type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
468/2018. (HK 11.) MH 64. LE PK intézkedése a csapatkarjelzés rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján
– figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet és
a csapathagyomány-ápolással összefüggő jelképek és ünnepek, valamint az emlékművek katonai objektumokban
történő elhelyezésének engedélyezéséről szóló 51/2017.
(IX. 15.) HM utasítás rendelkezéseire – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. A csapathagyomány-ápolással összefüggő jelképek
és ünnepek, valamint az emlékművek katonai objektumokban történő elhelyezésének engedélyezéséről szóló
51/2017. (IX. 15.) HM utasításban (a továbbiakban: Utasí
tás) foglaltak szerint elkészített, elbírált és felterjesztett
csapatkarjelzést rendszeresítem, viselését a Magyar Honvédség 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred
Helyőrségtámogató Parancsnokság (a továbbiakban: Heőtám. pk-ság Kaposvár) katona állománya részére
engedélyezem.
2. Az 1. pont szerint rendszeresített csapatkarjelzés szöveges leírását, az ellátandók számát mind a köznapi és társasági öltözet, mind a hadi- (gyakorló-) és műveleti- (kiképzési-) öltözet vonatkozásában az intézkedés 1. melléklete, valamint mindkét változat vonatkozásában az eredeti
és a kétszeres színes grafikáját az intézkedés1–2. melléklete tartalmazza.
3. Az Utasítás 10. § (3) bekezdése szerint az MH Logisztikai Központ parancsnoka gondoskodik a jóváhagyott
csapatkarjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és a Heőtám. pk-ság
Kaposvár személyi állományának csapatkarjelzéssel történő ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba.
Gavlik Péter ezredes s. k.,
ezredparancsnok


text:
118/2009. (XI. 20.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendeleti szabályozás törvényellenességének utólagos vizsgálatára irányuló kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Mikepércs Község Önkormányzata Képviselő-testületének az
alpolgármester, a képviselő-testületi tagok és a Képviselő-testület bizottságai tagjainak tiszteletdíjáról szóló 4/2007.
(II. 26.) számú KT. rendeletének 1. § (3) bekezdése, és a 2. §-a alkot mány elle nes, ezért ezeket a rendelkezéseket
megsemmisíti a határozat közzétételének napjával.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A közigazgatási hivatal vezetője törvényességi észrevételt tett Mikepércs Község Önkormányzata
Képviselő-testületének (a továb biak ban: Képviselő-testület). A törvényességi észrevétel Mikepércs Község
Önkormányzata Képviselő-testületének az alpolgármester, a képviselő-testületi tagok és a Képviselő-testület
bizottságai tagjainak tiszteletdíjáról szóló 4/2007. (II. 26.) számú KT. rendelete (a továb biak ban: Ör.) 1. §
(3) bekezdésének és a 2. §-a törvényellenességére mutatott rá, kezdeményezve azok módosítását. A hivatalvezető
álláspontja szerint az Ör. 1. § (3) bekezdése több okból törvénysértő: egyrészt a nem képviselő bizottsági tagok
tiszteletdíja többszörösen meghaladja a képviselő bizottsági tagok tiszteletdíját, másrészt a tiszteletdíj mértéke
meghaladja a polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról
 szóló 1994. évi LXIV. törvény ben (a továb biak ban: Pttv.) írt felső határt. A hivatalvezető felhívta a figyelmet arra is, hogy
az Ör. 2. §-a azért törvénysértő, mert kizárta a tiszteletdíjban részesülők köréből az alpolgármestert, márpedig
Mikepércs háromezernél több lakosú település, ahol a Pttv. alapján kötelező megállapítani tiszteletdíjat az
alpolgármesternek.
A Képviselő-testület megtárgyalta a törvényességi észrevételt, de azt nem fogadta el. Álláspontja szerint nem
alkotmánysértő az, ha a döntéshozó kedvezőbb feltételeket biztosít más csoportnak, mint saját magának, főleg akkor
nem, ha azt egyhangú döntésével fejezi ki, szabad akarat elhatározásával. Azzal is érvel, hogy a bizottságok külsős
tagjai ülésen való részvételüket csak úgy tudják biztosítani, ha vagy szabadságot vesznek ki az ülés napjára, vagy
– időponttól függően – elkéredzkednek a munkaidő letelte előtt. Ezzel hátrányos helyzetbe kerülnek, kedvezőtlen
esetben munkahelyük megtartását veszélyeztethetik. A Képviselő-testület a döntését pozitív diszkriminációnak
tekinti, ami – úgy véli – nem alkot mány elle nes. Az alpolgármester tiszteletdíjának mellőzéséről a Képviselő-testület
nem nyilvánított véleményt.
A közigazgatási hivatal vezetője ezek után fordult az Alkotmánybírósághoz kezdeményezve az Ör. megjelölt
rendelkezéseinek a megsemmisítését, mert azok törvényi rendelkezésekkel ellentétesek.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„44/A. § (1) A helyi képviselőtestület:
a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül,
(...)
e) törvény keretei között önállóan alakítja ki a szervezetét és működési rendjét,
(...)
(2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű
jogszabállyal.”
2. A helyi önkományzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továb biak ban: Ötv.) indítvánnyal érintett rendelkezései:
„16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.”
„20. § (1) A települési képviselőt a testületi munkában való részvételhez szükséges időtartamra a munkahelyén fel kell
menteni a munkavégzés alól. Az e miatt kiesett jövedelmét a képviselő-testület téríti meg, melynek alapján a települési
képviselő társadalombiztosítási ellátásra is jogosult. A képviselő-testület átalányt is megállapíthat.
(2) A képviselő-testület a települési képviselőnek, a bizottsági elnöknek, a bizottság tagjának, a tanácsnoknak
– törvény keretei között – rendeletében meghatározott tiszteletdíjat, természetbeni juttatást állapíthat meg.”
3. A Pttv. indítvánnyal érintett rendelkezései:
„4. § (1) A társadalmi megbízatású polgármester tiszteletdíját a képviselő-testület összegszerűen állapítja meg az
alakuló, illetve a polgármester megválasztását követő ülésén a 3. § (2) bekezdésében megállapított illetményalap és az
alábbi keretek között meghatározott szorzószám szorzataként:
szorzószám
– 1000-nél kevesebb lakosú település esetén 2,5–4,5
– 1000–2999 lakosú település esetén 4,5–6,5
(2) A képviselő-testület a társadalmi megbízatású alpolgármesternek
a) a kettőezernél kevesebb lakosú településen tiszteletdíjat állapíthat meg,
b) a kettőezer, illetve annál több lakosú településen tiszteletdíjat állapít meg
úgy, hogy az ne érje el a társadalmi megbízatású polgármester tiszteletdíját.
(3) A képviselő-testület a polgármester, illetve az alpolgármester írásban benyújtott kérésére mellőzheti az (1) és
(2) bekezdésben meghatározott tiszteletdíj megállapítását, ille tő leg az (1) és (2) bekezdésben foglaltaknál kisebb
összegben is megállapíthatja.
15. § (1) A képviselő havi tiszteletdíja (alapdíj) nem haladhatja meg a Ktv. 43. § (1) bekezdése szerint megállapított
illetményalap, és az alább meghatározott szorzószám szorzatát:
– 1000-nél kevesebb lakosú település esetén 1,0
– 1000–2999 lakosú település esetén 1,3
– 3000–10 000 lakosú település esetén 1,8
– 10 000-nél több lakosú település, valamint körzetközponti feladatot ellátó
 önkormányzat esetén 2,2
– fővárosi kerületi önkormányzat esetén 2,5
– megyei jogú városi és megyei önkormányzat esetén 2,6
– fővárosi önkormányzat esetén 2,8
(2) Ha a képviselő bizottságnak tagja, a tiszteletdíja az alapdíjon felül – több bizottsági tagság esetén is – legfeljebb az
alapdíj 45%-ával növelhető.
(3) A bizottság nem képviselő tagja az alapdíj 45%-át meg nem haladó tiszteletdíjban részesíthető.”
4. Az Ör. indítvánnyal érintett rendelkezései:
„1. § (1) Mikepércs képviselő-testület tagjainak tiszteletdíjának mértéke bruttó 16 750 Ft minden hónapban.
(2) Mikepércs képviselő-testület bizottság képviselő-testület tagjainak, bizottsági tisztségükkel kapcsolatos
feladatellátás tiszteletdíja bruttó 2010 Ft minden hónapban bizottsági tagságonként.
(3) Mikepércs képviselő-testület bizottság külső tagjainak, bizottsági tisztségükkel kapcsolatos feladatellátás
tiszteletdíja bruttó 8375 Ft minden hónapban.
(4) Mikepércs képviselő-testület bizottságainak elnökei minden hónapban elnöki feladatok ellátására bruttó 13 400 Ft
tiszteletdíjra jogosultak.
2. § Az alpolgármester tekintetében tiszteletdíj megállapítására nem kerül sor.”
III. Az indítvány megalapozott.
Az Alkotmánybíróság korábban már több olyan önkormányzati rendeleti szabályozás alkotmányosságát vizsgálta,
amelyek a képviselő-testület bizottságai képviselő tagjai, ille tő leg nem képviselő tagjai tiszteletdíjának mértékét
eltérően határozták meg [39/2001. (X. 19.) AB határozat, ABH 2001, 691–697.; 77/2002. (XII. 19.) AB határozat, ABH
2002, 696–699.; 21/2004. (VI. 10.) AB hatáozat, ABH 2004, 358–366.]. Ezekben a határozatokban az Alkotmánybíróság
részletesen kifejtette álláspontját a tisztetletdíj megállapításának egyes kérdéseiben, azokban is, amelyeket az Ör.
szabályoz.
1. A hivatalvezető álláspontja szerint törvénysértő az Ör. 1. § (3) bekezdése, mert a tiszteletdíj mértéke meghaladja
a törvényi felső határt. Az indítvány a következők szerint megalapozott.
Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése szerint az önkormányzat rendelete nem lehet ellentétes magasabb szintű
jogszabállyal. A Pttv. 15. § (3) bekezdése szerint a bizottság nem képviselő tagja az alapdíj 45%-át meg nem haladó
tiszteletdíjban részesíthető. Az Ör. 1. § (1) bekezdése szerint az alapdíj bruttó 16.750 Ft.; a (3) bekezdés alapján a nem
képviselő bizottsági tag tiszteletdíja bruttó 8.375 Ft, ami több mint az alapdíj 45%-a, ezért ellentétes a törvénnyel.
2. Az Ör. 1. § (2) bekezdése alapján a bizottság képviselő tagjának tiszteletdíja havonta 2010 Ft, ezzel szemben a bizottság
nem képviselő tagjának tiszteletdíja havonta 8375 Ft. Az Alkotmánybíróság – 39/2001. (X. 19.) AB határozatban
kifejtett – álláspontja szerint az ilyen mértékű megkülönböztetés alkot mány elle nes. „Az Alkotmány 70/A. §
(1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi,
 illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül. Az
Alkotmánybíróság kialakult gyakorlata szerint az Alkotmány e rendelkezését a jogegyenlőség általános elvét
megfogalmazó alkotmányi követelményként értelmezte. A megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak
mindenkit egyenlőként, egyenlő méltóságú személyként kell kezelnie, azaz az emberi méltóság jogán nem eshet
csorba, azonos tisztelettel és körültekintéssel, az egyéni szempontok azonos mértékű figye lembe véte lével kell
a jogosultságok és kedvezmények elosztásának szempontjait meghatározni. Az Alkotmánybíróság eddigi
gyakorlatában ez utóbbi körben akkor ítélte alkot mány elle nesnek a jogalanyok közötti megkülönböztetést, ha
a jogalkotó önkényesen, ésszerű indok nélkül tett különbséget az azonos szabályozási kör alá vont jogalanyok között.”
[9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 47, 48.; 21/1990. (X. 4.) AB határozat, ABH 1990, 73, 77–78.; 61/1992. (XI. 20.)
AB határozat, ABH 1992, 280, 281–282.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 197, 203–204.; 30/1997. (IV. 29.) AB
határozat, ABH 1997, 130, 138–140.; 39/1999. (XII. 21.) AB határozat, ABH 1999, 325, 342–344.; 39/2001. (X. 19.) AB
határozat, ABH 2001, 691, 696.]
Az Ör. hivatkozott rendelkezésében nem érvényesül a jogegyenlőség alkotmányos követelménye. Az önkormányzati
képviselő-testület a bizottságait úgy választja meg, hogy az elnökkel együtt számolva a bizottság tagjainak többsége
önkormányzati képviselő. Az Ötv. 24. § (2) bekezdés alapján a bizottságba indokolt beválasztani a feladatköre szerinti
területen szolgáltatást nyújtó jelentősebb szervezet képviselőjét, társadalmi szervezet küldöttjét, a szolgáltatást
igénybe vevő más választópolgárt. A képviselő-testület által választott bizottságnak tehát vannak önkormányzati
képviselő és nem képviselő tagjai. A bizottság munkájában, működésében azonban a bizottság tagjainak azonosak
a jogaik, azonosak feladataik, kötelezettségeik. Következésképpen önkényes, a jogegyenlőség elvének megsértése
 miatt alkot mány elle nes az olyan önkormányzati rendeleti szabályozás, amely a bizottsági munkáért az önkormányzati
képviselőnek, ille tő leg a nem képviselő bizottsági tagnak eltérő tiszteletdíjat állapít meg. [39/2001. (X. 19.) AB
határozat, ABH 2001, 696–697.]
Az Alkotmánybíróság miután több önkormányzati rendelet tekintetében állapított meg alkotmánysértést
a képviselő-testületek bizottságai képviselő, ille tő leg nem képviselő tagjai eltérő tiszteletdíjai miatt, alkotmányos
követelményt állapított meg, amely alkotmányos követelmény kötelező az önkormányzati képviselő-testületekre is.
Az alkotmányos követelmény a következő:
„Az Alkotmánybíróság megállapítja: az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdéséből folyó alkotmányos követelmény, hogy
a helyi önkormányzatok képviselő-testülete bizottságainak tagjai – önkormányzati képviselő és nem önkormányzati
képviselő bizottsági tagok – a polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati képviselők
tiszteletdíjáról szóló 1994. évi LXIV. törvény 15. § (1)–(3) bekezdés keretei között a bizottsági munkájukért azonos
tiszteletdíjban részesüljenek.” [21/2004. (VI. 10.) AB határozat, ABH 2004, 358.]
A fentiek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ör. 1. § (3) bekezdése sérti az Alkotmány 44/A. §
(2) bekezdését, és a 70/A. § (1) bekezdését, tehát alkot mány elle nes, ezért azt megsemmisítette.
3. Az Ör. 2. §-a szerint az alpolgármester tekintetében tiszteletdíj megállapítására nem kerül sor. A Pttv. 4. § (2) bekezdése
két rendelkezést tartalmaz. Az a) pont alapján a képviselő-testület a társadalmi megbízatású alpolgármesternek
a kettőezernél kevesebb lakosú településen tiszteletdíjat állapíthat meg. Ebben a települési körben tehát adható
tiszteletdíj az alpolgármesternek, de nem kötelező megállapítani. Ettől eltérően a b) pont alapján a kettőezer, illetve
annál több lakosú településen a képviselő-testület az alpolgármesternek tiszteletdíjat állapít meg, azaz kötelező
tiszteletdíjat megállapítani az alpolgármesternek. Mikepércs több mint háromezer lakosú település, ahol a Pttv. 4. §
(2) bekezdés b) pontja alapján kötelező megállapítani tiszteletdíjat az alpolgármesternek. Az Ör. 2. §-a törvénnyel
ellentétes, az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésébe ütközés miatt alkot mány elle nes, ezért az Alkotmánybíróság azt
megsemmisitette.
A határozatnak a Magyar Közlönyben való közzététele az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 41. §-án
alapul.
Budapest, 2009. november 16. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
1316/2013. (VI. 12.) Korm. határozata helyi önkormányzat adósságot keletkeztető ügyletéhez történő 2013. májusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  §-a és az  adósságot keletkeztető
ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet alapján a következő határozatot
hozza:
A Kormány az 1. melléklet szerinti ügylet 2013. évben történő megkötéséhez az alábbi kiegészítő feltételekkel járul
hozzá:
a) az  önkormányzat az  1.  mellékletben megjelölt ügyletérték teljes összegétől és az  önkormányzatot terhelő
fizetési kötelezettségektől lefelé eltérhet, amennyiben ez  nem okozza ezen értékek valamelyikének
növekedését egyik évben sem;
b) a fejlesztési célú ügylettel összefüggésben felvett hitel esetében
ba) a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésre lehet fordítani;
bb) az  önkormányzat az  1.  mellékletben meghatározott fejlesztéshez kapcsolódó ügyletértéktől lefelé
eltérhet. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
252/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelete a Szabóky Adolf Szakképzési Ösztöndíjról.
A Kormány a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény 23. § (1) bekezdés
b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Szabóky Adolf Szakképzési Ösztöndíj (a  továbbiakban: ösztöndíj) az  első, az  adott tanévre vonatkozó
kormányrendeletben meghatározott hiány-szakképesítések körébe tartozó szakképesítésre felkészítő, államilag
támogatott nappali, iskolai rendszerű szakképzésben részt vevő tanulók részére, tanulmányi eredményük alapján
nyújtható.
(2) A  szakképzésről szóló 2011.  évi CLXXXVII.  törvény 81.  §-ában meghatározott fővárosi, megyei fejlesztési és
képzési bizottság (a  továbbiakban: bizottság) megyénként legfeljebb 20, az  adott megyében ösztöndíjra
jogosító hiány-szakképesítésre minden év március hó utolsó munkanapjáig tesz javaslatot a  szakképzésért és
felnőttképzésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére.
2. § (1) A  szakiskolai vagy szakközépiskolai tanulmányokat folytató tanuló ösztöndíjra attól a  tanévtől kezdődően válik
jogosulttá, amelyben az  általa szakképzési évfolyamon tanult szakképesítés hiány-szakképesítésként kerül
meghatározásra.
(2) A szakgimnáziumi tanulmányokat folytató tanuló
a) a  nemzeti köznevelésről szóló 2011.  évi CXC.  törvény (a  továbbiakban: Nkt.) 12.  § (1)  bekezdése alapján
érettségi végzettséghez kötött, a  szakmai érettségi vizsga ágazatához tartozó, hiány-szakképesítésnek
minősülő szakképesítés szakmai vizsgájára felkészítő tizenharmadik évfolyamon,
b) az Nkt. 12. § (4) bekezdése alapján érettségi végzettséghez kötött, a szakmai érettségi vizsga ágazatához nem
tartozó – a tizenharmadik vagy tizennegyedik évfolyam valamelyikére vonatkozóan hiány-szakképesítésnek
minősülő – szakképesítés szakmai vizsgájára felkészítő tizennegyedik évfolyamon
jogosult ösztöndíjra.
 (3) Az  (1) és (2)  bekezdés szerinti tanuló az  ösztöndíjra a  tanulmányait lezáró szakmai vizsga vagy komplex szakmai
vizsga utolsó vizsgarészének letételére – a tanév rendjéről szóló miniszteri rendelet alapján – meghatározott időszak
végéig jogosult, amely időtartamot nem hosszabbítja meg a javító- vagy pótló vizsga időpontja.
(4) Az  ösztöndíj megilleti az  1.  § (1)  bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő azon tanulót is, aki
az Országos Szakmai Tanulmányi Versenyen elért eredménye alapján az órák látogatása alól felmentést kapott.
3. § (1) Nem részesülhet ösztöndíjban a tanuló
a) a tanév adott félévében, ha az azt megelőző félévben
aa) szakközépiskolai és szakiskolai tanulmányok esetében 2,51, szakgimnáziumi tanulmányok esetében
3,01 alatti tanulmányi átlageredményt ért el vagy
ab) valamely tantárgyból elégtelen érdemjegyet kapott,
b) az adott tanévben
ba) évfolyamismétlésre kötelezés esetén,
bb) attól a  hónaptól kezdődően, amelyet megelőző hónapban a  tanév során keletkezett igazolatlan
óráinak száma meghaladja a hét órát vagy
bc) az  Nkt. 58.  § (4)  bekezdés c), e) és f )  pontjában meghatározott fegyelmi büntetés esetén az  arról
szóló határozat jogerőre emelkedésének napját követő hónaptól.
 (2) Ha az  ösztöndíjban részesülő tanuló a  tanulmányait lezáró évfolyam második félévi bizonyítványában szereplő
elégtelen osztályzat miatt nem bocsátható szakmai vagy komplex szakmai vizsgára, részére ösztöndíj a  szakmai
vagy komplex szakmai vizsgát megelőző hónapra folyósítható utoljára.
(3) Ha az  ösztöndíjban részesülő tanuló tanulói jogviszonyát az  adott nevelési-oktatási intézménnyel fenntartva
átjelentkezik egy másik szakképesítésre történő felkészítést végző évfolyamra, vagy tanulói jogviszonyát
megszünteti és egy másik nevelési-oktatási intézménnyel létesít tanulói jogviszonyt, ösztöndíj csak abban
az esetben folyósítható tovább a számára, ha annak feltételei az új nevelési-oktatási intézmény, illetve szakképesítés
tekintetében továbbra is fennállnak.
(4) Ha az  ösztöndíjban nem részesülő tanuló tanulói jogviszonyát az  adott nevelési-oktatási intézménnyel fenntartva
átjelentkezik egy olyan szakképesítésre történő felkészítést végző évfolyamra, vagy másik nevelési-oktatási
intézménnyel létesít olyan tanulói jogviszonyt, amelynek esetében az  ösztöndíjra való jogosultság feltételei
fennállnak, a  tanuló számára a  korábbi tanulmányai utolsó lezárt félévének tanulmányi átlageredménye alapján
ösztöndíjat kell folyósítani. A tanulót az átjelentkezéssel érintett évfolyamon a tanulmányok megkezdésének vagy
az új nevelési-oktatási intézménnyel létesített tanulói jogviszonya kezdő hónapjától illeti meg az ösztöndíj.
4. § (1) Az  ösztöndíj mértékét félévente kell megállapítani a  tanév első félévében – a  3.  § (4)  bekezdésében, valamint
a  (2), (3) és (6)  bekezdésben foglalt kivétellel – az  előző tanévet lezáró év végi bizonyítványban, a  tanév második
félévében a  félévi értesítőben szereplő tantárgyak osztályzatainak számtani átlagaként meghatározott tanulmányi
átlageredmény alapján. Ha a tanulónak javító vizsgát, osztályozó vizsgát vagy pótló vizsgát kell tennie, a tanulmányi
átlageredményt a  javító vizsga, az  osztályozó vizsga, pótló vizsga letételét követően, annak eredményének
figyelembevételével kell megállapítani.
(2) A 2. § (2) bekezdés a) pontja szerinti tanulmányok esetében a tizenkettedik évfolyam, a 2. § (2) bekezdés b) pontja
szerinti tanulmányok esetében a tizenharmadik évfolyam második féléve végén szerzett bizonyítványban szereplő
tantárgyak osztályzatainak számtani átlagát kell figyelembe venni az első félévi ösztöndíj mértékének megállapítása
során.
(3) Az  ösztöndíj mértéke szakközépiskolai vagy szakiskolai tanulmányok esetében az  első szakképzési évfolyam első
félévében egységesen havonta 10 000 forint.
(4) Az ösztöndíj havi mértéke a (3) bekezdésben meghatározott félévet követően a további félévekben, ha a tanulmányi
átlageredmény
a) 2,51 és 3,0 között van, 10 000 forint,
b) 3,01 és 3,5 között van, 15 000 forint,
c) 3,51 és 4,0 között van, 20 000 forint,
d) 4,01 és 4,5 között van, 27 000 forint,
e) 4,51 és 5,0 között van, 35 000 forint.
(5) Az ösztöndíj havi mértéke szakgimnáziumi tanulmányok esetében, ha a tanulmányi átlageredmény
a) 3,01 és 3,5 között van, 20 000 forint,
b) 3,51 és 4,0 között van, 30 000 forint,
c) 4,01 és 4,5 között van, 40 000 forint,
d) 4,51 és 5,0 között van, 50 000 forint.
(6) Ha a szakgimnáziumi érettségi végzettséget szerzett tanuló a 2. § (2) bekezdés a) vagy b) pontjában meghatározott
tanulmányokat nem folyamatos tanulói jogviszony alapján, hanem későbbi tanévtől kezdődően folytatja,
az ösztöndíjra jogosító tizenharmadik vagy tizennegyedik évfolyam első félévére havonta egységesen 10 000 forint,
a második félévére tanulmányi átlageredményétől függően az (5) bekezdésben meghatározott összegű ösztöndíjra
jogosult.
(7) Az  adott tanév július és augusztus hónapjaira folyósított ösztöndíj havi mértéke megegyezik a  június hónapra
folyósított ösztöndíj mértékével.
5. § (1) Az  ösztöndíj folyósításával kapcsolatos feladatokat az  Nkt. 7.  § (1)  bekezdésének d)–f )  pontjában meghatározott
köznevelési intézmény vagy a  szakképzésről szóló törvény 4/B.  § (1)  bekezdésében meghatározott szakképzési
centrum (a  továbbiakban együtt: nevelési-oktatási intézmény) végzi. A  nevelési-oktatási intézményt az  ösztöndíj
folyósításából eredő többletfeladatai ellátására és az ezzel összefüggésben felmerülő költségek fedezetére az általa
kifizetett ösztöndíj 2 százalékának megfelelő lebonyolítási díj illeti meg.
(2) A  nevelési-oktatási intézmény a  tanuló részére az  ösztöndíjat fizetési számlára történő átutalással folyósítja. Ha
a  tanuló nem rendelkezik saját fizetési számlával, az  ösztöndíjat a  tanuló szülőjének vagy gyámjának a  fizetési
számlájára lehet folyósítani.
(3) A nevelési-oktatási intézmény az ösztöndíjat minden hónap 28. napjáig folyósítja a tanuló részére azzal az eltéréssel,
hogy az adott félév első két hónapjára járó ösztöndíj a második hónapban egy összegben kerül átutalásra, a július és
augusztus hónapra járó ösztöndíj a június hónapban járó ösztöndíjjal egy időben kerül átutalásra.
(4) Ha a nevelési-oktatási intézmény önellenőrzés keretében, illetve valamely más szerv vagy személy jelzése alapján
megállapítja, hogy nem folyósított ösztöndíjat az  arra jogosult tanuló részére, köteles haladéktalanul intézkedni
az ösztöndíj folyósítása érdekében.
6. § (1) Ha szakközépiskolai vagy szakiskolai tanulmányokat folytató ösztöndíjban részesülő tanuló félévi értékelése során
bármely tantárgyból elégtelen (1) osztályzatot kapott, vagy tanulmányi átlageredménye nem éri el a 2,51-et, vagy
második félévi értékelése alapján évfolyamot kell ismételnie, a  tanulót felzárkóztató oktatásban kell részesíteni
annak érdekében, hogy a  szakképesítés megszerzéséhez szükséges kompetenciák a  megfelelő szintre fejlesztésre
kerüljenek, és ezáltal a tanuló ismételten jogosulttá válhasson az ösztöndíjra.
(2) A  felzárkóztató oktatást az  Nkt.-ben meghatározott tanítási év időtartama alatt, heti két órában és maximum
négyfős csoportokban kell megszervezni. A felzárkóztató órákról foglalkozási naplót kell vezetni, amelyben fel kell
tüntetni az oktatás időtartamát, tárgyát és az abban részt vevő tanulók nevét.
(3) Az  (1) és (2) bekezdés szerinti felzárkóztató oktatást végző tanárt, ha ezirányú oktatói tevékenységét az Nkt. 62. §
(5) és (6) bekezdésében meghatározott időkereteken felül végzi, az elvégzett többletmunkáért havonta 30 000 forint
díj illeti meg. Ha a felzárkóztató oktatást végző tanár a (2) bekezdésben meghatározott óraszámnál kevesebb órát
tart, a díjazását arányosan csökkenteni kell.
7. § (1) A  nevelési-oktatási intézmény az  5.  § (1) és (2)  bekezdésében, továbbá a  6.  § (3)  bekezdésében meghatározott
feladatai ellátásához szükséges forrás igényléséhez az 1. melléklet szerinti igénylőlapot
a) a szeptember 1-jétől január 31-éig terjedő időszakra szeptember 15-éig,
b) a február 1-jétől augusztus 31-éig terjedő időszakra február 15-éig
köteles benyújtani a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal (a továbbiakban: NSZFH) részére.
(2) Az (1) bekezdés szerint első alkalommal benyújtott igénylés alapján az NSZFH – az ösztöndíjra való jogosultságnak
a  2.  § (1)–(3)  bekezdésében meghatározott időszakára vonatkozóan – támogatási szerződést köt a  nevelésioktatási intézménnyel. Az  NSZFH a  támogatási szerződés alapján, valamint az  (1) és (3)  bekezdésben foglaltak
figyelembevételével az adott félévre vonatkozóan előfinanszírozással biztosítja a támogatást.
(3) A  nevelési-oktatási intézmény az  adott félévre kapott támogatásról köteles elszámolni. A  2.  melléklet szerinti
elszámoló lapot a  következő félévre vonatkozó igénybejelentésével együtt köteles – az  (1)  bekezdésben
meghatározott időpontoknak megfelelően – benyújtani az  NSZFH felé. Az  NSZFH 8 napon belül dönt
az  elszámolásról, és annak elfogadása esetén folyósítja a  következő félévre járó támogatást a  nevelési-oktatási
intézmény részére.
8. § (1) A  nevelési-oktatási intézmény rendelkezésére bocsátott összeg felhasználásának és az  ösztöndíj folyósításának
ellenőrzését az NSZFH végzi.
(2) A  tárgyévi ellenőrzésekről, a  foganatosított intézkedésekről és azok eredményéről az  NSZFH köteles a  minisztert
–  a  Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprésze terhére az  adott évben külön jogszabály alapján nyújtott
egyéb támogatások ellenőrzéséről benyújtott beszámoló keretein belül – legkésőbb a tárgyévet követő év február
15. napjáig tájékoztatni.
(3) A nevelési-oktatási intézményt – a rendelkezésére bocsátott összeg jogszabálysértő felhasználása esetén – terhelő
visszafizetési és kamatfizetési kötelezettség nem érintheti az ösztöndíj folyósítását.
9. § Ez a rendelet 2016. szeptember 1-jén lép hatályba.
10. § (1) E  rendelet rendelkezéseit – a  (2)  bekezdésben foglaltak kivételével – alkalmazni kell a  szakiskolai tanulmányi
ösztöndíjról szóló 328/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet [(a továbbiakban: 328/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet)] alapján
megkötött azon támogatási szerződésekre is, amelyek alapján a 2016/2017. tanévben is támogatás nyújtható.
(2) E  rendelet hatálybalépését megelőzően nyújtott támogatásról az elszámolást a 328/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet
szerint kell az iskolának benyújtania.
11. § Hatályát veszti a 328/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
365/2006. (XII. 28.) Korm. rendelete az egészségbiztosítási felügyeleti hatóság kijelöléséről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány
35. § (1) bekezdés c) pontjában megállapított feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány egészségbiztosítási felügyeleti hatóságként az Egészségbiztosítási Felügyeletet jelöli ki.
(2) Az Egészségbiztosítási Felügyelet országos illetékességgel jár el.
2. § E rendelet 2007. január 1-jén lép hatályba.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
206/2003. (XII. 10.) Korm. rendelete a szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. LXII. törvény pedagógusokat és oktatókat érintő rendelkezéseinek végrehajtásáról.
A Kormány a szomszédos államokban élő magyarokról
szóló 2001. évi LXII. törvény (a továbbiakban: Szátv.)
28. §-a (1) bekezdésének d) és h) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
Határon túli pedagógusok továbbképzése 1. § (1) A Szátv. 11. §-ának (1) bekezdése hatálya alá tartozó, alap- és középfokú oktatási intézményben tanító
pedagógus (a továbbiakban: határon túli pedagógus) rendszeres továbbképzésben vehet részt.
(2) A határon túli pedagógusok továbbképzése folyhat
a) a pedagógus-továbbképzésről, a pedagógus-szak
vizsgáról, valamint a továbbképzésben résztvevők juttatásairól és kedvezményeiről szóló 277/1997. (XII. 22.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: továbbképzési kormányrendelet) alapján alapítási engedéllyel rendelkező, illetve
b) az e rendelet alapján elismert program alapján.
2. § A pedagógusok továbbképzését a Pedagógus-továbbképzési Módszertani és Információs Központ Kht.
(a továbbiakban: továbbképzési központ) szervezi.
A továbbképzési központ e feladatkörében
a) határon túli magyar pedagógus szövetségekkel
együttműködve nyilvántartja a továbbképzésre szóló
jelentkezéseket,
b) megszervezi a továbbképzésbe történő bekapcsolódást, c) kezeli a továbbképzések megszervezéséhez, a résztvevők támogatásához rendelkezésre álló összeget, és gondoskodik a hozzájárulások kifizetéséről,
d) tájékoztató és információs szolgáltatást működtet a
határon túli pedagógusszervezetek részvételével,
e) kapcsolatot tart az oktatási miniszter szakmai
tanácsadó szervezetével, a határon túli magyar pedagógus
szervezetek tagjaiból álló Határon Túli Magyar Oktatási
Tanáccsal (a továbbiakban: Oktatási Tanács),
f) e rendeletben foglaltak szerint továbbképzést szervez
Magyarországon. A szomszédos államokban szervezett
továbbképzéseket a határon túli magyar pedagógus szövetségek, illetve módszertani központok közreműködésével
végzi,
g) az Oktatási Minisztériummal együtt ellátja a továbbképzési kormányrendeletben meghatározott ellenőrzési
feladatokat.
3. § (1) Az Oktatási Tanács a továbbképzési központnál új
továbbképzési program elismerését és az elismert program
alapján továbbképzés megszervezését kezdeményezheti.
(2) Az Oktatási Tanács azoknak a továbbképzési programoknak az elismerését kezdeményezheti, amelyek a
határon túli pedagógusoknak a Szátv. 1. § (1) bekezdésében meghatározott szomszédos államban működő képzési
rendszeréhez igazodnak.
(3) Az Oktatási Tanács kezdeményezheti a továbbképzési központnál, hogy az általa megadott — alapítási
engedéllyel rendelkező, illetve elismert — program alapján továbbképzést szervezzen.
4. § Az Oktatási Tanács kezdeményezésére szervezett
továbbképzés teljes — beleértve az indítási engedéllyel
rendelkező továbbképzés szervezőjének kiválasztását, az
étkezés és szállás lehetőségének biztosítását — megszervezéséről a továbbképzési központ gondoskodik. Ha a
továbbképzést elismert program alapján szervezik meg, az
oktató személyére az Oktatási Tanács tehet javaslatot.
5. § (1) A pedagógusok továbbképzésébe bekapcsolódhat
mindenki, aki a 13. §-ban meghatározott pedagógusigazolványával igazolja, hogy jogosult a 14—15. §-okban
meghatározott kedvezmények igénybevételére.
(2) A továbbképzésben részt vevő pedagógusok szállásköltsége és útiköltsége megtérítésének összege, valamint a
beiratkozási költségeihez történő hozzájárulás együttes
összege nem haladhatja meg a költségvetési törvényben, az
adott évre a pedagógus-szakvizsga és -továbbképzés jogcímen biztosított támogatás egy főre megállapított összegének hétszeresét.
6. § (1) A pedagógus — a 11. §-ban meghatározott kivétellel — december első munkanapjától február utolsó munkanapjáig nyújthatja be jelentkezési lapját a következő évi
pedagógus-továbbképzésre. A jelentkezési lapokat az
Oktatási Tanács gyűjti össze és juttatja el régiónként rangsorolva a továbbképzési központba. A jelentkezési lapban
fel kell tüntetni a pedagógus nevét, értesítési címét (elérhetőségét), munkahelyét, pedagógiai tevékenységét, pedagógus-munkakörben eltöltött szolgálati idejét, a ,,Magyar
igazolvány’’ számát, pedagógus-igazolványa számát, azt a
továbbképzést, amelyben részt kíván venni megjelölve
(ha van ilyen) a kiválasztott továbbképzést szervező intézményt, az igénybe vett korábbi továbbképzést. A pedagógus több jelentkezési lapot is benyújthat, ebben az esetben
azonban a benyújtott kérelmeket rangsorolnia kell.
(2) Az Oktatási Tanács szeptember első munkanapjától
október utolsó munkanapjáig kezdeményezheti új program elismerését, valamint azt, hogy a továbbképzési központ az elismert program alapján szervezze meg a határon
túli pedagógusok továbbképzését. A továbbképzés megszervezésével kapcsolatban az Oktatási Tanácsnak meg
kell jelölnie a továbbképzés programját, a résztvevők várható létszámát.
7. § (1) Az oktatási miniszter által meghatározott, a határon
túli pedagógusok továbbképzésére rendelkezésre álló éves
keretszám elosztása a beérkezett kérelmek számának ismeretében, a rangsorolás elveinek figyelembevételével az
Oktatási Tanács javaslata alapján történik.
(2) Ha az egyéni jelentkezők száma meghaladja a teljesíthető kérelmek számát, a továbbképzési központ a benyújtott kérelmeket rangsorba állítja. A rangsorban előbb
álló kérelem teljesítése megelőzi a rangsorban hátrébb
lévő kérelem teljesítését.
(3) Előnyben kell részesíteni az Oktatási Tanács által
kezdeményezett továbbképzést és — amennyiben nemzetközi szerződés másként nem rendelkezik — a magyarországi intézmények által a szomszédos államban tartott,
akkreditált és elismert rendszeres továbbképzés megszervezésére benyújtott kérelmet.
(4) Az egyéni jelentkezési kérelmek rangsorolásánál
előnyben kell részesíteni
a) aki még nem vett részt magyarországi pedagógustovábbképzésben,
b) aki régebben vett részt magyarországi pedagógustovábbképzésben. (5) Az Oktatási Tanács kezdeményezésére szervezett
továbbképzés résztvevőire a Tanács tesz javaslatot, s küldi
meg az adatokat a továbbképzési központnak.
8. § (1) A továbbképzési központ az Oktatási Tanács javaslata alapján támogatható egyéni jelentkezési lapokat
továbbítja a megjelölt, illetve az elbírálási sorrendben első
helyen megjelölt továbbképzés szervezőjének. Ha a jelent
kezési kérelem teljesítésére az első helyen, illetve a soron
következő helyen megjelölt továbbképzésben nincs lehetőség, a továbbképzési központ a sorrendben következőnek megjelölt továbbképzés szervezőjének küldi meg a
jelentkezési lapot.
(2) A továbbképzési központ március—április hónapokban egyezteti a továbbképzés szervezőivel a benyújtott
jelentkezéseket, a várható költségeket.
(3) A továbbképzési központ szervezi meg a továbbképzéshez szükséges lakhatási és étkezési feltételek biztosítását is.
(4) A továbbképzési központ a határon túli magyar
pedagógus szövetségek közreműködésével május 31-ig értesíti a határon túli pedagógust jelentkezésének elfogadásáról, továbbá, hogy hol veheti igénybe a továbbképzést és
milyen feltételekkel.
9. § (1) A továbbképző központ a jelentkezési lap alapján
részvételi kártyát készít, amely a ,,Magyar igazolvány’’ felmutatásával együtt jogosít a továbbképzésben való részvételre és az ahhoz kapcsolódó kedvezmények igénybevételére.
(2) A részvételi kártya tartalmazza a jogosult nevét,
születési helyét és idejét, a ,,Magyar igazolvány’’, a pedagógus-igazolvány számát; az igénybe vehető továbbképzés
megnevezését és helyszínét.
10. § (1) A pedagógusok 30 órás továbbképzésének szállás,
étkezési költségeit a továbbképzési központ az 5. § (2) bekezdésében meghatározott összeghatáron belül teljes egészében megtéríti a továbbképzés szervezőjének, a szállást,
étkezést biztosítónak. A továbbképzés teljes költségének
figyelembevételével a továbbképzési központ meghatározza a beiratkozási költségből a jelentkezőt terhelő részt,
amely a beiratkozási költségnek legfeljebb 10%-a. A beiratkozási költségből fennmaradó részt a továbbképzési
központ a szervezőnek megtéríti. A beiratkozási költségek
között elszámolható a továbbképzésben való részvételhez
szükséges szakirodalom.
(2) A továbbképzés szervezője — igénylés esetén —
megtéríti a továbbképzés során felmerült utazási költséget
a továbbképzésben részt vevő pedagógus számára, amely
nem lehet több az adott viszonylatra vonatkozó vasúti
2. osztályú teljes árú menetjegy áránál.
(3) A többi térítés, illetve a fennmaradó költségek az 5. §
(2) bekezdésben megállapított összeg maradványából
finanszírozhatók.
(4) Ha a szállásról, étkezésről — továbbképzési központ
hozzájárulásával — a résztvevő maga gondoskodik, költségeinek megtérítésére és annak elszámolására az (1) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.
(5) A továbbképzési központ által nem fedezett kiadások a résztvevőt terhelik.
11. § Május utolsó munkanapjától július utolsó munkanapjáig egyéni jelentkezés nyújtható be a be nem töltött
keretszámokra a továbbképzési központba a pedagógustovábbképzési jegyzékben szereplő indítási engedéllyel
rendelkező akkreditált pedagógus-továbbképzési programokra.
12. § (1) Nemzetközi szerződés alapján részt vehet a pedagógus-továbbképzésben az a személy is, aki a szomszédos
állam alap- vagy középfokú oktatási intézményében
magyar nyelven vagy a magyar kultúra tárgyában oktat.
A magyar kultúra tárgykörét külön jogszabály határozza
meg.
(2) A továbbképzésre való jogosultságot a kérelmező
lakóhelye szerinti államban működő magyar diplomáciai
és konzuli képviselet (a továbbiakban: külképviselet) igazolja az oktatási intézmény által kiállított, a munkaviszonyról vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyról szóló
igazolás alapján. A jogosultság megállapításához az (1) bekezdésben meghatározott személynek igazolnia kell, hogy
rendelkezik a 19. § (7) bekezdésének aa) pontjában meghatározott végzettséggel. Kétség esetén a külképviselet
szakmai tájékoztatást kérhet az Oktatási Minisztériumtól,
az Országos Közoktatási Értékelési és Vizsgaközponttól
(a továbbiakban: OKÉV), a Balassi Bálint Intézettől, illetve határon túli szakértői szervezetektől.
(3) A külképviselet által a kedvezményekre való jogosultság tanúsítására kiállított igazolás a jogosult nevére
szóló, a személyazonosításra alkalmas okmánnyal együtt
érvényes, amelynek okmányazonosítóját a kiállított igazoláson fel kell tüntetni.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott igazolás kiállításától számított 15 napon belül a hitelesítést végző külképviselet megküldi az (1) bekezdésben meghatározott jogosult
a) nevét, aláírását,
b) születési helyét, idejét,
c) a külképviselet által kiállított igazoláson feltüntetett
okmányazonosítóját,
d) az oktatási intézmény nevét, címét,
e) nyilatkozatát arról, hogy az (1) bekezdésben meg
határozott jogosultsága fennállásáig hozzájárul a jelen be kezdésben felsorolt személyes adatai kezeléséhez az eljárásban részt vevő szervek részére, illetve ezen adatoknak a
továbbképzési központ részére történő továbbításához,
a továbbképzési központ számára. Határon túli pedagógusok és oktatók kedvezményei
13. § A Szátv. 12. § hatálya alá tartozó, alap-, közép- és felsőfokú oktatási intézményben tanító pedagógus és oktató
(a továbbiakban: határon túli pedagógus és oktató) kedvezményeit a ,,Magyar igazolvány’’, illetve a ,,Magyar hozzátartozói igazolvány’’ (a továbbiakban: ,,Magyar igazolvány’’) és annak e célra rendszeresített melléklete (a továbbiakban: pedagógus-igazolvány, illetve oktatói kártya)
együttesen igazolja.
14. § A pedagógus-igazolvánnyal, oktatói kártyával igénybe
vehető kedvezmények:
a) külön jogszabály szerint utazási kedvezmények,
b) a pedagógus-igazolványhoz, oktatói kártyához kap
csolt, de az állam által nem garantált kereskedelmi kedvezmények.
15. § (1) A határon túli pedagógus és oktató évenként a költségvetési törvényben normatív, kötött felhasználású támogatásként megállapított összegnek megfelelő hozzájárulást vehet igénybe szakirodalom (könyv, tankönyv, jegyzet,
folyóirat, elektronikus ismerethordozók stb.) vásárlásához. A hozzájárulás igénybevételének biztosításáról az
Oktatási Minisztérium gondoskodik.
(2) A szakirodalom-vásárlási támogatás lebonyolítását
a Könyvtárellátó Közhasznú Társaság (a továbbiakban:
KELLÓ) szervezi. A KELLÓ e feladatkörében:
a) a pedagógus-igazolvány és oktatói kártya kiadására
jogosult szervvel kötött megállapodás alapján nyilvántartja a támogatásra jogosultak körének nevét, Magyar igazolványának számát,
b) a jogosultak részére kódszámot állít elő, és rögzíti a
részükre megállapított kedvezmény mértékét,
c) megszervezi, hogy az erre kijelölt könyvesboltokban
a pedagógusok, oktatók jogosultságuk igazolása mellett a
nevükre megállapított összeg terhére szakirodalmat vásárolhassanak,
d) igazolja a kijelölt könyvesboltnak a pedagógus/oktató jogosultságát és azt, hogy milyen összeg erejéig
vásárolhat,
e) kezeli a szakirodalom-támogatás lebonyolításához
rendelkezésre álló összeget és a kezelt összeg felhasználásáról elszámol az Oktatási Minisztérium felé.
16. § (1) A Szátv. 11—12. §-ában biztosított kedvezmények
nemzetközi szerződés alapján megilletik azt a személyt is,
aki a szomszédos állam alap-, közép-, vagy felsőfokú oktatási intézményében magyar nyelven vagy a magyar kultúra
tárgyában oktat. A magyar kultúra tárgykörét külön jogszabály határozza meg.
(2) A kedvezményre való jogosultságot a külképviselet
igazolja az oktatási intézmény által kiállított, a munkaviszonyról vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyról szóló igazolás alapján. A jogosultság megállapításához
az (1) bekezdésben meghatározott személynek igazolnia
kell, hogy rendelkezik a 19. § (7) bekezdésének aa) és
ba) pontjában meghatározott végzettséggel. Kétség esetén
a külképviselet szakmai tájékoztatást kérhet az Oktatási
Minisztériumtól, az OKÉV-től, a Balassi Bálint Intézettől,
illetve határon túli szakértői szervezetektől.
(3) A külképviselet által a kedvezményekre való jogosultság tanúsítására kiállított igazolás a jogosult nevére
szóló, a személyazonosításra alkalmas okmánnyal együtt
érvényes, amelynek okmányazonosítóját a kiállított igazoláson fel kell tüntetni.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott igazolás kiállításától
számított 15 napon belül a hitelesítést végző külképviselet
megküldi az (1) bekezdésben meghatározott jogosult
a) nevét, aláírását,
b) születési helyét, idejét,
c) a külképviselet által kiállított igazoláson feltüntetett
okmányazonosítóját,
d) az oktatási intézmény nevét, címét,
e) nyilatkozatát arról, hogy az (1) bekezdésben meg
határozott jogosultsága fennállásáig hozzájárul a jelen
bekezdésben felsorolt személyes adatai kezeléséhez az eljárásban részt vevő szervek részére, illetve ezen adatoknak
az OKÉV és a KELLÓ részére történő továbbításához,
az OKÉV számára. Pedagógus-igazolvány és oktatói kártya igénylése
17. § (1) A pedagógus-igazolvány, oktatói kártya kiadásával,
cseréjével, visszavonásával és nyilvántartásával összefüggő
hatósági ügyekben első fokon az OKÉV jár el.
(2) Az OKÉV eljárásában szakértőként közreműködik
a határon túli magyar pedagógus szervezetek és hallgatói
szervezetek tagjaiból álló eseti tanácsadó szervezet.
(3) Az OKÉV első fokú hatósági jogkörben eljárva
a) dönt a pedagógus-igazolvány, oktatói kártya kiadá
sáról, cseréjéről, pótlásáról, kiadásának megtagadásáról,
valamint visszavonásáról, b) vezeti a pedagógus-igazolvány, valamint az oktatói
kártya nyilvántartásokat az igazolványok érvényességi idejének lejártáig,
c) adatszolgáltatást teljesít a nyilvántartásokból,
d) gondoskodik a pedagógus-igazolvány, oktatói kártya
elvesztése, megsemmisülése tényének nyilvántartásba
vételéről. 18. § A pedagógus-igazolvány, oktatói kártya tartalmazza
a) a pedagógus, illetve oktató arcképét,
b) a pedagógus, illetve oktató családi és utónevét
(magyarul és a lakóhelye szerinti államban hivatalosan
— latin betűs írásmóddal — használt módon),
c) a pedagógus, illetve oktató születési helyét és idejét,
d) a pedagógus, illetve oktató állampolgárságát,
e) pedagógus, illetve oktató lakcímét vagy tartózkodási
helyét,
f) a pedagógus-igazolvány, illetve oktatói kártya kiállí
tásának napját,
g) az érvényességét jelölő adatot (érvényesítő matrica),
h) a ,,Magyar igazolvány’’ okmányszámát,
i) a pedagógus-igazolvány, illetve oktatói kártya
okmányszámát,
j) a pedagógus, illetve oktató aláírását. 19. §
(1) A pedagógus-igazolvány, oktatói kártya kiadására,
visszavonására, érvényesítésére és kézbesítésére irányuló
eljárásban közreműködőként vesz részt a külképviselet,
illetőleg a mellékletben megjelölt megyei (fővárosi) közigazgatási hivatal.
(2) A pedagógus-igazolvány, oktatói kártya kiadására
irányuló eljárás a határon túli pedagógus, oktató kérelmére indul, amelyet a külképviseleten lehet benyújtani.
(3) A kérelmet átvevő külképviselet a kérelemről gépi
feldolgozásra alkalmas kérelmet állít elő. A hiánypótlásról
és a kérelem adatainak hibátlan kitöltéséről a kérelmet
átvevő külképviselet gondoskodik.
(4) A gépi feldolgozásra alkalmas kérelmet elektronikus
úton kell az elbíráló hatósághoz továbbítani.
(5) A pedagógus-igazolvány, oktatói kártya kiadására
irányuló eljárás megindításának napja az a nap, amelyen a
hiánytalanul és hibátlanul kitöltött igénylőlap, valamint
a (7) bekezdésben meghatározott okiratok másolata
az OKÉV-hez megérkezik. Ha a kérelem hiányos és a
hiánypótlás a kitűzött határidőn belül nem történik meg,
az OKÉV az eljárást megszünteti.
(6) Az eljárás megindításának feltétele, hogy a kérelmező már rendelkezzen ,,Magyar igazolvánnyal’’, vagy arra
egyébként jogosult legyen. A pedagógus-igazolvány, oktatói kártya iránti kérelem a ,,Magyar igazolvány’’ iránti kérelemmel együtt is benyújtható.
(7) a) A határon túli pedagógus a kedvezményekre való
jogosultságot az alábbi okiratokkal igazolhatja:
aa) pedagógiai, tanítói vagy óvópedagógusi szakképzettséget igazoló oklevéllel, és
ab) pedagógus, tanítói, óvópedagógus munkakör betöltését hitelt érdemlően igazoló okirattal, különösen a
munkáltató erről szóló igazolásával.
b) A határon túli oktató a kedvezményekre való jogosultságot az alábbi okiratokkal igazolhatja:
ba) felsőfokú végzettségét igazoló oklevéllel, és
bb) olyan okirattal, amely hitelt érdemlően bizonyítja,
hogy a kérelmező felsőoktatási intézménnyel oktatási tevékenységre irányuló munkaviszonyban vagy megbízási
jogviszonyban áll.
(8) Az OKÉV-hez beérkező igénylőlapnak tartalmaznia
kell: a) a kérelmező családi és utónevét, születési helyét és
idejét, anyja nevét, aláírását,
b) a kérelmező Magyar igazolványának számát vagy a
kérelem számát,
c) az igénylőlap kiállításának helyét és idejét,
d) az oktatási intézmény nevét és címét, mellyel a kérel
mező munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló
egyéb jogviszonyban áll,
e) a kérelmező nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a
mellékletben szereplő megyei (fővárosi) közigazgatási
hivatalok, illetve a külképviselet közül melyiknél kívánja
átvenni pedagógus-igazolványát, oktatói kártyáját,
f) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy a 15. § (1) bekezdésében meghatározott kedvezmény igénybevétele céljából a pedagógus-igazolvány, oktatói kártya érvényességi
idejének lejártáig hozzájárul az igénylőlapon szereplő, a 15. §
(2) bekezdésének a) pontjában meghatározott személyes
adatainak a KELLÓ számára történő továbbításához és a
KELLÓ ezen adatokra irányuló kezelői tevékenységéhez.
(9) A kérelmet az OKÉV-hez történő beérkezéstől számított harminc napon belül kell elbírálni.
20. § (1) Az OKÉV a kérelmet elutasítja, ha
a) a kérelmező a Szátv. 12. §-a alapján nem jogosult a
pedagógus-igazolványra, illetve oktatói kártyára, b) a kérelmező már rendelkezik érvényes pedagógusigazolvánnyal, illetve oktatói kártyával,
c) a kérelmező nem rendelkezik ,,Magyar igazolványnyal’’, illetve arra nem jogosult.
(2) Az első fokú határozat ellen a kézhezvételétől számított 15 napon belül az Oktatási Minisztériumhoz lehet
fellebbezni.
(3) Az OKÉV a kérelemhez a ,,Magyar igazolvány’’
iránti kérelem adatait átveheti, továbbá az (1) bekezdés
c) pontjában meghatározott elutasítási ok fennállásának
ellenőrzéséhez a Belügyminisztérium Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatalának nyilvántartásából igényelhet adatokat.
21. § (1) A kérelmet az OKÉV az igazolvány, kártya kiadásával teljesíti. Ezzel egyidejűleg gondoskodik a jogosult és az
igazolvány adatainak nyilvántartásba vételéről.
(2) Az igazolványt a kérelmező — kérelemben feltüntetett — választása szerint, a mellékletben meghatározott
megyei (fővárosi) közigazgatási hivatal, illetve a külképviselet kézbesíti.
22. § A pedagógus-igazolványt, oktatói kártyát az OKÉV
visszavonja, ha
a) az adott személy ,,Magyar igazolványa’’ érvénytelen
vagy azt visszavonták,
b) a kérelmet el kellett volna utasítani,
c) a pedagógus-igazolványra, oktatói kártyára való
jogosultság megszűnt,
d) az igazolvány tulajdonosa ezt maga kéri.
23. § Érvénytelen a pedagógus-igazolvány, oktatói kártya, ha
a) az OKÉV azt visszavonta,
b) érvényességi ideje lejárt,
c) azt a tulajdonosa másra átruházta,
d) a jogosult adataiban olyan változás következett be,
amely megszünteti a jogosultságot,
e) ellopták, megsemmisült vagy elveszett.
24. § A pedagógus-igazolvány, oktatói kártya a tanév befejezését követő október hó 31. napjáig érvényes. Az érvényességi idő a 19. § (7) bekezdés ab), illetve bb) pontjában
foglaltak ismételt igazolásával évente további egy évre
meghosszabbítható.
25. § A pedagógus-igazolvány, oktatói kártya formájára, előállítására, kiadására, cseréjére, pótlására és érvényesítésére a szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001.
évi LXII. törvény hatálya alá tartozó személyek diákkedvezményeiről szóló kormányrendelet rendelkezéseit kell
alkalmazni.
Záró rendelkezés 26. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
9/2009. (II. 27.) ÖM rendelete az önkormányzati miniszter által adományozható elismerésekről, az elismerésben részesíthetők köréről, valamint az elismerésben részesítés feltételeiről és rendjéről.
Az 1–6. §, 15–32. §, 34–37. § tekintetében a Magyar
Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
10. §-ának (2) bekezdésében; az 1. §, 3. §, 6–15. §,
24–34. §, 38. § tekintetében a fegyveres szervek hivatásos
állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII. törvény 342. §-a (2) bekezdésének j) pontjában;
az 1–2. §, 4–6. §, 15–16. §, 24–32. §, 34–35. §, 38. § tekintetében a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény 85. §-a (5) bekezdésének n)–o) pontjában
kapott felhatalmazás alapján – az önkormányzati miniszter
feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm.
rendelet 2. §-ának d) pontjában foglalt feladatkörömben –
a következőket rendelem el:
I. Fejezet A RENDELET HATÁLYA 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed
a) az Önkormányzati Minisztérium (a továbbiakban:
minisztérium) hivatali szervezeteivel (a továbbiakban:
hivatali egységek), valamint az önkormányzati miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó önálló
szervezetekkel (a továbbiakban: önálló szervek) foglalkoztatási jogviszonyban állók;
b) a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerveivel (a továbbiakban: területi államigazgatási
szerv) foglalkoztatási jogviszonyban állók;
c) a hivatásos önkormányzati tűzoltóságnál szolgálatot
teljesítők [az a)–c) pont a továbbiakban együtt: foglalkoztatottak];
d) a köztestület és létesítményi tűzoltóságok állományában dolgozók, valamint az önkéntes tűzoltó egyesületek tagjai;
e) a miniszter feladatkörébe utalt
ea) helyi önkormányzatokkal,
eb) lakásüggyel,
ec) sporttal,
ed) turizmussal,
ee) katasztrófavédelemmel
kapcsolatos feladatok ellátása során példamutató, kimagasló tevékenységet végző, illetve kiemelkedő teljesítményt nyújtó, vagy eredményeket elérő természetes sze
mélyek, jogi személyek és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek;
f) a minisztériumi szervek munkáját támogató magyar
és külföldi személyek, szervezetek, közösségek
tevékenységének elismerésére.
(2) E rendelet szabályait kell megfelelően alkalmazni
a helyi önkormányzatok választott tisztségviselőinek és
képviselőinek, továbbá a helyi önkormányzatok szerveivel és intézményeivel foglalkoztatási jogviszonyban állók
kitüntetésre előterjesztésére és miniszteri elismerésére is.
(3) E rendelet szabályait kell alkalmazni a minisztérium
szerveitől és a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2006. évi LV. törvény 2. §-ának aa) alpontja alapján megosztott feladatok szerint korábbi belügyi feladatot ellátó szervektől nyugállományba helyezettek elismerésének rendjére is.
II. Fejezet AZ ELISMERÉSEK FAJTÁI A foglalkoztatottak és a minisztérium munkáját segítők
részére adományozható miniszteri díjak
2. § (1) Közigazgatásért Miniszteri Díj adományozható a
közigazgatási tevékenység magas szintű végzéséért és a
közigazgatási szakterületen szakmai, tudományos eredmény eléréséért, évente 1 fő részére.
(2) Közszolgálatért Miniszteri Díj adományozható az
írott és elektronikus sajtóban dolgozó, a miniszter feladatés hatásköréről szóló kormányrendeletben meghatározott
feladatokat végző szervek tevékenységének tárgyilagos és
hiteles megismertetésében, illetve a feladataik teljesítéséhez nyújtott támogatásban kimagasló érdemeket szerzett
személyek – évente 1 fő – részére.
(3) Az (1)–(2) bekezdés szerinti miniszteri díj megosztva is adományozható.
(4) Az átadásra
a) az (1) bekezdésben meghatározott miniszteri díj ese
tében a Köztisztviselők Napja (július 1-je),
b) a (2) bekezdésben meghatározott miniszteri díj ese
tében a Magyar Sajtó Napja (március 15-e)
alkalmából kerül sor.
3. § (1) Év Tűzoltója Miniszteri Díj adományozható a katasztrófavédelem vagy a tűzoltóság területén huzamosabb
idő óta végzett példamutató szolgálatellátás vagy a tárgy
évben nyújtott kiemelkedő teljesítmény elismerésére,
évente 2 fő részére, amelyből 1 fő az 1. § (1) bekezdésének
c) pontja szerinti foglalkoztatotti körben kerül adományozásra.
(2) Polgári Védelemért Miniszteri Díj adományozható
a polgári védelem területén huzamosabb idő óta végzett
példamutató szolgálatellátás vagy a tárgyévben nyújtott
kiemelkedő teljesítmény elismerésére, évente 1 fő részére.
(3) Az átadásra
a) az (1) bekezdésben meghatározott miniszteri díj ese
tében a Tűzoltóság Napja (május 4-e),
b) a (2) bekezdésben meghatározott miniszteri díj ese
tében a Polgári Védelem Napja (március 1-je)
alkalmából kerül sor.
4. § (1) A miniszteri díjjal plakett, az adományozást igazoló
oklevél és pénzjutalom jár.
(2) A miniszteri díjjal járó jutalom a mindenkori köztisztviselői illetményalap tízszeresének megfelelő összeg.
(3) A miniszteri díjak leírásának meghatározását az
1. melléklet tartalmazza.
Kitüntető címek, plakettek 5. § (1) Szemere Bertalan Érdemjel kitüntető cím adományozható a miniszter feladat- és hatásköréről szóló kormányrendeletben meghatározott feladatok megvalósításában huzamos időn keresztül kimagasló tevékenységet
végző köztisztviselő és közalkalmazott elismerésére.
(2) Szemere Bertalan Érdemjel évente összesen 5 fő részére adományozható.
(3) Az (1) bekezdés szerinti elismerés leírásának és
viselési rendjének meghatározását a 2. melléklet tartalmazza.
6. § (1) Köz Szolgálatáért Érdemjel kitüntető cím – arany,
ezüst és bronz fokozatban – adományozható a foglalkoztatottak részére vagy a közigazgatás érdekében huzamos
időn keresztül végzett kiemelkedő munka elismerésére.
(2) Ugyanazon személy részére több fokozatot adományozni csak a fokozatok emelkedő sorrendjének betartásával, egy alkalommal lehet.
(3) A Köz Szolgálatáért Érdemjel a) arany fokozatában legfeljebb 50,
b) ezüst fokozatában legfeljebb 100,
c) bronz fokozatában legfeljebb 150
fő részesíthető évente. (4) Az (1) bekezdés szerinti elismerés leírásának és
viselési rendjének meghatározását a 3. melléklet tartalmazza.
7. § (1) Bátorságért Érdemjel kitüntető cím adományozható
a hivatásos szolgálati jogviszonyban álló személyek részére, szolgálati tevékenységük során tanúsított kiemelkedő
helytállás, bátor magatartás elismerésére.
(2) A Bátorságért Érdemjel – különösen méltányolandó
hősies, bátor helytállásért – kivételesen a rendvédelmi
szervekkel foglalkoztatási jogviszonyban nem álló személyek részére is adományozható.
(3) Az (1) bekezdés szerinti elismerés leírásának és
viselési rendjének meghatározását a 4. melléklet tartalmazza.
8. § (1) Szent Flórián Érdemjel kitüntető cím adományozható a katasztrófavédelmi szervek és a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok, továbbá a köztestületi önkéntes és létesítményi tűzoltóságok, valamint a tűzoltó egyesületek
állományában dolgozó, munkájukat huzamos időn keresztül kiválóan végző, a közösség elé példaképül állítható
személyek elismerésére.
(2) A Szent Flórián Érdemjel évente összesen 10 fő részére adományozható.
(3) Az (1) bekezdés szerinti elismerés leírásának és
viselési rendjének meghatározását az 5. melléklet tartalmazza.
9. § (1) Védelmi Igazgatásért Emlékérem – arany, ezüst és
bronz fokozatban – adományozható a védelmi felkészítés
terén tartósan kimagasló, eredményes munkát végző
személyek elismerésére.
(2) A Védelmi Igazgatásért Emlékérem
a) arany fokozatában legfeljebb 10,
b) ezüst fokozatában legfeljebb 20,
c) bronz fokozatában legfeljebb 30
fő részesíthető évente. (3) Ugyanazon személy egy éven belül az (1) bekezdés
szerinti elismerés egy fokozatát kaphatja meg.
(4) Az (1) bekezdés szerinti elismerés átadására
a) az állami és nemzeti ünnepek (március 15-e, augusz
tus 20-a és október 23-a) alkalmából, továbbá
b) veszélyhelyzet kezelésében kiemelkedő helytállást
tanúsítók részére a veszélyhelyzet felszámolását követően
60 napon belül
kerül sor.
(5) Az (1) bekezdés szerinti elismerés leírásának meghatározását a 6. melléklet tartalmazza.
10. § (1) A Szolgálati Jel a hivatásos szolgálati jogviszonyban eltöltött évek után járó elismerés, amely a hivatásos
önkormányzati tűzoltóságnál és a katasztrófavédelemnél
eltöltött 10, 20 és 30 év szolgálati idő után kerül adományozásra.
(2) Az (1) bekezdés szerinti elismerés leírásának és
viselési rendjének meghatározását a 7. melléklet tartalmazza.
11. § (1) A hivatásos katasztrófavédelmi szervek és a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok I. besorolási osztályba
tartozó hivatásos állományú tagjának a fegyveres szervek
hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.)
118. § (1) bekezdésének f) pontja és (2) bekezdése alapján,
az ott meghatározott feltételekkel az adott rendvédelmi
szervnél huzamosabb ideje végzett átlagon felüli szolgálatának, a szervezet érdekében kifejtett tevékenységének
elismeréseként a miniszter a szolgálati ágnak megfelelő
(tűzoltósági, polgári védelmi) tanácsosi, főtanácsosi címet
adományozhat.
(2) Kivételesen tanácsosi cím adományozható a hivatásos állomány zászlósi, törzszászlósi, főtörzszászlósi rendfokozattal rendszeresített beosztást betöltő tagjának, ha
a) a rendvédelmi szervnél legalább 15 éve teljesít hivatásos szolgálatot, és
b) megfelel az (1) bekezdésben meghatározott egyéb
feltételeknek.
(3) Az (1)–(2) bekezdés szerinti cím évente összesen
40 fő részére adományozható.
(4) A hivatásos állomány tagja a részére adományozott
címet munkája során, szolgálati érintkezés közben, vagy
társadalmi kapcsolataiban jogosult használni.
A hivatásos állomány részére adható egyéb elismerés 12. §
(1) Pénzjutalomban kell részesíteni a hivatásos állomány tagját, ha a miniszter irányítása alá tartozó – vagy
annak jogelődjeként minősülő – szerveknél bármely foglalkoztatási jogviszonyban eltöltött legalább 10 év szolgálati idővel rendelkezik, valamint minden további 5 év foglalkoztatási jogviszonyban eltöltött szolgálati idő után.
(2) A jutalom összege az (1) bekezdés szerinti első esedékességkor a mindenkori köztisztviselői illetményalap
összegének kétszerese, amely további ötévenként a mindenkori illetményalap 15%-ának összegével emelkedik.
13. § A hivatásos állomány tagjának egy fizetési fokozattal
történő előresorolása az adott szolgálati feladat kiemelkedő teljesítéséért, illetve a szolgálati feladatok hosszabb
időn át történő eredményes elvégzéséért a Hszt.
118. §-ának (1) bekezdésének b) pontja alapján akkor kezdeményezhető, ha az adott fizetési fokozatban eltöltendő
várakozási idő felét letöltötte.
14. § (1) A nyugállományban lévő személyt szolgálati érdemei elismeréseként egy alkalommal, a soron következő
rendfokozatba lehet előléptetni.
(2) Különösen indokolt esetben, több évtizedes kiemelkedő tevékenység és életút elismeréseként, egyedi elbírálás alapján a miniszter a soron következő rendfokozattól
eltérhet, illetve eltérést engedélyezhet.
15. § Miniszteri emléktárgy (1) Miniszteri emléktárgy adományozásával a példamutató hivatásos szolgálat, a kiemelkedő életpálya, valamint
a magas szintű közszolgálati tevékenység ismerhető el.
(2) Miniszteri emléktárgy adományozható továbbá
a) az 50. vagy 60. életév betöltése alkalmából,
b) nyugállományúak esetében a 65. születésnap betöl
tése alkalmából, vagy azt követően öt évente, de legfeljebb
egy alkalommal.
(3) Miniszteri emléktárgy:
a) aranygyűrű, b) díszkard,
c) dísztőr,
d) festmény,
e) óra,
f) aranylánc,
g) egyéb tárgy vagy művészeti alkotás.
(4) A miniszteri emléktárgyak leírásának meghatározását – a (3) bekezdés e)–g) pontjai kivételével – a
8–11. mellékletek tartalmazzák.
Helyi önkormányzatokkal kapcsolatos elismerés 16. § (1) Helyi Önkormányzatokért Díj adományozható a
helyi önkormányzatok érdekében huzamos időn keresztül
végzett kimagasló közigazgatási munka és egyéb önkormányzati feladatok terén kifejtett eredményes tevékenység
elismerésére, amely e rendelettel kerül alapításra.
(2) A díj azoknak a természetes személyeknek, önkormányzati érdekképviseleti szervezeteknek, szakmai szervezeteknek, társadalmi szervezeteknek adományozható,
akik
a) a helyi önkormányzati rendszer továbbfejlesztése,
b) a település, a megye önkormányzatának fejlődése,
c) az önkormányzatok által nyújtott közszolgáltatások
minőségének javítása érdekében,
d) az önkormányzatok társulási kapcsolatai fejleszté
sének,
e) az ügyfélbarát közigazgatás,
f) a helyi önkormányzatok eredményes működésének
elősegítése területén kiemelkedő munkát végeztek. (3) Helyi Önkormányzatokért Díjban legfeljebb 5 természetes személy és 5 szervezet részesíthető évente.
(4) A díjjal pénzjutalom, továbbá oklevél és plakett jár.
(5) A díjjal járó pénzjutalom összege természetes személy elismerése esetén a mindenkori köztisztviselői illetményalap ötszöröse, szervezetnek való adományozás esetén tízszerese.
(6) A díj átadására a Helyi Önkormányzatok Napja
(szeptember 30-a) alkalmával kerül sor.
(7) Az (1) bekezdés szerinti elismerés leírásának meghatározását a 12. melléklet tartalmazza.
Sportszakmai elismerések 17. § (1) Magyar Sportért Életműdíj adományozható a kiemelkedő sportteljesítményt nyújtó sportoló, valamint
a felkészítésében közreműködő sportszakember részére
életútja elismeréseként. (2) Magyar Sportért Életműdíjban évente legfeljebb 3 fő
részesíthető.
(3) A díjjal járó jutalom a mindenkori köztisztviselői
illetményalap tízszeresének megfelelő összeg.
18. § (1) Magyar Sportért Díj – I.–II.–III. fokozatban –
adományozható olyan természetes személy részére, aki
kiemelkedő tevékenységet végez a sport, a diáksport, a
testnevelés és testkultúra népszerűsítésében, szervezésében, fejlesztésében és támogatásában, az ezekkel kapcsolatos hazai és nemzetközi sportéletben, az ezekkel foglalkozó társadalmi szervezetekben és sportköztestületekben;
a lakosság fizikai állapotának fejlesztésében; a sporttal
kapcsolatos oktatói és tudományos területen.
(2) A Magyar Sportért Díj
a) I. fokozatában legfeljebb 5,
b) II. fokozatában legfeljebb 10,
c) III. fokozatában legfeljebb 15
fő részesíthető évente. (3) A díjjal az adományozást igazoló oklevél és pénzjutalom jár.
(4) A díj
a) I. fokozatához járó jutalom a mindenkori köztiszt
viselői illetményalap ötszörösének,
b) II. fokozatához járó jutalom a mindenkori köztiszt
viselői illetményalap háromszorosának,
c) III. fokozatához járó jutalom a mindenkori köztiszt
viselői illetményalap kétszeresének megfelelő összeg. 19. § (1) Papp László-díj adományozható az ökölvívás sportágban, az utánpótlás korosztályok versenyein a tárgyévet
megelőző évben elért kiemelkedő sportteljesítmény elismerésére.
(2) Papp László-díjban évente legfeljebb 5 fő – 19 évnél
fiatalabb sportoló – részesíthető.
(3) A díjjal serleg, az adományozást igazoló oklevél és
pénzjutalom jár.
(4) A díjjal járó pénzjutalom összege a mindenkori köztisztviselői illetményalap háromszorosának megfelelő
összeg.
20. § (1) Magyar Sportért Emlékérem – arany, ezüst és bronz
fokozatban – adományozható a sport területén kiemelkedő
tevékenységet végző természetes és jogi személyek, valamint helyi önkormányzatok elismerésére.
(2) A Magyar Sportért Emlékérem
a) arany fokozatában legfeljebb 20,
b) ezüst fokozatában legfeljebb 50,
c) bronz fokozatában legfeljebb 50
fő részesíthető évente. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott emlékérem leírásának meghatározását a 13. melléklet tartalmazza.
21. § (1) A sportszakmai elismerések átadására – a (2)–(3) bekezdésben foglalt kivétellel – a Magyar Sport Napja
(május 6-a) alkalmából kerül sor.
(2) A 19. §-ban meghatározott díj átadására Papp László
születésnapja alkalmából (március 25-e) kerül sor.
(3) A 20. §-ban meghatározott elismerés átadására más
jelentős sportesemény alkalmával is sor kerülhet.
Turisztikai elismerés 22. § (1) Pro Turismo Díj adományozható a turisztikai tevékenység irányításában, tervezésében, szervezésében, a
nemzetközi turisztikai kapcsolatok terén végzett kiemelkedő tevékenység elismeréseként.
(2) Pro Turismo Díjban évente legfeljebb 12 fő részesíthető.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott díjjal járó pénzjutalom összege a mindenkori köztisztviselői illetményalap tízszerese.
(4) A díj a Turisztikai Világnap (szeptember 27-e) alkalmából kerül átadásra.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott díj leírásának
meghatározását a 14. melléklet tartalmazza.
EGYÉB ELISMERÉS Miniszteri Elismerő Oklevél 23. § (1) Az e rendelet 1. §-ában meghatározottak részére
Miniszteri Elismerő Oklevél adományozható.
(2) Az oklevél átadására nemzeti vagy szakmai ünnepeken, kiemelkedő sportteljesítményeket követően, az érintett személy nyugállományba vonulása, valamint születésnapja, továbbá a szervezet, illetve intézmény jubileuma
alkalmából kerülhet sor.
III. Fejezet AZ ELISMERÉSEK ADOMÁNYOZÁSÁNAK
ELJÁRÁSI RENDJE Általános rendelkezések
24. § Állami kitüntetés, miniszteri elismerés, más miniszter
által adható elismerés adományozására, továbbá tábornoki
előléptetésre vonatkozó kezdeményezésnek (a továbbiakban együtt: kezdeményezés) tartalmaznia kell az elismerésre javasolt nevét, azonosító adatait, a javasolt elismerés
megnevezését. A kezdeményezés indokolásában ki kell
térni a javasolt személy eddigi szakmai életútjára, csoportok, szervezetek, intézmények tevékenységére, kiemelve
azt a rendkívüli teljesítményt vagy kimagasló eredményt,
amely az elismerést megalapozza. A természetes személyre vonatkozó kezdeményezés kötelező adattartalmát a
15. melléklet tartalmazza.
25. § (1) Nem lehet elismerésben részesíteni, kitüntetésre,
kitüntető címre vagy magasabb vezetői elismerésre felterjeszteni azt a természetes személyt,
a) akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen
elítéltek, a büntetés vagy intézkedés külön törvényben
meghatározott bűnügyi nyilvántartása lejártáig,
b) aki ellen büntetőeljárás van folyamatban, továbbá
c) aki fegyelmi büntetés hatálya alatt áll, vagy vele
szemben fegyelmi eljárás van folyamatban. (2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti kizáró körülményekkel kapcsolatban az elismerésre javasolt természetes személy az elismerés kezdeményezője – foglalkoztatott
esetében a munkáltatói jogkör gyakorlója – részére nyilatkozatot tesz, amelynek hiányában nem lehet elismerésben
részesíteni, illetve kitüntetésre felterjeszteni.
(3) Az elismerésre javasolt – kivéve a foglalkoztatottakat – az elismerési kezdeményezés miniszteri döntésre való felterjesztését megelőzően tett, személyes adatai
kezeléséhez hozzájáruló nyilatkozata hiányában elismerésben nem részesíthető.
(4) A (2)–(3) bekezdés szerinti nyilatkozat formanyomtatványát a 16. melléklet tartalmazza.
26. § (1) Az elismeréseket ünnepélyes keretek között a
miniszter vagy más állami vezető adja át.
(2) Az elismerésben részesítettnek az adományozás
tényét igazoló okiratot az elismeréssel együtt kell átadni.
27. § A foglalkoztatottnak a foglalkoztatási jogviszony fennállása alatt egyazon címet csak egyszer lehet adományozni. A más munkáltatótól korábban kapott címek nem zárják ki az e rendelet alapján történő címadományozást.
28. § A minisztérium a díjak adományozásáról, illetve annak
visszavonásáról rendelkező miniszteri döntést a minisztérium honlapján közzé teszi.
Egyes elismerések adományozásának speciális
eljárási szabályai 29. §
A 2. § szerinti Miniszteri Díjban részesítettek személyére vonatkozó kezdeményezést
a) a minisztériumi állami vezető,
b) az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság
(a továbbiakban: OKF) főigazgatója,
c) a területi államigazgatási szerv vezetője, valamint
d) a közigazgatási és a rendvédelmi szerveknél mű
ködő – a köztisztviselőket képviselő érdekképviseleteket
kivéve reprezentatív – szakszervezet
tehet.
30. § (1) Az érdemjelek, kitüntető címek odaítélését a minisztériumi állami vezetők és az 1. § (1) bekezdésének
a)–d) pontjaiban meghatározott szervek vezetői – a hivatásos önkormányzati, a létesítményi tűzoltóság és tűzoltó
egyesületek állományában dolgozók esetében az OKF útján – kezdeményezhetik.
(2) Az érdemjelek, kitüntető címek adományozásának
feltétele – az 1. § (1) bekezdésének e)–f) pontjainak kivételével – az 1. § (1) bekezdésének a)–d) pontjai szerinti
szervvel, a helyi önkormányzat szervével vagy intézményével fennálló, legalább 10 éves foglalkoztatási jogviszony fennállása, amelytől a miniszter kivételes esetekben eltérhet.
(3) Az 1. § (1) bekezdésének f) pontjában felsorolt személynek, szervezetnek és közösségnek a miniszter hatáskörébe tartozó elismerését a minisztériumi állami vezető,
a miniszter irányítása alá tartozó szerv vezetője, más miniszter, központi államigazgatási szerv vezetője, társadalmi szerv, illetve a helyi önkormányzat képviselőtestülete,
jegyzője kezdeményezheti.
(4) A polgármester és a jegyző elismerését bárki kezdeményezheti, az elismerésre a helyi önkormányzat képviselőtestülete és az illetékes területi államigazgatási szerv
előzetes véleményezése alapján kerülhet sor.
31. § (1) A Védelmi Igazgatásért Emlékérem adományozását
a minisztériumi állami vezető, a Kormányzati Koordinációs Bizottság Titkárságának vezetője, az OKF főigazgatója, valamint a megyei (fővárosi) védelmi bizottságok
elnöke kezdeményezheti.
(2) A kezdeményezést legkésőbb az állami, nemzeti ünnepeinket megelőző hatvan nappal, illetve a veszélyhelyzet elhárítását követő hatvan napon belül kell megtenni.
32. § (1) A 12. §-ban meghatározott jutalom adományozásánál:
a) az alkalmazási jogviszonyban történt megszakítás
esetén valamennyi, a miniszter feladat- és hatásköréről
szóló kormányrendeletben meghatározott feladatokat
végző szervnél korábban bármely foglalkoztatási jogviszonyban eltöltött időt, illetőleg a Hszt. 42. § (2) bekezdése, illetőleg 43. §-a szerint más szervnél töltött szolgálati időt össze kell számítani;
b) folyamatos szolgálati időként kell figyelembe venni
ba) az illetmény nélküli szabadság teljes időtartamát,
amennyiben az évente a 30 napot nem haladta meg, vagy
gyermek gondozása céljából került engedélyezésre,
bb) a más okból engedélyezett illetmény nélküli szabadságból legfeljebb egy évet, ha az a foglalkoztatási jogviszonyba egyébként is beszámít,
bc) hivatásos szolgálati viszony esetén a más szervnél
teljesített szolgálat idejét is;
c) akinek a korábbi foglalkoztatási jogviszonya nyugállományba helyezéssel szűnt meg, ismételt teljes munkaidőben történő foglalkoztatásakor a korábban elismert időt
is figyelembe kell venni.
(2) Az esedékesség eredeti időpontjának megfelelően
kell a 10. §-ban és a 12. §-ban meghatározott elismerésben
részesíteni a hivatásos állomány tagját, ha arra az esedékesség idejében a 25. § (1) bekezdése szerinti kizáró körülmény fennállása miatt nem került sor, és az eljárás a hivatásos állomány tagjának elmarasztalása nélkül zárul.
(3) Nyugállományba helyezés esetén, amennyiben a
12. § szerinti jutalom az azt követő egy éven belül esedékes lenne, annak kifizetéséről a jogviszony megszűnésekor intézkedni kell.
33. § A miniszteri emléktárgyon – amennyiben az esztétikai
és vagyoni érték veszélyeztetése nélkül lehetséges – megfelelő technikai eljárással fel kell tüntetni, milyen alkalomból vagy indokból került sor az adományozásra, továbbá az érintett nevét, – hivatásos állományú személy elismerése esetén – rendfokozatát.
34. § A 16. §-ban meghatározott díj adományozását a minisztériumi állami vezetők és az 1. § (1) bekezdésének
a)–b) pontjában meghatározott szervezetek vezetői kezdeményezhetik.
35. § (1) A sportszakmai elismerések adományozását
a) Magyar Sportért Életműdíj, a Magyar Sportért Díj és
a Magyar Sportért Emlékérem esetében sportszervezet,
sportszövetség, sportköztestület, sportközalapítvány és a
sport szakirányban alap-, mester- és szakirányú képzést
folytató felsőoktatási intézmény,
b) a Papp László Díj esetében a Magyar Ökölvívó
Szövetség
kezdeményezheti.
(2) Nem részesülhet sportszakmai elismerésben az
a személy,
a) akivel szemben a tárgyévben sportfegyelmi büntetést szabtak ki, amennyiben a sportfegyelmi büntetés meghatározott időtartamra vonatkozik, annak időtartama alatt,
továbbá
b) aki doppingvétségért kiszabott eltiltás hatálya
alatt áll.
36. § (1) A 22. §-ban meghatározott díj adományozását bárki
kezdeményezheti, amelyet a Pro Turismo Díj Bizottsághoz (a továbbiakban: Díj Bizottság) kell benyújtani.
(2) Az eljárási rend tekintetében a Díj Bizottság által készített előterjesztés kezdeményezésnek minősül.
IV. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 37. § (1) A miniszter által e rendeletben alapított díjakkal, kitüntető címekkel és egyéb elismerésekkel összefüggő kiadások fedezetét – a (2) bekezdés kivételével – a költségvetés Önkormányzati Minisztérium fejezetében a minisztérium igazgatási költségvetésében kell előirányozni.
(2) A 9. § szerinti elismerés elkészítésével összefüggő
kiadások fedezetét az Önkormányzati Minisztérium költségvetésében a védelmi igazgatási feladatok támogatására
rendelt összegből kell biztosítani.
38. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti: a) a Szolgálati Jel, Bátorság Érdemjel kitüntető cím és
a Miniszteri Díj alapításáról szóló 6/1992. (V. 5.) BM rendelet 5/A. §-a, 1. számú melléklete 2. pontjának d)–e) alpontjai, 5. számú melléklete, valamint 1. §-ából az „a katasztrófavédelem”, valamint az „a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok”, 6. §-a (4) bekezdéséből a „tűzoltóság,
polgári védelem”, az „Év Tűzoltója”, „A polgári védelemért” szövegrész;
b) az egyes elismerések adományozására jogosultak
köréről, az elismerésben részesítés feltételeiről és rendjéről szóló 21/1997. (III. 19.) BM rendelet 1. §-ának (2) bekezdése, 1. §-a (1) bekezdésének a) pontjából a „valamint
a hivatásos önkormányzati tűzoltóság szerveinél”,
10. §-ának (1) bekezdéséből a „és a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok”, a „tűzoltói, polgári védelmi”,
17. §-ának (1) bekezdéséből „a Polgári Védelem Napja” és
a „Tűzoltó Nap” szövegrész;
c) a „A Köz Szolgálatáért érdemjel”, a „Szemere Bertalan érdemjel”, a „Szent György érdemjel”, a „Szent László
érdemjel”, a „Szent Flórián érdemjel” kitüntető cím alapításáról szóló 6/2001. (IV. 13.) BM rendelet 1. §-ának
b)–c) pontjai, 6. §-a és 5. számú melléklete, továbbá
8. §-ának (1) bekezdéséből a „hivatásos önkormányzati,
testületi önkéntes, létesítményi tűzoltóság és tűzoltó egyesületek állományában dolgozók esetében e szervek vezetőinek az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság
útján tett”, (2) bekezdéséből a „és b) pontja, valamint a hivatásos önkormányzati tűzoltók esetében”, és „illetve
önkormányzati” szövegrész;
d) a gyermek-, ifjúsági és sportminiszter által adományozható elismerésekről szóló 6/2004. (IV. 14.) GYISM
rendelet;
e) a regionális fejlesztésért és felzárkóztatásért felelős
tárca nélküli miniszter által adományozható díjakról szóló
31/2005. (X. 21.) TNM rendelet.
(3) A (2) bekezdés és ez a bekezdés a rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
13/2012. (III. 6.) NEFMI rendelete az előadó-művészeti államigazgatási szerv által végzett egyes közigazgatási hatósági eljárásokért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjról.
Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény 47. §
(2) bekezdésének c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § j) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § c) pontjában foglalt feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el: 1. § (1) Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
szerinti nyilvántartásba vételi eljárásért a kérelmező előadó-művészeti szervezetnek és előadó-művészeti szakmai
érdekképviseleti szervezetnek (a továbbiakban együtt: kérelmező) igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetnie.
(2) A kérelmező nyilvántartásba vételi eljárásának díja az elsőfokú eljárásban 25 000 forint, a másodfokú eljárásban
16 000 forint. (3) Az előadó-művészeti szervezetek nyilvántartási adatainak kiegészítésével kapcsolatos eljárás díja az elsőfokú
eljárásban 20 000 forint, a másodfokú eljárásban 16 000 forint.
2. § A kérelmezőnek a nyilvántartásba vétel alapjául szolgáló adataiban, valamint a nyilvántartott adataiban bekövetkező
változások nyilvántartásban történő átvezetéséért igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetnie, amelynek mértéke az
elsőfokú eljárásban 15 000 forint, a másodfokú eljárásban 16 000 forint.
3. § (1) A támogatások igénybevételére vonatkozó jogosultság igazolásáért a kérelmezőnek az elsőfokú eljárásban
10 000 forint, a másodfokú eljárásban 16 000 forint összegű igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetnie.
(2) A társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 4. § 38. pontja szerinti támogatási igazolás
kiállításáért a kérelmezőnek az elsőfokú eljárásban 20 000 forint, a másodfokú eljárásban 16 000 forint összegű
igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetnie. 4. § (1) Az elsőfokú eljárásért megfizetett igazgatási szolgáltatási díj a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal (a továbbiakban:
hatóság) bevétele. (2) A másodfokú eljárásért megfizetett igazgatási szolgáltatási díj a kultúráért felelős miniszter által vezetett minisztérium
bevétele. 5. § (1) A hatóság eljárásaiért a díjakat a hatóság Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-01461769-00000000 számú
előirányzat-felhasználási keretszámlájára átutalással vagy fizetési számlára történő készpénzbefizetéssel kell
megfizetni az eljárás megindítását megelőzően. Az eljárási díjak befizetése során az átutalás közlemény rovatában,
illetve a fizetési számlára történő készpénzbefizetés befizető azonosító rovatában az „Előadó-művészeti Iroda”
megjelölést, továbbá a kérelmező nevét, és ha már ismert, a nyilvántartási számát is fel kell tüntetni. A díj megfizetését
a kérelem papír alapú benyújtása esetén az átutalási bizonylat vagy a fizetési számlára történő készpénzbefizetés
feladóvevénye másolati példányának kérelemhez csatolásával kell igazolni. (2) A másodfokú eljárásért fizetendő díjat a Nemzeti Erőforrás Minisztérium 10032000-01425190-00000000 számú
előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell befizetni. 6. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) Az 1. §, a 2. §, valamint a 7. § (2) bekezdése 2012. március 31-én lép hatályba.
7. § (1) Hatályát veszti az előadó-művészeti szervezetek nyilvántartásba vételi és besorolási eljárásáért fizetendő igazgatási
szolgáltatási díjról szóló 11/2009. (III. 6.) OKM rendelet 3. §-a és 4. §-a.
(2) Hatályát veszti az előadó-művészeti szervezetek nyilvántartásba vételi és besorolási eljárásáért fizetendő igazgatási
szolgáltatási díjról szóló 11/2009. (III. 6.) OKM rendelet.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
1944/2015. (XII. 15.) Korm. határozata az Európai Unió Afrikából kiinduló migráció kiváltó tényezőinek kezelésére létrehozott Szükséghelyzeti Vagyonkezelő Alapjához való kiegészítő magyar hozzájárulásról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország eddigi felajánlását kiegészítve további hozzájárulást teljesítsen az Európai Unió
Afrikából kiinduló migráció kiváltó tényezőinek kezelésére létrehozott Szükséghelyzeti Vagyonkezelő Alapjához
(a továbbiakban: Alap);
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban foglalt cél megvalósítása érdekében készítsen
előterjesztést
a) az Alaphoz történő kiegészítő befizetés teljesítéséhez szükséges 31 500 000 forint,
b) az  a)  alpontban meghatározott forrás felhasználásához kapcsolódó adminisztratív költségekre további
750 000 forint,
azaz összesen 32 250 000 forint biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. december 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1091/2016. (II. 29.) Korm. határozata egyes nyugat-magyarországi vasútvonalak fejlesztése előkészítésére irányuló projektjavaslatoknak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2015. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért a) a „Hegyeshalom – Rajka (oh.) vasútvonal korszerűsítésének előkészítő munkái” című,
b) a „Győr–Sopron vasútvonal fejlesztése – kiviteli tervek készítése” című és
c) a „Zalaszentiván állomás szűk keresztmetszet felszámolása a  Szombathely–Zalaegerszeg közvetlen vasúti
összeköttetés megteremtésével – előkészítése” című
projektjavaslattal [a továbbiakban az  a)–c)  alpontban meghatározott projektjavaslatok együtt: projektjavaslatok]
az 1. melléklet szerint,
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projektjavaslatoknak az  Európai Hálózat
Hálózatfinanszírozási Eszköz 2015. évi pályázati kiírására történő benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  szükségessé vált
feladatokról, illetve a projektjavaslatok teljes körű megvalósításához szükséges források biztosításáról, ha az Európai
Bizottság a  projektjavaslatok bármelyikét csökkentett műszaki tartalommal, illetve csökkentett támogatási
összeggel támogatja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök