text:
302/2007. (XI. 13.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között a Tanács 2003. február 18-i, 343/2003/EK rendeletének alkalmazása érdekében történő együttműködésről szóló Közigazgatási Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar
Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között a Tanács 2003. február 18-i, 343/2003/EK
rendeletének alkalmazása érdekében történő együttműködésről szóló, Lendván, 2007. október hó 17. napján aláírt
Közigazgatási Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege
a következő:
„Közigazgatási Megállapodás a Magyar Köztársaság
Kormánya és a Szlovén Köztársaság
Kormánya között a Tanács 2003. február 18-i,
343/2003/EK rendeletének alkalmazása érdekében
történő együttműködésről A Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek) a
Tanács 2003. február 18-i, 343/2003/EK rendelete 23. cikkében foglaltak hatékony végrehajtása érdekében egy harmadik országbeli állampolgár által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról a jelen Közigazgatási Megállapodást (a továbbiakban: Megállapodás)
kötik.
1. cikk (1) A Szerződő Felek a Tanács 2003. február 18-i,
343/2003/EK rendeletében (a továbbiakban: Rendelet)
alkalmazott fogalmakat használják, azok ott rögzített jelentése szerint.
(2) Jelen Megállapodást a Rendelettel és a Bizottság
2003. szeptember 2-i, 1560/2003/EK rendeletével összhangban kell alkalmazni (a továbbiakban: Végrehajtási
Rendelet).
2. cikk (1) Jelen Megállapodás alkalmazása során a Szerződő
Felek illetékes hatóságai (a továbbiakban: illetékes hatóságok)
a) a Magyar Köztársaságban:
Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium
Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal
1117 Budapest, Budafoki út 60.
Tel.: +36 (1) 463-4872
Fax: +36 (1) 463-4875
(a továbbiakban: BÁH);
b) a Szlovén Köztársaságban:
Belügyminisztérium
Közigazgatási Ügyek Igazgatósága
Menekültügyi Részleg
Cesta v Gorice 15.
1501 Ljubljana
Tel.: +386 (1) 200-8440
Fax: +386 (1) 256-3050
(a továbbiakban: Menekültügyi Részleg). (2) Az illetékes hatóságok kölcsönösen tájékoztatják
egymást az együttműködéshez szükséges adatokról és
azok változásairól.
3. cikk (1) A magyar Szerződő Fél részéről a BÁH (Menekültügyi Igazgatóság, Dublini Koordinációs Osztály) folytatja
le a dublini eljárást.
(2) A szlovén Szerződő Fél részéről a Menekültügyi
Részleg folytatja le a dublini eljárást.
(3) Az illetékes hatóságok együttműködésük során az
angol nyelvet használják.
4. cikk (1) Amennyiben a megkeresés a Rendelet 9. cikkén alapul, az illetékes hatóságok az átvételre vonatkozó megkeresésekre a megkeresés kézhezvételétől számított 30 (harminc) naptári napon belül válaszolnak.
(2) Amennyiben a visszavétel iránti megkeresés az
Eurodac rendszerből származó adatokon alapul, az illetékes hatóságok lehetőleg haladéktalanul, de legkésőbb 10
(tíz) naptári napon belül adnak választ.
5. cikk A Rendelet 21. cikk (2) és (3) bekezdéseiben meghatározott információkra vonatkozó megkeresésre az illetékes
hatóságok a kézhezvételtől számított 30 (harminc) naptári
napon belül válaszolnak.
6. cikk A Rendelet 17. cikk (2) bekezdésében foglalt sürgősségi
eljárást igénylő megkeresések teljesítése érdekében az
illetékes hatóságok kapcsolattartó személyt jelölnek ki.
7. cikk A DubliNet tartósan fennálló műszaki problémái esetén
az illetékes hatóságok átmenetileg más olyan adatátviteli
berendezést is alkalmazhatnak, amely biztosítja a kérelmek gyorsabb feldolgozását. Ebben az esetben elsősorban
telefax útján tartják a kapcsolatot.
8. cikk Amennyiben az illetékes hatóságok azzal az indokolással kívánják elhárítani felelősségüket, hogy a menedékjogi
kérelem elbírálásáért egy másik tagállam felelős, úgy ezt
csak olyan közvetlen és közvetett bizonyítékok haladéktalan bemutatásával tehetik meg, amelyek egy másik tagállam felelősségét egyértelműen alátámasztják.
9. cikk (1) Valamely Szerződő Fél felelősségének elismerését
követően az átadást kezdeményező hatóságok minden
esetben 2 (két) munkanappal az átadást megelőzően értesítik az átvételért felelős hatóságot az átadás várható helyszínéről és időpontjáról. A kérelmező átvételekor a megkereső hatóság köteles átadni a kérelmezőt átvevő hatóságnak a menedékkérő úti okmányát, vagy ennek hiányában a Végrehajtási Rendelet vonatkozó melléklete szerinti
laissez-passer-t.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt kötelezettség elmulasztása esetén a felelős hatóság megtagadhatja a kérelmező
átvételét.
(3) Amennyiben az átvételért felelős hatóság a Rendeletben és a jelen Megállapodásban rögzített, átadás-átvételre vonatkozó határidőket elmulasztotta, és ennek eredményeképpen a megkereső hatóság a felelősség elismerését vélelmezi, a kérelmezőt – a megfelelő intézkedések keretében – át kell szállítani.
(4) A Szerződő Felek segítséget nyújtanak egymásnak
más tagállamokba irányuló olyan átszállítások végrehajtásában, amelyek a Szerződő Felek repülőtereinek nemzetközi tranzitzónáján keresztül bonyolódnak.
(5) A (4) bekezdés szerinti segítségnyújtás különösen
más érintett hatóságoknak a Szerződő Felek repülőterein
keresztül tervezett átszállításokról való értesítését foglalja
magában.
10. cikk Ha egy végrehajtott átszállítás után a kérelmező személyes dokumentumai vagy tárgyai a Szerződő Félnél lelhetőek fel, az illetékes hatóság a kérelmező írásbeli kérelmére haladéktalanul intézkedik azoknak a másik Szerződő
Fél illetékes hatósága részére történő megküldése iránt.
11. cikk (1) Az átadásra a Szerződő Felek közös államhatárán,
főszabályként a Dolga vas (Hosszúfalu) – Rédics nemzetközi közúti határátkelőhelyen kerül sor.
(2) Indokolt esetben az illetékes hatóságok – eseti jelleggel – bármely Szerződő Fél nemzetközi repülőtere vagy
más nemzetközi közúti határátkelőhely használatában is
megállapodhatnak.
12. cikk A jelen Megállapodás végrehajtásával kapcsolatos gyakorlati kérdések tisztázására – ideértve olyan kérdéseket,
amelyek a Rendeletből, a Végrehajtási Rendeletből, a
Tanács 2725/2000/EK rendeletéből, illetve a Tanács
407/2002/EK rendeletéből fakadnak – munkacsoportot
kell felállítani. A munkacsoport a Szerződő Felek illetékes
hatóságai és a Megállapodás végrehajtásában közreműködő egyéb hatóságok által kijelölt képviselőkből áll.
13. cikk (1) Jelen Megállapodás az azt követő 30. (harmincadik)
napon lép hatályba, amikor a Szerződő Felek kölcsönösen
értesítették egymást arról, hogy eleget tettek a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárásoknak.
(2) Jelen Megállapodás hatálybalépését követően a
szlovén Szerződő Fél – a Rendelet 23. cikk (2) bekezdésével összhangban – tájékoztatja a Bizottságot a Megállapodás másolatának egyidejű megküldésével.
(3) Jelen Megállapodást a Szerződő Felek bármikor módosíthatják. Ezt írásban, diplomáciai úton kezdeményezik.
(4) Jelen Megállapodás határozatlan időre jön létre.
A Megállapodást bármelyik Szerződő Fél írásban, diplomáciai úton felmondhatja. A Megállapodás a felmondásról
szóló értesítés kézhezvételét követő 3. (harmadik) hónap
első napján hatályát veszti.
Készült Lendván, 2007. október hó 17. napján, két eredeti példányban, mindkettő magyar, szlovén és angol nyelven, mindhárom nyelvű szöveg egyaránt hiteles. A Megállapodás eltérő értelmezése esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
A Magyar Köztársaság A Szlovén Köztársaság
Kormánya részéről Kormánya részéről”
1117 Budapest, Budafoki út 60.
Tel.: +36 1 463 48 72
Fax: +36 1 463 48 75
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel –
a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a Megállapodás 13. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben
haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja
meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
211/2011. (IX. 14.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
100. §-ának a) pontja alapján, a nemzeti erőforrás miniszter és a fenntartó javaslatára, a Károli Gáspár Református Egyetemen
dr. Balla Péter egyetemi tanárt 2011. szeptember 1-jétől 2014. augusztus 31-éig terjedő időtartamra
megbízom a rektori feladatok ellátásával. Budapest, 2011. július 14.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
55/2011. (IX. 20.) NEFMI rendelete a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásának egyes kérdéseiről.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (9) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 41. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § c) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró vidékfejlesztési miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
1. § (1) Az élelmiszer-vállalkozó az Országos Élelmezés- és Táplálkozástudományi Intézetnél (a továbbiakban: OÉTI) írásbeli
kérelemmel kezdeményezheti, hogy az OÉTI az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikk
(2) bekezdésében a tagállamok számára biztosított lehetőséggel élve az Európai Bizottságnak javasolja valamely
élelmiszerekhez adható, vitaminoktól vagy ásványi anyagtól eltérő anyagnak, vagy ilyen egyéb anyagot tartalmazó
összetevőnek az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. mellékletébe történő felvételét.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelmet az OÉTI továbbítja az Európai Bizottságnak.
(3) Az OÉTI a honlapján tájékoztatást ad az élelmiszer-vállalkozók számára azon, az Európai Bizottságnak benyújtható
kérelmek tartalmi és formai követelményeiről, amelyekkel az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
3. cikk (1) bekezdése szerinti, az élelmiszerekhez adható vitaminokat és ásványi anyagokat tartalmazó mellékletek
módosítása kezdeményezhető.
2. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal kistérségi (fővárosi kerületi) népegészségügyi intézete (a továbbiakban:
kistérségi népegészségügyi intézet) az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó
élelmiszerek hatósági ellenőrzése során a fogyasztók egészségének védelme érdekében – a termék
gyártmánylapjának bekérésével – további információkat kérhet a gyártótól vagy a forgalmazótól.
(2) Ha az élelmiszer (1) bekezdés szerinti hatósági ellenőrzése során az élelmiszer emberi egészségre gyakorolt hatásának
tudományos értékelése szükségessé válik, az értékelést – az (1) bekezdés szerint beérkezett adatok felhasználásával –
az OÉTI végzi. Az értékelés körében az OÉTI az élelmiszer összetevőiről további adatokat kérhet a gyártótól vagy
a forgalmazótól.
(3) Az értékelés eredményéről az OÉTI – az Országos Tisztifőorvosi Hivatal (a továbbiakban: OTH) egyidejű tájékoztatása
mellett – szakvélemény formájában tájékoztatja az (1) bekezdés szerinti megkereső szervet.
(4) Ha az (1) bekezdés szerinti hatósági ellenőrzés során felmerül annak a gyanúja, hogy az élelmiszerben a mennyiségére
és terápiás hatására tekintettel gyógyszernek minősülő anyag található, a kistérségi népegészségügyi intézet az
Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról, a népegészségügyi szakigazgatási feladatok ellátásáról, valamint
a gyógyszerészeti államigazgatási szerv kijelöléséről szóló 323/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet szerinti gyógyszerészeti
államigazgatási szervtől szakvéleményt kérhet.
(5) Az előírások betartásának ellenőrzése során, vagy azok megsértésének, vagy egészségi ártalom lehetőségének
gyanúja esetén a laboratóriumi vizsgálatokat a kistérségi népegészségügyi intézet és az OÉTI laboratóriumai, vagy
élelmiszerek vizsgálatára akkreditált független laboratórium végzi.
(6) Az élelmiszer táplálkozási célú meg nem felelését észlelő gyártó vagy forgalmazó a meg nem felelés észlelését
követően haladéktalanul köteles ezt bejelenteni a fővárosi és megyei kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási
szervének (a továbbiakban: megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv). Az élelmiszer táplálkozási célú meg nem
felelését észlelő fogyasztó ezt a megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv részére bejelentheti.
(7) A megyei népegészségügyi szakigazgatási szerv a (6) bekezdés szerinti bejelentést kivizsgálja és annak eredményéről
gyorsjelentésben tájékoztatja az OÉTI-t és az OTH-t.
3. § Az 1925/2006/EK rendelet III. számú melléklet A., B. és C. részei szerinti, tiltott, korlátozottan felhasználható, valamint
az 1925/2006/EK rendelet 8. cikk (2) bekezdése szerinti, közösségi értékelés alatt álló egyéb anyagok listáját az OÉTI
a honlapján közzéteszi.
4. § Ha a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatósága vagy az egészségügyi
hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény 4. § (5) bekezdés c) pont cb) alpontja szerinti
feladatkörében eljáró kistérségi népegészségügyi intézet az 1925/2006/EK rendelet 13. cikk (1) bekezdése alapján
a termék forgalmazását átmenetileg felfüggeszti vagy korlátozza, határozatát az OÉTI-vel is közli.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
6. § Ez a rendelet a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásáról szóló,
2006. december 20-i 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk (1) és (3) bekezdése, 8. cikk
(2) bekezdése, 13. cikk (1) bekezdése végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
9/2013. (X. 14.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Földi Ágnes, a Szexmunkások Érdekvédelmi Egyesületének elnöke, valamint Alföldi Andrea, a Magyar Nők Szövetségének elnöke (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság a
„Támogatja-e, hogy az  esélyegyenlőség kiszélesítése érdekében, az  Országgyűlés napirendjére tűzze azt a  javaslatot,
amely szerint az  egyenlő bánásmódról és az  esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvényben
tilalmazott hátrányos megkülönböztetések (tilos a  megkülönböztetés nemi, faji, vallási, bőrszín, vagyoni helyzete stb.
alapján) közé kerüljön bele a foglalkozás szerinti megkülönböztetés tilalma?
Aláírásommal támogatom, hogy az  esélyegyenlőség kiszélesítése érdekében az  Országgyűlés napirendjére tűzze azt
a  javaslatot, amely szerint a  2003. évi egyenlő bánásmódról és az  esélyegyenlőség előmozdításáról szóló törvényben
tilalmazott hátrányos megkülönböztetések közé kerüljön bele a foglalkozás szerinti megkülönböztetés tilalma.”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozók 2013. szeptember 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be a  Nemzeti Választási
Bizottsághoz az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban:
Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Az Nsztv. 1.  §-a akként rendelkezik, hogy az  országos népi kezdeményezés arra irányulhat, hogy az  Országgyűlés
a  feladat- és hatáskörébe tartozó kérdést tűzze napirendjére. A  választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: régi Ve.) 131.  §-a az  országos népi kezdeményezések vonatkozásában is alkalmazni rendeli
a jogszabály 117–121. §-ig terjedő rendelkezéseit. A régi Ve. 118. § (3) bekezdése rögzíti, hogy az aláírásgyűjtő ívet
a népi kezdeményezésre javasolt kérdéssel kell kezdeni és az  íven csak egy kérdés szerepelhet. A  jogszabály tehát
egyértelműen kizárja annak lehetőségét, hogy az  országos népi kezdeményezés tárgyát képező kérdésen túl
az aláírásgyűjtő íven más megjegyzés vagy egyéb szöveges kiegészítés szerepeljen.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  beadványozók által benyújtott aláírásgyűjtő íven
az  Országgyűlés által megtárgyalásra javasolt kérdés és egy állítás is szerepel. Tekintettel az  aláírásgyűjtő íven
szereplő többlettartalomra, a  Bizottság álláspontja szerint az  ív nem felel meg a  régi Ve. 118.  § (3)  bekezdésében
meghatározott törvényi feltételeknek.
Az Nsztv. 17.  §-a rögzíti továbbá, hogy a  népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia
a  megtárgyalásra javasolt kérdést. A  Kúria több döntésében is kifejtette azon álláspontját, hogy az  országos népi
kezdeményezések során is érvényesíteni kell az  Alkotmánybíróság által kidolgozott ún. egyértelműségi tesztet.
A  Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezés azáltal, hogy a  kérdés mellett egy állítás
is szerepel azt a  látszatot kelti, mintha az  valójában országos népszavazási kezdeményezés lenne. A  Nemzeti
Választási Bizottság döntése szerint az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdésből és az azt követő állításból nem derül ki
egyértelműen, hogy az egy, az Országgyűlés által megtárgyalandó kérdést tartalmaz, és a választópolgárok számára
sem derül ki, hogy pontosan miről döntenek. A fentiek alapján a népi kezdeményezésre feltett kérdés alkalmas arra,
hogy megtévessze a választópolgárokat és így az Nsztv. 17. §-ban foglaltakba ütközik.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  kérdés a  fentieken túl azért sem felel meg az  Nsztv.
17.  §-ban foglalt egyértelműség követelményének, mert az  valójában több kérdést tartalmaz, melyekről
a választópolgárnak nincs lehetősége külön-külön döntést hozni, illetve állást foglalni.
A fentiekre tekintettel a Nemzeti Választási Bizottság – az Nsztv. 18. §-ának b) és c) pontja alapján, mivel a kérdés
megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt rendelkezéseknek, valamint az aláírásgyűjtő ív nem felel meg
a régi Ve.-ben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján és (2) bekezdésén,
az Nsztv. 1. §, 2. §., 17. §, a 18. § b) és c) pontján, a régi Ve. 118. § (3) bekezdésén, a 117–121. §-án, a 131. §-án és
a  131/A.  § b)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről
szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés
g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. október 8. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
52/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Csillag
Ferenc rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország Bahreinben való képviseletére kapott megbízása
érintetlenül hagyása mellett – felmentem Magyarország kuvaitvárosi nagykövetségének vezetésére kapott
megbízása alól, egyúttal megbízom Magyarország rijádi nagykövetségének vezetésével, valamint Magyarországnak
az Ománi Szultánságban való képviseletével.
Budapest, 2014. augusztus 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2011. (IX. 26.) NMHH rendelete az elektronikus hírközlő hálózatok azonosítóival kapcsolatos gazdálkodás rendjéről.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 182. § (3) bekezdés 14. pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya
a) az elektronikus hírközlési szolgáltatókra (a továbbiakban: szolgáltatók),
b) azon felhasználókra, akiket a szolgáltatók az azonosítók használatára a közöttük fennálló előfizetői jogviszony
alapján feljogosítanak (a továbbiakban: számhasználók),
c) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: hatóság), és
d) az elektronikus hírközlő hálózatok azonosítóinak nemzeti felosztási tervében (a továbbiakban: ANFT)
meghatározott azonosítókkal való gazdálkodásra
terjed ki. 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. Azonosító: az elektronikus hírközlő hálózat működéséhez, az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtásához,
illetőleg az elektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások együttműködéséhez szükséges, az információ,
illetőleg a jelzés célba juttatására szolgáló, annak címzettjét egyértelműen meghatározó, betűkből, számokból,
illetve jelekből álló karaktersorozat, kivéve a domain nevet, az e-mail és IP címet;
a) számozási tartomány: egy adott belföldi rendeltetési számhoz tartozó, az ANFT-ben meghatározott célra
kijelölhető előfizetői számok összessége;
b) számmező: a számozási tartományból kijelölhető, leköthető legkisebb egység, amelyet a kezdőszáma és
a számjegyeinek száma határoz meg;
c) egyedi azonosító: olyan azonosító, amely egyértelműen meghatározza az igénybe venni kívánt szolgáltatást
vagy hálózatot, illetve annak egy elemét.
2. Azonosítókkal való gazdálkodás: az ANFT-ben meghatározott azonosítók lekötésével, kijelölésével,
visszavonásával és nyilvántartásával kapcsolatos hatósági feladatok ellátása:
a) lekötés: adott számmező lefoglalásának hatóság általi engedélyezése a számmező használati jogának
későbbi időpontban történő megszerzése céljából;
b) kijelölés: egyedi azonosító vagy számmező használatának hatóság általi engedélyezése;
c) visszavonás: a számmező lekötésének, illetve egyedi azonosító vagy számmező kijelölésének hatóság általi
megszüntetése;
d) nyilvántartás: az azonosítógazdálkodás körében kibocsátott hatósági határozatok rendelkező részében
foglalt adatokat tartalmazó, naprakész, a hatóság honlapján közzétett kimutatás;
e) számmező átadás: meghatározott számmező kijelölésének hatóság általi visszavonása az egyik
szolgáltatótól és egyidejű kijelölése egy másik szolgáltatónak.
3. Azonosító állapot: az azonosító jellemzője, amely egy adott időpontban lehet:
a) szabad: az azonosító vonatkozásában sem lekötési sem kijelölési kérelem nem érkezett a hatósághoz, nem
zárolt és nem pihentetett;
b) lekötésre kért: a lekötési kérelem hatósághoz történő beérkezésétől a lekötési engedély jogerőre
emelkedéséig;
c) lekötött: a jogerős lekötési engedély érvényessége alatt;
d) kijelölésre kért: a kijelölési kérelem hatósághoz történő beérkezésétől a kijelölési engedély jogerőre
emelkedéséig;
e) kijelölt: a jogerős kijelölési engedély érvényessége alatt;
f) pihentetett: a kijelölést visszavonó határozat jogerőre emelkedésétől a határozatban meghatározott
időpontig, de legfeljebb 6 hónapig;
g) zárolt: a gazdálkodás köréből kivont azonosító, melynek kijelölhetőségét a hatóság hirdetményben teszi
közzé;
4. Kijelölési engedély jogosultja: az azonosítót használó elektronikus hírközlési szolgáltató, amely számára a hatóság
a számmezőt, illetve egyedi azonosítót kijelölte.
5. Számhasználó: az azonosítót használó természetes vagy jogi személy, vagy jogi személyiséggel nem rendelkező
egyéb szervezet, amelyet az azonosító használatára – a számhasználó azonosítása, illetve szolgáltatás
igénybevétele céljából – a kijelölési engedély jogosultja a közöttük fennálló előfizetői jogviszony alapján
feljogosított.
Az azonosító gazdálkodás általános szabályai 3. § (1) Az azonosítókkal való gazdálkodás feladatait – az Eht. 10. § (1) bekezdés j) pontjában és 55/A. §-ában foglaltakra
tekintettel – a hatóság látja el.
(2) A hatóság ellátja az azonosító gazdálkodáshoz kapcsolódó nemzetközi kötelezettségekből származó feladatokat, így
különösen:
a) értesíti az érintett nemzetközi szervezeteket az azonosítókkal kapcsolatos jogszabályok módosításáról,
amennyiben a változás a nemzetközi kötelezettséget érinti;
b) együttműködik az Európai Gazdasági Térségről szóló Megállapodásban részes államokkal az azonosító felosztási
terveknek az európai harmonizált közérdekű szolgáltatások bevezetéséhez szükséges harmonizációja
tekintetében, a hazai használók körében irányítja az Európai Bizottság által e tárgyban előírt műszaki felkészülési
feladatok végrehajtását és ellátja az európai harmonizált közérdekű szolgáltatások harmonizált számainak
bevezetésével kapcsolatban az Európai Bizottság vonatkozó határozatai által a tagállamoknak, vagy a nemzeti
szabályozó hatóságnak címzett nemzeti azonosító gazdálkodási feladatokat;
c) együttműködik az Európai Gazdasági Térségről szóló Megállapodásban részes államokkal az azonosítókra
vonatkozó nemzetközi előírások ügyében döntéshozó nemzetközi szervezetekben és más fórumokon képviselni
kívánt egyeztetett álláspont kialakításában.
(3) A hatóság honlapján és hivatalos lapjában teszi közzé:
a) az egyes konkrét 116 kezdőszámú harmonizált közérdekű szolgáltatások harmonizált számai – jogszabályon és az
Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó kötelező jogi aktusán alapuló – használatának és
kijelölésének feltételeit,
b) az ANFT 3. § (2) bekezdése szerinti ideiglenes azonosító kijelölésre felmerülő igény esetén, az ideiglenesen
kijelölni kívánt azonosítókat és a használatuk jogszabályon alapuló feltételeit,
c) az egyes 135 és 136 kezdőszámú adománygyűjtő számokat és a hozzá tartozó adománygyűjtő szervezet, illetve
adománygyűjtést közvetítő szervezet nevét, legfontosabb adatait és honlapjának elérhetőségét,
d) a 18 kezdőszámú közérdekű tájékoztató és támogató szolgáltatások számait, a számokon nyújtott
szolgáltatásokat és használatuk jogszabályon alapuló feltételeit,
e) a 135, illetve 136 számtartományokban az elektronikus hírközlési szolgáltatók által elszámolható legmagasabb
hívásköltséget.
(4) A (3) bekezdés a)–d) pontja szerint közzétett kijelölhető számokra a hirdetmény megjelenését követően az
elektronikus hírközlési szolgáltatók kijelölési kérelmet nyújthatnak be.
A használat feltételeit a (3) bekezdés b) pontja esetén a hatóság ideiglenes kijelölési határozata tartalmazza.
(5) A hatóság az ANFT-ben meghatározott számozási tartományokban a kezdő számjeggyel meghatározott egyes
résztartományokat – a hatékony azonosító gazdálkodás érdekében – zárolhatja. Amennyiben a szabad állapotú
számmezők aránya egy résztartomány 25%-a alá csökken, a hatóság megnyit egy zárolt résztartományt.
4. § (1) Az azonosító lekötés és kijelölés az elektronikus hírközlési szolgáltató kérelmére induló hatósági eljárás.
(2) A lekötési és kijelölési eljárást a hatóság a kérelmek beérkezésének sorrendjében folytatja le.
(3) A hatóság lekötési, illetve kijelölési határozata tartalmazza:
a) a lekötött, illetve kijelölt azonosítót;
b) a szolgáltatás meghatározását, amely számára az azonosítót lekötötték, illetve kijelölték, megjelölve a használat
jogszabályban előírt feltételeit, valamint a harmonizált közérdekű szolgáltatások harmonizált számai esetében az
Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó kötelező jogi aktusában előírt sajátos feltételeit;
c) a lekötési, illetve kijelölési engedély érvényességének időtartamát;
d) a lekötött, illetőleg kijelölt azonosító után fizetendő díj összegét.
5. § (1) Az azonosítók jogszabályoknak megfelelő használatát a hatóság piacfelügyeleti eljárás keretében ellenőrzi.
(2) A hatóság az azonosítók kijelölési engedély nélküli vagy engedélytől eltérő használata esetén határidő tűzésével
felszólítja a szolgáltatót a jogellenes használat megszüntetésére. A határidő eredménytelen elteltét követően
a hatóság az azonosítók használatát határozatban megtiltja.
(3) Az Eht. 91. §-ának (1) és (2) bekezdésében meghatározott egységes azonosító használat megvalósítása érdekében
a hatóság – határidő tűzésével – felszólíthatja a szolgáltatókat az együttműködési kötelezettség teljesítésére.
(4) A hatóság elutasítja azon szolgáltató lekötési vagy kijelölési kérelmét, amely a felszólításban foglalt határidőre nem
tesz eleget az együttműködési kötelezettségének.
Lekötés 6. § (1) Lekötési kérelem az e rendelet 1. mellékletében meghatározott számozási tartományokban a szabad és pihentetett
állapotú számmezőre nyújtható be a számmező későbbi időpontban történő használatbavétele céljából.
(2) A lekötés iránti kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a kérelmező nevét (cégnevét), címét (székhelyét);
b) a lekötésre kért azonosító megjelölését, használatának célját, a használat földrajzi kiterjedését és a tervezett
használatbavétel időbeni megvalósítását, ütemezését.
(3) A lekötési engedély egy évig érvényes, kérelemre egy alkalommal további egy évvel meghosszabbítható.
7. § (1) A hatóság a lekötési engedélyt visszavonja, ha
a) jogszabály rendelkezése ezt szükségessé teszi,
b) a bíróság a hatóságot erre kötelezi,
c) az érintett szolgáltató kéri,
d) a szolgáltató a lekötési díj megfizetésére vonatkozó kötelezettségének az esedékességet követően küldött
írásbeli felszólításban meghatározott határidőig sem tett eleget,
e) a lekötési engedélyt a szolgáltató a kérelmében közölt valótlan vagy megtévesztő adatok alapján kapta meg,
f) a lekötés jogcíméül szolgáló elektronikus hírközlési szolgáltatás vagy tevékenység végzése megszűnik,
g) a jogutód a bejelentési kötelezettségének a 8. § (2) bekezdésében meghatározott határidőben nem tett eleget,
h) időközben vállalt nemzetközi kötelezettségek miatt a lekötött azonosító a későbbiekben használatra már nem
jelölhető ki.
(2) A jogosult szolgáltató jogutód nélküli megszűnése esetén a lekötési engedély visszavonás nélkül érvényét veszti.
(3) Amennyiben jogszabály-módosítás a lekötési engedély visszavonását teszi szükségessé, a visszavonással egyidejűleg
az engedélyes részére az ANFT-ben szereplő elegendő számú, a használati célnak megfelelő azonosítót kell lekötni.
(4) A számmező lekötését visszavonó határozat jogerőre emelkedésének időpontjától a számmező szabad állapotúnak,
illetőleg pihentetett számmezőre vonatkozó lekötés visszavonása esetén a pihentetési határidőig pihentetett
állapotúnak minősül.
8. § (1) A lekötési engedély – a jogutódlás esetét kivéve – más szolgáltatónak át nem engedhető.
(2) Jogutódlás esetében a lekötés a jogutódlástól számított 30 napon belül a hatóságnál tett bejelentés alapján továbbra
is érvényes. A bejelentésnek a jogutód vonatkozásában tartalmaznia kell a 6. § (2) bekezdésében megjelölt adatokat.
Kijelölés 9. § (1) Kijelölési kérelmet a kérelmező a hatóság által közzétett szabad, illetve pihentetett állapotú, valamint a részére
lekötött azonosítóra vonatkozóan nyújthat be.
(2) A kijelölési kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a kérelmező nevét (cégnevét), címét (székhelyét);
b) a kijelölni kért azonosítók megjelölését, használatának földrajzi kiterjedését, a nyújtani kívánt szolgáltatás
megnevezését, rövid leírását, a használatbavétel időbeni ütemezését, a harmonizált közérdekű szolgáltatás
esetén a számhasználót; valamint
c) határozott időtartamra szóló kijelölési kérelem esetén az azonosító használat megszűnésének időpontját.
(3) Pihentetett állapotú azonosítókra vonatkozó kijelölési kérelem esetén a hatóság az engedélyt abban az esetben adja
meg, amennyiben a kérelmező írásban nyilatkozik annak tudomásul vételéről, hogy az azonosító pihentetett
állapotából eredően a számhasználatban zavarok merülhetnek fel, ami számhasználói panaszokra adhat okot.
Pihentetettnek kell tekinteni a kérelmező számára lekötött pihentetett állapotú számmezőt is a pihentetési határidőig.
10. § (1) A használati jogosultság határozatlan vagy határozott időtartamra szól. A határozatlan időre szóló jogosultság
visszavonásig érvényes. A határozott időtartamra szóló jogosultság – a (3) bekezdésben foglaltak kivételével –
a kijelölési engedélyben megjelölt időpontban visszavonás nélkül érvényét veszti.
(2) A hatóság a kijelölési engedélyt visszavonja, ha
a) jogszabály előírja;
b) a bíróság a hatóságot erre kötelezi;
c) a jogosult szolgáltató kéri;
d) a szolgáltató az azonosító használati díj megfizetésére vonatkozó kötelezettségének az esedékességet követően
küldött írásbeli felszólításban meghatározott határidőig sem tett eleget;
e) a hatóság piacfelügyeleti eljárás során megállapítja, hogy a szolgáltató a kijelölési engedély jogerőre emelkedését
követő 90 napon belül az azonosító tényleges használatát nem kezdte meg, vagy ha az azonosító használata
6 hónapon túl szünetel;
f) a kijelölési engedélyt a szolgáltató a kérelmében közölt valótlan vagy megtévesztő adatok alapján kapta meg;
g) a hatóság piacfelügyeleti eljárása során az azonosító engedélytől eltérő használatát megállapította;
h) nemzetközi kötelezettségek miatt a továbbiakban az azonosító a kijelölt célra már nem használható;
i) a kijelölés jogcíméül szolgáló elektronikus hírközlési szolgáltatás vagy tevékenység végzése megszűnik;
j) a jogutód a bejelentési kötelezettségének a 11. § (2) bekezdésében meghatározott határidőben nem tett eleget.
(3) A jogosult szolgáltató jogutód nélküli megszűnése esetén a kijelölési engedély visszavonás nélkül érvényét veszti.
(4) A kijelölést visszavonó határozatban meg kell jelölni az azonosító pihentetésének időszakát.
(5) Amennyiben az ANFT módosítása a kijelölési engedély visszavonását teszi szükségessé, abban az esetben az
engedélyes részére az ANFT-ben szereplő, elegendő számú, a használati célnak megfelelő azonosítót kell kijelölni.
A hatóság az azonosítócsere végrehajtására legalább 6 hónapot, illetve legfeljebb 1 évet állapíthat meg.
11. § (1) A kijelölési engedély – a jogutódlás esetét kivéve – más szolgáltatóknak át nem engedhető.
(2) Jogutódlás esetében – az e rendelet 1. mellékletében foglalt kivételekkel – a kijelölési engedély a jogutódlástól
számított 30 napon belül a hatóságnál tett bejelentés alapján továbbra is érvényes. A bejelentésnek a jogutód
vonatkozásában tartalmaznia kell a 9. § (2) bekezdésében megjelölt adatokat.
Számmező átadás 12. § (1) A számmező átadás hivatalból, piacfelügyeleti eljárás keretében vagy kérelemre induló hatósági eljárás.
(2) Az eljárás hivatalból indul a 10. § (2) bekezdés szerinti esetekben – a c) pont kivételével – az olyan földrajzi számmező
tekintetében, amelyben lévő egyes számokon valamely szolgáltató előfizetői szerződés keretében szolgáltatást nyújt.
(3) A hatóság a visszavont számmezőt annak a szolgáltatónak jelöli ki, akinél az adott számmezőből a legtöbb hordozott
szám van.
(4) A hatóság az Eht. 37. § (4) bekezdése alapján, a (3) bekezdés szerinti kijelölési határozatát azonnal végrehajthatóvá
nyilváníthatja. 13. § (1) A kijelölési engedély jogosultja kérelmezheti a számmező átadását olyan – hordozott számokat tartalmazó –
számmezőre, amelyben lévő számok egyikén sem nyújt előfizetői szolgáltatást. A hatóság a számmezőt annak
a szolgáltatónak jelöli ki, amely a számmezőben a legtöbb hordozott számmal rendelkezik.
(2) A kijelölési engedély jogosultja és az a szolgáltató, amely előfizetői szolgáltatást nyújt adott számmezőben,
e számmező vonatkozásában közösen kérelmezhetik az átadást.
14. § A számmező átadásra vonatkozó határozatában a hatóság meghatározza a kijelölés egyik szolgáltatótól való
visszavonásának és a számmező másik szolgáltató számára való kijelölésének időpontját. Az időpont megegyezik a
számátadásban közvetlenül érintett szolgáltatókkal előre egyeztetett számátadási időablakkal, amely időablakban a
számmezőben lévő számok irányítási adatai a külön jogszabályban foglaltak alapján módosulnak vagy törlődnek.
A hatóság a számmező átadást engedélyező határozatát legalább két héttel a határozatban meghatározott időpontot
megelőzően valamennyi érintett szolgáltatónak megküldi.
Nyilvántartás 15. § (1) A hatóság a lekötési, kijelölési és ideiglenes kijelölési engedélyekről, valamint az engedélyek visszavonásáról
naprakész, nyilvános hatósági nyilvántartást vezet.
(2) A nyilvántartásnak tartalmaznia kell:
a) az azonosítókat az állapot megjelölésével;
b) a kérelmező, illetve jogosult szolgáltató nevét (cégnevét);
c) az engedélyek iktatószámát és az érvényességükre vonatkozó adatokat.
(3) A hatósági nyilvántartást a hatóság a honlapján folyamatosan hozzáférhetővé teszi.
(4) A szolgáltatók együttműködésük során a hatóság honlapján hozzáférhető nyilvántartásban szereplő adatokat
kötelesek elfogadni. 16. § (1) A beszédcélú elektronikus hírközlő hálózatok azonosítóival való gazdálkodás rendjét e rendelet 1. melléklete
tartalmazza.
(2) A nemzetközi mobil előfizetői azonosítókkal való gazdálkodás rendjét e rendelet 2. melléklete tartalmazza.
(3) Az adathálózatok azonosítóival való gazdálkodás rendjét e rendelet 3. melléklete tartalmazza.
(4) A jelzéspont kódokkal való gazdálkodás rendjét e rendelet 4. melléklete tartalmazza.
Záró rendelkezések 17. § (1) E rendelet a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
(2) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően adománygyűjtés céljára kijelölt, az azonosítók nemzeti felosztási terve
(ANFT) 1. sz. melléklet 3.8. pontja szerinti adománygyűjtő számoktól eltérő számoknak a használati engedélyét
2012. december 31-ig a hatóság visszavonja.
(3) E rendelet
a) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002. március
7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek;
b) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló
2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek;
c) az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési
szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelvnek;
d) a 116-os nemzeti számsík harmonizált közérdekű szolgáltatások harmonizált számai részére történő
fenntartásáról szóló 2007. február 15-i 2007/116/EK bizottsági határozatának
való megfelelést szolgálja. Szalai Annamária s. k.,
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


text:
232/2010. (VIII. 19.) Korm. rendelete a Terrorelhárítási Központról.
A Kormány
az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotási hatáskörében, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés a) pontjában
meghatározott feladatkörében eljárva,
a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 100. § (1) bekezdés b), c) és g) pontjában, valamint a fegyveres szervek hivatásos
állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (1) bekezdés a)–d) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § (1) A Terrorelhárítási Központ (a továbbiakban: Központ) az ország egész területére kiterjedő illetékességgel rendelkező,
a rendészetért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alatt működő költségvetési szerv.
(2) A Központ tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint önállóan
működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
2. § (1) A Központot a főigazgató vezeti. A főigazgatót a miniszter javaslata alapján a miniszterelnök nevezi ki és menti fel.
(2) A főigazgatót a főigazgató-helyettes általános hatáskörrel helyettesíti.
3. § A miniszter:
a) a kinevezés és a felmentés kivételével gyakorolja a munkáltatói jogokat a főigazgató felett,
b) kinevezi és felmenti a főigazgató helyettesét.
4. § A főigazgató:
a) vezeti a Központot,
b) felelős a Központ feladatainak eredményes ellátásáért, működésének törvényességéért,
c) felelős a Központ önálló költségvetési gazdálkodásáért, a könyvvezetési és beszámolási kötelezettség
teljesítéséért,
d) a kinevezés és felmentés kivételével gyakorolja a munkáltatói jogokat a főigazgató-helyettes felett,
e) a személyi állomány tekintetében – a jogszabályban meghatározott kivételekkel – gyakorolja a munkáltatói
jogokat,
f) gondoskodik a Központ szervezeti és működési szabályzatának elkészítéséről,
g) gondoskodik a munkaköri leírások, az adatvédelmi, a biztonsági, valamint az iratkezelési szabályzatok
elkészítéséről,
h) felelős a Központ által kezelt adatok védelméért.
5. § A Központ személyi állománya
a) a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény alapján
berendelt hivatásos szolgálati viszonyban állókból és
b) ügyviteli, gazdasági és egyéb feladatokat ellátó közalkalmazottakból
áll.
6. § A Központ
a) végrehajtja a terrorcselekmény, a légijármű, vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra
alkalmas jármű hatalomba kerítése és az emberrablás bűncselekmények felderítését és megszakítását, valamint
a nyomozó hatóságok, az ügyészség, továbbá a rendvédelmi szervek felkérésére a bűncselekmény elkövetésével
gyanúsítható fegyveres vagy felfegyverkezett személyek elfogását, az egyéb személy elleni erőszakos
bűncselekmények megszakítását, az ön- vagy közveszélyes állapotban lévő személyek elfogását,
b) elemzi és értékeli a Magyar Köztársaság terrorfenyegetettségének helyzetét,
c) szervezi és koordinálja a terrorcselekmények megelőzését és elhárítását végző szervek tevékenységét,
d) részt vesz a kritikus infrastruktúrák védelmére vonatkozó nemzeti program kidolgozásában, a veszélyeztetettség
értékelésében és biztonsági intézkedési tervek kidolgozásában,
e) végzi a védett személyek és a kijelölt létesítmények védelméről szóló kormányrendeletben meghatározottak
szerint a köztársasági elnök és a miniszterelnök védelmét, ennek keretében
ea) személy-, valamint létesítményvédelmi feladatainak ellátása során irányítja a feladatok előkészítését és
végrehajtását, valamint végzi a személy- és létesítményvédelmi feladatkörben felmerülő tűzszerészeti
feladatokat, a robbantással fenyegetett helyszínek átvizsgálását,
eb) végzi a Magyar Köztársaság érdekei szempontjából jelentős – a köztársasági elnök és a miniszterelnök
részvételével megtartott – rendezvények biztosításához kapcsolódó feladatok előkészítését,
ec) együttműködik a személy- és létesítményvédelmi feladatok biztosításban érdekelt és a biztosítás
végrehajtásában közvetlenül érintett hazai, valamint külföldi szervekkel és szervezetekkel,
ed) nemzeti kapcsolattartó szervként – a Köztársasági Őrezredet érintő feladat esetén a Köztársasági Őrezred
bevonásával – ellátja a közéleti személyiségek védelmére szolgáló Európai Hálózat tevékenységével
kapcsolatos feladatokat,
f) személyvédelmi feladatai körében együttműködik a Rendőrség személyvédelmi feladatokat ellátó szerveivel,
ennek végrehajtása során szakmailag koordinálja és irányítja az ezzel kapcsolatos feladatok előkészítését és
végrehajtását,
g) felkérésre végrehajthatja a kiadatási és átadási letartóztatásban lévő személyek államhatárig vagy külföldről
Magyarországra történő kísérésével, valamint az elítélt személyek Magyarországon keresztül történő
átszállításával kapcsolatos rendvédelmi feladatokat,
h) a belföldi vagy nemzetközi vonatkozású terrorcselekmény bűncselekmények és az azokhoz kapcsolódó más
bűncselekmények vonatkozásában az igazságügyi együttműködés keretében kapcsolatot tart más államok
terrorellenes szerveivel,
i) a miniszter kijelölése esetén képviseli a Magyar Köztársaságot a terrorizmussal kapcsolatos nemzetközi
fórumokon, egyeztetéseken,
j) a nemzetközi kötelezettségek végrehajtása érdekében együttműködik a külügyminiszterrel, ennek keretében
koordinálja az e kötelezettségvállalásokból eredő gyakorlati feladatok teljesítését, különösen a magyarországi
helyszínű elfogó gyakorlatok megszervezését.
7. § A Központ külön törvény, az Európai Unió kötelező jogi aktusa vagy nemzetközi szerződés alapján együttműködik
a külföldi és a nemzetközi, terrorelhárításban érintett rendvédelmi szervekkel, biztonsági szolgálatokkal.
8. § A védett személyek és a kijelölt létesítmények védelméről szóló 160/1996. (XI. 5.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.)
1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„1. § (1) A Terrorelhárítási Központ megszervezi és végrehajtja a köztársasági elnök és a miniszterelnök állandó
védelmét.
(2) A Köztársasági Őrezred megszervezi és végrehajtja
a) az (1) bekezdésben foglaltak kivételével az 1. melléklet 1. pontjában meghatározott állandó személyvédelemben
részesülő állami vezetők védelmét, valamint az utóbiztosításra jogosultak védelmét,
b) a Magyarországon tartózkodó nemzetközileg védett személy védelmét,
c) az Rtv. 46. § (6) bekezdése szerint elrendelt ideiglenes védelemben részesített személy védelmét,
d) a viszonosság alapján – az b) pont szerinti védett személyek körén kívüli – más külföldi személy magyarországi
hivatalos látogatása vagy – a veszélyeztetettségének megfelelően – magánlátogatása alatti védelmét [az
(1) bekezdésben és az a)–d) pontokban meghatározottak a továbbiakban együtt: védett személy],
e) az 1. melléklet 2. pontjában létesítménybiztosítási intézkedés céljából kijelölt létesítmények és értékek
(a továbbiakban: kijelölt létesítmény) védelmét.”
9. § Az R1. 3. § (1) bekezdése a következő f) ponttal egészül ki:
(A védelem kiterjed a védett személy)
„f) hivatalos programja során szükséges egészségügyi ellátás biztosítására.”
10. § Az R1. 8/B. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„8/B. § A védett személy hivatalos programja során a rohamkocsi szintű mentési készenlét biztosításáról
a Terrorelhárítási Központ vagy a Köztársasági Őrezred, akadályoztatásuk, illetve kapacitásukat meghaladó feladat
esetén a Terrorelhárítási Központ vagy a Köztársasági Őrezred felkérésére a Magyar Honvédség Dr. Radó György
Honvéd Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH HEK) Sürgősségi Mentőosztálya vagy az Országos
Mentőszolgálat kijelölt egysége gondoskodik.”
11. § Az R1. 8/E. § (3) bekezdés g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A védett személy egészségügyi állapotára vonatkozó tájékoztatást – ideértve a közvetlen hozzátartozók részére adott
tájékoztatást is – kizárólag a kezelést irányító vagy végző orvos adhat az érintett hozzájárulásával. A védett személy
hozzájárulását – akaratnyilvánításra képtelen állapota esetén – a Köztársasági Őrezred parancsnokának engedélye
pótolja. Egyéb célú tájékoztatás csak a védett személy, vagy a védett személy akaratnyilvánításra képtelen állapota esetén)
„g) az e rendelet alapján utóbiztosításra jogosult esetében – megszűnt tisztségétől függően – az a)–b) pontban
meghatározott hivatal.”
12. § Az R1. 9. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A köztársasági elnök és a miniszterelnök tisztségének megszűnését követően utóbiztosításra jogosult.”
13. § (1) Az R1. 1. melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
(2) A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény végrehajtásáról
szóló 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R2.) 2/A. számú mellékletének „Az IRM, valamint az IRM
irányítása alá tartozó szervek” alcíme és az azt követő táblázat helyébe a 2. melléklet lép.
(3) Az R2. 2/B. számú melléklete helyébe a 3. melléklet lép.
14. § A Rendőrség szerveiről és a Rendőrség szerveinek feladat- és hatásköréről szóló 329/2007. (XII. 13.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R3.) 7. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Köztársasági Őrezred az országos rend őrfőkapitány közvetlen irányítása alatt, országos illetékességgel, önálló
szervként – a köztársasági elnök és a miniszterelnök védelmével összefüggő feladatok kivételével – ellátja a védett
személyek és a kijelölt létesítmények védelméről szóló kormányrendeletben meghatározott feladatait.”
15. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2010. szeptember 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet 11. §-a és 12. §-a 2011. január 1-jén lép hatályba.
16. § (1) Az R1. 2. § bevezető szövegében „a rend őrség” szövegrész helyébe „a Terrorelhárítási Központ vagy a Köztársasági
Őrezred” szöveg, a 3. § (4) bekezdésében „a rend őrség” szövegrész helyébe „a Terrorelhárítási Központ vagy
a Köztársasági Őrezred” szöveg, az 5. § (1) bekezdésében „a Köztársasági Őrezred elsősorban” szövegrész helyébe
„a Köztársasági Őrezred vagy a Terrorelhárítási Központ elsősorban” szöveg, az 5. § (2) bekezdésében „a Köztársasági
Őrezredet terhelik” szövegrész helyébe „a Köztársasági Őrezredet vagy a Terrorelhárítási Központot terhelik” szöveg,
a 7. §-ában „a Köztársasági Őrezred a vasúttársasággal” szövegrész helyébe „a Köztársasági Őrezred vagy
a Terrorelhárítási Központ a vasúttársasággal” szöveg, a 8. § (1) bekezdésében „Az 1. § b) és d) pontjában
meghatározott” szövegrész helyébe „Az 1. § (2) bekezdés b) és d) pontjában meghatározott” szöveg, a 8/C. §
(2) bekezdésének bevezető szövegében „a Köztársasági Őrezred” szövegrész helyébe „a Terrorelhárítási Központ vagy
a Köztársasági Őrezred” szöveg, a 13. § (1) bekezdésében az „alapján az 1. § b) és d) pontja” szövegrész helyébe
az „alapján az 1. § (2) bekezdés b) és d) pontja” szöveg, az R3. 11. § (2) bekezdés i) pontjában „a Köztársasági Őrezred”
szövegrész helyébe „a Terrorelhárítási Központ vagy a Köztársasági Őrezred” szöveg lép.
(2) Az R1. 8/E. § (3) bekezdés b) és f) pontjában a „Miniszterelnöki Hivatal” szövegrész helyébe a „Miniszterelnökség”
szöveg, a 8/C. § (5) bekezdés b) pontjában „a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter” szövegrész helyébe
„a Miniszterelnökséget vezető államtitkár” és a 8/F. §-ában „a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszternek” szövegrész
helyébe „a Miniszterelnökséget vezető államtitkárnak” szöveg lép.
17. § Hatályát veszti
a) az R1. 8/C. § (2) bekezdés b) pont ba) és bb) pontjában a „Köztársasági Őrezred által” szöveg, a 8/E. § (1) bekezdés
bevezető szövegében „A védett személy hozzájárulását – akaratnyilvánításra képtelen állapota esetén –
a Köztársasági Őrezred parancsnokának engedélye pótolja.” szövegrész,
b) az R3. 7. § (2) bekezdés d) pontja és a 9. § h) pontja.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
255/2005. (XII. 6.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és a
Török Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodást (a továbbiakban: Megállapodás)
e rendelettel kihirdeti.
2. § A Megállapodás hivatalos angol szövege és annak hiteles magyar nyelvű fordítása a következő:
„Gazdasági együttműködési megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya között
A Magyar Köztársaság Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek),
– azzal az óhajjal, hogy elmélyítsék az országaik közötti hosszú távú kapcsolatokat,
– azzal a törekvéssel, hogy fenntartsák és erősítsék
tradicionális gazdasági kapcsolataikat,
– azzal a szándékkal, hogy a kölcsönös előnyök alapján
fejlesszék és intenzívebbé tegyék gazdasági, ipari, műszaki és technológiai együttműködésüket,
– azzal a meggyőződéssel, hogy a szerződéses keretek
erősítése a további együttműködéshez előnyös feltételeket
és megfelelő alapot teremt,
– a két országban hatályban lévő törvények keretei között és nemzetközi kötelezettségeikkel teljes összhangban
az alábbiakban állapodtak meg:
1. Cikk Jelen Megállapodás fő célja a kétoldalú gazdasági
együttműködés elősegítése és fejlesztése.
A Szerződő Felek hatályban levő törvényeik keretein
belül mindent megtesznek a gazdasági együttműködés
lehető legszélesebb alapokon történő fejlesztéséért és
elmélyítéséért a kölcsönös érdekeiket és előnyöket szolgálónak tekintett valamennyi területen.
2. Cikk Figyelembe véve a gazdasági kapcsolatok jelenlegi
helyzetét és perspektíváit a Szerződő Felek egyetértenek
abban, hogy különösen a következő területeken kedvezőek a feltételek a hosszú távú együttműködésre:
– mezőgazdaság és élelmiszeripar,
– energiaszektor,
– elektromos berendezések és készülékek,
– vegyipar és petrolkémiai ipar,
– infrastrukturális fejlesztés,
– víz- és erdőgazdálkodás,
– egészségügy, gyógyászati technológia, orvostech
nikai eszközök és gyógyszeripar,
– idegenforgalom,
– informatika és hírközlés,
– közlekedés,
– tudomány és technológia,
– harmadik piaci együttműködés.
3. Cikk A Szerződő Felek törekednek arra, hogy megfelelő eszközökkel szélesítsék és mélyítsék el együttműködésüket:
– elősegítik a kapcsolatok építését és erősítik az együttműködést a kormányzati intézmények, az állami és a magánszektor szervezetei között, a kölcsönös érdeklődésre
számot tartó gazdasági és üzleti információk cseréjével,
valamint saját képviselőik és más gazdasági és szakmai
delegációk látogatásai révén,
– információt cserélnek a fejlesztési prioritásokról és
bátorítják mindkét ország üzleti köreit a fejlesztési projektekben való részvételre,
– bátorítják a vásárokon és kiállításokon történő részvételt, üzleti események, szemináriumok, szimpóziumok
és konferenciák szervezését,
– elősegítik kis- és közepes vállalkozásaik erőteljesebb
részvételét a kétoldalú gazdasági kapcsolatokban,
– bátorítják pénzügyi intézményeiket és bankszektorukat szorosabb kapcsolatok létesítésére és együttműködésük erősítésére,
– bátorítják a beruházási tevékenységet, vegyes vállalatok alapítását, képviseletek és fiókvállalatok létesítését,
– együttműködnek nemzetközi szinten a kölcsönös
érdeklődésre számot tartó kérdésekben.
4. Cikk A Szerződő Felek Magyar–Török Vegyes Bizottságot
alapítanak a két ország közötti gazdasági együttműködés
előmozdítására és fejlesztésére.
A Magyar–Török Vegyes Bizottság többek között:
– ajánlást tesz a jelen Megállapodás sikeres alkalmazá
sához és végrehajtásához szükséges intézkedésekre,
– megvitatja a kétoldalú gazdasági kapcsolatok fejlő
dését,
– azonosítja a gazdasági együttműködés további fej
lesztésének új lehetőségeit,
– lehetőségeket azonosít és ösztönzést nyújt, hogy erő
sítse az együttműködést a beruházások terén és az ipari
együttműködésben,
– a Szerződő Felek közötti konzultációs fórumként
javaslatokat tesz a jelen Megállapodás végrehajtására.
A Magyar–Török Vegyes Bizottság a Szerződő Felek
egyikének kérésére felváltva Magyarországon és Törökországban ülésezik.
5. Cikk A jelen Megállapodás nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek Magyarország Európai Uniós tagságából fakadnak, és azokra tekintettel alkalmazandó. A
jelen Megállapodás rendelkezései nem idézhetők vagy
értelmezhetők úgy, hogy érvénytelenítik vagy más módon
befolyásolják az Európai Unióról szóló Szerződés vagy az
Európai Közösség és Törökország közötti Társulási Megállapodás által előírt kötelezettségeket.
6. Cikk A Szerződő Felek a jelen Megállapodás alkalmazásával
vagy értelmezésével kapcsolatos bármilyen vitát indoko
latlan késedelem nélkül, baráti konzultációk és tárgyalások révén rendezik.
Jelen Megállapodás módosítása a Szerződő Felek jogszabályaiban megállapított belső jogi eljárásoknak megfelelően történik.
7. Cikk A jelen Megállapodás a két ország belső alkotmányjogi
eljárásának befejezését jelző jegyzékváltás napján lép
hatályba, és a hatálybalépés napjától számított 5 (öt) évig
marad hatályban, ezután további egy-egy éves periódusokkal automatikusan meghosszabbodik mindaddig, amíg az
egyik Szerződő Fél a megszüntetésére irányuló szándékáról 6 (hat) hónappal a lejárat előtt a másik Szerződő Felet
írásban nem értesíti.
Kelt és aláírásra került Budapesten, 2005. május 12-én,
két eredeti példányban, angol nyelven.
(Aláírások)” 3. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott
kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a Megállapodás 7. cikkében
meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a gazdasági és közlekedési miniszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1147/2009. (IX. 4.) Korm. határozata a „Sikeres Magyarországért Panel Plusz” Hitelprogram keretösszegének emeléséről.
1. A Kormány a Panel-program keretében
a) az iparosított technológiával épült lakóépületek energiamegtakarítást eredményező korszerűsítésének,
felújításának támogatása című, LFP-2008-LA-2 kódszámú pályázaton, valamint
b) a Zöld Beruházási Rendszer keretében meghirdetett, az iparosított technológiával épült lakóépületek
széndioxidkibocsátás-csökkentést és energiamegtakarítást eredményező korszerűsítésének, felújításának
támogatása című pályázaton
állami támogatást nyert lakóház-felújítások kiegészítő forrásának biztosításaként egyetért azzal, hogy a ,,Sikeres
Magyarországért” Önkormányzati Infrastruktúrafejlesztési Hitelprogram 235 milliárd forintos keretösszegén belül
10 milliárd forint kerüljön átcsoportosításra a ,,Sikeres Magyarországért Panel Plusz” Hitelprogram 20 milliárd forintos
keretösszegének 30 milliárd forintra történő emelésére.
Felelős: nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
Határidő: 2009. szeptember 15.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
7/2004. (I. 22.) Korm. rendelete az Európai Közösség tagállamai közötti adóbehajtási jogsegély részletes szabályairól.
Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény
182. §-ának (7) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
I. Fejezet Külföldre irányuló, adóadat átadás iránti
megkeresés
1. § (1) Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény
(a továbbiakban: Art.) 61. §-a és 70. §-a szerinti külföldre
irányuló adóadat átadás az adózóra, valamint az adó megfizetésére kötelezhető személyre terjedhet ki. Amennyiben
az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Központi Kapcsolattartó Irodájának (a továbbiakban: KKI) tudomása van
arról, hogy az adózó, illetve az adó megfizetésére kötelezhető személy vagyontárgya harmadik személy birtokában
van, vagy az adózónak, illetve az adó megfizetésére kötelezhető személynek harmadik személlyel szemben fennálló
végrehajtás alá vonható követelése van, az adóadat átadás
a harmadik személyre is kiterjedhet.
(2) A megkeresésben fel kell tüntetni a megkeresés
alapjául szolgáló követelés jogcímét és összegét, az adatkéréssel érintett személy nevét, címét, valamint minden egyéb
azonosítást szolgáló olyan lényeges adatot, amelyet a KKI
a rá vonatkozó jogszabályi rendelkezések alapján beszerezhet. Amennyiben az adatátadás elektronikus úton nem
teljesíthető, a megkeresésben fel kell tüntetni a megkeresésre jogosult tisztviselő aláírását és a KKI hivatalos
bélyegzőjét.
(3) A megkeresett hatóság által a kért adatok beszerzése
érdekében tett intézkedések eredményéről szóló értesítés
kézhezvételét követő hatvan napon belül a KKI a megkeresett hatóságtól írásban kérheti eljárásának folytatását.
2. § (1) A külföldre irányuló megkeresés nyomtatványát
e rendelet 1. számú melléklete tartalmazza. A KKI szükség
esetén a megkeresésben megnevezi azt a hatóságot, amelyhez a megkereséshez hasonló tartalmú megkeresést intézett.
(2) A KKI a megkeresést bármikor visszavonhatja. Erről
haladéktalanul írásban értesíti a megkeresett hatóságot.
Külföldről érkező, adóadat átadás iránti megkeresés 3. §
(1) A KKI az Art. 61. §-a szerinti külföldről érkező,
adóadat átadás iránti megkeresés kézhezvételéről hét
napon belül írásban értesíti a megkereső hatóságot.
(2) Ha a megkeresésben foglaltak alapján az adatátadás
nem teljesíthető, a KKI haladéktalanul felhívja a megkereső hatóságot a teljesítéshez szükséges adatok pótlására.
4. § (1) A KKI a kért adatok beszerzése érdekében tett
intézkedések eredményéről haladéktalanul, de legkésőbb
a megkeresés kézhezvételéről szóló értesítés napjától számított hat hónapon belül tájékoztatja a megkereső hatóságot. A KKI a megkeresésben foglaltaknak megfelelően a
kért adatokról a hazai jogszabályok által meghatározott
keretek között teljes körű tájékoztatást ad a megkereső
hatóság részére.
(2) Amennyiben a kért adatok egy része vagy egésze az
adott ügy részleteire tekintettel előreláthatóan hat hónapon belül nem szerezhető be, a KKI a megkeresés kézhezvételéről szóló értesítés napjától számított hatvan napon
belül az indokok feltüntetésével tájékoztatja erről a megkereső hatóságot.
(3) Ha a KKI a megkeresés teljesítését az Art. 59. §
(2) bekezdés d) pontjában meghatározott valamely indok
alapján elutasítja, erről a megkeresés kézhezvételét követően haladéktalanul, de legkésőbb három hónapon belül
az indokok feltüntetésével írásban értesíti a megkereső
hatóságot.
II. Fejezet Külföldre irányuló kézbesítés iránti megkeresés 5. §
(1) Az Art. 62. §-ában és 70. §-ában meghatározott, külföldre irányuló kézbesítés iránti megkeresésben fel kell
tüntetni az adózó nevét, címét, a határozat vagy egyéb
okirat jellegét és tárgyát, a tartozás összegét, valamint
minden egyéb információt, amelyet a KKI a rá vonatkozó
jogszabályi rendelkezések alapján beszerezhet és a megkeresés teljesítését elősegítheti. A megkeresésben fel kell
továbbá tüntetni a megkeresésre jogosult tisztviselő aláírását és a KKI hivatalos bélyegzőjét. A kézbesítendő okiratot
(határozatot, értesítést) két példányban kell csatolni a
megkereséshez. A kézbesítendő okiratban, illetőleg a kézbesítés iránti kérelemben tájékoztatást kell adni a jogorvoslati lehetőségekről és a végrehajtási eljárás megindításának szabályairól.
(2) A külföldre irányuló kézbesítés iránti megkeresés
nyomtatványát e rendelet 2. számú melléklete tartalmazza.
Külföldről érkező kézbesítés iránti megkeresés 6. § (1) Az Art. 62. §-a szerinti külföldről érkező kézbesítés
iránti megkeresés alapján bármely természetes személy,
jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező
egyéb szervezet értesítésére sor kerülhet, akit (amelyet) a
megkereső hatóság a megkeresésben feltüntetett.
(2) A KKI a megkeresés kézhezvételéről hét napon belül
írásban értesíti a megkereső hatóságot. A KKI a megkeresés kézhezvételét követően — a kézbesítendő okirat érvényességének vizsgálata nélkül — haladéktalanul intézkedik a megkeresés teljesítése iránt. A KKI a megkeresés
teljesítése érdekében a megkereső hatóságtól további adatokat kérhet.
(3) A KKI a megkeresés egyik példányához csatolt igazolás megküldésével haladéktalanul tájékoztatja a megkereső hatóságot a megkeresés teljesítéséről. Az igazolás
nyomtatványát e rendelet 3. számú melléklete tartalmazza.
III. Fejezet Behajtás és biztosítási intézkedés iránti külföldre irányuló
megkeresés
7. § (1) Az Art. 63—64. §-aiban és 70. §-ában meghatározott, külföldre irányuló, behajtás és biztosítási intézkedés
iránti megkeresésben fel kell tüntetni a behajtást kérő és a
fizetésre kötelezett azonosításához szükséges adatokat, a
végrehajtható okirat számát, kézbesítésének időpontját, a
tartozás jogcímét, a tartozás és esetleges járulékainak
összegét, a megkeresésre jogosult tisztviselő aláírását,
valamint a KKI nevét, címét és hivatalos bélyegzőjét.
A megkereséshez csatolni kell a behajtás, illetve a biztosítási intézkedés alapjául szolgáló végrehajtható okirat eredeti vagy hiteles másolati példányát. Ugyanazon kötelezettel szemben több jogcímen fennálló tartozás egy megkeresésbe foglalható.
(2) A megkeresésben a KKI nyilatkozik arról, hogy
a) a végrehajtható okirattal szemben jogorvoslati
kérelmet nem terjesztettek elő,
b) a magyar adóhatóság a tartozásért helytállni köteles
személyek mindegyikével szemben lefolytatta a végrehajtási eljárást, de az nem vezetett eredményre,
c) a végrehajtható okirat alapján a végrehajtási eljárás
mely időpontban indítható meg, és a végrehajtáshoz való
jog mikor évül el.
(3) A behajtás és a biztosítási intézkedés iránti megkeresés az 1. § (1) bekezdésében meghatározott személyekre
terjedhet ki. A KKI tájékoztatja a megkeresett hatóságot
ezen személyek valamennyi olyan vagyontárgyáról, amely
tudomása szerint harmadik személy birtokában található,
illetve minden olyan végrehajtás alá vonható követeléséről, mely harmadik személlyel szemben áll fenn. A KKI
megadja továbbá e harmadik személy azonosításához szükséges adatokat, valamint minden egyéb, a megkeresés végrehajtásához szükséges információt.
(4) A KKI a megkeresésben a behajtandó adótartozás
összegét forintban, valamint a megkeresett hatóság államának fizetőeszközében tünteti fel. A KKI az átváltáskor
a behajtás és biztosítási intézkedés iránti megkeresés keltének napján érvényes, a Magyar Nemzeti Bank által közzétett hivatalos devizaárfolyamot alkalmazza.
(5) A megkeresés nyomtatványát e rendelet 4. számú
melléklete tartalmazza.
(6) A KKI hatvan napon belül írásban kérheti a megkeresett hatóságtól a megkeresés alapján lefolytatott eljárásának folytatását.
(7) A megkeresett hatóság költségmegosztásra irányuló
indokolt, részletes költségkimutatást tartalmazó írásbeli
kérelmének kézhezvételéről a KKI a kézhezvételtől számított hét napon belül értesíti a megkeresett hatóságot.
A KKI az értesítéstől számított hatvan napon belül tájékoztatja a megkeresett hatóságot a költségmegosztásra
irányuló kérelem elfogadásáról, illetve a költségmegosztás
mértékéről.
8. § A KKI haladéktalanul, írásban értesíti a megkeresett
hatóságot a végrehajtási eljárás időtartama alatt indult
jogorvoslati eljárásokról.
9. § (1) Amennyiben a tartozás megfizetése vagy egyéb ok
miatt a behajtási, illetve a biztosítási intézkedés iránti meg
keresés okafogyottá válik, a KKI erről haladéktalanul írásban értesíti a megkeresett hatóságot az eljárás megszüntetése érdekében.
(2) A behajtási és biztosítási intézkedés megtétele iránti
megkeresés tárgyát képező tartozás összegében bekövetkezett változásról a KKI haladéktalanul írásban tájékoztatja a megkeresett hatóságot. Ha a változás a tartozás
összegének növekedését eredményezi, a KKI haladéktalanul kiegészítő kérelmet terjeszt elő a megkeresett hatóságnál. A tartozás megváltozott összegének a megkeresett
hatóság országának fizetőeszközére történő átváltása
során a KKI az eredeti megkeresésben alkalmazott árfolyamot alkalmazza.
(3) A KKI a megkeresett hatóság indokolt írásbeli kérelmére a kérelem kézhezvételét követő hatvan napon belül a megkeresett hatóság által megjelölt bankszámlára
utalja a jogosulatlan végrehajtásból eredő követelés és az
esetleges kártérítés összegét.
Behajtás és biztosítási intézkedés megtétele iránti
külföldről érkező megkeresés
10. § (1) A KKI az Art. 63—64. §-a szerinti külföldről érkező
megkeresés alapján a megkeresés kézhezvételét hét napon
belül visszaigazolja, és amennyiben a megkeresés a 7. §
(1) bekezdésében meghatározott adatokat vagy a 7. §
(2) bekezdésében meghatározott nyilatkozatot nem tartalmazza, felszólítja a megkereső hatóságot a kérelem kiegészítésére.
(2) Ha az ügyben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező belföldi adóhatóság a végrehajtást, illetőleg a biztosítási intézkedést elrendelő határozatát a megkeresés kézhezvételétől számított három hónapon belül nem hozza
meg, a KKI a határidő elmulasztásának okáról haladéktalanul, de legkésőbb hét napon belül tájékoztatja a megkereső hatóságot.
(3) A KKI a kézhezvételt követően hathavonként tájékoztatja a megkereső hatóságot a megkeresés teljesítése
érdekében tett intézkedéseiről, és azok eredményéről.
Amennyiben az adótartozás belátható időn belül nem hajtható be, illetve biztosítási intézkedés nem foganatosítható,
a KKI az indokok feltüntetésével tájékoztatja erről a megkereső hatóságot.
(4) Ha a KKI az Art. 65. §-a alapján a behajtás iránti
megkeresés teljesítését elutasítja, erről az elutasítás alapjául szolgáló ok megjelölésével, három hónapon belül írásban értesíti a megkereső hatóságot.
11. § (1) A KKI a végrehajtási eljárás — Art. 66. § (1) bekezdése alapján történő — felfüggesztéséről, valamint a felfüggesztést megelőzően foganatosított biztosítási intézkedésekről és végrehajtási cselekményekről a jogorvoslatról
szóló értesítés kézhezvételétől számított harminc napon
belül tájékoztatja a megkereső hatóságot.
(2) A külföldről érkező megkeresés alapján biztosítási
intézkedésként ingó, ingatlan vagy követelés foglalása és
az ingatlan-nyilvántartásba történő jelzálogbejegyzés alkalmazható.
(3) Ha a behajtás alapjául szolgáló külföldi végrehajtható okiratok az ugyanazon kötelezett elleni végrehajtást
célozzák, a végrehajtást elrendelő határozatban több követelés is feltüntethető. Az ugyanazon végrehajtást elrendelő
határozatba foglalt követelések egy követelésnek tekintendők.
(4) Ha a tartozás összege csökken, a végrehajtás a még
fennálló tartozásra irányul. Amennyiben a tartozás összegének csökkenéséről szóló értesítés beérkezésének időpontjában az eredeti összeg behajtása megtörtént, de az
(5) bekezdésben meghatározott átutalásra még nem került
sor, a KKI intézkedik a túlfizetés összegének a jogosult
részére történő visszatérítése érdekében. A KKI a kiegészítő kérelmet — amennyiben az lehetséges — az eredeti
kérelemmel együtt teljesíti. Ha a kiegészítő és az eredeti
kérelem egyesítése nem lehetséges, a KKI intézkedik a
kiegészítő kérelemben foglalt követelés végrehajtásának
külön eljárásban történő foganatosítása érdekében, feltéve, hogy a kiegészítő kérelemben szereplő tartozás összege
a 14. § (2) bekezdésében meghatározott összeghatárt eléri.
(5) A behajtott tartozás, valamint járulékainak összegét
a megkereső hatóság által megjelölt bankszámlára a behajtási eljárás befejezését követő harminc napon belül forintban kell átutalni.
12. § (1) Az Art. 66. § (4) bekezdésében megjelölt esetben a
KKI haladéktalanul írásban értesíti a megkereső hatóságot
a behajtott tartozás visszatérítése, illetőleg a vitatott követelés behajtása kapcsán felmerülő károk megtérítése érdekében indított eljárásokról, és — amennyiben az lehetséges — bevonja e hatóságot az ügy rendezésébe.
(2) A KKI köteles a jogosulatlanul behajtott és a megkereső hatóságnak átutalt összeg visszafizetésére, illetőleg
a behajtással összefüggésben keletkezett kár megtérítésére. A KKI az indokok megjelölésével felkéri a megkereső
hatóságot, hogy a kézhezvételtől számított hatvan napon
belül utalja át a visszafizetett tartozást és a megfizetett
kártérítést.
(3) A KKI az Art. 69. § (2) bekezdése alapján, a megkereső hatóságnak küldött kérelméhez indokolt, részletes
költségkimutatást csatol. Ha a költségtérítés tárgyában
nem születik megállapodás, a KKI a behajtási eljárást saját
költségén folytatja le.
IV. Fejezet Az adatátadás módja 13. § (1) E rendelet alapján a KKI az adóadatok átadását
— az 5—12. §-ban meghatározott megkeresést kivéve —
amennyiben az lehetséges, a (2) bekezdésben meghatározott módon, elektronikus úton teljesíti. Az érintett hatóságok külön megállapodása alapján ez esetben a papíralapú
adatátadás mellőzhető.
(2) A KKI az adattovábbításra az Európai Közösség által
kifejlesztett, az illetékes hatóságok közötti elektronikus
adatátvitelt biztosító egységes távközlési hálózatot (CCN)
és az egységes rendszer-illesztőegységet (CSI) használja.
(3) A KKI a tagállamok illetékes hatóságaival megállapodhat az (1) bekezdésben kivételként meghatározott
megkeresések elektronikus úton történő teljesítéséről.
V. Fejezet Vegyes rendelkezések 14. § (1) Behajtással összefüggő jogsegély csak abban az esetben nyújtható, ha a jogsegély egyetlen vagy több, de egy
kötelezetthez kapcsolódó tartozás behajtását érinti.
(2) Behajtási jogsegéllyel összefüggő megkeresésnek
— az érintett hatóságok eltérő megállapodása hiányában — csak 1500 euró vagy annál nagyobb összegű tartozás
esetén van helye.
(3) A behajtási jogsegéllyel összefüggő megkeresés,
a megkeresések teljesítéséről szóló értesítés, tájékoztatás
a megkeresett hatóság államának hivatalos nyelvén, illetőleg az érintett hatóságok megállapodásában megjelölt
nyelven történik. A megkereséshez csatolt okirathoz an
nak a megkeresett hatóság hivatalos nyelvén, illetőleg az
érintett hatóságok megállapodásában megjelölt nyelven
készült fordítását is mellékelni kell.
(4) Az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal elnöke
kijelöli az Art. 69. § (2) bekezdésében meghatározott, költségtérítéssel kapcsolatos megállapodások megkötésére
jogosult tisztségviselőt. A tisztségviselő nevéről és címéről
a KKI tájékoztatja a tagállamok illetékes hatóságát és a
Bizottságot.
(5) A KKI az adóévet követő év március 15-éig e rendelet 5. számú mellékletében meghatározott tartalommal
— amennyiben az lehetséges elektronikus úton — tájékoztatja a pénzügyminisztert, valamint az Európai Bizottság
illetékes főigazgatóságát a behajtási együttműködés eredményeiről.
Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép
hatályba.
16. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az Európai
Közösségek tagállamai közötti adóbehajtási jogsegély
részletes szabályairól szóló 263/2001. (XII. 21.) Korm. rendelet hatályát veszti.
17. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösség és azok tagállamai közötti társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt, az 1994.
évi I. törvénnyel kihirdetett Európai Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvény
3. §-ával összhangban az egyes lefölözésekből, vámokból,
adókból és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló
76/308/EGK tanácsi irányelv egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2002/94/EK bizottsági irányelvvel összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
158/2011. (IX. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. szeptember 1-jén megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva S. Gy. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. augusztus 8-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„– Egyetért-e Ön azzal, hogy egy népszavazáson „elégtelen” minősítést kapott Országgyűlés képviselője 9 évig kizárható
legyen országgyűlési választásokon a választható polgárok köréből?”
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 70. § (1) bekezdése
szabályozza, hogy az országgyűlési képviselők választásán minden nagykorú magyar állampolgár választó és
választható. Az Alkotmány 70. § (5) bekezdése szabályozza, hogy kik nem rendelkeznek választójoggal.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben megtartásra kerülő eredményes országos
népszavazásnak az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha az Alkotmány hivatkozott rendelkezéseit
módosítaná. Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (VII. 7.) AB, 28/1999. (X. 6.) AB,
40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 29.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] leszögezte, hogy az Alkotmány
módosítására, csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben, az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó hatalom
által [Alkotmány 24. § (3) bekezdés] kerülhet sor. Az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok
által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye.
Az Alkotmánybíróság 56/2004. (XII. 14.) számú határozatában kifejtette, hogy az Alkotmány alapján nem szükséges, de
nem is lehetséges népszavazással újabb népszavazás kezdeményezése, ez ugyanis ellentétes lenne az Alkotmány
28/C. § (2) és (4) bekezdésével, melyek meghatározzák, hogy kik kezdeményezhetnek népszavazást. Az
Alkotmánybíróság kifejtette továbbá, hogy az Alkotmány hivatkozott rendelkezései alapján nem népszavazás útján
kell, illetve lehet az ügydöntő népszavazás kötelező elrendelését és kiírását kikényszeríteni. Az Országos Választási
Bizottság álláspontja szerint az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés egy újabb népszavazás kezdeményezésére irányul.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az
Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen milyen jogalkotásra köteles.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő íven található kérdésben olyan fogalom is
szerepel, amely nem egyértelmű. Nem egyértelmű, hogy beadványozó mit ért az „elégtelen minősítés” kifejezés alatt,
illetve nem derül ki a kérdés megfogalmazásából az sem, hogy az elégtelen minősítés az országgyűlési képviselőre
vagy az egész Országgyűlésre vonatkozik-e.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, és a kérdés
megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt feltételeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § b) és c) pontjai
értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) és c) pontjain, 13. § (1) bekezdésén, az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, 28/C. §
(2) és (4) bekezdésén, 70. § (1) és (5) bekezdésein, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén
alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1096/2010. (IV. 21.) Korm. határozata Időspolitikai Tárcaközi Bizottság felállításáról.
1. Az idősödő és idős korosztályokkal kapcsolatos kormányzati feladatok és az Idősügyi Nemzeti Stratégiában foglaltak
összehangolt végrehajtása, valamint az eredmények monitorozása érdekében – a központi államigazgatási szervekről,
valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 25. § (1) bekezdése szerint –
Időspolitikai Tárcaközi Bizottság (a továb biak ban: IPTB) működik.
2. Az IPTB
a) közreműködik a minisztériumok és háttérintézményeinek időspolitikai feladataival, különösen az Idősügyi
Nemzeti Stratégiában megfogalmazott célok végrehajtásával kapcsolatos tevékenység összehangolásában;
b) előkészíti a Kormány hároméves idősügyi cselekvési terveit, és folyamatosan figyelemmel kíséri azok
végrehajtását;
c) a feladatkörrel rendelkező miniszternél kezdeményezheti az idősödő és idős korosztályokra vonatkozó
jogszabályok megalkotását, illetve véleményezi az idősödő és idős korosztályokra vonatkozó jogszabályok,
az állami irányítás egyéb jogi eszközei és egyéb kormányzati intézkedések tervezetét;
d) közreműködik a nemzetközi egyezményekből, megállapodásokból fakadó, az idősödő és idős korosztályokat
érintő feladatok végrehajtásának összehangolásában;
e) a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter útján háromévenként tájékoztatja a Kormányt a Cselekvési
Tervekben foglalt feladatok időarányos végrehajtásáról;
f) folyamatos kapcsolatot tart az idősügyi nem kormányzati szervezetekkel, az idősügyi érdekképviseleti, valamint
az idősödő és idős korosztályokkal foglalkozó szakmai szervezetekkel.
3. Az IPTB elnöke a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter. Az IPTB titkárát az IPTB elnöke kéri fel.
4. Az IPTB állandó tagjai
a) az IPTB elnöke,
b) az IPTB titkára,
c) a társadalompolitika összehangolásáért felelős miniszter,
d) a foglalkozáspolitikáért felelős miniszter,
e) az egészségügyért felelős miniszter,
f) a helyi önkormányzatokért felelős miniszter,
g) a sportpolitikáért felelős miniszter,
h) az oktatásért felelős miniszter,
i) a kultúráért felelős miniszter,
j) az államháztartásért felelős miniszter,
k) a külpolitikáért felelős miniszter,
l) a honvédelemért felelős miniszter,
m) az agrárpolitikáért felelős miniszter,
n) a gazdaságpolitikáért felelős miniszter,
o) a közlekedésért felelős miniszter,
p) az energiapolitikáért felelős miniszter,
q) a környezetvédelemért felelős miniszter,
r) az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság főigazgatójának,
s) az Országos Egészségbiztosítási Pénztár főigazgatójának,
t) a Központi Statisztikai Hivatal elnökének
egy-egy képviselője.
5. Az IPTB szakértő tagjai
a) a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség képviselője,
b) az Idősügyi Tanács képviselője,
c) az egyes napirendi pontokhoz meghívott szakértők.
6. Az IPTB állandó és szakértő tagjai az adott szerv vezetője által kijelölt, vezetői megbízású, állásfoglalásra jogosult
személyek lehetnek.
7. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosát vagy képviselőjét, valamint a kormányzati tevékenység
összehangolásáért felelős miniszter által kijelölt személyt az IPTB üléseire meg kell hívni; e személyek az IPTB ülésein
tanácskozási joggal részt vehetnek.
8. Az IPTB szükség szerint, de félévente legalább egy alkalommal tart ülést.
9. Az IPTB feladatainak végrehajtására, a feladatkörébe tartozó egyes szakkérdések megvitatására állandó és eseti
szakbizottságokat hozhat létre.
10. Az IPTB működésével kapcsolatos titkársági feladatokat a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter által vezetett
minisztérium látja el.
11. Az IPTB működésének részletes szabályait az IPTB által elfogadott ügyrend tartalmazza.
12. Az IPTB szavazati joggal rendelkező állandó és tanácskozási joggal rendelkező szakértő tagokból áll. A szakértő tagokat
az IPTB elnöke kéri fel az IPTB ülésén való részvételre.
13. Az IPTB szervezetével és működésével kapcsolatos napirendi pontok tárgyalására valamennyi állandó és eseti tagot
meg kell hívni.
14. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
83/2008. (HK 16.) HM utasítása a jelentési kötelezettség körébe tartozó biztonsági kihívást jelentő helyzetek jegyzékéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 52. § (1) bekezdésének f) pontjában kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a Kormány biztonsági kihívást jelentő váratlan
helyzetekkel kapcsolatos tájékoztatás rendjéről szóló határozatára (a továbbiakban: Határozat), a Kormányügyeleti
Szabályzat kiadásáról szóló miniszterelnöki utasításra
(a továbbiakban: Szabályzat), a Magyar Honvédség vezetését biztosító ügyeleti és készenléti szolgálatok működéséről szóló 20/2007. (HM 4.) HM utasításra, valamint a
Honvédelmi Minisztérium Információ Kapcsolati Rendszerében foglalt előírásokra a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen, illetve fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. § (1) A Határozat szerinti Kormányügyeletes tájékoztatására, illetve a Kormányügyeletessel történő kapcsolattartásra a honvédelmi tárca részéről kizárólag a HM Kabinetfőnöke vagy akadályoztatása esetén az általa kijelölt személy jogosult.
(2) Az MH Központi Ügyelet – a jelentési rendszerben
előírt jelentésekkel egyidejűleg – a HM Kabinetfőnököt
azonnal köteles tájékoztatni a 3. §-ban szereplő eseményekkel kapcsolatos információkról.
(3) Az utasítás rendelkezései nem érintik az utasítás hatálya alá tartozó szervezetek ügyeleti és készenléti szolgálatainak működésére vonatkozó hatályos előírásokat.
3. § A Kormányügyeletesi tájékoztatás körébe tartozó
biztonsági kihívást jelentő helyzetek
(1) A kormányzat és a védelmi igazgatás működését befolyásoló, honvédelmi rendszert érintő események:
a) egyes minősített időszakok (rendkívüli állapot, szükségállapot, Alk. 19/E. § szerinti váratlan betörés, megelőző védelmi helyzet) kihirdetésének kiváltására alkalmas
események váratlan bekövetkezése;
b) a honvédelmi igazgatás körébe tartozó olyan események bekövetkezése, amely miatt szükséges a rendkívüli
fővárosi, megyei védelmi bizottsági ülések összehívása;
c) a Kormány, a védelmi igazgatás speciális vezetési-irányítási, létesítményi, technikai rendszerei működését
alapvetően befolyásoló események;
d) honvédelmi célból fokozott védelmet igénylő kritikus infrastruktúra elemek közvetlen veszélyeztetettségét,
vagy károsodását kiváltó esemény.
(2) Nemzetközi kötelezettségvállalásunkkal, szövetségi
műveletekkel és válságkezeléssel kapcsolatos események:
a) a NATO válságkezelési rendszerével összhangban
lévő nemzeti intézkedések bevezetését igénylő váratlan
esemény, illetve az intézkedés bevezetésének ténye;
b) a Magyar Köztársaság érdekeltségeit, szervezeteit és
állampolgárait közvetlenül érintő szövetségi művelet
megkezdése és befejezése;
c) a külföldi műveleti területen bekövetkezett bárminemű olyan esemény, amelyben a magyar hozzájárulásban
érintettek tekintetében fenyeget közvetlen veszély vagy
súlyos sérülés bekövetkezése;
d) a légi járművek fedélzetén elkövetett bűncselekmény
vagy ilyen cselekmény közvetlen veszélye.
(3) A honvédelmi ágazat működését befolyásoló események: a) az ágazati alárendeltségbe tartozó objektumot érintő
támadás;
b) a Hvt. 70–72. §-ok szerinti erő kirendelésének szükségessége;
c) fegyverrel, lőszerrel, robbanó, sugárzó és mérgező
anyagokkal kapcsolatos életet veszélyeztető rendkívüli
események;
d) minden olyan rendkívüli esemény, amely az ágazathoz tartozó szervezetek képességeire alapvetően befolyással van.
(4) Katasztrófa elhárítási feladatokkal kapcsolatos események: a) a honvédelmi rendszerre bármilyen hatást gyakorló
elemi csapásról, ipari szerencsétlenségről, illetve más katasztrófa jellegű esemény;
b) a Magyar Honvédség katasztrófa elhárítási feladatokra kijelölt erőinek alkalmazása és azok részvételét befolyásoló események.
(5) Minden egyéb, a honvédelmi rendszert érintő olyan
esemény, amely a kormányzati kommunikáció szempontjából releváns.
4. § Ez az utasítás 2008. október 1-jén lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
25/2016. (VII. 22.) NFM rendelete az egyes jóváhagyásra kötelezett közúti járművekkel, alkatrészekkel, tartozékokkal kapcsolatos piacfelügyeleti eljárásról.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48.  § (3)  bekezdés b)  pont 40.  alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 13.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya
a) a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a  négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és
piacfelügyeletéről szóló, 2013. január 15-i 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
(a továbbiakban: 168/2013/EU rendelet) 2. cikk (1) bekezdésében;
b) a mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló, 2013. február 5-i
167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 167/2013/EU rendelet) 2.  cikk
(1) bekezdésében
foglaltakra terjed ki. 2. § (1) A  közlekedési hatóság piacfelügyeleti ellenőrzése során figyelemmel kíséri a  piacfelügyeleti ellenőrzéshez
kapcsolódó szabályokban, általános szerződési feltételekben foglaltak érvényesülését.
(2) A  közlekedési hatóság az  előző év piacfelügyeleti tapasztalatainak figyelembevételével éves piacfelügyeleti
ellenőrzési tervet készít a tárgyévet megelőző év december 1-jéig, melyet a közlekedési hatóság vezetője hagy jóvá.
A  közlekedési hatóság a  piacfelügyeleti ellenőrzési tervet tizenöt napon belül az  internetes oldalán közzéteszi és
a közzétételtől számított harminc napon belül a fővárosi és megyei kormányhivatalok részére megküldi.
(3) A  terv az  első félév tapasztalatai alapján, a  félév végén felülvizsgálható és amennyiben szükséges, a  közlekedési
hatóság vezetője jóváhagyásával módosítható. A módosított piacfelügyeleti ellenőrzési tervet a közlekedési hatóság
a módosítás jóváhagyásától számított tizenöt napon belül internetes oldalán közzéteszi.
3. § (1) A  közlekedési hatóság évente beszámolót készít a  piacfelügyeleti ellenőrzési tervében foglaltak teljesítéséről,
piacfelügyeleti ellenőrzési tevékenységének eredményéről, megállapításairól, valamint a  piacfelügyeleti döntések
alapján felmerülő jogszabály-módosítási javaslatokról. A  beszámolót a  közlekedési hatóság annak – a  vezetője
általi – elfogadásától számított tizenöt napon belül internetes oldalán közzéteszi.
(2) A közlekedési hatóság piacfelügyeleti ellenőrzési terven kívül is folytathat hivatalból piacfelügyeleti ellenőrzést.
4. § (1) A  közlekedési hatóság ellenőrzési tevékenységéről nyilvántartást vezet, amelyben feltünteti a  piacfelügyeleti
ellenőrzések megállapításait és az ezzel kapcsolatos intézkedéseit, amelyet öt évig köteles megőrizni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás felépítését, tartalmát, az adatok rögzítésének, összesítésének, az ebből történő
adatszolgáltatás rendjét a közlekedési hatóság belső működési rendjében határozza meg.
5. § (1) A 167/2013/EU rendeletben és a 168/2013/EU rendeletben meghatározott gyártó, gyártó képviselője, importőr és
forgalmazó a saját tevékenységének ellenőrzésével kapcsolatos kötelezettségeit az ott meghatározottak szerint látja
el, amelynek során a közlekedési hatóságot köteles tájékoztatni.
(2) Ha a gyártó, a gyártó képviselője, az importőr vagy a forgalmazó az (1) bekezdésben meghatározottaknak nem tesz
eleget, a  közlekedési hatóság haladéktalanul felszólítja a  kötelezettségeinek teljesítésére. A  közlekedési hatóság
a felszólításról és a felszólításban foglaltak teljesítéséről tájékoztatja az Európai Bizottságot és a tagállamok illetékes
hatóságait.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
7. § Ez a rendelet
a) a mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló, 2013. február 5-i
167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet;
b) a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a  négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és
piacfelügyeletéről szóló, 2013. január 15-i 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet;
c) a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a  négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és
piacfelügyeletéről szóló 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  funkcionális
járműbiztonsági követelményekre való tekintettel történő kiegészítéséről szóló, 2013. október 24-i 3/2014/EU
bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet;
d) a 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a két- vagy háromkerekű járművek és a négykerekű
motorkerékpárok jóváhagyásához szükséges járműszerkezeti és általános követelmények tekintetében
történő kiegészítéséről szóló, 2013. november 21-i 44/2014/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet;
e) a 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  környezeti teljesítményre, valamint
a meghajtóegység teljesítményére vonatkozó követelmények tekintetében történő kiegészítéséről, továbbá
V. mellékletének módosításáról szóló, 2013. december 16-i 134/2014/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló
rendelet;
f ) a 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  két- vagy háromkerekű járművek, valamint
a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyására és piacfelügyeletére vonatkozó közigazgatási követelmények
tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2014. július 18-i 901/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet;
g) a 167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  mezőgazdasági és erdészeti járművek
jóváhagyásához szükséges járműszerkezeti és általános követelmények tekintetében történő kiegészítéséről
és módosításáról szóló, 2014. szeptember 19-i 1322/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet;
h) a 167/2013/EU  európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  mezőgazdasági és erdészeti járművek
jóváhagyására vonatkozó fékezési követelmények tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. október
15-i 2015/68 bizottsági (EU) felhatalmazáson alapuló rendelet;
i) a 167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági és erdészeti járművek környezeti
teljesítményére és meghajtóegység-teljesítményére vonatkozó követelmények tekintetében történő
kiegészítéséről szóló, 2014. október 1-i 2015/96 bizottsági (EU) felhatalmazáson alapuló rendelet;
j) a 167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  mezőgazdasági és erdészeti járművek
jóváhagyására vonatkozó funkcionális járműbiztonsági követelményekre való tekintettel történő
kiegészítéséről szóló, 2014. december 8-i 2015/208 bizottsági (EU) felhatalmazáson alapuló rendelet;
k) a 167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  mezőgazdasági és erdészeti járművek
jóváhagyására és piacfelügyeletére vonatkozó közigazgatási követelmények tekintetében történő
végrehajtásáról szóló, 2015. március 11-i 2015/504 bizottsági (EU) végrehajtási rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
978/2008. (HK 1/2009.) MH 93. P.S. vv.z. PK. intézkedése az MH 93. Petőfi Sándor Vegyivédelmi Zászlóalj csapatjelvényének rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 110. §
(2) bekezdésében, illetve a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről,
valamint az elbírálás és engedélyezés rendjéről szóló
120/2005. (HK 2/2006.) HM utasításban (a továbbiakban:
Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a
Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet rendelkezéseire –
az MH 93. Petőfi Sándor Vegyivédelmi Zászlóalj (a továbbiakban: MH 93. P.S. vv.z.) csapatjelvény rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett csapatjelvényt rendszeresítem, viselését az MH
93. P.S. vv.z. hivatásos és szerződéses állománya részére
engedélyezem.
2. Az MH 93. P.S. vv.z. parancsnok által rendszeresített
csapatjelvény szöveges leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés mellékletei
tartalmazzák.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgatója gondoskodik a jóváhagyott csapatjelvény rendszeresítéséből adódó
költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és az
MH 93. P.S. vv.z. személyi állományának csapatjelvénynyel való ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Szombati Zoltán mk. ezredes s. k.,
parancsnok