type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
167/2019. (V. 8.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel Borsainé dr. Tóth Erzsébetet 2019. november 12-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. április 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1942/2015. (XII. 15.) Korm. határozata a közfinanszírozású támogatások ellenőrzésével, rangsorolásával és értékelésével összefüggő egyes személyügyi kérdések rendezéséről.
1. A Kormány a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvényben meghatározott
közfeladatok hatékony végrehajtásához kapcsolódóan a  közfinanszírozású támogatások ellenőrzésének,
rangsorolásának és értékelésének független és eredményes lebonyolítása érdekében elrendeli, hogy:
1.1. a  közszférában alkalmazandó nyugdíjpolitikai elvekről szóló 1700/2012. (XII. 29.) Korm. határozat
(a  továbbiakban: H.) 1.8.  pontjától eltérően – a  H. 1.9.  pontja szerinti körülmények fennállására
tekintettel – a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal (a  továbbiakban: NKFI Hivatal) által vagy
közreműködésével a  tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvényben
(a  továbbiakban: KFItv.) meghatározott közfeladatok alapján kezelt közfinanszírozású támogatások
ellenőrzésében, rangsorolásában és értékelésében a  KFItv. szerinti szakterületi kollégiumok, az  Innovációs
Testület, szakértői csoportok tagjaként vagy szakértőként eljáró személlyel az  NKFI Hivatal megbízási
szerződést köthet,
1.2. a  szakterületi kollégiumok, az  Innovációs Testület és a  szakértői csoportok tagjai esetében legfeljebb
három évre; a  szakértők esetében legfeljebb az  NKFI Hivatalnál történt szakértői regisztráció időtartamára
létesíthető megbízási jogviszony,
1.3. az  NKFI Hivatal elnöke az  NKFI Hivatallal az  1.1–1.2.  pont szerint megbízási jogviszonyt létesített
személyekről, a  megbízás időtartamáról, továbbá arról, hogy az  adott személy a  szakterületi kollégium,
az  Innovációs Testület, vagy szakértői csoport tagjaként, illetve szakértőként látja-e el a  feladatait,
folyamatosan tájékoztatja a Miniszterelnökséget vezető minisztert.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Hatályát veszti a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap terhére finanszírozott kutatás-fejlesztési,
valamint innovációs pályázatok ellenőrzésével, rangsorolásával és értékelésével összefüggő személyügyi kérdések
rendezéséről szóló 1142/2015. (III. 12.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
316/2011. (XII. 13.) KE határozata szolgálati nyugállományba helyezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 52/A. § (1) bekezdés alapján a belügyminiszter előterjesztésére
Hazai Lászlóné dr. dandártábornok hivatásos szolgálati viszonyát 2011. november 30-ai hatállyal megszüntetem
és őt 2011. december 1-jei hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem.
Budapest, 2011. augusztus 24. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
507/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Czukor József rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország berlini nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2015. szeptember 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
420/2017. (X. 31.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 16.  § (1) bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – Erdélyi Krisztián tűzoltó ezredest 2017. október 23-ai hatállyal tűzoltó
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2017. október 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1100/2019. (III. 8.) Korm. határozata az Ázsia–Európa Találkozó Közlekedési Miniszteri Értekezletének és kapcsolódó eseményeinek megrendezéséhez szükséges támogatás és pénzügyi feltételek biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az  Ázsia–Európa Találkozó ötödik Közlekedési Miniszteri Értekezlet 2019. december 11–12. időszakra
tervezett, budapesti helyszínnel történő megrendezésével, valamint a miniszteri értekezlethez kapcsolódó szakértői
ülések (a  továbbiakban együtt: Rendezvények) a 2019. és 2020. évek folyamán budapesti helyszínnel történő
megrendezésével;
2. felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a Rendezvények szakmai koncepcióját és javasolt
ütemezését az érintett nemzetközi résztvevőkkel egyeztesse;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
3. felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy – a külgazdasági és külügyminiszter bevonásával –
gondoskodjon a Rendezvények szervezési és protokolláris feladatainak ellátásáról;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
 4. a) felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  Rendezvények megrendezéséhez gondoskodjon 96 663 399 forint
biztosításáról a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban:
 Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet, 1. Innovációs és Technológiai
 Minisztérium igazgatása cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal b) felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  innovációért és technológiáért felelős miniszter bevonásával  –
gondoskodjon a  Rendezvények megrendezéséhez az  a)  pontban biztosított összegen túlmenően
a  2019. évben szükséges további legfeljebb 502 672 040 forint forrás rendelkezésre állásáról
a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet, 1. Innovációs és Technológiai
Minisztérium igazgatása cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  innovációért és technológiáért felelős miniszter bevonásával –
gondoskodjon a  Rendezvények megrendezéséhez a  2020. évben szükséges legfeljebb 97 757 348 forint forrás
biztosításáról a 2020. évi központi költségvetés XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezetében.
Felelős: pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1280/2018. (VI. 20.) Korm. határozata a Központi Maradványelszámolási Alapból történő átcsoportosításról.
A Kormány – a  Miniszterelnökség budavári elhelyezéséhez szükséges felújítási és építési munkákkal összefüggő
nemzetgazdasági szempontból kiemelt beruházás megvalósításához szükséges további teendők ellátása érdekében –
az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében, valamint az  államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva
350  000  000  forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 43. Központi
Maradványelszámolási Alap cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1494/2014. (IX. 4.) Korm. határozata az „Itthon vagy – Magyarország szeretlek” kulturális program lebonyolításához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
 1. az „Itthon vagy – Magyarország szeretlek” kulturális program lebonyolításához kapcsolódóan a  Magyarország
2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezetnek a  26. „Itthon vagy – Magyarország szeretlek” programsorozat címmel
történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. az „Itthon vagy – Magyarország szeretlek” programsorozat lebonyolításához 1000,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 3. A  helyi önkormányzatok
kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 26. „Itthon
vagy – Magyarország szeretlek” programsorozat cím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
47/2015. (VIII. 6.) BM rendelete az Eurodac II. rendelet szerinti eljárásokhoz kapcsolódó feladatok végrehajtásáról.
A menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény 93.  § (3)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 9.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. adatfeldolgozó szerv: a  menekültügy szervezeti rendszeréről szóló 52/2007. (XII. 11.) IRM rendelet
(a továbbiakban: IRM rendelet) 6. § (2) bekezdése szerinti szerv;
2. ellenőrző hatóság: a  603/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: Eurodac
II. rendelet) 6. cikk (1) bekezdése alapján az Országos Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Főigazgatóság;
3. fogvatartott: harmadik országbeli állampolgár, aki az  elfogás és a  kiutasítás közötti teljes időszakban őrizet
vagy fogvatartás alatt áll;
4. idegenrendészeti hatóság: a  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló
2007.  évi II. törvény végrehajtásáról szóló 114/2007. (V. 24.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Harmvhr.)
1. § c) és f ) pontja szerinti hatóság;
5. kijelölt hatóságok: az  Eurodac II. rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése alapján az  általános rendőrségi feladatok
ellátására létrehozott szerv, a  Terrorelhárító Központ, valamint a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal nyomozó
hatóságai;
6. menekültügyi hatóság: az IRM rendelet 1. § (1) bekezdése szerinti hatóság;
7. nemzeti hozzáférési pont: az Eurodac II. rendelet 2. cikk (1) bekezdés e) pontja alapján a Bűnügyi Szakértői és
Kutatóintézet. 2. A dublini rendszer hatékony alkalmazását szolgáló eljárás szabályai
2. § (1) A  menekültügyi hatóság az  elismerését kérő ujjnyomatát a  menekültügyi hatóságnál benyújtott elismerés iránti
kérelem benyújtását követő negyvennyolc órán belül rögzíti és haladéktalanul továbbítja az  adatfeldolgozó szerv
felé.
(2) Az adatfeldolgozó szerv haladéktalanul, de legkésőbb az elismerés iránti kérelem benyújtásától számított hetvenkét
órán belül továbbítja az Eurodac központi rendszerbe az Eurodac II. rendelet 11. cikke szerinti adatokat.
(3) A menekültügyi hatóság az elismerését kérőt az ujjnyomat-vételkor az Eurodac II. rendelet 29. cikk (1) bekezdésében
és a  604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: Dublin III. rendelet) 4.  cikk
(1)  bekezdésében foglaltakról az  általa értett nyelven, vagy olyan nyelven, amelyet ésszerűen feltételezhetően
megért, írásban és szükség esetén szóban tájékoztatja.
(4) Az  ujjnyomatvétel megtagadása esetén az  elismerését kérőt annak következményeiről az  általa értett nyelven,
vagy olyan nyelven, amelyet ésszerűen feltételezhetően megért, írásban és szükség esetén szóban tájékoztatni kell.
A tájékoztatást követően az ujjnyomatvételt ismételten meg kell kísérelni.
3. § (1) A Dublin III. rendelet szerinti eljárás keretében történő át-, vagy visszavétel esetén az eljáró idegenrendészeti vagy
menekültügyi hatóság az  elismerését kérő megérkezése napjáról az  érkezést követő negyvennyolc órán belül
tájékoztatja az adatfeldolgozó szervet.
(2) Ha az  elismerését kérő bizonyíthatóan elhagyta a  tagállamok területét, vagy az  elismerés iránti kérelme
visszavonását vagy elutasítását követően elrendelt kitoloncolását végrehajtották, az  idegenrendészeti hatóság
a  távozás vagy kitoloncolás napjáról, a  távozás tudomásra jutásától, vagy a  kitoloncolás végrehajtásától számított
negyvennyolc órán belül tájékoztatást küld az adatfeldolgozó szerv felé.
(3) A menekültügyi hatóság Magyarország felelősségét a Dublin III. rendelet 17. cikk (1) bekezdése alapján megállapító
döntés meghozatalának időpontjáról a döntés meghozatalától számított negyvennyolc órán belül tájékoztatást küld
az adatfeldolgozó szerv felé.
(4) Az  adatfeldolgozó szerv köteles az  (1)–(3)  bekezdésben foglalt tájékoztatás alapján, a  tájékoztatást követő
huszonnégy órán belül kiegészíteni vagy naprakésszé tenni az  elismerését kérő vonatkozásában a  központi
rendszerbe továbbított adatokat.
4. § Ha a  menekültügyi hatóság megállapítja, hogy az  elismerését kérő vagy a  nemzetközi védelemben részesített
az ujjnyomatvétel időpontjától számított tíz éven belül szerzett magyar állampolgárságot, erről az adatfeldolgozó
szervet haladéktalanul tájékoztatja. Az  adatfeldolgozó szerv a  tájékoztatást követően haladéktalanul intézkedik
az érintett személyre vonatkozó adatok törlése iránt.
5. § (1) Az  idegenrendészeti hatóság az ujjnyomatot az elfogást követő negyvennyolc órán belül rögzíti és haladéktalanul
továbbítja az  adatfeldolgozó szerv felé, kivéve, ha a  harmadik országbeli állampolgár kitoloncolására az  elfogást
követően azonnal sor kerül, továbbá, fogvatartott esetén.
(2) Az  eljáró idegenrendészeti hatóság legkésőbb a  szabadítást megelőző munkanapon köteles a  nyomatlap
megküldésével egyidejűleg tájékoztatni az adatfeldolgozó szervet a  fogvatartott harmadik országbeli állampolgár
szabadításáról. Ha az  idegenrendészeti eljárásban az  őrizet megszüntetésére a  Harmvhr. 114.  § (2)  bekezdésében
vagy a  126.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott idegenrendészeti hatóság hatáskörének megszűnése
miatt kerül sor, és az  eljárás folytatására hatáskörrel rendelkező idegenrendészeti hatóság a  harmadik országbeli
állampolgár őrizetét nem rendeli el, erről a  nyomatlap megküldésével egyidejűleg haladéktalanul köteles
tájékoztatni az adatfeldolgozó szervet.
(3) Az  adatfeldolgozó szerv haladéktalanul, de legkésőbb az  elfogástól számított hetvenkét órán belül, fogvatartott
személyek esetén a  szabadon bocsátást megelőzően továbbítja a  központi rendszerbe az  Eurodac II. rendelet
14. cikk (2) bekezdése szerinti adatokat.
(4) A  harmadik országbeli állampolgárt az  ujjnyomatvételt megelőzően az  Eurodac II. rendelet 29.  cikk
(1) bekezdésében és a Dublin III. rendelet 4. cikk (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően az általa értett nyelven
vagy olyan nyelven, amelyet ésszerűen feltételezhetően megért, írásban és szükség esetén szóban tájékoztatni kell.
(5) Az  ujjnyomatvétel megtagadása esetén a  harmadik országbeli állampolgárt annak következményeiről az  általa
értett nyelven, vagy olyan nyelven, amelyet feltételezhetően megért írásban és szükség esetén szóban tájékoztatni
kell. A tájékoztatást követően az ujjnyomatvételt ismételten meg kell kísérelni.
6. § (1) Ha a  tiltott határátlépés vagy annak kísérlete során elfogott harmadik országbeli állampolgár számára a  Dublin
III. rendelet 2.  cikk l)  pontja szerinti tartózkodási engedélyt állítottak ki, erről az  eljáró idegenrendészeti hatóság
a döntés meghozatalától számított negyvennyolc órán belül tájékoztatja az adatfeldolgozó szervet.
(2) Ha a  tiltott határátlépés vagy annak kísérlete során elfogott harmadik országbeli állampolgár bizonyíthatóan
elhagyta a  tagállamok területét, az  eljáró idegenrendészeti hatóság a  tudomásra jutástól számított negyvennyolc
órán belül tájékoztatja az adatfeldolgozó szervet.
(3) Az adatfeldolgozó szerv az  (1) és (2) bekezdésben foglalt tájékoztatás alapján, a  tájékoztatást követő huszonnégy
órán belül intézkedik a központi rendszerbe továbbított adatok törlése iránt.
(4) Ha az idegenrendészeti hatóság hitelt érdemlő módon tudomást szerez arról, hogy a tiltott határátlépés vagy annak
kísérlete során elfogott harmadik országbeli állampolgár valamely tagállamban állampolgárságot szerzett, erről
haladéktalanul tájékoztatja az adatfeldolgozó szervet.
7. § (1) A menekültügyi hatóság az elismerését kérő menekültként vagy oltalmazottként történt elismeréséről tájékoztatja
az  adatfeldolgozó szervet. A  tájékoztatást a  menekültügyi hatóság döntésének közlését, illetve a  bíróság
döntésének kihirdetését követő öt munkanapon belül kell megküldeni.
(2) Az  adatfeldolgozó szerv az  (1)  bekezdésben foglalt tájékoztatás alapján, a  tájékoztatást követő huszonnégy
órán belül intézkedik a  központi rendszerbe továbbított adatok Eurodac II. rendelet 18.  cikk (1)  bekezdés szerinti
megjelöléséről.
(3) A  menekültügyi hatóság a  döntés jogerőre emelkedésétől számított öt munkanapon belül tájékoztatja
az adatfeldolgozó szervet a menekült- vagy oltalmazott státusz megszűnéséről, vagy visszavonásáról.
(4) Az  adatfeldolgozó szerv a  (3)  bekezdésben foglalt tájékoztatás alapján, a  tájékoztatást követő huszonnégy órán
belül intézkedik a központi rendszerbe továbbított adatok megjelölésének feloldása iránt.
3. A bűnüldözési célból történő hozzáférés szabályai 8. § A kijelölt hatóságok a  hatáskörükbe tartozó ügyekben bűnüldözési – bűncselekmények megelőzése, felderítése,
megszakítása és nyomozása – célból, összehasonlításra irányuló, indokolással ellátott elektronikus kérelmet
nyújtanak be az ellenőrző hatósághoz az Eurodac II. rendeletben meghatározott feltételek és eljárásrend szerint.
9. § (1) Az  ellenőrző hatóság az  elektronikus kérelem beérkezését követően haladéktalanul, de legkésőbb a  kérelem
beérkezését követő hetvenkét órán belül megvizsgálja, hogy fennállnak-e az  Eurodac II. rendelet 20.  cikkében
meghatározott feltételek.
(2) A feltételek fennállása esetén az ellenőrző hatóság az összehasonlításra irányuló kérelmet haladéktalanul továbbítja
a nemzeti hozzáférési pontnak. A nemzeti hozzáférési pont haladéktalanul intézkedik az összehasonlítás elvégzése
iránt, és annak eredményéről tájékoztatja az  ellenőrző hatóságot. Az  ellenőrző hatóság a  tájékoztatást követően
haladéktalanul értesíti a megkereső kijelölt hatóságot az összehasonlítás eredményéről.
(3) Az  ellenőrző hatóság haladéktalanul értesíti a  megkereső hatóságot az  Eurodac II. rendelet 20.  cikkében foglalt
feltételek hiányáról.
(4) Halaszthatatlan intézkedéskérés jelzéssel ellátott kérelem esetén – abban az esetben, ha a késedelem veszéllyel jár –
az ellenőrző hatóság az (1) bekezdés szerinti ellenőrzést utólag is elvégezheti, ilyen esetben a kérelmet a beérkezést
követően haladéktalanul továbbítja a nemzeti hozzáférési pont felé.
(5) Ha az ellenőrző hatóság az utólagos ellenőrzés során megállapítja, hogy az összehasonlítás kérésének az Eurodac
II. rendelet szerinti feltételei nem álltak fenn, erről haladéktalanul értesíti a  kijelölt hatóságot, amely törli
az összehasonlítás eredményét, és erről haladéktalanul értesíti az ellenőrző hatóságot.
4. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
11. § (1) E  rendelet az  egy harmadik országbeli állampolgár, vagy egy hontalan személy által a  tagállamok egyikében
benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó
feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i, 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet 4. cikke végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
(2) E  rendelet a  harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a  tagállamok egyikében benyújtott
nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és
eljárási szabályok megállapításáról szóló 604/2013/EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok
összehasonlítását szolgáló Eurodac létrehozásáról, továbbá a  tagállamok bűnüldöző hatóságai és az  Europol
által az  Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről, valamint a  szabadságon,
a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző
ügynökség létrehozásáról szóló 1077/2011/EU rendelet módosításáról szóló 2013. június 26-i, 603/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
316/2016. (IX. 21.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Budavári Krisztinát 2016. október 2-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. szeptember 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
307/2014. (VIII. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
kiváló hazai és nemzetközi oktatói tevékenysége, a cardiovascularis betegségek gyógyítása érdekében az érsebészet
területén elért egyedülálló eredményei, valamint példamutató közéleti szerepvállalása elismeréseként
dr. Nemes Attila, az  orvostudomány doktora, a  Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi Kara Érsebészeti
Klinikájának professor emeritusa részére,
az agrármarketing hazai meghonosítása, a  fajtakutatás és a  kutatásmódszertan kidolgozása, valamint
a tehetséggondozás és a tudományszervezés területén végzett kimagasló színvonalú munkája elismeréseként
dr. Tomcsányi Pál Széchenyi-díjas agrármérnök, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, a Budapesti Corvinus
Egyetem professor emeritusa részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje a csillaggal
 polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2014. augusztus 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
209/2014. (V. 29.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a lengyel–magyar barátság ápolása érdekében végzett kimagasló tevékenysége elismeréseként
Andrzej Franciszek Ługowski, az ABW Agrocentrum igazgatója részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKEREsZT
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. április 29.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1710/2014. (XII. 5.) Korm. határozata az igazságügyi politikáról.
1. A  Kormány – összhangban azon alapvető értékkel, hogy a  magyar állam és nemzet alkotmányos hagyományai
önálló európai értéket képviselnek, amelyek alkotmányos identitásunk kifejezéseként az  Alaptörvény szabályés értékrendszerében öltenek testet, valamint, hogy Magyarország, mint jogállam jogrendszere alakításában
figyelemmel van nemzetközi és Európai Uniós tagságából fakadó kötelezettségeire is –, egyetért azzal, hogy
a Kormány igazságügyi politikája a jövőben is az alábbi célok és területek mentén érvényesüljön:
a) az  alapjogok érvényre juttatása terén figyelembe kell venni, hogy az  egyéni és a  közösségi érdekek
(szabadság és felelősség) összhangban álljanak,
b) a jogszabályok előkészítése során az alkotmányosság elve érvényesüljön,
c) a tágabb értelemben vett igazságszolgáltatásba vetett közbizalom erősödjön,
d) az  Alaptörvényben meghatározott tisztességes eljárás követelménye ne csak az  eljárás tisztességére,
nyilvánosságára és ésszerű határidejére vonatkozzon, hanem abból a döntés tisztességére vonatkozó elvárás
megkérdőjelezhetetlen legyen,
e) szükséges a  jogászképzés színvonalának emelése, a  jogászi hivatás védelme és a  jogászi identitástudat
növelése,
f ) erősíteni kell az európai együttműködés keretén belül a nemzeti érdek hatékony képviseletét,
g) elő kell segíteni az  igazságügyi szervezetrendszerrel történő hatékony közreműködést és a  velük történő
kapcsolattartás folyamatos biztosítását.
 2. A  Kormány felhívja az  igazságügyi minisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott szempontokat figyelembe véve
érvényesítse a Kormány igazságügyi politikáját.
Felelős: igazságügyi miniszter
Határidő: folyamatos
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2004. (IV. 26.) ESZCSM rendelete az egészségügyi, szociális és gyermekvédelmi tevékenység végzéséhez szükséges oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok elismeréséről, továbbá az ideiglenes működési nyilvántartásba vétel, valamint az oklevelek, bizonyítványok és egyéb tanúsítványok külföldi elismertetéséhez szükséges igazolások kiadásának egyes eljárási szabályairól.
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény
247. §-a (2) bekezdésének i) pontjában, a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény
132. §-a (2) bekezdésének d) pontjában, valamint a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló
1997. évi XXXI. törvény 162. §-a (2) bekezdésének
j) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket
rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet előírásait a külföldi bizonyítványok és
oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény (a továbbiakban: Etv.) IV. fejezetének valamint harmadik részének
hatálya alá tartozó esetekben, szabályozott szakmának minősülő, egészségügyi, szociális és gyermekvédelmi
(a továbbiakban a szociális és gyermekvédelmi együtt: szociális) tevékenység végzésére jogosító szakképesítést, szakképzettséget, felsőfokú szakirányú szakképesítést, valamint szakirányú továbbképzést (a továbbiakban együtt:
képesítés) tanúsító, arra feljogosított külföldi —, illetve a
15. § (2) bekezdésének alkalmazásában magyarországi —
intézmény által kiállított oklevél, bizonyítvány és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítvány (a továbbiakban együtt: oklevél) elismerése során kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt oklevelek elismerését az
Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium Engedélyezési és Közigazgatási Hivatala (a továbbiakban:
EKH) végzi.
Az egészségügyi képesítések megszerzését tanúsító
oklevelek feltétel nélküli elismerésére irányuló eljárás
2. § (1) Az Európai Gazdasági Térség (a továbbiakban:
EGT) valamely tagállamának, valamint az Európai Közösséggel, illetve az EGT-vel megkötött nemzetközi szerződés
alapján az EGT tagállamával azonos jogállást élvező
államnak (a továbbiakban együtt: tagállam) valamely
állampolgára, valamint az ilyen személyekkel a közösségi
jog egyéb rendelkezéseinek értelmében azonos státuszt
élvező személyek (a továbbiakban együtt: tagállami állampolgár) által megszerzett és valamely tagállam arra feljogosított intézménye által kiállított orvosi, szakorvosi,
fogorvosi, szakfogorvosi, gyógyszerészi, ápolói, valamint
szülésznői végzettség megszerzését tanúsító oklevelek
— a kiállítás időpontjától függetlenül — feltétel nélkül
kerülnek elismerésre, amennyiben
a) az oklevél megnevezése megfelel a külön jogszabályban felsorolt megnevezések valamelyikének, vagy
b) az a) pontban nem szereplő oklevél megnevezése a
kiállító tagállam illetékes hatósága által kiadott igazolás értelmében egyenértékűnek tekintendő valamely, az EGT
területén feltétel nélkül elismerhető oklevél megnevezésével.
(2) Feltétel nélkül kerül elismerésre az (1) bekezdés
a) és b) pontjának hatálya alá tartozó oklevél akkor is, ha
annak kiadására azt megelőzően került sor, hogy a kiállítás
helye szerinti tagállam a vonatkozó közösségi irányelvben
foglaltakat alkalmazta. Ebben az esetben a kérelmező igazolja, hogy az oklevél megfelel a külön jogszabályban meghatározott feltételeknek.
3. § Az EKH részére az 1. számú melléklet szerinti formanyomtatványon benyújtott kérelemhez az alábbi dokumentumokat kell csatolni:
a) a kérelmező személyazonosságát igazoló okirat
— 3 hónapnál nem régebbi — hiteles másolatát;
b) az oklevélnek — 12 hónapnál nem régebbi — hiteles
másolatát, amelyet a kiállító intézmény is hitelesíthet,
továbbá annak magyar nyelvű hiteles fordítását;
c) a 2. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti igazolás
eredeti példányát és magyar nyelvű hiteles fordítását;
d) a 2. § (2) bekezdése szerinti esetben annak igazolását, hogy a kérelmező abban a tagállamban, ahol oklevelét
szerezte (a továbbiakban: származási tagállam), illetve
azon tagállamban, ahol a kérelem benyújtása előtt utoljára
letelepedettként egészségügyi tevékenységet folytatott
(a továbbiakban: küldő tagállam) az igazolás kiadását megelőző öt év során legalább három egymást követő éven
keresztül ténylegesen és jogszerűen gyakorolta az adott
egészségügyi tevékenységet;
e) az Etv. 64. §-a szerinti igazgatási szolgáltatási díj
megfizetéséről szóló igazolást.
Egyéb, valamely tagállamban kiállított, egészségügyi
és szociális képesítések megszerzését tanúsító oklevelek
feltételekhez kötött elismerésére irányuló eljárás 4. § (1) Valamely tagállami állampolgár által megszerzett és
valamely tagállam arra feljogosított intézménye által ki
állított, a 2. § hatálya alá nem tartozó egyéb egészségügyi
és szociális képzettség megszerzését tanúsító oklevelek
további feltételek szükség szerinti teljesítését követően
kerülnek elismerésre.
(2) Az EKH az (1) bekezdés szerinti elismerés feltételeként a kérelmező által folytatott tanulmányok, valamint a
megszerzett szakmai tapasztalat figyelembevételével az
Etv. 30. §-ának (4)—(5) bekezdése szerinti alkalmazkodási időszak letöltését, illetve szakmai alkalmassági vizsga
(a továbbiakban: vizsga) letételét írhatja elő.
(3) A kérelmező a 3. § a)—b) és e) pontjában meghatározott okiratokkal ellátott, az oklevél elismerésére irányuló kérelméhez csatolja az oklevelet kiállító intézmény által
kiadott olyan okirat — 12 hónapnál nem régebbi — hiteles
másolatát és annak magyar nyelvű hiteles fordítását, amely
hitelt érdemlően igazolja a kérelmező által folytatott
tanulmányok időtartamát és azok tartalmát, valamint az
oklevél megszerzése érdekében előírt tanulmányi követelmények sikeres teljesítését.
(4) A kérelmező a (3) bekezdés szerinti kérelméhez az
általa igazolni kívánt szakmai tapasztalat, illetve az egészségügyi, szociális tevékenység gyakorlására jogosító egyéb
jogosultság (kompetenciák) megszerzéséről kiállított igazolás, valamint egyéb egészségügyi, szociális képesítést
tanúsító okirat — 12 hónapnál nem régebbi — hiteles
másolatát és annak magyar nyelvű hiteles fordítását is
csatolhatja.
(5) Az EKH a (3)—(4) bekezdésben foglaltakon túlmenően kérheti mindazon iratok csatolását, amelyek a
határozat kiadásához feltétlenül szükséges további tényeket, adatokat igazolják.
A nem valamely tagállamban kiállított, illetve nem
tagállami állampolgár által megszerzett középfokú
szakképesítés, felsőfokú szakirányú szakképesítés
megszerzését tanúsító oklevelek elismerésére irányuló
eljárás 5. §
(1) A nem tagállami állampolgár által megszerzett, illetve a nem valamely tagállam arra feljogosított intézménye
által kiállított egyes egészségügyi és szociális szakképesítések, szakirányú továbbképzések megszerzését tanúsító
oklevelek meghatározott feltételek teljesítésétől függően
kerülnek elismerésre.
(2) Az EKH az (1) bekezdés szerinti elismerés feltételeként előírhatja:
a) a kérelmező által folytatott tanulmányok, valamint a
megszerzett szakmai tapasztalat figyelembevételével alkalmazkodási időszak letöltését, illetve
b) vizsga letételét, illetve
c) további tanulmányok folytatását.
(3) A kérelmező az oklevél elismerésére irányuló kérelméhez a 4. § (3) bekezdése és a 4. § (5) bekezdése szerinti
okiratokat és igazolásokat csatolja, továbbá a 4. § (4) bekezdése szerinti okiratokat és igazolásokat is csatolhatja.
(4) Azon kérelmezők esetében, akiknek az oklevelét
valamely tagállamban korábban már elismerték, e § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
Az oklevél elismerésére vonatkozó eljárások közös
szabályai 6. §
(1) Amennyiben a kérelmező által benyújtott, a 3. §,
valamint a 4. § (3) — (5) bekezdése szerinti okiratok és
igazolások valódisága, hitelessége tekintetében kétség
merül fel, az EKH megkeresi az okirat, igazolás kiállítására
jogosult hatóságot vagy intézményt, amelyről a kérelmezőt
egyidejűleg értesíti.
(2) Az Etv. 9. §-a szerinti eljárási határidőbe az (1) bekezdés szerinti időtartam — legfeljebb azonban három
hónap — nem számít be.
(3) Amennyiben a megkeresett hatóság, illetve intézmény a megkeresésnek három hónapon belül nem tesz
eleget, az EKH a rendelkezésre álló iratok alapján dönt.
(4) E rendelet 2. §-ának alkalmazása során az Etv. 9. §-a
szerinti határidő nem hosszabbítható meg.
7. § (1) Az EKH a 4—5. § szerinti eljárásban az elismerhetőség, illetőleg annak feltételei kérdésében kikéri — határidő kitűzésével — az Egészségügyi Szakképzési és Továbbképzési Tanács illetékes bizottsága, a Nemzeti Család- és
Szociálpolitikai Intézet, vagy az elismertetni kívánt oklevél
által tanúsított képzésre jogosult oktatási intézmény
(a továbbiakban együtt: szakmai intézmény) véleményét.
(2) A szakmai intézmény megvizsgálja a tanulmányi idő,
a tanulmányi követelmények, valamint a központi, illetve
a képzési program megfelelőségét, amelynek alapján szükség szerint az elismeréshez alkalmazkodási időszak letöltését, vizsga letételét, további tanulmányok folytatását javasolhatja, illetőleg javaslatot tehet az elismerhetőség
megtagadására.
(3) A szakmai intézmény véleményét a kitűzött határidőn belül megküldi az EKH-nak.
8. § (1) A kérelemnek helyt adó, illetve a 9. § (1) bekezdése
szerinti határozat meghozatala előtt az EKH magyar,
illetve — kérelemre — angol nyelven, írásban tájékoztatja
a kérelmezőt a tevékenység végzéséhez szükséges szakmaetikai szabályokról, továbbá a magyar szociális biztonsági
rendszerre vonatkozó ismeretekről, a tevékenység végzésének egyéb jogszabályi feltételeiről, valamint a végezni
kívánt tevékenység gyakorlásához szükséges magyar nyelvi
ismeretek megszerzésének lehetőségéről.
(2) Az EKH a tájékoztatás megtörténtéről igazolást állít
ki, amelynek átvételét a kérelmező aláírásával igazolja.
Az igazolás egy példányát az EKH átadja a kérelmező
részére, a másodpéldány megőrzéséről az EKH gondoskodik.
9. § (1) Az EKH a 4. § (2) bekezdésének, valamint az 5. §
(2) bekezdésének alkalmazása esetén határozattal dönt a
meghatározott tartamú alkalmazkodási időszak letöltésének, vizsga letételének, illetőleg további tanulmányok folytatásának előírásáról. Az EKH a határozat egy-egy példányát megküldi a 4. § vagy az 5. § szerinti eljárásba bevont
szakmai intézmény részére is.
(2) A kérelmező a 4. § (2) bekezdésének alkalmazása
esetén a határozat kézhezvételétől számított 15 napon
belül nyilatkozik arról, hogy alkalmazkodási időszak letöltését vagy vizsga letételét választja.
(3) A kérelmező a 4. § (2) bekezdése, illetve az 5. §
(2) bekezdése alkalmazása esetén az alkalmazkodási időszakot valamely, az elismertetni kívánt oklevél által tanúsított gyakorlati képzésre jogosult egészségügyi, szociális
intézményben köteles letölteni, amelynek megkezdéséről,
valamint a választott intézményről köteles tájékoztatni az
EKH-t.
(4) Az alkalmazkodási időszak letöltéséről az intézmény
igazolást állít ki, amelyet a kérelmező köteles az EKH
részére megküldeni. Az igazolás tartalmazza az alkalmazkodási időszak letöltésének helyét és idejét, az alkalmazkodási időszak értékelését az azt elrendelő határozatban
megállapított szempontok figyelembevételével.
(5) A vizsga lebonyolítására az EKH szakmai intézményt kér fel. A vizsga időpontjáról, helyéről, valamint a
vizsgatárgyakról — legkésőbb a vizsga időpontját megelőző 30 nappal — az EKH értesíti a kérelmezőt.
(6) A vizsga elméleti és gyakorlati részből áll. A vizsgabizottság tagjait a vizsgáztatásra felkért szakmai intézmény
jelöli ki. A vizsga lebonyolítására vonatkozó részletes sza
bályokat a szakmai intézmény által kiadott vizsgaszabályzat tartalmazza.
(7) A vizsga eredményéről az érintett szakmai intézmény
tájékoztatja az EKH-t.
(8) A tanulmányok folytatásának ideje, vizsga letételéig
eltelt idő, valamint az alkalmazkodási időszak letöltésének
— a tanulmányok folytatását, a vizsga letételét, illetve az
alkalmazkodási időszakot elrendelő határozat jogerőre
emelkedésének napjától számított — tartama, az Etv.
9. §-a szerinti elintézési határidőbe nem számít be.
10. § Az EKH az oklevél elismerésére irányuló kérelemről
— a szakmai intézmény által a 7. § (3) bekezdése szerint
előterjesztett vélemény figyelembevételével — határozattal dönt. Az EKH a határozatot 6 példányban magyar és
— kérelemre — legalább 2 példányban angol nyelven
állítja ki. Az EKH a határozat egy-egy magyar nyelvű
példányát megküldi az Oktatási Minisztérium Magyar
Ekvivalencia és Információs Központnak, az eljárás során
véleményt adott szakmai intézménynek, valamint az illetékes szakmai kamarának.
11. § (1) Egy oklevél által tanúsított több egészségügyi, szociális képesítés (a továbbiakban: részelemek) esetén az oklevél a részelemekre külön-külön csak kivételesen ismerhető el. Amennyiben a kérelmező valamelyik részelem
elismerését kéri, az érintett szakmai intézmény álláspontjának figyelembevételével az EKH határozza meg, hogy az
oklevél melyik részelem tekintetében ismerhető el.
(2) Az 5. § szerinti elismerésre irányuló eljárásban az
5. § (2) bekezdésének alkalmazása nélkül nem ismerhető
el olyan oklevél, amelynek a megszerzésére irányult külföldi tanulmányok képzési ideje rövidebb volt az annak megfelelő oklevél megszerzéséhez Magyarországon szükséges
képzési időnél, továbbá a képzés központi, illetve képzési
programjának meg kell felelnie a hazai tantervnek
12. § Az oklevél elismerésére irányuló eljárásért a kérelmező
— az Etv. 64. §-ában foglaltaknak megfelelő összegű —
igazgatási szolgáltatási díjat köteles fizetni, amelyet az
EKH 10032000-00285788 számú számlájára kell megfizetni.
13. § Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a külföldi oklevelek és bizonyítványok elismeréséről szóló 2001.
évi C. törvény, illetve az államigazgatási eljárás általános
szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezései az
irányadók.
A Magyarországon gazdasági céllal letelepedni nem
szándékozó tagállami állampolgár esetén alkalmazandó
szabályok 14. § (1) Az az orvosi, fogorvosi, ápolói, valamint szülésznői
szakképzettséggel rendelkező tagállami állampolgár, aki a
küldő vagy származási tagállamban a szakma gyakorlására
jogosult, és Magyarországon gazdasági célú letelepedés
nélkül egészségügyi tevékenységet kíván folytatni, köteles
az EKH részére az Etv. 56. §-a szerint — nyilvántartásba
vétel céljából — a tevékenységét előzetesen bejelenteni.
A 2. számú melléklet szerinti bejelentőlapot az Etv.
56. §-ában meghatározott okiratok és igazolások egyidejű
csatolásával kell benyújtani. A bejelentőlapot az EKH a
bejelentő kérésére angol nyelven bocsátja a bejelentő rendelkezésére.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazása szempontjából azonos
egészségügyi tevékenységnek minősül és ismételten nem
kell bejelenteni:
a) ugyanazon, a bejelentés során megjelölt személy(ek)nek az irányadó szakmai terápiás rend szerinti
folyamatos vagy ismételt gyógykezelését, függetlenül a
tevékenység végzésének helyétől, illetve idejétől,
b) az a) pont szerinti gyógykezeléssel összefüggő megelőző és szűrővizsgálatok elvégzését, függetlenül a vizsgálatba bevont személyektől,
c) magyarországi egészségügyi szolgáltatás keretében,
vagy ahhoz megállapodás alapján közvetlenül kapcsolódó
módon végzett, a bejelentésnek megfelelő helyen, időtartam alatt, valamint ugyanazon szakirányú szakképesítés
alapján végezhető valamennyi további egészségügyi tevékenységet, amennyiben a tevékenység kifejtésére a bejelentendő tevékenység megkezdésétől számított 30 napon
belül kerül sor.
(3) Ha a bejelentésre ellátási érdekből a tevékenység
megkezdése előtt nincs mód, a tevékenységet végző személy a tevékenység megkezdését követően köteles megtenni a bejelentést az EKH részére. A bejelentő a közölt
adatokban bekövetkezett változásokról haladéktalanul
köteles az EKH-t tájékoztatni.
(4) Az EKH a nyilvántartásba vételt megelőzően a bejelentéssel kapcsolatban kikéri az illetékes szakmai kamara
véleményét, továbbá az okiratok, igazolások valódiságával
összefüggésben felmerülő kétség esetén megkeresheti az
azok kiállítására jogosult hatóságot.
(5) Az (1) és (3) bekezdés szerinti bejelentés alapján az
EKH a bejelentőt ideiglenes működési nyilvántartásba
veszi, amelyről értesíti a bejelentőt, az Országos Tisztifőorvosi Hivatalt, valamint az illetékes szakmai kamarát.
Az oklevelét külföldön elismertetni szándékozó személyre
vonatkozó eljárás
15. § (1) Az EKH az oklevelét külföldön elismertetni szándékozó kérelmező megkeresése alapján igazolást ad ki, amely
tanúsítja, hogy a kérelmező Magyarországon
a) jogosult a szakma gyakorlására,
b) nem áll bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen
kiszabott, az egészségügyi, szociális tevékenység gyakorlását kizáró vagy korlátozó büntetés, valamint a folytatni
kívánt egészségügyi tevékenység szakmaetikai szabályainak megszegése miatt jogerősen kiszabott, illetve alkalmazott, tevékenységének gyakorlását kizáró vagy korlátozó
egyéb büntetés, intézkedés hatálya alatt.
(2) Az oklevelét külföldön elismertetni kívánó tagállami
állampolgár kérelmező részére az EKH igazolja továbbá
a) a kérelmező által az igazolás kiadását megelőző időszak alatt ténylegesen és jogszerűen gyakorolt egészségügyi, szociális tevékenység időtartamát, ha azt a kérelmező
a képesítésének elismerésére irányadó közösségi irányelv
végrehajtása előtt kiadott oklevéllel gyakorolta Magyarországon — az oklevél elismerésére irányadó időszak vonatkozásában,
b) a szakmai intézmény véleményének figyelembevételével azt, hogy a kérelmező által Magyarországon elvégzett képzés az oklevél elismerésére irányadó
közösségi irányelvben meghatározott minimumkövetelményeknek megfelel,
c) a feladatkörében általa ismert és külön jogszabály
alapján kiadható adatok alapján igazolható mindazon tényeket, amelyeket az oklevelet elismerő külföldi hatóság a
megkeresésében kér.
(3) Amennyiben a tagállami állampolgár kérelmező a
Magyarországon szerzett oklevelét valamely tagállamban
feltétel nélkül kívánja elismertetni, azonban annak megnevezése nem felel meg a külön jogszabályban felsorolt
megnevezések valamelyikének, de az oklevél egyenértékűnek tekintendő a külön jogszabályban meghatározott
megnevezésű oklevelek valamelyikével, az EKH a kérelmező megkeresésére kiadja az erről szóló igazolást.
Az igazolás kiadásának feltétele, hogy az oklevél megszerzését eredményező képzés a szakmai intézmény által kiadott vélemény alapján megfelel az adott oklevél elismeré
sére irányadó közösségi irányelvben előírt minimumfeltételeknek. (4) Az e § alapján kiadott igazolásokért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjra a népjóléti ágazatba tartozó egyes
államigazgatási eljárásokért és igazgatási jellegű szolgáltatásokért fizetendő díjakról rendelkező külön jogszabály
előírásai az irányadók.
A tagállamok hatóságaival való együttműködés 16. § (1) Az EKH megkeresi a küldő, illetve származási tagállam illetékes hatóságát annak megállapítása érdekében,
hogy az érintett személy nem áll az oklevél érvényességét
is érintő okból, bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen
kiszabott büntetés hatálya alatt, amennyiben az elismerési
eljárás során, illetve azt követően, vagy a bejelentő ideiglenes működési nyilvántartásba vétele során, illetve azt
követően az EKH tudomására jut ilyen büntetés(ek) fennállta, ha az ezt valószínűsítő információ az előzetes iratbeszerzéskor még nem állt rendelkezésre.
(2) Az Etv. 9. §-a szerinti elintézési határidőbe az (1) bekezdés szerinti megkeresés időtartama nem számít be.
Amennyiben a megkeresett, a küldő vagy származási állam
illetékes hatósága három hónapon belül nem tájékoztatja
az EKH-t a megkeresésében foglaltakról, az EKH az eljárást folytatja, illetve az elismerést és a nyilvántartásba vételt fenntartja.
(3) Amennyiben a fogadó tagállam illetékes hatósága
megkeresi az EKH-t, hogy tudomással bír-e a 15. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti körülményről, az EKH megvizsgálja a megkeresésben foglaltakat, és annak kézhezvételétől számított három hónapon belül tájékoztatja a küldő
vagy származási tagállam illetékes hatóságát a lefolytatott
vizsgálat eredményéről.
(4) Amennyiben olyan intézkedések kerülnek elfogadásra, illetve olyan tények merülnek fel, amelyek nem biztosítják a tagállami állampolgár kérelmező részére, hogy
ugyanolyan jogok és kötelezettségek mellett végezzen
egészségügyi, szociális tevékenységet a Magyar Köztársaság területén, mint a magyar állampolgárok, az EKH haladéktalanul tájékoztatja a kérelmező letelepedése szerinti
tagállam illetékes hatóságát.
Záró rendelkezések 17. § (1) Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerző
dést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult
eljárásokban kell alkalmazni.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az orvosok,
a fogorvosok, a gyógyszerészek, valamint a klinikai szakpszichológusok alapnyilvántartásáról és működési nyilvántartásáról, valamint a működési nyilvántartásban nem
szereplő személyek tevékenységének engedélyezéséről
szóló 30/1999. (VII. 16.) EüM rendelet
a) 6. §-ának (1) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
,,(1) Amennyiben külön jogszabály vizsga letételét írja
elő a működési nyilvántartásba történő felvételhez, a tananyagot legkésőbb a vizsga időpontját megelőző 30 nappal
a vizsgára kötelezett személy rendelkezésére kell bocsátani.’’
b) 11. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(1) Az 1. § a) pontja szerinti szakképesítéssel rendelkező, a működési nyilvántartásban nem szereplő személy
szakképesítésének megfelelő tevékenységet az egészségügyi hatóság Országos Tisztifőorvosi Hivatala erre
vonatkozó, legfeljebb egy évre szóló, az Eütv. 110. §-ának
(4) bekezdése alapján kiadott meghatározott időtartamra
és helyszínre (munkahelyre) szóló tevékenységre jogosító
engedélyével, illetve az Eütv. 110. §-ának (10) bekezdése
alapján a külön jogszabályban meghatározott hatóság
részére történő bejelentést követő ideiglenes nyilvántartásba vétellel végezhet.’’
c) 11. §-a (2) bekezdésének felvezető szövege helyébe
a következő szövegrész lép:
,,(2) A meghatározott időtartamra és helyszínre (munkahelyre) szóló tevékenységre jogosító engedély iránti
kérelemnek tartalmaznia kell:’’
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg
a) az egészségügyi szakképesítést szerzett személyek
alapnyilvántartásáról, valamint az egészségügyi szakdolgozók működési nyilvántartásának szabályairól szóló
27/1998. (VI. 17.) NM rendelet 1. §-ában a ,,klinikai szakpszichológus’’ szövegrész, valamint
b) a külföldön szerzett szakorvos, szakfogorvos, szakgyógyszerész és klinikai szakpszichológus szakképzettséget igazoló oklevél honosításáról szóló 72/1999. (XII. 25.)
EüM rendelet
hatályát veszti. (4) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai közötti társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban a következő jogszabályokkal összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) a Tanács 77/452/EGK irányelve az általános ápolói
oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről
szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, illetve
a letelepedés és szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről, valamint az azt
módosító, a Tanács 89/594/EGK irányelve, a Tanács
89/595/EGK irányelve és a Tanács 90/658/EGK irányelve;
b) a Tanács 77/453/EGK irányelve a törvényi, rendeleti
vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, az általános ápolók tevékenységére vonatkozó rendelkezések
összehangolásáról, valamint az azt módosító, a Tanács
89/595/EGK irányelve;
c) a Tanács 78/686/EGK irányelve a fogorvosi oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló
egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, illetve a
szolgáltatásnyújtás és a letelepedés szabadsága eredményes gyakorlását elősegítő intézkedésekről, valamint az azt
módosító, a Tanács 89/594/EGK irányelve, a Tanács
90/658/EGK irányelve és az Európai Parlament és a Tanács
2001/19/EK irányelve;
d) a Tanács 78/687/EGK irányelve a törvényi, rendeleti
vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, a fogorvosok tevékenységére vonatkozó rendelkezések összehangolásáról, valamint az azt módosító, az Európai Parlament
és a Tanács 2001/19/EK irányelve;
e) a Tanács 80/154/EGK irányelve a szülésznői oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló
egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, illetve a letelepedés és szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges
gyakorlását elősegítő intézkedésekről, valamint az azt
módosító, a Tanács 80/1273/EGK irányelve, a Tanács
89/594/EGK irányelve, a Tanács 90/658/EGK irányelve és
az Európai Parlament és a Tanács 2001/19/EK irányelve;
f) a Tanács 80/155/EGK irányelve a törvényi, rendeleti
vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, a
szülésznők tevékenységének megkezdésére és folytatására
vonatkozó rendelkezések összehangolásáról, valamint az
azt módosító, a Tanács 89/594/EGK irányelve és az Európai Parlament és a Tanács 2001/19/EK irányelve;
g) a Tanács 85/432/EGK irányelve a törvényi, rendeleti
vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, a
gyógyszerészet területén folytatott egyes tevékenységekre
vonatkozó rendelkezések összehangolásáról, valamint az
azt módosító, az Európai Parlament és a Tanács
2001/19/EK irányelve;
h) a Tanács 85/433/EGK irányelve a gyógyszerész oklevelek, bizonyítványok és képesítés megszerzéséről szóló
egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről és az egyes
gyógyszerész tevékenységekre vonatkozóan a letelepedés
szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről, valamint az azt módosító, a Tanács 85/584/EGK
irányelve, a Tanács 90/658/EGK irányelve és az Európai
Parlament és a Tanács 2001/19/EK irányelve;
i) a Tanács 93/16/EGK irányelve az orvosok szabad
mozgásának elősegítéséről, illetve az orvosi oklevelek,
bizonyítványok és képesítés megszerzéséről szóló egyéb
tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, valamint az azt
módosító, az Európai Parlament és a Tanács 97/50/EK
irányelve, a Bizottság 98/21/EK irányelve, a Bizottság
98/63/EK irányelve, a Bizottság 1999/46/EK irányelve és az
Európai Parlament és a Tanács 2001/19/EK irányelve.
Dr. Kökény Mihály s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter


text:
257/2019. (VII. 5.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Gieszné dr. Boda Orsolya Ilonát 2019. december 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. június 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1356/2011. (X. 21.) Korm. határozata a korkedvezményes nyugdíjat kiváltó ellátások és intézkedések kidolgozásáról.
1. Foglalkoztatási, munkabiztonsági és munkaegészségügyi szempontok alapján ki kell dolgozni a szervezet fokozott
igénybevételével járó munkavégzés esetén 2013. január 1-jétől alkalmazható intézkedések és ellátások
korkedvezményes nyugdíjat kiváltó rendszerét.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. június 30.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
40/2013. (VII. 15.) NFM rendelete az Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről.
Az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Magyarország
2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 47. § (6) bekezdésében, továbbá az egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84.  § a)  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági
miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. FEjEZEt
ÁLtALÁNOS rENDELKEZéSEK 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvényben meghatározott Uniós fejlesztések fejezethez
(a továbbiakban: fejezet) tartozó fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) alapján az  a)  pont szerinti költségvetési fejezetben a  költségvetési évben megállapított új fejezeti
kezelésű előirányzatokra,
c) az  előző évekről áthúzódó, az  a)  pont szerinti költségvetési fejezetet irányító szerv vezetőjének irányítása
alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára, tekintet nélkül annak eredeti
előirányzathoz való kapcsolódására vagy annak hiányára
[az a)–c) pont e rendelet alkalmazásában a továbbiakban együtt: előirányzatok].
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) donor ország: az  EGT Finanszírozási Mechanizmus és a  Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es
időszakának végrehajtási rendjéről szóló 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 326/2012.
(XI. 16.) Korm. rendelet] 3. § (1) bekezdés 2. pontja szerinti ország,
b) jogosulatlan forrásfelhasználás: a  pénzügyi programok esetében a  kedvezményezett jogszabályban
vagy a  megkötött hitel-, kölcsön- vagy tőkebefektetési megállapodásban előírt kötelezettségeinek
a kedvezményezett által történő megszegése, továbbá a pénzügyi közvetítő jogszabályban vagy a közvetítői
szerződésben előírt kötelezettségeinek a  pénzügyi közvetítő által történő megszegése, amelynek
eredményeképpen az Európai Unió, illetve Magyarország pénzügyi érdekei sérülnek vagy sérülhetnek,
c) kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapja: a 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 19. pontja szerinti
alap,
d) közszférához tartozó szervezet: a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 6. § (1) bekezdés a)–f ) pontja
alapján ajánlatkérőnek minősülő szervezet,
e) nemzeti kapcsolattartó: a 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 25. pontja szerinti szervezet,
f ) program előkészítési költség: a 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 32. pontja szerinti költség,
g) program menedzsment költség: a  326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet 3.  § (1)  bekezdés 34.  pontja szerinti
költség,
h) program operátor: a 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 35. pontja szerinti szervezet,
i) szabálytalanság: a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011.
(I. 28.) Korm. rendeletben [a továbbiakban: 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet], a Svájci–Magyar Együttműködési
Program végrehajtási rendjéről szóló 237/2008. (IX. 26.) Korm. rendeletben, valamint a  326/2012. (XI. 16.)
Korm. rendeletben meghatározott fogalom,
j) támogatási konstrukció: egy pályázati kiírás, valamint egy vagy több hasonló céllal megvalósuló kiemelt
projekt vagy nagyprojekt,
k) támogató: az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 48. § (2) bekezdése szerinti személy,
l) technikai segítségnyújtás: a 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 53. pontja szerinti forrás,
m) végrehajtó ügynökség: a 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 57. pontja szerinti szervezet.
(2) Nem minősül az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti jogosulatlan forrásfelhasználásnak, ha a  kedvezményezett
a  pénzügyi közvetítővel szemben fennálló fizetési kötelezettségének gazdasági tevékenysége körében felmerülő
üzleti kockázatból eredő fizetési nehézség révén nem képes eleget tenni, vagy ha a pénzügyi közvetítő egy adott
pénzügyi eszköz hitelkockázatának révén realizált hitelezési vagy befektetési veszteséget szenved el.
3. Az előirányzatok felhasználásának közös szabályai 3. § A  kötelezettségvállaló gondoskodik az  előirányzatok – felhasználási céljainak, jogcímeinek megfelelő  –
felhasználásáról. A  kötelezettségvállaló felelősséggel tartozik az  előirányzatok terhére történő felhasználás cél- és
szabályszerűségének betartásáért és betartatásáért.
4. § Az előirányzatok felhasználásával kapcsolatos kincstári és banki szolgáltatások díjait – az európai uniós forrásokat
tartalmazó előirányzatok kivételével, ha jogszabály másként nem rendelkezik – az EU támogatások felhasználásához
szükséges technikai segítségnyújtás előirányzat terhére kell elszámolni.
5. § (1) A  kedvezményezett által fizetendő kötbért a  fizetési felszólításban megjelölt fizetési számlára kell átutalni.
A  közreműködő szervezet a  befizetett kötbért a  befizetéstől számított 7 napon belül arra az  előirányzatra utalja
át, amelyről az  adott projektre megítélt európai uniós forrásból finanszírozott költségvetési támogatás folyósítása
történt. A kötbér az előirányzat céljának megfelelően használható fel.
(2) A  támogatói okirat visszavonása, a  támogatási vagy közvetítői szerződéstől való elállás vagy a  támogatás egyéb
okból történő visszafizetése esetén megfizetett kamat csak annak az  előirányzatnak a  céljával megegyezően
használható fel, amelyből a támogatás nyújtására sor került.
6. § (1) Az  európai uniós forrást tartalmazó előirányzatok társfinanszírozáson felüli felhasználása a  következő esetekben
lehetséges:
a) a 12. § a) és b) pontjában meghatározott önerő biztosítása,
b) a  részben európai uniós forrás terhére jóváhagyott programok, projektek Európai Bizottság felé el nem
számolható kiadásainak finanszírozása,
c) a 11. § (6) bekezdése szerinti esetben,
d) a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alap, valamint az  Előcsatlakozási
Támogatási Eszköz pénzügyi alapok egyes, a  területi együttműködéshez kapcsolódó programjai esetében
a  közösségi hozzájárulás Nemzeti Fejlesztési Ügynökség (a  továbbiakban: NFÜ) általi megelőlegezése
a „Területi Együttműködés” előirányzatból,
e) európai uniós forrás terhére jóváhagyott programok, projektek szabálytalansági esetekből adódó,
Magyarországot terhelő európai bizottsági követelések kiegyenlítése abban az  esetben, ha az  összeg nem
terhelhető át a kedvezményezettekre és átalányon alapuló korrekcióval került megállapításra,
f ) részben vagy egészben európai uniós forrás terhére jóváhagyott programok, projektek Európai Bizottság felé
el nem számolható általános forgalmi adó összegének kiegyenlítése,
g) a  4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 4.  § d) és e)  pontja szerinti döntés erre vonatkozó rendelkezése alapján
a  közszférához tartozó szervezet részére megtérítendő – a  külföldi devizában megkötött vállalkozási
szerződés keretében végrehajtott pénzügyi, finanszírozási tranzakciók lebonyolítása során a  szállítónál
realizált – árfolyamveszteség finanszírozása.
(2) Az  előirányzatoknak az  (1)  bekezdés szerinti felhasználásáról a  fejezetet irányító szerv vezetője dönt. Ha
az  előirányzat-felhasználás összege az  (1)  bekezdés b) és c)  pontjában meghatározott esetekben projektenként
vagy összesen eléri a 300 millió forintot, azok felhasználásához az államháztartásért felelős miniszter jóváhagyása
szükséges.
(3) Ha az  (1)  bekezdés szerinti kifizetések az  európai uniós támogatás terhére elszámolhatóvá válnak, a  teljesített
kifizetésekre jutó bevételeket azokra a  költségvetési előirányzatokra kell teljesíteni, amelyekről a  kifizetések
teljesültek.
II. FEjEZEt
AZ EgyES ELőIrÁNyZAtOKBóL NyújthAtó KöLtSégVEtéSI tÁMOgAtÁSOKrA VONAtKOZó KÜLöNöS
SZABÁLyOK
4. Az EGT, Norvég Alap támogatásból megvalósuló projektek 2009–2014 előirányzat felhasználási
szabályai
7. § (1) Az EGT, Norvég Alap támogatásból megvalósuló projektek 2009–2014 előirányzatból támogatott egyes programok
vonatkozásában a támogatási konstrukció meghirdetését a program operátor vezetője hagyja jóvá.
(2) Az  EGT, Norvég Alap támogatásból megvalósuló projektek 2009–2014 előirányzatból támogatott kétoldalú
kapcsolatok nemzeti alapja vonatkozásában a  támogatási konstrukció meghirdetését a  nemzeti kapcsolattartó
vezetője hagyja jóvá.
(3) Az EGT, Norvég Alap támogatásból megvalósuló projektek 2009–2014 előirányzatról
a) az  NFÜ szervezeti egységeként tevékenykedő program operátorok és a  végrehajtó ügynökség részére
a program előkészítési költség és a program menedzsment költség terhére,
b) az  NFÜ, a  kincstár, az  Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság és a  végrehajtó ügynökség, mint
kedvezményezett részére a technikai segítségnyújtás terhére, valamint
c) az NFÜ szervezeti egységeként tevékenykedő program operátorok részére a kétoldalú kapcsolatok nemzeti
alapja terhére
a programok donor országok általi jóváhagyása előtt is fizethető előleg.
5. Az EU támogatások felhasználásához szükséges technikai segítségnyújtás és a Közreműködői
intézményrendszer támogatása előirányzat felhasználási szabályai
8. § (1) Nem uniós forrásból a  kedvezményezett működéséhez nyújtott költségvetési támogatás biztosítása időarányosan
történik. Az időarányostól eltérő folyósítást a kedvezményezett írásbeli kérelemmel kezdeményezheti.
(2) Az  időarányostól eltérő felhasználást – a  szerződés módosításával – a  támogató abban az  esetben engedélyezi,
ha a  kedvezményezett a  pénzforgalmi terve benyújtásával igazolja, hogy a  költségvetési támogatás időarányos
folyósítása a folyamatos működését veszélyeztetné.
(3) A kedvezményezett a költségvetési támogatás felhasználásáról a költségvetési évet követő év június 30-ig számol el.
9. § Nem uniós forrásból biztosított előleg egy összegben vagy részletekben történő folyósítására az  Ávr. 96.  §-a
figyelembevételével kerülhet sor, ha az időarányos finanszírozás a támogatási cél megvalósítását nem teszi lehetővé.
6. A Budapest 4-es metróvonal építésének támogatása előirányzat felhasználási szabályai
10. § (1) A Budapest 4-es metróvonal építésének támogatása előirányzat
a) a Budapest 4-es metróvonal projekt Közlekedés Operatív Program keretében el nem számolható költségeinek
finanszírozására, valamint
b) az állami kontrollpozíció gyakorlását segítő szakértői szolgáltatás költségeinek finanszírozására
használható fel.
(2) Az előirányzat (1) bekezdés a) pontja szerinti felhasználásával kapcsolatos szakmai ellenőrzési feladatok ellátásával
a  Közlekedés Operatív Program közreműködő szervezete, a  pénzügyi ellenőrzési feladatok ellátásával a  kincstár
bízható meg.
(3) Az  előirányzat (1)  bekezdés a)  pontja szerinti felhasználásával kapcsolatos ellenőrzési feladatok ellátásának
finanszírozására a  budapesti 4-es – Budapest Kelenföldi pályaudvar–Bosnyák tér közötti – metróvonal
megépítésének állami támogatásáról szóló 2005.  évi LXVII.  törvény 2.  § (2)  bekezdésében meghatározott összeg
használható fel.
7. Az Európai uniós programokhoz kapcsolódó tartalék előirányzat felhasználási szabályai
11. § (1) Az európai uniós programokhoz kapcsolódó tartalék előirányzat (a továbbiakban: tartalék) a részben európai uniós
forrásból finanszírozott programokkal, projektekkel kapcsolatosan az  előre nem látható kiadások finanszírozására
használható fel, különösen
a) szabálytalanságból, jogosulatlan forrásfelhasználásból adódó európai bizottsági követelések kiegyenlítése
abban az esetben, ha az összeg behajtására irányuló kísérletek, intézkedések nem jártak eredménnyel, vagy
ha a behajtás időpontja előtt a visszafizetésre az NFÜ-höz felszólítás érkezik,
b) a követelések behajtása érdekében felmerülő költségek finanszírozása,
c) ha a kedvezményezettnek vagy közvetítőnek fel nem róható okból valamely, a korábbiakban európai uniós
forrásból finanszírozott támogatási vagy közvetítői szerződés részben vagy egészben nem finanszírozható
európai uniós forrásból, de a  szerződésben foglaltak megvalósításában az  államot kötelezettség terheli, és
a projekt megvalósításához nemzeti érdek fűződik,
d) a 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet szerinti késedelmi kamat fizetési kötelezettség teljesítése, ha az európai uniós
forrásból finanszírozott költségvetési támogatás késedelmes kifizetése az NFÜ-nek felróható okból történt,
e) ha a kedvezményezettnek fel nem róható okból a támogatási szerződés a Kormány döntése következtében
megszüntetésre vagy egyes projektelemek visszavonásával módosításra került,
f ) szabálytalanságból adódó, a  kedvezményezettet terhelő visszafizetési kötelezettség esetén
a visszaköveteléssel érintett európai uniós forrásból finanszírozott költségvetési támogatás összege, valamint
a visszakövetelt összeg után fizetendő kamata, ha a projekt megvalósításához nemzeti érdek fűződik.
(2) A tartalék terhére történő finanszírozást az adott programért felelős szervezet az NFÜ-nél kezdeményezheti.
 (3) Az NFÜ a (2) bekezdés alapján beérkezett igényeket időrendi sorrendben dolgozza fel, és a tartalék terhére teljesíti.
 (4) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti finanszírozási igényről annak teljesítésével egyidejűleg az államháztartásért felelős
minisztert tájékoztatni kell.
 (5) Az (1) bekezdés f ) pontjában meghatározott esetben a szabálytalansági esetekből adódó, a tartalék terhére történő
finanszírozási igényt, az  arról való döntést megelőzően a  fejlesztéspolitikáért felelős miniszter részére a  projekt
megvalósításához fűződő nemzeti érdek tekintetében történő véleményezés céljából meg kell küldeni.
(6) Ha a tartalék eredeti előirányzata teljes összegben felhasználásra kerül, az (1) bekezdés szerinti kiadások fedezetét
az  európai uniós bevételek zavartalan lehívása érdekében az  érintett európai uniós előirányzat támogatási
előirányzata terhére kell biztosítani.
III. FEjEZEt
A KöZSZFérÁhOZ tArtOZó SZErVEZEt, MINt KEDVEZMéNyEZEtt réSZérE NyújthAtó
öNErő-tÁMOgAtÁS
8. Az önerő-támogatásban részesülés feltételei 12. § A támogató
a) a  projekt elszámolható költségeinek az  európai uniós forrásból finanszírozott költségvetési támogatással
fejlesztéspolitikai okokból nem finanszírozott részére biztosítandó,
b) az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból finanszírozott konstrukciók esetén a  Közép-Magyarországi Régiót
(a  továbbiakban: KMR) is érintő projektek esetében a  KMR-re a  pályázati útmutató szerint arányosan eső
költség alapján megállapított, és
c) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános
rendelkezések megállapításáról és az  1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006.
július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet 55.  cikkében, valamint az  előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA)
létrehozásáról szóló 1085/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2007. június 12-i 718/2007/EK
bizottsági rendelet 150.  cikkében meghatározott jövedelemtermelő projektek esetében a  költség-haszon
elemzés eredményeképpen megállapított megtérülő projektköltség alapján megállapított
önerőt megtéríti. 13. § (1) Önerő-támogatásban a közszférához tartozó szervezetek közül
a) a központi költségvetési szerv és a nem költségvetési szerv formában működő kedvezményezett, valamint
b) a megyei önkormányzat és a regionális fejlesztési ügynökség
részesülhet az európai uniós forrásra vonatkozó támogatói döntéssel rendelkező projektje megvalósításához.
(2) Központi költségvetési szerv részére a 12. § b) és c) pontja, valamint a 2009. január 1-je után benyújtott pályázatok
esetében a 12. § a) pontja szerinti önerő téríthető meg.
(3) Kizárólag állami tulajdonú gazdasági társaság, mint kedvezményezett részére – ha nem minősül e rendelet szerint
közszférához tartozó szervezetnek – csak a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési
Alapból, az  Európai Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának alapvető
szabályairól és felelős intézményeiről szóló 255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet 3.  § b)  pontja szerinti döntés erre
vonatkozó rendelkezése esetén téríthető meg a 12. § c) pontja szerinti önerő.
(4) Önkormányzat és önkormányzati társulás kedvezményezett részére a  4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 4.  § d) és
e) pontja szerinti döntés erre vonatkozó rendelkezése alapján téríthető meg a 12. § szerinti önerő.
(5) A  nem költségvetési szervként működő közszférához tartozó szervezet részére kizárólag a  12.  § c)  pontja szerinti
önerő téríthető meg, ha a megtérülő projektköltségre eső bevétel nem a közszférához tartozó szervezetnél, hanem
a központi költségvetés bevételeként jelenik meg.
(6) Ha az  (1)  bekezdés szerinti szervezet a  pályázat során az  önerő rendelkezésére állásáról nyilatkozott,
az  önerő e  rendelet szerinti megtérítésének előfeltétele annak igazolása, hogy a  korábban igazolt önerő
a kedvezményezettnek fel nem róható okból nem, vagy csak részlegesen áll rendelkezésre.
14. § Ha az önerő-támogatás az állami költségvetési kedvezményezettek sajáterő támogatása előirányzat terhére történik,
az önerő-támogatás az érintett operatív program vonatkozásában elszámolható költségkategóriák és költségelemek
elszámolására használható fel.
15. § (1) A közszférához tartozó szervezet önerő-támogatást a pályázati kiírásban meghatározott módon kérhet.
 (2) Ha a  pályázati kiírás az  önerő-támogatás vonatkozásában nem tartalmaz rendelkezést, az  önerő-támogatást
a  közszférához tartozó szervezet – a  költségvetési támogatás indokait részletesen bemutató és számszerűsített,
legkésőbb az európai uniós támogatási döntésről szóló értesítés kézhezvételét követő 10 napon belül benyújtott –
kérelemmel kezdeményezheti.
(3) A (2) bekezdés szerinti kérelem tartalmazza
a) a kedvezményezett nevét,
b) központi költségvetési szerv esetén az alapító okirat másolatát,
c) központi költségvetési szerv esetén a szakmai alapfeladat megnevezését, amelyre a költségvetési támogatást
kérelmezi, d) az európai uniós forrásból elnyert költségvetési támogatás azonosító számát,
e) a projekt elszámolható összköltségét,
f ) a projekt pénzügyi tervét, valamint
g) a kért önerő-támogatás összegét és évenkénti ütemezését.
16. § (1) Az  önerő-támogatás rendelkezésre állásáról az  NFÜ – legkésőbb az  európai uniós támogatásról szóló szerződés,
megállapodás megkötéséig – önerő-igazolást állít ki.
(2) Az  NFÜ az  önerő-támogatást önálló támogatási szerződés keretében vagy a  projekt európai uniós támogatási
szerződésében, az önerő-támogatásra vonatkozó egyedi feltételek meghatározása mellett biztosítja.
(3) A (2) bekezdés szerinti szerződés tartalmazza
a) az önerő-támogatás összegét és ütemezését,
b) az önerő folyósításának módját, valamint
c) a folyósított önerővel való elszámolás módját és annak ellenőrzését.
(4) A  (3)  bekezdés a)  pontja szerinti ütemezést az  NFÜ a  15.  § (2)  bekezdés szerinti kérelem alapján állapítja meg.
Az ütemezés megállapítása során figyelembe kell venni a folyósításra kerülő előleg összegét is.
(5) A 12. § a) pontja szerinti önerő-támogatást az NFÜ a fejezet rendelkezésére álló források erejéig biztosítja.
 (6) A központi költségvetési szerv a rendelkezésére bocsátott, és tárgyévben fel nem használt költségvetési támogatást
a  következő években felhasználhatja. Az  előirányzat-maradványra visszafizetési kötelezettsége a  projektzáráskor
keletkezik.
17. § Az NFÜ az önerő-támogatás szabályszerű felhasználását az önerő-támogatás biztosításáról szóló megállapodásban
meghatározott gyakorisággal, de legalább a  projektmegvalósítás végén ellenőrzi. Az  NFÜ az  ellenőrzési feladatát
a közreműködő szervezet bevonásával is elláthatja.
18. § (1) Központi költségvetési szerv részére nem írható elő a projekt elszámolható költségeinek az európai uniós forrásból
finanszírozott költségvetési támogatással fejlesztéspolitikai okokból nem finanszírozott részére önerő, ha
a) a  központi költségvetési szerv a  támogatandó tevékenységet alaptevékenysége keretében látja el, vagy
a támogatandó fejlesztést alaptevékenysége ellátásának érdekében kívánja megvalósítani, és
b) az  önerő biztosítása a  költségvetési szerv részére juttatott más állami támogatásból, vállalkozási
tevékenységéből, vagy jövedelemtermelő projektek esetén a  jövedelemtermelő, nem vállalkozási
tevékenységéből nem biztosított.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálytól eltérni kizárólag a vonatkozó akcióterv elfogadásával vagy a fejezetet
irányító szerv vezetőjének előzetes engedélyével lehet. Az  önerő mértéke ebben az  esetben sem haladhatja meg
a projekt elszámolható összköltségének 15%-át.
(3) Ha a  központi költségvetési szervnek a  12.  § b)  pontja szerinti önerőt kell biztosítania, az  NFÜ-nek a  pályázati
kiírásban tájékoztatást kell adnia az önerő NFÜ általi támogatásának tényéről és módjáról.
(4) Helyi önkormányzat és önkormányzati társulás számára – jogszabály vagy a vonatkozó akcióterv eltérő rendelkezése
hiányában – a  projekt elszámolható költségeinek az  európai uniós forrásból finanszírozott költségvetési
támogatással fejlesztéspolitikai okokból nem finanszírozott részére előírt önerő mértéke nem haladhatja meg
a projekt elszámolható összköltségének 15%-át.
(5) A  társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az  országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló kormányrendelet hatálya alá tartozó
települések, valamint a  kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet
2.  mellékletében szereplő kistérségek esetében – jogszabály vagy a  vonatkozó akcióterv eltérő rendelkezése
hiányában – az önerő (4) bekezdés szerint megállapított mértékét legalább 5 százalékponttal csökkenteni kell.
IV. FEjEZEt
ZÁró rENDELKEZéSEK 19. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
20. § E rendeletet a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
21. § Hatályát veszti a XIX. Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok 2012. évi felhasználásának
rendjéről szóló 42/2012. (VII. 17.) NFM rendelet.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
6/2019. (IV. 4.) ITM rendelete az Építésügyi Műszaki Szabályozási Bizottságról.
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (2a)  bekezdés 3.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018 (V. 22.) Korm. rendelet 116.  § 8.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az épített környezet létrehozása és fenntartása érdekében végzett tervezési, építési és üzemeltetési tevékenység
területére kiterjedő követelményeket, tevékenységekre vonatkozó módszereket tartalmazó építésügyi műszaki
irányelvek kidolgozásáért, elfogadásáért felelős Építésügyi Műszaki Szabályozási Bizottság (a  továbbiakban:
Bizottság) – az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvényben meghatározottakon túl –
a) figyelemmel kíséri az  építésüggyel kapcsolatos hazai és nemzetközi tapasztalatokat, a  műszaki haladás
vívmányait, valamint
b) szükség szerint, de legalább 2 évente felülvizsgálja az  építésügyi műszaki irányelveket, és tartalmukat
indokolt esetben módosítja. 2. § (1) A Bizottság elnökből és a (3) bekezdésben meghatározott tagokból áll.
 (2) A  Bizottság elnöke az  építésgazdaságért felelős miniszter által kinevezett szakmai vezető. Az  elnököt
akadályoztatása esetén az építésgazdaságért felelős miniszter által esetileg kinevezett személy helyettesíti.
 (3) A Bizottság tagja
a) a Magyar Építész Kamara,
b) a Magyar Mérnöki Kamara,
c) a Magyar Szabványügyi Testület,
d) az Építési Vállalkozók Országos Szakszövetsége,
e) az  ÉMI Építésügyi Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a  továbbiakban:
ÉMI Nonprofit Kft.),
f ) a  Lechner Tudásközpont Területi, Építészeti és Informatikai Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
(a továbbiakban: Lechner Nonprofit Kft.),
g) az Országos Atomenergia Hivatal,
h) a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság, valamint
i) az építésügyi szabályozásért és építéshatósági ügyekért felelős miniszter által vezetett minisztérium
által delegált egy-egy személy.
(4) A Bizottság elnöke és tagjai az e rendelet szerinti feladataikat díjazás nélkül látják el.
3. § (1) A  Bizottság szükség szerint, de legalább évente két alkalommal ülésezik. Az  üléseket a  Bizottság titkársága hívja
össze. A bizottság ülései nem nyilvánosak.
(2) A  Bizottság ülése határozatképes, ha tagjainak legalább a  fele jelen van. Ha a  Bizottság valamely tagja
akadályoztatás miatt nem tud részt venni a  Bizottsági ülésen, intézkedik a  helyettesítéséről az  ügyrendben előírt
módon.
(3) A  Bizottság döntéseit szóban vagy írásban, egyszerű többséggel hozza meg, szavazategyenlőség esetén
a  Bizottság elnökének szavazata dönt. A  Bizottság elnöke az  ügyrendben szabályozott módon elektronikus
szavazás elrendelésére is javaslatot tehet. A  szakértői testület ügyrendjében meg kell határozni az  igénybe
vehető elektronikus hírközlő eszközöket, valamint azok alkalmazásának feltételeit és módját akként, hogy a  tagok
azonosítása és a tagok közötti kölcsönös és befolyásmentes kommunikáció biztosított legyen.
(4) A Bizottság titkársági feladatait az ÉMI Nonprofit Kft. látja el.
 (5) A Bizottságon belül egy konkrét feladat végrehajtására az elnök munkacsoportot hozhat létre. A munkacsoportban
az  arra kijelölt bizottsági tagokat delegáló szervezetek által delegált legfeljebb tizenöt, az  adott feladat
elvégzéséhez szükséges szakértelemmel rendelkező külső személy vehet részt. A  munkacsoport vezetőjét
a  Bizottság elnöke jelöli ki. A  munkacsoport vezetője gondoskodik a  munka megszervezéséről, a  határidők
betartásáról, valamint az  elvégzett feladatnak, az  építésügyi műszaki irányelv elkészített tervezetének az  elnök
részére történő megküldéséről.
(6) A Bizottság és a Bizottság titkársága működésének részletes szabályait a Bizottság által elfogadott ügyrend állapítja
meg.
(7) A Bizottság vagy a munkacsoport elé kerülő építésügyi műszaki irányelv-tervezetek előkészítéséről az ÉMI Nonprofit
Kft. gondoskodik.
(8) A  Bizottság titkársága biztosítja, hogy az  építésügyi műszaki irányelv-tervezettel kapcsolatosan a  szakmai
közvélemény javaslatait kifejthesse.
4. § (1) A  Bizottság által jóváhagyott építésügyi műszaki irányelveket elektronikusan közzé kell tenni a  kiadás dátumának
megjelölésével.
(2) Az  ÉMI Nonprofit Kft. Építésügyi Műszaki Adattárat hoz létre és működtet, amelyet a  Lechner Nonprofit Kft.
üzemeltet, és amelynek informatikai fejlesztését végzi. Az Építésügyi Műszaki Adattár biztosítja az építésügyi tárgyú
szabványok és az építésügyi műszaki irányelvek tematikus kereshetőségét.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
 (2) Az  Építésügyi Műszaki Szabályozási Bizottságról szóló 36/2016. (XII. 29.) MvM rendelettel létrehozott Építésügyi
Műszaki Szabályozási Bizottság tagjainak kinevezését e rendelet hatálybalépése nem érinti.
6. § Hatályát veszti az Építésügyi Műszaki Szabályozási Bizottságról szóló 36/2016. (XII. 29.) MvM rendelet.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
1569/2016. (X. 13.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya között a  közös államhatáron lévő közúti
határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a  közlekedésért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a közlekedésért felelős minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
552/2013. (XII. 31.) Korm. rendelete az Információs Hivatal hivatásos állománya teljesítményértékelésének ajánlott elemeiről, a teljesítményértékelés elemeinek alkalmazásához kapcsolódó eljárási szabályokról, a minősítés rendjéről és a szervezeti teljesítményértékelésről.
A Kormány a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342.  §
(1)  bekezdés p)  pontjában, valamint a  342.  § (1a)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) az Információs Hivatal hivatásos állományának tagja: az  Információs Hivatallal (a továbbiakban: Hivatal)
– a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
(a továbbiakban: Hszt.) alapján – létesített szolgálati jogviszony alanya (a továbbiakban: a hivatásos állomány
tagja);
b) értékelés: a  teljesítmény megállapítására irányuló tevékenység, amikor – mérhető mutatók hiányában –
az értékelő vezető megítélésén alapul a teljesítmény megállapítása;
c) értékelő vezető: a  munkáltatói jogkör gyakorlója, illetve akire a  munkáltatói jogkör gyakorlója
a teljesítményértékelés ajánlott elemeinek teljesítményértékelésével kapcsolatos jogkört átruházza;
d) értékelt személy: a  hivatásos állományának tagja, akinek a  teljesítményét e  rendeletben meghatározott
szabályok szerint kell értékelni, illetve mérni;
e) fejlesztési célok: az egyén fejlődését és a munkavégzést együttesen támogató olyan célok, amelyek lehetnek
munkavégzéshez kötődőek és a munkavégzésen kívüliek;
f ) kompetencia: a  polgári hírszerzési tevékenységgel összefüggő feladatok ellátásához szükséges ismeret,
jártasság, készség, képesség, szociális szerep vagy érték, az  én-kép, valamint az  alkalmazást segítő
személyiségvonások és a hatékonysági motiváció együttese;
g) kompetencia alapú munkamagatartás értékelési tényezők: a  közszolgálati egyéni teljesítményértékelésről
szóló 10/2013. (I.21.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 5.  § (1)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott teljesítményértékelési kötelező elem;
h) kontrollvezető: az értékelő vezető legalább osztályvezetői besorolású szolgálati elöljárója;
i) mérés: a  teljesítmény megállapítására irányuló tevékenység, amikor konkrét eredményeken, határidőkön,
mérőszámokon alapul a teljesítmény megállapítása;
j) munkaköri egyéni teljesítménykövetelmények: a Korm. rendelet 5. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
teljesítményértékelési kötelező elem;
k) munkavégzésen kívüli fejlesztési cél: az intézményes keretek között zajló iskolarendszerű vagy iskolarendszeren
kívüli képzések (például továbbképzés, vezetőképzés, önképzés) eredményeként elérendő cél;
l) munkavégzéshez kötődő fejlesztési cél: az  értékelő vezető által irányított, támogatott, a  munkavégzéshez
kapcsolódó tudatos egyéni fejlesztés;
m) stratégiai egyéni teljesítménykövetelmény: a  szervezet stratégiai célkitűzéséből lebontott egyéni feladat,
amelynek teljesítésével a  hivatásos állomány, vezető beosztású tagja a  stratégiai célok elérésére
a munkavégzése során befolyással lehet, és amellyel elő tudja mozdítani a szervezet eredményes és hatékony
munkáját;
n) szervezeti egység: a  Hivatal szervezeti rendszerében elhelyezkedő, különböző szervezeti elemekből álló,
az állományilletékes parancsnok által vezetett szervezet;
o) szervezeti működés teljesítménymutatói: a  szervezeti egység működése szakszerűségének, jogszerűségének,
eredményességének, hatékonyságának, és minősége szintjének értékelésére szolgáló jellemzők;
p) szervezeti teljesítménycélok: a  Hivatal egyes kiemelten fontos területen elérni kívánt, és az  adott évre
megállapított célmeghatározás;
q) teljesítményértékelés kötelező elemei: a  Korm. rendelet 5.  §-a szerinti munkaköri egyéni
teljesítménykövetelmények, valamint a kompetencia alapú munkamagatartás értékelési tényezők;
r) vezető besorolású értékelt személy: osztályvezető, vagy annál magasabb besorolású vezető.
AZ EGYÉNI TELJESÍTMÉNYÉRTÉKELÉS AJÁNLOTT ELEMEI ÉS AZ ALKALMAZÁSUKHOZ KAPCSOLÓDÓ
ELJÁRÁSI SZABÁLYOK
1. Az egyéni teljesítményértékelés ajánlott elemei 2. § A hivatásos állomány más szervhez vezényelt tagja esetében a  teljesítményértékelés ajánlott elemeinek és
az értékelő vezető meghatározása, továbbá az eljárás rendje tekintetében a fegyveres szervek hivatásos állományú
tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (a  továbbiakban: Hszt.) 49/B–49/G.  §-ban foglaltak
szerint kell eljárni.
3. § A hivatásos állomány tagja vonatkozásában az értékelő vezetőnek a  teljesítményértékelés ajánlott elemeit évente
egy alkalommal, a  teljesítményértékelés kötelező elemeinek egész tárgyévre vonatkozó értékelésével, mérésével
egyidejűleg, a tárgyévet követő év január 1-je és január 31-e között kell értékelnie.
4. § (1) A Korm. rendeletben meghatározott kötelező elemeken túl:
a) kompetenciákat
b) fejlesztési célokat,
c) vezető besorolású értékelt személy részére stratégiai egyéni teljesítménykövetelményeket lehet
meghatározni.
 (2) Az  értékelt személy részére meg lehet határozni év közbeni többletfeladatokat is, amelyek ajánlott elemnek
minősülnek.
 (3) Az  (1) és (2)  bekezdés szerinti ajánlott elemek tárgyévi alkalmazásáról vagy mellőzéséről a  Hivatal főigazgatója
a tárgyévet megelőző év december 31-ig dönt.
 (4) Az  ajánlott elemek alkalmazásáról szóló döntés esetén a  főigazgató rendelkezik arról, hogy mely ajánlott elemek
alkalmazása kötelező. 2. Az ajánlott elemek meghatározása 5. § (1) Ha a 4. § (3) bekezdése alapján a Hivatal főigazgatója a teljesítményértékelés ajánlott elemeinek az alkalmazásáról
döntött, azokat e § rendelkezései szerint kell meghatározni.
(2) Az  ajánlott elemeket az  értékelő vezető – az  értékelt személlyel történt előzetes megbeszélést követően –
a  teljesítményértékelés kötelező elemeinek meghatározásával egyidejűleg, tárgyév január 31-ig határozza meg és
tájékoztatja azokról az értékelt személyt.
(3) Az  értékelő vezető a  hivatásos állomány tagja teljesítményértékelésében az  1.  mellékletben meghatározott,
a besorolásának megfelelő kompetencia csoportba tartozó kompetencia-elemek közül legalább három, legfeljebb
hat, a beosztása ellátása szempontjából leginkább releváns értékelendő kompetenciát határoz meg.
(4) Az  értékelő vezető a  vezetői és az  értékelt személy részére évente egy, de legfeljebb kettő egyéni fejlesztési célt
határoz meg.
(5) Az értékelő vezető a vezető besorolású értékelt személy részére évente legalább egy, legfeljebb három, a szervezeti
teljesítménycél meghatározásból levezetett stratégiai egyéni teljesítménykövetelményt határoz meg.
(6) Év közbeni többletfeladatot tárgyév július 15-éig lehet meghatározni.
 (7) Az év elején meghatározott ajánlott elemek az értékelt személy egyetértésével tárgyév július 15-ig módosíthatóak.
3. Ajánlott elemek értékelése, értékelő lap, értékelő vezető, kontrollvezető
6. § (1) Az  ajánlott elemek értékelése a  (2)  bekezdés kivételével a  kötelező elemekkel egységes értékelő lapon,
a közszolgálati teljesítményértékelés végrehajtását szolgáló informatikai rendszer felhasználásával történik.
(2) Az ajánlott elemeken belül a kompetencia megfelelés értékelési szempontjait a 2. melléklet tartalmazza.
 (3) A  hivatásos állomány tagja teljesítményértékelését egy irattári példányban ki kell nyomtatni és az  érintettel
az  értékelő megbeszélés keretében kell ismertetni. A  hivatásos állomány tagja számára az  értékelést elektronikus
formában kell hozzáférhetővé tenni, kérésére számára az irattári példányból másolatot kell biztosítani.
7. § (1) Az értékelő vezetőt a Korm. rendelet 20. § (2) bekezdésében foglaltakra figyelemmel kell kijelölni.
 (2) A Hivatal főigazgatóját a Miniszterelnökséget vezető államtitkár értékeli.
8. § (1) A kontrollvezető jogosult az értékelő vezető által meghatározott teljesítményértékelési elemeket módosítani vagy
kiegészíteni, továbbá indokolt esetben az értékelő vezető által elkészített teljesítményértékelést, az annak alapján
javasolt munkáltatói intézkedéseket megváltoztatni.
(2) A  kontrollvezető az  értékelő megbeszélésen részt vehet, az  értékelő vezető vagy az  értékelt személy együttes
kérésére köteles azon részt venni.
A TELJESÍTMÉNYÉRTÉKELÉS KÖTELEZŐ ÉS AJÁNLOTT ELEMEINEK SÚLYOZÁSA 9. § (1) A  teljesítményértékelés egyes elemei értékelésének, illetve mérésének az  eredményeit a  teljesítményszint
meghatározásakor a (2)–(4) bekezdések szerinti súlyozott értékekkel kell figyelembe venni.
(2) Vezető besorolású értékelt személy esetén az egyes elemek súlyozása:
a) munkaköri egyéni teljesítménykövetelmények: 30%,
b) kompetencia alapú munkamagatartás értékelési tényezők: 15%,
c) egyéni fejlesztési célok: 5%,
d) kompetencia megfelelés értékelése: 15%,
e) stratégiai egyéni teljesítménykövetelmények: 15%,
f ) szervezeti teljesítményértékelés eredményeként megállapított teljesítményszint: 20%.
(3) Az I. besorolási osztályba tartozó beosztást betöltő értékelt esetén az egyes elemek súlyozása:
a) munkaköri egyéni teljesítménykövetelmények: 35%,
b) kompetencia alapú munkamagatartás értékelési tényezők: 25%,
c) egyéni fejlesztési célok: 10%,
d) kompetencia megfelelés értékelése: 15%,
e) szervezeti teljesítményértékelés eredményeként megállapított teljesítményszint: 15%.
(4) A II. besorolási osztályba tartozó beosztást betöltő értékelt esetén az egyes elemek súlyozása:
a) munkaköri egyéni teljesítménykövetelmények: 40%,
b) kompetencia alapú munkamagatartás értékelési tényezők: 30%,
c) egyéni fejlesztési célok: 10%,
d) kompetencia megfelelés értékelése: 15%,
e) szervezeti teljesítményértékelés eredményeként megállapított teljesítményszint: 5%.
(5) A  hivatásos állomány fegyveres szerven kívül valamely más szervnél szolgálatot teljesítő tagja
teljesítményértékelése során a  szervezeti teljesítmény értékét súlyszám hiányában egyenlő arányban el kell
osztani a  munkaköri egyéni teljesítménykövetelmények és a  kompetencia alapú munkamagatartás értékelése
között, más fegyveres szervnél vezényléssel szolgálatot teljesítő esetében a  vezénylés helye szerinti szervezeti
teljesítményértékelés eredményét kell tekintetbe venni.
(6) Az év közbeni többletfeladatokat a munkaköri egyéni teljesítménykövetelmények körében kell értékelni.
 (7) Ha a  teljesítményértékelés ajánlott elemei kötelező alkalmazását csak egyes elemek vonatkozásában rendelte
el a  Hivatal főigazgatója, akkor a  mellőzött ajánlott elem súlyszámát egyenlő arányban el kell osztani az  értékelt
ajánlott elemek között.
10. § (1) Amennyiben a  Hivatal főigazgatója az  ajánlott elemek mellőzéséről döntött, a  kötelező elemek és a  szervezeti
teljesítményértékelés eredményeként megállapított teljesítményszintet az  egyéni teljesítményszint
meghatározásakor a (2)–(4) bekezdések szerinti súlyozott értékekkel kell figyelembe venni.
(2) Vezető besorolású értékelt személy esetén az egyes elemek súlyozása:
a) munkaköri egyéni teljesítménykövetelmények: 35%,
b) kompetencia alapú munkamagatartás értékelési tényezők: 25%,
c) szervezeti teljesítményértékelés eredményeként megállapított teljesítményszint: 40%.
(3) Az I. besorolási osztályba tartozó beosztást betöltő értékelt esetén az egyes elemek súlyozása:
a) munkaköri egyéni teljesítménykövetelmények: 40%,
b) kompetencia alapú munkamagatartás értékelési tényezők: 35%,
c) szervezeti teljesítményértékelés eredményeként megállapított teljesítményszint: 25%.
(4) A II. besorolási osztályba tartozó beosztást betöltő értékelt esetén az egyes elemek súlyozása:
a) munkaköri egyéni teljesítménykövetelmények: 40%,
b) kompetencia alapú munkamagatartás értékelési tényezők: 40%,
c) szervezeti teljesítményértékelés eredményeként megállapított teljesítményszint: 20%.
A MINŐSÍTÉS 11. § (1) Az  értékelő vezető a  tárgyévre vonatkozó minősítési javaslatát az  éves teljesítményértékelés eredményére
figyelemmel készíti el a 3. melléklet szerinti minősítő lapon, egy példányban. A minősítési javaslatot a kontrollvezető
felülvizsgálja és amennyiben ő a minősített személy állományilletékes parancsnoka is, a tárgyévet követő év február
28-áig jóváhagyja. Amennyiben a kontrollvezető nem az állományilletékes parancsnok, a felülvizsgálatot követően
egyetértése esetén a minősítést az állományilletékes parancsnokhoz felterjeszti jóváhagyásra.
(2) Amennyiben a  minősítés a  12.  § (2)  bekezdése szerinti javaslatot tartalmaz és annak elbírálása nem tartozik
az  állományilletékes parancsnok hatáskörébe, felterjeszti a  minősítést a  munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró
részére.
12. § (1) A minősítés – a teljesítményértékelés eredményére figyelemmel – az alábbi elemekre kiterjedő szöveges értékelést
tartalmazza:
a) a  minősített képességeinek és szolgálatteljesítéssel összefüggő személyes tulajdonságainak értékelését
a  kompetencia megfelelés és a  kompetencia alapú munkamagatartás értékelési tényezők eredményeire
figyelemmel;
b) a  minősített beosztás ellátására való alkalmasságának értékelését a  kompetencia megfelelés
és a  kompetencia alapú munkamagatartás értékelési tényezők, továbbá a  munkaköri egyéni
teljesítménykövetelmények és a stratégiai egyéni teljesítménykövetelmények eredményeire figyelemmel;
c) a  minősített fejleszthetőségre és előmenetelére vonatkozó következtetéseket, elsősorban az  egyéni
fejlesztési célok eredményére, továbbá a teljesítményértékelés összeredményére tekintettel.
(2) A megállapítások alapján az értékelő vezető az állományilletékes parancsnok felé
a Hszt. 82. § (5) bekezdésén túlmenően a következő javaslatokat teheti:
a) a minősített jutalmazására vonatkozó javaslatot;
b) a minősített képzésére vonatkozó javaslatot;
c) a minősített illetményének eltérítésére vonatkozó javaslatot.
(3) A minősítő lapot két példányban kell elkészíteni, az állományilletékes parancsnok aláírását követően a minősítettel
ismertetni kell.
(4) A minősítő lap egy példányát a minősített személyi anyagában kell irattárazni, egy példányát a minősítettnek át kell
adni.
A SZERVEZETI TELJESÍTMÉNYÉRTÉKELÉS RENDJE 13. § (1) A  szervezeti teljesítményértékelés célja, hogy elősegítse a  Hivatal professzionális, jogszerű és szakszerű
működését, javítsa tevékenysége hatékonyságát és eredményességét, támogassa a  vezetői döntés-előkészítést és
döntéshozatalt.
(2) A  Hivatal teljesítményét a  szervezeti teljesítménycélok megvalósulásának, továbbá a  funkcionális és szakmai
alaptevékenység szervezeti működés teljesítmény indikátorainak értékelése alapján kell megállapítani.
4. A szervezeti teljesítménycélok meghatározása 14. § (1) A  főigazgató, a  Hivatal számára a  tárgyévre meghatározott célkitűzések alapul vételével, legalább négy,
legfeljebb hat szervezeti teljesítménycélt határoz meg a  szervezeti egységek részére az  előző év szervezeti
teljesítményértékelésének eredményére és megállapításaira figyelemmel.
(2) A  szervezeti teljesítménycélokat az  egyes szervezeti egység szervezeti és működési állapotára, az  eltérő
körülményekre és feltételekre, a  rendelkezésre álló erőforrásokra figyelemmel úgy kell meghatározni, hogy reális,
teljesíthető követelményrendszert jelentsenek, és a szervezeti egység fejlődését, fejlesztését is célozzák.
(3) A szervezeti teljesítménycélokat szövegesen kell meghatározni a 4. melléklet szerinti értékelő lapon.
 (4) Az  értékelő lapon az  (3)  bekezdésben foglaltakon túl meg kell határozni – ha ez  meghatározható –
a teljesítménykövetelmény végrehajtásának elvárt eredményét, elvárt határidejét, elvárt mérőpontját, indikátorait.
 (5) A Hivatal főigazgatója a szervezeti teljesítményértékelés teljesítmény indikátorait belső szabályzatban állapítja meg.
5. A szervezeti teljesítmény értékelése 15. § (1) Az  értékelt szervezeti egység teljesítménycéljainak elérését, továbbá a  szervezeti egység működését 0–100%-ig
terjedő, öt teljesítményfokozatú mérőskálán kell értékelni. A  százalékos értéksávok, a  hozzá kapcsolódó
teljesítményfokozatok és teljesítményszintek megegyeznek az  egyéni teljesítményértékelésnek a  Korm. rendelet
11. § (4) bekezdésében meghatározott szintjeivel.
(2) Az  egyéni teljesítményértékelés során szervezeti teljesítményszintként a  főosztályok teljesítményszintjét kell
tekintetbe venni.
(3) A  főosztályok éves teljesítményét a  szervezeti teljesítménycélok megvalósulásának és a  vezetési, funkcionális
és szakmai tevékenységnek a  szervezeti működés teljesítménymutatói alapján történő értékelésével
az állományilletékes parancsnok állapítja meg.
(4) A  főosztály alaptevékenységének megfelelő teljesítménymutatókat elsősorban a  szakmai, irányítási, ellenőrzési és
szervezési tevékenység vonatkozásában kell értékelni.
6. A szervezeti teljesítményértékelés eljárási szabályai 16. § (1) A szervezeti egység vezetője tárgyév november 30-ig önértékelést végez a szervezeti egység teljesítményéről.
 (2) A főigazgató tárgyévet követő év január 8-ig értékeli a Hivatal szervezeti egységeinek teljesítményét.
 (3) A  Miniszterelnökséget vezető államtitkár a  főigazgató előterjesztése alapján január 15-ig értékeli a  Hivatal
tevékenységét. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 17. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
18. § (1) A  szervezeti teljesítménycélokat először a  2014. évre vonatkozóan kell megállapítani, a  szervezeti teljesítmény
értékelését első alkalommal 2014. év végén, a 13–16. §-ban meghatározottak szerint kell végrehajtani.
(2) A  teljesítményértékelés ajánlott elemeinek 2014. első félévre irányadó bevezetéséről a  Hivatal főigazgatója
a rendelet hatálybalépését követő 15 napon belül rendelkezik.
19. § (1) A Korm. rendelet 1. § (5) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A rendelet 14.  §-ának a  hatálya az  (1)  bekezdés c)  pontjában foglaltakra terjed ki, a  rendelet 25.  §
(4) bekezdésének a hatálya az (1) bekezdés c) pontjában foglaltakra és az Információs Hivatal hivatásos állománya
tagjára terjed ki.”
(2) A Korm. rendelet 25. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A  katonai állomány és az  Információs Hivatal hivatásos állománya tagjára e  rendelet szabályait 2014. január
1-jétől kell alkalmazni.”
20. § A Korm. rendelet 21.  §-ában az  „a katonai állomány tagja” szövegrész helyébe az  „a katonai állomány és
az Információs Hivatal állományának tagja” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök