type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1288/2018. (VI. 25.) Korm. határozata a Rendszerváltás Történetét Kutató Intézet és Archívum, valamint a VERITAS Történetkutató Intézet címrendi besorolásának megváltoztatásáról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva − 2018. július 1-jei fordulónappal − a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló
2017.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet 6. Rendszerváltás Történetét
Kutató Intézet és Archívum cím besorolását a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
8. Rendszerváltás Történetét Kutató Intézet és Archívum címre változtatja,
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 2. az Áht. 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva − 2018. július 1-jei fordulónappal − a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet 8. VERITAS Történetkutató Intézet cím besorolását a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 9. VERITAS Történetkutató Intézet címre változtatja,
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  Magyar Államkincstár útján intézkedjen az  1. és 2.  pont szerinti címrendi
változás 2018. január 1-jei határnappal történő átvezetéséről, és egyidejűleg az átrendezés időpontjáig végrehajtott
évközi előirányzat-módosítások, teljesítési adatok és a kapcsolódó költségvetési maradványok átvezetéséről.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2018. július 1. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1106/2013. (III. 7.) Korm. határozata az Európai Unió Mali Kiképző Műveletében („EUTM Mali”) történő magyar katonai szerepvállalásról.
A Kormány az Alaptörvény 47. cikk (3) bekezdésében meghatározott hatáskörében eljárva Magyarország európai
uniós tagságából folyó kötelezettségeinek teljesítése érdekében, az Európai Unió közös biztonság- és
védelempolitikája megerősítéséhez való nemzeti hozzájárulásként, az Európai Unió Tanácsának döntése alapján
engedélyezi, hogy az Európai Unió Mali Kiképző Műveletében (EUTM Mali) a Magyar Honvédség állományából
legfeljebb 15 fő (váltási időszakban legfeljebb 30 fő) a művelet mandátumában meghatározott ideig, de legfeljebb
2014. május 18-ig részt vegyen, amely időtartamba a kitelepülés és a visszatelepülés időtartama nem számít bele.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
215/2017. (VI. 26.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter TER-1/835/3/2017. számú előterjesztésére – Pjánkov Valér
(névmódosítás előtti neve: Pjánkov Valér Igorovics; születési hely, idő: Ungvár [Ukrajna], 2007. június 13.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2017. június 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
124/2008. (HK 13.) HM HVKF intézkedése a NATO ISAF Északi Műveleti Tanácsadó és Összekötő Csoportban részt vevő erők kijelöléséről és felkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (3) bekezdés l) pontja és
(4) bekezdése alapján, figyelemmel a Magyar Köztársaság
határain kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos Magyar Honvédséget érintő feladatokról
szóló 78/2007. (HK 15.) HM utasításra, a NATO ISAF
Északi Műveleti Tanácsadó és Összekötő Csoportban
részt vevő erők kijelöléséről és felkészítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: Az intézkedés hatálya 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a HM Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HM HVKF) közvetlen aláren-
deltségébe tartozó, illetve a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) azon katonai szervezeteire, amelyek a
NATO ISAF Északi Műveleti Tanácsadó és Összekötő
Csoportban (a továbbiakban: OMLT É) részt vevő állomány kijelölésében és felkészítésében érintettek.
Az ideiglenes katonai szervezet megalakítása 2. Az MH állományából az OMLT É csoportban részt
vevő erők HM határozattal, mint részjogkörű költségvetési egység, az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) parancsnok közvetlen alárendeltségébe tartozó Ideiglenes Katonai Szervezet kerül megalakításra.
3. Az ideiglenes katonai szervezet megnevezése: Magyar Honvédség Északi Műveleti Tanácsadó és Összekötő
Csoport. Rövidítése: MH OMLT É.
4. Feladata az Afgán Nemzeti Hadsereg – Afghan National Army – kijelölt lövészzászlóalja felkészítésének és
kiképzésének tanácsadással történő segítése, a kiképzés
végrehajtásának felügyelete a harci alkalmazási műveletek tervezése és felügyelete, a kijelölt lövészzászlóaljjal
közösen harci műveletekben való részvétel, valamint
összekötői feladatok végzése az ISAF regionális parancsnokságaival.
5. Az MH OMLT É feladatait várhatóan 2009. év elejétől hajtja végre a NATO ISAF Északi-körzeti Parancsnokság (ISAF RC-N HQ) alárendeltségében.
6. Az MH ÖHP parancsnoka 2008. augusztus 31-ig a
megalakítására, ideiglenes befogadására, valamint pénzügyi és számviteli, illetve logisztikai ellátására kijelölt katonai szervezet megjelölésével kezdeményezi a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály felé a HM határozat kiadását az MH OMLT É megalakítására.
Az MH OMLT É szervezete 7. Az MH OMLT É létszáma legfeljebb 45 fő.
Dokumentumok kidolgozása 8. Az MH ÖHP az elkészített állománytáblát és a felszerelési jegyzéket a HM Haderőtervezési Főosztály útján
2008. augusztus 31-ig, valamint az SZMSZ-t 2008. szeptember 30-ig jóváhagyásra felterjeszti.
9. Az MH ÖHP az állománytáblát és a felszerelési jegyzéket jóváhagyás után – 10 munkanapon belül – megküldi
a HM Védelmi Tervezési Főosztály (a továbbiakban: HM
VTF), HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ), HM Infrastrukturális Ügynökség
(a továbbiakban: HM IÜ), a HM Fejlesztési és Logisztikai
Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ) és az MH
Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH HEK) részére az erőforrás-, költségszükségleti és kiadási igénytervek összeállítása érdekében.
10. A HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály (a továbbiakban: HM HKF), és – felkérés alapján – a HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály főosztályvezetője 2008. szeptember 15-ig együttesen intézkedik az MH
OMLT É-ban részt vevő erők híradására, informatikai támogatására és információvédelmére.
Felkészítés, nemzetközi kapcsolatok 11. A HM HKF főosztályvezetője 2008. augusztus
15-ig intézkedik az MH OMLT É kiképzési követelményeiről, nemzeti felkészítését lezáró ellenőrzésről.
12. A HM HKF az MH ÖHP-vel együttműködve tervezi, koordinálja és biztosítja a részvételt a hazai és külföldi
kiképzési rendezvényeken és gyakorlatokon.
13. A HM HKF – az MH Műveleti Központ bevonásával, együttműködve az MH ÖHP-vel – koordinálja a kapcsolattartást az MH OMLT É nemzetközi szakmai elöljáró
szervezeteivel (JFC Brunssum, ISAF HQ, RC North, magasabb szintű német OMLT), valamint a részvételt a szakmai egyeztetéseken és konferenciákon.
Személyügyi, logisztikai, egészségügyi
és pénzügyi feladatok 14. Az állományilletékes vezetők (parancsnokok) javaslatot tesznek a kijelölt állomány biztonsági ellenőrzésének kezdeményezésére.
15. Az MH ÖHP a szállító kapacitás és az engedélyek
beszerzési igényeit a szállítási feladat megkezdése előtt
legalább 60 nappal megküldi a HM FLÜ részére.
16. Az MH ÖHP a feladat erőforrás és költségtervének
elkészítéséhez 2008. augusztus 31-ig összeállítja a feladat
logisztikai jellegű kiadási igényeit, és megküldi a HM
VTF részére.
17. A feladat erőforrás és költségtervének elkészítéséhez a HM IÜ az infrastrukturális, az MH HEK az MH ÖHP
igénye alapján összeállított egészségügyi, a HM KPÜ a
pénzügyi jellegű kiadási igényeit 2008. augusztus 31-ig
megküldi a HM VTF részére.
18. Az MH ÖHP – a HM FLÜ-vel és az MH Katonai
Igazgatási és Adatfeldolgozó Központtal (a továbbiakban:
MH KIAK) együttműködve – beszerzi, biztosítja, illetve
előkészíti a diplomáciai engedélyeket és mindazon úti okmányokat, személyi és kollektív dokumentumokat (szol
gálati útlevél, személyi igazoló jegy, szolgálati igazolvány, NATO menetparancs stb.), amelyekkel a kihelyezetteknek rendelkezniük kell.
19. Az MH ÖHP – az MH HEK-kel egyeztetve – kezdeményezi az MH OMLT É állományának alkalmassági
vizsgálatát, megelőző egészségügyi ellátását, egészségügyi felkészítését, egészségügyi eszközökkel és szakanyagokkal történő ellátását. Az MH HEK az alkalmasság
megállapítását követően – a kiutazáshoz szükséges okmányok kiállítása céljából – haladéktalanul megküldi az állomány vércsoport szerológiai leleteit az MH KIAK részére.
20. Az alkalmazási területre az ENSZ Világ-egészségügyi Szervezet, illetve a nemzetközi szervezet által javasolt immunizációs protokoll alapján, a védőoltásokat és az
erről szóló nemzetközi oltási bizonyítványt az MH HEK
biztosítja. Védőoltásban csak az alkalmas minősítéssel
rendelkező, kiutazó állomány részesíthető.
Záró rendelkezések 21. Az MH ÖHP parancsnoka 2008. december 19-ig jelent a készenlét eléréséről.
22. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
Az intézkedés hatálybalépésével egyidejűleg az ISAF Műveleti Tanácsadó és Összekötő Csoportban részt vevő erők
kijelöléséről és felkészítéséről szóló 122/2007. (HK 21.)
HM HVKF intézkedés hatályát veszti.
Mikita János mk. altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
18/2018. (VII. 26.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján – társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztését érintő
feladatkörömmel összefüggésben – a  2021. évi „Egy a  természettel” világkiállítás (a továbbiakban: Világkiállítás)
megtervezésével és megvalósításával kapcsolatos feladatok ellátására Károlyi Józsefet 2018. augusztus 1. napjától
2020. július 31. napjáig miniszteri biztossá (a továbbiakban: miniszteri biztos) nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos
a) a miniszterelnök általános helyettesével együttműködve közreműködik a  Világkiállítás megtervezésében
és megvalósításában,
b) összehangolja a  Világkiállítás megvalósításában közreműködő munkacsoportok feladatait, nyomon követi
a munkacsoportok munkáit, valamint rendszeresen tájékoztatja őket,
c) felelős a Világkiállításban érdekelt társadalmi érdekképviseleti szervekkel, valamint civil szervezetekkel való
kapcsolattartásért,
d) felügyeli a  Nemzetközi Vadászati és Vadvédelmi Tanácsnak a  Világkiállítás megvalósításával kapcsolatos
tevékenységét, valamint
e) előkészíti a Világkiállítás költségvetési tervét.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában 2 fős titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Gulyás Gergely s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
68/2010. (VII. 27.) OGY határozata dr. Illés Zoltán országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Illés Zoltán országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi Kerületi Bíróság
33. B.26.453/2010/2. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1566/2014. (X. 2.) Korm. határozata a tatabányai multifunkcionális csarnok beruházás egyes kérdéseiről, valamint a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. egyetért a  tatabányai multifunkcionális csarnok megvalósítására (a  továbbiakban: Beruházás) kidolgozott
koncepcióval, amely szerint a Beruházás
a) a Tatabánya közigazgatási területén fekvő, 2076/7 helyrajzi számú ingatlanon valósuljon meg,
b) építtetője a Nemzeti Sportközpontok (a továbbiakban: NSK) legyen;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a Beruházás megvalósításához szükséges intézkedéseket
az 1. pont szerinti ingatlanra vonatkozóan;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, az emberi erőforrások miniszterét, valamint a nemzetgazdasági minisztert,
hogy készítsen előterjesztést a Kormány számára a beruházás ütemezéséről és a források évenkénti megbontásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. október 31.
4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Beruházáshoz szükséges előkészítő feladatokhoz és a  tervpályázathoz 2014. évben szükséges 36,0 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 13. Sportintézmények cím, 2. Nemzeti Sportközpontok alcím javára,
az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. június 30.
5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Beruházáshoz szükséges előkészítő feladatokhoz és a tervpályázathoz
2015. évben szükséges 300,0 millió forint biztosításához szükséges intézkedéseket tegye meg;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2015. évi központi költségvetés tervezésekor
6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  Beruházás
megvalósításának idejére az NSK közalkalmazotti létszámának kettő státusszal történő bővítése érdekében.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a Beruházás megvalósításáig folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
117/2014. (X. 6.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (2) bekezdésében és a 223. § (3) bekezdésében
foglalt jogkörömben eljárva, a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére megállapítom, hogy
magyar Leventének, a Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása a közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2014. október 2-ai hatállyal – megszűnik. orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1066/2015. (II. 23.) Korm. határozata a Budavári Palota épületegyütteshez tartozó egykori főőrségi épület és Stöckl-lépcső újjáépítéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Nemzeti Hauszmann Terv részeként újjáépítésre kerüljön a Budavári Palota épületegyütteshez
tartozó egykori főőrségi épület és Stöckl-lépcső;
 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon 150 millió forint forrás biztosításáról a 2015. évi központi
költségvetés terhére a Miniszterelnökség fejezetben a Budavári Palota épületegyütteshez tartozó főőrségi épület és
Stöckl-lépcső építési beruházásának előkészítésére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. április 30. 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon 2050 millió forint forrás biztosításáról a  2015. évi
központi költségvetés terhére a Miniszterelnökség fejezetben a Budavári Palota épületegyütteshez tartozó főőrségi
épület építési beruházás kivitelezésére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. július 31. 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon 1300 millió forint forrás biztosításáról a  2016. évi
központi költségvetés tervezése során a  Miniszterelnökség fejezetben a  3.  pontban meghatározott építési
beruházás befejezésére, valamint a Stöckl-lépcső építési beruházás megvalósítására.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2016. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
83/2003. (VIII. 6.) ME határozata helyettes államtitkári juttatások biztosításáról.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
Pósch Mihályné, az esélyegyenlőségi tárca nélküli miniszter kabinetfőnöke részére
— 2003. július 16-i hatállyal, e megbízatása időtartamára —
a helyettes államtitkári juttatások teljes körét biztosítom. A miniszterelnök helyett:
Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
248/2014. (VI. 24.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – dr. Nagy Andort
kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország tel-avivi nagykövetségének
vezetésével.
Budapest, 2013. július 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
257/2013. (V. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére dr. István Annát 2013. május 26-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1588/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata a Nyíregyháza Megyei Jogú Város külterületén fekvő földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja az  ingatlan-nyilvántartás szerint Nyíregyháza Megyei Jogú Város
külterületén fekvő 0683/167, 0683/169, 0683/171, 0683/173, 0683/175, 0683/177, 0683/179, 0683/49, 0683/64
helyrajzi számú földrészleteket, valamint az  ezen földrészletekből a  telekalakítási eljárások jogerős befejezését
követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2016. (IV. 5.) FM rendelete a tejtermelőknek nyújtható ideiglenes rendkívüli támogatáshoz kapcsolódó mezőgazdasági csekély összegű támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (5) bekezdésében,
a 9.  § tekintetében a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  §
1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 4. § 7. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. beszállítási tejkvóta: a  felvásárlók részére értékesíthető, kizárólag nyers, a  hűtésen kívül más eljárásnak alá
nem vetett tej mennyiségét tömegegységben (kg) meghatározó szabályozási elem;
2. egy és ugyanazon vállalkozás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet] 2. § 5a. pontja szerinti vállalkozás;
3. közvetlen értékesítési tejkvóta: a  végső fogyasztók részére közvetlenül értékesíthető tej mennyiségét
tömegegységben (kg), illetve egyéb tejtermékek értékesíthető mennyiségét alapanyagtejre átszámítva
tömegegységben (kg) meghatározó szabályozási elem, amelyhez nem tartozik egyéni referencia zsírtartalom;
4. mezőgazdasági csekély összegű támogatás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 1408/2013/EU bizottsági rendelet)
alapján nyújtott támogatás;
5. termelői nyerstej: a tehéntej termékpálya szabályozásában alkalmazott kvótarendszerről szóló 14/2010. (II. 23.)
FVM rendelet (a továbbiakban: tejkvóta rendelet) 1. § 1. pontja szerinti mezőgazdasági termék;
6. tejtermelő: a tejtermelőknek nyújtható ideiglenes rendkívüli támogatásról szóló 96/2015. (XII. 23.) FM rendelet
[a továbbiakban: 96/2015. (XII. 23.) FM rendelet] 2. § (1) bekezdése szerinti természetes személy, jogi személy
vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet;
7. mezőgazdasági termék: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés I.  mellékletében felsorolt termékek,
a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és az  1224/2009/EK
tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013. december 11-ei 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletében felsorolt halászati
és akvakultúra-termékek kivételével.
2. A támogatás jellege 2. § (1) E  rendelet alapján azon tejtermelő, aki vagy amely a  96/2015. (XII. 23.) FM rendelet szerinti támogatási kérelem
benyújtására jogosult volt, a 2015. március 31-én rendelkezésére álló
a) beszállítási tejkvóta, illetve
b) közvetlen értékesítési tejkvóta
után vissza nem térítendő mezőgazdasági csekély összegű támogatásnak minősülő támogatás (a  továbbiakban:
jövedelempótló támogatás) igénybevételére jogosult.
(2) A  jövedelempótló támogatás odaítélése során az  adott üzleti évben, valamint az  azt megelőző két üzleti évben
odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Az 1408/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatás esetén, a mezőgazdasági termékek elsődleges
előállításával foglalkozó ágazatban, valamint az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének
a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet
(a  továbbiakban: 1407/2013/EU bizottsági rendelet) hatálya alá tartozó egy vagy több ágazatban egyaránt
tevékenységet folytató vállalkozások esetében a  mezőgazdasági termelőágazatra tekintettel az  1408/2013/EU
bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében
rögzített felső határig halmozhatók az  utóbbi tevékenységre vagy tevékenységekre tekintettel az  1407/2013/EU
bizottsági rendelettel összhangban nyújtott támogatásokkal, feltéve, hogy a  tevékenységek szétválasztása vagy
a  költségek megkülönböztetése révén biztosított, hogy az  elsődleges mezőgazdasági termelőtevékenység ne
részesüljön az 1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatásban.
(4) A  mezőgazdasági termékek elsődleges előállításával foglalkozó ágazatban, valamint a  halászati és akvakultúraágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében a  mezőgazdasági termelőágazatra tekintettel
az  1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások az  Európai Unió működéséről szóló
szerződés 107. és 108.  cikkének a  halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra
való alkalmazásáról szóló, 2014. június 27-i 717/2014/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 717/2014/EU
bizottsági rendelet) 3.  cikk (2)  bekezdésében rögzített felső határig halmozhatók az  utóbbi tevékenységre vagy
tevékenységekre tekintettel a  717/2014/EU bizottsági rendelettel összhangban nyújtott támogatásokkal, feltéve,
hogy a  tevékenységek szétválasztása vagy a  költségek megkülönböztetése révén biztosított, hogy az  elsődleges
mezőgazdasági termelőtevékenység ne részesüljön a  717/2014/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott
támogatásban.
(5) A  jövedelempótló támogatás nem halmozható azonos támogatható költségek kapcsán vagy azonos
kockázatfinanszírozási célú intézkedés kapcsán nyújtott állami támogatással, ha a  támogatások halmozása
túllépi az  Európai Bizottság által elfogadott határozatban vagy csoportmentességi rendeletben az  egyes esetek
meghatározott körülményeire vonatkozóan rögzített maximális támogatási intenzitást vagy összeget.
(6) A  forintban meghatározott összegek euróra történő átszámítása az  e  rendelet hatálybalépése hónapjának első
napján érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett, két tizedesjegy pontossággal meghatározott forint/euró
deviza árfolyamon történik.
(7) Nem nyújtható mezőgazdasági csekély összegű támogatásként
a) olyan támogatás, amelynek összege a  piacon forgalmazott termékek ára vagy mennyisége alapján kerül
rögzítésre,
b) a  harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységekhez
nyújtott támogatás, különösen az  exportált mennyiségekhez, az  értékesítési hálózat kialakításához és
működtetéséhez vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz
közvetlenül kapcsolódó támogatás, valamint
c) az importáruval szemben belföldi áru használatához kötött támogatás.
 (8) Az egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az 1408/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá
tartozó, a folyó üzleti évben, valamint az azt megelőző két üzleti év során Magyarországon odaítélt mezőgazdasági
csekély összegű támogatás bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a  15 000 eurónak megfelelő
forintösszeget, figyelembe véve az 1408/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (3) bekezdésében foglalt felső határt.
3. A jövedelempótló támogatás igénybevételének feltételei 3. § A jövedelempótló támogatás igénybevételére az a tejtermelő jogosult, aki vagy amely
a) a 96/2015. (XII. 23.) FM rendelet szerinti támogatási kérelem benyújtására jogosult volt,
b) az  e  rendelet szerinti jövedelempótló támogatás iránti kérelme (a  továbbiakban: támogatási kérelem)
benyújtásának időpontjában
ba) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban:
Eljárási törvény) szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb
a  támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg kérelmezi nyilvántartásba vételét az  Eljárási
törvény alapján vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben, és
bb) megfelel az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50.  § (1)  bekezdés a) és c)  pontjában
meghatározott feltételeknek,
bc) nem áll felszámolási, végelszámolási vagy adósságrendezési eljárás alatt,
c) a b) pont bb) és bc) alpontjában foglaltakról a támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozik,
d) a  támogatási kérelméhez csatolja a  37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11/A.  §-ában meghatározott
nyilatkozatot,
e) eleget tett az Európai Bizottság európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatás visszafizetésére
kötelező határozatában foglalt feltételeknek, ha ilyen határozat kötelezettje volt.
4. A jövedelempótló támogatás iránti kérelem 4. § (1) A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) az 1. mellékletben meghatározott adattartalmú
támogatási kérelmet 2016. április 11-ig megküldi a  tejtermelő részére, amelyet a  tejtermelőnek a  kézhezvételtől
számított nyolc napon belül kell kitöltve, postai úton benyújtania az  MVH-hoz. A  támogatási kérelem MVH-hoz
történő benyújtására vonatkozó határidő jogvesztő.
(2) Hiányosan benyújtott támogatási kérelem esetén az MVH nyolc napos határidő tűzésével hiánypótlásra szólítja fel
a tejtermelőt.
(3) A  tejtermelő e  rendelet alapján egy támogatási kérelmet nyújthat be. A  2.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontja alapján
ugyanazon támogatási kérelemben együttesen is igényelhető a jövedelempótló támogatás.
5. A jövedelempótló támogatás mértéke 5. § (1) A jövedelempótló támogatás mértéke
a) a 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a tejtermelő 2015. március 31-én rendelkezésére álló beszállítási
tejkvóta,
b) a 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a tejtermelő 2015. március 31-én rendelkezésére álló közvetlen
értékesítési tejkvóta mennyisége alapján 15 forint/kg.
 (2) Az MVH a támogatási jogosultságot, valamint a jövedelempótló támogatás összegét a 3. és 4. §-ban meghatározott
feltételek fennállása, valamint a  tejtermelő és a  vele egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozás
részére rendelkezésre álló szabad csekély összegű támogatási keret figyelembevételével állapítja meg. Az  MVH
a  rendelkezésre álló szabad csekély összegű támogatási keretet meghaladó támogatási igényből a  kereten felüli
összeget elutasítja.
(3) Az MVH a forrás rendelkezésre állását követően intézkedik a jövedelempótló támogatás tejtermelő részére történő
kifizetéséről.
(4) A  jövedelempótló támogatáshoz kapcsolódó dokumentumokat a  tejtermelő köteles a  jövedelempótló támogatás
odaítélésétől számított tíz évig megőrizni és a  támogatást nyújtó ilyen irányú felhívása esetén bemutatni.
A támogatásról az Európai Bizottság kérésére húsz munkanapon belül információt kell szolgáltatni.
6. § A jövedelempótló támogatás forrása az  agrárpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium
10032000-01220191-51200002 számú, Folyó kiadások és jövedelemtámogatások fejezeti kezelésű előirányzatfelhasználási keretszámla.
6. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § Ez a  rendelet az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
9. § (1) A  tehéntej termékpálya szabályozásában alkalmazott kvótarendszerről szóló 14/2010. (II. 23.) FVM rendelet
[a továbbiakban: 14/2010. (II. 23.) FVM rendelet] 4. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A  felvásárló a  tejtermelővel kötött szerződéséről, illetve annak megszűnéséről a  szerződéskötést, illetve
a megszűnést követő hónap 28. napjáig az MVH-t írásban értesíti.”
(2) A 14/2010. (II. 23.) FVM rendelet a következő 5. §-sal egészül ki:
„5.  § (1) A  tejtermelő gazdaságnak vagy a  tejtermelő megbízása alapján a  felvásárlónak az  eladott (felvásárolt)
tejet a  tényleges zsírtartalom megállapításához termelőegységenként legalább havonta két alkalommal
az  1.  mellékletben felsorolt akkreditált laboratóriumok valamelyikében (a  továbbiakban: akkreditált laboratórium)
be kell vizsgáltatnia. A vizsgálatról a laboratórium tanúsítványt állít ki. A tanúsítvány képezi a tejtermelővel történő
elszámolás, valamint az MVH-nak megküldött, a 14. § (1) bekezdése szerinti kimutatások alapját. A felvásárló saját
nyilvántartásának, a tejtermelővel történő elszámolásának, valamint az MVH-nak megküldött, a 14. § (1) bekezdése
szerinti kimutatások adatainak meg kell egyezniük.
(2) Az akkreditált laboratórium a zsírvizsgálati eredményeket a tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig elektronikus
úton megküldi az MVH részére.”
(3) A  14/2010. (II. 23.) FVM rendelet 4.  § (2)  bekezdésében a  „megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági
és állategészségügyi igazgatóságát” szövegrész helyébe az  „élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi
hatóságként eljáró megyei kormányhivatalt” szöveg lép.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
198/2011. (VIII. 31.) KE határozata Magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok Eleanor L.
Jaucian rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Fülöp-szigeteki Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez budapesti székhellyel.
Budapest, 2011. július 29. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
47/2015. (III. 30.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Vajda Zoltán Tamás magánszemély (a továbbiakban: Szervező) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az „Egyetért-e Ön azzal, hogy ne kelljen a  gazdasági kamarai közfeladatok ellátásához kötelezően kamarai hozzájárulást
fizetni?”
kérdést hitelesíti. A határozat ellen – annak a  választások hivatalos honlapján való közzétételét követő – 15 napon belül
az  ügyben érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet személyesen, levélben
vagy elektronikus dokumentumként a  Kúriához címzett bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújthat be
a  Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf.  547, e-mail:
nvb@nvi.hu). A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet úgy kell benyújtani, hogy az  legkésőbb 2015. április  9-én
16.00  óráig megérkezzen. A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelem elektronikus dokumentumként való benyújtása
esetén a  kérelem benyújtójának jogi képviselője minősített elektronikus aláírásával látja el a  kérelmet.
Az  elektronikus dokumentumként benyújtott kérelem mellékleteit oldalhű másolatban elektronikus okirati
formába kell alakítani. A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy
– a szakvizsga-bizonyítvány egyszerű másolatának csatolásával – saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat.
A  bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. A  felülvizsgálati kérelem benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti
meg.
Indokolás I. A népszavazási kezdeményezés szervezője 2015. március 13-án, személyesen 24 támogató választópolgár
adatait és aláírását tartalmazó aláírásgyűjtő ívet nyújtott be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz a  népszavazás
kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról szóló 2013.  évi
CCXXXVIII.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 3.  § (1)  bekezdése szerinti hitelesítés céljából. A  benyújtott támogató
aláírások megfeleltek az Nsztv. 4. § (1) bekezdésében foglaltaknak.
A Szervező az  Nsztv. 4.  § (2)  bekezdésében rögzített előzetes feltétel meglétének igazolására az  aláírásgyűjtő
ívek mellé csatolta a  Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a  továbbiakban: Hatóság)
NAIH-83037/2015. számú, 2015. március 10-én kelt határozatát, melyben a  Hatóság Vajda Zoltánt az  információs
önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011.  évi CXII.  törvény 68.  § (6)  bekezdésében foglaltak
szerint, mint adatkezelőt nyilvántartásba vette.
A Nemzeti Választási Iroda elnöke az  Nsztv. 10.  §-ában rögzített hatáskörében eljárva a  kérdés benyújtásától
számított 5 napon belül elvégezte a  kezdeményezés előzetes formai vizsgálatát, és mivel az  a  jogszabályi
követelményeknek megfelelt, azt a Nemzeti Választási Bizottság elé terjesztette.
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Majláth Zsolt László ügyvezető.
II. Az Nsztv. 11. §-a szerint a Nemzeti Választási Bizottság a kérdést akkor hitelesíti, ha az az Alaptörvényben, valamint
az  e  törvényben a  kérdéssel szemben támasztott követelményeknek megfelel. A  Szervező által benyújtott kérdés
csak abban az esetben hitelesítő, ha az aláírásgyűjtő ív is megfelel a jogszabályban foglalt előírásoknak.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdés az  Alaptörvényben, valamint az  Nsztv.-ben
megfogalmazott követelményeknek megfelel.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  népszavazási kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív is
megfelel a jogszabályban foglalt előírásoknak.
Mindezekre tekintettel a  Nemzeti Választási Bizottság az  Nsztv. 11.  §-ában fogalt hatáskörében eljárva
a magánszemély Szervező által benyújtott országos népszavazási kezdeményezésére irányuló kérdést hitelesíti.
III. A határozat az Nsztv. 3. §-án és 11. §-án, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás az Nsztv. 29. §-ának (1) bekezdésén és
a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 223–225.  §-án, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990.  évi
XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, a 43. § (7) bekezdésén, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2015. március 25. Prof. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
2014. LXXXI. törvény egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia közötti Társulási Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és
tagállamaik, másrészről Grúzia közötti Társulási Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövegét e törvény 1. számú melléklete tartalmazza.
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 431. cikk 2. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1309/2018. (VII. 9.) Korm. határozata a Budapest XXIII. ker. Grassalkovich út 3. szám alatti társasházi ingatlanban bekövetkezett károk következményeinek enyhítéséről.
A Kormány
 1. a Budapest XXIII. ker. Grassalkovich út 3. szám alatti hatlakásos társasházi ingatlan tulajdonosai számára
visszatérítendő anyagi segítséget nyújt Budapest XXIII. kerület Soroksár Önkormányzatán (a  továbbiakban:
Önkormányzat) keresztül az alábbi feltételekkel:
a) az anyagi segítség összege lakásonként 15 700 000 forint, amely a tulajdonosokat terhelő pénzintézeti hitel
törlesztésére, illetve a tulajdonosok lakhatását biztosító fizetési kötelezettségre használható fel,
b) az  a)  alpont szerinti összeget a  társasházi ingatlanban 2010 júniusában bekövetkezett robbanás miatt
keletkezett károk megtérítése iránt indított per jogerős befejezését követően a tulajdonosok
ba) a számukra esetlegesen megítélt kártérítési összegből annak kifizetését követő 30 napon belül azzal,
hogyha a kártérítés összege azt nem fedezi, a fennmaradó részt saját erőből, a per jogerős lezárását
követő egy éven belül vagy
bb) megítélt kártérítési összeg hiányában saját erőből, a per jogerős lezárását követő egy éven belül
 kötelesek visszafizetni,
c) az anyagi segítségnyújtás a magyar állam részéről nem jelenti a robbanáshoz vezető okok bekövetkezéséért
a felelősség elismerését;
 2. felkéri az Önkormányzatot az anyagi segítségnyújtás biztosításában való közreműködésre akként, hogy az a számára
a jelen határozat szerint biztosított költségvetési támogatás terhére a Budapest XXIII. ker. Grassalkovich út 3. szám
alatti társasházi ingatlan tulajdonosaival az anyagi segítségről szóló megállapodást köt az 1. pontban meghatározott
feltételekkel, és a költségvetési támogatásból az egyes lakások utáni anyagi segítségnyújtást folyósítja;
3. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének az 55. A Budapest
XXIII. ker. Grassalkovich út 3. szám alatti hatlakásos társasházi ingatlanban bekövetkezett károk következményeinek
enyhítése címmel történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 4. az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 2. A helyi önkormányzatok működési célú kiegészítő támogatásai cím terhére 94 200 000 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet,
55.  A  Budapest XXIII. ker. Grassalkovich út 3. szám alatti hatlakásos társasházi ingatlanban bekövetkezett károk
következményeinek enyhítése cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 5. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  4.  pont szerint átcsoportosított forrás terhére, az  1.  pont a)  alpontjában
meghatározott támogatási célra, pályázat és támogatási kérelem benyújtása nélkül, támogatási előlegként egy
összegben, a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat
kiadását követően, az Önkormányzat részére költségvetési támogatást nyújtson.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2013. (XI. 20.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság K. A. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Akarja-e, hogy a Magyarországon működő menekülttáborok zártak legyenek, így az ott elszállásolt menekültek kijárása
az itt tartózkodásuk alatt tiltott legyen?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3., levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. október 28-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A népszuverenitás gyakorlásának kivételes módja az  országos népszavazás, amelyet az  Országgyűlés
hatáskörébe tartozó kérdésekben lehet tartani. Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény)
8.  cikkének (3)  bekezdése tartalmazza azon tárgykörök teljes körű felsorolását, amelyek nem bocsáthatók
országos népszavazásra. A  hivatkozott jogszabályhely d)  pontja alapján nem lehet országos népszavazást tartani
a nemzetközi szerződésből eredő kötelezettségekről.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint tekintettel arra, hogy a  nemzetközi szerződésről való döntés
egyben az  abban vállalt kötelezettségekről való döntés is, az  Alaptörvény hivatkozott rendelkezésben foglalt
tilalom alapján egyértelműen kizárt a  közvetlen hatalomgyakorlás a  nemzetközi szerződések vonatkozásában.
Magyarország az  1989.  évi 15. számú törvényerejű rendelettel döntött a  menekültek helyzetére vonatkozó
1951.  évi július hó 28. napján elfogadott egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény), valamint a  menekültek
helyzetére vonatkozóan az 1967. évi január hó 31. napján létrejött jegyzőkönyv kihirdetéséről. Az Egyezmény 26.,
a  menekültek mozgásszabadságáról rendelkező cikke szerint „Minden Szerződő Állam biztosítja a  jogot a  területén
jogszerűen tartózkodó menekülteknek arra, hogy megválasszák tartózkodási helyüket és szabadon mozoghassanak
az  ország területén azon szabályok figyelembe vételével, amelyek általában az  idegenekre azonos körülmények
között vonatkoznak.” A  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a  kérdésben szereplő, „a Magyarországon
működő menekülttáborok zártak legyenek, így az  ott elszállásolt menekültek kijárása az  itt tartózkodásuk alatt tiltott
legyen” kitétel ellentétes az  Egyezmény fent hivatkozott 26.  cikkében szereplő rendelkezésekkel. Egy érvényes
és eredményes országos népszavazás nemzetközi szerződésből eredő kötelezettséget érintene, ennélfogva
az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés d) pontjába ütközik, így a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
a  népszavazáshoz való jog garanciális eleme, mely magában foglalja a  választópolgári és a  jogalkotói
egyértelműség követelményét is. A  választópolgári egyértelműség feltétele, hogy a  kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen legyen értelmezhető, a  kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni, míg a  jogalkotói
egyértelműség arra vonatkozik, hogy a  népszavazás eredménye alapján az  Országgyűlés el tudja dönteni, hogy
terheli-e jogalkotási kötelezettség, és amennyiben igen, milyen jogalkotásra köteles.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a  kérdés sem a  választópolgár, sem a  jogalkotó számára nem
egyértelmű. A kérdésben szereplő „menekülttábor” kifejezés a  jogalkotó számára nem határozható meg pontosan,
ezáltal a jogalkotó nem képes eldönteni, hogy milyen tartalmú jogszabály megalkotására lenne köteles. A Nemzeti
Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kérdésben szereplő magyarázó tagmondat értelemzavaró,
valamint, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés a „Magyarországon működő menekülttáborok zártak legyenek,
így az ott elszállásolt menekültek kijárása az itt tartózkodásuk alatt tiltott legyen” része valójában két kérdést tartalmaz,
amelyek külön-külön is megválaszolhatók, így a  választópolgárnak nincs lehetősége megkülönböztetést tenni, és
részkérdésenként véleményt nyilvánítani azokról, ezért a kérdés a választópolgári egyértelműség követelményének
ezen okokból sem felel meg.
Az eljárás kezdeményezője 5 darab népszavazási kezdeményezésre irányuló kérdésből álló csomagot nyújtott
be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz. A  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 349.  § (1)  bekezdés
c) pontja az országos népszavazási kezdeményezések tekintetében a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a  továbbiakban: régi Ve.) rendelkezéseit rendeli alkalmazni. A  Bizottság álláspontja szerint a  beadványozó
magatartása a  régi Ve. 3.  § d)  pontjában szabályozott jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elvébe ütközik.
A jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elve irányadó az országos népszavazási kezdeményezés benyújtójára
is. A Bizottság álláspontja szerint – egyetértve az Alkotmánybíróság több határozatában is kifejtett álláspontjával –
a régi Ve. egészének rendszerében – a régi Ve. 3. §-ában foglalt általános alapelvekre is figyelemmel – ítélendő meg
a hitelesítésre szánt aláírásgyűjtő ív. Erre tekintettel az aláírásgyűjtő ívek hitelesítése során az Nsztv. 10. § e) pontja
alapján vizsgálandó az is, hogy a kezdeményezés megfelel-e a régi Ve. 3. §-ában szabályozott eljárási alapelveknek,
ezek között a  jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. Jelen esetben a  beadványozó
megsértette a választási eljárás hivatkozott alapelvét.
Fentiek alapján a  Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy nem tekinthető jóhiszemű és rendeltetésszerű
joggyakorlásnak és nem egyeztethető össze a  népszavazás Alaptörvényben foglalt rendeltetésével az  olyan
kezdeményezői magatartás, amelynek során egy időben, ugyanabban a  tárgykörben, egymástól kismértékben
eltérő népszavazási kérdések kerülnek benyújtásra.
A Nemzeti Választási Bizottság az  Nsztv. 10.  § b), c) és e)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem lehet országos
népszavazást tartani, illetve a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek,
valamint az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a régi Ve.-ben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív hitelesítését
megtagadta.
II. A határozat az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés d)  pontján, a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény
349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b), c) és e) pontján, 13. § (1) bekezdésén,
a  régi Ve. 3.  §-án, 124/A.  § (3)  bekezdés b)  pontján, az  1989.  évi 15. számú törvényerejű rendelettel kihirdetett
Egyezmény 26.  cikkén, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  § (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló
tájékoztatás az  1990.  évi XCIII.  törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  § (1)  bekezdés
g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. november 12. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
1640/2014. (XI. 14.) Korm. határozata a Nemzeti Intelligens Szakosodási Stratégia (S3) elfogadásáról és a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma Útitervében szereplő kutatási infrastruktúra nagyprojektekben való magyar részvételről.
A Kormány
 1. az Európa 2020 stratégiához kapcsolódó Nemzeti Reform Programban vállalt, hazánk kutatás-fejlesztési és
innovációs teljesítményének növelésére irányuló célkitűzések elérése érdekében
a) megtárgyalta és elfogadta a Nemzeti Intelligens Szakosodási Stratégia (S3), valamint a Kutatási Infrastruktúra
című dokumentumot,
b) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, a  nemzetgazdasági minisztert, valamint az  emberi
erőforrások miniszterét, hogy a  2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési források felhasználásának
tervezésével és intézményrendszerének kialakításával összefüggő aktuális feladatok teljesítésekor vegye
figyelembe azokat az  eszközöket, amelyek lehetőséget biztosítanak a  Nemzeti Intelligens Szakosodási
Stratégia (S3) céljainak megvalósítására,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
c) felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal
létrehozásáért felelős kormánybiztos bevonásával – a Nemzeti Intelligens Szakosodási Stratégia (S3) alapján
készítsen részletes intézkedési tervet kétéves periódusonként, amely tartalmazza a határidők, a költségvetési
forrás meghatározását, továbbá az egyes feladatok felelőseinek megnevezését,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: első alkalommal 2015. május 31., azt követően kétévente
d) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy kétévente készítsen átfogó jelentést a  Nemzeti
Intelligens Szakosodási Stratégia (S3) megvalósításáról,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: első alkalommal 2016. december 31., azt követően kétévente
2. egyetért azzal, hogy Magyarország a  tudományos kiválóság erősítése érdekében részt vegyen az  európai kutatási
infrastruktúrákban, illetve a  Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma (European Strategy Forum on
Research Infrastructures, ESFRI) Útitervében nevesített projektekben, ezért felhívja az  érintett minisztereket, hogy
tegyenek javaslatot a  Kormány számára a  Magyarország vonatkozásában a  csatlakozásokhoz rendelkezésre álló
költségvetési keret 2015–2020. évek közti időszakra történő meghatározására,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  hazai kutatási infrastruktúrák kiválóságának további
erősítése, fejlesztése, valamint a  hazai vállalkozások erősítése érdekében intézkedjen, hogy a  nemzetközi
projektekben történő magyar részvétel elsősorban természetbeni – azaz tárgyi eszközök, szolgáltatások, illetve
emberi erőforrás biztosításán alapuló, nem készpénzben teljesítendő – hozzájárulás révén valósulhasson meg,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos 4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont a)  alpont szerinti
dokumentumoknak a Kormány hivatalos honlapján való közzétételéről.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
314/2014. (XII. 12.) Korm. rendelete a halgazdálkodási és a halvédelmi bírságról.
A Kormány
a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény 71. § 2. pontjában,
a 15. § tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. §
(1) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. A halvédelmi bírság mértéke 1. § (1) A  nyilvántartott halgazdálkodási vízterületen jogosulatlanul horgászó személlyel szemben kiszabható halvédelmi
bírság mértéke:
a) az állami horgászjegy vagy turista állami horgászjegy hiánya esetén: 10 000–30 000 forint,
b) a területi jegy hiánya esetén: 25 000–50 000 forint.
(2) A jogosulatlanul horgászó személlyel szemben kiszabható halvédelmi bírság mértéke:
a) nem nyilvántartott halgazdálkodási vízterületen vagy
b) olyan nyilvántartott halgazdálkodási vízterületen, amelyen a halgazdálkodási jogot az állam nem engedte át,
az állami horgászjegy hiánya esetén 10 000–30 000 forint.
2. § A jogosulatlanul halászó személlyel szemben kiszabható halvédelmi bírság mértéke
a) a halászati engedély vagy az állami halászjegy hiánya esetén: 50 000–300 000 forint,
b) az állami halászjegy megléte, de a területi jegy hiánya esetén: 50 000–300 000 forint.
3. § A fogási naplónak a  halgazdálkodás és a  halvédelem egyes szabályainak megállapításáról szóló rendelet szerinti
vezetését elmulasztó személlyel szemben kiszabható halvédelmi bírság mértéke
a) horgászat esetén: 10 000–50 000 forint,
b) rekreációs célú halászat esetén: 10 000–50 000 forint,
c) kereskedelmi, továbbá ökológiai célú szelektív halászat esetén: 20 000–100 000 forint.
4. § A halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény (a továbbiakban: Hhvtv.) által nem megengedett
módon vagy eszközzel vagy tilalmi időben történő horgászat vagy halászat esetén a halvédelmi bírság mértéke
a) elektromos eszköz engedély hiányában történő vagy attól eltérő használata esetén: 500 000 forint,
b) mérgező vagy kábító hatású anyag alkalmazása esetén: 500 000 forint,
c) robbanóanyag alkalmazása esetén: 500 000 forint,
d) szúrószerszám alkalmazása esetén: 100 000–500 000 forint,
e) búvárszigony vagy más, halfogásra alkalmas búváreszköz használata esetén: 100 000–500 000 forint,
f ) gereblyézés alkalmazása esetén: 100 000–500 000 forint,
g) hurokvető halászati módszer, sorhoroggal, csapóhoroggal történő halfogási módszer alkalmazása esetén:
100 000–500 000 forint,
h) nyakzó hálónak a  halgazdálkodás és a  halvédelem egyes szabályainak megállapításáról szóló rendeletben
meghatározott engedély nélküli alkalmazása esetén: 200 000–500 000 forint,
i) a Hhvtv. 47. § (1) bekezdésében meghatározott felmentés hiányában halgazdálkodási vízterületen az adott
élőhelyen előforduló halfajok fajlagos tilalmi idejével egyező naptári időszakban olyan halászeszköz
alkalmazása esetén, amelynél nem biztosítható a  fajlagos tilalommal érintett egyedek kíméletes
visszaengedése: 50 000–200 000 forint,
j) a  Hhvtv. 47.  § (1)  bekezdésében meghatározott felmentés hiányában halgazdálkodási vízterületen olyan
halfogó eszköz vagy készülék, továbbá olyan fogási mód alkalmazása esetén, amely az aktuális vízállás esetén
a  vízfolyás, az  állóvíz, valamint ezek időszakos kapcsolódásaiban létrejövő halátjárók mederszelvényének
felénél többet hossz- vagy keresztirányban elzár: 50 000–300 000 forint,
k) a megengedettnél több horog vagy több horgászkészség alkalmazása esetén, darabonként: 10 000–20 000
forint,
l) az  állami halászjegyhez kötött halászeszközzel történő halászat esetén, a  területi jegyen feltüntetett
eszköztől, illetve eszközöktől az  eszközben, a  méretben vagy a  darabszámban történő eltérés esetén:
50 000–200 000 forint,
m) a halászati engedélyhez kötött halászeszközzel történő halászat esetén, a halászati engedélyben feltüntetett
eszköztől, illetve eszközöktől az  eszközben, a  méretben vagy a  darabszámban történő eltérés esetén:
50 000–500 000 forint,
n) a horgászkészséggel a nyilvántartott halgazdálkodási vízterületre vonatkozó halfogási tilalmi időben történő
hal kifogása esetén: 20 000–100 000 forint,
o) az  állami halászjegyhez kötött halászeszközökkel történő halászat során, a  nyilvántartott halgazdálkodási
vízterületre vonatkozó halfogási tilalmi időben történő hal kifogása esetén: 20 000–100 000 forint,
p) a  halászati engedélyhez kötött halászeszközökkel történő halászat során, a  nyilvántartott halgazdálkodási
vízterületre vonatkozó halfogási tilalmi időben történő hal kifogása esetén: 50 000–200 000 forint,
q) a Hhvtv. 46. § (4) bekezdésében nem szereplő egyéb, a Hhvtv. 46. § (1) bekezdése szerint tiltott fogási eszköz
vagy fogási mód alkalmazása esetén: 50 000–100 000 forint.
5. § A nem fogható őshonos hal kifogását megvalósító személlyel szemben kiszabható halvédelmi bírság mértéke
megegyezik a  halgazdálkodás és a  halvédelem egyes szabályainak megállapításáról szóló rendeletben
megállapított, az  őshonos halfajok halgazdálkodási értékével, azzal, hogy ha a  halvédelmi bírság mértéke
az egyedenként számított érték alapján nem éri el a 10 000 forintot, akkor a bírság mértékét 10 000 forintban kell
megállapítani, továbbá a bírság nem haladhatja meg a Hhvtv. 67. § (3) bekezdése szerinti legmagasabb összeget.
6. § (1) Halgazdálkodási kíméleti területen a  tilalom feloldásáig a  hal szaporodását és fejlődését zavaró – a  halászattól
vagy horgászattól eltérő – tevékenységet végző személlyel szemben kiszabható halvédelmi bírság mértéke:
10 000–100 000 forint.
(2) Halgazdálkodási kíméleti területen a  tilalom feloldásáig a  hal szaporodását és fejlődését zavaró halászati
tevékenységet végző személlyel szemben kiszabható halvédelmi bírság mértéke: 100 000–500 000 forint.
(3) Halgazdálkodási kíméleti területen a  tilalom feloldásáig a  hal szaporodását és fejlődését zavaró horgászati
tevékenységet végző személlyel szemben kiszabható halvédelmi bírság mértéke: 50 000–100 000 forint.
7. § A halfogásra jogosító okmányok nélkül halfogásra alkalmas állapotban lévő eszközzel halgazdálkodási vízterületen
vagy annak partján tartózkodó és jogosultságának igazolását a halgazdálkodási hatóságnál az előírt határidőn belül
nem pótló személlyel szemben horgászkészség esetén az 1. §-ban, halászeszköz esetén a 2. §-ban foglalt halvédelmi
bírságtétel megállapításának van helye.
8. § A Hhvtv.-ben foglalt tilalmakat és korlátozásokat megszegve halfogásra alkalmas állapotban lévő eszközzel
halgazdálkodási vízterületen vagy annak partján tartózkodó személlyel szemben a 4. §-ban foglalt – az alkalmazni
kívánt eszköz fajtájára megállapított – halvédelmi bírság megállapításának van helye.
9. § Halászati engedély, állami horgászjegy, állami halászjegy igénylése során a halgazdálkodás és a halvédelem egyes
szabályainak megállapításáról szóló rendeletben meghatározott nyilatkozatot valótlan tartalommal megtevő
személlyel szemben kiszabható halvédelmi bírság mértéke:
a) a  halászattal, horgászattal, illetve hal fogásával (gyűjtésével) összefüggésben szabálysértési, illetve
büntetőjogi felelősség tárgyában valótlan nyilatkozat tétele esetén: 100 000 forint,
b) az  érvényes állami horgászjeggyel (ideértve a  turista állami horgászjegyet is), állami halászjeggyel, illetve
halászati engedéllyel való rendelkezésre vonatkozó valótlan nyilatkozat tétele esetén: 50 000 forint,
c) a fogási napló leadására vonatkozó valótlan nyilatkozat tétele esetén: 10 000 forint.
10. § A halgazdálkodás és a  halvédelem egyes szabályainak megállapításáról szóló 133/2013. (XII. 29.) VM rendelet
8.  mellékletében meghatározott, igazolatlan eredetű hal vagy haltermék forgalmazása esetén kiszabható
halvédelmi bírság mértéke az  igazolatlan eredetű hal fajától, mennyiségétől vagy a  haltermék mennyiségétől
függően: 100 000–500 000 forint.
11. § A hal élőhelyén kialakult természeti egyensúly megbontására alkalmas szervezet, táplálékanyag, szennyezőanyag
halgazdálkodási vízterületre való kijuttatása esetén kiszabható halvédelmi bírság mértéke: 20 000–500 000 forint.
12. § (1) Méret- vagy mennyiségi korlátozással vagy tilalmi idővel védett hal jogosulatlan kifogását megvalósító személyre
kiszabható halvédelmi bírság mértéke a  halgazdálkodás és a  halvédelem egyes szabályainak megállapításáról
szóló rendeletben megállapított, az  őshonos halfajok halgazdálkodási értéke alapján számított összeg azzal,
hogy ha a  halvédelmi bírság mértéke az  egyedenként számított érték alapján nem éri el a  10  000 forintot, akkor
a bírság mértékét 10 000 forintban kell megállapítani, továbbá a bírság összege nem haladhatja meg a Hhvtv. 67. §
(3) bekezdése szerinti legmagasabb összeget.
(2) Méret- vagy mennyiségi korlátozással vagy tilalmi idővel védett más hasznos víziállat jogosulatlan kifogása esetén
kiszabható halvédelmi bírság mértéke 10 000–100 000 forint.
13. § A vízilétesítmény üzemeltetőjére kiszabható halvédelmi bírság mértéke, ha a vízilétesítmény üzemeltetője a Hhvtv.
19.  § (1) vagy (3)  bekezdésében foglaltaknak ismétlődő jelleggel nem tesz eleget és emiatt jelentős halpusztulás
következik be: 50 000–500 000 forint.
2. A halgazdálkodási bírság mértéke 14. § (1) A halgazdálkodásra jogosulttal szemben kiszabható halgazdálkodási bírság mértéke, ha a halgazdálkodásra jogosult
a) a  halgazdálkodási terv szerinti kötelezettségének a  halgazdálkodási hatóság figyelmeztetése ellenére nem
tesz eleget: 250 000–5 000 000 forint,
b) a halgazdálkodási tervtől a halgazdálkodási hatóság engedélye nélkül eltér, a cselekmény súlyától függően:
50 000–2 500 000 forint,
c) a halgazdálkodási hatóság hozzájárulása nélkül olyan fajú vagy korosztályú halat telepít, amelyet jogszabály
tilt, vagy a  halgazdálkodási terv nem tartalmaz, ha egyidejűleg a  Hhvtv. 52.  § (3)  bekezdésében foglalt
valamely intézkedésre is sor került: 500 000–5 000 000 forint,
d) a nyilvántartási és az adatszolgáltatási kötelezettségének nem tesz eleget: 50 000–500 000 forint,
e) állami horgászjeggyel, turista állami horgászjeggyel, állami halászjeggyel nem rendelkező személy számára
területi jegyet ad ki, a kiadott területi jegyenként: 50 000 forint,
f ) megszegi a halászati őrök alkalmazásával és bejelentésével kapcsolatos előírásokat: 50 000–500 000 forint,
g) a  Hhvtv. 8.  § (2)  bekezdését megszegve, a  veszélyeztetett őshonos halállományoknak a  halgazdálkodás
és a  halvédelem egyes szabályainak megállapításáról szóló rendeletben meghatározott mérlegelési
szempontok szerinti indokolt mentését önhibájából elmulasztja, a mentéssel érintett becsült halállománynak
– a halgazdálkodás és a halvédelem egyes szabályainak megállapításáról szóló rendeletben megállapított –
az őshonos halfajok halgazdálkodási értéke alapján számított összege, de legalább 50 000 forint,
h) határidőben nem kérelmezi a halgazdálkodási kíméleti terület kijelölését: 50 000–500 000 forint,
i) a Hhvtv. 10. § (1) vagy (3) bekezdésében foglalt kötelezés végrehajtását elmulasztja: 50 000–500 000 forint,
j) a  Hhvtv. 11.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján, a  halgazdálkodás és a  halvédelem egyes szabályainak
megállapításáról szóló rendelet szerinti tömeges hal- vagy más hasznos víziállat pusztulás esetére vonatkozó
kötelezettségét megszegi: 100 000–2 500 000 forint,
k) a Hhvtv. 13. § (1) bekezdésében foglaltakat megszegi, a halgazdálkodás és a halvédelem egyes szabályainak
megállapításáról szóló rendeletben megállapított, az  őshonos halfajok halgazdálkodási értéke alapján
számított összeg, de legalább 50  000 forint,
l) a Hhvtv. 13. § (2) bekezdésében foglaltakat megszegi: 100 000–1 000 000 forint,
m) a Hhvtv. 14. § (1) bekezdésében foglaltakat megszegi: 500 000–5 000 000 forint,
n) a Hhvtv. 14. § (4) bekezdésében foglaltakat megsértve, engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő telepítési
tevékenységet végez: 500 000–5 000 000 forint,
o) a Hhvtv. 14. § (5) bekezdésében foglalt igazolásokkal nem rendelkező vagy az  igazolásnak meg nem felelő
halat vagy más hasznos víziállatot halgazdálkodási vízterületre telepít: 250 000–5 000 000 forint,
p) a Hhvtv. 16. § (4) bekezdésében előírt jelentéstételi kötelezettségnek nem tesz eleget: 50 000–100 000 forint,
q) a Hhvtv. 18. § (1) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségét elmulasztja: 100 000–500 000 forint.
(2) A  halgazdálkodási hatóság által a  halgazdálkodási vízterülettel érintett ingatlan tulajdonosára, használójára
kiszabható halgazdálkodási bírság mértéke, ha az ingatlan tulajdonosa, használója a halgazdálkodási szolgalmi jog
gyakorlását jelentős mértékben akadályozza: 50 000–500 000 forint.
3. A környezetvédelmi, természetvédelmi, vízvédelmi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó szervek
kijelöléséről szóló 481/2013. (XII. 17.) Korm. rendelet módosítása
15. § A környezetvédelmi, természetvédelmi, vízvédelmi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó szervek kijelöléséről
szóló 481/2013. (XII. 17.) Korm. rendelet a következő 36/B. §-sal egészül ki:
„36/B. § A Kormány a hulladékégetés műszaki követelményeiről, működési feltételeiről és a hulladékégetés technológiai
kibocsátási határértékeiről szóló rendelet alapján indított elsőfokú eljárásban a hulladékégető vagy hulladék-együttégető
műre vonatkozó engedély szennyvíz-kibocsátási követelményeinek megállapítására a létesítmény helye szerint illetékes
területi vízügyi hatóságot, a másodfokú eljárásban az országos vízügyi hatóságot szakhatóságként jelöli ki.”
4. Záró rendelkezés 16. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
 (2) Az 1–14. § a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
157/2017. (V. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Rácz Esztert
2017. május 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1340/2019. (VI. 7.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a zalaegerszegi új városi multifunkciós rendezvény- és sportcsarnok megvalósítása érdekében szükséges támogatás biztosításáról.
A Kormány – figyelemmel a  Magyarország Kormánya és Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti
együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1252/2015. (IV. 23.) Korm. határozat 10. pontjára –
 1. egyetért azzal, hogy a  Modern Városok Program keretében Zalaegerszegen egy új, multifunkcionális városi
rendezvény- és sportcsarnok kivitelezési dokumentációjának elkészítésére (a továbbiakban: Beruházás) a 2019. évben
715 144 000 forint összegű központi költségvetési támogatás kerüljön biztosításra – az  államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 48. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltak szerint kiadásra kerülő támogatói okirat alapján –
Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) mint megvalósító részére;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét mint a  Beruházás szakpolitikai felelősét, hogy az  1.  pont szerinti
támogatás nyújtásának biztosítása érdekében a Beruházás megvalósítására vonatkozóan nyújtson be előterjesztést
a Modern Városok Program Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) részére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy – a  Bizottságnak a  Modern Városok Program megvalósításáról szóló 250/2016. (VIII. 24.)
Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdése alapján meghozott erre irányuló döntése esetén – a  Beruházás előkészítésére
a  2019. évben 715 144 000 forint összegű költségvetési támogatás a  Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló
előirányzat terhére kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadását követő 30 napon belül
4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  3.  pont szerinti támogatás nyújtása során gondoskodjon
arról, hogy az  Önkormányzat kötelezettséget vállaljon az  állami beruházások központi nyilvántartásáról és
ellenőrzéséről szóló 1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozat 3. pontjában foglaltak teljesítésére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat kiadásakor
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft.
Felelős kiadó: Papp Tibor ügyvezető.
5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával a  Beruházás
kivitelezési dokumentációjának elkészültét követően mutassa be a  fejlesztési koncepciót – a  Beruházás
megvalósításához szükséges költségvetési forrás biztosítására is kiterjedően – a Kormány részére.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a Beruházás kivitelezési dokumentációjának elkészültét követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2014. (I. 10.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Pánczél Pált 2014. január 15. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2013. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1015/2019. (I. 25.) Korm. határozata kormánybiztos kinevezéséről.
1. A  Kormány a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 31.  § (1)  bekezdésében, a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény
(a  továbbiakban: Kit.) 12.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva 2019. február 1. napjától két
évre Prof. Dr. Palkovics Lászlót a Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között a Budapest–
Belgrád vasútvonal újjáépítési beruházás magyarországi szakaszának fejlesztése, kivitelezése és finanszírozása
kapcsán született Egyezmény kihirdetéséről szóló 2016. évi XXIV. törvényben foglalt feladatok koordinációjáért
felelős kormánybiztossá (a továbbiakban: kormánybiztos) nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében
a) ellátja a  Budapest–Belgrád vasútvonal újjáépítési beruházás magyarországi szakaszának fejlesztése
(a továbbiakban: projekt) előrehaladásával összefüggésben felmerülő, jogalkotással kapcsolatos előkészítési
feladatokat, kezdeményezi a jogalkotásra vonatkozó döntések meghozatalát,
b) ellátja a projekt megvalósításával összefüggő kormányzati és – a külpolitikáért és az államháztartásért felelős
miniszterrel együttműködésben – nemzetközi koordinációs feladatokat,
c) koordinálja a  Kínai–Magyar Vasúti Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság működését, valamint
a MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaság projekttel kapcsolatos tevékenységét,
d) elősegíti, nyomon követi és ellenőrzi az  innovációért és technológiáért felelős miniszter projekttel
kapcsolatban hozott szakpolitikai döntéseinek végrehajtását.
3. A kormánybiztos feladatkörével összefüggésben
a) a tevékenységével érintett személyektől, szervezetektől adatokat, információkat kérhet,
b) a feladatellátásához kapcsolódó dokumentumokba – a  vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek
megfelelően – betekinthet,
c) az érintett gazdasági társaságok vezetői részére intézkedés megtételét javasolhatja, és ellenőrizheti azok
végrehajtását, valamint részt vehet a gazdasági társaságok vezető testületeinek ülésein.
 4. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja.
 5. A kormánybiztos tevékenységét titkárság nem segíti.
 6. A kormánybiztos tevékenységét díjazás nélkül látja el.
 7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2011. (XII. 23.) HM rendelete a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási kötelezettség alól mentes gépjárművek körének és nyilvántartásának szabályairól, az e gépjárművek által okozott károk megtérítését és rendezését végző szervek kijelöléséről, működéséről, valamint a mentesített gépjárművek igazolóeszközzel történő ellátásáról.
A kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009. évi LXII. törvény 69. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
71/2006. (IV. 3.) Korm. rendelet 32/A. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya a Magyar Állam tulajdonában és a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM)
vagyonkezelésében lévő, a HM, a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, a HM parlamenti államtitkára
által felügyelt szervezet, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezetei (a továbbiakban
együtt: honvédségi szervezetek) által üzemeltetett honvédségi járművekkel okozott károkkal kapcsolatos kártérítési
felelősségvállalásra és kárrendezésre terjed ki. 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) honvédségi jármű: a Magyar Állam tulajdonában és a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő,
a honvédségi szervezetek által üzemeltetett, hatósági jelzéssel és okmányokkal ellátott – a közúti közlekedés
szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendelet 1. számú függelékének II. fejezetében
meghatározott – gépjármű, pótkocsi, félpótkocsi, kerekes mezőgazdasági vontató, motorkerékpár, négykerekű
segédmotoros kerékpár (quad), lassú jármű és munkagép, továbbá a hatósági engedélyre és jelzésre nem
kötelezett segédmotoros kerékpár; b) tulajdonosként bejegyzett szervezet: a honvédségi jármű forgalmi engedélyébe tulajdonosként bejegyzett
honvédségi szervezet; c) kárrendező szervezet: a mentesített gépjárművek üzemeltetésével kapcsolatban felmerült kárigényeket kezelő és
rendező szervezet; d) kár megtérítésére kötelezett szervezet: a kárt pénzügyileg rendező, a kártérítést kifizető szervezet;
e) üzemben tartó szervezet: a mentesített gépjármű forgalmi engedélyébe bejegyzett üzemben tartó, ennek
hiányában a tulajdonosként bejegyzett szervezet. 3. § A kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009. évi LXII. törvény (a továbbiakban: Gfbt.) 57/A. §-a alapján
mentesek a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási szerződés megkötési kötelezettség alól a honvédségi járművek
(a továbbiakban: mentesített gépjárművek) üzemben tartói. 4. § (1) A tulajdonosként bejegyzett szervezet feladatait az MH Logisztikai Ellátó Központ (a továbbiakban: MH LEK) végzi.
(2) A tulajdonosként bejegyzett szervezet: a) vezeti, és naprakészen tartja a mentesített gépjárművek jegyzékét,
b) a kárrendező szervezet és a kár megtérítésére kötelezett szervezet adatszolgáltatása alapján vezeti, és
naprakészen tartja a mentesített gépjárművek kártörténeti nyilvántartását, c) végzi a Gfbt. szerinti Információs Központ feladatait ellátó Nemzeti Iroda számára, valamint a kárrendező
szervezet számára a mentesített gépjárművekkel és a bekövetkezett változásokkal kapcsolatos adatszolgáltatást,
és biztosítja a Gfbt. 57/A. § (2) bekezdés a) pontban meghatározott hozzáférést a Nemzeti Iroda számára,
d) véleményezi a kárrendező szervezet által megállapított, a károsult részére kifizetendő kárösszeget.
(3) A mentesített gépjárművek nyilvántartása tartalmazza: a) a gépjármű hatósági jelzését (rendszámát) és alvázszámát,
b) rendszámváltozás esetén annak időpontját és a korábbi rendszámot.
(4) A kártörténeti nyilvántartás tartalmazza: a) a kárt okozó gépjármű hatósági jelzését (rendszámát), alvázszámát, típusát, és kategóriáját,
b) rendszámváltozás esetén annak időpontját és a korábbi rendszámot,
c) a káresemény dátumát, d) a kártérítés kötelezettjét, a kötelezettség ismertté válásának dátumát,
e) az első (rész) kárkifizetés, vagy a károkozóval szemben hozott jogerős határozat dátumát.
(5) Az MH LEK az adataiban, elérhetőségében bekövetkezett változásról a változást megelőzően tájékoztatja a Nemzeti
Irodát és a kárrendező szervezetet. 5. § A kár megtérítésére kötelezett szervezet feladatait a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban: HM KPH)
végzi. 6. § A károsult a kártérítési igényét a kárrendező szervezetnél vagy a HM KPH-nál jelentheti be.
7. § (1) A mentesített gépjárművek által Magyarországon okozott, személyi sérüléssel nem járó károk esetében a kár mértékét
a HM KPH által megbízott kárrendező szervezet méri fel és a kártérítés jogalapjára és összegszerűségére javaslatot tesz
a HM KPH részére. (2) A mentesített gépjárművek által Magyarországon okozott, személyi sérüléssel járó károk esetében mind a vagyoni,
mind a nem vagyoni kár mértékét a HM KPH állapítja meg. Ezt a HM KPH – a személyi sérüléssel összefüggő károk
kivételével – a kárrendező szervezet által javasolt kártérítési összeg alapul vételével határozza meg.
(3) A mentesített gépjárművek által külföldön okozott károk esetében a teljes kárrendezést – a kárkifizetés kivételével –
a HM KPH által megbízott kárrendező szervezet végzi.
(4) Az (1)–(2) bekezdésekben foglalt esetekben a HM KPH köteles a kárrendezéshez nélkülözhetetlen dokumentumok
beérkezésétől számított 15 napon belül, de ezek beérkezésének hiányában is legkésőbb a kártérítési igény
benyújtásától számított három hónapon belül a károsultnak: a) kellően megindokolt kártérítési javaslatot tenni azokban az esetekben, amelyekben a felelősség nem vitás és
a kárt jogcímenként (beleértve a kamatra vonatkozó tájékoztatást) összegszerűen megállapította, vagy
b) indoklással ellátott választ adni a kárigényben foglalt egyes követelésekre, azokban az esetekben, amikor
a felelősséget nem ismeri el, vagy az nem egyértelmű, vagy a teljes kárt összegszerűen nem állapította meg.
(5) A HM KPH a kártérítési követelések jogosságát az üzemben tartó vagy a vezető vonatkozó nyilatkozatában foglaltak és
a rendelkezésre álló tények és adatok összevetése alapján, az üzemben tartó kártérítési felelősségéhez mérten köteles
megállapítani. (6) A HM KPH egyösszegű pénzbeli kártérítés esetén köteles a megállapított összeget a kártérítési javaslat elfogadását,
vagy a kártérítés jogerős megítélését követő 15 napon belül a károsultnak megfizetni.
(7) A (3) bekezdésben foglalt esetben az egyezségi ajánlatot – a HM KPH előzetes írásbeli hozzájárulását követően – a HM
KPH nevében a kárrendező szervezet teszi meg a károsult felé.
(8) Amennyiben a károsult az egyezségi ajánlatot elfogadja és az egyezség létrejön, az egyezség alapján a HM KPH teljesíti
a kifizetést. (9) Amennyiben a károsult az egyezségi ajánlatot nem fogadja el, és keresettel él a bíróságnál, a jogerős határozat alapján
a kifizetést a HM KPH teljesíti. (10) A kártérítési perben a jogi képviseletet Magyarországon a honvédelmi szervezetek jogi képviseletének ellátásáról
szóló HM rendeletben meghatározott szerv, külföldön a kárrendező szervezet látja el.
(11) A HM KPH a saját és a kárrendező szervezet adataiban, elérhetőségében bekövetkezett változásról a változást
megelőzően tájékoztatja a Nemzeti Irodát. 8. § (1) A mentesített gépjárművek kártérítési fedezetének igazolására a tulajdonosként bejegyzett szervezet nevére kiállított
forgalmi engedély szolgál. (2) A honvédségi szervezetek számára az MH LEK biztosítja az 1. melléklet szerinti – a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítási
kötelezettség hatálya alól mentesített gépjárművek részére kiadandó – Igazolást.
(3) A mentesített gépjármű vezetőjének az MH LEK adja ki:
a) a kárrendező szervezet által biztosított baleseti bejelentőt,
b) a külföldi igénybevétel esetén az igénybevétel idejére az 1. melléklet szerinti Igazolást.
9. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
10. § Ez a rendelet a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló 2009. szeptember 16-i 2009/103/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv 5. cikkének való megfelelést szolgálja. Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter