text:
28/2015. (X. 21.) NGM rendelete a biztosítóban az élet- és nem-életbiztosítási ágak elkülönítésének módjáról.
A biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény 438.  § d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 14.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A  biztosító köteles külön az  élet-, és külön a  nem-életbiztosítási ágak vezetésére az  első számú vezető közvetlen
irányítása alá tartozó egy-egy felelős vezetőt kijelölni.
(2) A  biztosító az  (1)  bekezdésben foglaltakon túlmenően az  élet-, illetve nem-életbiztosítási tevékenységét a  belső
irányítás és gazdálkodás szempontjából elkülönült szervezeti egységekben végezheti.
(3) Az elkülönítésnek érvényesülnie kell a felelősségi- és hatáskörök szétválasztásában, a biztosítási áganként kialakított
és vezetett számviteli nyilvántartásokban, valamint az éves beszámolóban.
2. § (1) A  biztosító belső szervezetét úgy kell működtetni, hogy az  lehetővé tegye a  biztosítási ágakhoz közvetlenül
kapcsolódó gazdasági események kihatásainak az  adott biztosítási ágra történő elszámolását és folyamatos
nyilvántartását.
(2) A mindkét biztosítási ághoz kapcsolódó, valamint közvetlenül az egyikhez sem kapcsolódó tevékenységek végzése
és irányítása, továbbá az ehhez szükséges eszközök külön szervezeti egységekbe is telepíthetők.
3. § (1) A  biztosító a  szervezeti és működési szabályzatában, a  számviteli politikájában, valamint egyéb belső
szabályzataiban rögzíti
a) a biztosítási ágak elkülönítése során követett rendező elveket,
b) az elkülönített szervezeti és működési rendet,
c) az eszközök és források megosztásának módját,
d) a bevételek, költségek, ráfordítások megosztásának módját és
e) a vetítési alapok számlacsoport szintű meghatározását.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt rendező elvek módosítására csak indokolt esetben és január 1-jével a  következő évre
vonatkozóan kerülhet sor. A módosítást – indokolással együtt – be kell mutatni a számviteli politikában és az éves
beszámoló kiegészítő mellékletében.
(3) A  rendező elveket úgy kell megállapítani, hogy annak alkalmazásával a  bevételek és a  költségek, illetve
a ráfordítások felosztása tükrözze az egyes biztosítási ágak eredményességét.
4. § (1) Azokat a  bevételeket, költségeket és ráfordításokat, amelyekről már felmerülésük időpontjában megállapítható,
hogy melyik biztosítási ághoz kapcsolódnak, közvetlenül az adott biztosítási ágra kell elszámolni.
(2) A biztosítási ágra közvetlenül, a felmerülésük időpontjában el nem számolható bevételek, költségek és ráfordítások
közül tételesen kell a biztosítási ágra terhelni azokat a költségeket, amelyekről utólagos elemzéssel megállapítható,
hogy mely biztosítási ág érdekében merültek fel, illetve mely biztosítási ágat érintik.
5. § (1) Azokat a  bevételeket, költségeket és ráfordításokat, amelyek tételesen sem a  felmerülésük időpontjában, sem
utólagos elemzéssel nem rendelhetők egyik biztosítási ághoz sem, a  bevétel-, illetve a  költségtételre leginkább
jellemző vetítési alap arányában, vagy belső szolgáltatási díjak alkalmazásával kell a  biztosítási ágak között
szétosztani.
(2) A  vetítési alapot úgy kell megállapítani, hogy az  az adott biztosító működési feltételeihez igazodva kifejezze
a felosztásra kerülő tétel összegének a biztosítási ágak közötti valós megoszlását.
(3) A  vetítési alapot felosztandó tételenként kell megállapítani és a  biztosító számviteli politikájában indokolással
alátámasztva kell rögzíteni.
(4) A  belső szolgáltatási díj a  belső erőforrások igénybevételével nyújtott, az  adott feladat elvégzéséhez kapcsolódó
szolgáltatás önköltsége.
6. § (1) Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  biztosítóban az  élet- és nem-életbiztosítási ágak elkülönítéséről szóló 44/1996. (XII. 29.)
PM rendelet. Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2013. CCXXXVIII. törvény a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról.
Alkotmányos alapelv, hogy a hatalom birtokosa a nép. Hatalmát az Alaptörvény keretei között, elsősorban választott képviselői
útján gyakorolja. A  demokratikus hatalomgyakorlás része, hogy az  ország sorsát érintő legfontosabb ügyek eldöntésében
a polgárok közvetlenül, népszavazás útján is részt vehessenek. Ugyanezen jogok a helyi közhatalom gyakorlása keretében a helyi
önkormányzat közösségét is megilletik.
Ezekre az  elvi alapokra figyelemmel, az  Alaptörvény 8.  cikkének és 31.  cikk (2)  bekezdésének végrehajtására az  Országgyűlés
a következő törvényt alkotja:
I. Fejezet
ÁltalÁnos rendelkezések 1. § (1) Az e törvény hatálya alá tartozó eljárásokra a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.)
Általános részét – az e törvényben foglalt eltérésekkel – alkalmazni kell.
(2) A  Nemzeti Választási Bizottság az  e  törvényben szabályozott eljárásokkal kapcsolatos jogszabályok egységes
értelmezése érdekében a választási szervek számára iránymutatást adhat ki.
II. Fejezet
orszÁgos népszavazÁs kezdeményezése 1. A választópolgári kezdeményezés szervezője
2. § (1) Országos népszavazás kitűzésére irányuló választópolgári kezdeményezést
a) olyan magánszemély, aki az országgyűlési képviselők választásán választó lehet,
b) párt,
c) a nem párt jogállású egyesület (a továbbiakban: egyéb egyesület) a létesítő okiratában meghatározott céllal
összefüggő kérdésben
szervezhet. (2) Egy kezdeményezésnek több szervezője is lehet. Ebben az esetben a szervezők egy személyt jelölnek ki a választási
szervekkel való kapcsolattartásra.
2. A népszavazásra javasolt kérdés benyújtása 3. § (1) A  szervezőnek a  népszavazásra javasolt kérdést az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányán, az  aláírásgyűjtés megkezdése
előtt – a kérdés hitelesítése céljából – be kell nyújtania a Nemzeti Választási Bizottsághoz.
(2) Egy aláírásgyűjtő íven egy kérdés szerepelhet.
 (3) A  magánszemély szervező a  kérdés benyújtásakor a  nevét, lakcímét és személyi azonosítóját, ennek hiányában
a magyar állampolgárságát igazoló okirata számát közli a Nemzeti Választási Bizottsággal.
 (4) Az egyéb egyesület a létesítő okiratát is csatolja a kérdés benyújtásakor.
 (5) A  Nemzeti Választási Iroda a  párt és az  egyéb egyesület létezését és adatainak hitelességét a  civil szervezetek
bírósági nyilvántartásában ellenőrzi. 4. § (1) A kérdést legalább húsz, de legfeljebb harminc választópolgár támogató aláírásával ellátva kell benyújtani.
 (2) A támogató aláírások gyűjtését megelőzően a szervezőnek az adatkezelést az adatvédelmi nyilvántartásba be kell
jelentenie. A törvényt az Országgyűlés a 2013. december 17-i ülésnapján fogadta el.
(3) A támogató választópolgár aláírására a 15. § (2) és (3) bekezdését kell alkalmazni.
 (4) A  Nemzeti Választási Iroda a  központi névjegyzékben ellenőrzi a  szervező és a  támogató választópolgárok
választójogát.
 (5) A támogató választópolgárok számának megállapításakor a magánszemély szervezőt is figyelembe kell venni.
5. § A köztársasági elnök és a Kormány az általa kezdeményezett népszavazásra javasolt kérdést – hitelesítés céljából –
benyújtja a Nemzeti Választási Bizottsághoz.
6. § (1) A kérdést személyesen vagy postai úton lehet benyújtani.
 (2) A benyújtás időpontjának a kérdés Nemzeti Választási Irodánál történő érkeztetése számít.
7. § A  kérdés benyújtását követő munkanapon a  Nemzeti Választási Iroda nyilvánosságra hozza a  benyújtott kérdést,
a benyújtás időpontját, valamint a szervező nevét.
8. § (1) A kérdés benyújtását követően nem nyújtható be azonos tárgyú kérdés
a) a Nemzeti Választási Iroda elnökének a 10. § (1) bekezdése szerinti elutasító döntését követő tizenhat napon
belül, ha az ismételt benyújtásra nem kerül sor,
b) a kérdés hitelesítését megtagadó döntés jogerőre emelkedéséig,
c) a népszavazási kezdeményezés visszavonásáig,
d) az aláírásgyűjtő ívek benyújtására rendelkezésre álló határidő eredménytelen elteltéig,
e) a népszavazás elrendelésének elutasításáról szóló határozat jogerőre emelkedéséig,
f ) a népszavazás megtartásáig, vagy
g) a 31. § (2) bekezdése szerinti időszak lejártáig.
(2) Az (1) bekezdés a)–e) pontja szerinti esetben az ott megjelölt időpontot követő harminc napon belül újabb, azonos
tárgyú kérdést
a) nem nyújthat be ugyanazon szervező vagy ugyanazon – az 5. § szerinti – kezdeményező,
b) a 4. § szerint támogató választópolgár nem támogathat, és annak nem lehet szervezője,
c) a 4. § szerint nem támogathat az, aki a megelőző, azonos tárgyú kezdeményezés magánszemély szervezője
volt.
 (3) Két kérdés abban az esetben tekintendő azonos tárgyúnak, ha azok – akár részben – azonos vagy egymást kizáró
kötelezettséget rónának az Országgyűlésre. 9. § (1) A  népszavazásra javasolt kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni, továbbá
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha
igen, milyen jogalkotásra köteles.
(2) A népszavazásra javasolt kérdés nem tartalmazhat szeméremsértő vagy más módon megbotránkoztató kifejezést.
3. A kérdés hitelesítése 10. § (1) Ha a  kezdeményezés az  országos népszavazás jogintézményének alkotmányos céljával és rendeltetésével
nyilvánvalóan ellentétes, vagy nem felel meg a 2–4. §-ban, a 6. §-ban és a 8. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek,
továbbá ha az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a jogszabályi feltételeknek, a Nemzeti Választási Iroda elnöke a kérdést
a  benyújtásától számított öt napon belül határozattal elutasítja, és nem terjeszti a  Nemzeti Választási Bizottság
elé. Az elutasító határozat tartalmára és közlésére a Ve. 46. §, 47. §, 48. § (3) bekezdése és 50. § rendelkezéseit kell
alkalmazni.
(2) A Nemzeti Választási Iroda elnökének határozata ellen jogorvoslatnak helye nincs, de a szervező a kérdést ismételten
benyújthatja. Az  ismételten benyújtott kérdés hitelesítését a  Nemzeti Választási Bizottság napirendjére kell tűzni,
kivéve, ha a  támogató választópolgárok száma – beleértve a  magánszemély szervezők számát is – nem éri el
a húszat.
(3) Ha a  szervező a  kérdést a  Nemzeti Választási Iroda elnöke elutasító határozatának közlését követő tizenöt
napon belül nyújtja be ismételten, a  8.  § alkalmazásában az  első benyújtás időpontját kell a  kérdés benyújtása
időpontjának tekinteni.
11. § A  Nemzeti Választási Bizottság a  kérdés hitelesítéséről vagy annak megtagadásáról a  benyújtásától számított
harminc napon belül dönt. A  Nemzeti Választási Bizottság a  kérdést akkor hitelesíti, ha az  az Alaptörvényben,
valamint az e törvényben a kérdéssel szemben támasztott követelményeknek megfelel. A szervező által benyújtott
kérdés csak abban az esetben hitelesíthető, ha az aláírásgyűjtő ív is megfelel a jogszabályban foglalt előírásoknak.
12. § Ha a kérdés szeméremsértő vagy más módon megbotránkoztató kifejezést tartalmaz, a Nemzeti Választási Bizottság
érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja a kezdeményezést.
13. § (1) A Nemzeti Választási Bizottság a kérdés hitelesítéséről szóló határozatát – nyolc napon belül – a Magyar Közlönyben
közzéteszi.
(2) A  Nemzeti Választási Bizottság a  kérdés hitelesítésének megtagadásáról – beleértve a  kezdeményezés
visszautasításáról – szóló határozatáról a Magyar Közlönyben közleményt tesz közzé, amely tartalmazza
a) a határozat számát,
b) a hitelesítés megtagadásának tényét, valamint
c) tájékoztatást arról, hogy a határozat megtekinthető a választások hivatalos honlapján.
(3) A  Nemzeti Választási Bizottság a  kérdés hitelesítéséről vagy annak megtagadásáról – beleértve a  kezdeményezés
visszautasításáról – szóló határozatát annak meghozatala napján közzéteszi a választások hivatalos honlapján.
14. § (1) A  kérdést hitelesítő döntés elleni jogorvoslati határidő eredménytelen elteltét vagy jogorvoslat esetén a  Kúria
hitelesítő határozatot helybenhagyó vagy a  kérdést hitelesítő döntésének a  Magyar Közlönyben való közzétételét
követő öt napon belül a  Nemzeti Választási Iroda elnöke hitelesítési záradékkal látja el az  aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát, és azt átadja a szervezőnek.
(2) A  Nemzeti Választási Bizottság elnöke a  köztársasági elnök vagy a  Kormány által benyújtott kérdés hitelesítéséről
a kérdést hitelesítő döntés elleni jogorvoslati határidő eredménytelen elteltét – jogorvoslat esetén a Kúria hitelesítő
határozatot helybenhagyó vagy a kérdést hitelesítő döntésének a Magyar Közlönyben való közzétételét – követő öt
napon belül tájékoztatja az Országgyűlés elnökét.
4. Az aláírásgyűjtés 15. § (1) Országos népszavazás elrendelésére irányuló választópolgári kezdeményezést az  aláírásgyűjtő ív hitelesítési
záradékkal ellátott mintapéldányáról készített másolaton lehet támogatni. A támogató aláírás nem vonható vissza.
(2) Az  aláírásgyűjtő íven a  saját kezű aláírás mellett – az  aláírás hitelességének ellenőrzése céljából – fel kell tüntetni
a  választópolgár olvasható családi és utónevét, személyi azonosítóját vagy magyar állampolgárságát igazoló
okiratának számát, valamint anyja nevét. A választópolgár adatainak a kérdéssel azonos oldalon kell szerepelniük.
(3) Egy választópolgár a kezdeményezést csak egy aláírással támogathatja, a további aláírásai érvénytelenek.
 (4) Az aláírásgyűjtő íven az aláírást gyűjtő személy feltünteti
a) nevét,
b) személyi azonosítóját vagy magyar állampolgárságát igazoló okiratának számát,
továbbá az aláírásgyűjtő ívet az aláírásával látja el.
16. § (1) Aláírást a választópolgárok zaklatása nélkül – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – bárhol lehet gyűjteni.
 (2) Nem gyűjthető aláírás
a) az aláírást gyűjtő és az aláíró munkahelyén munkaidejében vagy munkaviszonyból, illetőleg munkavégzésre
irányuló más jogviszonyból fakadó munkavégzési kötelezettsége teljesítése közben,
b) a Magyar Honvédségnél és a  központi államigazgatási szerveknél szolgálati viszonyban levő személytől
a szolgálati helyén vagy szolgálati feladatának teljesítése közben,
c) tömegközlekedési eszközön,
d) állami, helyi és nemzetiségi önkormányzati szervek hivatali helyiségében,
e) egészségügyi szolgáltató helyiségében,
f ) felsőoktatási és köznevelési intézményben.
(3) Az aláírásért az aláíró választópolgár részére előnyt adni vagy ígérni tilos. Az aláíró választópolgár az aláírásért nem
kérhet előnyt, illetve nem fogadhat el előnyt vagy annak ígéretét.
17. § A  15.  §-ban foglaltaknak nem megfelelő vagy a  16.  §-ban foglalt rendelkezések megszegésével gyűjtött aláírás
érvénytelen.
18. § (1) Az  országgyűlési képviselők, az  Európai Parlament tagjai, a  helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek,
valamint a nemzetiségi önkormányzati képviselők általános választásának napját megelőző és követő negyvenedik
nap között szünetel az aláírásgyűjtés.
(2) Ha a  szervező az  aláírásgyűjtést az  országgyűlési képviselők, az  Európai Parlament tagjai, a  helyi önkormányzati
képviselők és polgármesterek vagy a  nemzetiségi önkormányzati képviselők általános választásának napját
megelőző negyvenedik napig nem fejezi be, az  addig összegyűjtött aláírásokat tartalmazó aláírásgyűjtő íveket
legkésőbb a  szavazás napját megelőző harminckilencedik napon át kell adnia a  Nemzeti Választási Irodának.
A határidőben át nem adott aláírásgyűjtő íveken gyűjtött aláírás érvénytelen.
(3) A  szavazás napját követő negyvenedik napon a  Nemzeti Választási Iroda elnöke új hitelesítési záradékkal látja el
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát. Az aláírásgyűjtést kizárólag az új hitelesítési záradékkal ellátott aláírásgyűjtő ív
másolatán lehet folytatni.
5. Az aláírások ellenőrzése 19. § (1) A  szervező az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítési záradékkal történő ellátását követő százhúsz napon
belül, egy alkalommal nyújthatja be a  népszavazás kitűzésére irányuló állampolgári kezdeményezés aláírásgyűjtő
íveit a Nemzeti Választási Bizottsághoz az aláírások ellenőrzése céljából.
(2) A késedelmesen, pótlólag, valamint a nem a szervező által benyújtott aláírásgyűjtő íven szereplő aláírás érvénytelen.
20. § Az aláírásgyűjtő ív benyújtását követően a szervező nem vonhatja vissza a népszavazási kezdeményezést.
21. § (1) A  Nemzeti Választási Bizottság gondoskodik az  aláírások ellenőrzéséről. A  19.  § (2)  bekezdése szerint benyújtott
aláírásgyűjtő íven lévő, továbbá a  16.  §-ban foglalt rendelkezések megszegésével gyűjtött aláírást a  Nemzeti
Választási Bizottság nem ellenőrzi.
(2) Az  aláírások ellenőrzése során meg kell vizsgálni a  15.  §-ban foglalt követelmények teljesülését, azonosítani kell
a kezdeményezést aláíró polgárt, meg kell állapítani, hogy rendelkezik-e választójoggal, továbbá meg kell állapítani
az érvényes aláírások számát.
(3) A  kezdeményezést aláíró polgár azonosítását és választójoga megállapítását az  aláírásgyűjtő íven feltüntetett
adatainak a központi névjegyzék adataival való összevetésével kell elvégezni.
(4) Az aláírások tételes ellenőrzését addig kell folytatni, amíg bizonyossá nem válik, hogy
a) az érvényes aláírások száma a kétszázezret eléri, vagy
b) az érvényes aláírások száma százezer alatt marad, vagy
c) az érvényes aláírások száma a százezret eléri, de kétszázezer alatt marad.
(5) Az  aláírások számának megállapításakor a  kezdeményezés hitelesítésre történő benyújtását támogató
választópolgárok számát is figyelembe kell venni.
22. § (1) Az aláírások ellenőrzése során a szervező képviselője jelen lehet.
 (2) Az aláírások ellenőrzését az aláírásgyűjtő ívek benyújtásától számított hatvan napon belül kell lefolytatni.
23. § Ha az  érvényes aláírások száma legalább százezer, az  aláírások ellenőrzésének eredményéről – az  azt megállapító
határozat jogerőre emelkedésétől számított nyolc napon belül – a Nemzeti Választási Bizottság elnöke tájékoztatja
az Országgyűlés elnökét.
6. A személyes adatok védelme 24. § (1) A  választópolgár és az  aláírást gyűjtő polgár aláírásgyűjtő íven feltüntetett adatai nem nyilvánosak, azokról
– az  aláírást ellenőrző szerv által az  aláírások érvényességének megállapítása céljából vezetett technikai
nyilvántartás kivételével – másolatot készíteni tilos.
(2) A  választópolgár és az  aláírást gyűjtő polgár adatait, valamint a  technikai nyilvántartást a  Nemzeti Választási
Bizottság, a Nemzeti Választási Iroda és a Kúria ellenőrizheti.
(3) A szervezőnek a be nem nyújtott aláírásgyűjtő ívet a benyújtására rendelkezésre álló határidő lejártát követő három
napon belül meg kell semmisítenie, és erről jegyzőkönyvet kell készítenie. A  jegyzőkönyvet három napon belül
a Nemzeti Választási Bizottságnak át kell adni.
(4) A benyújtott aláírásgyűjtő ívet, valamint a technikai nyilvántartást a Nemzeti Választási Iroda az érvényes aláírások
számának megállapítását követő harmincadik és negyvenötödik nap között megsemmisíti.
(5) A  szervező és a  kezdeményezést a  4.  § szerint támogató választópolgár személyes adatait – a  kezdeményezés
benyújtására való jogosultsága ellenőrzése és a kapcsolattartás céljából – a Nemzeti Választási Bizottság, a Nemzeti
Választási Iroda és a Kúria kezeli, azokat – a 7. § alapján nyilvánosságra hozott adatok kivételével – törölni kell
a) a 8. § (1) bekezdés a)–e) pontja szerinti időpontot követő harmincötödik és negyvenedik nap között,
b) a 8. § (2) bekezdésében foglalt tilalommal kapcsolatos jogorvoslat esetén a jogorvoslat elbírálását követő öt
napon belül, vagy
c) a népszavazás elrendeléséről szóló határozat jogerőre emelkedését követő öt napon belül.
7. A népszavazás elrendelése 25. § (1) Az  Országgyűlés elnöke a  kezdeményezést a  14.  § (2)  bekezdése vagy a  23.  § szerinti tájékoztatás kézhezvételét
követő legközelebbi ülésnapon bejelenti.
(2) A  népszavazás elrendelésére irányuló kezdeményezésről az  (1)  bekezdés szerinti bejelentést követő harminc
napon belül dönt az  Országgyűlés. A  határidő számításánál az  ülésszakok közötti szünetet, valamint az  elnapolás
időtartamát figyelmen kívül kell hagyni.
26. § A  köztársasági elnök és a  Kormány a  népszavazás elrendeléséig visszavonhatja az  általa benyújtott népszavazási
kezdeményezést.
27. § (1) Az  Országgyűlés népszavazás elrendeléséről szóló határozata tartalmazza a  népszavazásra bocsátott kérdést,
továbbá rendelkezik a népszavazás költségvetéséről. A kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában kell
népszavazásra bocsátani.
(2) A  népszavazás elrendeléséről szóló határozatot a  Magyar Közlönyben közzé kell tenni. Az  Országgyűlés elnöke
a népszavazás elrendeléséről tájékoztatja a köztársasági elnököt.
8. Jogorvoslatok 28. § (1) Az aláírásgyűjtéssel és az aláírások ellenőrzésével kapcsolatos jogorvoslat benyújtására és elbírálására rendelkezésre
álló határidő öt nap. Ha a határidő utolsó napja nem munkanapra esik, a határidő csak az azt követő legközelebbi
munkanapon jár le.
(2) Az aláírásgyűjtéssel kapcsolatos kifogás elbírálása a Nemzeti Választási Bizottság hatáskörébe tartozik.
29. § (1) A  Nemzeti Választási Bizottságnak a  kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni felülvizsgálati kérelmet
– a  Kúriának címezve – úgy kell benyújtani, hogy az  a  határozat közzétételét követő tizenöt napon belül
megérkezzen a Nemzeti Választási Bizottsághoz. Ha a határidő utolsó napja nem munkanapra esik, a határidő csak
az azt követő legközelebbi munkanapon jár le.
(2) A Nemzeti Választási Bizottság a felülvizsgálati kérelmet a beérkezését követő öt napon belül megküldi a Kúriának.
30. § (1) A Kúria a felülvizsgálati kérelmet kilencven napon belül bírálja el. A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság határozatát
helybenhagyja, vagy azt megváltoztatja. A Kúria döntése ellen további jogorvoslatnak helye nincs.
(2) A  Kúria a  Nemzeti Választási Bizottságnak a  kezdeményezés visszautasításáról hozott határozata ellen benyújtott
felülvizsgálati kérelmet harminc napon belül bírálja el. A Kúria a Nemzeti Választási Bizottságnak a kezdeményezés
visszautasításáról hozott határozatát helybenhagyja, vagy a  Nemzeti Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
A  Kúria döntése ellen további jogorvoslatnak helye nincs. Ha a  Kúria a  Nemzeti Választási Bizottságot új eljárásra
utasítja, a  Nemzeti Választási Bizottság a  Kúria döntésétől számított harminc napon belül dönt a  kérdés
hitelesítéséről vagy annak megtagadásáról.
(3) A  Kúria határozatát a  Magyar Közlönyben nyolc napon belül, a  Kúria honlapján a  határozat meghozatala napján
közzé kell tenni.
(4) Ha a  Kúria a  Nemzeti Választási Bizottság kérdés hitelesítésének megtagadásáról – beleértve a  kezdeményezés
visszautasításáról – szóló határozatát helybenhagyja, – a  (3)  bekezdéstől eltérően – a  Magyar Közlönyben nyolc
napon belül közleményt tesz közzé, amely tartalmazza
a) a Kúria határozatának számát,
b) a Nemzeti Választási Bizottság határozata számát és helybenhagyásának tényét, valamint
c) tájékoztatást arról, hogy a Kúria határozata megtekinthető a Kúria honlapján.
9. A népszavazás kötőereje 31. § (1) Az  Országgyűlés – ha a  népszavazás törvényalkotási kötelezettséget keletkeztet – köteles a  népszavazás napjától
számított száznyolcvan napon belül az  érvényes és eredményes népszavazás döntésének megfelelő törvényt
megalkotni.
(2) A  népszavazással hozott döntés az  Országgyűlésre a  népszavazás napjától – ha a  népszavazás törvényalkotási
kötelezettséget keletkeztet, a törvény kihirdetésétől – számított három évig kötelező.
III. Fejezet
HelyI népszavazÁs kezdeményezése 10. A helyi népszavazás tárgya
32. § (1) A helyi önkormányzat képviselő-testülete helyi népszavazást rendelhet el a képviselő-testület hatáskörébe tartozó
ügyben.
(2) Nem lehet helyi népszavazást tartani
a) a költségvetésről és a zárszámadásról,
b) a helyi adókról,
c) a képviselő-testület hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási kérdésről,
d) a képviselő-testület feloszlásának a kimondásáról.
33. § A  képviselő-testület helyi népszavazást köteles elrendelni abban a  kérdésben, amelyben törvény vagy
önkormányzati rendelet helyi népszavazás megtartását írja elő.
34. § (1) Helyi népszavazást kezdeményezhet
a) a képviselő-testület tagjainak legalább egynegyede,
b) a képviselő-testület bizottsága,
c) az önkormányzati rendeletben meghatározott számú választópolgár, ami nem lehet kevesebb
a választópolgárok tíz százalékánál, és nem lehet több a választópolgárok huszonöt százalékánál.
 (2) A képviselő-testület köteles elrendelni a helyi népszavazást, ha azt az önkormányzati rendeletében meghatározott
számú választópolgár kezdeményezte. 11. A választópolgári kezdeményezés szervezője
35. § (1) Helyi népszavazás kitűzésére irányuló választópolgári kezdeményezést
a) olyan magánszemély, aki a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán választó lehet,
b) párt,
c) egyéb egyesület a létesítő okiratában meghatározott céllal összefüggő kérdésben
szervezhet.
(2) Egy kezdeményezésnek több szervezője is lehet. Ebben az esetben a szervezők egy személyt jelölnek ki a választási
szervekkel való kapcsolattartásra.
12. A helyi népszavazásra javasolt kérdés benyújtása 36. § (1) A  szervezőnek a  helyi népszavazásra javasolt kérdést az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányán az  aláírásgyűjtés
megkezdése előtt – a kérdés hitelesítése céljából – be kell nyújtania a helyi választási bizottsághoz.
(2) Egy aláírásgyűjtő íven egy kérdés szerepelhet. (3) A magánszemély szervező a kérdés benyújtásakor a nevét, lakcímét és személyi azonosítóját közli a helyi választási
bizottsággal. A helyi választási iroda a központi névjegyzékben ellenőrzi a szervező választójogát.
(4) Az egyéb egyesület a létesítő okiratát is csatolja a kérdés benyújtásakor. A helyi választási iroda a párt és az egyéb
egyesület létezését és adatainak hitelességét a civil szervezetek bírósági nyilvántartásában ellenőrzi.
(5) A képviselő-testület tagjai és bizottsága az általuk kezdeményezett helyi népszavazásra javasolt kérdést – hitelesítés
céljából – benyújtják a helyi választási bizottsághoz.
(6) A kérdést személyesen vagy postai úton lehet benyújtani.
 (7) A benyújtás időpontjának a kérdés helyi választási irodánál történő érkeztetése számít.
37. § A  kérdés benyújtását követő munkanapon a  helyi választási iroda nyilvánosságra hozza a  benyújtott kérdést,
a benyújtás időpontját, valamint a szervező nevét.
38. § (1) A kérdés benyújtását követően nem nyújtható be azonos tárgyú kérdés
a) a helyi választási iroda vezetőjének a 40. § (1) bekezdése szerinti elutasító döntését követő tizenhat napon
belül, ha az ismételt benyújtásra nem kerül sor,
b) a kérdés hitelesítését megtagadó döntés jogerőre emelkedéséig,
c) a helyi népszavazási kezdeményezés visszavonásáig,
d) az aláírásgyűjtő ívek benyújtására rendelkezésre álló határidő eredménytelen elteltéig,
e) a helyi népszavazás elrendelésének elutasításáról szóló határozat jogerőre emelkedéséig,
f ) a helyi népszavazás megtartásáig, vagy
g) a 60. § (2) bekezdése szerinti időszak lejártáig.
(2) Az (1) bekezdés a)–e) pontja szerinti esetben az ott megjelölt időpontot követő harminc napon belül újabb, azonos
tárgyú kérdést nem nyújthat be ugyanazon szervező vagy ugyanazon, a 34. § (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti
kezdeményező.
(3) Két kérdés abban az esetben tekintendő azonos tárgyúnak, ha azok – akár részben – azonos vagy egymást kizáró
kötelezettséget rónának a képviselő-testületre.
39. § (1) A  helyi népszavazásra javasolt kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni,
továbbá a helyi népszavazás eredménye alapján a képviselő-testület el tudja dönteni, hogy terheli-e döntéshozatali
kötelezettség, és ha igen, milyen döntés meghozatalára köteles.
(2) A  helyi népszavazásra javasolt kérdés nem tartalmazhat szeméremsértő vagy más módon megbotránkoztató
kifejezést.
13. A kérdés hitelesítése 40. § (1) Ha a kezdeményezés a helyi népszavazás jogintézményének alkotmányos céljával és rendeltetésével nyilvánvalóan
ellentétes, vagy nem felel meg a  35.  §-ban, a  36.  §-ban és a  38.  § (1) és (2)  bekezdésében foglalt feltételeknek,
továbbá ha az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a jogszabályi feltételeknek, a helyi választási iroda vezetője a kérdést
a benyújtásától számított öt napon belül határozattal elutasítja, és a kérdést nem terjeszti a helyi választási bizottság
elé. Az elutasító határozat tartalmára és közlésére a Ve. 46. §, 47. §, 48. § (3) bekezdése és 50. § rendelkezéseit kell
alkalmazni.
(2) A helyi választási iroda vezetőjének határozata ellen jogorvoslatnak helye nincs, de a szervező a kérdést ismételten
benyújthatja. Az ismételten benyújtott kérdés hitelesítését a helyi választási bizottság napirendjére kell tűzni.
(3) Ha a szervező a kérdést a helyi választási iroda vezetője elutasító határozatának közlését követő tizenöt napon belül
nyújtja be ismételten, a  38.  § alkalmazásában az  első benyújtás időpontját kell a  kérdés benyújtása időpontjának
tekinteni.
41. § (1) A helyi választási bizottság a kérdés hitelesítéséről vagy annak megtagadásáról a benyújtásától számított harminc
napon belül dönt. A helyi választási bizottság a kérdést akkor hitelesíti, ha az az e törvényben a kérdéssel szemben
támasztott követelményeknek megfelel.
(2) A  szervező által benyújtott kérdés csak abban az  esetben hitelesíthető, ha az  aláírásgyűjtő ív is megfelel
a jogszabályban foglalt előírásoknak.
42. § A  helyi választási bizottság a  kérdés hitelesítésével kapcsolatos határozatát nyolc napon belül az  önkormányzat
hivatalos lapjában vagy a helyben szokásos módon közzéteszi.
43. § (1) A  kérdést hitelesítő döntés elleni jogorvoslati határidő eredménytelen elteltét – jogorvoslat esetén a  törvényszék
hitelesítő határozatot helybenhagyó vagy a  kérdést hitelesítő döntésének a  helyi választási bizottsággal való
közlését – követő öt napon belül a  helyi választási iroda vezetője hitelesítési záradékkal látja el az  aláírásgyűjtő
ív mintapéldányát, és azt átadja a  szervezőnek. Az  aláírásgyűjtő ív átadásának feltétele, hogy a  szervező
az adatkezelést az adatvédelmi nyilvántartásba bejelentse.
(2) A helyi választási bizottság elnöke a képviselő-testület tagjai vagy bizottsága által benyújtott kérdés hitelesítéséről
a  kérdést hitelesítő döntés elleni jogorvoslati határidő eredménytelen elteltét – jogorvoslat esetén a  törvényszék
hitelesítő határozatot helybenhagyó vagy a  kérdést hitelesítő döntésének közlését – követő öt napon belül
tájékoztatja a polgármestert.
14. Az aláírásgyűjtés 44. § (1) Helyi népszavazás kitűzésére irányuló választópolgári kezdeményezést az  aláírásgyűjtő ív hitelesítési záradékkal
ellátott mintapéldányáról készített másolaton lehet támogatni. A támogató aláírás nem vonható vissza.
(2) Az  aláírásgyűjtő íven a  saját kezű aláírás mellett – az  aláírás hitelességének ellenőrzése céljából – fel kell tüntetni
a  választópolgár olvasható családi és utónevét, személyi azonosítóját, valamint anyja nevét. A  választópolgár
adatainak a kérdéssel azonos oldalon kell szerepelniük.
(3) Az aláírásgyűjtő íven az aláírást gyűjtő személy feltünteti nevét és személyi azonosítóját, továbbá az aláírásgyűjtő
ívet az aláírásával látja el.
(4) Egy választópolgár a kezdeményezést csak egyszer támogathatja, a további aláírásai érvénytelenek.
45. § (1) Aláírást a választópolgárok zaklatása nélkül – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – bárhol lehet gyűjteni.
 (2) Nem gyűjthető aláírás
a) az aláírást gyűjtő és az aláíró munkahelyén munkaidejében vagy munkaviszonyból, illetőleg munkavégzésre
irányuló más jogviszonyból fakadó munkavégzési kötelezettsége teljesítése közben,
b) a Magyar Honvédségnél és a  központi államigazgatási szerveknél szolgálati viszonyban levő személytől
a szolgálati helyén vagy szolgálati feladatának teljesítése közben,
c) tömegközlekedési eszközön,
d) állami, helyi és nemzetiségi önkormányzati szervek hivatali helyiségében,
e) egészségügyi szolgáltató helyiségében,
f ) felsőoktatási és köznevelési intézményben.
(3) Az aláírásért az aláíró választópolgár részére előnyt adni vagy ígérni tilos. Az aláíró választópolgár az aláírásért nem
kérhet előnyt, illetve nem fogadhat el előnyt vagy annak ígéretét.
46. § A  44.  §-ban foglaltaknak nem megfelelő vagy a  45.  §-ban foglalt rendelkezések megszegésével gyűjtött aláírás
érvénytelen.
15. Az aláírások ellenőrzése 47. § (1) A  szervező az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítési záradékkal történő ellátását követő harminc napon
belül, egy alkalommal nyújthatja be a  helyi népszavazás kitűzésére irányuló állampolgári kezdeményezés
aláírásgyűjtő íveit a helyi választási bizottsághoz az aláírások ellenőrzése céljából.
(2) A késedelmesen, pótlólag, valamint a nem a szervező által benyújtott aláírásgyűjtő íven szereplő aláírás érvénytelen.
48. § Az aláírásgyűjtő ív benyújtását követően a szervező nem vonhatja vissza a kezdeményezést.
49. § (1) A  helyi választási bizottság gondoskodik az  aláírások ellenőrzéséről. A  47.  § (2)  bekezdése szerint benyújtott
aláírásgyűjtő íven lévő, továbbá a 45. §-ban foglalt rendelkezések megszegésével gyűjtött aláírást a helyi választási
bizottság nem ellenőrzi.
(2) Az  aláírás ellenőrzése során meg kell vizsgálni a  44.  §-ban foglalt követelmények teljesülését, azonosítani kell
a kezdeményezést aláíró polgárt, meg kell állapítani, hogy rendelkezik-e választójoggal, továbbá meg kell állapítani
az érvényes aláírások számát.
(3) A  kezdeményezést aláíró polgár azonosítását és választójoga megállapítását az  aláírásgyűjtő íven feltüntetett
adatainak a központi névjegyzék adataival való összevetésével kell elvégezni.
(4) Az aláírások tételes ellenőrzését addig kell folytatni, amíg bizonyossá nem válik, hogy az érvényes aláírások száma
a választópolgárok helyi népszavazás kezdeményezéséhez szükséges számát eléri vagy az alatt marad.
(5) Az aláírások ellenőrzése során a szervező képviselője jelen lehet.
 (6) Az aláírások ellenőrzését az aláírásgyűjtő ívek benyújtásától számított negyvenöt napon belül kell lefolytatni.
50. § Ha az  érvényes aláírások száma eléri a  helyi népszavazás kezdeményezéséhez szükséges számot, az  aláírások
ellenőrzésének eredményéről – az azt megállapító határozat jogerőre emelkedésétől számított nyolc napon belül –
a helyi választási bizottság elnöke tájékoztatja a polgármestert.
16. A személyes adatok védelme 51. § (1) A  választópolgár és az  aláírást gyűjtő polgár aláírásgyűjtő íven feltüntetett adatai nem nyilvánosak, azokról
– az  aláírást ellenőrző szerv által az  aláírások érvényességének megállapítása céljából vezetett technikai
nyilvántartás kivételével – másolatot készíteni tilos.
(2) A  választópolgár és az  aláírást gyűjtő polgár adatait, valamint a  technikai nyilvántartást a  választási szervek és
a törvényszék ellenőrizhetik.
(3) A szervezőknek a be nem nyújtott aláírásgyűjtő íveket a benyújtásukra rendelkezésre álló határidő lejártát követő
három napon belül meg kell semmisíteniük, és erről jegyzőkönyvet kell készíteniük. A jegyzőkönyvet három napon
belül a helyi választási bizottságnak át kell adni.
(4) A  benyújtott aláírásgyűjtő íveket, valamint a  technikai nyilvántartást a  helyi választási iroda az  érvényes aláírások
számának megállapítását követő harmincadik és negyvenötödik nap között megsemmisíti.
(5) A  szervező személyes adatait – a  kezdeményezés benyújtására való jogosultsága ellenőrzése és a  kapcsolattartás
céljából – a  választási szervek és a  törvényszék kezeli, azokat – a  37.  § alapján nyilvánosságra hozott adatok
kivételével – törölni kell
a) a 38. § (1) bekezdés a)–e) pontja szerinti időpontot követő harmincötödik és negyvenedik nap között,
b) a 38. § (2) bekezdésében foglalt tilalommal kapcsolatos jogorvoslat esetén a jogorvoslat elbírálását követő öt
napon belül, vagy
c) a népszavazás elrendeléséről szóló határozat jogerőre emelkedését követő öt napon belül.
17. A helyi népszavazás elrendelése 52. § A polgármester a  törvényben foglalt feltételeknek megfelelő kezdeményezést a 43. § (2) bekezdése vagy az 50. §
szerinti tájékoztatás kézhezvételét követő legközelebbi testületi ülésen bejelenti.
53. § A  helyi népszavazás elrendeléséről az  52.  § szerinti bejelentést követő harminc napon belül dönt
a képviselő-testület.
54. § A  képviselő-testület bizottsága, valamint tagjai a  helyi népszavazás elrendeléséig visszavonhatják az  általuk
benyújtott helyi népszavazási kezdeményezést.
55. § (1) A képviselő-testület helyi népszavazás elrendeléséről szóló határozata tartalmazza a helyi népszavazásra bocsátott
kérdést, továbbá rendelkezik a helyi népszavazás költségvetéséről. A kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott
formában kell helyi népszavazásra bocsátani.
(2) A helyi népszavazás elrendeléséről szóló határozatot az önkormányzat hivatalos lapjában, illetve a helyben szokásos
módon közzé kell tenni. A polgármester a helyi népszavazás elrendeléséről tájékoztatja a helyi választási bizottság
elnökét.
18. Jogorvoslatok 56. § (1) Az aláírásgyűjtéssel és az aláírások ellenőrzésével kapcsolatos jogorvoslat benyújtására és elbírálására rendelkezésre
álló határidő öt nap. Ha a határidő utolsó napja nem munkanapra esik, a határidő csak az azt követő legközelebbi
munkanapon jár le.
(2) Az aláírásgyűjtéssel kapcsolatos kifogás elbírálása a helyi választási bizottság hatáskörébe tartozik. A helyi választási
bizottság határozata elleni fellebbezést a területi választási bizottság bírálja el.
57. § (1) A  helyi választási bizottságnak a  kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni felülvizsgálati kérelmet
– a  törvényszékhez címezve – úgy kell benyújtani, hogy az  a  határozat közzétételét követő tizenöt napon belül
megérkezzen a  helyi választási bizottsághoz. Ha a  határidő utolsó napja nem munkanapra esik, a  határidő csak
az azt követő legközelebbi munkanapon jár le.
(2) A  helyi választási bizottság a  felülvizsgálati kérelmet a  beérkezését követő öt napon belül megküldi
a  törvényszéknek. Ha a  felülvizsgálati kérelmet közvetlenül a  törvényszékhez nyújtották be, arról a  törvényszék
haladéktalanul tájékoztatja a helyi választási bizottságot.
(3) A  törvényszék a  felülvizsgálati kérelmet harminc napon belül bírálja el. A  törvényszék a  helyi választási bizottság
határozatát helybenhagyja, vagy azt megváltoztatja; döntése ellen további jogorvoslatnak helye nincs.
58. § (1) A képviselő-testület helyi népszavazást elrendelő, valamint kötelezően elrendelendő helyi népszavazás elrendelését
elutasító határozata elleni felülvizsgálati kérelmet – a  törvényszékhez címezve – úgy kell benyújtani, hogy
az a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül megérkezzen a helyi választási bizottsághoz.
(2) A  helyi választási bizottság a  felülvizsgálati kérelmet a  beérkezését követő öt napon belül megküldi
a  törvényszéknek. A  helyi választási bizottság elnöke a  felülvizsgálati kérelem benyújtásáról haladéktalanul
tájékoztatja a polgármestert.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott eljárásban a törvényszék a határozat érdemében csak akkor folytat vizsgálatot,
ha az  aláírásgyűjtő ív hitelesítése és a  helyi népszavazás elrendelése között a  körülményekben olyan lényeges
változás következett be, amelyet a  kérdés hitelesítéséről, vagy az  azzal szembeni felülvizsgálati kérelemről hozott
döntés során a helyi választási bizottság, illetve az 57. § szerinti eljárásban a törvényszék nem vehetett figyelembe,
és a  döntést érdemben befolyásolhatja. A  törvényszék nem vizsgálja érdemben azt a  felülvizsgálati kérelmet,
amelyben a  kérelmező a  kérdés tartalmát illető, valamint a  hitelesítéssel összefüggő alkotmányossági aggályokra
hivatkozik.
(4) A  törvényszék a  felülvizsgálati kérelmet harminc napon belül bírálja el. A  törvényszék a  képviselő-testület
határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és a képviselő-testületet új határozat meghozatalára kötelezi.
19. A helyi népszavazás kötőereje 59. § A  helyi népszavazás érvényes, ha a  választópolgárok több mint fele érvényesen szavazott, és eredményes, ha
az érvényesen szavazó választópolgárok több mint fele a megfogalmazott kérdésre azonos választ adott.
60. § (1) A  képviselő-testület – ha a  helyi népszavazás döntési kötelezettséget keletkeztet – köteles a  helyi népszavazás
napjától számított száznyolcvan napon belül az érvényes és eredményes helyi népszavazás döntésének megfelelő
rendeletet megalkotni vagy határozatot hozni.
(2) Az érvényes és eredményes helyi népszavazással hozott döntés a képviselő-testületre a helyi népszavazás napjától
– ha a helyi népszavazás rendeletalkotási kötelezettséget keletkeztet, a rendelet kihirdetésétől – számított egy évig
kötelező.
20. A területi szintű helyi népszavazás 61. § (1) A megyei és a fővárosi szintű helyi népszavazásra e fejezet rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
 (2) Az e fejezetben a helyi választási bizottság számára megállapított hatáskört a területi választási bizottság, a területi
választási bizottság számára megállapított hatáskört a Nemzeti Választási Bizottság, a helyi választási iroda és annak
vezetője számára megállapított hatáskört a területi választási iroda és vezetője gyakorolja.
(3) Az e fejezetben a törvényszék számára megállapított hatáskört a Kúria gyakorolja.
Iv. Fejezet
az európaI polgÁrI kezdeményezés 62. § Az európai polgári kezdeményezésre a 16. § (1) és (3) bekezdését, valamint a 28. § rendelkezéseit alkalmazni kell.
63. § Az  online gyűjtési rendszer megfelelőségéről szóló igazolás kiállítása, a  támogató nyilatkozatok ellenőrzése és
az érvényes támogató nyilatkozatok számát tartalmazó igazolás kiállítása a Nemzeti Választási Bizottság hatáskörébe
tartozik.
64. § (1) Az aláírások ellenőrzése során meg kell vizsgálni, hogy a támogató nyilatkozat formailag elfogadható-e, azonosítani
kell a  támogató nyilatkozatot aláíró polgárt, meg kell állapítani, hogy nagykorú uniós állampolgár-e, valamint
azt, hogy az  Európai Parlament tagjai választására az  állampolgársága szerinti tagállamban jogosító korhatárt
a támogató nyilatkozat aláírásakor elérte-e, továbbá meg kell állapítani az érvényes támogató nyilatkozatok számát.
(2) A támogató nyilatkozatot aláíró polgár azonosítását az aláírásgyűjtő íven feltüntetett adatainak a személyiadat- és
lakcímnyilvántartás, valamint szükség esetén az  úti okmány nyilvántartás vagy a  személyazonosító igazolvány
nyilvántartás adataival való összevetésével kell elvégezni.
(3) Az aláírások ellenőrzése során a szervezők képviselője jelen lehet.
v. Fejezet
az orszÁgos népszavazÁsI eljÁrÁs 65. § Az országos népszavazási eljárásban az e fejezetben foglalt eltérésekkel alkalmazni kell a Ve. 244. § (2) bekezdése,
245. §, 247. § (1) és (3) bekezdése, 250. §, 251. §, 256. § (2) bekezdése, 257. § (3) bekezdése, 258. § (1) bekezdése,
259–270. §, 271. § (2) bekezdése, 272–274. §, 275. § (1) és (2) bekezdése, 277–281. §, 283–285. §, 288–291. §, 293. §,
297. §, valamint 298. § rendelkezéseit is.
66. § A szavazás, az eredmény megállapítása és a  jogorvoslat során a népszavazásra feltett minden kérdést külön-külön
kell figyelembe venni.
21. Az országos népszavazás kitűzése 67. § (1) A népszavazás időpontját a köztársasági elnök a népszavazást elrendelő országgyűlési határozat elleni jogorvoslati
határidő eredménytelen elteltét – jogorvoslat esetén annak elbírálását – követő 15 napon belül tűzi ki.
(2) A népszavazást akkor is ki lehet tűzni, ha
a) más kérdésben a köztársasági elnök már korábban népszavazást tűzött ki,
b) annak időpontjáig legalább ötven nap van hátra, és
c) az újabb kérdésben történő népszavazás egyidejű megtartása a  szavazás lebonyolításának törvényességét
nem veszélyezteti.
 (3) Az  országgyűlési képviselők, az  Európai Parlament tagjai, valamint a  helyi önkormányzati képviselők és
polgármesterek általános választásának napjára, továbbá az azt megelőző és követő 41 napon belüli időpontra nem
tűzhető ki országos népszavazás. Ha az országos népszavazást emiatt nem lehet kitűzni, az országos népszavazást
a választást követő 131 napon belüli időpontra kell kitűzni.
(4) A  népszavazás elrendeléséről és a  népszavazás időpontjának kitűzéséről szóló határozatot a  Magyar Közlönyben
közzé kell tenni.
22. A választási szervek 68. § (1) A Nemzeti Választási Bizottságba a kezdeményezést szervező, de országgyűlési képviselőcsoporttal nem rendelkező
szervezetek egy közös tagot bízhatnak meg.
(2) Az  országgyűlési egyéni választókerületi választási bizottságba a  kezdeményezés szervezői egy közös tagot,
továbbá a kezdeményezés szervezésében részt nem vevő, de országgyűlési képviselőcsoporttal rendelkező pártok
egy-egy tagot bízhatnak meg.
(3) A szavazatszámláló bizottságba, valamint az egy szavazókörrel rendelkező településen a helyi választási bizottságba
a  kezdeményezés szervezői két közös tagot, továbbá a  kezdeményezés szervezésében részt nem vevő, de
országgyűlési képviselőcsoporttal rendelkező pártok két-két tagot bízhatnak meg.
(4) A  kezdeményezés szervezői, továbbá a  kezdeményezés szervezésében részt nem vevő, de országgyűlési
képviselőcsoporttal rendelkező pártok a külképviseletekre a Ve. 5. §-a szerint bízhatnak meg megfigyelőt.
(5) A Ve. 245. § (2) bekezdése szerinti megfigyelő megbízására a kezdeményezés szervezői, továbbá a kezdeményezés
szervezésében részt nem vevő, de országgyűlési képviselőcsoporttal rendelkező pártok jogosultak.
23. A népszavazási kampány 69. § Országos népszavazási kampányidőszakban politikai reklámot a  kezdeményezés szervezői, továbbá
a kezdeményezés szervezésében részt nem vevő, de országgyűlési képviselőcsoporttal rendelkező pártok tehetnek
közzé. A  politikai reklámok közzétételére az  Európai Parlament tagjainak választásán irányadó szabályokat kell
alkalmazni.
24. Adatszolgáltatás a névjegyzékből 70. § (1) A  szavazóköri névjegyzékben szereplő választópolgárok nevét és lakcímét – a  Ve. 89.  § rendelkezéseire is
figyelemmel – a  kezdeményezés szervezői, továbbá a  kezdeményezés szervezésében részt nem vevő, de
országgyűlési képviselőcsoporttal rendelkező pártok kérésére a  Nemzeti Választási Iroda öt napon belül, de
legkorábban a népszavazás napját megelőző ötvenedik napon átadja.
(2) Az  adatszolgáltatás teljesítésének feltétele, hogy a  kezdeményezés szervezői, illetve az  országgyűlési
képviselőcsoporttal rendelkező párt igazolja a kötelező legkisebb munkabér tíz havi összegének megfelelő összegű
adatszolgáltatási díjnak a Nemzeti Választási Iroda számlájára történt befizetését.
25. A szavazólap adattartalma 71. § (1) Egy szavazólapon csak egy kérdés szerepelhet.
 (2) Az országos népszavazás szavazólapja tartalmazza
a) a „szavazólap” megjelölést,
b) a bélyegzőlenyomat elhelyezésére szolgáló terület megjelölését a szavazólap bal felső sarkában,
c) az országos népszavazás megnevezést,
d) az országos népszavazás napját,
e) annak megjelölését, hogy érvényesen szavazni csak egy válaszra lehet,
f ) az országos népszavazásra feltett kérdést,
g) az igen és nem válaszlehetőséget,
h) a szavazásra szolgáló kört,
i) az érvényes szavazat formájára vonatkozó tájékoztatást.
(3) A  szavazólap adattartalmát a  Nemzeti Választási Bizottság hagyja jóvá legkésőbb a  szavazás napját megelőző
negyvenötödik napon.
26. A szavazási levélcsomag 72. § A levélben szavazás szavazólapja bélyegzőlenyomat nélkül érvényes.
27. A szavazatok továbbítása 73. § Ha a  külképviseletről érkezett urnában lezáratlan boríték van, az  le nem adott szavazatnak számít, és külön kell
csomagolni.
28. A szavazás módja 74. § A Ve. 186. § rendelkezéseinek alkalmazása során jelöltön választ kell érteni.
29. A szavazatszámlálás 75. § A Ve. 193. §, 195. §, valamint 197. § rendelkezéseinek alkalmazása során jelöltön választ kell érteni.
76. § A külképviseleten leadott szavazatokat a Nemzeti Választási Bizottság felügyelete mellett a Nemzeti Választási Iroda
számlálja meg. A számlálást nem lehet megkezdeni a szavazás napján 19 órát megelőzően.
30. A választás eredményének megállapítása 77. § (1) A  szavazás eredményéről kiállított szavazóköri jegyzőkönyv egy példányát a  helyi választási iroda a  Nemzeti
Választási Irodához továbbítja.
(2) A Nemzeti Választási Bizottság
a) a szavazóköri jegyzőkönyvek,
b) a külképviseleti szavazás eredményét megállapító jegyzőkönyv és
c) a levélben leadott szavazatok megszámlálásának eredményét megállapító jegyzőkönyv
alapján megállapítja a választás eredményét.
78. § A  népszavazás eredményének megállapítása során az  Alaptörvény 8.  cikk (4)  bekezdésében foglalt érvényességi
feltétel vizsgálatakor a  szavazás napján a  központi névjegyzékben szereplő, a  népszavazáson részt venni jogosult
választópolgároknak a számát kell figyelembe venni.
31. A jogorvoslat 79. § (1) Az országos népszavazási eljárásban a  jogorvoslat benyújtására és elbírálására rendelkezésre álló határidő öt nap.
Ha a határidő utolsó napja nem munkanapra esik, a határidő csak az azt követő legközelebbi munkanapon jár le.
(2) A médiaszolgáltatók és a sajtó, illetve a filmszínházak választási kampányban való részvételével kapcsolatos kifogást
a Nemzeti Választási Bizottság bírálja el. Körzeti és helyi, illetve lekérhető médiaszolgáltatással vagy nem országosan
terjesztett sajtótermékkel kapcsolatos kifogást a  médiatartalom-szolgáltató székhelye vagy lakóhelye szerint
illetékes országgyűlési egyéni választókerületi választási bizottság bírálja el.
(3) A  Ve. 233.  § alkalmazása során az  alkotmányjogi panasz benyújtására és az  Alkotmánybíróság döntéseire
rendelkezésre álló határidő öt munkanap.
vI. Fejezet
a HelyI népszavazÁsI eljÁrÁs 80. § A  szavazás, az  eredmény megállapítása és a  jogorvoslat során a  helyi népszavazásra feltett minden kérdést
külön-külön kell figyelembe venni.
32. A helyi népszavazás kitűzése 81. § (1) A  helyi népszavazás időpontját a  helyi választási bizottság a  helyi népszavazást elrendelő képviselő-testületi
határozat elleni jogorvoslati határidő eredménytelen elteltét – jogorvoslat esetén annak elbírálását – követő
15 napon belül tűzi ki.
(2) A helyi népszavazást úgy kell kitűzni, hogy a szavazás napja a kitűzés napját követő hetvenedik és ötvenedik nap
közé essen.
(3) A helyi népszavazási eljárás határidőinek naptár szerinti dátumait a helyi választási bizottság a helyi népszavazást
kitűző határozatában állapítja meg.
(4) A helyi népszavazás időpontjának kitűzéséről szóló határozatot az önkormányzat hivatalos lapjában, és a helyben
szokásos módon közzé kell tenni.
33. A helyi népszavazási eljárás költségei 82. § A helyi népszavazás előkészítésével és lebonyolításával kapcsolatos feladatok végrehajtásának költségeit, valamint
a  választási szervek tevékenységével összefüggő egyéb költségeket a  helyi önkormányzat költségvetéséből kell
biztosítani.
34. A választási szervek 83. § (1) A helyi népszavazáson az alábbi választási bizottságok működnek:
a) szavazatszámláló bizottság,
b) helyi választási bizottság,
c) területi választási bizottság,
d) fővárosi, megyei ügyben a Nemzeti Választási Bizottság is.
(2) A helyi választási bizottságba, fővárosi, megyei ügyben a területi választási bizottságba a kezdeményezés szervezői
közösen, választási bizottságonként egy tagot, továbbá a  kezdeményezés szervezésében részt nem vevő, de
a képviselő-testületben képviselőcsoporttal rendelkező szervezetek egy-egy tagot bízhatnak meg.
(3) A szavazatszámláló bizottságba, valamint az egy szavazókörrel rendelkező településen a helyi választási bizottságba
a  kezdeményezés szervezői közösen, továbbá a  kezdeményezés szervezésében részt nem vevő, de a  képviselőtestületben képviselőcsoporttal rendelkező szervezetek két-két tagot bízhatnak meg.
35. A választópolgár tájékoztatása 84. § (1) Azt a választópolgárt, aki legkésőbb a szavazás napját megelőző harmincadik napon a szavazóköri névjegyzékben
szerepel, a helyi választási iroda értesítő megküldésével tájékoztatja a szavazóköri névjegyzékbe vételéről.
(2) Az értesítőt a választópolgár értesítési címére, ennek hiányában lakcímére a szavazást megelőző huszadik napig kell
megküldeni.
36. A szavazólap adattartalma 85. § (1) Egy szavazólapon csak egy kérdés szerepelhet.
 (2) A helyi népszavazás szavazólapja tartalmazza
a) a „szavazólap” megjelölést,
b) a bélyegzőlenyomat elhelyezésére szolgáló terület megjelölését a szavazólap bal felső sarkában,
c) a helyi népszavazás megnevezést,
d) a helyi népszavazás napját,
e) a település, illetve a megye vagy a főváros megjelölését,
f ) annak megjelölését, hogy érvényesen szavazni csak egy válaszra lehet,
g) a helyi népszavazásra feltett kérdést,
h) az igen és nem válaszlehetőséget,
i) a szavazásra szolgáló kört,
j) az érvényes szavazat formájára vonatkozó tájékoztatást.
(3) A  szavazólap adattartalmát a  helyi választási bizottság hagyja jóvá legkésőbb a  szavazás napját megelőző
harmincadik napon.
37. A szavazás módja 86. § A Ve. 186. § rendelkezéseinek alkalmazása során jelöltön választ kell érteni.
38. A szavazatszámlálás 87. § A Ve. 193. §, 195. §, valamint 197. § rendelkezéseinek alkalmazása során jelöltön választ kell érteni.
39. Az eredmény megállapítása 88. § A helyi népszavazás eredményét a szavazatszámláló bizottságok jegyzőkönyvei alapján a helyi választási bizottság
állapítja meg.
40. A jogorvoslat 89. § (1) A  helyi népszavazási eljárásban a  jogorvoslat benyújtására és elbírálására rendelkezésre álló határidő öt nap. Ha
a határidő utolsó napja nem munkanapra esik, a határidő csak az azt követő legközelebbi munkanapon jár le.
(2) A helyi népszavazással kapcsolatos kifogásról a helyi választási bizottság dönt. A helyi választási bizottság döntése
elleni fellebbezésről a területi választási bizottság dönt.
41. A területi szintű helyi népszavazási eljárás 90. § (1) A megyei és a fővárosi szintű helyi népszavazási eljárásra e fejezet rendelkezéseit kell alkalmazni.
 (2) Az e fejezetben a helyi választási bizottság számára megállapított hatáskört a területi választási bizottság, a területi
választási bizottság számára megállapított hatáskört a Nemzeti Választási Bizottság, a helyi választási iroda és annak
vezetője számára megállapított hatáskört a területi választási iroda és vezetője gyakorolja.
(3) Az e fejezetben a törvényszék számára megállapított hatáskört a Kúria gyakorolja.
vII. Fejezet
zÁró rendelkezések 42. Felhatalmazó rendelkezések 91. § Felhatalmazást kap a  választások és népszavazások szabályozásáért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa
meg
a) a választási irodák hatáskörébe tartozó feladatok végrehajtásának részletes szabályait,
b) az országos és helyi népszavazás kezdeményezése során és az  országos és helyi népszavazási eljárásban
használandó nyomtatványokat,
c) az országos népszavazási eljárás határidőinek naptár szerinti dátumait,
d) az országos népszavazási eredmény országosan összesített adatainak körét,
e) az országos népszavazási eljárás költségeinek normatíváit, tételeit, elszámolási és belső ellenőrzési rendjét,
f ) az országos népszavazási eljárásban – a  Nemzeti Választási Bizottság kivételével – a  választási bizottságok
tagjait megillető tiszteletdíj és a választási irodák tagjait megillető díjazás összegét,
g) a médiatartalom-szolgáltató képviseletében eljáró személy e  minőségének igazolására használható
okiratokat,
h) a bírság megfizetésének részletes szabályait,
i) azon településeket és külképviseleteket, ahol a  magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgár
– kérelmére – átveheti a szavazási levélcsomagot,
j) a fővárosi és megyei kormányhivatal népszavazással összefüggő informatikai feladatai ellátásának részletes
szabályait,
k) a Nemzeti Választási Bizottság választott tagjai – a Nemzeti Választási Bizottság működése kapcsán felmerülő
– indokolt és igazolt költségeinek körét és a megtérítésre vonatkozó szabályokat.
92. § Felhatalmazást kap a helyi önkormányzat képviselő-testülete, hogy rendeletben határozza meg a helyi népszavazás
kezdeményezéséhez szükséges választópolgárok számát.
43. Hatályba léptető rendelkezés 93. § (1) Ez  a  törvény – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – az  országgyűlési képviselők 2014.  évi általános
választása kitűzésének napján lép hatályba.
(2) A VI. Fejezet 2014. október 1-jén lép hatályba.
(3) Az (1) bekezdés szerinti feltétel bekövetkezéséről a választójogi és népszavazási szabályozásért felelős miniszter tesz
közzé határozatot.
44. Átmeneti rendelkezések 94. § (1) Az e  törvény hatálybalépését megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés és népi kezdeményezés során
– a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a benyújtáskor alkalmazandó rendelkezéseket kell alkalmazni.
(2) E törvény hatálybalépését követően
a) a Nemzeti Választási Iroda elnöke minden folyamatban lévő országos népszavazási kezdeményezés
szervezője részére öt napon belül átadja vagy megküldi a  hitelesített kérdést tartalmazó, az  e  törvénynek
megfelelő aláírásgyűjtő ívet; az  országos népszavazási kezdeményezés aláírásainak ellenőrzésekor
a  Magyarországon lakóhellyel nem rendelkező, a  központi névjegyzékben szereplő választópolgárnak csak
az e törvénynek megfelelő aláírásgyűjtő íven szereplő aláírása fogadható el érvényesként,
b) az országos népszavazási és az  országos népi kezdeményezést aláíró polgár azonosítását és választójoga
megállapítását az  aláírásgyűjtő íven feltüntetett adatainak a  központi névjegyzék adataival való
összevetésével kell elvégezni.
(3) A  93.  § (2)  bekezdésében meghatározott hatálybalépést megelőzően kitűzött helyi népszavazási eljárásban
a kitűzéskor alkalmazandó rendelkezéseket kell alkalmazni.
(4) Nem tűzhető ki helyi népszavazás az  országgyűlési képviselők, az  Európai Parlament tagjai, valamint a  helyi
önkormányzati képviselők és polgármesterek 2014. évi általános választásának napjára.
45. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés
95. § E törvény
a) 69. §-a az Alaptörvény IX. cikk (3) bekezdése alapján,
b) 79. § (3) bekezdése, 98. §-a és 101. § (3) bekezdése az Alaptörvény 24. cikk (9) bekezdése alapján,
c) 99. §-a az Alaptörvény XXIX. cikk (3) bekezdése alapján,
d) 102. § f ) pontja az Alaptörvény 2. cikk (1) bekezdése és 35. cikk (1) bekezdése alapján
sarkalatosnak minősül.
46. A jogalkotásra vonatkozó európai uniós követelményekre utaló rendelkezés
96. § A  IV. Fejezet a  polgári kezdeményezésről szóló 2011. február 16-ai 211/2011/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet 15. cikkének, a 97. § a rendelet 14. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
47. Módosító rendelkezések 97. § A  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012.  évi C.  törvény 350.  §-a és az  azt megelőző alcím-megjelölése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„A választás, népszavazás és európai polgári kezdeményezés rendje elleni bűncselekmény
350.  § (1) Aki a  választási eljárásról szóló törvény vagy a  népszavazás kezdeményezéséről, az  európai polgári
kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról szóló törvény hatálya alá tartozó választás, népszavazás és
európai polgári kezdeményezés során
a) a jelölési eljárás szabályait megszegve erőszakkal, fenyegetéssel, megtévesztéssel vagy anyagi juttatással szerez
ajánlást,
b) népszavazás vagy európai polgári kezdeményezés indítványozása érdekében erőszakkal, fenyegetéssel,
megtévesztéssel vagy anyagi juttatással szerez aláírást,
c) jogosultság nélkül szavaz,
d) jogosulatlanul aláír, hamis adatokat tüntet fel,
e) arra jogosultat a  választásban, a  népszavazásban, a  népszavazási vagy az  európai polgári kezdeményezésben
akadályoz, vagy erőszakkal, fenyegetéssel, megtévesztéssel, vagy anyagi juttatással befolyásolni törekszik,
f ) megsérti a választás vagy a népszavazás titkosságát,
g) meghamisítja a választás, a népszavazás, a népszavazási vagy az európai polgári kezdeményezés eredményét,
h) a jelölési eljárás során az ajánlásáért, illetve a népszavazás kezdeményezése vagy európai polgári kezdeményezés
indítványozása során az aláírásáért anyagi juttatást fogad el,
i) szavazatát anyagi juttatás nyújtásától teszi függővé, és erre tekintettel anyagi juttatást fogad el,
bűntettet követ el és három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.
(2) Az (1) bekezdés szerint büntetendő, aki nemzetiségi önkormányzati képviselőjelöltként történő nyilvántartásba
vételhez szükséges nyilatkozatában korábbi nemzetiségi önkormányzati képviselőjelöltségére vonatkozóan valótlan
tartalmú nyilatkozatot tesz.”
98. § Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 65. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„65. § (1) Az Alkotmánybíróság érdemi határozatával elbírálja az indítványt, és dönt az eljárása során szükségszerűen
felmerülő egyéb kérdésekben.
(2) Az Alkotmánybíróság a 33. § (1) bekezdése szerinti határozatában az Országgyűlés határozatát helybenhagyja,
vagy azt megsemmisíti, és az Országgyűlést új határozat meghozatalára hívja fel.”
99. § A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 148. § (3)–(5) bekezdése helyébe a következő rendelkezések
lépnek:
„(3) Ha az  1.  mellékletben felsoroltakon kívül további nemzetiség kíván bizonyságot tenni arról, hogy megfelel
a  feltételeknek, legalább ezer, magát e  nemzetiséghez tartozónak valló, a  helyi önkormányzati képviselők
és polgármesterek választásán szavazati joggal rendelkező választópolgár kezdeményezheti a  nemzetiség
Magyarországon honos népcsoporttá nyilvánítását. Az eljárás során a népszavazás kezdeményezéséről, az európai
polgári kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról szóló törvénynek az  országos népszavazás
kezdeményezésére vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni, a (4) és (5) bekezdésben foglalt eltéréssel.
(4) A kezdeményezés szervezője az a választópolgár lehet, aki a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek
választásán választható.
(5) A  Nemzeti Választási Bizottság az  eljárása során köteles kikérni a  Magyar Tudományos Akadémia elnökének
állásfoglalását a törvényi feltételek fennállásáról.”
100. § A  személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az  azonosító kódok használatáról szóló 1996.  évi
XX. törvény (a továbbiakban: Szaz.tv.) 36. § d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(a személyi azonosító továbbítására jogosult:)
„d) a  népszavazási kezdeményezést, európai polgári kezdeményezést szervező az  összegyűjtött aláírásoknak
a Nemzeti Választási Bizottság, illetve a helyi választási bizottság részére történő átadásakor;”
101. § (1) A  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992.  évi LXVI.  törvény 23.  § a)  pontjában
az „a népi kezdeményezésről” szövegrész helyébe az „az európai polgári kezdeményezésről” szöveg lép.
(2) A Szaz.tv. 32. § g) pontjában a „népszavazásról és a népi kezdeményezésről szóló törvényekben és önkormányzati
rendeletekben” szövegrész helyébe a  „népszavazás kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről,
valamint a  népszavazási eljárásról szóló törvényben” szöveg, 36.  § f )  pontjában az  „a népi kezdeményezést”
szövegrész helyébe az „az európai polgári kezdeményezést” szöveg lép.
(3) Az  Alkotmánybíróságról szóló 2011.  évi CLI.  törvény 33.  § (1)  bekezdésében a  „bárki indítványára” szövegrész
helyébe a „bárki indítványára harminc napon belül” szöveg lép.
48. Hatályon kívül helyező rendelkezések 102. § Hatályát veszti
a) a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény IV. Fejezete, valamint 117. §-a,
b) a Szaz.tv. 32.  § g)  pontjában a „továbbá a  népszámlálásról szóló törvényben,” szövegrész, 32.  § m)  pontja,
34. § (1) bekezdésében a „népi kezdeményezés,” szövegrész, 36. § n) pontja,
c) az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény,
d) a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 16. § (1) bekezdés p) pontjában az „ , a népi kezdeményezés”
szövegrész, e) a menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény 10. § (2) bekezdés a) pontjában az „és népi kezdeményezés”
szövegrész,
f ) a Ve. 9. §-a. Áder jános s. k., kövér lászló s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
62/2013. (III. 4.) Korm. rendelete a vasúti és autóbuszos személyszállítást igénybe vevő utasok jogainak védelméről.
A Kormány a személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény 49. § (1) bekezdés k) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Az e rendeletben szabályozott vasúti utasjogi bírság nem alkalmazható a legalább háromnegyed részben az Európai
Unió tagállamainak területén kívül haladó útvonalon megvalósuló vasúti személyszállítás esetén.
2. § E rendelet alkalmazásában a) árbevétel: a jogsértő szervezetnek a jogsértés időpontját megelőző üzleti évben a személyszállítási
– közlekedésszervező esetében a jogsértés időpontját megelőző üzleti évben a közlekedésszervező által a
jogsértés által érintett alágazatban folytatott személyszállítási vagy ahhoz kapcsolódó – tevékenységéből
származó nettó árbevétele; b) kiegészítő díj: azon szolgáltatások igénybevételéért fizetendő díj, amelyekre ezt a díjszabás vagy a
közszolgáltatási menetrend előírja; c) vasúti közlekedési szolgáltató: a személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény (a továbbiakban:
Sztv.) 2. § 15. pontjában meghatározott, a vasúti igazgatási szerv által kiadott engedély birtokában vasúti
személyszállítási szolgáltatást végző vasúti társaság. 3. § (1) Az utasjogi bírság összegének felső határa – a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivételekkel – a jogsértést elkövető
a) vasúti közlekedési szolgáltató árbevételének 0,1%-a, de legfeljebb 15 millió forint,
b) autóbuszos személyszállító szolgáltató és a közlekedésszervező árbevételének 0,1%-a, de legfeljebb
2 millió forint. (2) Az utasjogi bírság összegének felső határa a jogsértést elkövető vasúti közlekedési szolgáltató árbevételének 0,1%-a,
de legfeljebb 25 millió forint a) a kiegészítő díj ellenében igénybe vehető vasúti személyszállítást,
b) a határon átmenő vasúti személyszállítást érintő jogsértés esetében.
(3) Az utasjogi bírság összege a keskeny nyomtávú vasúti pályahálózaton közlekedő vasúti közlekedési szolgáltató
esetében legalább 25 ezer forint, legfeljebb 250 ezer forint.
(4) Az utasjogi bírság összegének felső határa a jogsértést elkövető autóbuszos személyszállító szolgáltató árbevételének
0,1%-a, de legfeljebb 5 millió forint a kiegészítő díj ellenében, valamint az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és
a 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. február 16-i 181/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
(a továbbiakban: buszos utasjogi EU rendelet) 2. cikk (1) bekezdése szerinti autóbuszos személyszállítást érintő
jogsértés esetében. 4. § Az utasjogi bírság mértékét a vasúti igazgatási szerv a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és
kötelezettségeiről szóló, 2007. október 23-ai 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 32. cikkében,
a közlekedési hatóság a buszos utasjogi EU rendelet 31. cikkében meghatározott szempontok figyelembe vételével,
a jogsértéssel okozott hátrány nagysága, a jogsértéssel érintett utasok száma, köre, jogaik sérelmének köre, mértéke,
a jogsértő magatartás kiterjedtsége, valamint a jogsértéssel érintett szolgáltatások ellenértéke alapján határozza meg.
5. § (1) A jogsértést megelőző teljes üzleti évi árbevételi adatok hiányában az utasjogi bírság összegének alsó határa
100 ezer forint, felső határa egymillió forint. (2) Az utasjogi felügyeleti bírság mértékét ezer forintra kerekítéssel kell megállapítani.
6. § (1) Az egy eljárás keretében több jogsértés miatt kiszabott utasjogi bírságok együttes összege a jogsértést megelőző
teljes üzleti évi árbevételi adatok hiányában is – a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel – a jogsértő szervezet
árbevételének 0,3%-ig, de a) a vasúti közlekedési szolgáltató esetében legfeljebb 100 millió forintig,
b) autóbuszos személyszállító szolgáltató és a közlekedésszervező esetében legfeljebb 10 millió forintig
terjedhet. (2) Az egy eljárás keretében több jogsértés miatt kiszabott vasúti utasjogi bírságok együttes összege keskeny nyomtávú
vasúti pályahálózaton közlekedő vasúti közlekedési szolgáltató esetében legalább 50 ezer, legfeljebb 3 millió forintig
terjedhet. (3) Az utasjogi bírságot az azt megállapító jogerős határozatban előírt határidőn belül
a) a vasúti igazgatási szerv eljárása esetében a vasúti igazgatási szervnek a kincstárnál vezetett
10032000-00289926-00000000 számú fizetési számlájára, b) a közlekedési hatóság eljárása esetében annak a kincstárnál vezetett 10032000-00289926-00000000 számú
fizetési számlájára, történő átutalással, utasjogi bírság jogcím megjelölésével kell megfizetni.
7. § A buszos utasjogi EU rendelet 31. cikkében meghatározott értesítési kötelezettséget a közlekedésért felelős miniszter
teljesíti. 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
9. § Az e rendeletben szabályozott autóbuszos utasjogi bírság az autóbuszos személyszállítási szolgáltatásnak a buszos
utasjogi EU rendeletben nem szabályozott részletes feltételeire, az abban foglaltak alóli mentességekre, az autóbuszos
személyszállítási szolgáltatási feltételekre, valamint a közúti személyszállítási üzletszabályzatra vonatkozó
szabályokról szóló kormányrendeletben (a továbbiakban: autóbuszos utasjogi rendelet) meghatározott
mentességekkel érintett szabályainak megsértése esetén a mentességeknek az autóbuszos utasjogi rendeletben
meghatározott megszűnési időpontjait követően alkalmazható. 10. § Ez a rendelet az Sztv.-vel együtt
a) a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről szóló, 2007. október 23-i
1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 32. cikke, valamint
b) az autóbusszal közlekedő utasok jogairól és a 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. február 16-i
181/2011/EU európai és tanácsi rendelet 31. cikke végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
11. § Hatályát veszti az utasjogi felügyeleti bírság mértékére és alkalmazására vonatkozó részletes szabályokról szóló
269/2009. (XII. 1.) Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1319/2013. (VI. 12.) Korm. határozata Erdőtelek község külterületén fekvő mezőgazdasági övezetbe tartozó földrészlet beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésére figyelemmel
beruházási célterületté nyilvánítja az  Erdőtelek község külterületén fekvő, az  ingatlan-nyilvántartás szerint
0311/9 helyrajzi számú földrészletet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök