 76 és 100 pont közötti érték adódik, a köztisztviselőt a ,,kivételes vagy
magas szintű teljesítmény” kategóriába kell besorolni,
c) a „kivételes vagy magas szintű teljesítmény” kategóriába az eloszlási szinthez tartozó köztisztviselők legfeljebb
50%-a sorolható be, azzal, hogy ha az eloszlási szintre besorolt köztisztviselők száma kevesebb mint 6 fő, akkor
e kategóriába az eloszlási szinthez tartozó köztisztviselők legfeljebb 50%-a plusz egy fő sorolható be,
d) a „kivételes vagy magas szintű teljesítmény” kategóriába sorolt köztisztviselő esetében a komplex
teljesítményértékelés alapján járó jutalom összege
da) vezető és tanácsadó esetében a jutalomalap 0%-ától a jutalomalap 16%-áig terjedhet, azzal, hogy az eloszlási
szinthez tartozó, „kivételes vagy magas szintű teljesítmény” kategóriába sorolt vezetők és tanácsadók együttes,
a komplex teljesítményértékelés alapján járó jutalma legfeljebb a jutalomalapok összegének 12%-a lehet,
db) a da) alpont hatálya alá nem tartozó, felsőfokú végzettséggel rendelkező köztisztviselő esetében nulla forinttól az
illetményalap tizenötszöröséig terjedhet azzal, hogy e köztisztviselői körben a ,,kivételes vagy magas szintű
teljesítmény” kategóriába sorolt köztisztviselők együttes, a komplex teljesítményértékelés alapján járó jutalma
legfeljebb átlagosan az illetményalap tizenkétszerese lehet,
dc) a da) alpont hatálya alá nem tartozó, felsőfokú végzettséggel nem rendelkező köztisztviselő esetében nulla
forinttól az illetményalap tízszereséig terjedhet azzal, hogy e köztisztviselői körben a ,,kivételes vagy magas szintű
teljesítmény” kategóriába sorolt köztisztviselők együttes, a komplex teljesítményértékelés alapján járó jutalma
legfeljebb átlagosan az illetményalap hétszerese lehet,
e) a „jó teljesítmény” kategóriába sorolt köztisztviselő esetében a komplex teljesítményértékelés alapján járó jutalom
összege
ea) vezető és tanácsadó esetében a jutalomalap 0%-ától a jutalomalap 6%-áig terjedhet, azzal, hogy az a jutalomalap
százalékában kifejezve nem lehet magasabb, mint az adott szervnél „kivételes vagy magas szintű teljesítmény”
kategóriába sorolt bármely vezető vagy tanácsadó részére a jutalomalap százalékában meghatározott jutalom
összege,
eb) az ea) alpont hatálya alá nem tartozó, felsőfokú végzettséggel rendelkező köztisztviselő esetében nulla forinttól
az illetményalap hatszorosáig terjedhet, azzal, hogy a jutalom összege nem lehet magasabb, mint az adott szervnél
„kivételes vagy magas szintű teljesítmény” kategóriába sorolt bármely, vezetőnek vagy tanácsadónak nem minősülő
köztisztviselő részére meghatározott jutalom összege,
ec) az ea) alpont hatálya alá nem tartozó, felsőfokú végzettséggel nem rendelkező köztisztviselő esetében nulla
forinttól az illetményalap négyszereséig terjedhet, azzal, hogy a jutalom összege nem lehet magasabb, mint az adott
szervnél „kivételes vagy magas szintű teljesítmény” kategóriába sorolt bármely, vezetőnek vagy tanácsadónak nem
minősülő köztisztviselő részére meghatározott jutalom összege,
f) a „megfelelő teljesítmény” és a ,,fejlesztés szükséges” kategóriába sorolt köztisztviselő számára a komplex
teljesítményértékelés alapján jutalom nem fizethető,
g) a jutalmat a tárgyévet követő év január 31-ig kell kifizetni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott jutalmat a 16/A. § alapján a 2009. évben ténylegesen kifizetett részjutalom
összegével – legfeljebb a jutalom összegéig terjedően – csökkenteni kell.”
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az autonóm államigazgatási szervek, az R. 19. §-ában és a köztisztviselői teljesítményértékelés és jutalmazás
szabályairól szóló 301/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet módosításáról szóló 31/2008. (II. 21.) Korm. rendelet 13. §-ában
meghatározott központi államigazgatási szervek kivételével a központi államigazgatási szerveknél, azok területi és
helyi szerveinél, valamint a Kormány általános hatáskörű területi szerveinél foglalkoztatott olyan köztisztviselők
számára, akikre az R. rendelkezéseit a 2009. évben nem kell alkalmazni, a 2009. évben legfeljebb kéthavi jutalom
fizethető ki azzal, hogy az adott szerv köztisztviselői számára átlagosan egyhavi jutalomnál több nem fizethető ki.
(3) Az autonóm államigazgatási szervek kivételével a központi államigazgatási szervnél, azok területi és helyi szerveinél,
valamint a Kormány általános hatáskörű területi szerveinél foglalkoztatott köztisztviselő, továbbá a szakállamtitkár
számára e rendelet hatálybalépését köve tően legfeljebb a (8) bekezdés szerint meghatározott keretösszegen belül,
legfeljebb kéthavi illetménynek megfelelő összegű céljuttatás fizethető ki.
(4) Állami vezető számára jutalom, továbbá miniszter és államtitkár részére céljuttatás nem fizethető ki.
(5) Az R. 16. § a) pontja szerinti jutalomalap megállapításánál figyelmen kívül kell hagyni a költségvetési szerveknél
foglalkoztatottak 2009. évi havi kereset-kiegészítés címén kifizetett juttatást.
(6) Az R. 19/A. §-át alkalmazni kell az e rendelet kihirdetésekor folyamatban levő teljesítményértékelésekre is.
(7) Az R. 22. §-ában a ,,2010. január 1-jétől” szövegrész helyébe a ,,2011. január 1-jétől” szöveg lép.
(8) A központi költségvetési fejezethez kijelölt kincstárnok a jutalmazásra fordítható keretösszeget, illetve a céljuttatásra
fordítható keretösszeget elő ze tesen véleményezi, azokkal összefüggésben szükség esetén különösen az
államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 152/C. § (6) bekezdése szerinti eljárást
kezdeményezheti.
(9) Az R. 19/A. §-a, valamint e rendelet 2010. február 1-jén hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
76/2018. (IV. 20.) Korm. rendelete a Széchenyi Pihenő Kártya kibocsátásának és felhasználásának szabályairól.
A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 80.  § d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a Kormány a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. közeli hozzátartozó: a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvény (a  továbbiakban: Ptk.) szerinti közeli
hozzátartozó és az élettárs;
2. pénzforgalmi szolgáltató: a  pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló törvényben meghatározott
pénzforgalmi szolgáltató;
3. szolgáltató: a pénzforgalmi szolgáltatóval szerződéses jogviszonyban álló természetes személy, jogi személy
vagy egyéb gazdálkodó szervezet, amely az  e  rendeletben meghatározott szolgáltatásokat ténylegesen
nyújtja, ide nem értve a szolgáltatás közvetítőjét;
4. TEÁOR’08: a  gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszere az  EU tevékenységi
osztályozásának, a  gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének
létrehozásáról és a  3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre
vonatkozó EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és
a tanácsi rendelettel létrehozott NACE Rev. 2.-nek a Központi Statisztikai Hivatal által kiadott magyar nyelvű
változata, megfelelője;
5. telefonos felhatalmazó központ: a  pénzforgalmi szolgáltató vagy megbízottja, vállalkozója által működtetett
telefonos ügyfélszolgálat, amely a  szolgáltató és a  munkavállaló azonosítását követően, az  általa telefonon
megadott azonosítási adatok ellenőrzése alapján igazolja, hogy a  munkavállaló korlátozott rendeltetésű
fizetési számláján rendelkezésre áll a  szolgáltatás – szolgáltató által közölt – ellenértékének megfelelő
pénzeszköz, és azt az ellenérték összege erejéig a munkavállaló vagy a társkártyabirtokos által adott fizetési
megbízás alapján teljesíteni tudja.
2. A Széchenyi Pihenő Kártya működési rendje 2. § (1) A  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a  továbbiakban: SZJA törvény) 71.  § (1)  bekezdés
b)  pontja szerinti munkáltatói juttatást (a  továbbiakban: Széchenyi Pihenő Kártya juttatás) a  pénzforgalmi
szolgáltató a  munkavállalóval kötött, pénzforgalmi szolgáltatás nyújtására irányuló keretszerződés alapján
nyitott és vezetett, olyan korlátozott rendeltetésű fizetési számlán írja jóvá, amelyen lévő pénzeszközök kizárólag
az  e  rendeletben meghatározott célokra használhatók fel. A  korlátozott fizetési számlának csak egy természetes
személy lehet a tulajdonosa.
(2) Az  SZJA törvény 71.  § (6)  bekezdés d)  pontja szerinti Széchenyi Pihenő Kártyát a  pénzforgalmi szolgáltatónak
műanyag formájú olyan készpénz-helyettesítő fizetési eszközként kell kibocsátania, amely
a) a kártyabirtokos számára kizárólag az  (1) bekezdés szerinti, korlátozott rendeltetésű fizetési számlán jóváírt
Széchenyi Pihenő Kártya juttatások terhére tesz lehetővé fizetési megbízások megtételét,
b) elektronikus elfogadóhelyi terminál által olvasható, és azon keresztül is alkalmas a  fizetési megbízások
megtételére. 3. § (1) A  2.  § (1)  bekezdésében meghatározott korlátozott rendeltetésű fizetési számlán kizárólag a  Széchenyi Pihenő
Kártya juttatásként utalt pénzeszközök írhatók jóvá.
(2) A korlátozott rendeltetésű fizetési számlán belül alszámlánként kell nyilvántartani az SZJA törvény 71. § (1) bekezdés
b)  pont ba)–bc)  alpontja szerinti egyes Széchenyi Pihenő Kártya juttatásokat azzal, hogy az  alszámlákra utalt
pénzeszközök másik alszámlára nem utalhatók át, azokat kizárólag a  munkáltató általi utalásban megjelölt
alszámlán lehet nyilvántartani, és csak az alszámlának megfelelő 5. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti szolgáltatás
ellenértékének megfizetésére – ide nem értve a szolgáltatás közvetítését – lehet felhasználni.
(3) Széchenyi Pihenő Kártya juttatást a munkavállaló számára egy időben több munkáltató is juttathat.
4. § (1) Széchenyi Pihenő Kártyát a munkavállaló a közeli hozzátartozói részére is igényelhet (a  továbbiakban: társkártya).
Az élettársi kapcsolat fennállását a munkavállaló nyilatkozattal igazolja a pénzforgalmi szolgáltató számára.
(2) A társkártyával rendelkező közeli hozzátartozót a munkavállalóval megegyező jogosultságok illetik meg a Széchenyi
Pihenő Kártya juttatásként utalt pénzeszköz felett.
5. § (1) A  szolgáltató – a  Széchenyi Pihenő Kártyával kezdeményezett fizetés elfogadás esetén – kizárólag a  szolgáltató
tevékenységi körébe tartozó, a  Széchenyi Pihenő Kártya juttatás felhasználásnak jogszerűen megfelelő és
az  alábbi felsorolásban szereplő belföldi szolgáltatást nyújthat a  munkavállaló és társkártyával rendelkező közeli
hozzátartozója részére:
a) az SZJA törvény 71. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontja szerinti szálláshely alszámla terhére
aa) szálláshely-szolgáltatás (TEÁOR’08 55.10., 55.20., 55.30.),
ab) belföldi utazásszervezés (TEÁOR’08 79.12-ből belföldi előre összeállított utazási csomagok
értékesítése),
ac) a  szálláshelyen igénybe vehető és a  szálláshely-szolgáltatással együttesen fizethető bármely
szolgáltatás,
ad) fizikai közérzetet javító szolgáltatás (TEÁOR’08 96.04-ből a gyógyfürdők tevékenysége),
ae) máshová nem sorolt egyéb szórakoztatás, szabadidős tevékenység (TEÁOR’08 93.29-ből
a strandszolgáltatás); b) az SZJA törvény 71. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontja szerinti vendéglátás alszámla terhére
ba) éttermi, mozgó vendéglátás (TEÁOR’08 56.10.),
bb) egyéb vendéglátás (TEÁOR’08 56.29.),
bc) szálláshely-szolgáltatás (TEÁOR’08 55.10., 55.20., 55.30.),
bd) fizikai közérzetet javító szolgáltatás (TEÁOR’08 96.04-ből a gyógyfürdők tevékenysége),
be) máshová nem sorolt egyéb szórakoztatás, szabadidős tevékenység (TEÁOR’08 93.29-ből
a strandszolgáltatás);
c) az SZJA törvény 71. § (1) bekezdés b) pont bc) alpontja szerinti szabadidő alszámla terhére
ca) egyéb humán-egészségügyi ellátás (TEÁOR’08 86.90-ből a  fizioterápiás szolgáltatás,
a dentálhigiéniai kezelés, a diagnosztikai szolgáltatás, a terhesgondozás és az egyéb, máshová nem
sorolt humán-egészségügyi ellátás),
cb) előadó-művészet (TEÁOR’08 90.01.),
cc) múzeumi tevékenység (TEÁOR’08 91.02.),
cd) növény-, állatkert és természetvédelmi terület működtetése (TEÁOR’08 91.04.),
ce) vidámparki, szórakoztatóparki tevékenység (TEÁOR’08 93.21.),
cf ) máshová nem sorolt egyéb szórakoztatás, szabadidős tevékenység (TEÁOR’08 93.29-ből
a  szabadidőpark- és strandszolgáltatás, sípálya és sporthajókikötő szolgáltatásai, valamint
a  szabadidős létesítmény működtetője által nyújtott, a  pihenést, szabadidőt szolgáló eszközök
kölcsönzése),
cg) fizikai közérzetet javító szolgáltatás (TEÁOR’08 96.04.),
ch) testedzési szolgáltatás (TEÁOR’08 93.13.),
ci) egyéb sporttevékenység (TEÁOR’08 93.19-ből a  verseny- és lovaglóistállók tevékenysége,
a sporthorgászat és a sportesemények, a szabadidős sportrendezvények nevezési, regisztrációs díja),
cj) belvízi személyszállítás (TEÁOR’08 50.30.),
ck) egyéb foglalás (TEÁOR’08 79.90-ből az idegenvezetés),
cl) sportlétesítmény működtetése (TEÁOR’08 93.11-ből a sportpályák bérlése, uszodabelépő és -bérlet
értékesítése),
cm) sportegyesületi tevékenység (TEÁOR’08 93.12.),
cn) sport, szabadidős képzés (TEÁOR’08 85.51.),
co) szabadidős, sporteszköz kölcsönzése (TEÁOR’08 77.21.),
cp) szálláshely-szolgáltatás (TEÁOR’08 55.10., 55.20., 55.30.).
(2) A szolgáltató a munkavállaló és társkártyával rendelkező közeli hozzátartozója rendelkezésére álló, Széchenyi Pihenő
Kártya juttatásként utalt pénzeszközt készpénzre vagy készpénz-helyettesítő fizetési eszközre nem válthatja át.
6. § (1) A  Széchenyi Pihenő Kártyával kezdeményezett fizetés a  szolgáltatóknál elhelyezett elektronikus elfogadóhelyi
terminálon, a  pénzforgalmi szolgáltató által kialakított központi internetes felületen, a  szolgáltató által kialakított
saját internetes felületen keresztül vagy a pénzforgalmi szolgáltatónál működő telefonos felhatalmazó központ által
kiadott engedély alapján történhet.
(2) A  Széchenyi Pihenő Kártyával kezdeményezett, a  telefonos felhatalmazó központ által kiadott engedély
alapján történő fizetésre a  szolgáltatónak és a  munkavállalónak – társkártya esetében a  munkavállaló közeli
hozzátartozójának – a pénzforgalmi szolgáltató által kezelt személyazonosító adatai vagy a pénzforgalmi szolgáltató
által adott egyedi azonosító alapján történő, a  visszaélések elkerülését biztosító módon történő azonosítását
követően kerülhet sor.
7. § (1) A pénzforgalmi szolgáltató úgy alakítja ki a Széchenyi Pihenő Kártya elfogadásának rendszerét, hogy az mind a saját,
mind a más által működtetett elektronikus elfogadóhelyi terminálon keresztül elfogadható legyen.
(2) Más által működtetett elektronikus elfogadóhelyi terminálok használatáért a működtető a pénzforgalmi szolgáltató
részére díjat számolhat fel, amely a pénzforgalmi szolgáltató és a működtető megállapodásától függ, ennek mértéke
azonban nem haladhatja meg a Széchenyi Pihenő Kártyával kezdeményezett fizetési művelet összegének 0,3%-át.
8. § (1) A  pénzforgalmi szolgáltató lehetővé teszi a  munkavállaló részére a  korlátozott rendeltetésű fizetési számlája
alszámlánkénti forgalmának és egyenlegének internetes lekérdezését, egyedi tranzakciókénti és forgalmi időszaki
bontásban, valamint a korlátozott rendeltetésű fizetési számlája egyenlegének telefonon történő lekérdezhetőségét.
(2) A  pénzforgalmi szolgáltató minden alkalommal értesítést küld a  munkavállaló részére, amikor a  munkáltatótól
Széchenyi Pihenő Kártya juttatásként a munkavállaló korlátozott rendeltetésű fizetési számláján pénzeszközt írnak
jóvá.
9. § (1) A munkavállaló halála esetén a pénzforgalmi szolgáltató a munkavállaló korlátozott rendeltetésű fizetési számlája
feletti rendelkezés, illetve a számlához való hozzáférés lehetőségét a hagyaték teljes hatályú átadásáról rendelkező
hagyatékátadó végzés, öröklési per esetén a  bírósági ítélet jogerőre emelkedéséig (a  továbbiakban: jogerős
határozat) felfüggeszti, ha a  munkavállaló után hagyatéki eljárás indult. Ez  esetben a  12.  § (5)  bekezdésében
meghatározott időt nem kell figyelembe venni.
(2) A  munkavállaló halála esetén a  pénzforgalmi szolgáltató a  jogerős határozatban igazolt jogosultak részére
– a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a számla szerinti egyenleg összegét készpénzben kifizeti, legkésőbb
a jogerős határozatnak a pénzforgalmi szolgáltató részére történő bemutatásától számított 15 munkanapon belül.
(3) Ha az  igazolt jogosult a  2.  § (1)  bekezdésében meghatározott korlátozott rendeltetésű fizetési számla tulajdonos,
akkor a (2) bekezdés szerint a részére kifizetendő összeget a korlátozott rendeltetésű fizetési számlájának – a jogerős
határozat pénzforgalmi szolgáltató részére való bemutatásával egyidejűleg megtett nyilatkozata szerinti –
alszámlájára történő átutalással kell teljesíteni.
(4) E § alkalmazásában a hagyaték teljes hatályú átadásáról rendelkező hagyatékátadó végzéssel egy tekintet alá esik
az öröklési bizonyítvány és az Európai öröklési bizonyítvány.
10. § (1) A  pénzforgalmi szolgáltató a  korlátozott rendeltetésű fizetési számla vezetésére irányuló keretszerződést
felmondhatja, és a  Széchenyi Pihenő Kártyát, valamint a  társkártyát visszavonhatja, ha a  korlátozott rendeltetésű
fizetési számlán 24 hónapon keresztül folyamatosan nincs pénzeszköz. A  szerződés felmondásáról, valamint
a Széchenyi Pihenő Kártya és a társkártya visszavonásáról a pénzforgalmi szolgáltató előzetesen, a visszavonást és
a felmondást megelőzően legalább 2 hónappal köteles tájékoztatni az érintettet.
(2) A  Széchenyi Pihenő Kártya és a  társkártya lejárati ideje minimum 3 év. A  24 hónapnál rövidebb időközönként
biztosított Széchenyi Pihenő Kártya juttatás esetén a  pénzforgalmi szolgáltató lejáratkor új Széchenyi Pihenő
Kártyát, illetve társkártyát biztosít.
11. § A turizmusért felelős miniszter a  Széchenyi Pihenő Kártya rendszerének céljai elérése érdekében elősegíti
a  pénzforgalmi szolgáltató és a  szolgáltatók együttműködését, továbbá részt vesz a  Széchenyi Pihenő Kártya
működésével, felhasználásával kapcsolatos ismeretek terjesztésében, valamint a  Széchenyi Pihenő Kártya
népszerűsítésében.
3. A Széchenyi Pihenő Kártyához kapcsolódó díjak és jutalékok
12. § (1) A Széchenyi Pihenő Kártya kibocsátásával, használatával és a Széchenyi Pihenő Kártya juttatások igénybevételével
kapcsolatban, valamint a  Széchenyi Pihenő Kártya visszavonásával és a  korlátozott rendeltetésű fizetési
számlaszerződés megszüntetésével összefüggésben – az elveszett, ellopott vagy megrongálódott Széchenyi Pihenő
Kártyák pótlásától eltekintve, továbbá az (5) bekezdésben meghatározott eset kivételével – a munkavállalónak díjat,
egyéb fizetési kötelezettséget a pénzforgalmi szolgáltató semmilyen jogcímen nem állapíthat meg.
(2) A  Széchenyi Pihenő Kártyával kapcsolatban felmerült költségeket a  Széchenyi Pihenő Kártya elfogadásáról szóló
szerződésben foglaltak szerint a pénzforgalmi szolgáltató, illetve a szolgáltató viseli.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti összes költségnek a  pénzforgalmi szolgáltató által a  szolgáltató részére felszámított
része tranzakciónként legalább 12 forint, de nem lehet több, mint a  kártya elfogadásáról szóló szerződés alapján
bonyolított forgalom 1,5%-a.
(4) A  (3)  bekezdésben meghatározottak szerint a  szolgáltató részére felszámított költségrészt a  pénzforgalmi
szolgáltató a Széchenyi Pihenő Kártyával összefüggésben közvetlenül felmerülő
a) működési költségeire és
b) marketingköltségeire
fordítja.
(5) A  pénzforgalmi szolgáltató a  munkavállalóval szemben jogosult a  Széchenyi Pihenő Kártya juttatásként átutalt,
az  utalás évét követő második naptári év május 31-éig fel nem használt pénzeszköz erejéig és annak terhére
díjat felszámítani, amelyet a  pénzforgalmi szolgáltató a  Széchenyi Pihenő Kártyával közvetlenül összefüggő
marketingköltségeire fordít. A felszámított havi díj a fel nem használt pénzeszköz legfeljebb 3%-a lehet.
(6) A Széchenyi Pihenő Kártyával történő fizetésnél az elszámolás során a legrégebben jóváírt pénzösszeg terhére kell
a felhasznált összeget elszámolni. A fel nem használt egyenleg és az arra felszámított havi díj megállapítása során is
így kell eljárni.
(7) A  pénzforgalmi szolgáltató a  kártyabirtokos figyelmét felhívja az  (5)  bekezdés szerinti időpont előtt legalább
2  hónappal arra, hogy az  (5)  bekezdés szerinti időponttól kezdve milyen mértékű díjat számít fel a  fel nem
használt pénzeszközre, a tájékoztató kiküldésekor rendelkezésre álló adatok alapján a fel nem használt pénzeszköz
összegének megjelölésével.
(8) A  pénzforgalmi szolgáltató a  (4) és (7)  bekezdésben meghatározott költségeit számviteli rendszerében
elkülönítetten tartja nyilván.
13. § (1) A  társkártya előállítási és kézbesítési költségeit a  pénzforgalmi szolgáltató a  munkavállalóra háríthatja.
A munkavállalóra hárított költség nem haladhatja meg társkártyánként az 1500 forintot.
(2) A  társkártya használatával és a  Széchenyi Pihenő Kártya juttatások igénybevételével, valamint a  társkártya
visszavonásával kapcsolatban – a  társkártya előállítási, kézbesítési költségeitől és az  elveszett, ellopott vagy
megrongálódott társkártyák pótlásától eltekintve, továbbá a  12.  § (5)  bekezdésében meghatározott esetkör
kivételével – a  munkavállalónak díjat, egyéb költséget a  pénzforgalmi szolgáltató semmilyen jogcímen nem
számíthat fel.
14. § Az elveszett, ellopott vagy megrongálódott Széchenyi Pihenő Kártyák pótlása esetén a  pénzforgalmi szolgáltató
a  kártya-előállítás és -kézbesítés költségét a  munkavállalóra háríthatja. Ennek mértéke nem haladhatja meg
Széchenyi Pihenő Kártyánként az 1500 forintot.
15. § A jelen alcím szerinti maximális költségek, összegek mértéke az áthárítható általános forgalmi adót nem tartalmazza.
4. A Széchenyi Pihenő Kártya kibocsátásának feltételei 16. § Széchenyi Pihenő Kártya kibocsátására kizárólag pénzforgalmi szolgáltató jogosult.
17. § A pénzforgalmi szolgáltató – a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos feladatkörében eljáró Magyar
Nemzeti Bank (a  továbbiakban: MNB) számára teljesítendő rendszeres és rendkívüli adatszolgáltatáson kívül –
minden negyedévet követő hónap 10. napjáig az MNB-nek elektronikus formában megküldi az előző negyedévre
vonatkozóan – havi bontásban összesítve – az alábbi adatokat:
a) a Széchenyi Pihenő Kártyára és társkártyára vonatkozó, megkötött szerződések darabszáma,
b) a fizetési megbízások értéke összesen és alszámlánkénti bontásban (ezer forintban meghatározva).
18. § (1) A pénzforgalmi szolgáltató a kártyakibocsátási tevékenységet a megkezdését követően legkorábban 5 év elteltével
szüntetheti meg.
(2) A  kártyakibocsátási tevékenység megszüntetésének – ideértve a  pénzforgalmi szolgáltató végelszámolással
történő, jogutód nélküli megszűnésének elhatározását – feltétele, hogy a  pénzforgalmi szolgáltató egy másik
pénzforgalmi szolgáltatóval a  kártyakibocsátási tevékenységgel összefüggő jogok és kötelezettségek, valamint
a  szerződéses állomány átszállására vonatkozó szerződést köt, valamint e  másik pénzforgalmi szolgáltató vállalja
a  kártyakibocsátási tevékenységét megszüntető pénzforgalmi szolgáltató által kibocsátott kártyák további
működtetését.
(3) A (2) bekezdésben előírt feltétel hiányában a tevékenység nem szüntethető meg.
 (4) A  (2)  bekezdésben meghatározott, a  jogok és kötelezettségek, valamint a  szerződéses állomány átszállására
vonatkozó szerződés esetén a  korábbi pénzforgalmi szolgáltató kötelezettségei a  jogosultak hozzájárulása
hiányában is, valamint jogai, követelései az  új pénzforgalmi szolgáltatóra szállnak át, továbbá az  új pénzforgalmi
szolgáltató a  kártyakibocsátásról, valamint a  kártyaelfogadásról szóló szerződésekben a  korábbi pénzforgalmi
szolgáltató jogutódja.
19. § Az e rendeletben foglalt, a pénzforgalmi szolgáltatókra vonatkozó előírások megtartásának felügyeleti ellenőrzése
a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos jogkörében eljáró MNB feladat- és hatáskörébe tartozik.
5. Záró rendelkezések 20. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
21. § (1) A  Széchenyi Pihenő Kártya kibocsátásának és felhasználásának szabályairól szóló 55/2011. (IV. 12.) Korm.  rendelet
–  e  rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályos rendelkezései – alapján Széchenyi Pihenő Kártya
kibocsátására jogosult intézmény e  tevékenységét az  e  rendelet hatálybalépését követő hatodik hónap
utolsó napjáig fizetési számla vezetésére, valamint készpénz-helyettesítő fizetési eszköz kibocsátására
irányuló tevékenységre vonatkozó engedély nélkül az  e  rendelet hatálybalépése előtti napon hatályos
rendelkezéseknek megfelelően végezheti azzal, hogy a  Széchenyi Pihenő Kártya juttatásokat – ha azok nem
kerülnek a  munkavállalóval kötött keretszerződés alapján a  munkavállaló korlátozott rendeltetésű fizetési
számlájára átvezetésre – felhasználásukig, de legkésőbb a  juttatás évét követő második naptári év május 31-éig
elektronikusutalvány-nyilvántartásban tartja nyilván.
(2) Ha az  – e  rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályos rendelkezések alapján Széchenyi Pihenő Kártya
kibocsátására jogosult – intézmény engedélyt kapott fizetési számla vezetésére, valamint készpénz-helyettesítő
fizetési eszköz kibocsátására, az  engedély megadását követő 60 napon belül köteles az  elektronikusutalványnyilvántartásban szereplő valamennyi munkavállaló részére a  Széchenyi Pihenő Kártya igénylőlapja szerinti
értesítési címre küldött tértivevényes levéllel, átvételi elismervénnyel vagy a munkavállaló részére elektronikus úton,
igazolható módon ajánlatot tenni a  2.  § (1)  bekezdése szerinti korlátozott rendeltetésű fizetési számla vezetésére
irányuló keretszerződés megkötésére.
(3) Ha az  – e  rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályos rendelkezések alapján Széchenyi Pihenő Kártya
kibocsátására jogosult – intézmény az e  rendelet hatálybalépését követő hatodik hónap utolsó napjáig Széchenyi
Pihenő Kártya kibocsátására jogosult másik intézménnyel a  kártyakibocsátási tevékenységgel összefüggő jogok
és kötelezettségek, valamint a szerződéses állomány átszállására vonatkozó szerződést köt, a  (2) bekezdés szerinti
ajánlatot az átvevő pénzforgalmi szolgáltató köteles megtenni.
(4) A  pénzforgalmi szolgáltató által a  (2) vagy a  (3)  bekezdés szerint megküldött ajánlat a  munkavállaló részéről
elfogadottnak tekintendő, ha annak kézbesítése, illetve az  átvételi elismervény aláírása napját követő 30  napon
belül igazolható módon írásban nem nyilatkozik arról, hogy a  pénzforgalmi szolgáltatási keretszerződés
megkötésére irányuló ajánlatot nem fogadja el.
(5) Ha az  ajánlat a  (4)  bekezdésben meghatározottak szerint a  munkavállaló által elfogadottnak tekintendő,
a  pénzforgalmi szolgáltató 15 napon belül az  elektronikusutalvány-nyilvántartásban szereplő Széchenyi Pihenő
Kártya juttatás összegét oly módon vezeti át a  munkavállaló korlátozott rendeltetésű fizetési számlájára, hogy
a nyilvántartás megszüntetésével egyidejűleg a nyilvántartásban szereplő összegnek megfelelő pénzeszközt ír jóvá
a fizetési számlán alszámlánként.
22. § Hatályát veszti a  Széchenyi Pihenő Kártya kibocsátásának és felhasználásának szabályairól szóló 55/2011. (IV. 12.)
Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
337/2017. (XI. 14.) Korm. rendelete a három- vagy többgyermekes családok lakáscélú jelzáloghitel-tartozásainak csökkentéséről.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Alapvető rendelkezések 1. § (1) A  harmadik vagy további gyermek születésére tekintettel e  rendeletben meghatározott feltételekkel a  központi
költségvetésből vissza nem térítendő állami támogatás (a  továbbiakban: támogatás) vehető igénybe
a  Magyarország területén lévő lakást, lakóházat, tanyát vagy birtokközpontot (a  továbbiakban: lakás) terhelő
lakáscélú jelzáloghitel-tartozás csökkentése érdekében.
(2) A támogatás költségvetési fedezetét a központi költségvetés „Egyéb lakástámogatások” előirányzata biztosítja.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. gyermek: az  igénylőnek, illetve házastársának vagy élettársának vér szerinti gyermeke, ideértve a  magzatot
a várandósság betöltött 12. hetét követően (a továbbiakban: magzat), valamint az igénylő, illetve házastársa
vagy élettársa által a  támogatás iránti kérelem (a  továbbiakban: kérelem) benyújtásának időpontját
megelőzően örökbefogadott gyermek;
2. igénylő: a  lakáscélú jelzáloghitel-szerződés adósa, továbbá a házastársa vagy élettársa, aki a járási hivatalnál
kérelmet nyújt be;
3. járási hivatal: a lakáscélú állami támogatásokkal kapcsolatos feladatkörében eljárva a lakáscélú jelzáloghitellel
érintett lakás fekvése szerint illetékes megyei kormányhivatal megyeszékhely szerinti járási hivatala,
Pest megye és a  főváros területén fekvő lakáscélú jelzáloghitellel érintett lakás esetén Budapest Főváros
Kormányhivatalának XIII. Kerületi Hivatala;
4. lakáscélú jelzáloghitel: az e rendelet kihirdetését
a) megelőzően kötött szerződés alapján folyósított olyan forintalapú jelzáloghitel, amelynek fedezete
Magyarország területén lévő, az ingatlan-nyilvántartásban lakás, lakóház, tanya vagy birtokközpont
megjelöléssel nyilvántartott ingatlan, illetve
b) követően kötött, a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény
(a  továbbiakban: Hpt.) 6.  § (1)  bekezdés 76.  pontja szerinti forintalapú lakáscélú hitel- vagy
kölcsönszerződés;
5. pénzügyi intézmény: a  magyarországi székhellyel vagy fiókteleppel rendelkező hitelintézet és pénzügyi
vállalkozás;
6. támogatott személy: az  igénylő, akinek a  járási hivatal véglegessé vált közigazgatási hatósági határozatával
(a  továbbiakban: támogatást megállapító határozat) a  támogatásra való jogosultságát és a  támogatás
összegét megállapította, valamint az  állami igény érvényesítése tekintetében a  károsult állammal szemben
a büntetőbíróság által jogerősen megállapított felelősséget viselő terhelt.
(2) Az  e  rendeletben meg nem határozott fogalmakat a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvényben
(a  továbbiakban: Ptk.), a  fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvényben, valamint a  Hpt.-ben
meghatározottak szerint kell értelmezni.
3. A támogatásra jogosult személyek 3. § (1) Házastársak és élettársak – ideértve azt az esetet is, ha a lakáscélú jelzáloghitel-szerződésnek kizárólag az egyik fél
az alanya − a támogatást kizárólag együttesen igényelhetik (a továbbiakban: együttes igénylés).
(2) Együttes igénylés esetén az igénylési feltételeket mindkét igénylőnek teljesítenie kell, és a nyilatkozatokat mindkét
igénylőnek meg kell tennie.
(3) A támogatást igényelheti:
a) magyar állampolgár és az  a  személy, akit a  magyar állampolgárságról szóló törvény alapján magyar
állampolgárnak kell tekinteni,
b) a  szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló
törvény hatálya alá tartozó személy, aki a szabad mozgás és a három hónapot meghaladó tartózkodás jogát
Magyarország területén gyakorolja,
c) harmadik országbeli állampolgár, ha a  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról
szóló törvényben foglaltak szerint bevándorolt vagy letelepedett jogállással rendelkezik,
d) hontalan, ha a  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben
foglaltak alapján ilyen jogállásúnak ismerték el, valamint
e) a  menedékjogról szóló törvényben foglaltak szerint menekült vagy oltalmazott jogállással rendelkező
személy.
(4) Nem magyar állampolgár részére a támogatás a három hónapot meghaladó tartózkodási jogosultság fennállásának
időtartama alatt nyújtható.
4. § (1) A támogatás
a) a kérelem benyújtásának időpontjában és
b) − a 6. § (1) bekezdése szerinti, már megszületett gyermekre tekintettel történő igénylés esetén − a gyermek
születésének időpontjában
fennálló, fel nem mondott lakáscélú jelzáloghitel-szerződés esetén igényelhető.
(2) A  lakáscélú jelzáloghitel fedezetét képező lakásban az  igénylőnek − együttes igénylés esetén az  igénylőknek
összesen − legalább 50%-os mértékű, az ingatlan-nyilvántartásban bejegyzett tulajdoni hányaddal kell rendelkeznie.
5. § A támogatás elsősorban az  igénylő jelzáloghitel-szerződéséből eredő tőketartozása csökkentésére használható
fel, amennyiben pedig a  tőketartozás összege nem éri el a  támogatás összegét, úgy a  támogatás a  tőketartozás
járulékai – ide nem értve a késedelmi kamatot − csökkentésére használható fel.
6. § (1) A  támogatásra való jogosultság feltétele az  igénylőnek vagy együttes igénylés esetén az  igénylők egyikének
az  e  rendelet hatálybalépését követően született vér szerinti vagy örökbefogadott gyermeke, valamint a  kérelem
benyújtásának időpontjában a várandósság legalább 12. hetét betöltött magzata.
(2) Az  e  rendelet hatálybalépését követően született ugyanazon gyermek támogatására kizárólag egy alkalommal és
egy lakáscélú jelzáloghitel vonatkozásában igényelhető a támogatás.
(3) Ha együttes igénylés esetén az igénylők egyike nem adósa a jelzáloghitel-szerződésnek, az igénylőn kívül más adós
a jelzáloghitel-szerződésben nem szerepelhet.
(4) Ugyanazon igénylő a támogatást – több (1) bekezdés szerinti gyermek esetén – egy kérelemben is igényelheti.
 (5) A  (4)  bekezdés esetén, ha a  támogatás korábbi igénybevétele során az  igénylők egyike volt csak a  jelzáloghitel
szerződés adósa, az igénylőnek a következő igénylés során a korábban igénybe vett támogatásnál számításba vett
gyermekek vonatkozásában is igazolnia kell, hogy a gyermekek az igénylővel közös háztartásban élnek.
(6) A gyermekszám számításánál a következő szempontokat kell figyelembe venni:
a) gyermeknek – a (7) bekezdésben foglalt kivétellel − az igénylővel közös háztartásban élő gyermek minősül,
b) a gyermek csak ugyanazon igénylő által több (1)  bekezdés szerinti gyermekre tekintettel benyújtott külön
kérelem vonatkozásában vehető ismételten figyelembe,
c) a más személy által igényelt támogatásnál már számításba vett gyermek az  igénylő támogatásánál nem
vehető figyelembe, és
d) házastársak, illetve élettársak együttes igénylése esetén a velük közös háztartásban élő közös, valamint nem
közös gyermekeket együttesen kell figyelembe venni.
 (7) Annak tényét, hogy a gyermek az  igénylővel közös háztartásban él, a gyermek nagykorúvá válását követően nem
kell figyelembe venni.
 (8) Ha az (1) bekezdés szerinti örökbefogadott gyermek vonatkozásában az örökbefogadást a támogatást megállapító
határozat véglegessé válását követő két éven belül felbontják, a felbontás tényét a támogatott személy a határozat
jogerőre emelkedését követő 30 napon belül köteles a  járási hivatalnak bejelenteni. A  járási hivatal intézkedik
a támogatás Ptk. szerinti késedelmi kamattal növelten történő visszafizetése érdekében.
4. A támogatás mértéke 7. § (1) A támogatás összege a harmadik és minden egyes további – 6. § (1) bekezdése szerinti – gyermek esetén 1 millió forint.
 (2) Ha a  kérelem benyújtásának időpontjában a  lakáscélú jelzáloghitel tőketartozása és annak járulékai összege
alacsonyabb az  igénybe vehető támogatás összegénél, az  igénylő legfeljebb a  tőketartozás és annak járulékai
összegének megfelelő támogatásra jogosult.
(3) A  (2)  bekezdésben foglaltak esetén az  igénybe vett támogatás és az  (1)  bekezdés szerinti összeg különbözetének
igénylésére a támogatott személy későbbi időpontban nem jogosult.
5. A támogatás igénylésének feltételei 8. § Az igénylő a következő feltételek teljesítése esetén jogosult a támogatásra:
a) az igénylő büntetőjogi felelősségét a  bíróság az  új lakások építéséhez, vásárlásához kapcsolódó lakáscélú
támogatásról szóló 16/2016. (II. 10.) Korm. rendelet [a  továbbiakban: 16/2016. (II. 10.) Korm. rendelet]
1. melléklete szerinti bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen
aa) nem állapította meg, vagy
ab) megállapította, de a  támogatás igénylésének időpontjában az  igénylő e  bűncselekmények
vonatkozásában a büntetett előélethez fűződő hátrányos jogkövetkezmények alól már mentesült,
b) az igénylőnek az állami adó- és vámhatóságnál nincs nyilvántartott köztartozása, és
c) az igénylő teljes bizonyító erejű magánokiratban tudomásul veszi, hogy a  más személy által igényelt
támogatásnál már számításba vett gyermek a támogatás igénylésénél nem vehető figyelembe.
9. § (1) Az igénylő a kérelemben hozzájárul ahhoz, hogy a támogatásra vonatkozó információkat, valamint
a) az alábbi saját adatait:
aa) természetes személyazonosító adatok,
ab) állampolgárság vagy hontalan jogállás,
ac) lakcím,
ad) értesítési cím,
ae) személyi azonosító jel és
af ) adóazonosító jel, továbbá
b) a támogatás alapjául szolgáló és a gyermekszám számításánál figyelembe vett gyermekek alábbi adatait:
ba) születési név,
bb) anyja neve,
bc) lakcím,
bd) személyi azonosító jel és
be) adóazonosító jel
a támogatás szabályszerű igénybevételének ellenőrzése céljából a  járási hivatal kezelje és továbbítsa
a  pénzügyi intézmény, Budapest Főváros Kormányhivatala, a  Magyar Államkincstár (a  továbbiakban: Kincstár),
a Belügyminisztérium, valamint az állami adó- és vámhatóság részére.
(2) Az  igénylő a  kérelemben – az  a)  pont ac)  alpontja szerinti adatkérés tekintetében a  kérelemhez mellékelt
közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozattal – hozzájárul ahhoz, hogy a járási hivatal
a támogatásra jogosultság alábbi feltételeinek meglétét a következők szerint:
a) hivatalból, megkeresés útján ellenőrizze
aa) a köztartozás-mentességet − ha az igénylő nem szerepel az adózás rendjéről szóló törvény szerinti
köztartozásmentes adózói adatbázisban – az állami adó- és vámhatóságtól megkért adóigazolással,
ab) a  büntetlen előéletet a  Belügyminisztérium által vezetett, a  bűnügyi nyilvántartási rendszerről,
az  Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek
nyilvántartásáról, valamint a  bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló
törvény szerinti bűnügyi nyilvántartásokból történő adatkéréssel, és
ac) a  lakáscélú jelzáloghitel tekintetében a  (3)  bekezdés szerinti adatokat a  kérelemben megjelölt
pénzügyi intézménytől történő adatkéréssel,
b) hivatalból ellenőrizze a tulajdonjog fennállását a tulajdoni lapról elektronikus dokumentumként szolgáltatott
nem hiteles másolatnak a számítógépes ingatlan-nyilvántartási rendszerből történő közvetlen lekérdezésével.
(3) A pénzügyi intézmény a járási hivatal megkeresésének kézhezvételét követő 5 napon belül köteles igazolni a járási
hivatal részére
a) annak tényét, hogy
aa) az  igénylő által benyújtott kérelemben szereplő kölcsöntartozás e  rendelet szerint lakáscélú
jelzáloghitelnek minősül, és
ab) az igénylő, illetve együttes igénylés esetén legalább az igénylők egyike a kölcsönszerződés adósa, és
a kölcsönszerződésben más adós nem szerepel,
b) a kölcsönszerződés megkötésének időpontját, valamint
c) a kérelem benyújtásának napján fennálló tőketartozás és − az esetleges késedelmi kamatot külön feltüntetve −
annak járulékai összegét.
 (4) A pénzügyi intézmény a járási hivatal megkeresését az igénylő előtörlesztési szándéka bejelentésének tekinti.
10. § (1) A magzat után igényelt támogatás esetén az igénylő vállalja, hogy a gyermek születését követő legfeljebb 30 napon
belül a  járási hivatal részére a gyermek születését, lakcímét, adóazonosító jelét, illetve a gyermek halva születését
vagy a magzat elhalását igazolja.
(2) A  támogatás magzatra tekintettel történő igénybevétele esetén a  támogatást megállapító határozatban meg kell
jelölni a szülés várható időpontját.
(3) Ha a  járási hivatal a  magzatra tekintettel történő igénybevétel esetén a  gyermek megszületéséről a  szülésnek
a támogatást megállapító határozatban rögzített várható időpontját követő 30 napon belül az (1) bekezdés szerint
nem értesül, a járási hivatal a támogatott személyt felszólítja az (1) bekezdés szerinti adatok igazolására.
(4) Ha a  támogatott személy a  (3)  bekezdés szerinti igazolási kötelezettségét elmulasztja, a  járási hivatal a  15.  §
(1) bekezdésében foglaltak szerint jár el.
11. § A támogatásra való jogosultság feltételeinek meglétét a következők szerint kell igazolni:
a) elvált szülők kiskorú gyermekeinek elhelyezését jogerős bírósági ítélettel és a  lakcímet igazoló hatósági
igazolvánnyal,
b) a gyermek halva születését a halottvizsgálatról és a halottakkal kapcsolatos eljárásról szóló 351/2013. (X. 4.)
Korm. rendelet 3. melléklete szerinti okirattal,
c) a magzatok számát, a  várandósság betöltött 12. hetét és a  szülés várható időpontját a  várandósgondozási
könyvvel,
d) a közös háztartásban élést, valamint élettársak esetében ennek időtartamát teljes bizonyító erejű
magánokiratba foglalt nyilatkozattal és a lakcímet igazoló hatósági igazolvánnyal.
6. A támogatás igénylése 12. § (1) A  kérelmet a  járási hivatalnál kell benyújtani. A  támogatásra való jogosultság feltételeit igazoló dokumentumok
hiánytalan meglétét a  járási hivatal, illetve – ha a  kérelmet a  kormányablaknál nyújtották be – a  kormányablak
ellenőrzi. A kormányablak a kérelmet mellékleteivel együtt a benyújtást követő napon továbbítja a járási hivatalnak.
A járási hivatal vagy – ha a kérelmet a kormányablaknál nyújtották be – a kormányablak a kérelem benyújtásáról és
a becsatolt dokumentumokról igazolást ad az igénylőnek.
(2) A támogatás igénybevételéhez szükséges feltételeket a kérelem benyújtásának időpontjában kell teljesíteni.
 (3) A  kérelemben az  igénylő megjelöli a  támogatás alapjául szolgáló lakáscélú jelzáloghitelt nyilvántartó pénzügyi
intézményt.
 (4) A  támogatásra való jogosultság szempontjából a  kérelem benyújtásának napja az  a  nap, amikor az  igénylő
a kérelmet és az igénylési feltételek igazolásához szükséges dokumentumokat hiánytalanul benyújtja a járási hivatal
részére vagy a kormányablaknál.
(5) A  járási hivatal a  kérelem elbírálása során a  támogatás valamennyi feltételének fennállását teljeskörűen köteles
ellenőrizni.
(6) A járási hivatal a kérelem elbírálásáért díjat és egyéb költséget az igénylő részére nem számíthat fel.
13. § (1) Ha a lakástámogatási szakmai informatikai rendszer nyilvántartása alapján korábbi,
a) még el nem bírált támogatás iránti kérelem benyújtása vagy
b) támogatás igénybevétele
a jelenlegi igénylés alapjául szolgáló gyermekre tekintettel nem történt, és a  támogatás igénybevételének
e rendelet szerinti további feltételei is fennállnak, a járási hivatal határozattal dönt a támogatásról.
(2) A járási hivatal a támogatásra jogosító feltételek fennállásáról és a támogatás összegéről a támogatást megállapító
határozat megküldésével értesíti az  igénylőt, valamint a  támogatást megállapító határozatot annak véglegessé
válását követő napon megküldi a pénzügyi intézmény részére.
(3) Ha a  lakástámogatási szakmai informatikai rendszer nyilvántartása szerint ugyanazon igénylő vagy másik igénylő
által ugyanazon gyermek tekintetében korábbi időpontban – a 6. § (6) bekezdés b) pontjában foglaltak kivételével −
a támogatás igénybevétele már megtörtént, a járási hivatal az igénylő kérelmét határozattal elutasítja.
7. A támogatás folyósítása 14. § (1) A  pénzügyi intézmény a  támogatást megállapító határozat beérkezését követő 4 napon belül egy összegben,
előtörlesztésként a támogatott személy pénzügyi intézménynél vezetett hitelszámlájára teljesít.
(2) A pénzügyi intézmény az előtörlesztésért a támogatott személy terhére díjat és egyéb költséget nem számíthat fel.
 (3) Az  előtörlesztés − a  pénzügyi intézmény legfeljebb a  kérelem benyújtásakor hatályos üzletszabályzata szerinti
mértékének megfelelő − díját az állam téríti meg a pénzügyi intézmény részére.
 (4) Amennyiben a  támogatás folyósításának időpontjában a  tőketartozás és annak járulékai összege alacsonyabb
a  támogatást megállapító határozat szerint igénybe vehető támogatás összegénél, a  különbözetet a  pénzügyi
intézmény a  támogatott személy részére megfizeti a  támogatott személy által megjelölt bankszámlára, ennek
hiányában postai úton.
(5) A  támogatás igénybevételével történő előtörlesztés esetén a  folyósítást követő 10 napon belül a  pénzügyi
intézmény köteles változatlan futamidő mellett a támogatott személy havi törlesztőrészleteit újraszámolni és arról
a támogatott személyt és a járási hivatalt értesíteni.
(6) Az  (5)  bekezdés szerinti értesítésben és azt követően évente legalább egy alkalommal a  pénzügyi intézmény
tájékoztatja a támogatott személyt arról, hogy az e rendelet szerinti előtörlesztéssel összefüggésben – megjelölve
a támogatás összegét és az előtörlesztés díját is − a támogatott személy mekkora összegű támogatásban részesült,
és a támogatást Magyarország Kormánya biztosította.
15. § (1) Ha a járási hivatal a támogatás jogosulatlan igénybevételre utaló adat birtokába jut, a támogatott személyt írásban
felszólítja a  támogatás összegének az  igénybevétel napjától számított, a Ptk. szerinti késedelmi kamattal növelten
történő visszatérítésére.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  járási hivatal intézkedik a  jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetése
érdekében.
(3) A  járási hivatal a  jogosulatlanul igénybe vett támogatással összefüggésben, az  általa végzett hatósági ellenőrzés
befejezését követően csak abban az  esetben alkalmaz jogkövetkezményt, ha a  támogatásban részesült személy
részéről a  jogszabályban foglalt előírások megsértése a  jogszerű állapot helyreállításával nem orvosolható,
vagy a  támogatott személy a  járási hivatal erre irányuló felhívásának − a  jogszerű állapot helyreállításának
orvosolhatósága esetén − határidőben nem tett eleget.
8. Jogorvoslat 16. § A járási hivatal döntésével szemben másodfokon Budapest Főváros Kormányhivatala jár el.
9. A támogatás központi költségvetéssel való elszámolásának szabályai
17. § (1) A  támogatásra való jogosultság megállapítását a  járási hivatal, a  támogatás központi költségvetéssel való
elszámolását a pénzügyi intézmény végzi.
(2) A pénzügyi intézményt az általa jogszerűen folyósított támogatás összege után 1% költségtérítés illeti meg, amelyet
a támogatással és a 14. § (3) bekezdése szerinti előtörlesztési díjjal együtt számol el a központi költségvetéssel.
(3) A pénzügyi intézmény legfeljebb az előző naptári hónapban előtörlesztésként ténylegesen folyósított támogatásra,
valamint az ahhoz kapcsolódó előtörlesztési díjra és költségtérítésre vonatkozó elszámolását a lakásgazdálkodásért
és lakáspolitikáért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium honlapján található
elszámolási nyomtatvány szerinti formában, havonta egy alkalommal készíti el és cégszerű aláírással ellátva papíron
és azzal egyidejűleg elektronikus levélben is megküldi a következő hónap 20. napjáig a miniszter részére.
(4) A miniszter az elszámolásokat − azok feldolgozását követően – eredeti példányban és elektronikus úton megküldi
a Kincstárnak.
18. § A támogatást az állam nevében a pénzügyi intézmény elszámolása alapján a Kincstár nyújtja.
19. § (1) A pénzügyi intézmény e rendelet szerinti elszámolását a Kincstár ellenőrzi.
 (2) A  pénzügyi intézménynek regisztrálnia kell a  Kincstár honlapján található adatszolgáltatási felületen
(a továbbiakban: eAdat).
 (3) A  Kincstár az  elszámolás ellenőrzése során megvizsgálja, hogy a  pénzügyi intézmény által az  egyes támogatást
megállapító határozatokhoz kapcsolódóan az  elszámolással érintett hónapban folyósított − a  21.  §-ban rögzített
pénzügyi adatszolgáltatásban szereplő − támogatások összege megegyezik-e a  pénzügyi intézmény által
az  elszámolással érintett naptári hónapra vonatkozóan igényelt támogatás összegével. Ha a  Kincstár eltérést
tapasztal, az utalványozást nem hajtja végre, erről és az eltérés tényéről 5 napon belül elektronikus úton tájékoztatja
a  minisztert. A  miniszter a  Kincstár tájékoztatásában foglaltakról elektronikus úton tájékoztatja a  pénzügyi
intézményt, és az  elszámolás, illetve a  21.  § (1)  bekezdése szerinti adatszolgáltatás keretében rögzített adatok
javítását kezdeményezi.
(4) A  Kincstár a  pénzügyi intézmény által jogszerűen igényelt és utalványozásra befogadott támogatás kifizetését
− az (5) bekezdésben foglalt esetet kivéve − az elszámolás beérkezése hónapjának 20. napját követő 20 napon belül,
a  miniszter szakmai teljesítésigazolását követően indítja az  10032000-01457106 számú, a „Magánlakás-építéshez
nyújtott támogatások” elnevezésű kiadási számla terhére a pénzügyi intézmény eAdaton történő regisztráció során
megjelölt számlája javára.
(5) Az  elszámolás késedelmes vagy hibásan történő megküldése esetén az  utalási határidő az  elkésett vagy
a miniszter észrevétele alapján javított elszámolás miniszterhez történő beérkezésének napjától számított 10 nap.
Ha  a  miniszter az  elszámolás javítását tartja szükségesnek, arról a  pénzügyi intézményt soron kívül, elektronikus
úton értesíti.
20. § (1) Ha a Kincstár a pénzügyi intézmény ellenőrzése során a pénzügyi intézmény terhére jogosulatlan támogatáslehívást
állapít meg, a pénzügyi intézmény azt a Kincstár megállapításait tartalmazó dokumentum kézhezvételét követően
a Ptk. szerinti, vállalkozások közötti fizetési késedelem esetére meghatározott késedelmi kamattal növelt összegben
köteles a Kincstár által vezetett, 10032000-01034004 számú „Különleges bevételek” számlára megfizetni. A miniszter
által kiadott teljesítésigazolás nem érinti a Kincstár ellenőrzési jogosultságát.
(2) A Kincstár a 19. § (1) bekezdése szerinti a pénzügyi intézménynél végzett ellenőrzése során a szükséges információk,
dokumentumok bekérésére vagy a helyszínen azokba történő betekintésre jogosult.
(3) Ha a  Kincstár a  19.  § (1)  bekezdése szerinti ellenőrzés során a  pénzügyi intézmény elszámolásában
szabálytalanságot tár fel, az elszámolással kapcsolatos követelést a pénzügyi intézménnyel szemben a polgári jog
szabályai szerint érvényesíti.
(4) A 17. § (3) bekezdése szerinti elszámolási kötelezettséget a pénzügyi intézmény helyett másik pénzügyi intézmény
is teljesítheti. A megbízási szerződésnek ki kell terjednie a megbízott pénzügyi intézmény felelősségére. A pénzügyi
intézmény a megbízási szerződés megkötéséről annak egy példányának a megküldésével tájékoztatja a minisztert.
10. A támogatás folyósításával kapcsolatos adatszolgáltatás 21. § (1) A  pénzügyi intézmény elektronikus úton megküldi a  Kincstárnak – ellenőrzési céllal, támogatást megállapító
határozatok szerint, a  Kincstár által készített, eAdaton található útmutatóban rögzített formában – a  naptári
hónapban folyósított támogatások alábbi adatait:
a) a támogatást megállapító határozat száma,
b) a folyósított támogatás összege,
c) a folyósított támogatáshoz kapcsolódó előtörlesztési díj összege és
d) a támogatás folyósításának időpontja.
(2) A  pénzügyi intézmény az  e  § szerinti adatszolgáltatási kötelezettségét az  (1)  bekezdés szerinti útmutató szerinti
formában havonta egy alkalommal, a naptári hónapot követő 5. napon teljesíti.
22. § (1) A pénzügyi intézmény a 21. § szerinti adatszolgáltatását a Kincstár által küldött hibaüzenetek alapján felülvizsgálja,
és a javított adatszolgáltatását soron kívül, ismételten megküldi.
(2) A miniszter a 21. § szerinti adatszolgáltatás
a) nem teljesítése esetén a támogatásnak vagy
b) hiányos vagy hibás teljesítése esetén a hiányos adatszolgáltatással érintett támogatásnak
a pénzügyi intézmény részére történő folyósítását – a  Kincstár megkeresésére − felfüggeszti, a  kifizethető tételek
összegéről a Kincstárt írásban értesíti.
(3) A (2) bekezdés b) pontja szerinti felfüggesztés esetén a támogatás folyósítása a hiányos vagy hibás adatszolgáltatás
pótlását követő havi elszámolás szerinti folyósítással egyidejűleg történik.
(4) A  (2)  bekezdés b)  pontja szerinti felfüggesztés nem érinti a  pénzügyi intézmény adatszolgáltatási hiánnyal nem
érintett támogatásra vonatkozó elszámolási jogosultságát.
(5) Az  adatszolgáltatási kötelezettséget a  pénzügyi intézmény helyett másik pénzügyi intézmény is teljesítheti.
A megbízási szerződésnek ki kell terjednie a megbízott pénzügyi intézmény felelősségére.
11. Felelősség 23. § (1) A  pénzügyi intézmény felelős az  állammal szemben minden olyan jogszerűtlenül folyósított támogatásért, amely
az  e  rendelet alapján őt terhelő kötelezettség megszegésével keletkezett. Mentesül a  pénzügyi intézmény
a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható.
(2) A pénzügyi intézmény nem felel azért a  jogszerűtlenül folyósított támogatásból eredő kárért, amely a támogatott
személy felróható magatartása miatt keletkezett.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti jogszerűtlenül folyósított támogatás esetén a  pénzügyi intézmény a  Ptk. szerinti,
vállalkozások közötti fizetési késedelem esetére meghatározott késedelmi kamattal növelten köteles megtéríteni
a kárt az állam részére.
(4) A pénzügyi intézmény a neki felróható okból eredő kár esetén a támogatott személlyel szemben köteles helytállni,
e kötelezettségét az államra nem háríthatja át.
(5) A  támogatásra való jogosultság vizsgálatakor az  igénylő által benyújtott nyilatkozatok, okiratok valódiságát
−  ha a  járási hivataltól, illetve pénzügyi intézménytől elvárható gondosság tanúsítása mellett annak hamis vagy
hamisított volta nem ismerhető fel − vélelmezni kell.
12. Vegyes rendelkezések 24. § A járási hivatal, valamint Budapest Főváros Kormányhivatala e rendeletben szabályozott hatósági eljárása során
a) az igénylőt hiánypótlásra legfeljebb két alkalommal felhívhatja,
b) az igénylő az eljárás szünetelését nem kérheti, és
c) az igénylő az iratot másolatban az eredeti irat egyidejű bemutatása mellett nyújthatja be.
25. § Az e  rendelet szerinti támogatást is magában foglaló, lakáscélú állami támogatásokhoz kapcsolódó szakmai
informatikai rendszerek üzemeltetéséről és fejlesztéséről − a  szakmai irányítást ellátó miniszter utasítása és
felügyelete mellett − a Kincstár gondoskodik.
26. § (1) A járási hivatalnak a lakáscélú állami támogatásokkal kapcsolatban e rendelet alapján
a) ellátott feladatkörei gyakorlásával összefüggésben az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
(a  továbbiakban: Áht.) 9.  § g)–i)  pontjában meghatározott, valamint a  törvényességi és szakszerűségi
ellenőrzési hatásköröket szakmai irányító miniszterként a miniszter gyakorolja,
b) a  hatáskörébe tartozó közigazgatási hatósági ügyekkel összefüggésben az  Áht. 9.  § f )  pontjában és
kizárólag ezekhez kapcsolódva az  Áht. 9.  § h)  pontjában meghatározott hatásköröket Budapest Főváros
Kormányhivatala gyakorolja.
(2) A  járási hivatalnak a  lakáscélú állami támogatásokkal kapcsolatban e  rendelet alapján a  hatáskörébe tartozó
közigazgatási hatósági ügyekkel összefüggésben az  általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény szerinti
felügyeleti eljárást folytató felügyeleti szerv Budapest Főváros Kormányhivatala.
(3) A szakmai irányító miniszter szakmai képzéseket, vizsgákat, valamint szakmai (koordinációs) értekezleteket szervez
a járási hivatal, valamint Budapest Főváros Kormányhivatala lakástámogatásokkal foglalkozó munkatársai részére.
27. § Az e rendelet szerinti támogatás lakáscélú állami támogatásnak minősül, amelyet a 16/2016. (II. 10.) Korm. rendelet
12.  § (2)  bekezdése, valamint a  használt lakás vásárlásához, bővítéséhez igényelhető családi otthonteremtési
kedvezményről szóló 17/2016. (II. 10.) Korm. rendelet 3.  § (2)  bekezdése alkalmazása során nem kell figyelembe
venni.
13. Záró rendelkezések 28. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2016. (I. 7.) FM rendelete a hegybíró, a hegyközségi tanács titkára és a Hegyközségek Nemzeti Tanácsának főtitkára tevékenységének ellenőrzési szabályairól.
A hegyközségekről szóló 2012. évi CCXIX. törvény 61.  § (2)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az  agrárpolitikáért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) a  hegyközségekről szóló 2012. évi
CCXIX.  törvényben (a  továbbiakban: hegyközségi törvény) a  hegybírók, a  hegyközségi tanács titkára
(a  továbbiakban: titkár) és a  Hegyközségek Nemzeti Tanácsának főtitkára (a  továbbiakban: főtitkár) tekintetében
meghatározott feltételek, valamint a  hegybíró, a  titkár és a  főtitkár tevékenységének ellenőrzésére a  fővárosi és
megyei kormányhivatalokról, valamint a járási (fővárosi kerületi) hivatalokról szóló 66/2015. (III. 30.) Korm. rendelet
7. § (1) bekezdése szerinti országos hatósági ellenőrzési tervet (a továbbiakban: ellenőrzési terv) készít.
(2) Az  ellenőrzési tervet a  miniszter a  2016. évben elvégzendő ellenőrzésre vonatkozóan 2016. január 30-ig, az  azt
követő években az ellenőrzés által lefedett naptári évet megelőző év november 15-ig megküldi a földművelésügyi
igazgatási jogkörében eljáró megyei kormányhivatal (a továbbiakban: kormányhivatal) részére.
2. § Az ellenőrzési tervnek tartalmaznia kell legalább
a) a  hegyközségi törvény 40.  § (3)  bekezdésében és (7)–(12)  bekezdésében, valamint 43.  §-ában foglalt
feltételek teljesülésének ellenőrzését,
b) a hegybírók munkájával kapcsolatos panaszok főtitkár által történő kezelésének ellenőrzését, valamint
c) a  hegybíró és a  főtitkár által végzett közigazgatási feladatok jogszabályi megfelelőségére irányuló
vizsgálatokat. 3. § (1) Az ellenőrzéseket minden évben március 1–31. között kell lefolytatni az előző naptári évben végzett tevékenységek
tekintetében.
(2) Az  ellenőrzés során külön kell vizsgálni a  törvényességi ellenőrzések és a  2.  § alapján elvégzett ellenőrzésekkel
összefüggésben megfogalmazott javaslatok teljesülését.
4. § Az ellenőrzésről szóló jelentést a kormányhivatal minden év április 30-ig megküldi a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa
elnökének és a miniszternek.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
14/2019. (I. 9.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Szondy István Györgyöt 2019. február 19-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. december 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
200/2010. (III. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 22-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. február 26-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy az Országos Atomenergia Hivatal minden év
augusztus hónapjában – a tudomány és a technika eredményeinek aktuális fejletségi szintjének figye lembe véte lével
– számítsa ki, illetve hozza nyilvánosságra azt, hogy a Paksi atomerőmű radioaktív hulladékainak végleges elhelyezésére
szolgáló létesítményeinek – őrzést is magába foglaló – működési költségei, mennyi pénzbe fognak kerülni kétszázezer év
alatt?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra bocsátott kérdésnek mind
a választópolgár, mind a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie. A testület figyelemmel az Alkotmánybíróság
52/2001. (XI. 29.) AB határozatba foglaltakra megállapítja, hogy önmagában az, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő
kérdés több tagmondatból áll, nem sérti az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményét.
Amennyiben azonban a kérdés több olyan alkérdésből áll, amelyek ellentmondanak egymásnak, amelyek egymáshoz
 való viszonya nem egyértelmű, vagy amelyek nem következnek egymásból, illetve amelyek tartalmilag egymáshoz
nem kapcsolódnak, az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglaltakon túl sérül a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló
1949. évi XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 2. § (2) bekezdésén alapuló népszavazáshoz való jog is.
Tekintettel arra, hogy a jelen eljárásban tárgyalt népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés több, egymással
tartalmilag össze nem függő kérdést tartalmaz, melyek egy kérdésben való szerepeltetése által a választópolgárnak
az aláírásgyűjtés és a szavazás alkalmával nincs lehetősége külön-külön véleményt nyilvánítani és azokról dönteni,
ezért az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezés nem felel meg az egyértelműség törvényi
követelményének.
Az Országos Választási Bizottság továbbá megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés lehetetlen célra
irányul.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvény ben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 2. § (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról
 szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
88/2011. (XI. 10.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve
mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott
kifogás tárgyában meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 125/2011. (VII. 26.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás A kifogás nem megalapozott. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 125/2011. (VII. 26.) OVB határozatában magánszemély által
benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyet ért e ön azzal, hogy hazánkban Magyarországon szintén
legyen elfogadott a homoszexualitás mint sok más európai UNIO-s országnál?”
Az OVB határozata indokolásában utalt arra, hogy az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdése szerint országos népszavazás
tárgya csak az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet, mely feltételnek a népszavazási kezdeményezés nem
tesz eleget. Megállapította az OVB azt is, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az OVB utalt arra, hogy a népszavazásra bocsátott
kérdésnek megválaszolhatónak kell lennie, annak pedig az az egyik feltétele, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen. Az OVB határozata továbbá arra is rámutat, hogy a kérdés egyértelműségének
megállapításakor azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor hatályban
lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra
köteles. Az OVB álláspontja szerint a kérdés nem egyértelmű, mivel a kérdés megfogalmazása a magyar nyelvtan szabályainak
nem felel meg, a mondat egyes részei, kifejezései egymással nyelvtani és logikai összefüggésben nincsenek, ezáltal
annak pontos tartalma nem állapítható meg. 2. Az OVB határozata a Magyar Közlöny 88. számában, 2011. július 26-án jelent meg. A kezdeményező a törvényes
határidőn belül kifogást nyújtott be, melyben kérte, hogy az Alkotmánybíróság a 126/2011. (VII. 26.) OVB határozatot
semmisítse meg, és az OVB-t utasítsa új eljárásra. Általánosságban megfogalmazott véleménye szerint a határozat
jogszabálysértő, és a kérdést hitelesíteni kellett volna, mert az a választópolgárok számára egyértelmű.
3. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
határozata ellen beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a) – c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. §
(1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.] Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott kifogás érveit nem találta megalapozottnak. Az OVB a
kifogásolt határozatban az aláírásgyűjtő ív hitelesítését jogszerűen tagadta meg, ezért az Alkotmánybíróság az OVB
határozatában foglalt indokolással egyetértve, az indokok helyességére tekintettel a 125/2011. (VII. 26.) OVB
határozatot helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. november 8. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
18/2009. (X. 6.) PM rendelete a költségvetési szervnél belső ellenőrzési tevékenységet végzők nyilvántartásáról és kötelező szakmai továbbképzéséről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (4) bekezdés l) pontjában kapott felhatalmazás alapján
– a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el: Értelmező rendelkezések
1. § E rendelet alkalmazásában a) ÁBPE: államháztartási belső pénzügyi ellenőrzés;
b) ÁBPE-továbbképzés I.: a belső ellenőrök kötelező szakmai továbbképzése keretében az „ÁBPE-továbbképzés I.”
elnevezésű képzés (20 óra), amely az 1. számú melléklet I. pontja szerinti 1–3. modulokat tartalmazza, és amelyhez
vizsga kapcsolódik; c) ÁBPE-továbbképzés II.: a belső ellenőrök kötelező szakmai továbbképzése keretében az ÁBPE-továbbképzés I.
képzésre épülő, az 1. számú melléklet II. pontjában felsorolt, a belső ellenőr által választott képzés;
d) kérelmező: a költségvetési szervnél belső ellenőrzési tevékenység végzésére jogosító engedéllyel kapcsolatosan
a miniszter részére kérelmet benyújtó természetes személy; e) kötelező szakmai továbbképzésben közreműködő szervezet: Vám- és Pénzügyőri Iskola;
f) Központ: az Európai Unió társfinanszírozásával létrehozott Államháztartási Belső Pénzügyi Ellenőrzési
Módszertani és Képzési Központ; g) miniszter: az államháztartásért felelős miniszter;
h) nyilvántartás: a költségvetési szervnél belső ellenőrzési tevékenységet végzőknek az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 121/C. § (7) bekezdése szerinti nyilvántartása.
Nyilvántartás 2. § (1) A kérelmezőnek a 2. számú mellékletben foglalt adattartalommal a Pénzügyminisztérium honlapján közzétett,
a miniszter által e célra rendszeresített nyomtatványon vagy elektronikus űrlapon kell a kérelmet benyújtania.
A kérelemhez mellékelni kell: a) a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ber.) 11. §
(1) bekezdés a) pontjában meghatározott szakirányú felsőfokú iskolai végzettséget igazoló oklevél, bizonyítvány
másolatát; b) a legalább kétéves szakmai gyakorlatot vagy a gyakorlat alóli felmentést igazoló dokumentumot;
c) az igazgatási szolgáltatási díj megfizetését igazoló dokumentumot.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottakon túl mellékelni kell továbbá
a) a Ber. 11. § (1) bekezdés b) pontjának alkalmazása esetén a képesítést igazoló oklevél, bizonyítvány másolatát;
b) a Ber. 11. § (3) bekezdésének alkalmazása esetén a Ber. 11. § (1) bekezdésében foglaltak alóli felmentést igazoló
dokumentumot. 3. § A belső ellenőr a nyilvántartásban szereplő adataiban bekövetkezett változást az adatváltozást követő
22 munkanapon belül a 2. számú melléklet szerinti kérelmen köteles írásban bejelenteni a miniszternek. A kérelemhez
csatolni kell az adatváltozást igazoló dokumentum másolatát, valamint az igazgatási szolgáltatási díj megfizetését
igazoló dokumentumot. Amennyiben a miniszter az adatváltozás-bejelentés 22 munkanapon túli elmulasztásának
tényéről tudomást szerez, akkor a belső ellenőrt 22 munkanapos hiánypótlási határidő megadásával
adatváltozás-bejelentésre hívja fel. 4. § (1) Amennyiben a nyilvántartásból való törlésre – az Áht. 121/C. § (5) bekezdése szerinti – okot adó körülmény merült fel,
a belső ellenőr köteles ezt a 2. számú melléklet szerinti kérelmen írásban bejelenteni, a körülmény bekövetkeztét
követő 22 munkanapon belül a miniszter részére. (2) Amennyiben az Áht. 121/C. § (5) bekezdés b), c) vagy f) pontjaiban meghatározott, a nyilvántartásból való törlésre okot
adó körülmény merült fel, a belső ellenőr vagy a képviseletében eljárni jogosult személy köteles az (1) bekezdés
szerinti bejelentés mellékleteként megküldeni a törlés alapjául szolgáló bírósági döntés másolatát.
(3) Az Áht. 121/C. § (5) bekezdés g) pontja szerinti esetben a nyilvántartásból való törlésre a halotti anyakönyvi kivonat
másolata vagy a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szerv igazolása alapján
kerül sor. (4) Amennyiben az Áht. 121/C. § (5) bekezdésében leírt körülmények bármelyike a miniszter tudomására jut, intézkedik
annak ellenőrzéséről. (5) Az Áht. 121/C. § (5) bekezdésében meghatározottak esetén a belső ellenőrt a miniszter törli a nyilvántartásból. A belső
ellenőr – az Áht. 121/C. § (5) bekezdés g) pontja szerinti törlés kivételével – köteles a törlésről haladéktalanul értesíteni
a munkáltatói jogok gyakorlóját (megbízóját). 5. § Az Áht. 121/C. § (6) bekezdésében meghatározott újbóli felvételi eljárásra a felvételi eljárásra vonatkozó szabályok
irányadóak. 6. § (1) A tevékenység engedélyezése iránti eljárásért, a nyilvántartásba bejegyzett adatok módosításáért és a kérelemre
történő törlésért a következők szerint kell igazgatási szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) fizetni:
a) az engedély iránti eljárás díja 5500 forint;
b) a nyilvántartásba bejegyzett adatok módosításáért fizetendő díj 1000 forint;
c) a kérelemre történő törlés díja 1000 forint.
(2) Az (1) bekezdés szerinti díjakat a 10032000–01454055–00000000 számú, Pénzügyminisztérium, Budapest elnevezésű
számlára kell befizetni. (3) Az (1) bekezdés szerinti díj a Pénzügyminisztérium működési bevétele.
(4) Ha a kérelem és a befizetést igazoló okiratok alapján megállapítható, hogy a kérelmező a szükséges mértéket
meghaladó összegű díjat fizetett, a többletet vissza kell téríteni.
(5) A többlet visszatérítését hivatalból kell elrendelni, és annak teljesítéséről a többlet megállapításától számított
22 munkanapon belül intézkedni kell. (6) A díj nyilvántartására, kezelésére és elszámolására az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési
kötelezettségének sajátosságairól szóló jogszabály előírásait kell alkalmazni. (7) A díjfizetés vonatkozásában az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 28. § (2)–(3) bekezdésében foglaltakat, a 31. §
(1) bekezdésének első mondatában foglaltakat, valamint a 73/A. §-ában foglaltakat, a mulasztási bírságra a 82. §-ában
foglaltakat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy az ott nevesített illeték helyett díjat kell érteni.
Szakmai továbbképzés 7. § (1) A belső ellenőrök kötelező szakmai továbbképzésen („ÁBPE-továbbképzés I.” és „ÁBPE-továbbképzés II.”) kötelesek
részt venni. (2) Az „ÁBPE-továbbképzés I.” elvégzése a tevékenység végzéséhez szükséges engedély iránti kérelem benyújtását
követő évben, az „ÁBPE-továbbképzés II.” az „ÁBPE-továbbképzés I.” elvégzését követően kétévente (naptári évben
számolva) kötelező. (3) A továbbképzéssel és a vizsga letételével kapcsolatos tájékoztató információkat a miniszter a Központ honlapján is
közzéteszi. (4) A jelentkező a kötelező szakmai továbbképzésen való részvételi szándékát a nyilvántartásba vételét követő év február
28-ig a kötelező szakmai továbbképzésben közreműködő szervezethez történő jelentkezés megküldésével jelzi
a Központ honlapján keresztül. (5) A kötelező szakmai továbbképzésben közreműködő szervezet a jelentkezési lap beküldését követő 22 munkanapon
belül tájékoztatást ad a kötelező szakmai továbbképzéssel kapcsolatos tudnivalókról.
(6) A jelentkezés elfogadásának feltétele a jelentkezési díj megfizetése.
(7) A képzés megkezdésének feltétele a kötelező szakmai továbbképzésben közreműködő szervezet és a kötelező
szakmai továbbképzésen részt vevő személy között a felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvény (a továbbiakban:
felnőttképzésről szóló törvény) 20. §-ában foglaltak szerint felnőttképzési szerződés megkötése.
(8) A kötelező szakmai továbbképzés éves időszaka február 1-jétől november 30-ig tart.
8. § (1) Az „ÁBPE-továbbképzés I.”-hez vizsga kapcsolódik.
(2) A vizsgát a kötelező szakmai továbbképzésben közreműködő szervezet 8 munkanapon belül
a) kiválóan megfelelt, b) megfelelt, c) nem felelt meg
minősítéssel értékeli. (3) Sikertelen vizsga esetén december 15-ig van lehetőség pótvizsgá(ka)t tenni.
(4) A kötelező szakmai továbbképzésben közreműködő szervezet a sikeres vizsgát követő 22 munkanapon belül az
„ÁBPE-továbbképzés I.”-et elvégzett személy részére tanúsítványt küld meg.
(5) Az „ÁBPE-továbbképzés II.”-n részt vett személy részére a kötelező szakmai továbbképzésben közreműködő szervezet
a képzést követő 22 munkanapon belül tanúsítványt küld meg.
(6) A felnőttképzésről szóló törvénynek megfelelően, a 7. § (1) bekezdésben foglalt kötelező szakmai továbbképzés
– miniszter által jóváhagyott – akkreditált képzési programjában meghatározott előzetes tudásszint-felmérésen
legalább 80%-os eredményt elérő belső ellenőr az adott év vonatkozásában mentesül a továbbképzésen való
részvétel és vizsgatételi kötelezettség alól. 9. § (1) A kötelező szakmai továbbképzésben közreműködő szervezet havonta értesíti a minisztert a képzésekről, ezáltal
igazolva a képzésben részt vett belső ellenőrök kötelezettségeinek teljesítését.
(2) A Központ a miniszter részére minden év január 31-ig összefoglalót készít az előző évben lebonyolított kötelező
szakmai továbbképzésekről. 10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 45. napon lép hatályba.
(2) A képzésre kötelezettek a Központ által 2009-ben meghirdetett és lebonyolításra kerülő képzések elvégzésével
kiválthatják a 2010-ben esedékes képzési kötelezettségüket. Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


text:
1486/2012. (XI. 7.) Korm. határozata a GSM-R rendszer kialakításával összefüggő egyes feladatokról.
A Kormány a nemzetközi vasúti forgalom interoperabilitásának biztosítását, a közlekedés biztonságának növelését – valamint
az Európai Unió nemzetközi tranzitra vonatkozó szabványainak teljesítését, a közlekedési módok arányának javítását,
a hatékonyság növelését és a környezeti ártalmak csökkentését – szolgáló GSM-R rendszer megvalósítása érdekében
1. kijelöli a) a Nemzeti Infokommunikációs Zártkörűen Működő Részvénytársaságot a GSM-R nagyprojekt megvalósítójának
és a projekttel összefüggő támogatás kedvezményezettjének, b) a MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaságot a beruházás eredményeként megvalósuló
teljes magyarországi GSM-R rendszernek a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 2. § (2) bekezdés
2. pontja szerinti működtetésének feladataira – ide nem értve a létesítési és megszüntetési feladatokat –,
2. megállapítja, hogy a projekt keretében létrejövő GSM-R rádiókommunikációs infrastruktúra
a) a Magyar Állam kizárólagos tulajdonába kerül, b) vagyonkezelője az 1. pont b) alpontjában megjelölt működtető,
3. egyetért a GSM-R nagyprojekt szakaszolásával, azaz, hogy
a) első fázisa – a 4. pont szerinti projekt – a jelen programozási időszakban,
b) az a) alpontban meghatározottakon kívüli, az 1. pontban meghatározott nagyprojekt megvalósításához
szükséges további projektelemeket magában foglaló második fázisa a 2014–2020. közötti programozási
időszakban valósuljon meg, 4. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KÖZOP-2.5.0-09-11-2012-0014 azonosító számú, „GSM-R rendszer beszerzése és
kapcsolódó szolgáltatások” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot, és hozzájárul
ahhoz, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési Operatív Programok Irányító Hatósága a támogatási
szerződést megkösse, 5. hozzájárul ahhoz, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség útján a nagyprojekt
támogatási kérelmét az Európai Bizottsághoz benyújtsa, 6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) a kedvezményezettel kössön közszolgáltatási szerződést a projekt megvalósítására,
b) az előkészítés alatt álló 2014–2020. közötti időszakra szóló operatív programok keretei között legfeljebb nettó
35,2 milliárd forint tervezett beruházási összeget figyelembe véve készítse elő a GSM-R nagyprojekt
kivitelezésének második fázisát, c) gondoskodjon arról, hogy a GSM-R nagyprojektet kivitelező NISZ Zrt. és az ETCS beruházások projektgazdája,
a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. együttműködés keretében hangolja össze a GSM-R és ETCS projektek
számára egyaránt szükséges nyomvonalas építési munkák (optikai földkábelek védőcsöveinek fektetése)
betervezését és közbeszerzését. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: az a) pont tekintetében: 2012. december 31.
a b) pont tekintetében: 2013. december 1. a c) pont tekintetében: folyamatos
7. visszavonja a GSM-R rendszer kialakításával összefüggő egyes feladatokról szóló 1243/2010. (XI. 17.)
Korm. határozatot. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
59/2010. (VII. 9.) ME határozata a Magyar–Orosz Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság magyar tagozata elnökének felmentéséről, valamint új elnökének kinevezéséről.
1. A kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.) Korm.
határozat 3. a) pontja szerinti jogkörömben eljárva
dr. Oszkó Pétert
a Magyar–Orosz Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság magyar tagozata elnöki tisztségéből felmentem,
egyidejűleg
dr. Fellegi Tamást
a Magyar–Orosz Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság magyar tagozata elnökévé kinevezem.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. Hatályát veszti a Magyar–Orosz Gazdasági Együttműködési Vegyes Bizottság magyar tagozata elnökének
felmentéséről, valamint új elnökének kinevezéséről szóló 96/2009. (XII. 1.) ME határozat.
4. A határozat 3. pontja a határozat hatálybalépését követő napon hatályát veszti. E pont a határozat hatálybalépését
követő második napon hatályát veszti. Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
64/2012. (IV. 2.) Korm. rendelete a 2011. eredményességi támogatásról.
A Kormány a sportról szóló 2004. évi I. törvény 79. § (1) bekezdésének b) pont bj) alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában 1. földrész: Afrika, Amerika, Ausztrália, Ázsia, Európa;
2. szakember: a versenyző világbajnokságra vagy Európa-bajnokságra történő felkészítésében közreműködő
a) a sportról szóló 2004. évi I. törvény (a továbbiakban: Stv.) 77. § p) pontja szerinti sportszakember;
b) szövetségi és egyesületi szakmunkatárs. 3. versenyző: az Stv. 1. § (3) bekezdése szerinti, versenyszerűen sportoló természetes személy.
2. § (1) A sportpolitikáért felelős miniszter eredményességi támogatást nyújt a 2011. évi Európa-bajnokságokon és
világbajnokságokon olimpiai versenyszámban, paralimpiai versenyszámban szerzett 1–3. helyezés után az 1. melléklet
szerinti mértékben – a 2. mellékletben az olimpiai versenyszámok esetére meghatározott összegek alapján – számítva,
ha a világbajnokságon legalább három földrész államainak versenyzői vettek részt és a versenyszámban:
a) nemzetközi kvalifikációs versenyrendszer alapján rendezett világbajnokság esetén legalább tizenöt,
Európa-bajnokság esetén legalább tíz állam versenyzői szerepeltek a kvalifikációs versenyeken;
b) nemzetközi kvalifikációs versenyrendszer nélkül rendezett világbajnokságon legalább tizenöt,
Európa-bajnokságon legalább tíz állam versenyzői szerepeltek. (2) Eredményességi támogatásban a Magyar Olimpiai Bizottságban (a továbbiakban: MOB) tagsággal rendelkező
országos sportági szakszövetségbe tartozó sportszervezet versenyzője és a felkészítésében résztvevő szakember
részesülhet. (3) Szakember nem részesülhet magasabb összegű támogatásban, mint a legeredményesebb versenyzőjének járó
összeg. Csapatsportág esetében a szövetségi kapitány eredményességi támogatása nem lehet több mint
a legnagyobb támogatásban részesülő versenyző részére javasolt összeg 150 százaléka.
(4) A támogatandó személyekre olimpiai versenyszám esetén az országos sportági szakszövetség, paralimpiai
versenyszám esetén a MOB fogyatékosok sportjáért felelős szakmai tagozatának elnöksége tesz javaslatot
a sportpolitikáért felelős miniszternek 2012. április 13-ig. A javaslathoz csatolni kell a verseny teljes – minden
versenyszámot tartalmazó – jegyzőkönyvét. A sportpolitikáért felelős miniszter 2012. április 30-ig határozza meg
a támogatandók névsorát és a támogatás összegét, valamint folyósítja a támogatást.
(5) Azokban a sportágakban, amelyekben az összetett eredmény mellett a részteljesítményeket is értékelik,
a javaslattevőnek a versenyző azon eredményét kell figyelembe vennie, amely alapján magasabb összegű
támogatásban részesíthető. (6) Egy versenyen egy személy egy jogcímen, versenyzőként vagy felkészítésben résztvevő szakemberként részesülhet
támogatásban. 3. § (1) Egy sportágban évente, szakáganként, nemenként egy felnőtt- és a legidősebb utánpótlás-korosztály versenyzői,
valamint a felkészítésükben résztvevő szakemberek, paralimpiai sportágakban nemenként a felnőtt korosztály
versenyzői és a felkészítésükben résztvevő szakemberek részesíthetők eredményességi támogatásban.
(2) Ha az olimpiai, paralimpiai versenyszámokat nem olimpiai, nem paralimpiai körülmények között rendezik meg,
eredményességi támogatásként a versenyszám olimpiai, paralimpiai körülmények között történő megrendezése
esetére meghatározott eredményességi támogatás ötven százaléka nyújtható. Nem olimpiai, nem paralimpiai
körülmények közötti versenyrendezésnek minősül, ha az olimpiai, paralimpiai versenyszámot a sportág nemzetközi
sportszövetségének szabályzatában az olimpiára, paralimpiára meghatározott feltételektől eltérően rendezik meg.
(3) Az egyéni sportágak azon csapatversenyszámaiban, amelyekben a csapateredményt az egyéni eredmények alapján
állapítják meg, eredményességi támogatás nem nyújtható abban az esetben, ha az egyéni eredmény sem
támogatható. (4) Az egyéni sportágak csapatversenyszámaiban, valamint a csapatjáték sportágakban a javaslattevő az egyes
versenyzők különböző összegű eredményességi támogatására tehet javaslatot, amely azonban nem lehet magasabb
az adott helyezésért egyéni versenyszámban adható eredményességi támogatás összegénél. A versenyzők így
megállapított eredményességi támogatásainak összege nem haladhatja meg az egyéni sportágak
csapatversenyszámaiban és a csapatjáték sportágakban meghatározott eredményességi támogatások keretösszegét.
(5) Ha a versenyző egy versenyen több versenyszámban ér el helyezést, a legjobb helyezésért teljes összegű
eredményességi támogatásra, a következő helyezésért az eredményességi támogatás ötven, és minden további
helyezésért az eredményességi támogatás huszonöt százalékára jogosult. (6) A versenyző felkészítésében résztvevő szakemberek részére megállapítható eredményességi támogatások összege
a sportágban a versenyzőknek nyújtható eredményességi támogatások összegének ötven százaléka, duatlon és
triatlon sportágakban hetven százaléka, öttusa sportágban kilencven százaléka lehet.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
143/2011. (IX. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. szeptember 1-jén megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva K. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. augusztus 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az álláskeresési járadék összege a népszavazást követő naptári év január 1-jétől ne lehessen
alacsonyabb az álláskeresővé válást megelőző 12 havi átlagkereset 80%-ánál?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság szerint egy eredményes népszavazás esetén a jogalkotó számára nem egyértelmű,
hogy napi vagy havi elszámolás eredményeként kellene megállapítani az álláskeresési járadék összegének
maximumát a 12 havi átlagkereset 80%-ában. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint nem egyértelmű,
hogy a kezdeményezés az álláskeresési járadék meghatározása során a napi vagy havi összeg megváltoztatására
irányul-e.
A Testület álláspontja szerint nem egyértelmű az sem, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdésben milyen
átlagkeresetről van szó, ugyanis a hatályos jogszabály, a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról
szóló 1991. évi IV. törvény 26. § (1) bekezdése nem ezt veszi alapul, illetve nem egyértelmű az sem, hogy kinek az
átlagkeresetéről van szó.
Fentiek értelmében a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az 1991. évi IV. törvény 26. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1906/2017. (XII. 7.) Korm. határozata a maszkati nagykövetség nyitásához kapcsolódó feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Maszkat székhellyel 2018. szeptember 1-jével magyar nagykövetség (a  továbbiakban:
külképviselet) nyíljon az  Ománi Szultánságban, és a  külképviselet konzuli kerülete az  Ománi Szultánság egész
területére terjedjen ki;
2. tudomásul veszi, hogy Magyarország rijádi nagykövetségének konzuli kerülete az  Ománi Szultánság területével
csökken;
3. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert a  külképviselet nyitásához szükséges diplomáciai lépések
megtételére, az  érintett ország külügyminisztériumának tájékoztatására, továbbá megbízza a  külképviselet
nyitásával összefüggő feladatok végrehajtásával;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  külképviselet nyitásával és működésével kapcsolatos kiadások
fedezetét a 2018. évben a Külgazdasági és Külügyminisztérium költségvetéséből biztosítsa;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: felmerülés ütemében 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, valamint a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon
a  külképviselet működésével kapcsolatos kiadásoknak a  2019. évtől a  2019. évi központi költségvetés
XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet
a) Külképviseletek Igazgatása címében 434 100 000 forint,
b) Központi Igazgatás címében 6 000 000 forint
összegben beépülő jelleggel történő biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
6. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert a külképviselet nyitásához kapcsolódó feladatok teljesítéséhez szükséges
beszerzések lefolytatására azzal, hogy a  beszerzések mentesülnek a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek
költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt beszerzési
tilalom alól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
216/2017. (VI. 26.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter TER-1/836/3/2017. számú előterjesztésére – Szirotinszka Alla,
született: Hamnik Alla (névmódosítás előtti neve: Szirotinszka Alla Mihajlivna, született: Hamnik Alla Mihajlivna;
születési hely, idő: Ungvár [Szovjetunió], 1968. november 16.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2017. június 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök