text:
2011. CXCIII. törvény a befektetési alapkezelőkről és a kollektív befektetési formákról.
ELSŐ RÉSZ
BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK I. FEJEZET
A TÖRVÉNY HATÁLYA
1. § Ha nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik, e törvény hatálya kiterjed
a) a Magyarország területén székhellyel rendelkező, e törvény szerinti befektetési alap és befektetési alapkezelő
létrehozatalára, működésére és felügyeletére, b) a Magyarország területén végzett befektetési alapkezelési tevékenységre,
c) a Magyarország területén székhellyel rendelkező ÁÉKBV alapkezelő EGT-államban létrehozott fióktelepe által
végzett befektetési alapkezelési tevékenységére, valamint határon átnyúló szolgáltatás nyújtására,
d) a befektetési jegy és az egyéb kollektív befektetési értékpapír Magyarország területén, valamint befektetési
alapkezelő által EGT-államban történő forgalomba hozatalára, e) a magyar hatóság által ellátott, e törvényben meghatározott felügyeleti tevékenységre.
II. FEJEZET
ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 2. § A törvényben hivatkozott jogszabályok rövidítését az 1. melléklet tartalmazza.
3. § E törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok alkalmazásában:
1. ÁÉKBV: a) olyan nyilvános nyílt végű befektetési alap, amely megfelel az e törvény felhatalmazása alapján kiadott,
a befektetési alapok befektetési és hitelfelvételi szabályairól szóló kormányrendelet ÁÉKBV-kre vonatkozó
előírásainak, vagy b) olyan nyilvános nyílt végű kollektív befektetési forma, amely az ÁÉKBV-irányelv szabályainak más EGT-állam
jogrendszerébe történő átvétele alapján jött létre; 2. ÁÉKBV-alapkezelő: ÁÉKBV kezelésére engedéllyel rendelkező befektetési alapkezelő;
3. ÁÉKBV fogadó tagállama: az ÁÉKBV székhely szerinti tagállamától eltérő EGT-állam, amelyben az ÁÉKBV kollektív
befektetési értékpapírjait forgalmazzák; 4. ÁÉKBV-irányelv: az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 2009/65/EK irányelve az átruházható értékpapírokkal
foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések
összehangolásáról; 5. ÁÉKBV székhely szerinti tagállama: az az EGT-állam, amelyben az ÁÉKBV-t engedélyezték;
6. áru: a Bszt.-ben meghatározott fogalom; 7. átruházható értékpapír: a Bszt.-ben meghatározott fogalom;
8. betét: betétszerződés vagy bankszámlaszerződés alapján hitelintézetnél elhelyezett pénzösszeg;
A törvényt az Országgyűlés a 2011. december 23-i ülésnapján fogadta el.
9. befektetési alap: e törvényben meghatározott feltételek szerint befektetési jegyek nyilvános vagy zártkörű forgalomba
hozatalával létrehozott és a kockázatmegosztás elvén működtetett, jogi személyiséggel rendelkező vagyontömeg,
amelyet a befektetési alapkezelő a befektetők érdekében kezel;
10. befektetési alapkezelés: a befektetési alap részére végzett kollektív portfóliókezelés;
11. befektetési alapkezelő: befektetési alapkezelési tevékenység végzésére vonatkozó engedéllyel rendelkező vállalkozás;
12. befektetési alapkezelő fogadó tagállama: a befektetési alapkezelő székhely szerinti tagállamától eltérő EGT-állam,
amelyben a befektetési alapkezelő fiókteleppel rendelkezik vagy szolgáltatást nyújt;
13. befektetési alapkezelő székhely szerinti tagállama: az az EGT-állam, ahol a befektetési alapkezelő létesítő okirat szerinti
székhelye található; 14. befektetési alap saját tőkéje: a befektetési alap indulásakor a befektetési jegyek névértékének és darabszámának
szorzatával megegyező tőke, amely az alap működése során a befektetési alap nettó eszközértékével azonos;
15. befektetési jegy: az e törvényben meghatározott módon és alakszerűséggel a befektetési alap mint kibocsátó által
sorozatban forgalomba hozott, a befektetési alappal szembeni, a befektetési alap kezelési szabályzatában
meghatározott követelést és egyéb jogokat biztosító, átruházható értékpapír;
16. befektetési tanácsadás: a Bszt.-ben meghatározott tevékenység; 17. befektetési vállalkozás: a Bszt.-ben ilyenként meghatározott szervezet;
18. befektető: a befektetési jegy vagy az egyéb kollektív befektetési értékpapír tulajdonosa;
19. cél-ÁÉKBV: olyan ÁÉKBV vagy annak egy olyan részalapja, amely legalább egy gyűjtő-ÁÉKBV befektetővel rendelkezik,
míg ő maga nem gyűjtő-ÁÉKBV és nem rendelkezik a gyűjtő-ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjaival;
20. dotációs tőke: a fióktelep létesítéséhez és működéséhez az alapító által tartósan, korlátlanul, tehermentesen a fióktelep
szabad rendelkezésére bocsátott tőke; 21. EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam;
22. ellenőrző befolyás: a Hpt.-ben meghatározott fogalom; 23. érintett személy:
a) a befektetési alapkezelő vezető állású személye, tulajdonosa, alkalmazottja,
b) bármely olyan természetes személy, aki tevékenységét a befektetési alapkezelő érdekeinek megfelelően végzi,
és aki részt vesz a befektetési alapkezelő által végzett befektetési alapkezelésben, vagy
c) bármely olyan természetes személy, aki harmadik fél részére szóló, befektetési alapkezelő által nyújtandó
befektetési alapkezelési szolgáltatásra vonatkozó kiszervezésre irányuló szerződés alapján közvetlenül részt vesz
a befektetési alapkezelés szolgáltatásának nyújtásában; 24. értékpapír: a Tpt.-ben meghatározott fogalom;
25. felosztott hozam: a tőkenövekmény azon része, amelyet a befektetési alapkezelő a kezelési szabályzat szerint
a befektetési alapkezelés eredményeképpen a befektetési jegyek után fizet;
26. Felügyelet: a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete; 27. felügyeleti hatóság:
a) a Felügyelet, illetve b) a külföldi befektetési alapkezelő, kollektív befektetési forma, letétkezelő, vagy tőkepiacokon szolgáltatást nyújtó,
prudenciális felügyelet hatálya alá tartozó személy vagy szervezet tevékenységi felügyeletét ellátó külföldi
szervezet; 28. fióktelep: az Fkt.-ban ilyenként meghatározott szervezet;
29. folyamatos forgalmazás: a nyílt végű kollektív befektetési forma kollektív befektetési értékpapírjának folyamatos
értékesítése és visszaváltása a kollektív befektetési forma futamideje alatt;
30. forgalmazás-elszámolási nap: az a nap, amelyre vonatkozóan megállapított nettó eszközérték alapján a leadott
kollektív befektetési értékpapír vételi és visszaváltási megbízásokat elszámolják, meghatározva a teljesítéskor
a befektetőknek járó ellenértéket; 31. forgalmazás-teljesítési nap: az a nap, amelyen az elszámolt vételi és visszaváltási megbízások ellenértékét a befektetők
felé teljesítik, jóváírják; 32. forgalmazó: a kollektív befektetési értékpapír forgalomba hozatalában közreműködő, a Tpt. 23. § (1) bekezdésében
meghatározott szervezet; 33. forgalomba hozatal: a kollektív befektetési értékpapír keletkeztetése és az első tulajdonosnak történő átadása;
34. főiroda: az a hely, ahol a vállalkozás üzleti tevékenységével kapcsolatos központi döntéshozatal történik;
35. gyűjtő-ÁÉKBV: olyan ÁÉKBV vagy annak egy olyan részalapja, amely saját tőkéjének legalább 85 százalékát másik
ÁÉKBV vagy annak részalapja – cél-ÁÉKBV – kollektív befektetési értékpapírjaiba fekteti;
36. harmadik ország: az az ország, amely nem minősül EGT-államnak;
37. induló tőke: a vállalkozás alapításkori jegyzett tőkéjének, a tőketartalékának és az eredménytartalékának összege;
38. hitel: a hitelszerződés, illetve az ez alapján kötött kölcsönszerződés, valamint a halasztott pénzügyi teljesítés, ide nem
értve a forgalmazó által biztosított, legfeljebb 15 napos halasztott pénzügyi teljesítést;
39. kereskedelmi kommunikáció: a tájékoztató, a kezelési szabályzat és a hirdetmény kivételével minden, a befektetők
tájékoztatását szolgáló, a kollektív befektetési értékpapír nyilvános forgalomba hozatalával és forgalmazásával
összefüggésbe hozható, reklámban vagy egyéb módon közölt információ;
40. kibocsátási program: a Tpt.-ben meghatározott fogalom; 41. kiemelt befektetői információ: az ÁÉKBV-ről és az egyéb nyilvános nyílt végű befektetési alapról készített,
a befektetőknek adandó legfontosabb információkat tartalmazó rövid dokumentum;
42. kollektív befektetési értékpapír: a kollektív befektetési forma által forgalomba hozott értékpapír, továbbá a kollektív
befektetési forma által forgalomba hozott, a kollektív befektetési formában való részvételt tanúsító egyéb okirat;
43. kollektív befektetési forma: a befektetési alap, az ÁÉKBV és minden olyan kollektív befektetési vállalkozás, amely több
befektetőtől gyűjt tőkét abból a célból, hogy meghatározott befektetési politikának megfelelően befektesse
a befektetők javára; 44. kollektív portfóliókezelés: a kollektív befektetési forma számára végzett befektetéskezelési tevékenység, valamint
a kollektív befektetési forma létrehozatalához, működtetéséhez kapcsolódó feladatok ellátása;
45. leányvállalat: minden olyan vállalkozás, amelynek működésére egy másik vállalkozás ellenőrző befolyást gyakorol
azzal, hogy a leányvállalat valamennyi leányvállalatát az anyavállalat leányvállalatának kell tekinteni;
46. letétkezelő: a) a Bszt. 5. § (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott letétkezelési szolgáltatásra vonatkozó engedéllyel
rendelkező magyarországi székhelyű befektetési vállalkozás vagy hitelintézet, vagy
b) olyan vállalkozás, amely az ÁÉKBV-irányelv letétkezelőre vonatkozó szabályainak más EGT-állam jogrendszerébe
történő átvétele alapján jogosult letétkezelői feladatokat ellátni; 47. likvid eszköz: a pénz, a hitelintézettel állampapírra kötött, felmondhatóságában nem korlátozott repó, az
átruházhatóságában nem korlátozott, nyilvános árjegyzéssel rendelkező állampapír, a felmondhatóságában nem
korlátozott betét, továbbá az átruházhatóságában nem korlátozott, nyilvános árjegyzéssel rendelkező, legfeljebb
egyéves hátralévő futamidejű, nyilvánosan forgalomba hozott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír;
48. minősített befolyás: egy befektetési alapkezelővel létrejött olyan közvetett és közvetlen kapcsolat, amely alapján
a befolyással rendelkező a) befektetési alapkezelőben fennálló tulajdoni hányadának (részesedésének) mértéke vagy az általa gyakorolható
szavazati jog aránya legalább 10 százalék, b) a befektetési alapkezelő döntéshozó, ügyvezető vagy felügyelő szervei, testületi tagjainak legalább 20 százalékát
kinevezheti vagy felmentheti, vagy c) létesítő okirat, megállapodás alapján döntő befolyást gyakorolhat a befektetési alapkezelő működésére;
49. miniszter: a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter;
50. minisztérium: a miniszter által vezetett minisztérium; 51. MNB: a Magyar Nemzeti Bank;
52. működési tanúsítvány: a hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóság által kiállított tanúsítvány arról, hogy a befektetési
alapkezelő befektetési alapkezelési engedélye megfelel-e az ÁÉKBV-irányelvnek a befektetési alapkezelő székhely
szerinti tagállama jogrendszerébe történő átvétele alapján elfogadott rendelkezéseknek, valamint a befektetési
alapkezelő engedélyének esetleges korlátozása az általa kezelhető alapok tekintetében;
53. nemzetközi pénzügyi intézmény: a Tpt.-ben ilyenként meghatározott intézmény;
54. nettó eszközérték: a befektetési alap vagyonában szereplő eszközök értéke – ideértve az aktív időbeli elhatárolásokat
és a kölcsönbe adásból származó követeléseket is – csökkentve az azt terhelő összes kötelezettséggel, beleértve
a passzív időbeli elhatárolásokat is; 55. nyilvános árjegyzés: arra jogosult szervezet (árjegyző) által pénzügyi eszközre vonatkozóan folyamatosan közzétett
vételi és eladási kötelezettségvállalás az árjegyző által meghatározott árakon;
56. pénzpiaci eszköz: a Bszt.-ben meghatározott fogalom; 57. pénzügyi eszköz: a Bszt.-ben meghatározott fogalom;
58. portfóliókezelés: a Bszt.-ben meghatározott tevékenység; 59. részesedési viszony: valamely vállalkozás szavazati jogai vagy tőkéje 20 százalékának vagy ennél nagyobb részének
közvetlenül vagy közvetetten való tulajdonlása; 60. saját tőke: az Szt.-ben meghatározott fogalom;
61. szabályozott piac: a Tpt.-ben meghatározott fogalom; 62. származtatott ügylet: a Tpt.-ben meghatározott fogalom;
63. szavatoló tőke: a Hpt. 5. számú melléklete szerint meghatározott fogalom;
64. szoros kapcsolat: a) két vagy több természetes vagy jogi személy között fennálló, ellenőrző befolyásnak vagy részesedési viszonynak
minősülő kapcsolat, azzal, hogy ha egy személy olyan személlyel áll ellenőrző befolyásnak minősülő
kapcsolatban, amely maga is ellenőrző befolyást gyakorol egy harmadik személyre, akkor e harmadik személyt is
a legfelső szinten lévővel szoros kapcsolatban állónak kell tekinteni, illetve
b) két vagy több személy között fennálló kapcsolat, amennyiben ezen személyek ugyanazon személyek ellenőrző
befolyása alatt állnak; 65. tartós adathordozó: olyan eszköz, amely a befektető számára lehetővé teszi a neki címzett adatoknak az adat céljának
megfelelő ideig történő tartós tárolását és a tárolt adatok változatlan formában és tartalommal történő
megjelenítését; 66. tőkenövekmény: az egy jegyre jutó nettó eszközérték és a befektetési jegy névértéke közötti különbség, amennyiben
az pozitív; 67. ügyfél: aki e törvény alapján a befektetési alapkezelőtől szolgáltatást vesz igénybe, ide nem értve a befektetőt;
68. ügyvezető: a befektetési alapkezelő vezetésére kinevezett első számú vezető, valamint e vezető valamennyi helyettese;
69. vezető állású személy: az ügyvezető, az igazgatóság tagja és a felügyelőbizottság elnöke, tagja, az igazgatótanács tagja,
a fióktelep vezetésére kinevezett személy és annak közvetlen helyettese, valamint minden olyan személy, akit
a létesítő okirat vagy a működésre vonatkozó bármely belső szabályzat ilyenként határoz meg.
MÁSODIK RÉSZ
ALAPKEZELŐRE, LETÉTKEZELŐRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK III. FEJEZET
ALAPKEZELŐKRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK
1. A befektetési alapkezelő által végezhető tevékenységek 4. § (1) A befektetési alapkezelő kollektív portfóliókezelési tevékenységének végzése előzetes hatósági engedélyhez kötött,
amelyet a Felügyelet ad ki. A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott tevékenység folytatására – amennyiben
e törvény másképp nem rendelkezik – kizárólag befektetési alapkezelő kaphat engedélyt.
(2) A befektetési alapkezelő az (1) bekezdés szerinti hatósági engedély birtokában az alábbi tevékenységeket végezheti:
a) befektetéskezelés (a befektetési politika végrehajtásával kapcsolatos befektetési, stratégiai és eszközallokációs
döntések meghozatala és végrehajtása); b) a kollektív portfóliókezeléshez kapcsolódó adminisztratív feladatok részben vagy egészben történő ellátása:
ba) könyvviteli és jogi feladatok ellátása, bb) információszolgáltatás befektetők részére,
bc) eszközök értékelése, árazása, adóügyek intézése, bd) jogszerű magatartás ellenőrzése,
be) a befektetőkkel kapcsolatos nyilvántartások vezetése, bf) hozamfizetés,
bg) kollektív befektetési értékpapír forgalomba hozatalával és folyamatos forgalmazásával összefüggő
adminisztrációs feladatok, bh) a megkötött ügyletek elszámolása (beleértve a bizonylatok megküldését),
bi) nyilvántartások vezetése; c) kollektív befektetési értékpapírok forgalomba hozatala és folyamatos forgalmazása;
d) a befektetési alapkezelő által az értékesítést végző személyek oktatása és részükre írásos, illetve szóbeli
információ rendszeres szolgáltatása az értékesítéshez szükséges, illetve indokolt módon és mértékben, továbbá
a forgalmazás anyagi ösztönzése (értékesítés támogatása). (3) A befektetési alapkezelő a kollektív portfóliókezelési tevékenység mellett kizárólag az alábbi tevékenységeket
végezheti rendszeres gazdasági tevékenysége keretében, az a)–c) pontokban meghatározott tevékenységek esetén
az adott tevékenységre előírt engedély birtokában és figyelemmel a (4) bekezdésre:
a) portfóliókezelés, b) befektetési tanácsadás, c) kollektív befektetési értékpapírok letéti őrzése, letétkezelése és az ezzel kapcsolatos adminisztratív
szolgáltatások, amely dematerializált értékpapírok esetében az értékpapírszámla vezetését is tartalmazza,
valamint a végzett tevékenység jellegétől függően ügyfélszámla vezetését is magában foglalja,
d) értékpapír-kölcsönzés. (4) A befektetési alapkezelő a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott tevékenység végzésére köteles. A befektetési
alapkezelő a (3) bekezdésben meghatározott tevékenységek végzésére önállóan, a (2) bekezdésben meghatározott
tevékenységek végzésére vonatkozó engedély nélkül nem kaphat engedélyt, míg a (3) bekezdés b) és c) pontjában
meghatározott tevékenység végzésére vonatkozó engedélyt kizárólag a (3) bekezdés a) pontjában meghatározott
tevékenység végzésére jogosító engedély birtokában kaphat. A (2) bekezdés c) pontjában foglalt tevékenység
végzése esetén a befektetési alapkezelő akkor vehet fel közvetlenül a befektetőktől kollektív befektetési
értékpapírokra szóló vételi és eladási megbízásokat, ha rendelkezik a (3) bekezdés c) pontjában foglalt tevékenységre
szóló engedéllyel. (5) A befektetési alapkezelő a (2) bekezdésben meghatározott kollektív portfóliókezelési tevékenységet – kiszervezés
útján vagy határon átnyúló szolgáltatás keretén belül – belföldi és külföldi befektetési alapkezelő részére is végezheti.
A határon átnyúló szolgáltatás végzését a Felügyeletnek be kell jelenteni.
(6) A (3) bekezdésben szereplő tevékenységek végzése esetén a Bszt. vonatkozó rendelkezéseit megfelelően alkalmazni
kell. 2. Tőke- és szervezeti követelmények 5. § (1) A befektetési alapkezelő akkor kaphat befektetési alapkezelésre engedélyt, ha – a (2) bekezdésben foglaltak
figyelembevételével – rendelkezik legalább százhuszonötezer euró, ingatlanalap kezelése esetén legalább
háromszázezer euró induló tőkével. (2) Ha a befektetési alapkezelő által kezelt portfólió összesített értéke meghaladja a kétszázötvenmillió eurót, szavatoló
tőkéjét ki kell egészítenie. A pótlólagos tőkeösszeg annak az összegnek a 0,02 százaléka, amellyel a befektetési
alapkezelő által kezelt portfólió értéke meghaladja a kétszázötvenmillió eurót. Ha az induló tőke és a pótlólagos tőke
összege eléri a tízmillió eurót, a szavatoló tőkét nem szükséges tovább növelni. A számítás alapját képező összegbe
bele kell számítani azon portfóliókat, amelyek kezelésével a befektetési alapkezelő kiszervezésre irányuló szerződés
alapján harmadik személyt bízott meg, nem kell figyelembe venni azonban azokat a portfóliókat, amelyeket
a befektetési alapkezelő kiszervezésre irányuló szerződés alapján megbízottként kezel.
(3) A befektetési alapkezelőnek – a működőképesség folytonosságának fenntartása és a befektetők védelme érdekében –
az általa végzett tevékenység kockázatának fedezetét mindenkor biztosító, megfelelő nagyságú szavatoló tőkével kell
rendelkeznie, amely nem csökkenhet a) az (1) bekezdésben meghatározott összeg, vagy
b) a megelőző év működési költségei 25 százalékának megfelelő összeg
alá. (4) A (3) bekezdésben meghatározott szavatoló tőke mértékének meghatározása során a (3) bekezdés a) és b) pontja
szerint számított érték közül a magasabbat kell irányadónak tekinteni.
(5) Az (1) bekezdésben euróban meghatározott induló tőke összegét az alapítást megelőző naptári hónap utolsó napján
érvényes, az MNB által közzétett hivatalos devizaárfolyamon kell forintra átszámítani.
6. § (1) A befektetési alapkezelő – a 36–37. §-ban foglalt eltéréssel – részvénytársaság formájában működhet.
(2) A befektetési alapkezelőre a Gt. rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
3. Tárgyi és személyi feltételek 7. § (1) A befektetési alapkezelő irányítását belföldön létesített főirodában kell biztosítani.
(2) A befektetési alapkezelőnek rendelkeznie kell megfelelő irodai elhelyezéssel, kommunikációs rendszerrel (telefon, fax,
internetkapcsolat, elektronikus postacím, nyilvános befektetési alapot kezelő befektetési alapkezelő esetén saját
honlap). A befektetési alapkezelőnek olyan szervezeti és működési szabályokat kell kialakítania, amelyek biztosítják
a 20. §-ban megfogalmazott működési szabályok megtartását. (3) A befektetési alapkezelőnek rendelkeznie kell olyan elektronikus portfólió-nyilvántartási rendszerrel, amely alkalmas
az általa kezelt portfóliók vagyonváltozásainak, a jegyzési és visszavásárlási megbízásoknak naprakész – és az
információs kötelezettség teljesítését lehetővé tevő – rögzítésére és kimutatására és a belső ellenőrzés, valamint
a Felügyelet által történő ellenőrzés követelményeinek teljesítésére. A befektetési alapkezelő gondoskodik az
elektronikus adatfeldolgozás magas szintű biztonságáról és a rögzített információk védelméről és bizalmas
kezeléséről. (4) Amennyiben a befektetési alapkezelő kollektív befektetési értékpapírt forgalmaz, a befektetési alapkezelőnek
rendelkeznie kell olyan, a befektetők nyilvántartására szolgáló nyilvántartási rendszerrel, amely biztosítja a befektetők
adatainak mindenkori naprakész nyilvántartását, visszakereshetőségét és az értékpapírtitok folyamatos megtartását.
(5) A befektetési alapkezelőnek meg kell felelnie a Tpt. 355. §, 364. § és 368–371. §-ában meghatározott
rendelkezéseknek. 8. § (1) A befektetési alapkezelő ügyvezetését legalább két természetes személy, munkaviszony keretében köteles ellátni.
A vezető állású személyek között legalább két olyan személynek kell lennie, aki a devizajogszabályok alapján
devizabelföldinek minősül, és – legalább egy éve – állandó belföldi lakóhellyel rendelkezik.
(2) Befektetési alapkezelőnél vezető állású személynek az választható meg, illetve az nevezhető ki, aki
a) a (9) bekezdésében meghatározott bűncselekményi kör tekintetében büntetlen előéletű, és e tényt a Bnytv. 72. §
(3) bekezdése alapján kibocsátott hatósági bizonyítvány útján igazolja;
b) felsőfokú végzettséggel rendelkezik; c) legalább hároméves pénzügyi szakmai gyakorlattal és legalább hároméves pénzügyi, illetve gazdasági területen
szerzett vezetői gyakorlattal rendelkezik és d) igazolja, hogy vele szemben a (10) bekezdésében meghatározott kizáró okok és a 11. §-ban meghatározott
összeférhetetlenségi okok nem állnak fenn. (3) A befektetési alapkezelő ügyvezetőjének, igazgatósága valamint felügyelő bizottsága elnökének a (2) bekezdésben
meghatározott feltételeken kívül az nevezhető ki, akinek személyét a megválasztás, illetve a kinevezés tervezett
időpontját 30 nappal megelőzően a Felügyeletnek – az előzetes engedély megszerzése érdekében – bejelentették,
és a Felügyelet az engedélyt megadta. (4) A vezető állású személy és a befektetési alapkezelő köteles a Felügyeletnek haladéktalanul bejelenteni, ha a vezető
állású személlyel kapcsolatban az engedély megadását követően kizárási ok merül fel. A vezető állású személy
megválasztásához vagy kinevezéséhez megadott engedélyt a Felügyelet visszavonhatja, illetve felfüggesztheti, ha az
engedély alapjául szolgáló feltétel az engedély megadását követően megszűnik, illetve ha az engedély megadását
követően merül fel kizárási ok. A felfüggesztés időtartama legfeljebb 60 nap lehet, amelynek ideje alatt a vezető állású
személy tisztségéhez kötődő jogait nem gyakorolhatja. (5) A befektetési alapkezelő teljes tevékenységét irányító személy az lehet, aki a (9) bekezdésben meghatározott
bűncselekményi kör tekintetében büntetlen előéletű – és e tényt a Bnytv. 72. § (3) bekezdése alapján kibocsátott
hatósági bizonyítvány útján igazolja –, legalább ötéves szakmai gyakorlattal rendelkezik, amelyből legalább 2 év
magyarországi szakmai gyakorlat. (6) A befektetéskezelési tevékenységet, a befektetési eszközök és tőzsdei termékek kereskedését irányító személy az
lehet, aki a (9) bekezdésben meghatározott bűncselekményi kör tekintetében büntetlen előéletű – és e tényt a Bnytv.
72. § (3) bekezdése alapján kibocsátott hatósági bizonyítvány útján igazolja –, legalább kétéves, befektetési területen
szerzett szakmai gyakorlattal rendelkezik, amelyből legalább 1 év magyarországi szakmai gyakorlat, és akivel szemben
nem áll fenn a (10) bekezdésben meghatározott kizáró ok.
(7) Az adminisztratív tevékenységet irányító személy az lehet, aki a (9) bekezdésben meghatározott bűncselekményi kör
tekintetében büntetlen előéletű – és e tényt a Bnytv. 72. § (3) bekezdése alapján kibocsátott hatósági bizonyítvány
útján igazolja –, legalább kétéves portfóliókezelési, befektetési alapkezelési vagy pénzügyi intézményi szakmai
gyakorlattal rendelkezik, amelyből legalább 1 év magyarországi szakmai gyakorlat, és akivel szemben nem áll fenn
a (10) bekezdésben meghatározott kizáró ok. (8) A (2) és (5)–(7) bekezdés esetében
a) a befektetési alapkezelőnél, kollektív befektetési formánál, befektetési vállalkozásnál, hitelintézetnél, biztosítónál,
nyugdíjpénztárnál befektetésekkel, illetve hitelintézetnél letétkezeléssel foglalkozó területen, b) az MNB-nél, a Felügyeletnél, a minisztériumban, szabályozott piacnál, tőzsdénél, a központi értéktárnál, az
elszámolóháznál, központi szerződő félnél, az Államadósság Kezelő Központ Zrt.-nél, a Magyar Államkincstárnál,
c) ingatlanalapot kezelő befektetési alapkezelő ingatlanbefektetési tevékenységét irányító személye esetében,
ingatlanforgalmazónál, valamint d) az a)–c) pontban felsoroltak külföldi megfelelőinél
szakirányú területen munkavégzésre irányuló jogviszonyban eltöltött idő számít szakmai gyakorlatnak.
(9) A (2) és (5)–(7) bekezdés szempontjából az alábbi bűncselekményeket kell figyelembe venni: Btk. XV. fejezet
III. címében meghatározott bűncselekmények, a hamis vád (Btk. 233. §), a hatóság félrevezetése (Btk. 237. §), a hamis
tanúzás (Btk. 238. §), a hamis tanúzásra felhívás (Btk. 242. §), a mentő körülmény elhallgatása (Btk. 243. §),
a bűnpártolás (Btk. 244. §), a Btk. XV. fejezet VII. címében és VIII. címében meghatározott bűncselekmények,
a terrorcselekmény (Btk. 261. §), a nemzetközi gazdasági tilalom megszegése (Btk. 261/A. §), a légi jármű, vasúti, vízi,
közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármű hatalomba kerítése (Btk. 262. §), a visszaélés
robbanóanyaggal vagy robbantószerrel (Btk. 263. §), a visszaélés lőfegyverrel vagy lőszerrel (Btk. 263/A. §), a visszaélés
haditechnikai termékkel és szolgáltatással, illetőleg kettős felhasználású termékkel (Btk. 263/B. §), a bűnszervezetben
részvétel (Bt. 263/C. §), a visszaélés atomenergia alkalmazásával (Btk. 264/B. §), a visszaélés nemzetközi szerződés által
tiltott fegyverrel (Btk. 264/C. §), az önbíráskodás (Btk. 273. §), a Btk. XVI. fejezet III. címében meghatározott
bűncselekmények, továbbá a Btk. XVII. fejezetében és XVIII. fejezetében meghatározott bűncselekmények.
(10) Az (5)–(7) bekezdés vonatkozásában kizáró ok olyan személlyel szemben áll fenn, aki:
a) 10 százalékot elérő vagy azt meghaladó közvetlen, illetve közvetett részesedéssel rendelkezik, rendelkezett,
illetve vezető állású személy volt olyan, a Felügyelet által felügyelt intézményben, amely a befektetési
alapkezelési tevékenység végzésére vonatkozó engedély iránti kérelem benyújtását megelőző 5 éven belül
fizetésképtelenné vált, vagy fizetésképtelenségét csak felügyeleti intézkedéssel lehetett elkerülni, illetve
amelynek tevékenységi engedélyét a Felügyelet visszavonta, és akinek személyes felelősségét e helyzetek
kialakulásáért jogerős határozat megállapította; b) súlyosan vagy ismételten megsértette a Felügyelet feladatkörébe eső törvények, illetve e törvények
felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok előírásait és emiatt vele szemben a Felügyelet, más hatóság vagy
bíróság a befektetési alapkezelési tevékenység végzésére vonatkozó engedély iránti kérelem benyújtását
megelőző 5 évnél nem régebben kelt jogerős határozatban legalább három esetben szankciót alkalmazott;
c) lakóhelye (tartózkodási helye) vagy székhelye szerinti ország hatóságaitól információ nem szerezhető meg,
és a tulajdonszerzési engedélyezés elbírálásához szükséges információ megadását önként nem vállalja.
(11) A (10) bekezdés szerinti kizáró okokat a kérelmező külföldi tevékenysége tekintetében is vizsgálni kell.
(12) A befektetési alapkezelő az (1) és (5)–(7) bekezdésben meghatározott személyek kinevezését, a személyükben
bekövetkezett változást a kinevezést vagy a változást követően haladéktalanul, de legkésőbb a kinevezést vagy
a változást követő 5 napon belül a Felügyeletnek köteles bejelenteni.
9. § A befektetési alapkezelőben történő minősített befolyás megszerzésére alkalmazni kell a Bszt. IX. Fejezetében foglalt
rendelkezéseket, azzal, hogy ahol a jogszabály befektetési vállalkozást említ, azon befektetési alapkezelőt kell érteni.
4. Jó üzleti hírnév 10. § (1) A befektetési alapkezelő minősített befolyással rendelkező tulajdonosa csak olyan személy lehet,
a) aki (amely) mentes a befektetési alapkezelő óvatos, körültekintő és megbízható (a továbbiakban együtt: prudens)
működését veszélyeztető befolyástól, jó üzleti hírnévvel rendelkezik, valamint biztosítani képes a befektetési
alapkezelő megbízható, gondos tulajdonosi irányítását és ellenőrzését, valamint
b) akinek (amelynek) üzleti kapcsolatrendszere és tulajdonosi szerkezete átlátható és ezáltal nem zárja ki
a befektetési alapkezelő feletti hatékony felügyelet gyakorlását. (2) A befektetési alapkezelő vezető tisztségviselőjének, üzleti tevékenységét irányító személyeinek jó üzleti hírnévvel kell
rendelkezniük. (3) A jó üzleti hírnevet a kérelmezőnek, illetve annak kell bizonyítania, akinek érdekében áll, hogy azt a Felügyelet
elfogadja. A jó üzleti hírnév igazolásának módját a kérelmező megválaszthatja, azonban a Felügyelet egyéb, pontosan
meghatározott iratok (okmányok) benyújtását írhatja elő. A Felügyelet a jó üzleti hírnév fennállásának megállapítása
érdekében az illetékes külföldi hatóságot közvetlenül megkeresheti. (4) A jó üzleti hírnév bizonyításának sikertelenségét a Felügyeletnek határozattal kell megállapítania.
5. Összeférhetetlenség 11. § (1) A befektetési alapkezelő vezető állású személye, illetve a befektetési döntéshozatalban, végrehajtásban résztvevő
alkalmazottja, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló személye nem lehet közvetlenül
a) a befektetési alapkezelő által megbízott letétkezelőnek, b) a befektetési alapkezelő által hozott befektetési döntések végrehajtásában közreműködő befektetési
vállalkozásnak, hitelintézetnek, ingatlanértékelőnek, ingatlanforgalmazónak, valamint c) a befektetési alapkezelő ügyfelének
a befektetési alapkezeléshez kapcsolódó területen tevékenykedő alkalmazottja, munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszonyban álló személye. (2) Az a személy, aki esetében az (1) bekezdésben meghatározott összeférhetetlenség merül fel, köteles azt
haladéktalanul a Felügyeletnek bejelenteni és az összeférhetetlenséget haladéktalanul megszüntetni.
(3) A befektetési alapkezelőre vonatkozó, az összeférhetetlenség kezelését érintő további szabályokat a befektetési
alapkezelőre vonatkozó szervezeti, összeférhetetlenségi, üzletviteli és kockázatkezelési követelményekről szóló
kormányrendelet határozza meg. 6. Személyes ügyletek 12. § (1) Az érintett személy által vagy nevében pénzügyi eszközre vonatkozóan végrehajtott ügylet személyes ügyletnek
minősül, ha az érintett személy szakmai tevékenységi körén kívül jár el vagy az ügylet végrehajtása az alábbi személyek
valamelyikének számlájára történik: a) az érintett személy, b) olyan személy, akivel az érintett személy családi vagy egyéb szoros kapcsolatban van,
c) olyan személy, akinek az érintett személlyel való kapcsolata folytán az érintett személynek – az ügylet
végrehajtásáért kapott díjon vagy kezelési költségen kívül – közvetlen vagy közvetett anyagi érdeke fűződik az
ügylethez. (2) A befektetési alapkezelő megfelelő intézkedéseket alkalmaz a (3) bekezdésben felsorolt tevékenységek
megakadályozása érdekében, amennyiben azok olyan érintett személyhez köthetők,
a) aki összeférhetetlenséget eredményező tevékenységben vesz részt, vagy
b) aki bennfentes információhoz, vagy a kollektív befektetési formára, vagy annak részére végzett ügyletekre
vonatkozó más bizalmas információhoz férhet hozzá, a befektetési alapkezelő nevében vagy javára végzett
tevékenység következtében. (3) A (2) bekezdés szempontjából az alábbi tevékenységeket kell figyelembe venni:
a) olyan személyes ügylet végrehajtása, amely aa) bennfentes kereskedelmet vagy piacbefolyásolást valósítana meg,
ab) üzleti titok, értékpapírtitok, biztosítási titok, banktitok vagy az adatvédelemről szóló jogszabályok által
védett információ jogszerűtlen feltárásával vagy felhasználásával jár, vagy
ac) ügylet ellentétben áll a befektetési alapkezelő e törvényben vagy a Bszt.-ben meghatározott
kötelezettségeivel; b) harmadik személy részére történő, az érintett személy munkaköri kötelezettségét meghaladó tanácsadás vagy
harmadik személy bíztatása arra, hogy pénzügyi eszközökre vonatkozó olyan ügyletbe kezdjen, amely ha az
érintett személy személyes ügylete lenne, vonatkozna rá az a) pont vagy a Bszt. 77. §-ának (1)–(2) bekezdése,
illetve a folyamatban lévő megbízásokra vonatkozó információkkal való visszaélésnek minősülne;
c) a Tpt. 203. § (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott esetnek nem minősülő információ vagy vélemény
harmadik személy részére történő, az érintett személy munkaköri kötelezettségét meghaladó módon való
közlése, amennyiben az érintett személy tisztában van vagy tőle elvárható gondossággal tisztában kellene lennie,
hogy e közlés eredményeként a harmadik személy ca) pénzügyi eszközre vonatkozóan olyan ügyletbe kezdene, amely ha az érintett személy személyes ügylete
lenne, vonatkozna rá e bekezdés a) pontja vagy a Bszt. 77. §-ának (1)–(2) bekezdése, illetve a folyamatban
lévő megbízásokra vonatkozó információkkal való visszaélésnek minősülne vagy
cb) egy további személyt a ca) alpontban foglalt ügylet megkötésére biztatna vagy számára ilyen ügylet
megkötésére vonatkozó tanácsot adna. (4) A befektetési alapkezelő a munkaviszony létesítésének, illetve munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony
létrehozásának időpontjában tájékoztatja az alkalmazottját, illetve foglalkoztatottját (a továbbiakban együtt:
alkalmazott) a (3) bekezdésben felsorolt tevékenységek tiltásáról és a befektetési alapkezelő által a (2) bekezdés
szerinti intézkedéseiről. (5) Az érintett személy a személyes ügyletre vonatkozó megállapodás megkötését haladéktalanul köteles a befektetési
alapkezelő számára bejelenteni, lehetővé téve a befektetési alapkezelő számára az ügylet beazonosítását.
(6) A befektetési alapkezelő nyilvántartást vezet az (5) bekezdésben meghatározott, valamint az általa feltárt személyes
ügyletekről, ideértve az ilyen ügyletekkel kapcsolatos felhatalmazást vagy tiltást.
(7) A befektetési alapkezelő valamely tevékenységének kiszervezésre irányuló szerződés keretében történő ellátása
esetén a kiszervezett tevékenységet végző harmadik személy nyilvántartást vezet az érintett személyek személyes
ügyleteiről, és ezekről kérésre haladéktalanul tájékoztatja a befektetési alapkezelőt.
(8) A (2)–(7) bekezdés nem alkalmazandó a) a portfóliókezelés keretében végzett személyes ügyletekre, amennyiben nincs előzetes információcsere
a portfóliókezelési tevékenységet végző és az érintett személy vagy olyan harmadik személy között, akinek
a számlájára az ügyletet végzik, b) a kollektív befektetési forma által forgalomba hozott értékpapírra vonatkozó személyes ügyletekre, ha az érintett
személy vagy az a harmadik személy, akinek a számlájára az ügyletet végzik, nem rendelkezik döntési hatáskörrel
az adott kollektív befektetési forma eszközeinek összetételével, befektetési döntéseivel kapcsolatosan.
7. Ügyletek, megbízások rögzítésére és a nyilvántartásra vonatkozó előírások
13. § (1) A befektetési alapkezelő által alkalmazott eljárásoknak, rendszereknek és megoldásoknak biztosítaniuk kell
a befektetési alapkezelő által kezelt kollektív befektetési formákra vonatkozó valamennyi portfólióügylet tekintetében
a (2) bekezdésben meghatározott információk rögzítését, valamint a megbízás és a lebonyolított ügylet adatainak
visszakereshetőségét. (2) Az (1) bekezdés szempontjából rögzítendő adatok:
a) a kollektív befektetési forma és a kollektív befektetési forma nevében eljáró személy neve vagy más megjelölése;
b) a lebonyolított ügylethez kapcsolódó pénzügyi eszköz azonosításához szükséges részletek;
c) a mennyiség; d) a megbízás vagy az ügylet típusa;
e) az ár; f) megbízás esetében a megbízás továbbításának a napja és pontos időpontja, továbbá annak a személynek a neve
vagy más megjelölése, akinek a részére a megbízást továbbították;
g) ügylet esetében az ügylet megkötésére vonatkozó döntés, valamint az ügylet végrehajtásának pontos időpontja;
h) a megbízást továbbító vagy az ügyletet végrehajtó személy neve;
i) a megbízás visszavonása esetén a megbízás visszavonásának indokai;
j) végrehajtott ügyletek esetében a másik fél és az ügylet végrehajtási helyszínének azonosítása.
(3) A (2) bekezdés j) pontjában említett végrehajtási helyszín alatt a Tpt.-ben meghatározott szabályozott piacot,
a Bszt.-ben meghatározott multilaterális kereskedési rendszert, rendszeres internalizálót, árjegyzőt, illetve más
likviditásszolgáltatót vagy olyan személyt kell érteni, amely a felsoroltak bármelyike által ellátott funkciót tölt be
harmadik országban. Ha az ügylet nem a felsorolt végrehajtási helyszínek valamelyikén történik, elegendő a másik fél
megjelölése. 14. § (1) A 4. § (2) bekezdés c) pontjában meghatározott tevékenység végzése esetén a befektetési alapkezelő által alkalmazott
eljárásoknak, rendszereknek és megoldásoknak biztosítaniuk kell a kollektív befektetési értékpapírra vonatkozó vételi
és visszaváltási megbízások elektronikus formában történő rögzítését, közvetlenül az ilyen megbízások kézhezvételét
követően. (2) Az (1) bekezdés szerinti rögzítés az alábbi adatokra vonatkozik:
a) az érintett kollektív befektetési forma adatai; b) a megbízást adó vagy továbbító személy beazonosításához szükséges adatok;
c) a megbízást fogadó személy beazonosításához szükséges adatok;
d) a megbízás napja és időpontja; e) a fizetés feltételei és módja;
f) a megbízás típusa; g) a megbízás végrehajtásának napja;
h) a jegyzett vagy visszaváltott kollektív befektetési értékpapírok száma;
i) az egyes kollektív befektetési értékpapírok jegyzési vagy visszaváltási ára;
j) a kollektív befektetési értékpapírok teljes jegyzési vagy visszaváltási értéke;
k) a megbízás jegyzési díjakat is tartalmazó bruttó értéke vagy a visszaváltási díjakkal csökkentett nettó összeg.
15. § (1) A befektetési alapkezelő olyan nyilvántartási rendszert köteles fenntartani, amely biztosítja a 13. és a 14. §-ban említett
adatok 8 évig – kivételes körülmények között a Felügyelet előírására ennél hosszabb ideig – történő megőrzését.
(2) A befektetési alapkezelő tevékenységi engedélyének visszavonása esetén, a befektetési alapkezelő az
(1) bekezdésben említett nyilvántartásokat az engedély visszavonását követő 8 évig köteles megőrizni. Ha
a befektetési alapkezelő befektetési alapkezeléssel kapcsolatos feladatait átruházza egy másik befektetési
alapkezelőre, az átruházás időpontját megelőző 8 év (1) bekezdés szerinti nyilvántartásait köteles hozzáférhetővé
tenni a másik befektetési alapkezelő számára. (3) A befektetési alapkezelő az (1) bekezdés szerinti nyilvántartási rendszerben tárolt adatokat olyan formában és olyan
tartós adathordozón köteles megőrizni, amely biztosítja a) az adatokhoz való – Felügyelet általi – közvetlen hozzáférést, valamint az ügyletek végrehajtása során keletkező
adatok utólagos visszakereshetőségét, b) az adatok javítása vagy módosítása esetén az adatok javítás vagy módosítás előtti tartalmának
megállapíthatóságát, c) a nyilvántartások védelmét manipulációs szándékú változtatással szemben.
8. Engedélyezési feltételek 16. § (1) A kérelmező a befektetési alapkezelési tevékenység végzésére jogosító engedély iránti kérelemhez mellékeli
a) a befektetési alapkezelő létesítő okiratát, a végezni kívánt tevékenység megnevezését, működési tervét, amely
a szervezeti felépítését, valamint a 2. melléklet szerinti működési szabályzatát tartalmazza;
b) az 5. § (1) bekezdésben meghatározott mértékű induló tőke befizetését igazoló dokumentumot, valamint az
induló tőke befizetéséhez szükséges összeg törvényes eredetének igazolását;
c) amennyiben az alapkezelő származtatott ügyleteket is köt, a kapcsolódó kockázatok kezelésére szolgáló
kockázatkezelési szabályzatát; d) a tárgyi, szervezeti és – a büntetlen előéletre vonatkozó előírásokon kívüli – személyi feltételeknek való
megfelelés igazolására vonatkozó okiratokat; e) a befektetési alapkezelő olyan közvetlen vagy közvetett részesedéssel rendelkező személyeinek bemutatását,
akik, vagy amelyek minősített befolyással rendelkeznek a befektetési alapkezelőben;
f) a 17. §-ban foglaltak fennállásáról vagy azok hiányáról szóló nyilatkozatot;
g) amennyiben a befektetési alapkezelő a Bszt. hatálya alá tartozó tevékenységet is végez, arra vonatkozó belső
szabályzatát, amely biztosítja a több megbízó, illetve kollektív befektetési forma részére, különböző befektetési
elvek alapján való befektetési alapkezelés miatti lehetséges érdekellentétek kiküszöbölését; valamint
h) a könyvvizsgáló igazolását arra vonatkozóan, hogy a befektetési alapkezelő informatikai rendszere alkalmas
a 13–14. §-ban meghatározott követelmények teljesítésére. (2) A befektetési alapkezelő tevékenysége végzése során folyamatosan meg kell felelnie a jogszabályok előírásainak
és a Felügyelet felhívására köteles igazolni, hogy megfelel az e törvény felhatalmazása alapján kiadott egyéb
jogszabályokban meghatározott működési feltételnek is. (3) A befektetési alapkezelő a tevékenységi engedély kézhezvételét követően kezdheti meg tevékenységét.
17. § A Felügyelet a befektetési alapkezelő befektetési alapkezelési tevékenység végzésére jogosító engedélyének
megadásához előzetesen kikéri más EGT-állam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságának véleményét, ha az
alapítani kívánt befektetési alapkezelő a) más EGT-államban székhellyel rendelkező befektetési vállalkozás, hitelintézet, befektetési alapkezelő,
biztosítóintézet, kollektív befektetési forma leányvállalata, b) más EGT-államban székhellyel rendelkező befektetési vállalkozás, hitelintézet, befektetési alapkezelő,
biztosítóintézet, kollektív befektetési forma anyavállalatának leányvállalata, c) ellenőrző befolyással rendelkező természetes vagy jogi személy tulajdonosa más EGT-államban székhellyel
rendelkező befektetési vállalkozásban, hitelintézetben, befektetési alapkezelőben, biztosítóintézetben, kollektív
befektetési formában ellenőrző befolyással rendelkezik. 9. Az engedélykérelem elutasításának esetei
18. § (1) A Felügyelet a befektetési alapkezelési tevékenység végzésére jogosító engedély iránti kérelmet elutasítja, ha
a kérelmező a) az e törvényben vagy az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban előírt feltételeknek nem felel
meg, b) az a) pontban meghatározott feltételeknek való megfelelést hitelt érdemlő módon nem igazolta,
c) megtévesztő vagy valótlan adatot közölt, vagy d) olyan személlyel vagy szervezettel áll szoros kapcsolatban, amelynek lakóhelye vagy székhelye olyan harmadik
országban van, amelynek jogszabályai vagy a jogszabályokban foglaltak kikényszerítése akadályozza
a befektetési alapkezelő feletti hatékony és eredményes felügyeletet.
(2) Az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott feltételek ellenőrzéséhez a Felügyelet által szükségesnek ítélt
információkat a kérelmezőnek a Felügyelet rendelkezésére kell bocsátania.
(3) A Felügyelet naprakészen közzéteszi a honlapján a felügyeleti hatóságok kölcsönös elismerésén alapuló, továbbá
a fióktelepek felügyeletére is kiterjedő nemzetközi együttműködési megállapodásban részes szervek adatait és
a székhelyük szerinti országok listáját. 10. A tevékenységi engedély visszavonásának esetei
19. § (1) A Felügyelet a befektetési alapkezelési tevékenység végzésére jogosító engedélyt visszavonja, ha
a) az engedély kiadásának feltételei már nem állnak fenn, és azokat a befektetési alapkezelő 6 hónapon belül nem
pótolta; b) a befektetési alapkezelő vagyona (eszközei) az ismert hitelezők követelésének kielégítésére nem nyújtana
fedezetet; c) a befektetési alapkezelő az engedélyezett tevékenységet 12 hónapon belül nem kezdi meg; vagy – a működés
megkezdését követően – 6 hónapot meghaladó időtartam alatt nem gyakorolja;
d) a befektetési alapkezelő bejelenti a Felügyeletnek, hogy a tevékenység folytatásával felhagy;
e) a befektetési alapkezelő a tevékenységre vonatkozó, az e törvényben és külön jogszabályokban meghatározott
előírásokat ismétlődően vagy súlyosan megszegi; f) a befektetési alapkezelő saját tőkéje a törvény által meghatározott szint alá csökken, és a befektetési alapkezelő
a saját tőke feltöltési kötelezettségének a Felügyelet által előírt határidőben nem tett eleget;
g) az engedélyt a Felügyelet megtévesztésével vagy más jogszabálysértő módon szerezték meg;
h) a befektetési alapkezelő és harmadik személy között olyan típusú szoros kapcsolat keletkezik, amely a befektetési
alapkezelővel szoros kapcsolatban álló személyre vonatkozó harmadik országban alkalmazott jogszabályok
szerint akadályozza a befektetési alapkezelő feletti hatékony hatósági felügyelet gyakorlását;
i) a befektetési alapkezelő nem vitatott tartozását az esedékességet követő 5 napon belül nem egyenlítette ki,
és vagyona (eszközei) az ismert hitelezők követelésének kielégítésére nem nyújtana fedezetet.
(2) Az (1) bekezdés c)–e) pontjai alapján a Felügyelet a befektetési alapkezelési tevékenység végzésére jogosító engedélyt
akkor vonja vissza, ha az engedéllyel rendelkező az ügyfelével szemben fennálló elismert kötelezettségeinek eleget
tett, vagy szerződéseinek teljesítését más, az adott tevékenység végzésére engedéllyel rendelkező vállalkozás
átvállalta. A Felügyelet meghatározhatja azokat a feltételeket és előírásokat, amelyek teljesítéséig a befektetési
alapkezelő a tevékenységét – az arra vonatkozó szabályok szerint – köteles folytatni.
(3) A Felügyelet a tevékenység végzésére jogosító engedélyt határozott időre felfüggeszti, ha az engedély kiadásának
feltételei már nem állnak fenn, de azok 6 hónapon belül pótolhatók.
11. Működési feltételek 20. § (1) A befektetési alapkezelőnek tisztességesen, a kezelésében levő kollektív befektetési formák, valamint a piac
integritása érdekében eljárva, kellő képességek, körültekintés és a gondosság jegyében, a tevékenysége során
folyamatosan meg kell felelnie az alábbi, prudens működést biztosító szabályoknak, figyelembe véve az általa kezelt
kollektív befektetési formák egyedi sajátosságait is. (2) A befektetési alapkezelőnek rendelkeznie kell
a) megalapozott adminisztrációs és számviteli eljárásokkal; b) az elektronikus adatfeldolgozásra vonatkozó ellenőrzési és biztonsági eljárásokkal;
c) az információk biztonságának, integritásának és bizalmas jellegének megőrzésére alkalmas rendszerekkel
és eljárásokkal, és d) megfelelő belső ellenőrzési mechanizmusokkal, beleértve különösen az alkalmazottai által lebonyolított
személyes ügyletekre vagy a sajátszámlás befektetések céljából vásárolt pénzügyi eszközökbe történt
befektetésekre vonatkozó szabályokat. (3) Az alkalmazott eljárásoknak és rendszereknek biztosítaniuk kell
a) a lebonyolított ügyletek eredetének, az azokban részt vevő feleknek, az ügylet jellegének, időpontjának és
helyének az utólagos visszakereshetőségét és ellenőrzését; b) hogy a befektetési alapkezelő kezelésében levő kollektív befektetési formák eszközeit a mindenkori működési
szabályokkal vagy létesítő okiratokkal és hatályos jogi rendelkezésekkel összhangban fektessék be;
c) a befektetési alapkezelő által kezelt kollektív befektetési formák és egyéb portfóliók eszközeinek egymástól,
valamint a befektetési alapkezelő saját eszközeitől történő elkülönített nyilvántartását, továbbá
d) hogy a befektetési alapkezelő eleget tudjon tenni adatszolgáltatási kötelezettségének és a Felügyelet által
történő ellenőrzés követelményeinek. (4) A befektetési alapkezelőnek olyan belső szervezeti megoldásokat kell kialakítania, amelyek kizárják vagy a lehető
legkisebbre csökkentik a) a befektetési alapkezelő és ügyfelei,
b) a befektetési alapkezelő két ügyfele, c) a befektetési alapkezelő egyik ügyfele és a befektetési alapkezelő által kezelt kollektív befektetési formák, vagy
d) a befektetési alapkezelő által kezelt kollektív befektetési formák
között létrejött érdekellentét nyomán a befektetési alapkezelő által kezelt kollektív befektetési formák és az ügyfelek
érdekei sérelmének kockázatát. (5) A befektetési alapkezelőnek olyan belső szervezeti megoldásokat kell alkalmaznia, amelyek biztosítják az egyedi
eszközökre vonatkozó befektetési döntések meghozatalának és végrehajtásának elkülönítését az egyes ügyletek
elszámolásától és adminisztrálásától. Az elkülönítésnek a szervezeten belül a munkamegosztás és az irányítási,
felelősségi jogkörök szintjén is meg kell valósulnia. (6) A befektetési alapkezelőnek tevékenysége végzése során folyamatosan meg kell felelnie a jogszabályok előírásain túl
a saját szabályzatai szerinti működési elveknek és szabályoknak.
(7) A befektetési alapkezelő szabályzatainak elő kell segíteniük, hogy a befektetési alapkezelő
a) tisztességesen, a kezelésében levő kollektív befektetési formák érdekében, kellő gondossággal eljárva végezze
üzleti tevékenységét, b) igyekezzen kerülni az érdekellentéteket, illetve amennyiben ez nem lehetséges, gondoskodjon az általa kezelt
kollektív befektetési formák, illetve egyéb ügyfelei szempontjából tisztességes megoldások alkalmazásáról.
21. § A befektetési alapkezelő biztosítja, hogy a befektető a befektetési alapkezelő magatartására, tevékenységére vagy
mulasztására vonatkozó panaszát szóban (személyesen, telefonon) vagy írásban (személyesen vagy megbízott által
átadott irat útján, postai úton, telefaxon, elektronikus levélben) díjmentesen közölhesse. A befektetési alapkezelő
köteles lehetővé tenni, hogy a befektető a kollektív befektetési értékpapír forgalmazásának helye szerinti hivatalos
nyelvek bármelyikén benyújthassa panaszát. A panaszok ésszerű és gyors kezelése érdekében a befektetési alapkezelő
a 8. mellékletben meghatározott elvek szerint alakítja ki a panaszkezelés szabályait.
22. § A befektetési alapkezelő által a kollektív befektetési formában kezelt eszközök nem képezik a befektetési alapkezelő
tulajdonát, eljárása során a kollektív befektetési forma javára és terhére jár el. A befektetési alapkezelő jogosult
a kollektív befektetési forma nevében, javára eljárva befektetési ügyleteket kötni.
23. § (1) A befektetési alap és az ÁÉKBV elnevezése, tájékoztatója, kezelési szabályzata, hirdetménye vagy kereskedelmi
kommunikációja a tőke megóvására, illetve a hozamra vonatkozó garanciára való utalást (tőke-, illetve
hozamgarancia) akkor tartalmazhat, ha a garancia a kötelezettségvállalás természetére tekintettel megfelelő
határidőben érvényesíthető és megfelelő összegű bankgaranciával vagy kezesi biztosítással biztosított. A hozamra
vonatkozó garancia külön utalás nélkül is magában foglalja a tőke megóvására vonatkozó garanciát is.
(2) A befektetési alap és az ÁÉKBV elnevezése, tájékoztatója, kezelési szabályzata, hirdetménye vagy kereskedelmi
kommunikációja a tőke megóvására, illetve a hozamra vonatkozó ígéretre való utalást (tőke-, illetve hozamvédelem)
akkor tartalmazhat, ha a tőke- illetve hozamvédelem a kollektív befektetési formában megvásárolható eszközökre
vonatkozó részletes befektetési politikával alátámasztott. A hozamra vonatkozó ígéret külön utalás nélkül is magában
foglalja a tőke megóvására vonatkozó ígéretet is. (3) A befektetési alapkezelőnek az általa kezelt befektetési alapon és ÁÉKBV-n elért teljesítmény, illetve hozam számítása,
bemutatása során a Bszt. 3. mellékletében megfogalmazott elvek szerint kell eljárnia.
24. § (1) A befektetési alapkezelő az általa végzett tevékenységért a kollektív befektetési formával szemben kezelési díjat
számíthat fel. (2) Ha a befektetési alap és az ÁÉKBV átlagos saját tőkéje legalább 3 hónapon keresztül nem érte el az indulásakor
érvényes törvényi minimum 50 százalékát, a befektetési alapkezelő a kezelési díjat nem terhelheti a nyilvános
befektetési alapra és az ÁÉKBV-re mindaddig, ameddig az utolsó 3 hónapra számított átlagos saját tőke ismételten el
nem éri az indulásakor érvényes törvényi minimum 50 százalékát. A mentes időszakban felmerülő kezelési díj
utólagosan sem terhelhető a befektetési alapra és az ÁÉKBV-re.
(3) A befektetési alapkezelő jogosult arra, hogy a kezelési díj egy részét a forgalmazó, a közvetítő vagy a befektető részére
egyedi megállapodás alapján átengedje (visszatérítés). 12. Kiszervezés 25. § (1) A befektetési alapkezelő a befektetési alapkezelési tevékenységének hatékonyabb ellátása érdekében
– a (2)–(6) bekezdésekben, valamint a 26. §-ban foglaltak figyelembevételével – feladatának ellátására harmadik
személyt vehet igénybe (a továbbiakban: kiszervezés). (2) A befektetési alapkezelő kiszervezésre irányuló szerződést – figyelembe véve a kiszervezésre irányuló szerződés
tárgyát képező tevékenységek jellegét – csak olyan féllel köthet, aki (amely) rendelkezik a kiszervezésre irányuló
szerződés tárgyát képező tevékenység ellátásához szükséges ismeretekkel és képességekkel, továbbá
engedélyköteles tevékenység esetében az adott tevékenység végzésére vonatkozó engedéllyel.
(3) A kiszervezésre irányuló szerződés megkötése a) nem akadályozhatja a befektetési alapkezelő felett gyakorolt felügyelet hatékonyságát,
b) nem akadályozhatja a befektetési alapkezelőt abban, hogy a befektetők érdekében járjon el és a befektetési
alapkezelési tevékenységet a befektetők érdekeinek megfelelően lássa el,
c) nem eredményezhet változást az ügyfél és a befektetési alapkezelő közötti szerződéses viszonyban és nem
befolyásolhatja a befektetési vállalkozás ügyfél felé fennálló, e törvényben foglalt kötelezettségeinek teljesítését,
d) nem érintheti a befektetési alapkezelő és a letétkezelő felelősségét, és
e) nem akadályozhatja a befektetési alapkezelő ea) utasítási és ellenőrzési jogának gyakorlását a kiszervezett tevékenységet végző tevékenysége
vonatkozásában, valamint eb) kiszervezésre irányuló szerződés azonnali felmondására irányuló jogát a kiszervezésre irányuló
szerződésben foglaltak megsértése esetén. (4) Amennyiben a kiszervezésre irányuló szerződés a kezelt vagyon befektetésével kapcsolatos tevékenység végzésére
vonatkozik, a kiszervezésre irányuló szerződés csak olyan szerződő féllel köthető meg, amely rendelkezik befektetési
alapkezelési vagy portfóliókezelési tevékenység végzésére jogosító engedéllyel, és prudenciális felügyelet hatálya
alatt áll. (5) A (4) bekezdésben meghatározott esetben a kiszervezésre irányuló szerződésnek összhangban kell lennie
a befektetési alapkezelő befektetés allokációs szabályaival. Ilyen szerződés nem köthető a befektetési alap vagy ÁÉKBV
letétkezelőjével vagy más olyan vállalkozással, amelynek érdekei ütközhetnek a befektetési alapkezelő vagy
a befektetők érdekeivel. (6) A befektetési alapkezelő az (1) bekezdésben meghatározott tevékenysége kiszervezésére harmadik országban
székhellyel rendelkező személlyel vagy szervezettel akkor köthet kiszervezésre irányuló megállapodást, ha a leendő
szerződő fél megfelel a) a lakóhelye vagy székhelye szerinti állam e tevékenység végzésére irányadó jogszabályainak és a hatáskörrel
rendelkező felügyeleti hatóság felügyelete alatt áll, és b) a kiszervezett tevékenységére nézve hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóság és a Felügyelet között
együttműködési megállapodás van hatályban. (7) A Felügyelet naprakészen közzéteszi a honlapján azon harmadik országok listáját, amelyek megfelelnek
a (6) bekezdésben foglalt feltételeknek. (8) A befektetési alapkezelő az (1) bekezdés szerinti kiszervezésre irányuló szerződést a megkötéstől számított 5 napon
belül megküldi a Felügyeletnek. (9) Nem minősül az (1) bekezdés szerinti kiszervezésnek
a) a forgalmazó igénybevétele a kollektív befektetési értékpapírok forgalomba hozatalához, illetve a folyamatos
forgalmazáshoz, b) a befektetési alapkezeléshez szorosan nem kapcsolódó tevékenységek, így különösen jogi tanácsadás,
adószakértői, adótanácsadói tevékenység, kézbesítés, számítástechnikai rendszerfejlesztés, számítástechnikai üzemeltetés és karbantartás, az alkalmazottak képzése és továbbképzése, a számlázás, bérszámfejtés, könyvelés,
a befektetési alapkezelő helyiségei és alkalmazottai biztonságának megteremtését célzó tevékenység harmadik
személy igénybevételével történő végzése, továbbá c) a befektetési alapkezelő részére munkaviszony keretében végzett tevékenységek.
(10) A befektetési alap tájékoztatójában, illetve kezelési szabályzatában fel kell sorolni azokat az adott kollektív befektetési
forma vonatkozásában releváns feladatokat és tevékenységeket, amelyekre a befektetési alapkezelő harmadik
személyt vehet igénybe, valamint a 4.§ (2) bekezdés a) pontjában meghatározott tevékenység esetében a befektetési
alapkezelő által igénybe vett vállalkozásokat. 26. § A 4. § (3) bekezdése szerinti tevékenységek kiszervezésére a Bszt. kiszervezésre vonatkozó rendelkezéseit megfelelően
alkalmazni kell azzal, hogy ahol a jogszabály befektetési vállalkozást említ, azon befektetési alapkezelőt kell érteni.
13. A befektetési alapkezelő felszámolása 27. § (1) A befektetési alapkezelő felszámolása során a Cstv. szabályait az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
Befektetési alapkezelő társaság felszámolójának a bíróság kizárólag a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről
szóló törvényben meghatározott szervezetek felszámolását végző, a Felügyelet által létrehozott nonprofit gazdasági
társaságot rendelheti ki. (2) A befektetési alapkezelő felszámolásával kapcsolatos eljárás lefolytatásában a Fővárosi Törvényszék (a továbbiakban
ezen alcím tekintetében: törvényszék) kizárólagos illetékességgel rendelkezik. 28. § (1) A befektetési alapkezelő felszámolási eljárásában az eljárás felfüggesztésének nincs helye.
(2) A befektetési alapkezelővel szemben fennálló követelés esetében a Cstv. 46. §-ának (7) bekezdése nem alkalmazható.
29. § (1) A Felügyelet a befektetési alapkezelő ellen felszámolási eljárást kezdeményez, ha
a) a befektetési alapkezelő befektetési alapkezelési tevékenység végzésére jogosító engedélyét a 19. § (1) bekezdés
i) pontja alapján vonta vissza, vagy b) a fióktelep formájában működő befektetési alapkezelő ellen a székhelye szerinti államban fizetésképtelenség
megállapítására irányuló eljárás indult. (2) A befektetési alapkezelő haladéktalanul bejelenti a Felügyeletnek, ha tudomására jut, hogy ellene felszámolási eljárást
kezdeményeztek. 30. § (1) A törvényszék a felszámolás iránti kérelemről annak benyújtásától számított 8 napon belül határoz.
(2) A törvényszék felszámolást elrendelő végzése a fellebbezésre való tekintet nélkül végrehajtható.
(3) A törvényszék a Felügyelet által a 29. § (1) bekezdése alapján kezdeményezett felszámolási eljárást a befektetési
alapkezelő, valamint a fióktelep formában működő befektetési alapkezelő fizetésképtelenségének megállapítása
nélkül rendeli el. 31. § (1) A Felügyelet a felszámolás iránti kérelem benyújtásának napjától teljes körű kifizetési tilalmat rendel el, ha
a felszámolási vagyon jogszerű, a hitelezők és az ügyfelek érdekeinek megfelelő kezelését nem ítéli biztosítottnak.
(2) Ha a Felügyelet a felszámolás iránti kérelem benyújtását megelőzően felügyeleti biztos kirendeléséről határozott,
a felügyeleti biztos megbízatása a felszámoló kijelölésének napjáig tart.
32. § (1) A befektetési alapkezelő felszámolása során az ügyfél által az alapkezelőnél letétbe helyezett pénzügyi eszköz, illetve
nyilvántartott pénzeszköz, az ügyfél tulajdonában lévő vagy őt megillető pénzügyi eszköz és pénzeszköz, szolgáltatás
tárgyát képező eszköz, az ügyfél javára vezetett számláján, nem képezi a felszámolási vagyon részét.
(2) Ha az ügyfél tulajdonát képező vagy őt megillető, (1) bekezdésben meghatározott pénzügyi eszköz, pénzeszköz vagy
szolgáltatás tárgyát képező eszköz az ügyfélnek bármely okból nem adható vissza, akkor – a Cstv. 57. §-ában
meghatározott kielégítési sorrendtől eltérően – a felszámolási költségek kielégítését követően a befektetési
alapkezelő vagyonából először ezen követelést kell kielégíteni. (3) A másodlagos értékpapír esetében az elsődleges értékpapírt az (1) és (2) bekezdés alkalmazásában a másodlagos
értékpapír tulajdonosa által letétbe helyezett pénzügyi eszköznek kell tekinteni.
(4) A befektetési alapkezelő minősített befolyással rendelkező tulajdonosa és vezető tisztségviselője tulajdonát képező
vagy őt megillető pénzügyi eszköz és pénzeszköz vonatkozásában az (1) és (2) bekezdés rendelkezései nem
alkalmazhatóak. (5) A befektetési alapkezelő felszámolása esetén az alárendelt kölcsöntőkéből, valamint kiegészítő alárendelt
kölcsöntőkéből eredő tartozást a Cstv. 57. §-a (1) bekezdésének g) pontjában meghatározott tartozás kielégítését
követően kell kielégíteni. 33. § A felszámolási eljárás során a felszámoló dönthet a befektetési alapkezelő szerződéses kötelezettségei állományának
átruházásáról. 34. § (1) A befektetési alapkezelő felszámolása során tartott egyezségi tárgyaláson a Befektető-védelmi Alap képviselője
a Befektető-védelmi Alap által biztosított követelések tekintetében és értékében hitelezőként vesz részt, valamint
jogosult megtenni az egyezség létrejöttéhez szükséges engedményeket. (2) A befektetési alapkezelő felszámolása során az egyezségi eljárásban az egyezség jóváhagyásához a Felügyelet
engedélye szükséges akkor, ha az egyezség feltétele az e törvény alapján engedélyhez kötött tevékenység
továbbfolytatása. 35. § (1) A felszámoló díjának összege – figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra – nem haladhatja meg a befektetési
alapkezelő felszámolása során értékesített vagyontárgyak árbevételének és a befolyt követelések együttes
összegének 1,0 százalékát. (2) A felszámoló díja – az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően – egyezség esetén nem haladhatja meg a befektetési
alapkezelő vagyontárgyai nettó értékének 1,0 százalékát. (3) A befektetési alapkezelő felszámolójára a Cstv. 59. §-a, valamint 60. §-ának (4)–(6) bekezdése nem alkalmazható.
IV. FEJEZET
ÁÉKBV-ALAPKEZELŐKRE VONATKOZÓ SPECIÁLIS SZABÁLYOK 14. Fióktelep létesítése, határon átnyúló szolgáltatás nyújtása
36. § Más EGT-államban bejegyzett ÁÉKBV-alapkezelő fióktelep formájában is működhet. A fióktelep formájában működő
ÁÉKBV-alapkezelőre az Fkt. rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
37. § (1) A Felügyelet által e törvény szerint ÁÉKBV-alapkezelőnek kiadott, befektetési alapkezelési tevékenység végzésére
jogosító engedély – figyelemmel a (4) és (5) bekezdésben foglaltakra – más EGT-államokban e tevékenységek
végzésére és szolgáltatások nyújtására jogosít. (2) Az az ÁÉKBV-alapkezelő, amely a 4. § (2)–(3) bekezdésében foglalt tevékenységek végzésére jogosító felügyeleti
engedéllyel rendelkezik és más EGT-állam területén kíván fióktelepet létrehozni, a fióktelep létesítését megelőzően
értesíti a Felügyeletet és az értesítésben a) bejelenti azt a tagállamot, amelynek területén fióktelepet kíván létrehozni,
b) benyújtja a végezni kívánt tevékenységeket meghatározó működési tervet, amely tartalmazza az
ÁÉKBV-alapkezelő által bevezetett kockázatkezelési eljárást, valamint a panaszkezelési eljárást, és a fióktelep
szervezeti felépítését, c) bejelenti a fogadó tagállamban található címet, ahonnan az okiratokat be lehet szerezni, és
d) bejelenti a fióktelep vezetéséért felelős személyek nevét.
(3) A Felügyelet a (2) bekezdés szerinti értesítés kézhezvételét követő 2 hónapon belül megküldi a fogadó tagállam
hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságának a (2) bekezdésben meghatározott információkat, valamint
– amennyiben ilyen létezik – a befektetők védelmében létrehozott kártalanítási rendszer részleteit tartalmazó iratot.
A Felügyelet az iratok megküldéséről haladéktalanul tájékoztatja az ÁÉKBV-alapkezelőt annak érdekében, hogy
a tájékoztatás kézhezvételét követően fióktelepe útján megkezdhesse működését a fogadó tagállamban.
(4) A Felügyelet a (2) bekezdés szerinti értesítés fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatósága felé történő
továbbítását megtagadja és a fióktelep létesítését megtiltja, ha az ÁÉKBV-alapkezelő igazgatási struktúrája és
pénzügyi helyzete nem felel meg a végezni kívánt tevékenységnek. A megtagadás tényéről és azok indokairól
az ÁÉKBV-alapkezelőt a (2) bekezdésben meghatározott, hiánytalan tartalmú értesítés kézhezvételétől számított
2 hónapon belül tájékoztatja. (5) Ha az ÁÉKBV-alapkezelő a 4. § (2) bekezdésének a) pontja szerinti tevékenységet kívánja végezni, a Felügyelet
a (3) bekezdésben meghatározott dokumentumok megküldése mellett, a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező
felügyeleti hatósága felé igazolja, hogy az ÁÉKBV-alapkezelő rendelkezik a 4. § (1) bekezdése szerinti engedéllyel,
feltüntetve az ÁÉKBV-alapkezelő által végezhető engedélyezett tevékenységek körét és az általa kezelhető
ÁÉKBV-típusok kezelésére vonatkozó esetleges korlátozásokat. (6) A (2) bekezdés b)–d) pontjaiban meghatározott adatokban bekövetkezett változás esetén – a változások végrehajtása
előtt legalább 1 hónappal – az ÁÉKBV-alapkezelő írásban köteles tájékoztatni a Felügyeletet és a fogadó tagállam
hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságát a változásról. A Felügyelet a (4) bekezdés szerinti elutasítási jogot ezen
1 hónap alatt gyakorolhatja. (7) A (3) bekezdés szerint megküldött adatokban bekövetkezett változás esetén a Felügyelet megfelelő módon
tájékoztatja a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságát, és szükség esetén módosítja az
(5) bekezdés szerinti igazolásban szereplő információkat. 38. § (1) Az az ÁÉKBV-alapkezelő, amely határon átnyúló szolgáltatásként első alkalommal kíván számára engedélyezett
tevékenységet végezni más EGT-államban, a Felügyelet részére megküldi
a) annak a tagállamnak a nevét, amelynek területén az ÁÉKBV-alapkezelő működni kíván,
b) a tervezett tevékenységeket meghatározó működési tervet, amely tartalmazza az ÁÉKBV-alapkezelő által
bevezetett kockázatkezelési eljárást és a panaszkezelési eljárást. (2) A Felügyelet az adatok kézhez vételét követő 1 hónapon belül megküldi az (1) bekezdésben meghatározott
információt, valamint – amennyiben ilyen létezik – a befektetők védelmében létrehozott kártalanítási rendszer
részleteit a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságának. A Felügyelet az iratok megküldéséről
haladéktalanul tájékoztatja az ÁÉKBV-alapkezelőt annak érdekében, hogy a tájékoztatás kézhezvételét követően
megkezdhesse működését a fogadó tagállamban. (3) Ha az ÁÉKBV-alapkezelő a 4. § (2) bekezdésének a) pontja szerinti tevékenységet kívánja végezni, a Felügyelet
a (2) bekezdésben meghatározott dokumentumok megküldése mellett, a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező
felügyeleti hatósága felé igazolja, hogy az ÁÉKBV-alapkezelő rendelkezik a 4. § (1) bekezdései szerinti engedéllyel,
feltüntetve az ÁÉKBV-alapkezelő által végezhető engedélyezett tevékenységek körét és az általa kezelhető ÁÉKBV
típusok kezelésére vonatkozó esetleges korlátozásokat. (4) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott dokumentumban bekövetkezett változás esetén, – a változások
végrehajtása előtt legalább 1 hónappal – az ÁÉKBV-alapkezelő írásban köteles tájékoztatni a változtatásokról
a Felügyeletet és az ÁÉKBV-alapkezelőt fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságát.
(5) A (2) bekezdés szerint megküldött adatokban bekövetkezett változás esetén a Felügyelet megfelelő módon
tájékoztatja a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságát, és szükség esetén módosítja
a (3) bekezdés szerinti igazolásban szereplő információkat. 39. § (1) Annak az ÁÉKBV-alapkezelőnek, amely fióktelep létesítése útján vagy a szolgáltatásnyújtás szabadsága értelmében
határon átnyúló tevékenységként befektetési alapkezelési tevékenységet végez, eleget kell tennie e törvény
ÁÉKBV-alapkezelőre vonatkozó rendelkezéseinek. (2) Annak az ÁÉKBV-alapkezelőnek, amely fióktelep létesítése útján vagy a szolgáltatásnyújtás szabadsága értelmében
határon átnyúló szolgáltatásként befektetési alapkezelési tevékenységet végez, eleget kell tennie az ÁÉKBV székhelye
szerinti EGT-állam alapításra és működtetésre vonatkozó rendelkezéseinek, különösen:
a) az ÁÉKBV létrehozása és engedélyezése; b) kollektív befektetési jegyek forgalomba hozatala és visszaváltása;
c) befektetési politikák és limitek, a teljes kitettség és a tőkeáttétel számítását is beleértve;
d) kölcsönvételre, kölcsönadásra és fedezet nélküli eladására vonatkozó korlátozások;
e) az ÁÉKBV eszközeinek értékelése és számvitele; f) a forgalomba hozatali vagy a visszaváltási ár kalkulációja; a nettó eszközérték kiszámításában bekövetkező hibák
és a kapcsolódó befektetői kártalanítás; g) a jövedelem felosztása vagy újrabefektetése;
h) az ÁÉKBV-vel szembeni közzétételi és jelentéstételi követelmények, beleértve a tájékoztatót, a kiemelt befektetői
információt és a rendszeres tájékoztatásokat is; i) a forgalmazás tervezett módozatai;
j) kapcsolat a befektetőkkel; k) az ÁÉKBV egyesülése és átalakulása;
l) az ÁÉKBV felszámolása és végelszámolása; m) a befektetők nyilvántartásának tartalma;
n) az ÁÉKBV-re vonatkozó engedélyezési és felügyeleti díjak; és
o) a befektetők szavazati jogainak és a befektetők a)–m) ponthoz kapcsolódó egyéb jogainak gyakorlása.
(3) Az ÁÉKBV-alapkezelő betartja a kezelési szabályzatában vagy a létesítő okiratában, valamint a tájékoztatóban
meghatározott kötelezettségeket, amelyeknek összhangban kell állniuk az (1) és (2) bekezdésben említett
rendelkezésekkel. (4) Az ÁÉKBV-alapkezelő határoz és felel az összes olyan eljárás és szervezeti döntés elfogadásáért és végrehajtásáért,
amelyek az ÁÉKBV alapítására és működésére vonatkozó szabályoknak és a kezelési szabályzatában vagy az alapkezelő
létesítő okiratában, továbbá a tájékoztatóban meghatározott kötelezettségeknek a teljesítéséhez szükségesek.
40. § Magyarországon bejegyzett ÁÉKBV-alapkezelő más EGT-államban székhellyel rendelkező ÁÉKBV kezelését akkor
láthatja el, ha az alapkezelő számára a Felügyelet korábban engedélyezte az adott ÁÉKBV-típus kezelését, tájékoztatja
az ÁÉKBV székhely szerinti felügyeleti hatóságát 4. § (2) bekezdésében meghatározott tevékenységek kiszervezésére
vonatkozó általa alkalmazott eljárásokról, valamint benyújtja az ÁÉKBV székhely szerinti felügyeleti hatóságának
részére a letétkezelővel az információáramlásra vonatkozóan kötött 9. melléklet szerinti szerződést. Amennyiben
a befektetési alapkezelő már ellát azonos típusú ÁÉKBV-kezelést az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállamban, elegendő
az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságához már korábban benyújtott
dokumentációra történő hivatkozás. A befektetési alapkezelő a benyújtott dokumentumok minden lényegi
módosítását köteles bejelenteni a Felügyeletnek. 41. § (1) Nem kell a Felügyelet engedélye a 4. § (2)–(3) bekezdésében foglalt tevékenységek – ÁÉKBV számára történő –
végzéséhez annak a más EGT-államban székhellyel rendelkező ÁÉKBV-alapkezelőnek, amely tevékenységét
Magyarországon határon átnyúló szolgáltatásként vagy fióktelepén keresztül végzi és rendelkezik a székhelye szerinti
tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságának az adott tevékenység végzésére jogosító engedélyével.
(2) Amennyiben Magyarországon fióktelep létesítése útján vagy a szolgáltatásnyújtás szabadságának gyakorlásával
tevékenységet folytat a más EGT-államban székhellyel rendelkező ÁÉKBV-alapkezelő, a Felügyelet rendelkezésére
bocsátja azokat az adatokat, amelyek az ÁÉKBV-alapkezelő fogadó tagállamának felelősségi körébe tartozó, az
alapkezelőre alkalmazandó szabályok teljesítésének ellenőrzéséhez szükségesek. Ezeket az adatokat az
ÁÉKBV-alapkezelő benyújtja a székhelye szerinti tagállam felügyeleti hatóságának is. A Felügyelet 2 hónap alatt
felkészül a más EGT-államban székhellyel rendelkező ÁÉKBV-alapkezelő felügyeletére.
(3) Nem vonatkozik dotációs tőkekövetelmény a más EGT-államban székhellyel rendelkező ÁÉKBV-alapkezelő
magyarországi fióktelepére. (4) Más EGT-államban székhellyel rendelkező ÁÉKBV-alapkezelő által Magyarországon végzett tevékenységeknek meg
kell felelniük a 20–26. §-ban, valamint a befektetési alapkezelőkre vonatkozó szervezeti, összeférhetetlenségi,
üzletviteli és kockázatkezelési követelményekről szóló kormányrendeletben meghatározott működési szabályoknak.
42. § Más EGT-államban székhellyel rendelkező ÁÉKBV-alapkezelő Magyarországon azt követően kezdhet határon átnyúló
tevékenység keretében ÁÉKBV-t kezelni, hogy a székhelye szerint hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóság
értesítette arról, hogy a 38. § (1) bekezdés szerinti információt és a működési tanúsítványt megküldte a Felügyelet
részére. V. FEJEZET
LETÉTKEZELŐKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK 43. § (1) A befektetési alapkezelő az általa kezelt befektetési alap letétkezelésével a 3. § 46. pont a) alpontja szerinti, a 3. §
1. pont b) alpont szerinti ÁÉKBV letétkezelésével az adott ÁÉKBV székhely országában székhellyel rendelkező 3. §
46. pont b) alpont szerinti letétkezelőt köteles megbízni. A letétkezelési szerződés hatálybalépéséhez a Felügyelet
jóváhagyása szükséges. (2) Amennyiben egy magyarországi székhelyű ÁÉKBV-t kezelő befektetési alapkezelő székhelye más EGT-államban van,
vagy más EGT-államban székhellyel rendelkező ÁÉKBV-t magyarországi székhelyű ÁÉKBV-alapkezelő kezel,
a letétkezelő írásbeli megállapodást köt az ÁÉKBV-alapkezelővel a funkcióinak ellátásához szükséges
információáramlás szabályozásáról. A letétkezelő és az ÁÉKBV-alapkezelő közötti megállapodás részletszabályait
a 9. melléklet tartalmazza. (3) A letétkezelői megbízás megszüntetése esetén a letétkezelői szerződés az új letétkezelő megbízásának
hatálybalépésével – amely érdekében a befektetési alapkezelő köteles haladéktalanul intézkedni – szűnik meg.
(4) A befektetési alap tulajdonában lévő értékpapírok, pénzügyi eszközök kizárólag a letétkezelőnél vagy a letétkezelő
közreműködőjénél, illetve a letétkezelő által vagy a letétkezelő közreműködője által nyitott, értékpapírok, illetve
pénzügyi eszközök nyilvántartására szolgáló számlákon helyezhetők el, kivéve az óvadékba helyezett értékpapírokat.
A fel nem használt óvadékot kizárólag a letétkezelőhöz lehet átadni vagy az általa nyitott számlán elhelyezni,
transzferálni. A nem transzferálható eszközök (ideértve a származtatott ügyleteket, betéteket is) nyilvántartása
érdekében a befektetési alapkezelő vagy megbízása alapján a letétkezelő köteles a befektetési alap részére az ezen
eszközöket nyilvántartó szervezetnél elkülönített számlát nyitni. (5) A letétkezelő tevékenysége során a befektetési alap megbízása alapján kizárólag a befektetők érdekében jár el.
(6) A befektetési alap részére végzett letétkezelés során a letétkezelő – különösen – az alábbi feladatokat végzi:
a) ellátja a befektetési alap eszközei közül a pénzügyi eszközök, illetve a pénzügyi eszközökből származó jog
fennállását igazoló dokumentumok letéti őrzését és letétkezelését, valamint vezeti a befektetési alap
értékpapírjainak nyilvántartására szolgáló számlát, az értékpapírszámlát, a fizetési számlát, az ügyfélszámlát;
b) végrehajtja a befektetési alapkezelőnek a befektetési alap pénzügyi eszközeire vonatkozó utasításait, kivéve,
ha azok ellentétben állnak valamely jogszabály rendelkezésével vagy a befektetési alap kezelési szabályzatával;
c) eszközök és kötelezettségek értékelése befektetési alap összesített és az egy befektetési jegyre jutó nettó
eszközértékének meghatározása; d) ellenőrzi, hogy a befektetési alap megfelel-e a jogszabályokban és a befektetési alap kezelési szabályzatában
foglalt befektetési szabályoknak; e) ellenőrzi, hogy a befektetési jegyek értékesítése, visszaváltása vagy érvénytelenítése a jogszabályokkal és
a befektetési alap kezelési szabályzatával összhangban történik-e; f) biztosítja, hogy a befektetési alap eszközeit érintő ügyletekből, valamint a befektetési jegyek forgalmazásából
származó valamennyi ellenszolgáltatás a szokásos határidőn belül a befektetési alaphoz kerüljön;
g) ellenőrzi, hogy a befektetési alap a bevételét a jogszabályokkal és a befektetési alap szabályzatával összhangban
használja-e fel; h) ingatlanalapok esetén az ingatlanok átruházására, valamint az ingatlanok megterhelésére vonatkozó
szerződések létrejöttéhez megadja a Ptk. 215. § (1) bekezdése szerinti beleegyezést, amennyiben az adott ügylet
megfelel a befektetési alapra vonatkozó jogszabályoknak. (7) A befektetési alap részére végzett letétkezelés során a letétkezelő a befektetési alapok befektetési és hitelfelvételi
szabályairól szóló kormányrendeletben vagy a befektetési alap befektetési politikájában rögzített befektetési korlátok
megsértése esetén – ha a korlátok megsértése az értékelési árak változása miatt következett be – írásban felszólítja
a befektetési alapkezelőt a korlátoknak történő megfelelésre. Amennyiben a befektetési alapkezelő értékpapír alap
esetén 30 nap, ingatlanalap esetén egy éven belül ennek nem tesz eleget, a letétkezelő ezt a tényt bejelenti
a Felügyeletnek. 44. § (1) A letétkezelő tevékenysége végzése során köteles visszautasítani a befektetési alapkezelő által adott minden olyan
megbízást, amely ellentétes a jogszabályokkal, illetve a befektetési alap kezelési szabályzatával, és a befektetési
alapkezelőt köteles a törvényes állapot helyreállítására felszólítani. Amennyiben a befektetési alapkezelő nem tesz
meg mindent a jogszabályoknak és a befektetési alap kezelési szabályzatának megfelelő állapot helyreállítása
érdekében, úgy a letétkezelő haladéktalanul értesíti a Felügyeletet.
(2) A letétkezelő tevékenysége végzése során közreműködőt, így különösen alletétkezelőt vehet igénybe, akinek
a magatartásáért mint a sajátjáért felel. Alletétkezelőként kizárólag az e törvény előírásainak megfelelő másik
letétkezelő vehető igénybe. A letétkezelő felelősségét nem befolyásolja az, ha a letétkezelés céljából átvett eszközök
egy részét vagy egészét harmadik fél alletétkezelésébe adta.
(3) A letétkezelő felel a befektetési alappal, illetve a befektetőkkel szemben minden olyan kárért, amely a letétkezelő
jogellenes magatartása miatt következett be. Az ettől eltérő kikötés semmis.
HARMADIK RÉSZ
A KOLLEKTÍV BEFEKTETÉSI FORMÁKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
VI. FEJEZET
A BEFEKTETÉSI ALAPOK LÉTREJÖTTE 15. A befektetési alapok nyilvántartásba vétele
45. § (1) A befektetési alap jogi személy, amely a Felügyelet által a nyilvántartásba történő bejegyzéssel jön létre, és
a nyilvántartásból való törléssel szűnik meg. A befektetési alap törvényes képviselője a befektetési alapkezelő, aki
a befektetési alap nevében eljár. (2) A befektetési alapkezelő a befektetési alap nyilvántartásba történő bejegyzéséig is eljárhat a befektetési alap javára.
46. § Befektetési alap kezelését – a 41. §-ban foglalt eltéréssel – kizárólag az e törvény szerinti befektetési alapkezelési
tevékenység végzésére jogosító engedéllyel rendelkező, magyarországi székhelyű befektetési alapkezelő végezheti.
47. § (1) A befektetési alap létrehozható a) a lehetséges befektetők köre és a befektetési jegyek forgalomba hozatali módja alapján zártkörű vagy nyilvános
befektetési alapként (befektetési alap működési formája); b) a befektetési jegyek visszaválthatósága alapján nyílt végű vagy zárt végű befektetési alapként (befektetési alap
fajtája); c) a futamidő alapján határozott vagy határozatlan futamidővel (befektetési alap futamideje);
d) a befektetési alap által megszerezhető elsődleges eszközök alapján értékpapír- vagy ingatlanalapként (elsődleges
eszközkategória típusa); e) a harmonizáció alapján ÁÉKBV-ként vagy az ÁÉKBV-irányelv alapján nem harmonizált befektetési alapként
(harmonizáció típusa). (2) Nyilvános befektetési alapként működik az a befektetési alap, amelynek legalább egy befektetési jegy sorozatát
nyilvános forgalomba hozatal útján hozták forgalomba. (3) Zártkörű befektetési alapként működik az a befektetési alap, amely befektetési jegyének forgalomba hozatala
zártkörűnek minősül. A zártkörűen forgalomba hozott befektetési jegy az azt kibocsátó befektetési alap (részalap)
nyilvánossá válásáig kizárólag a kezelési szabályzatban meghatározott, a Tpt. 14. § (1) bekezdésének a)–c) pontjaiban
meghatározott befektetők körében, vagy a Tpt. 14. § (1) bekezdésének d) és e) pontjában meghatározott feltételek
mellett ruházható át, illetve nyílt végű befektetési alap esetén kizárólag e körben forgalmazható.
(4) A nyílt végű befektetési alap befektetési jegyeit a befektetők a folyamatos forgalmazás során az alap futamideje alatt
megvásárolhatják, továbbá a befektetési jegyeket a befektetési alap kezelési szabályzatában foglalt szabályok szerint
a futamidő alatt visszaválthatják. (5) A zárt végű befektetési alap befektetési jegyei az alap futamideje alatt a befektetők kezdeményezésére nem válthatók
vissza, kivéve az e törvényben biztosított rendkívüli eseteket. Az alapkezelő jogosult ugyanakkor a befektetőknek az
alap futamideje alatt is eseti jelleggel visszaváltási lehetőséget biztosítani, továbbá – amennyiben az alap kezelési
szabályzata ezt lehetővé teszi – jogosult a kezelési szabályzatában eredetileg meghatározott feltételek szerint
a befektetési jegyek bevonására. 48. § (1) A nyilvános befektetési alap legkisebb induló saját tőkéje
a) értékpapíralap esetén kétszázmillió forint, b) ingatlanalap esetén egymilliárd forint.
(2) A zártkörűen létrehozott befektetési alap legkisebb induló saját tőkéje
a) értékpapíralap esetében százmillió forint, b) ingatlanalap esetén ötszázmillió forint.
(3) Amennyiben több sorozatba tartozó befektetési jegy kerül forgalomba hozatalra, a legkisebb induló saját tőkére
vonatkozó előírásoknak csak a befektetési alap szintjén kell teljesülnie.
(4) A jegyzés lezárását követően a befektetési alapkezelő haladéktalanul intézkedik a nyilvántartásba történő bejegyzés
iránt. (5) Ha a befektetési alap saját tőkéjének összegyűjtésére nyitva álló időn belül nem sikerült a törvényben – vagy
amennyiben ennél a kezelési szabályzat magasabbat ír elő, akkor a kezelési szabályzatban – előírt minimális induló
saját tőkét összegyűjteni, a jegyzés lezárását követő 7 napon belül a befektetők által befizetett teljes összeget vissza
kell fizetni. 49. § (1) Nyilvános befektetési alap nyilvántartásba történő bejegyzésének feltétele, hogy a letétkezelő a befektetési alap
induló saját tőkéje lejegyzését és befizetését, illetve teljesítését a Felügyelet részére igazolja.
(2) Zártkörű befektetési alap nyilvántartásba történő bejegyzésének feltétele, hogy a befektetési alapkezelő
a Felügyeletnek benyújtsa a) a letétkezelő megbízására vonatkozó szerződést;
b) a befektetési alap kezelési szabályzatát; c) az induló saját tőke lejegyzésének és az induló saját tőke befizetésének, illetve teljesítésének igazolását;
d) ingatlanalap esetében a könyvvizsgáló megbízására irányuló szerződést.
(3) Ingatlanalap esetében az (1)–(2) bekezdésben meghatározottakon felül az alap nyilvántartásba vételének feltétele,
hogy az ingatlanértékelő megbízását a befektetési alapok befektetési és hitelfelvételi szabályairól szóló
kormányrendelet rendelkezéseivel összhangban a Felügyelet jóváhagyja. (4) Amennyiben új befektetési alap létrehozatalára a befektetési alapok egyesülése, szétválása keretén belül kerül sor,
a Felügyelet az új alap nyilvántartásba vételéről az egyesülési, szétválási eljárás keretén belül határoz azzal, hogy az
új befektetési alap nyilvántartásba vételének napja megegyezik az egyesülés, szétválás napjával.
(5) A Felügyelet a befektetési alap nyilvántartásba vételére irányuló bejegyzési kérelmet elutasítja, ha a befektetési alap
létrehozatala nem felel meg az e törvényben foglaltaknak, vagy a befektetési alapkezelő, a letétkezelő, a könyvvizsgáló
vagy az ingatlanértékelő nem felel meg az e törvényben, valamint a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályokban
rájuk megállapított feltételeknek. 16. A befektetési alap részalapjai
50. § (1) A befektetési alapon belül egymástól elkülönítetten nyilvántartott és kezelt részalapok is létrehozhatók.
(2) Egy befektetési alapon belül az egyes részalapok a 47. § (1) bekezdés b), d) és e) pontjaiban felsorolt ismérvek szerint
nem különbözhetnek egymástól. Egy részalapon belül több befektetési jegy sorozat is forgalomba hozható.
(3) Amennyiben egy befektetési alap több részalapból áll
a) a legkisebb induló saját tőkére vonatkozó szabályok kivételével az alapítási, működési, tájékoztatási és
megszűnési szabályok szempontjából minden részalapot önálló befektetési alapnak kell tekinteni,
b) a befektetési korlátokat és egyéb, a befektetésekre, nyilvántartásokra, számviteli és egyéb beszámolókra valamint
a nettó eszközérték számítására vonatkozó szabályokat az egyes részalapok tekintetében kell alkalmazni, és
c) a tájékoztatóban, illetve a kezelési szabályzatban a részalapok közös jellemzőit egységesen, az alapok szintjén kell
meghatározni azzal, hogy az egyes részalapok egyedi jellemzőit is fel kell tünteti.
(4) A befektetési alap letétkezelője a részalapok letétkezelőjének is minősül.
(5) Amennyiben egy befektetési alapnak egy vagy több részalapja van, a befektetési alap saját maga közvetlenül nem
rendelkezhet eszközökkel és kötelezettségekkel, nettó eszközértéke megegyezik az egyes részalapjai összesített nettó
eszközértékével. (6) Egy befektetési alap adott részalapjával szembeni befektetői és egyéb követeléseket nem lehet érvényesíteni
ugyanazon alap másik részalapja terhére. 17. Befektetési jegy sorozatok
51. § (1) Egy befektetési alap nevében egy vagy több sorozatot alkotó, egyazon sorozaton belül azonos névértékű és azonos
jogokat megtestesítő befektetési jegyek bocsáthatók ki. A kezelési szabályzatnak részletesen meg kell határoznia,
hogy az egyes sorozatok milyen jellemzőikben térnek el egymástól.
(2) Egy adott befektetési alap egyes eszközeit az egyes befektetési jegy sorozatok között nem lehet megosztani, kivéve
a) az illikviddé vált eszközök 103. §-ban foglaltak szerinti elkülönítése esetén, valamint
b) az olyan, devizakockázat fedezésére szolgáló ügyletek esetében, amelyek célja a befektetési alap adott sorozata
devizakockázatának csökkentése a befektetési alap befektetési politikájának megfelelően.
18. A kezelési szabályzat 52. § (1) A befektetési alap kezelésének szabályait – nyilvános befektetési alap esetén a Felügyelet által jóváhagyott, zártkörű
befektetési alap esetén a Felügyelet részére benyújtott – kezelési szabályzatba kell foglalni. A kezelési szabályzatnak
tartalmaznia kell minden olyan információt, amely lehetővé teszi a befektetési alap működésének, befektetési
elveinek és kezelésének megítélését. A kezelési szabályzat tartalmának kötelező elemeit a 3. melléklet határozza meg.
(2) A befektető a befektetési jegyek vásárlásakor nyilatkozik arról, hogy ismeri a kezelési szabályzatban foglalt feltételeket,
különös tekintettel a befektetési jegyhez fűződő kockázatokra, valamint arról, hogy a befektetés a kockázatviselő
képességének megfelel. (3) A nyilvános befektetési alap kezelési szabályzatában foglalt feltételeket a befektetési alapkezelő a befektetők
hozzájárulása nélkül, a Felügyelet engedélyével módosíthatja. Amennyiben a kezelési szabályzat a tájékoztató része,
ez megfelelően alkalmazandó a tájékoztató kezelési szabályzatra vonatkozó részének módosítására is.
(4) Nem szükséges a Felügyelet engedélye a módosításhoz, amennyiben az
a) a befektetőt terhelő költségek egyoldalú csökkentését jelenti, vagy a költségek szerkezetének változtatása esetén
azok összesített mértéke változatlan marad; b) a forgalmazási helyek számának megváltozására vonatkozik;
c) jogszabály-módosítás átvezetését jelenti, kivéve, ha az átvezetés érinti a befektetési alap befektetési politikáját,
kockázati jellegét; d) cégadatok, piaci adatok, vagy a Szt. szerinti beszámoló adatainak frissítését szolgálja;
e) a befektetési alapkezelő vezető állású személyében, a letétkezelő vezető állású személyében, a kiszervezett
tevékenységet végzők személyében bekövetkezett változás átvezetését jelenti; f) a befektetési alapkezelő vezető állású személye, a letétkezelő vezető állású személye, a forgalmazó, a befektetési
alap könyvvizsgálója, az ingatlanértékelő vagy a kiszervezett tevékenységet végzők adataiban bekövetkezett
változás átvezetését jelenti; g) a befektetési alap nyilvántartásba történő bejegyzését követően, a jegyzésre, jegyzési garanciavállalásra, alul
és túljegyzésre, valamint a jegyzéshez kapcsolódó allokációra vonatkozó rendelkezések tájékoztatóból, kezelési
szabályzatból való törlését jelentik; h) olyan engedélyhez kötött változásokhoz kapcsolódik, amelyhez a Felügyelet az engedélyt korábban megadta.
53. § (1) Zártkörű alap kezelési szabályzatában részletesen meg kell határozni a kezelési szabályzat módosítására vonatkozó
eljárást, ezen belül azokat a feltételeket, amelyek módosításához a befektetési alap befektetői által birtokolt
befektetési jegyek arányában meghatározott többségi jóváhagyás szükséges. A befektetési alapkezelő a kezelési
szabályzatot minden egyéb esetben egyoldalúan módosíthatja. (2) A befektetők jóváhagyását előíró esetekben a kezelési szabályzatnak tartalmaznia kell a kezelési szabályzat
módosításához való hozzájárulás beszerzésének módját, határidejét. (3) A kezelési szabályzat módosítása esetén a módosított kezelési szabályzatot a befektetési alapkezelő a módosítás
hatálybalépését követő 5 napon belül tájékoztatásul köteles a Felügyeletnek megküldeni.
VII. FEJEZET
A BEFEKTETÉSI ALAP KEZELÉSÉNEK ÁTADÁSA 54. § (1) A befektetési alapkezelő az általa kezelt befektetési alapok kezelését a Felügyelet előzetes engedélye alapján más,
az adott befektetési alap kezelésére e törvény szerint engedéllyel rendelkező befektetési alapkezelőre átruházhatja.
(2) A befektetési alapkezelő befektetési alapok kezelésével kapcsolatos kötelezettségei átruházására a Ptk.
tartozásátvállalásra vonatkozó szabályait kell alkalmazni, azzal, hogy a befektetési alap Ptk. 332. § szerinti
hozzájárulását a Felügyelet engedélye pótolja. (3) A (2) bekezdés szerinti kötelezettségek átruházása során az átruházó befektetési alapkezelő az átruházásról
rendelkező szerződés hatálybalépése előtt 15 nappal tájékoztatja a befektetőket
a) az átruházás szándékáról, b) a (4) bekezdésben foglaltakról, valamint
c) az átvevő befektetési alapkezelő elérhetőségéről és a befektetési jegyek forgalmazásával kapcsolatos információk
hozzáférési helyéről. (4) Az átruházásról rendelkező szerződés hatálybalépésével az átadó befektetési alapkezelő által kezelt és átruházásra
került befektetési alapok kezelése az átvevő befektetési alapkezelőhöz kerül.
(5) Az átadó befektetési alapkezelőt a befektetési alappal szemben megillető jogok tekintetében a Ptk. engedményezésre
vonatkozó szabályait kell alkalmazni. (6) A befektetési alapkezelés átruházása következtében felmerülő költség, díj a befektetési alapra vagy a befektetőkre
nem hárítható át. VIII. FEJEZET
A BEFEKTETÉSI ALAP JOGUTÓD NÉLKÜLI MEGSZŰNÉSE
19. A megszűnési eljárás általános szabályai 55. § (1) A befektetési alappal szembeni megszűnési eljárás megindításáról a befektetési alapkezelő vagy a Felügyelet határoz.
(2) Kötelező megindítani az eljárást, a) ha a nyilvános nyílt végű befektetési alap nettó eszközértéke 3 hónapon keresztül, átlagosan nem éri el
a húszmillió forintot; b) ha a befektetési alap nettó eszközértéke negatívvá vált;
c) ha a befektetési alapkezelő befektetési alapkezelési tevékenység végzésére jogosító engedélyét a Felügyelet
visszavonta, d) ha a Felügyelet kötelezte a befektetési alapkezelőt a befektetési alap kezelésének átadására, azonban
a befektetési alap kezelését egyetlen befektetési alapkezelő sem veszi át,
e) ha a befektetési jegyek folyamatos forgalmazása vagy a befektetési jegyek visszaváltása felfüggesztésének
megszűnését követően a folyamatos forgalmazás feltételei továbbra sem biztosítottak.
(3) Külön határozat nélkül elindul a megszűnési eljárás
a) határozott futamidejű befektetési alap futamidejének lejártakor; vagy
b) amennyiben a befektetők az összes befektetési jegy visszaváltására irányuló visszaváltási megbízást adtak le.
(4) A befektetési alapkezelő a megszűnési eljárás megindításáról hozott határozatáról haladéktalanul köteles tájékoztatni
a Felügyeletet, valamint rendkívüli közzététel útján a befektetőket és a befektetési alap hitelezőit.
(5) A (2) bekezdés c) és d) pontja szerinti megszűnési eljárást a letétkezelő folytatja le.
56. § (1) A megszűnési eljárás lefolytatása alatt a befektetési alap – a (2) bekezdésben meghatározott eltéréssel – az általános
szabályok szerint működik. (2) A megszűnési eljárás lefolytatása alatt
a) a befektetési alap nettó eszközértékét havonta egyszer kell megállapítani és az általános szabályok szerint
közzétenni azzal, hogy a közzétételnél meg kell jelölni, hogy az alap megszűnés alatt áll;
b) a befektetési jegyek folyamatos forgalmazását fel kell függeszteni, illetve zárt végű alap esetében új befektetési
jegyeket nem lehet forgalomba hozni; c) a befektetési alap eszközeinek értékesítéséből származó ellenérték a megszűnési jelentés elkészítéséig kizárólag
likvid eszközökbe fektethető be. 20. Eszközök értékesítése és a vagyon kifizetése
57. § (1) A megszűnési eljárás alatt a befektetési alap vagyonába tartozó pénzügyi eszközöket 1 hónapon belül, az ingatlanokat
12 hónapon belül értékesíteni kell. Az értékesítést a pénzügyi eszközök esetében piaci áron, az ingatlanalap
portfóliójában lévő ingatlanok esetében legalább az ingatlanértékelő által meghatározott áron kell megkísérelni.
Az értékesítésre megállapított határidő a befektetők érdekében a Felügyelet engedélyével pénzügyi eszközök
esetében 3, ingatlanok esetében 6 hónappal meghosszabbítható. (2) Az ingatlanalap portfóliójában lévő ingatlanok értékesítésére vonatkozó (1) bekezdésben meghatározott határidő
eredménytelen eltelte esetén az ingatlanokat nyilvános árverésen történő értékesítésre kell bocsátani. Az árverési
felhívást a befektetési alap közzétételi helyein az árverés időpontját legalább 10 nappal megelőzően meg kell
jelentetni. 58. § (1) A befektetési alap tulajdonába tartozó teljes vagyon értékesítéséből származó ellenérték befolyását és
a kötelezettségek teljesítését követő 5 munkanapon belül, ingatlanalap esetében 15 munkanapon belül megszűnési
jelentést kell készíteni. A megszűnési jelentést a Felügyelethez be kell nyújtani és ezzel egyidejűleg a befektetők felé
közzé kell tenni. A megszűnési jelentésnek legalább a 4. mellékletben foglaltakat kell tartalmaznia. A megszűnési
jelentés közzétételét követően a fizetések megkezdhetők. (2) A Felügyelet a megszűnési jelentés benyújtását követő nappal törli a befektetési alapot a nyilvántartásból.
A befektetési alap a nyilvántartásból való törléssel megszűnik.
59. § (1) Pozitív saját tőkével rendelkező befektetési alap esetén a befektetési alap eszközeinek értékesítéséből befolyt
ellenértékből a befektetési alap tartozásai és kötelezettségei levonását követően rendelkezésre álló (pozitív összegű)
tőke a befektetőket befektetési jegyeik arányában illeti meg.
(2) A megszűnési eljárás időtartama alatt az eszközök értékesítéséből származó ellenértékből, illetve a befektetési alap
bankszámlájának pozitív egyenlege terhére a befektetők számára előleg formájában részkifizetés teljesíthető.
A részkifizetéssel kapcsolatos döntésről rendkívüli közleményt kell megjelentetni. A részkifizetésnek az egyes
befektetési jegyek nettó eszközértékére vetítve, azonos arányban kell történnie. A részkifizetés nem történhet
a befektetési alapot terhelő kötelezettségek (a befektetési alappal szembeni hitelezői igények) fedezetét jelentő
eszközök terhére. (3) A letétkezelő a megszűnési jelentés Felügyelethez történő benyújtását követő 5 munkanapon belül köteles
megkezdeni a rendelkezésre álló összeg kifizetését a befektetők részére, a (2) bekezdés szerinti részkifizetés keretében
már kifizetett összeg figyelembevételével. A kifizetés kezdetéről rendkívüli közleményt kell közzétenni. A befektetők
részére kifizetendő összeget a letétkezelő elkülönített letéti számlán köteles tartani a befektetők részére történő
kifizetésig. (4) Negatív saját tőkével rendelkező befektetési alap megszűnése esetén a hitelezők követeléseit a Cstv. előírásai szerinti
kielégítési sorrendben, a rendelkezésre álló összeg erejéig kell kiegyenlíteni.
IX. FEJEZET
BEFEKTETÉSI ALAP ÁTALAKULÁSA 60. § (1) Jelen fejezet szempontjából átalakulásnak minősül valamely befektetési alap 47. § (1) bekezdése szerinti jellemzőinek
megváltoztatása azzal a korlátozással, hogy ÁÉKBV nem alakulhat át nem ÁÉKBV-vé.
(2) Nyilvános befektetési alap átalakulása esetében a befektetési alapkezelő köteles az átalakulás indokát, napját és
feltételeit (ideértve az adózási következményeket is) tartalmazó tájékoztatót készíteni és azt a Felügyeletnek
jóváhagyásra benyújtani. A befektetési alap a módosított tájékoztató Felügyelet általi jóváhagyásával, az abban
meghatározott időpontban alakul át. (3) A befektetési alapkezelő a Felügyelet (2) bekezdésben meghatározott jóváhagyásának megszerzését követően
köteles az átalakulás tényét az átalakulás napját legalább 30 nappal megelőzően közzétenni. A közzétételt követően az
átalakulás napját megelőző napig bármelyik befektető kérheti befektetési jegyeinek a visszaváltását külön díj vagy
egyéb jutalék felszámítása nélkül, amelyet az alapkezelő az átalakulást megelőzően elszámol. Zárt végű alap
nyíltvégűvé történő átalakulása esetén a befektető az átalakulást követő 30 napon belül kérheti befektetési jegyeinek
jutalékmentes visszaváltását. (4) Zárt végű alap futamidejének meghosszabbítása esetén az átalakulás szabályait kell alkalmazni.
(5) A Felügyelet a befektetők érdekeinek védelme érdekében, különösen indokolt esetben az átalakulás feltételeit
egyedileg is meghatározhatja. 61. § (1) Nyilvános befektetési alap zártkörű befektetési alappá történő alakulásának feltétele, hogy a befektetési jegyeiket
visszaváltani nem kívánó befektetők mindegyike nyilatkozzon az átalakulás elfogadásáról és a befektetési alap
befektetői megfeleljenek a zártkörű befektetési alap befektetőire vonatkozó korlátozó rendelkezéseknek.
(2) A befektetési alapkezelő a zártkörű befektetési alap átalakulásáról a kezelési szabályzatnak az abban meghatározott
módon történő módosításával határoz. Az átalakulásról szóló döntést annak hatálybalépését 10 nappal megelőzően
be kell jelenteni a Felügyeletnek. A zártkörű befektetési alap nyilvános befektetési alappá történő átalakuláshoz
a Felügyelet engedélye szükséges. Az átalakulás Felügyelet általi jóváhagyásának feltétele, hogy a befektetési alapra
az átalakulást követően teljesüljenek az e törvénynek a nyilvános befektetési alapokra vonatkozó feltételei.
X. FEJEZET
ÁÉKBV EGYESÜLÉSÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK 62. § (1) A 63–77. § alkalmazásában egyesülésnek minősül az olyan művelet:
a) amelynek során egy vagy több ÁÉKBV vagy annak részalapja (a továbbiakban: beolvadó ÁÉKBV) megszűnésekor
minden eszközét és kötelezettségét másik működő ÁÉKBV-re vagy annak egy részalapjára ruházza át
(a továbbiakban: átvevő ÁÉKBV) és cserébe a beolvadó ÁÉKBV befektetői az átvevő ÁÉKBV megfelelő számú
kollektív befektetési értékpapírjaihoz jutnak és a kapott kollektív befektetési értékpapírok nettó eszközértékének
10 százalékát nem meghaladó mértékű készpénzkifizetésben részesülnek, vagy
b) amelynek során kettő vagy több ÁÉKBV vagy annak részalapja (a továbbiakban: beolvadó ÁÉKBV) megszűnésekor
minden eszközét és kötelezettségét átruházzák egy másik, általuk létrehozott ÁÉKBV-re vagy annak egy
részalapjára (a továbbiakban: átvevő ÁÉKBV) és cserébe a beolvadó ÁÉKBV-k befektetői az átvevő ÁÉKBV
megfelelő számú kollektív befektetési értékpapírjaihoz jutnak és a kapott kollektív befektetési értékpapírok nettó
eszközértékének 10 százalékát nem meghaladó mértékű készpénzkifizetésben részesülnek, vagy
c) amelynek során egy vagy több ÁÉKBV vagy annak részalapja (a továbbiakban: beolvadó ÁÉKBV) a nettó
eszközértéknek megfelelő értékű eszközeit átruházza ugyanazon ÁÉKBV egy másik részalapjára, egy közösen
létrehozott ÁÉKBV-re, egy másik működő ÁÉKBV-re vagy annak egy részalapjára (a továbbiakban: átvevő ÁÉKBV)
azzal, hogy a beolvadó ÁÉKBV addig nem szűnik meg, amíg kötelezettségeit nem teljesítette.
(2) A 63–77. § alkalmazásában hazai egyesülésnek minősül több, magyarországi székhellyel rendelkező ÁÉKBV
egyesülése, ha legalább az egyik résztvevő ÁÉKBV befektetési jegyei határon átnyúló forgalmazásának 84. § szerinti
bejelentése megtörtént. (3) A 63–77. § alkalmazásában határon átnyúló egyesülésnek minősül:
a) magyarországi székhelyű ÁÉKBV egyesülése más EGT-államban letelepedett ÁÉKBV-vel vagy
b) több, magyarországi székhelyű ÁÉKBV egyesülése, amelynek eredménye egy más EGT-államban letelepedett,
újonnan létrejött ÁÉKBV. (4) A 63–77. § egyesülésre vonatkozó szabályait kell alkalmazni
a) magyarországi székhelyű ÁÉKBV hazai egyesülésére, b) a (3) bekezdés a) pontja szerinti olyan határon átnyúló egyesülésre, ahol a beolvadó ÁÉKBV magyarországi
székhelyű, valamint c) a (3) bekezdés b) pontja szerinti határon átnyúló egyesülésre.
(5) A (3) bekezdés a) pontja szerinti olyan határon átnyúló egyesülésre, ahol az átvevő ÁÉKBV magyarországi székhelyű,
a Felügyelet a 64. § (7) és (10) bekezdésében foglalt rendelkezések vonatkozásában rendelkezik hatáskörrel.
21. Az ÁÉKBV egyesülésének engedélyezése 63. § ÁÉKBV határon átnyúlóan is egyesülhet másik ÁÉKBV-vel.
64. § (1) Az ÁÉKBV-k egyesüléséhez a Felügyelet előzetes engedélye szükséges.
(2) Az engedélykérelemhez a beolvadó ÁÉKBV az alábbi információkat igazoló dokumentumokat köteles a Felügyelet
részére benyújtani: a) a beolvadó ÁÉKBV és az átvevő ÁÉKBV alapkezelője által jóváhagyott, közös egyesülési tervezetet;
b) ha az átvevő ÁÉKBV más EGT-államban rendelkezik székhellyel, hatályos tájékoztatóját és a 105. § szerinti kiemelt
befektetői információkat; c) a beolvadó és az átvevő ÁÉKBV-k letétkezelőinek 66. § szerinti nyilatkozatát;
d) a tervezett egyesülésről a beolvadó ÁÉKBV és az átvevő ÁÉKBV befektetőiknek megadni tervezett információkat.
(3) A (2) bekezdés szerinti dokumentumokat mind a beolvadó, mind az átvevő ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam
hivatalos nyelvének egyikén vagy az illetékes hatóságok által elfogadott nyelven kell benyújtani.
(4) A Felügyelet a (2) bekezdésben említett dokumentumok hiányos vagy nem megfelelő benyújtása esetén, azok
kézhezvételét követő 10 munkanapon belül kérheti a hiányok pótlását.
(5) Az egyesülés engedélyezése iránti kérelem benyújtását követően a Felügyelet haladéktalanul megküldi az átvevő
ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságainak a (2) bekezdésben felsorolt dokumentumokról készült
másolatokat. (6) Az egyesülés engedélyezése iránti kérelem elbírálása során a Felügyelet mérlegeli, hogy a javasolt egyesülés során
az ÁÉKBV-k – a 62. § (4) bekezdés b) pont szerinti egyesülés esetében a beolvadó ÁÉKBV – befektetői megfelelő
tájékoztatásban részesülnek-e. Amennyiben megítélése szerint az ÁÉKBV-k – a 62. § (4) bekezdés b) pont szerinti
egyesülés esetében a beolvadó ÁÉKBV – befektetőinek tájékoztatása nem megfelelő, írásban kérheti a megadott
információk pontosítását. (7) Magyarországi székhelyű átvevő ÁÉKBV és más EGT-államban székhellyel rendelkező beolvadó ÁÉKBV egyesülése
esetén a Felügyelet a (2) bekezdésben meghatározott dokumentumok másolatának kézhezvételét követő
15 munkanapon belül írásban kérheti, hogy az átvevő ÁÉKBV alapkezelője az ÁÉKBV befektetőinek nyújtott
tájékoztatást módosítsa, egyúttal tájékoztatja ezen kéréséről a beolvadó ÁÉKBV hatáskörrel rendelkező felügyeleti
hatóságát. A befektetőknek adott tájékoztatás módosításának Felügyelet általi elfogadásáról a Felügyelet
20 munkanapon belül tájékoztatja a beolvadó ÁÉKBV hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságát.
(8) A Felügyelet a magyarországi székhelyű beolvadó ÁÉKBV egyesülésére vonatkozó engedélyt megadja, ha:
a) a tervezett egyesülés megfelel az e §-ban és a 65–67. §-ban foglalt követelményeknek;
b) az átvevő ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjai határon átnyúló forgalmazásának 97. § szerinti bejelentése
minden olyan tagállamban megtörtént, ahol a beolvadó ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjainak
forgalmazását is bejelentették; c) sem a Felügyelet, sem az átvevő ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatósága
nem kifogásolta a befektetőknek szóló tájékoztatást. (9) A Felügyelet a (2) bekezdésben meghatározott dokumentumok hiánytalan benyújtásától számított 20 munkanapon
belül tájékoztatja a beolvadó ÁÉKBV alapkezelőjét az egyesülés engedélyezése iránti kérelem jóváhagyásáról vagy
elutasításáról, továbbá értesíti döntéséről az átvevő ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező
felügyeleti hatóságát. (10) Magyarországi székhelyű átvevő ÁÉKBV esetén a Felügyelet – figyelemmel a befektetési alapok befektetési és
hitelfelvételi szabályairól szóló kormányrendeletben foglaltakra – engedélyezheti az átvevő ÁÉKBV esetében
a befektetési szabályoktól való átmeneti eltérést az egyesülés jóváhagyását követő 6 hónapon keresztül.
65. § (1) A 64. § (2) bekezdésnek a) pontja szerinti, a beolvadó és az átvevő ÁÉKBV-k egyesülésére vonatkozó egyesülési
tervezet tartalmazza: a) az egyesülés típusának és az egyesüléssel érintett ÁÉKBV-nek a megjelölését;
b) a tervezett egyesülés hátterét és indokait; c) a tervezett egyesülésnek mind a beolvadó, mind az átvevő ÁÉKBV befektetői tekintetében várható hatását;
d) az eszközöknek és a kötelezettségeknek az átváltási arány kiszámításának időpontjában történő értékelésére
vonatkozóan elfogadott feltételeit; e) az átváltási arány számítási módszerét;
f) az egyesülés hatálybalépésének tervezett időpontját; g) az eszközök átruházására és a kollektív befektetési értékpapírok cseréjére alkalmazandó szabályokat;
h) amennyiben az egyesülés új ÁÉKBV létrehozatala mellett történik, az újonnan alapított átvevő ÁÉKBV kezelési
szabályzatát, létesítő okiratát. (2) A Felügyelet az (1) bekezdésben felsoroltakon túl egyéb adatok igazolását nem kérheti, azonban a beolvadó ÁÉKBV és
az átvevő ÁÉKBV alapkezelőjének döntése értelmében az egyesülési tervezet bármilyen egyéb, az (1) bekezdésben
meghatározottakon felüli adatokkal kiegészíthető. 22. Harmadik fél általi ellenőrzés
66. § A beolvadó, illetve az átvevő ÁÉKBV letétkezelője köteles ellenőrizni az egyesülési tervezet 65. § (1) bekezdésének
a), f) és g) pontjaiban meghatározott adatait, és nyilatkozni az adatok törvényi előírásokkal és az ÁÉKBV kezelési
szabályzatával való megfelelőségéről. 67. § (1) Magyarországi székhelyű beolvadó ÁÉKBV esetén erre irányuló megbízás alapján az ÁÉKBV letétkezelője, vagy egy
érvényes könyvvizsgálói engedéllyel rendelkező könyvvizsgáló (könyvvizsgáló cég) köteles felülvizsgálni
a) az eszközöknek és a kötelezettségeknek 75. § szerinti, az alkalmazandó átváltási arány kiszámításának
időpontjában történő értékelésére vonatkozóan elfogadott feltételeket, b) a kollektív befektetési értékpapíronkénti készpénzkifizetés mértékét,
c) az átváltási arány számítási módszerét, valamint a 75. § szerinti időpontban megállapított tényleges átváltási
arányt. (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beolvadó ÁÉKBV könyvvizsgálója vagy az átvevő ÁÉKBV könyvvizsgálója független
könyvvizsgálóknak minősülnek. (3) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzésről készült jelentést mind a beolvadó ÁÉKBV, mind az átvevő ÁÉKBV befektetői
és a hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságok számára kérésre térítésmentesen rendelkezésre kell bocsátani.
23. A befektetők tájékoztatásának általános szempontjai 68. § (1) A tervezett egyesülésről a beolvadó és az átvevő ÁÉKBV befektetői számára megfelelő és pontos tájékoztatást kell
nyújtani annak érdekében, hogy megítélhessék az egyesülés saját befektetéseikre gyakorolt hatását. A tájékoztatást
tömören, a befektető számára nyilvánvalóan érthetetlen, értelmezhetetlen nyelvezetet mellőzve kell megadni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatásnak a) határon átnyúló egyesülés esetén ki kell térnie a más EGT-államban bejegyzett ÁÉKBV-vel kapcsolatos olyan
feltételek és eljárások ismertetésére, amelyek eltérnek a magyarországi gyakorlattól;
b) a beolvadó ÁÉKBV befektetőinek nyújtandó tájékoztatás esetén ki kell elégítenie azon befektetők igényeit, akik
előzetesen nem rendelkeztek ismeretekkel az átvevő ÁÉKBV jellemzőiről vagy működési rendjéről és fel kell hívni
a figyelmüket az átvevő ÁÉKBV-vel kapcsolatos kiemelt befektetői információkra;
c) az átvevő ÁÉKBV befektetőinek nyújtandó tájékoztatás esetén az egyesülés folyamatára és az egyesülésnek
az átvevő ÁÉKBV-re gyakorolt hatására kell összpontosítania. (3) A beolvadó és az átvevő ÁÉKBV befektetői számára az (1)–(2) bekezdés szerinti tájékoztatást akkor kell megadni, ha
a) magyarországi székhelyű beolvadó ÁÉKBV esetén a Felügyelet,
b) magyarországi székhelyű átvevő ÁÉKBV esetén a beolvadó ÁÉKBV székhelye szerinti EGT-állam hatáskörrel
rendelkező hatósága engedélyezte a tervezett egyesülést. (4) A tájékoztatást a 73. § (1) bekezdésében említett pótdíjfizetés nélküli visszavásárlási, visszaváltási vagy átváltási
kérelmek benyújtására vonatkozó határidő lejárati napja előtt legalább 30 nappal megelőzően meg kell adni.
24. A befektetők tájékoztatásának kötelező tartalmi elemei 69. § (1) A beolvadó ÁÉKBV és az átvevő ÁÉKBV befektetőinek nyújtandó tájékoztatásnak – a (2) bekezdésben foglaltak
figyelembevételével – megfelelő és pontos információt kell tartalmaznia a tervezett egyesülésről oly módon, hogy
a befektető a tájékoztatás alapján kellőképpen értékelhesse az egyesülés befektetéseikre gyakorolt lehetséges
hatását, valamint fel kell hívnia a befektető figyelmét a 73. § szerint őt megillető jogokra.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatásnak tartalmaznia kell
a) a tervezett egyesülés hátterét és indokait; b) a tervezett egyesülés befektetőkre gyakorolt lehetséges hatását, ideértve a befektetési politika tekintetében
várható lényeges különbségeket, az egyesülés várható költségeit, a várható eredményt, az időszaki jelentéseket
és a teljesítmény lehetséges csökkenését, különösen ba) a beolvadó ÁÉKBV befektetőinek jogaiban a tervezett egyesülés miatt bekövetkező esetleges változások
részleteit, bb) ha a beolvadó ÁÉKBV és az átvevő ÁÉKBV kiemelt befektetői információi eltérő profilú a Bizottság
583/2010/EU rendeletének 8. cikke értelmében vett szintetikus kockázat és nyereség-mutatókat tüntetnek
fel, vagy a kísérő leírásban eltérő lényeges kockázatokat azonosítanak, akkor az eltérések összehasonlítását,
bc) a kiemelt befektetői információkban közzétett összegek alapján a két ÁÉKBV-vel kapcsolatos összes díj és
költség összehasonlítását, bd) ha a beolvadó ÁÉKBV teljesítményhez kötődő díjat alkalmaz, tájékoztatást arról, hogy azt miként
alkalmazzák az egyesülés hatálybalépésének időpontjáig, be) ha az átvevő ÁÉKBV teljesítményhez kötődő díjat alkalmaz, tájékoztatást arról, hogy azt a későbbiekben
miként fogják alkalmazni azon befektetőkkel szembeni tisztességes bánásmód érdekében, akik korábban
a beolvadó ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjait birtokolták, bf) tájékoztatást arról, hogy a beolvadó ÁÉKBV alapkezelője tervezi-e a portfólió összetételének számottevő
megváltoztatását az egyesülés hatálybelépése előtt, bg) az átvevő ÁÉKBV befektetői tekintetében tájékoztatást arról, hogy az átvevő ÁÉKBV alapkezelője szerint
az egyesülés várhatóan lényeges hatást gyakorol-e az átvevő ÁÉKBV portfóliójára, és hogy tervezik-e
a portfólió összetételének számottevő megváltoztatását, akár az egyesülés hatálybalépése előtt, akár
utána, bh) a befektetők figyelmeztetését az ÁÉKBV egyesülésének következtében felmerülő, a befektetőkre
vonatkozó adózási szabályok esetleges megváltozásáról; c) a befektetők tervezett egyesüléssel kapcsolatos jogait, így különösen
ca) az információkhoz való hozzáférés jogát, cb) kérésre a könyvvizsgáló vagy a letétkezelő jelentésének másolatához történő hozzáférés jogát, továbbá,
hogy a jelentés miként szerezhető be, cc) a jogot, hogy a 73. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint kérjék kollektív befektetési értékpapírjaik
térítésmentes visszavásárlását, visszaváltását vagy átváltását, továbbá e jog érvényesítésének végső
határidejét; valamint az adott ÁÉKBV felhalmozott hozamainak kezelésére vonatkozó szabályokat;
d) a lényeges eljárási szempontokat és az egyesülés hatálybalépésének tervezett időpontját, továbbá a kollektív
befektetési értékpapírok forgalmazásának esetleges felfüggesztésére vonatkozó szabályokat és információkat;
e) a 105. § szerinti, a beolvadó és az átvevő ÁÉKBV-kra vonatkozó kiemelt befektetői információk másolatát;
f) – amennyiben a tervezett egyesülés feltételei az egyesülés kapcsán készpénzkifizetésről is rendelkeznek –,
a javasolt kifizetés szabályait is, ideértve azt is, hogy a beolvadó ÁÉKBV befektetői mikor és hogyan jutnak hozzá
a készpénzkifizetéshez; g) azt az időszakot, amely alatt a befektetők még jegyezhetik a beolvadó ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjait,
és azok visszaváltását is kérhetik; h) azt az időpontot, amelytől a 73. § (1) bekezdésében biztosított jogokkal a vonatkozó határidőig nem élő
befektetők már az átvevő ÁÉKBV befektetőiként gyakorolhatják jogaikat.
(3) Amennyiben a tájékoztató az egyesülés legfontosabb adatait tartalmazó összefoglaló részt is tartalmaz, az
összefoglalóban hivatkozni kell a tájékoztatónak a részletes adatokat tartalmazó részeire.
(4) Ha a beolvadó vagy az átvevő ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjait a 97. § szerint más EGT-államban is
forgalomba hozták, az (1) bekezdés szerinti tájékoztatást az érintett ÁÉKBV fogadó tagállamának hivatalos nyelvén
vagy hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságai által jóváhagyott nyelven is rendelkezésre kell bocsátani.
A tájékoztatás fordításának elkészítéséért, a tájékoztatás eredeti nyelven készített változatával megegyező
tartalommal, a tájékoztatásra kötelezett ÁÉKBV alapkezelője felel. 70. § (1) A beolvadó ÁÉKBV meglévő befektetői számára lehetővé kell tenni, hogy térítésmentesen hozzájuthassanak az átvevő
ÁÉKBV kiemelt befektetői információinak naprakész változatához. (2) Ha az átvevő ÁÉKBV kiemelt befektetői információi a tervezett egyesülés miatt módosultak, akkor azokat az átvevő
ÁÉKBV meglévő befektetői számára is térítésmentesen rendelkezésre kell bocsátani.
71. § A 69. § (1) bekezdése szerinti tájékoztató dokumentum befektetőknek való rendelkezésre bocsátása és az egyesülés
hatálybalépése közötti időszakban a tájékoztató dokumentumot és az átvevő ÁÉKBV kiemelt befektetői
információinak naprakész változatát minden olyan személy rendelkezésére kell bocsátani, aki megvásárolja vagy
jegyzi a beolvadó vagy az átvevő ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjait, vagy aki elkéri azok bármelyikének kezelési
szabályzatát, létesítő okiratát, tájékoztatóját vagy kiemelt befektetői információit.
25. A befektetőknek szóló tájékoztatás módszere 72. § (1) A 69. § (1) bekezdése szerinti tájékoztató dokumentumot papíron vagy tartós adathordozón kell a befektetők
rendelkezésére bocsátani. (2) Ha a tájékoztatást a befektetők mindegyikének vagy meghatározott körének tartós adathordozón nyújtják, akkor
a tájékoztatásnak összhangban kell lennie az adott ÁÉKBV kezelési szabályzatában meghatározott, elektronikus
hírközlés útján történő tájékoztatás lehetőségét is magában foglaló tájékoztatási szabályokkal.
(3) A tájékoztatás a befektetőnek akkor adható a (2) bekezdésben meghatározott módon, amennyiben a befektető
a papíron vagy tartós adathordozón kapott tájékoztatás lehetősége közül kifejezetten a papírtól eltérő tartós
adathordozót választja. (4) Az e szakasz alkalmazásában az elektronikus hírközlés útján nyújtott tájékoztatás feltétele, hogy a befektető
rendszeres internet-hozzáféréssel rendelkezzen. A befektető által az üzletvitel céljából megadott e-mail cím erre
vonatkozó bizonyítéknak minősül. 26. A befektetők egyéb jogai
73. § (1) Mind a beolvadó, mind az átvevő ÁÉKBV befektetője kérheti kollektív befektetési értékpapírjainak – az ÁÉKBV által
a tőkekivonás fedezeteként visszatartott költségeken kívüli – térítésmentes visszaváltását, vagy ha lehetséges, egy
másik, hasonló befektetési politikát folytató, és ugyanazon befektetési alapkezelő, vagy a befektetési alapkezelővel
közös vezetés vagy ellenőrzés által, vagy befolyásoló részesedésen keresztül kapcsolatban álló bármely más társaság
által kezelt ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjaira való átváltását. Ez a jog a beolvadó ÁÉKBV és az átvevő ÁÉKBV
befektetőit a 68. és 69. §-ban foglaltak szerinti a tervezett egyesülésről szóló tájékoztatástól a 75. § szerinti átváltási
arány kiszámításának időpontja előtt 5 munkanapig illeti meg.
(2) A befektetők (1) bekezdésben foglalt jogának biztosítása mellett a Felügyelet engedélyezheti a beolvadó, illetve az
átvevő ÁÉKBV alapkezelője számára, hogy az egyesülés lebonyolítási idejére felfüggesszék a kollektív befektetési
értékpapírok forgalmazását, amennyiben ezt a befektetők érdekeinek védelme indokolja.
27. Költségek és hatálybalépés 74. § Az egyesülés előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos jogi, tanácsadói vagy adminisztratív költségek nem
terhelhetők sem az egyesülésben részt vevő ÁÉKBV-kre, sem azok befektetőire.
75. § ÁÉKBV-k hazai egyesülése, továbbá olyan határon átnyúló egyesülések esetében, ahol az átvevő alap magyarországi
székhelyű ÁÉKBV, a beolvadó és az átvevő ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjainak az egyesülés során
alkalmazandó átváltási arányát az alábbiak szerint kell megállapítani:
a) az egyesülés hatálybalépésének napjára vonatkozóan kollektív befektetési értékpapír-sorozatonként meg kell
állapítani mind a beolvadó, mind az átvevő ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjainak egy értékpapírra jutó
nettó eszközértékét, a beolvadó ÁÉKBV esetén figyelembe véve az esetleges készpénzkifizetéseket;
b) a beolvadó ÁÉKBV nettó eszközértékét az átvevő ÁÉKBV értékelési elveivel azonos módon kell megállapítani;
c) a beolvadó ÁÉKBV adott kollektív befektetési értékpapír sorozatának átváltási aránya az adott sorozat fentiek
szerint megállapított egy értékpapírra jutó nettó eszközértékének és az átváltás során adandó átvevő ÁÉKBV
kollektív befektetési értékpapír sorozat egy értékpapírra jutó nettó eszközértékének a hányadosa.
76. § (1) ÁÉKBV-k hazai egyesülése, továbbá olyan határon átnyúló egyesülések esetében, ahol az átvevő ÁÉKBV magyarországi
székhelyű ÁÉKBV, az egyesülés hatálybalépéséről szóló tájékoztatást e törvény szerint kell közzétenni.
(2) A már hatályba lépett egyesülést utólag nem lehet semmissé nyilvánítani.
77. § (1) A 62. § (1) bekezdésének a) pontja szerint lezajlott egyesülés esetében
a) a beolvadó ÁÉKBV összes eszköze és kötelezettsége átszáll az átvevő ÁÉKBV-re;
b) a beolvadó ÁÉKBV befektetői az átvevő ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjainak tulajdonosaivá válnak;
ezenkívül a beolvadó ÁÉKBV-ben lévő kollektív befektetési értékpapírjaik nettó eszközértékének legfeljebb
10 százalékáig készpénzkifizetésre jogosultak; c) a beolvadó ÁÉKBV az egyesülés hatálybelépésekor megszűnik.
(2) A 62. § (1) bekezdésének b) pontja szerint lezajlott egyesülés esetében
a) a beolvadó ÁÉKBV összes eszköze és kötelezettsége átszáll az újonnan alapított átvevő ÁÉKBV-re;
b) a beolvadó ÁÉKBV befektetői az újonnan alapított átvevő ÁÉKBV befektetőivé válnak; ezen kívül a beolvadó
ÁÉKBV-ben lévő kollektív befektetési értékpapírjaik nettó eszközértékének legfeljebb 10 százalékáig
készpénzkifizetésre jogosultak; c) a beolvadó ÁÉKBV az egyesülés hatálybalépésekor megszűnik.
(3) A 62. § (1) bekezdése c) pontjának rendelkezései szerint lezajlott egyesülés esetében
a) a beolvadó ÁÉKBV nettó eszközértéknek megfelelő értékű eszközei átszállnak az átvevő ÁÉKBV-re;
b) a beolvadó ÁÉKBV befektetői az átvevő ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjainak a tulajdonosaivá válnak;
c) a beolvadó ÁÉKBV kötelezettségei teljesítéséig továbbra is fennmarad.
(4) Az átvevő ÁÉKBV alapkezelője az egyesülés hatálybalépésének napjára vonatkozóan az alap egyesülést követő
vagyonáról egyesülési jelentést készít, amelyet egyeztet az alap letétkezelőjével. A jelentést az egyesülést követő
8 munkanapon belül tájékoztatásul meg kell küldeni a Felügyeletnek, valamint kérésre a befektetők rendelkezésére
kell bocsátani. Az egyesülési jelentésnek tartalmaznia kell a) a beolvadó és az átvevő ÁÉKBV-k eszközeinek és kötelezettségeinek tételes felsorolását és értékét az egyesülés
előtt és azt követően; b) kollektív befektetési értékpapír-sorozatonként az összesített nettó eszközértékeket;
c) a kollektív befektetési értékpapírok darabszámát, d) az egy kollektív befektetési értékpapírra jutó nettó eszközértéket, és
e) az egyesülés során alkalmazott átváltási arányt. (5) Az egyesülési jelentést mind a beolvadó ÁÉKBV, mind az átvevő ÁÉKBV alapkezelője és letétkezelője is aláírja, és ezzel
felelősséget vállal az abban foglaltak valódiságáért. XI. FEJEZET
AZ EGYESÜLÉSRE VONATKOZÓ EGYÉB SZABÁLYOK
78. § (1) Az ÁÉKBV-nek nem minősülő befektetési alapok, továbbá olyan magyarországi székhelyű ÁÉKBV-k egyesülésére,
amelyek egyikének befektetési jegyeit sem hozták más EGT-államban forgalomba, a 63–77. §-ban foglaltak irányadók
a (2)–(7) bekezdésekben meghatározott eltéréssel. (2) E törvény szerint nyilvántartásba vett befektetési alap kizárólag másik, e törvény szerint nyilvántartásba vett
befektetési alappal egyesülhet. (3) Nyilvános alapok esetében azonos működési formájú, továbbá harmonizációjukat és elsődleges eszközkategóriájukat
tekintve azonos típusú alapok egyesülhetnek. (4) Nyilvános alapok esetében, a beolvadó befektetési alap befektetési jegy tulajdonosai vonatkozásában az átalakulás
szabályait is megfelelően alkalmazni kell, amennyiben az egyesülés e befektetőkre nézve az átalakulással egyenértékű
változással jár. (5) A beolvadó és az átvevő alapok befektetési jegy tulajdonosainak az egyesüléssel kapcsolatos tájékoztatása módjára
e törvény általános, illetve az adott alap kezelési szabályzatának befektetők tájékoztatására vonatkozó rendelkezései
alkalmazandók. (6) Zártkörű alap beolvadása esetében nem szükséges a Felügyelet előzetes engedélye, amennyiben az alap kezelési
szabályzata az alapkezelőt feljogosítja e döntés meghozatalára, vagy e döntést a befektetési jegy tulajdonosok adott
arányú többségi határozatához köti. Zártkörű alap kezelési szabályzata korlátozhatja a befektetési jegy tulajdonosok
73. § (1) bekezdése szerinti jogait. (7) Nem kell a 64. § (2) bekezdés, a 68. § (1) bekezdés, a 73. § (1) bekezdés, a 77. § (4) bekezdés előírásait alkalmazni abban
az esetben, ha egy (1) bekezdés szerinti befektetési alap az egyesülés során ugyanazon befektetési alapkezelő és
letétkezelő által kezelt másik befektetési alapnak az egyesülés során újonnan létrehozott részalapjává alakul, feltéve,
hogy a) az újonnan létrehozott részalap kizárólag az adott befektetési alap eszközeit és kötelezettségeit veszi át,
b) az egyesülés nem okoz változást a befektetési alap nettó eszközértékében,
c) az egyesülés nem érinti az adott befektetési alap kezelésének feltételeit és a befektetők egyéb jogait.
XII. FEJEZET
A SZÉTVÁLÁS SZABÁLYAI 79. § (1) Szétválásnak minősül az olyan művelet:
a) amelynek során egy kollektív befektetési forma vagy annak részalapja megszűnésekor minden eszközét és
kötelezettségét kettő vagy több újonnan létrehozott vagy már működő kollektív befektetési formára vagy
részalapra ruházza át (a továbbiakban: átvevő kollektív befektetési forma) és cserébe a befektetői az átvevő
kollektív befektetési forma megfelelő számú kollektív befektetési értékpapírjaihoz jutnak, vagy
b) amelynek során egy kollektív befektetési forma vagy annak részalapja, anélkül, hogy megszűnne, eszközeinek egy
részét átruházza egy vagy több újonnan létrehozott, vagy már működő kollektív befektetési formára, vagy
részalapra (a továbbiakban: átvevő kollektív befektetési forma) és cserébe a befektetői az átvevő kollektív
befektetési forma megfelelő számú kollektív befektetési értékpapírjaihoz jutnak.
(2) A kollektív befektetési formák szétválására az egyesülés szabályai megfelelően irányadók.
(3) A szétválás következtében létrejövő minden új kollektív befektetési forma esetében az alapítás szabályai irányadók.
XIII. FEJEZET
A BEFEKTETÉSI JEGY 80. § (1) A befektetőknek a befektetési alappal szemben fennálló követelését és egyéb jogait a befektetési alap által
forgalomba hozott befektetési jegy testesíti meg. (2) A befektetési jegy kötelező tartalmi kellékei:
a) a befektetési alap megnevezése; b) a befektetési jegy sorozat megjelölése;
c) a befektetési alap székhelye, működési formája, fajtája, futamideje, elsődleges eszközkategóriája és
harmonizációja szerinti típusa; d) a befektetési jegy névértéke, értékpapírkódja;
e) a befektetőnek a befektetési jegyhez fűződő, a befektetési alap kezelési szabályzatában meghatározott jogai;
f) a befektetési alap nyilvántartásba vételének időpontja, nyilvántartási száma;
g) a befektetési alap nevében eljáró befektetési alapkezelő cégneve és székhelye.
(3) A befektetési jegy forgalomba hozatalához kiállított okirat a Tpt. 7. § (2) bekezdésének c) és d) pontjában
meghatározott adatokat nem tartalmazza. 81. § A dematerializált befektetési jegyeket a központi értéktár a befektetési alapkezelő kezdeményezésére, a befektetési
alapkezelő által megállapított értéknappal keletkezteti, illetve törli. Nyílt végű befektetési alap által forgalomba hozott
befektetési jegy esetében a központi értéktár a forgalmazás-elszámolási napoknak megfelelő gyakorisággal állítja elő,
illetve törli a befektetési jegyeket a befektetési alapkezelő, illetve megbízottja utasítása alapján.
XIV. FEJEZET
A BEFEKTETÉSI JEGYEK FORGALOMBA HOZATALA ÉS FOLYAMATOS FORGALMAZÁSA
82. § (1) A befektetési jegy forgalomba hozatalának általános feltétele, hogy a befektetési alapkezelő a befektetési alap kezelési
szabályzatát elfogadja. (2) A nyílt végű befektetési jegyek nyilvános forgalomba hozatalának feltétele, hogy a befektetési alapkezelő
a forgalomba hozatali eljárást megelőzően a Felügyelet által jóváhagyott, a 3. mellékletben meghatározott
tartalommal és sorrendben összeállított kezelési szabályzatot, az 5. mellékletben meghatározott tartalommal és
sorrendben összeállított tájékoztatót, a 105. § szerinti kiemelt befektetői információt, a 83. § szerinti hirdetményt
tegyen közzé. Semmis a befektetési jegy jegyzése, ha – a 84. § (1) bekezdésben foglalt kivétellel – a befektetési jegyet
a Felügyelet által jóváhagyott tájékoztató, kezelési szabályzat, kiemelt befektetői információ vagy hirdetmény
hiányában hozták nyilvánosan forgalomba. (3) A zárt végű befektetési jegyek nyilvános forgalomba hozatalára a Tpt. Második Részének rendelkezései irányadók.
(4) befektetési jegyek zárt körben történő forgalomba hozatalának feltétele, hogy a befektetési alapkezelő a jegyzést
legalább 7 nappal megelőzően a 3. mellékletnek megfelelő tartalommal kezelési szabályzatot tegyen hozzáférhetővé
lehetséges befektetői számára. A hozzáférhetővé tétel zártkörű befektetési alapok esetén a nyilvánosság kizárása
mellett a befektetők részére való közlést jelenti. (5) Tilos a befektetési jegyek forgalomba hozatalához kapcsolódóan a befektetési jegyeket lejegyző befektetők közötti
sorsolás, így a (2) és (4) bekezdések szerinti dokumentumokban és a befektetési alap kereskedelmi
kommunikációjában erre vonatkozó információ közzététele. 83. § A nyilvános nyílt végű befektetési alap befektetési jegyeinek forgalomba hozatalát megelőzően hirdetményt kell
közzétenni, amely tartalmazza a) a tájékoztató közzétételét engedélyező felügyeleti határozat számát és időpontját,
b) a forgalomba hozandó befektetési jegy és a kibocsátó befektetési alap megnevezését,
c) a forgalomba hozandó befektetési jegy mennyiségét (darabszámát), névértékét és értékesítési árát vagy az
ármeghatározás módját, d) a forgalomba hozatali eljárás lebonyolítására rendelkezésre álló időtartamot, a forgalomba hozatali helyeket,
e) a forgalomba hozatal és a befektetési jegyek ellenértékének szolgáltatásának módját és
f) a tájékoztató megjelentetésének, illetve megtekintésének helyét, idejét és módját.
84. § (1) A már nyilvántartásba bejegyzett, nyílt végű befektetési alap újabb befektetési jegy sorozatának forgalomba
hozatalához jegyzési eljárás lefolytatása nem kötelező. (2) A zárt végű befektetési alap a futamideje alatt forgalomba hozatal útján újabb befektetési jegyeket bocsáthat ki.
(3) Befektetési jegyek zárt végű befektetési alapra történő forgalomba hozatala kibocsátási program keretében is
történhet. A kibocsátási program keretében egymást követően, akár több alkalommal, értékpapír forgalomba
hozatallal kerülnek a befektetési jegyek kibocsátásra úgy, hogy a kibocsátási program alapfeltételeit a befektetési
alapkezelő a kibocsátási program indításakor a program feltételeit tartalmazó dokumentumban rögzíti, és az egyes
részkibocsátások során a kibocsátási program keretében végleges feltételekben határozza meg az adott forgalomba
hozatal egyedi adatait. Nyilvános alapok esetében a kibocsátási program keretében történő egyes kibocsátások
végleges feltételeihez a Felügyelet engedélye nem szükséges, a befektetési alapkezelő köteles azonban a végleges
feltételeket az adott forgalomba hozatalt megelőzően legalább 10 nappal a Felügyelet részére tájékoztatásul
megküldeni. 85. § (1) A forgalmazó köteles – a kezelési szabályzatban meghatározott határidő figyelembevételével – tájékoztatni
a befektetési alapkezelőt és a letétkezelőt az általa értékesített befektetési jegyek darabszámáról, valamint
– amennyiben ezt a tájékoztató vagy a kezelési szabályzat lehetővé teszi és a forgalmazó és a befektetési alapkezelő
erről megállapodott –, a befektetési alapkezelőt a befektetők és képviselőik forgalmazó által felvett adatairól. Az ilyen
adattovábbítás nem minősül a Tpt. szerinti értékpapírtitok vagy az üzleti titok megsértésének. A befektetési
alapkezelő a jelen bekezdés alapján a részére átadásra kerülő adatokat kizárólag az értékpapírtitokra vonatkozó
rendelkezések keretében, a befektetési alapkezelési tevékenységéhez szükséges célra, különösen a befektetők
tájékoztatása, a befektetési alapkezelő vagy a befektetési alapok kereskedelmi kommunikációja céljára használhatja
fel. (2) Ha a befektetési alapkezelő a forgalomba hozandó befektetési jegy mennyiségére felső korlátot állapított meg
(forgalomba hozatali maximum), annak elérésekor a jegyzést a forgalmazó lezárja.
86. § (1) A nyílt végű befektetési alap által forgalomba hozott befektetési jegyek befektetők részére történő folyamatos
forgalmazására a befektetési alapkezelő, illetve az általa megbízott egy vagy több forgalmazó jogosult. A folyamatos
forgalmazás során leadott vételi és visszaváltási megbízások teljesítéséért a befektetők felé a forgalmazást végző felel.
(2) A 85. § (1) bekezdés rendelkezései értelemszerűen irányadók a befektetési jegyek folyamatos forgalmazására is azzal,
hogy a tájékoztatás vonatkozik a befektetők által visszaváltott befektetési jegyek darabszámára is.
87. § (1) Nyilvános nyílt végű befektetési alapok esetében – a forgalmazás felfüggesztésének és szünetelésének eseteit,
továbbá az érintett forgalmazó vonatkozásában a forgalmazó ügyfélfogadásának szünetelését kivéve – a befektetési
alap futamideje alatt a forgalmazó, illetve – amennyiben a befektetési alapkezelő végez a befektetők felé közvetlen
forgalmazási tevékenységet – a befektetési alapkezelő minden munkanapon köteles elfogadni a befektetési jegyre
vonatkozó vételi és visszaváltási megbízásokat. (2) A befektetők által leadott és a kezelési szabályzatban meghatározott adott időpontig beérkezett vételi és visszaváltási
megbízásokat a szabályzatban meghatározott forgalmazás-elszámolási napra vonatkozóan kell elszámolni, továbbá
az elszámolt megbízások ellenértékét a szabályzatban meghatározott forgalmazás-teljesítési napig kell a befektetők
számára jóváírni, kifizetni. (3) Nyilvános nyílt végű értékpapíralap esetében legalább heti egy, ezen belül a nyilvános nyílt végű származtatott alapok
és alapok alapja esetében legalább havonta egy, zártkörű nyílt végű alap esetében legalább negyedévente egy
forgalmazás-elszámolási napot kell biztosítani. A nyilvános nyílt végű alapok esetében a forgalmazás-teljesítési nap
nem lehet későbbi, mint a forgalmazás-elszámolási napot követő 10. nap.
(4) Amennyiben a forgalmazás-elszámolási nap, illetve a forgalmazás-teljesítési nap az eladás, illetve a visszaváltás
felfüggesztésének vagy szünetelésének napjára esik, a határidő az azt követő első olyan forgalmazás-elszámolási,
illetve forgalmazás-teljesítési napra tolódik, amikor a megbízás irányának megfelelő forgalmazás felfüggesztése
megszűnik. Amennyiben a befektetőnek a befektetési jegyek vételére, illetve visszaváltására vonatkozó megbízása az
előbbiek alapján függőben van, úgy a befektető jogosult a megbízását írásban visszavonni. A megbízás visszavonása
esetén a befektető terhére díj vagy költség nem számítható fel.
(5) Nyilvános nyílt végű befektetési alap esetében az alapkezelő a visszaváltási feltételeket a befektetők számára
hátrányosan kizárólag úgy módosíthatja, hogy a kezelési szabályzat ilyen tartalmú módosításáról a befektetőket
a módosulás hatálybalépését legalább 30 nappal és legalább egy forgalmazás-elszámolási nappal megelőzően
tájékoztatja. 88. § (1) A befektetési jegyek vételekor és visszaváltásakor a befektetési jegyek ellenértéke pénzben, illetve – amennyiben
a kezelési szabályzat kifejezetten lehetőséget biztosít rá, és meghatározza feltételeit – részben vagy egészben egyéb,
az alap befektetési politikájának megfelelő eszközök formájában is szolgáltatható. Ez utóbbi esetben visszaváltáskor
a befektetési jegyek ellenértékét képező eszközök összetételét az adott eszközöknek az alap portfóliójában meglévő
arányának megfelelően kell megállapítani. (2) A folyamatos forgalmazás során a befektető terhére forgalmazási (vételi, illetve visszaváltási) díj, jutalék számítható fel,
amely – részben vagy egészben, a kezelési szabályzatban foglaltak szerint – a befektetési alapot, a folyamatos
forgalmazásban közreműködő forgalmazót vagy a befektetési alapkezelőt illeti. Nem sérti az egyenlő elbánás elvét az,
ha a folyamatos forgalmazásért a befektetők felé felszámított díj, jutalék mértékét a forgalmazást végzők határozzák
meg, illetve ha a befektetési alapkezelő az egyes forgalmazókkal eltérő szerződéses feltételekkel állapodik meg.
89. § (1) Ha a befektetési alapkezelő a forgalomban lévő befektetési jegy mennyiségére felső korlátot állapított meg
(forgalmazási maximum), annak elérésekor a befektetési jegyek forgalomba hozatalára addig nem kerül sor, amíg
a befektetési jegyek mennyisége a forgalmazási maximum alá nem csökken.
(2) A tájékoztatóban és a kiemelt befektetetői információban közölni kell az értékesítés újraindításának pontos feltételeit.
A forgalmazási maximum elérését, a befektetési jegyek forgalomba hozatalának (1) bekezdés szerinti szünetelését,
illetve újraindítását közzé kell tenni. 90. § A zártkörű nyílt végű befektetési alap befektetési jegyeinek folyamatos forgalmazására vonatkozó szabályokat
a befektetési alap kezelési szabályzata határozza meg. 28. Közvetítő igénybevétele a folyamatos forgalmazás során
91. § A befektetési jegyek forgalmazója a befektetési jegyek értékesítésére, illetve visszaváltására közvetítőt vehet igénybe.
A közvetítőre alkalmazni kell a Bszt. 111–116. §-aiban foglaltakat. A forgalmazó az általa igénybe vett közvetítő
tevékenységéért a befektetők felé, mint a sajátjáért felel.
29. A befektetési jegyek folyamatos forgalmazásának szünetelésére és felfüggesztésére vonatkozó
általános szabályok 92. § (1) A befektetési jegyek folyamatos forgalmazása legfeljebb 3 munkanapra szüneteltethető, amennyiben a befektetési
jegyek értékesítése, illetve visszaváltása a befektetési alapkezelő, a letétkezelő, illetve a forgalmazó működési körében
felmerülő okokból nem végezhető. A szünetelésről rendkívüli közzététel útján kell tájékoztatni a befektetőket és
haladéktalanul a Felügyeletet. (2) A befektetési jegyek forgalomba hozatala szünetel a 89. § (1) bekezdésében meghatározott esetben.
93. § (1) A befektetési alapkezelő a folyamatos forgalmazást – a vételt és a visszaváltást egyaránt – kizárólag a befektetők
érdekében, akkor függesztheti fel, ha a) a befektetési alap adott sorozata szerinti nettó eszközértéke nem állapítható meg, így különösen, ha a befektetési
alap saját tőkéje több mint 10 százalékára vonatkozóan az adott eszközök forgalmát felfüggesztik, vagy egyéb ok
miatt nem áll rendelkezésre értékelésre alkalmas piaci árfolyam-információ;
b) a befektetési alapkezelő, a letétkezelő vagy a forgalmazó – a 92. § (1) bekezdésben meghatározott eset
kivételével – nem képes a tevékenységét ellátni; c) a befektetési alap nettó eszközértéke negatívvá vált.
(2) A befektetési alapkezelő a befektetési jegyek visszaváltását a befektetők érdekében kizárólag akkor függesztheti fel,
ha a leadott visszaváltási megbízások alapján a befektetési jegyeknek olyan mennyiségét kívánják visszaváltani, amely
miatt a befektetési alap likviditása – figyelembe véve a befektetési alap eszközeinek értékesítésére rendelkezésre álló
időt – veszélybe kerül. (3) A befektetési alapkezelő az (1) és (2) bekezdésekben meghatározott felfüggesztésről rendkívüli közzététel útján
haladéktalanul tájékoztatja a befektetőket, a Felügyeletet, továbbá valamennyi olyan EGT-állam hatáskörrel
rendelkező felügyeleti hatóságát, ahol a befektetési jegyet forgalmazzák.
94. § (1) A Felügyelet a befektetők érdekében felfüggesztheti a befektetési jegyek folyamatos forgalmazását, amennyiben:
a) a befektetési alapkezelő nem tesz eleget tájékoztatási kötelezettségének, vagy
b) a befektetési alap működésének törvényben előírt feltételei nem biztosítottak.
(2) A Felügyelet a befektetési alapkezelő intézkedésének hiányában felfüggesztheti a befektetési jegyek folyamatos
forgalmazását a 93. § (1) bekezdésében meghatározott esetekben, valamint a befektetési jegyek visszaváltását
a 93. § (2) bekezdésében meghatározott esetben. 95. § (1) A felfüggesztés időtartama ingatlanalap esetében legfeljebb 1 év, minden egyéb befektetési alap esetében legfeljebb
30 nap, azzal, hogy az eszközeit legalább 20 százalékban más befektetési alapba fektető befektetési alap esetében
a felfüggesztés időtartama a mögöttes befektetési alap felfüggesztési szabályaihoz igazodik. A Felügyelet indokolt
esetben a befektetési alapkezelő kérelmére a felfüggesztést további 1 évvel meghosszabbíthatja.
(2) A befektetési jegyek forgalmazását a forgalmazást kiváltó ok megszűnését követően, vagy amennyiben azt
a Felügyelet határozatban elrendeli, haladéktalanul folytatni kell. (3) A befektetési alap nettó eszközértékét a felfüggesztés ideje alatt is meg kell állapítani és közzé kell tenni.
XV. FEJEZET
ÁÉKBV ÁLTAL FORGALOMBA HOZOTT KOLLEKTÍV BEFEKTETÉSI ÉRTÉKPAPÍROK HATÁRON ÁTNYÚLÓ
FORGALOMBA HOZATALA ÉS FOLYAMATOS FORGALMAZÁSA
30. ÁÉKBV által forgalomba hozott kollektív befektetési értékpapírok más EGT-államban történő
forgalomba hozatala 96. § (1) A magyarországi székhelyű ÁÉKBV befektetési jegye más EGT-államban is forgalomba hozható, valamint
folyamatosan forgalmazható, amennyiben a) a másik EGT-államban megfelelő forgalmazó helyek állnak rendelkezésre a befektetési jegy eladására,
visszaváltására, a befektetők számára történő kifizetések lebonyolítására, és
b) az ÁÉKBV kezelési szabályzata, a tájékoztató és a kiemelt befektetői információ, valamint az éves és féléves
jelentés az adott ország bármelyik hivatalos nyelvén vagy az adott ország hatáskörrel rendelkező hatóságai által
elismert nyelven, legalább az ÁÉKBV alapkezelő honlapján a befektetők rendelkezésére áll.
(2) A magyarországi székhelyű ÁÉKBV befektetési jegyei forgalomba hozatali, visszaváltási árának közzétételi
gyakoriságára a magyar jogszabályok az irányadók. 97. § (1) A befektetési alapkezelő a más EGT-államban történő befektetési jegy forgalmazási szándékáról bejelentő levelet küld
a Felügyeletnek. Az 584/2010/EU rendeletben meghatározottaknak megfelelően elkészített bejelentő levél
tartalmazza az ÁÉKBV befektetési jegyének a fogadó tagállamban történő forgalmazásának tervezett módozatait
– beleértve a részvényosztályokról szóló tájékoztatást is – és a forgalmazó megnevezését. A bejelentéshez
elektronikus formában mellékelni kell a 96. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott iratokat.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott iratokat – az ÁÉKBV értesítésével egyidejűleg – a Felügyelet 10 munkanapon belül
eljuttatja azon EGT-állam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságainak, amelyben az ÁÉKBV befektetési jegyét
forgalmazni tervezik. A dokumentációhoz az 584/2010/EU rendelet által előírt formátumú és tartalmú igazolást csatol
arról, hogy az ÁÉKBV teljesíti az ÁÉKBV-irányelv szabályainak a magyar jogrendbe történő átvétele alapján előírt
feltételeket. Az ÁÉKBV által forgalomba hozott befektetési jegyek az értesítés kézhezvételének időpontjától hozhatók
forgalomba, illetve forgalmazhatók a fogadó tagállamban. A bejelentési eljárás egyéb részleteivel kapcsolatban
a Felügyelet és az ÁÉKBV az 584/2010/EU rendeletben előírtak figyelembevételével jár el.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott bejelentő levelet és igazolást – a Felügyelet és a fogadó tagállam felügyeleti
hatósága közötti eltérő megállapodás kivételével – a nemzetközi pénzügyi piacokon általában használt nyelven kell
rendelkezésre bocsátani. (4) ÁÉKBV a (1) bekezdés szerint a bejelentéshez mellékelt dokumentumokat köteles naprakészen tartani és azok
módosulásáról, illetve elektronikus elérési módjáról, a (3) bekezdésben meghatározott nyelven haladéktalanul
tájékoztatja a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságát. A forgalmazással kapcsolatos
rendelkezések vagy a forgalmazni kívánt részvényosztályok változása esetén az ÁÉKBV a változások hatálybalépése
előtt 10 nappal köteles értesíteni a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságát.
(5) A Felügyelet az 584/2010/EU bizottsági rendelet 3. cikkével összhangban kijelöl egy e-mail címet az
(1)–(4) bekezdésekben meghatározott dokumentumok bejelentésének céljára. 31. Más EGT-államban engedélyezett ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjainak belföldi forgalomba
hozatala 98. § (1) Más EGT-államban engedélyezett ÁÉKBV által forgalomba hozott kollektív befektetési értékpapír magyarországi
forgalomba hozatalához, illetve folyamatos forgalmazásához az ÁÉKBV-nek a nyilvántartásba vételi helye szerinti
előírásoknak kell megfelelnie azzal, hogy Magyarországon is a befektetők rendelkezésére kell bocsátani minden olyan
információt és dokumentumot, amit az ÁÉKBV székhely szerinti tagállamában a befektetők rendelkezésére kell
bocsátania. A kiemelt befektetői információt magyar nyelven, az egyéb információkat és dokumentumokat az ÁÉKBV
választása szerint magyar nyelven, a Felügyelet által elfogadott nyelven vagy a nemzetközi pénzügyi piacokon
általában használt nyelven kell elkészíteni. A kiemelt befektetői információt a befektető erre irányuló kérése esetén
a szerződés megkötésekor díjmentesen, írásbeli formában át kell adni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott követelmények az ott meghatározott információk és dokumentumok módosítása
esetén is megfelelően alkalmazandók. (3) Az ÁÉKBV székhely szerinti tagállama által lefolytatott bejelentési eljárást követően a forgalmazásra vonatkozó
előkészületek megfelelőségének ellenőrzése céljából az ÁÉKBV a forgalmazás megkezdése előtt köteles megküldeni
a Felügyelet részére az ÁÉKBV és a forgalmazó között létrejött forgalmazási szerződést, amennyiben a forgalmazást
nem a befektetési alapkezelő látja el. Amennyiben magyarországi székhelyű közvetítő igénybevételére is sor kerül,
úgy a közvetítővel kötött szerződés benyújtása is kötelező. Magyarországi székhelyű forgalmazó hiányában
magyarországi székhelyű közvetítő igénybevétele kötelező. (4) A forgalmazással kapcsolatos intézkedésekre vonatkozó információ változása vagy a forgalmazni kívánt
részvényosztályokkal kapcsolatos változás esetén a változás végrehajtása előtt az ÁÉKBV írásban értesíti
a Felügyeletet. Az ÁÉKBV szintén értesíti a Felügyeletet a 96. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
dokumentumok módosításairól, és közli, hogy e dokumentumok hol érhetők el elektronikusan.
(5) A Felügyelet honlapján magyarázó leírás és forrásdokumentumokra mutató hivatkozások vagy linkek kombinálásával
közzéteszi a más EGT-államban engedélyezett ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjainak belföldi forgalomba
hozatalához szükséges lényeges jogszabályokat és rendelkezéseket. (6) A Felügyelet az (5) bekezdésben meghatározott rendelkezések közül legalább az alábbiakat teszi közzé:
a) a folyamatos forgalmazás definíciója; b) a kereskedelmi kommunikáció tartalmára, formájára és megjelenítési módjára vonatkozó követelmények;
c) a befektetők számára közzéteendő információk; d) a forgalmazásra vonatkozó szabályok;
e) a Felügyeletnek megküldött jelentésekre vagy információk továbbítására vonatkozó követelmények, és az előírt
dokumentumok frissített verziónak benyújtási eljárása; f) a Felügyelet részére a forgalmazással kapcsolatban fizetendő díjak;
g) a befektetők részére történő kifizetésekkel, a kollektív befektetési értékpapír visszaváltásával, és az ÁÉKBV által
kötelezően nyújtandó tájékoztatás elérhetőségével kapcsolatos követelmények; h) az ÁÉKBV által folytatott forgalmazás megszüntetésének feltételei;
i) az 584/2010/EU bizottsági rendelet 1. cikkében említett bejelentő levélben feltüntetendő információk részletes
tartalma; j) a 97. § (5) bekezdésében megjelölt e-mail cím.
XVI. FEJEZET
A NETTÓ ESZKÖZÉRTÉK, A BEFEKTETŐKNEK TÖRTÉNŐ KIFIZETÉSEK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI, AZ ILLIKVID
ESZKÖZÖK ELKÜLÖNÍTÉSE
32. A nettó eszközérték megállapításának általános szabályai 99. § (1) A befektetőknek a befektetetési alappal szemben fennálló követelése értékét a befektetési alap nettó eszközértéke
határozza meg. A befektetési jegyek forgalomba hozatala, folyamatos forgalmazása vagy bevonása során
a befektetési jegyek vételi és visszaváltási árfolyamát a befektetési jegyek aktuális egy jegyre jutó nettó eszközértéke
alapján kell megállapítani. (2) A befektetési alap nettó eszközértékét és az egy befektetési jegyre jutó nettó eszközértéket befektetési jegy
sorozatonként, a befektetési alap eszközeire vonatkozó lehető legfrissebb piaci árfolyam-információk alapján,
a befektetési alap kezelési szabályzatában írtak szerint kell meghatározni.
(3) A befektetési alap nettó eszközértékét a letétkezelő állapítja meg.
(4) A befektetési alapkezelő köteles minden, a befektetési alap nettó eszközértékének megállapításához szükséges
dokumentumot a nettó eszközérték megállapításának rendszerességéhez igazodva, késedelem nélkül megküldeni
a letétkezelőnek. 100. § (1) A nyílt végű befektetési alap nettó eszközértékét és az egy befektetési jegyre jutó nettó eszközértéket minden
forgalmazás-elszámolási napra, de legalább hetente egyszer meg kell állapítani.
(2) A nyilvános zárt végű értékpapír-befektetési alap nettó eszközértékét és az egy befektetési jegyre jutó nettó
eszközértéket legalább hetente egyszer meg kell állapítani. (3) A tőzsdére bevezetett értékpapír-befektetési alapok nettó eszközértékét és az egy befektetési jegyre jutó nettó
eszközértéket minden tőzsdei kereskedési napra meg kell állapítani.
(4) Minden egyéb befektetési alap nettó eszközértékét és az egy befektetési jegyre jutó nettó eszközértéket legalább
havonta egyszer meg kell állapítani. 33. Eljárás a nettó eszközérték-számításban bekövetkezett hiba esetén
101. § (1) A befektetési alap nettó eszközértéke számításában bekövetkezett hiba esetén a hibás nettó eszközértéket a hiba
feltárását követő legközelebbi nettó eszközérték megállapításkor a hiba bekövetkezésének időpontjára
visszamenőleges hatállyal javítani kell, amennyiben a hiba mértéke meghaladja a befektetési alap nettó
eszközértékének egy ezrelékét. A javítás során a megállapított hiba bekövetkezésének időpontjában érvényes
mértékének megfelelően kell módosítani a nettó eszközértéket minden olyan napra vonatkozóan, amelyet a feltárt
hiba a későbbiek során érintett. A javított nettó eszközértéket közzé kell tenni.
(2) Nem minősül hibának az olyan hibás piaci árfolyam és adatközlés, amely nem a befektetési alapkezelő vagy
a letétkezelő érdekkörében merült fel, feltéve, hogy a befektetési alapkezelő és a letétkezelő a tőle elvárható
gondossággal járt el a nettó eszközérték megállapítása során.
(3) Ha befektetési jegy forgalmazására hibás nettó eszközértéken került sor, a hibás és a helyes nettó eszközérték szerint
számított forgalmazási ár közötti különbséget a befektetővel 30 napon belül el kell számolni, kivéve, ha
a) a hibás nettó eszközérték-számítás miatti, egy befektetési jegyre jutó forgalmazási ár különbség mértéke nem éri
el a helyes nettó eszközértéken egy befektetési jegyre számított forgalmazási ár egy ezrelékét, illetve – ha
a kezelési szabályzat ennél kisebb értéket határoz meg – a kezelési szabályzatban megállapított értéket,
b) a hibás és a helyes nettó eszközértéken számított forgalmazási ár különbségéből származó elszámolási
kötelezettség összegszerűen nem haladja meg befektetőnként az egyezer forintot, illetve – ha a kezelési
szabályzat ennél kisebb értéket határoz meg – a kezelési szabályzatban megállapított összeget, vagy
c) a befektetési alapkezelő a nettó eszközérték-számításában feltárt hiba esetén, annak javítása eredményeképpen
a befektetési jegy forgalmazási árában keletkező különbségből adódó elszámolási kötelezettség kapcsán
a befektetőt terhelő visszatérítési kötelezettségtől eltekint azzal, hogy ez esetben a befektetési alapot ért
vagyoncsökkenést a befektetési alapkezelő vagy a letétkezelő pótolja a befektetési alap számára.
34. A befektetők részére történő kifizetések 102. § (1) A befektetési alap futamideje alatt a befektetési alapkezelő a befektetési alap eszközeiből a befektetők felé kifizetést
teljesíthet a befektetési alap tőkenövekményéből történő hozamkifizetés formájában, vagy az alapnak a befektetési
jegyek névértéke által megtestesített tőkéjének terhére. Utóbbi esetben a kifizetés történhet a befektetési jegyek
névértékének leszállításával is. (2) A kifizetés feltételeiről és eljárásáról a kezelési szabályzat rendelkezik. A kifizetéseket befektetési jegy sorozaton belül
azonos feltétellel kell teljesíteni. (3) Az (1) bekezdés szerinti kifizetés befektetők felé történő teljesítése a forgalmazó feladata és felelőssége.
35. A befektetési alap illikviddé vált eszközeinek elkülönítése
103. § (1) Nyílt végű értékpapír-befektetési alap esetében, ha a befektetési alap eszközeinek 5 százalékát meghaladó része
illikviddé vált, a befektetési alapkezelő a befektetők közötti egyenlő elbánás elvének biztosítása és a folyamatos
forgalmazás fenntartása érdekében dönthet az illikviddé vált eszközöknek a befektetési alap portfólióján, illetve az
azokat megtestesítő befektetési jegyeknek a befektetési jegyek állományán belül történő elkülönítéséről.
(2) Jelen szakasz vonatkozásában illikvidnek minősül az az eszköz, amely az adott piaci körülmények között nem, vagy
a piaci forgalomnak a szokásos feltételekhez képest jelentős visszaesése miatt csak aránytalanul nagy veszteséggel
lenne értékesíthető, figyelemmel a befektetési jegyek visszaváltási szabályaira is.
(3) Az elkülönítésről szóló döntést követően az illikvidnek minősített eszközöket a nettó eszközérték-számítás során
a befektetési alap egyéb eszközeitől elkülönítetten kell nyilvántartani. Ezzel együtt a befektetési alap által forgalomba
hozott befektetési jegyeket befektetőnként olyan arányban kell megosztani, amilyen arányt az illikvid eszközök az alap
nettó eszközértékén belül képviselnek. A megosztást követően az illikvid eszközöket megtestesítő befektetési
jegyeket „IL” sorozatjellel kell ellátni. (4) Az illikviddé vált eszközöket a nettó eszközérték-számítás szempontjából elkülönítetten kell nyilvántartani, az
eszközök kezelésével kapcsolatos költségeket ezen eszközportfólióval szemben lehet elszámolni. Amennyiben
a felmerülő költségek az illikvid eszközportfólióval szemben nem teljesíthetők, úgy e költségeket átmenetileg
a befektetési alapkezelő viseli. Az illikvid eszközportfólió terhére sem alapkezelői, sem letétkezelői, sem forgalmazási
díj vagy jutalék nem számítható fel. Az „IL” sorozatjellel ellátott befektetési jegyek árfolyamát az illikvid
eszközportfólióban nyilvántartott eszközök és kötelezettségek figyelembevételével kell megállapítani és közzétenni
a nettó eszközérték-számításra vonatkozó általános szabályok szerint. (5) Az „IL” sorozatjellel ellátott befektetési jegyek nem visszaválthatóak, kivéve, ha a befektetési alapkezelő felajánlja
a lehetőségét és a befektető hozzájárul ahhoz, hogy a visszaváltás ellenértékét a befektetési alapkezelő az
„IL” sorozatjellel ellátott befektetési jegyek mögöttes eszközeivel teljesítse.
(6) Az elkülönítésre okot adó körülmények megszűnését követően az elkülönítés részben vagy egészben történő
megszüntetéséről a befektetési alapkezelő dönt, amelynek során az ”IL” sorozatjelű befektetési jegyeket az alap
befektetési jegyeire cseréli, a befektetési jegyek aktuális árfolyamainak megfelelő átváltási arány szerint.
(7) Az eszközök elkülönítéséről, az elkülönítés részben vagy egészben történő megszüntetéséről, illetve az ezzel
kapcsolatos döntés indokáról a befektetési alapkezelő a rendkívüli tájékoztatás szabályai szerint tájékoztatja
a befektetőket és a Felügyeletet. A befektetési alap éves, féléves jelentésében részletes tájékoztatást kell adni az
elkülönített eszközök összetételéről. (8) A befektetési alap befektetési jegyeinek forgalmazását az elkülönítésről szóló döntés közzétételével egy időben, az
elkülönítés végrehajtásáig fel kell függeszteni. XVII. FEJEZET
TÁJÉKOZTATÁSI KÖTELEZETTSÉG
36. A tájékoztató 104. § (1) Befektetési jegy nyilvános forgalomba hozatala esetén a tájékoztatónak az 5. melléklet szerinti tartalmon túl
tartalmaznia kell minden olyan információt, amely alapján a befektetők kellő tájékozottsággal tudnak határozni
a felkínált befektetési lehetőségről és a befektetés kockázatairól. A tájékoztatónak világos és közérthető magyarázatot
kell tartalmaznia a befektetési alap kockázati tényezőiről. (2) A tájékoztatónak meg kell jelölnie azokat az eszközkategóriákat, amelyekbe a befektetési alap befektethet. Külön ki
kell térni arra, hogy a befektetési alap számára engedélyezett-e a származtatott ügyletek alkalmazása.
(3) Származtatott ügyletek alkalmazása esetén a tájékoztatónak arra vonatkozó információt is tartalmaznia kell, hogy
a származtatott ügyletek engedélyezésére fedezeti célból vagy a befektetési célok megvalósítása érdekében van
lehetőség és jelezni kell a származtatott ügyletek alkalmazásának lehetséges hatását a kockázati tényezők alakulására.
(4) Amennyiben a befektetési alap alapvetően nem az átruházható értékpapírok vagy pénzügyi eszközök közé tartozó
eszközkategóriákba fektet be, vagy leképez egy meghatározott indexet, e tényre a tájékoztatóban – és a kereskedelmi
kommunikációban – kifejezetten fel kell hívni a figyelmet.
(5) Amennyiben a befektetési alap nettó eszközértéke a vagyon lehetséges összetételénél vagy az alkalmazható kezelési
technikáinál fogva erőteljesen ingadozhat, a tájékoztatónak – és a kereskedelmi kommunikációnak – kifejezetten fel
kell hívnia a figyelmet a befektetési alap ezen sajátosságára.
(6) A tájékoztatóban közölni kell a forgalomba hozatali maximum elérését követő allokáció módját, lezárásának
időpontját, az allokációról való értesítés módját. (7) A tájékoztatót a befektetők számára tartós adathordozón vagy a befektetési alap közzétételi helyén folyamatosan
elérhetővé kell tenni, és a tájékoztató egy nyomtatott példányát kérésre díjmentesen át kell adni.
(8) A tájékoztató a befektetési alap megszűnéséig hatályos.
37. A kiemelt befektetői információ 105. § (1) A nyilvános nyílt végű befektetési alapok esetében a kiemelt befektetői információ a befektetési alap alapvető
jellemzőit tartalmazza oly módon, hogy a befektetők megismerhessék a befektetési termék jellegét, kockázatait,
elősegítve a megalapozott befektetési döntéseik meghozatalát. A kiemelt befektetői információ közzététele során
kifejezetten utalni kell arra, hogy az információ kiemelt befektetői információnak minősül. A kiemelt befektetői
információ tömören és közérthetően tartalmazza a) a befektetési alap meghatározását,
b) a befektetési alap befektetési célkitűzéseinek és befektetési politikájának rövid leírását,
c) a befektetési alap múltbeli teljesítményének bemutatását, vagy amennyiben az adott alap befektetési
célkitűzései alapján releváns, a célkitűzésekben előre jelzett várható teljesítmény bekövetkezését bemutató
esetek leírását, d) a befektetési alap terhére elszámolható költségeket és kapcsolódó díjakat,
e) a befektetési alap kockázat- és nyereségprofilját, beleértve a megfelelő iránymutatást, illetve figyelmeztetést
az adott befektetési alapba történő befektetésekkel kapcsolatos kockázatokra.
(2) A kiemelt befektetői információ hivatkozást nem tartalmazhat, azzal a kivétellel, hogy a kiemelt befektetői
információban egyértelműen meg kell határozni, hol lehet további információt kapni a befektetési alapról, hol lehet
térítésmentesen hozzájutni a tájékoztatóhoz, az éves és féléves jelentéshez, és ezek milyen nyelven állnak a befektetők
rendelkezésére. (3) A kiemelt befektetői információnak egyértelmű figyelmeztetést kell tartalmaznia arra, hogy kizárólag a kiemelt
befektetői információ alapján igény nem érvényesíthető, kivéve, ha az információ félrevezető, pontatlan, vagy nincs
összhangban a tájékoztató más részeivel. (4) Minden országban, ahol a befektetési jegyeket forgalmazzák, a kiemelt befektetői információt – a fordítástól
eltekintve – azonos tartalommal, módosítások és kiegészítések nélkül kell alkalmazni.
(5) A kiemelt befektetői információt a jegyzési időszak kezdete előtt legalább 7 nappal megelőzően tartós adathordozón
vagy honlapon a befektetők rendelkezésére kell bocsátani, kérésre nyomtatott példányát díjmentesen
szerződéskötéskor át kell adni a befektetőknek, és a folyamatos forgalmazás alatt közzé kell tenni. A kiemelt befektetői
információnak naprakésznek kell lennie. (6) A kiemelt befektetői információ részletes tartalma, formája, közzététele tekintetében a Bizottság 583/2010/EU
rendeletének rendelkezéseit is figyelembe kell venni. 38. A nyilvános befektetési alap rendszeres tájékoztatási, jelentési kötelezettségei
106. § (1) A befektetési alapkezelő a nyilvánosságot rendszeresen tájékoztatja az általa kezelt nyilvános befektetési alap
vagyoni, jövedelmi helyzetének, működésének főbb adatairól. (2) A befektetési alapkezelő az általa kezelt nyilvános zárt végű befektetési alap esetén az (1) bekezdésben meghatározott
rendszeres tájékoztatási kötelezettségét a Tpt. V. fejezetében foglaltaknak megfelelően teljesíti.
(3) A befektetési alapkezelő az általa kezelt nyilvános nyíltvégű befektetési alap esetén az (1) bekezdésben meghatározott
rendszeres tájékoztatási kötelezettségét a) minden egyes lezárt pénzügyi évről éves jelentés,
b) a pénzügyi év első 6 hónapjáról féléves jelentés,
c) havi portfóliójelentés formájában teljesíti. (4) A (3) bekezdés szerinti éves és féléves jelentéseket, valamint a havi portfóliójelentést a tárgyidőszak utolsó napjától
számított alábbi időpontokig kell közzétenni: a) az éves jelentést 4 hónapon belül,
b) a féléves jelentést 2 hónapon belül, c) a havi portfóliójelentést a következő hónap 10. munkanapjáig,
és gondoskodni kell arról, hogy az éves és féléves jelentések legalább 5 évig nyilvánosan elérhetők legyenek.
107. § (1) A nyilvános nyílt végű befektetési alap éves jelentése tartalmazza a befektetési alap eredménykimutatását, jelentést az
adott időszakban végzett tevékenységekről és a 6. mellékletben, ingatlanalap esetében továbbá a 7. mellékletben
meghatározott egyéb adatokat, valamint az összes egyéb olyan lényeges információt, amelynek alapján a befektetők
véleményt tudnak alkotni a befektetési alap tevékenységeinek fejlesztéséről és eredményeiről.
(2) A nyilvános nyílt végű befektetési alap féléves jelentése tartalmazza a 6. melléklet I–IV. szakaszában, továbbá
ingatlanalap esetében a 7. melléklet 2–3. szakaszában meghatározott adatokat. Amennyiben a befektetési alap év
közben hozamot fizet, a mérlegnek tartalmaznia kell az adózott féléves eredményt és a kifizetett vagy felkínált
közbenső hozamot. 108. § A havi portfóliójelentés tartalmazza a hónap utolsó nettó eszközértéke alapján:
a) a portfólió bemutatását a befektetési politikában megfogalmazott befektetési célok és limitek szerinti főbb
kategóriáknak megfelelően (főbb eszközfajták, földrajzi diverzifikáció, devizális megoszlás) illetve, ha
a befektetési politikában ilyen limitek nincsenek megállapítva, a főbb eszközfajták szerint (részvény, kötvény,
befektetési jegy, betét, egyéb eszközök), b) a származtatott ügyletek figyelembevételével számított, a befektetési eszközökben meglévő nettó összesített
kockázati kitettség (tőkeáttétel) mértékét, c) a portfólióban 10 százaléknál magasabb részarányt képviselő eszközök (kibocsátók) felsorolását,
d) a befektetési alap összesített és egy jegyre jutó nettó eszközértékét.
109. § A nyilvános nyílt végű befektetési alap a rendszeres tájékoztatásait a tájékoztatóban, a kezelési szabályzatban és
a kiemelt befektetői információban meghatározott módon a befektetők rendelkezésére bocsátja, és ezek nyomtatott
példányát kérésre díjmentesen eljuttatja a befektetőknek. A befektetők tájékoztatásával egyidejűleg a tájékoztatást
a Felügyelet, valamint kérésre a befektetési alapkezelő székhelye szerinti tagállam felügyeleti hatósága részére is meg
kell küldeni. 110. § (1) Az éves jelentésben közölt számviteli információkat a befektetési alap könyvvizsgálójának felül kell vizsgálnia.
A felülvizsgálatnak az alábbiakat kell magába foglalnia: a) az eszközök és kötelezettségek időszak végi leltárának vizsgálatát,
b) az adott időszakban elszámolt kezelési költségek ellenőrzését a letétkezelő által adott értékelés alapján.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakra vonatkozó független könyvvizsgálói jelentést, ideértve bármely esetleges minősítést,
az éves jelentésben teljes egészében közölni kell. 39. A nyilvános befektetési alapokra vonatkozó egyéb információk közzététele, a tájékoztatásra
vonatkozó egyéb szabályok 111. § (1) A befektetési alapkezelő vagy megbízása alapján a letétkezelő köteles az általa kezelt nyilvános befektetési alapok egy
befektetési jegyre jutó nettó eszközértékét a befektetési alap kezelési szabályzatában meghatározott módon
közzétenni minden olyan napra, amelyre megállapításra kerül, a megállapítást követő 2 munkanapon belül.
(2) A befektetési alapkezelő vagy megbízása alapján a letétkezelő a nyilvánosság számára köteles biztosítani az általa
kezelt nyilvános befektetési alapok múltbeli – ha a befektetési alap legalább 5 éve működik – 5 éves, ennek hiányában
a teljes működési időszakra vonatkozó egy jegyre jutó nettó eszközérték adatainak elérhetőségét.
(3) A befektetési alapkezelő a befektető kérésére átadja az ÁÉKBV kockázatkezelésére vonatkozó mennyiségi korlátokra,
a kiválasztott módszerekre és az eszközkategóriák kockázatainak és hozamainak alakulására vonatkozó információt.
112. § (1) A kereskedelmi kommunikáció csak tisztességes, világos és egyértelmű lehet, és nem tehet olyan kijelentést, amely
cáfolja vagy csökkenti a tájékoztatóban és a kiemelt befektetői információban foglaltak jelentőségét. A kereskedelmi
kommunikációban meg kell jelölni, hogy a befektetési jegy nyilvános forgalomba hozatalával, illetve folyamatos
forgalmazásával kapcsolatosan tájékoztató és kiemelt befektetői információ közzétételére került vagy kerül sor, és
hogy a tájékoztató és a kereskedelmi kommunikáció hol, milyen módon, és más EGT-államban székhellyel rendelkező
kollektív befektetési forma esetében milyen nyelven hozzáférhető. (2) Felügyelet a kereskedelmi kommunikációt betilthatja, ha annak tartalma ellentétes vagy félrevezető információt
tartalmaz a benyújtott, illetve közzétételre engedélyezett tájékoztatóban foglaltakhoz képest, vagy egyébként
a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat Fttv.-ben meghatározott tilalmába ütközik.
113. § Amennyiben a befektetési alapkezelő több befektetési alapot kezel, a befektetők tájékoztatására szolgáló, e fejezet
szerinti dokumentumok egységes szerkezetben is elkészíthetők. 40. A nyilvános befektetési alapokra vonatkozó rendkívüli tájékoztatási kötelezettség
114. § (1) A befektetési alapkezelő rendkívüli tájékoztatási kötelezettsége keretében köteles az általa kezelt nyilvános nyílt végű
befektetési alapok működésére vonatkozóan honlapján közzétenni, továbbá a befektetési jegyek forgalmazási
helyein nyomtatott formában elérhetővé tenni, valamint a Felügyelet részére egyidejűleg megküldeni az alábbiakban
meghatározott információkat: a) az átalakulási, egyesülési hirdetményt, legkésőbb 30 nappal az átalakulás, egyesülés hatálybalépése előtt;
b) a kezelési szabályzat olyan tartalmú módosítását, ami a befektetési szabályok változását jelenti, legkésőbb
30 nappal a hatálybalépés előtt; c) a kezelési szabályzat olyan tartalmú módosítását, ami a határozott futamidő csökkentését jelenti, legkésőbb
30 nappal a hatálybalépés előtt; d) a kezelési szabályzat olyan tartalmú módosítását, ami a befektetési jegyek visszaváltásával kapcsolatos költségek
változását, valamint a befektetési jegyek visszaváltását érintő forgalmazási szabályoknak az elszámolási időtartam
növekedésével járó változásait jelenti, a változás hatálybalépését megelőzően legalább 30 nappal;
e) a kezelési szabályzat olyan tartalmú módosítását, ami a befektetési jegyek visszaváltási lehetőségének
korlátozását jelenti – ide nem értve a forgalmazás szünetelésének vagy felfüggesztésének eseteit –, a változás
hatálybalépését megelőzően olyan, legalább 30 napos határidővel, amely lehetőséget ad a befektetőknek arra,
hogy a módosítás hatálybalépését megelőzően lehetőségük legyen a befektetési jegyeik visszaváltására;
f) a kezelési szabályzat egyéb módosítását, legkésőbb a hatálybalépés napján;
g) a befektetési alapkezelő engedélyének visszavonását, az engedély visszavonására vonatkozó határozat jogerőre
emelkedését követő 2 munkanapon belül; h) a befektetési alapkezelési tevékenység átadását, legkésőbb 15 nappal a hatálybalépés előtt;
i) a tőke és a felosztott hozam (amennyiben a felosztott hozam kifizetése a kezelési szabályzat szerint nem
automatikus) kifizetésének idejét, módját, legkésőbb az esedékesség napján;
j) a befektetési jegyek forgalmazásának felfüggesztését, szünetelését, illetve újraindítását, a pénzügyi eszközök
illikvid részének elkülönítését és annak megszüntetését, haladéktalanul; k) a befektetési alapkezelővel szembeni felszámolási eljárás megindítását, a felszámolást elrendelő végzés jogerőre
emelkedését követő 2 munkanapon belül; l) a befektetési alap megszűnésekor a megszűnési jelentést, annak a Felügyelet részére történő benyújtásával
egyidejűleg; m) hozamfizetés esetét kivéve az egy jegyre jutó nettó eszközértéknek az előző nettó eszközértékhez képest, illetve
napi számítás esetén három értékelési napon belül bekövetkezett jelentős (20 százalékot meghaladó) mértékű
csökkenésének okát, legkésőbb a felmerülést követő 2 munkanapon belül;
n) a közzétételi kötelezettségek teljesítésére igénybe vett közzétételi hely változását a változás hatálybalépését
megelőzően legalább 10 nappal; o) a forgalmazási helyek felsorolásában bekövetkezett bármely változást, legkésőbb a változás napját megelőző
munkanapon; p) a forgalmazókban bekövetkezett bármely változást legkésőbb a változás napját megelőző munkanapon, illetve
amennyiben a felsorolás szűküléséről az alapkezelő utólag értesül legkésőbb a változás napját követő
2 munkanapon belül; q) amennyiben a befektetési alap készít kiemelt befektetői információt, annak változásait, a változás befektetők
részére történő rendelkezésre bocsátásával egyidejűleg; r) a Felügyelet által adott engedélyben, illetve a jóváhagyott kezelési szabályzatban meghatározott feltételektől
való eltérést, az eltéréstől számított 2 napon belül;
s) a befektetési alap által történő, a befektetési jegyek visszaváltásának fedezetét biztosítandó hitelfelvételt,
a hitelfelvételt követően haladéktalanul; t) a jelen törvényben meghatározott egyéb információkat az ott meghatározottak szerint.
(2) A befektetési alapkezelő az általa kezelt nyilvános zárt végű befektetési alap esetén az (1) bekezdés szerinti rendkívüli
tájékoztatási kötelezettségét a Tpt. V. fejezetében foglaltaknak megfelelően teljesíti.
(3) A közzétételi kötelezettségek határidejét a befektetők érdekeire figyelemmel a Felügyelet indokolt esetben egyedileg
is meghatározhatja. (4) Ha az (1) bekezdés szerinti közzétételt követő hatálybalépésre a Felügyelet engedélyének kézhezvételét követő
60 napon belül nem kerül sor, a hatálybalépésre csak ismételt engedélyezési eljárást követően kerülhet sor.
41. A zártkörű befektetési alapokra vonatkozó rendelkezések 115. § (1) A befektetési alapkezelő az általa kezelt zártkörű befektetési alap rendszeres tájékoztatási kötelezettségét az éves
és féléves jelentés befektetők számára – a kezelési szabályzatban meghatározott módon történő – rendelkezésre
bocsátásával teljesíti, azzal hogy az éves és féléves jelentésben közölt számviteli információkat nem kell
könyvvizsgálóval felülvizsgáltatni, amely tényre a kezelési szabályzatban fel kell hívni a befektetők figyelmét.
(2) A zártkörű befektetési alap befektetési politikájával kapcsolatos tájékoztatásra a nyilvános alapokra vonatkozó
szabályok irányadók azzal, hogy a tájékoztató helyett a kezelési szabályban kell feltüntetni az információt.
(3) A zártkörű befektetési alap nyilvános módon nem kereshet befektetőket, a befektetési jegyek forgalomba hozatalát,
forgalmazását nyilvánosan vagy a nyilvánosság számára hozzáférhető módon nem reklámozhatja. E korlátozás nem
vonatkozik a nettó eszközérték adatok közzétételére. 42. A közzétételi kötelezettségei teljesítésének módja
116. § (1) A befektetési alapkezelő a saját magára és a befektetési alapra vonatkozó, az e törvény szerinti közzétételi
kötelezettségeit, amennyiben az adott törvényi előírás másképpen nem rendelkezik,
a) a befektetési alapkezelő és az érintett befektetési alap honlapján, és
b) ha a Felügyelet nyújt ilyen szolgáltatást az e törvény szerinti közzétételek céljára, a hivatalosan kijelölt
információtárolási rendszeren való közzététellel teljesíti. (2) A letétkezelő és a forgalmazó az e törvény szerinti közzétételi kötelezettségeit az információnak a saját honlapján,
és ha a Felügyelet nyújt ilyen szolgáltatást az e törvény szerinti közzétételek céljára, a hivatalosan kijelölt
információtárolási rendszeren való megjelentetésével teljesíti. NEGYEDIK RÉSZ
A CÉL- ÉS GYŰJTŐ-ÁÉKBV-KRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
XVIII. FEJEZET
A CÉL- ÉS GYŰJTŐ-ÁÉKBV-K SPECIÁLIS SZABÁLYAI
43. A cél- és gyűjtő-ÁÉKBV engedélyezése 117. § (1) A Felügyelet előzetes engedélye szükséges a gyűjtő-ÁÉKBV-nek a cél-ÁÉKBV-be történő befektetéséhez.
(2) A Felügyelet az engedély megadásáról a hiánytalan kérelem benyújtását követő 15 napon belül értesíti
a gyűjtő-ÁÉKBV alapkezelőjét. (3) A Felügyelet az (1) bekezdés szerinti engedélyt megadja, ha a gyűjtő-ÁÉKBV, annak letétkezelője és könyvvizsgálója,
valamint a cél-ÁÉKBV az e részben meghatározott követelményeknek megfelel. Az engedélyhez az alábbi
dokumentumok benyújtása szükséges: a) a gyűjtő- és a cél-ÁKBV kezelési szabályzata;
b) a gyűjtő- és a cél-ÁKBV tájékoztatója és a 105. § szerinti kiemelt befektetői információk;
c) a gyűjtő- és a cél-ÁKBV közötti, a 118. § (1) bekezdés szerinti megállapodás vagy belső szabályzat;
d) a 122. § szerinti, a befektetőknek szóló információ;
e) ha a cél-ÁÉKBV és a gyűjtő-ÁÉKBV eltérő letétkezelővel rendelkezik, a 119. § (1) és (2) bekezdés szerinti,
a letétkezelőik közötti információmegosztási megállapodás; f) ha a cél-ÁÉKBV és a gyűjtő-ÁÉKBV eltérő könyvvizsgálóval rendelkezik, a 120. § (1) bekezdés szerinti,
a könyvvizsgálóik közötti információmegosztási megállapodás. (4) Ha a gyűjtő-ÁÉKBV más EGT-államban letelepedett cél-ÁÉKBV-be kíván befektetni, akkor az engedélykérelemhez be
kell nyújtani a cél-ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam illetékes hatóságai által arra vonatkozóan kiadott igazolást is,
hogy a cél-ÁÉKBV olyan ÁÉKBV vagy olyan ÁÉKBV részalapja, amely teljesíti az ÁÉKBV irányelv 58. cikk (3) bekezdésének
b) és c) pontjában meghatározott feltételek adott EGT-állam jogrendszerébe történő átvétele alapján hozott
rendelkezéseket. A dokumentumokat a Felügyelet által elfogadott nyelven kell benyújtani.
44. A gyűjtő- és a cél-ÁÉKBV-re vonatkozó közös rendelkezések
118. § (1) A cél-ÁÉKBV minden olyan dokumentumot és információt köteles megadni a gyűjtő-ÁÉKBV számára, amelyre az
utóbbinak az e törvényben meghatározott követelmények teljesítéséhez szüksége van. E célból a gyűjtő-ÁÉKBV
megállapodást köt a cél-ÁÉKBV-vel. A gyűjtő-ÁÉKBV ezen megállapodás hatálybalépését követően fektethet be
a cél-ÁÉKBV-be – figyelemmel a befektetési alapok befektetési és hitelfelvételi szabályairól szóló kormányrendeletben
foglaltakra – 20 százalékot meghaladó mértékben. Ha a cél- és gyűjtő-ÁÉKBV-t ugyanazon ÁÉKBV-alapkezelő kezeli,
a megállapodás helyettesíthető olyan belső szabályzattal, amely biztosítja a jelen bekezdésben meghatározott
követelmények érvényesülését. A megállapodás, illetve a szabályzat kötelező tartalmi elemeit a 10. melléklet
tartalmazza. A megállapodást, illetve a vonatkozó szabályzatot kérésre és díjmentesen minden befektető számára
elérhetővé kell tenni. (2) A cél-ÁÉKBV és a gyűjtő-ÁÉKBV a nettó eszközérték számítását és közzétételét köteles időben úgy összehangolni,
hogy a gyűjtő-ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjainak forgalmazásánál elkerülhető legyen az arbitrázsra
lehetőséget adó piaci időzítés. (3) Ha a cél-ÁÉKBV felfüggeszti kollektív befektetési értékpapírjai forgalomba hozatalát, folyamatos forgalmazását,
a gyűjtő-ÁÉKBV is jogosult felfüggeszteni kollektív befektetési értékpapírjai forgalomba hozatalát, folyamatos
forgalmazását a cél-ÁÉKBV által alkalmazott időszakkal megegyező időszakra.
(4) A cél-ÁÉKBV megszűnése esetén a gyűjtő-ÁÉKBV-t meg kell szüntetni, kivéve, ha a Felügyelet engedélyezi, hogy
a) a gyűjtő-ÁÉKBV egy másik cél-ÁÉKBV-be fektesse eszközeinek legalább 85 százalékát; vagy
b) a gyűjtő-ÁÉKBV módosítsa a kezelési szabályzatát olyan módon, hogy nem gyűjtő-ÁÉKBV-ként működik tovább.
(5) Amennyiben jogszabály másként nem rendelkezik, az ÁÉKBV-alapkezelő a gyűjtő-ÁÉKBV tervezett megszüntetésről
a megszűnési eljárás megindítását 3 hónappal megelőzően köteles tájékoztatni a befektetőket és a Felügyeletet,
illetve más tagállamban székhellyel rendelkező gyűjtő-ÁÉKBV esetében az adott EGT-állam hatáskörrel rendelkező
felügyeleti hatóságát. (6) A cél-ÁÉKBV szétválása, vagy másik ÁÉKBV-vel való egyesülése esetén a gyűjtő-ÁÉKBV-t meg kell szüntetni, kivéve,
ha a Felügyelet engedélyezi, hogy a gyűjtő-ÁÉKBV a) továbbra is a cél-ÁÉKBV vagy az egyesülés, illetve szétválás eredményeképp létrejött másik ÁÉKBV
gyűjtő-ÁÉKBV-je maradjon, b) eszközeinek legalább 85 százalékát egy másik, nem az egyesülés vagy szétválás eredményeképp létrejött
cél-ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjaiba fekteti, vagy c) módosítsa a kezelési szabályzatát, amely révén nem gyűjtő-ÁÉKBV-vé alakul.
(7) A cél-ÁÉKBV a tervezett egyesüléséről, szétválásáról az egyesülés, szétválás hatálybalépése előtt legkésőbb 60 nappal
tájékoztatja a befektetőket és a gyűjtő-ÁÉKBV illetékes felügyeleti hatóságát. A cél-ÁÉKBV egyesülésének,
szétválásának hatálybalépése előtt a gyűjtő-ÁÉKBV jogosult visszaváltani a cél-ÁÉKBV-ben kollektív befektetési
értékpapírjait, kivéve, ha a Felügyelet megadta ezen bekezdés a) pontja szerinti engedélyt.
45. A letétkezelőre és a könyvvizsgálóra vonatkozó speciális szabályok
119. § (1) Ha a cél- és a gyűjtő-ÁÉKBV eltérő letétkezelővel rendelkezik, a letétkezelők információ-megosztási megállapodást
kötelesek kötni letétkezelői feladataik megfelelő ellátása érdekében. A megállapodás kötelező tartalmi elemeit
a 11. melléklet tartalmazza. A gyűjtő-ÁÉKBV csak a megállapodás hatálybalépését követően fektethet be a cél-ÁÉKBV
befektetési jegyeibe. (2) A gyűjtő-ÁÉKBV befektetési alapkezelője köteles a gyűjtő-ÁÉKBV letétkezelője részére a cél-ÁÉKBV-vel kapcsolatosan
mindazt az információt átadni, amely a letétkezelő kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges.
(3) A cél-ÁÉKBV letétkezelője haladéktalanul tájékoztatja a Felügyeletet, a gyűjtő-ÁÉKBV befektetési alapkezelőjét vagy
letétkezelőjét a cél-ÁÉKBV tekintetében észlelt (4) bekezdés szerinti olyan szabálytalanságról, amely megítélése
szerint negatív hatást gyakorol a gyűjtő-ÁÉKBV-re. (4) A (3) bekezdés szempontjából szabálytalanságnak minősülnek:
a) a cél-ÁÉKBV nettó eszközértékének számítása során elkövetett hibák;
b) a cél-ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjainak a gyűjtő-ÁÉKBV általi vásárlásával, jegyzésével, vagy azok
visszavásárlásának vagy visszaváltásának kérésével kapcsolatos ügyletek vagy azok elszámolása során elkövetett
hibák; c) a cél-ÁÉKBV-től eredő jövedelmek kifizetése vagy tőkésítése során, vagy a kapcsolódó forrásadó kiszámítása során
elkövetett hibák; d) a cél-ÁÉKBV kezelési szabályzatában, létesítő okiratában, tájékoztatójában vagy kiemelt befektetői
információiban leírt befektetési célkitűzések, politika vagy stratégia megsértése;
e) jogszabályban vagy az ÁÉKBV szabályzatában, létesítő okiratában, tájékoztatójában vagy kiemelt befektetői
információiban meghatározott befektetési és hitelfelvételi korlátok megszegése. (5) A letétkezelőkre vonatkozó, e fejezetben megállapított kötelezettségek teljesítése érdekében történő információ
és adatátadás nem tekinthető a jogszabályok által előírt adat- és titokvédelmi kötelezettségek, adatszolgáltatási
korlátozások vagy tilalmak megsértésének. 120. § (1) Ha a cél- és a gyűjtő-ÁÉKBV eltérő könyvvizsgálóval rendelkezik, e könyvvizsgálók információmegosztási
megállapodást kötelesek kötni feladataik összehangolása érdekében. A gyűjtő-ÁÉKBV csak a megállapodás
hatálybalépését követően fektethet be a cél-ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjaiba. A megállapodás kötelező
tartalmi elemeit a 12. melléklet tartalmazza. (2) A gyűjtő-ÁÉKBV könyvvizsgálója a független könyvvizsgálói jelentésében figyelembe veszi a cél-ÁÉKBV független
könyvvizsgálói jelentését, és jelentést tesz a cél-ÁÉKBV független könyvvizsgálói jelentésében feltárt
szabálytalanságokról és azoknak a gyűjtő-ÁÉKBV-re gyakorolt hatásáról. Ha a gyűjtő-ÁÉKBV és a cél-ÁÉKBV üzleti éve
eltérő, a cél-ÁÉKBV könyvvizsgálója a gyűjtő-ÁÉKBV határidejével megegyező határidővel ad hoc jelentést készít.
(3) A könyvvizsgálókra vonatkozó, e fejezetben megállapított kötelezettségek teljesítése érdekében történő információ
és adatátadás nem tekinthető a jogszabályok által előírt adat- és titokvédelmi kötelezettségek, adatszolgáltatási
korlátozások vagy tilalmak megsértésének. 121. § (1) A gyűjtő-ÁÉKBV tájékoztatója az 5. mellékletben található információkon kívül a következő információkat is
tartalmazza: a) nyilatkozatot arról, hogy a gyűjtő-ÁÉKBV az adott cél-ÁÉKBV befektetője és e minőségében eszközeinek legalább
85 százalékát tartósan az adott cél-ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjaiba fekteti,
b) a gyűjtő- és a cél-ÁÉKBV befektetési célkitűzését és politikáját, köztük kockázati profilját, valamint azt, hogy
teljesítményük azonos-e, vagy milyen mértékben és milyen okokból tér el, beleértve a nem a cél ÁÉKBV-ben lévő
befektetések ismertetését, c) a cél-ÁÉKBV, annak szervezete, befektetési célkitűzése és politikája, valamint kockázati profilja rövid leírását,
valamint azt, hogy milyen módon lehet beszerezni a cél-ÁÉKBV tájékoztatóját,
d) a gyűjtő-ÁÉKBV és a cél-ÁÉKBV között létrejött megállapodás vagy a vonatkozó szabályzat összefoglalását;
e) azt, hogy a befektetők hogyan szerezhetnek bővebb információt a cél-ÁÉKBV-ről és a gyűjtő-ÁÉKBV és
a cél-ÁÉKBV között létrejött megállapodásról, f) a cél-ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjaiba való befektetése alapján a gyűjtő-ÁÉKBV által fizetendő díjazás
vagy költségtérítés, valamint a gyűjtő-ÁÉKBV és a cél-ÁÉKBV összesített díjainak leírását; és
g) a cél-ÁÉKBV-be való befektetés gyűjtő-ÁÉKBV-t érintő adózási következményeinek leírását.
(2) A gyűjtő-ÁÉKBV éves jelentése a 6. mellékletben megadott információkon kívül a gyűjtő-ÁÉKBV és a cél-ÁÉKBV
aggregált díjairól szóló nyilatkozatot is tartalmazza. A gyűjtő-ÁÉKBV éves és féléves jelentésében meg kell jelölni, hogy
honnan szerezhető be a cél-ÁÉKBV éves, illetve féléves jelentése.
(3) A gyűjtő-ÁÉKBV a cél-ÁÉKBV tájékoztatóját, a kiemelt befektetői információt és ezek módosításait, valamint éves
és féléves jelentéseit is megküldi a Felügyeletnek, valamint kérésre díjmentesen eljuttatja a befektetőknek ezek
nyomtatott példányát. (4) A gyűjtő-ÁÉKBV minden folyamatos forgalmazással kapcsolatos közleményében közzéteszi, hogy eszközeinek
legalább 85 százalékát tartósan az adott cél-ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjaiba fekteti.
46. ÁÉKBV átalakítása gyűjtő-ÁÉKBV-vé, cél-ÁÉKBV-váltás 122. § (1) Ha egy ÁÉKBV gyűjtő-ÁÉKBV-vé kíván alakulni, vagy egy gyűjtő-ÁÉKBV meg kívánja változtatni a cél-ÁÉKBV-jét,
az alábbi információkat kell a befektetők rendelkezésére bocsátani:
a) nyilatkozatot, miszerint a Felügyelet jóváhagyta, hogy a gyűjtő-ÁÉKBV az említett cél-ÁÉKBV kollektív befektetési
értékpapírjaiba fektessen; b) a gyűjtő- és a cél-ÁÉKBV vonatkozásában a kiemelt befektetői információkat,
c) az időpontot, amikor a gyűjtő-ÁÉKBV elkezd befektetni a cél-ÁÉKBV-be vagy ha már befektetett abba, azt
az időpontot, amikor a befektetése várhatóan meghaladja a befektetési alapok befektetési és hitelfelvételi
szabályairól szóló kormányrendeletben foglalt 20 százalékos korlátot; d) nyilatkozatot arról, hogy a befektetőknek jogukban áll kollektív befektetési értékpapírjaik visszaváltását kérni
30 napon belül attól kezdve, hogy a gyűjtő-ÁÉKBV rendelkezésre bocsátott minden, e bekezdésben említett
információt, anélkül, hogy a visszaváltási költségek fedezése céljából visszatartottaktól eltérő egyéb díjakat
számítanának fel. (2) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatást a gyűjtő-ÁÉKBV alapkezelője legalább 30 nappal az (1) bekezdés c) pontjában
említett időpont előtt köteles a befektetők rendelkezésére bocsátani. Abban az esetben, ha a magyarországi székhelyű
gyűjtő-ÁÉKBV a 97. §-ban előírtak szerinti bejelentő levelet küldött a Felügyeletnek, az (1) bekezdés szerinti
tájékoztatást a 97. § (1) bekezdésében említett fogadó tagállam hivatalos nyelvén vagy a Felügyelet által elfogadott
nyelven kell rendelkezésre bocsátani. A fordítás elvégzéséről a gyűjtő-ÁÉKBV alapkezelője köteles gondoskodni és
a fordításnak hűen kell tükröznie az eredeti tájékoztatás tartalmát.
(3) A (2) bekezdésben említett 30 napos időtartam lejárta előtt a gyűjtő-ÁÉKBV nem fektethet be az adott cél-ÁÉKBV
kollektív befektetési értékpapírjaiba a befektetési alapok befektetési és hitelfelvételi szabályairól szóló
kormányrendeletben meghatározott 20 százalékos korlátot meghaladó mértékben. (4) A tájékoztatás nyújtásának módjára vonatkozóan e törvény 72. §-ának rendelkezéseit kell alkalmazni.
47. A gyűjtő- és a cél-ÁÉKBV-re vonatkozó egyéb kötelezettségek, hatáskörrel rendelkező hatóságok
123. § (1) A gyűjtő-ÁÉKBV köteles ellenőrizni a cél-ÁÉKBV tevékenységét. E kötelezettség teljesítése során a gyűjtő-ÁÉKBV
támaszkodhat a cél-ÁÉKBV-től, annak ÁÉKBV alapkezelőjétől, letétkezelőjétől és könyvvizsgálójától kapott
információra és dokumentumokra, kivéve azok nyilvánvaló pontatlansága esetén.
(2) Ha a gyűjtő-ÁÉKBV, annak alapkezelője vagy bármely, a gyűjtő-ÁÉKBV vagy alapkezelője nevében eljáró személy
értékesítési díjat, jutalékot vagy egyéb pénzügyi juttatást kap a cél-ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjaiba való
befektetéssel kapcsolatban, a díjat, a jutalékot vagy egyéb pénzügyi juttatást a gyűjtő-ÁÉKBV javára kell befizetni.
124. § (1) A cél-ÁÉKBV haladéktalanul köteles tájékoztatni a Felügyeletet minden, a kollektív befektetési értékpapírjaiba
befektető gyűjtő-ÁÉKBV-ról. Ha a gyűjtő-ÁÉKBV székhelye más EGT-államban van, a Felügyelet haladéktalanul
tájékoztatja a gyűjtő-ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam hatóságát az ilyen befektetésről.
(2) A cél-ÁÉKBV a gyűjtő-ÁÉKBV-nek a cél-ÁÉKBV kollektív befektetési értékpapírjaiba való befektetésért vagy azok
visszaváltásáért jegyzési vagy visszaváltási díjat nem számíthat fel.
(3) A cél-ÁÉKBV alapkezelője köteles biztosítani azt, hogy a gyűjtő-ÁÉKBV vagy annak alapkezelője, a gyűjtő-ÁÉKBV
hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatósága, letétkezelője és könyvvizsgálója hozzáférjenek minden olyan
információhoz, amelyet a jogszabályok, a gyűjtő-ÁÉKBV kezelési szabályzata vagy a létesítő okirata előír.
125. § (1) A Felügyelet haladéktalanul tájékoztatja a gyűjtő-ÁÉKBV-t a cél-ÁÉKBV vagy annak befektetési alapkezelője,
letétkezelője vagy könyvvizsgálója tekintetében hozott minden döntésről, intézkedésről, e rész feltételei be nem
tartásának megállapításáról vagy a Tpt. 360. § (1) bekezdése alapján bejelentett bármely információról.
(2) Ha a gyűjtő-ÁÉKBV székhelye más EGT-államban van, a Felügyelet az (1) bekezdés szerinti tájékoztatási
kötelezettségét a gyűjtő-ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatósága felé teljesíti.
Más EGT-államban székhellyel rendelkező cél-ÁÉKBV esetén a székhely szerinti tagállam felügyeleti hatóságától kapott
tájékoztatást a Felügyelet haladéktalanul továbbítja a magyarországi székhelyű gyűjtő-ÁÉKBV részére.
48. A cél-ÁÉKBV megszűnése 126. § (1) A gyűjtő-ÁÉKBV – a cél-ÁÉKBV általi megszűnési döntésről szóló értesítéstől számított 2 hónapon belül – benyújtja
a Felügyeletnek a következő dokumentumokat: a) ha a gyűjtő-ÁÉKBV a 118. § (4) bekezdés a) pontja szerint az eszközeinek legalább 85 százalékát egy másik
cél-ÁÉKBV-be kívánja befektetni: aa) a 118. § (4) bekezdés a) pont szerinti befektetés jóváhagyására irányuló kérelmet;
ab) a szabályzata vagy létesítő okirata tervezett módosításainak jóváhagyására irányuló kérelmet;
ac) tájékoztatójának és kiemelt befektetői információinak módosításait, a 104–105. §-ban előírtak
figyelembevételével; ad) a 117. § (3) és (4) bekezdésben előírt egyéb dokumentumokat;
b) ha a gyűjtő-ÁÉKBV a 118. § (4) bekezdés b) pontja szerint olyan ÁÉKBV-vé kíván átalakulni, amely nem
gyűjtő-ÁÉKBV: ba) a szabályzata vagy létesítő okirata tervezett módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet;
bb) tájékoztatójának és kiemelt befektetői információinak módosítása, a 104–105. §-ban előírtak
figyelembevételével; c) a gyűjtő-ÁÉKBV a megszűnése esetén, a megszűnési eljárás megindítására irányuló döntésre vonatkozó
bejelentést. (2) Ha a cél-ÁÉKBV több mint 5 hónappal a megszűnési eljárás megindításának napja előtt értesíti a gyűjtő-ÁÉKBV-t
a megszűnési eljárás megindítására irányuló döntésről, akkor a gyűjtő-ÁÉKBV a megszűnési eljárás megindításának
napja előtt legalább 3 hónappal köteles benyújtani a Felügyelet számára az (1) bekezdés szerinti megfelelő
dokumentumokat. (3) A gyűjtő-ÁÉKBV a megszűnésre irányuló szándékáról haladéktalanul értesíti befektetőit.
127. § (1) A gyűjtő-ÁÉKBV-t a 126. § (1) bekezdésének a) illetve b) pontja szerinti dokumentumok hiánytalan benyújtását követő
15 munkanapon belül értesíteni kell arról, hogy a Felügyelet megadta-e a jóváhagyást.
(2) A gyűjtő-ÁÉKBV az (1) bekezdés szerinti jóváhagyásról értesíti a cél-ÁÉKBV-t a jóváhagyás kézhezvételének
időpontjában. (3) A Felügyelet a 126. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott esetre vonatkozó jóváhagyását követően,
a gyűjtő-ÁÉKBV haladéktalanul megteszi a 122. § (1)–(2) bekezdésében foglalt követelmények teljesítéséhez
szükséges intézkedéseket. (4) Ha a cél-ÁÉKBV megszűnéséből származó bevételek kifizetését még azelőtt teljesíteni kell, hogy a gyűjtő-ÁÉKBV
– a 126. § (1) bekezdésének a) pontjával összhangban egy másik cél-ÁÉKBV-ba a befektetést megkezdi, illetve
ha a 126. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti esetben új befektetési célkitűzéseivel és politikájával összhangban kezdi
meg a befektetéseket, akkor a Felügyelet a jóváhagyást csak akkor adja meg, ha
a) a gyűjtő-ÁÉKBV a megszűnéséből származó bevételeket aa) készpénzben, vagy
ab) a bevételek egészét vagy egy részét természetbeni eszközátruházásként
kapja meg; valamint b) azt megelőzően, hogy a gyűjtő-ÁÉKBV-nak új befektetés megkezdésére kötelezettsége keletkezik,
a gyűjtő-ÁÉKBV az e bekezdésben meghatározott készpénzt csak hatékony készpénzgazdálkodás céljával fekteti
be. (5) A (4) bekezdés a) pont ab) alpontjának alkalmazása akkor lehetséges, ha a gyűjtő-ÁÉKBV élni kíván ezzel
a lehetőséggel, és ezzel egyidejűleg a gyűjtő-ÁÉKBV és a cél-ÁÉKBV közötti megállapodás vagy a belső üzletviteli
szabályzat valamint a megszűnésre vonatkozó döntés ezt lehetővé teszi. A gyűjtő-ÁÉKBV a természetbeni
eszközátruházással kapott eszközök bármely részét, bármikor készpénzzé teheti.
49. A cél-ÁÉKBV egyesülése, szétválása 128. § (1) A gyűjtő-ÁÉKBV a 118. § (5) bekezdés szerinti tájékoztatás kézhezvételét követő 1 hónapon belül benyújtja
a Felügyeletnek az alábbi dokumentumokat: a) ha a gyűjtő-ÁÉKBV továbbra is ugyanazon cél-ÁÉKBV gyűjtő-ÁÉKBV-je kíván maradni:
aa) az ennek jóváhagyására irányuló kérelmet; ab) a szabályzata vagy létesítő okirata tervezett módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet;
ac) tájékoztatójának és kiemelt befektetői információinak módosítását, a 104–105. §-ban előírtak
figyelembevételével; b) ha a gyűjtő-ÁÉKBV a cél-ÁÉKBV tervezett egyesülése vagy szétválása következtében létrejövő másik cél-ÁÉKBV
gyűjtő-ÁÉKBV-je kíván lenni, vagy ha a gyűjtő-ÁÉKBV eszközei legalább 85 százalékát egy másik, nem az
egyesülésből vagy szétválásból származó cél-ÁÉKBV befektetési jegyében történő elhelyezésére fordítja
ba) az ezen befektetés jóváhagyására irányuló kérelmet; bb) a szabályzata vagy létesítő okirata tervezett módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet;
bc) tájékoztatójának és kiemelt befektetői információinak módosítását, a 104–105. §-ban előírtak
figyelembevételével; bd) a 117. § (3) és (4) bekezdésében előírt egyéb dokumentumokat;
c) ha a gyűjtő-ÁÉKBV a 118. § (4) bekezdésének b) pontja szerint nem gyűjtő-ÁÉKBV-ként működik tovább:
ca) a szabályzata vagy létesítő okirata tervezett módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet;
cb) tájékoztatójának és kiemelt befektetői információinak módosításait, a 104–105. §-ban előírtak
figyelembevételével; d) a gyűjtő-ÁÉKBV a megszűnése esetén, a megszűnési eljárás megindítására vonatkozó döntést tartalmazó
dokumentumot. (2) Az (1) bekezdés a) pontját kell alkalmazni, ha
a) a cél-ÁÉKBV a tervezett egyesülés átvevő ÁÉKBV-je;
b) a cél-ÁÉKBV a tervezett szétválás után létrejövő ÁÉKBV-k egyikeként lényegében változatlanul működik tovább.
(3) Az (1) bekezdés b) pontját kell alkalmazni, ha
a) a cél-ÁÉKBV a beolvadó ÁÉKBV, és az egyesülés következtében a gyűjtő-ÁÉKBV az átvevő ÁÉKBV befektetőjévé
válik; b) a gyűjtő-ÁÉKBV a szétválás eredményeként létrejövő olyan ÁÉKBV befektetővé válik, amely lényegesen
különbözik a cél-ÁÉKBV-től. (4) Ha a cél-ÁÉKBV az egyesülés vagy szétválás hatálybalépésének tervezett napja előtt legalább 4 hónappal bocsátja
a gyűjtő-ÁÉKBV rendelkezésére a 68–69. §-ban meghatározott információkat, akkor a gyűjtő-ÁÉKBV legalább
3 hónappal a cél-ÁÉKBV egyesülése vagy szétválása hatálybalépésének tervezett napja előtt benyújtja a Felügyelet
részére az (1) bekezdés szerinti megfelelő dokumentumokat. (5) A gyűjtő-ÁÉKBV haladéktalanul értesíti befektetőit, valamint a cél-ÁÉKBV-t a megszűnésre irányuló szándékáról.
129. § (1) A gyűjtő-ÁÉKBV-t a 128. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti dokumentumok hiánytalan benyújtását követő
15 munkanapon belül a Felügyelet értesíti, hogy megadta-e a kért jóváhagyást.
(2) A gyűjtő-ÁÉKBV az (1) bekezdés szerinti jóváhagyásról szóló értesítés kézhezvételét követően értesíti a cél-ÁÉKBV-t.
(3) A gyűjtő-ÁÉKBV az (1) bekezdés szerinti értesítést követően, haladéktalanul megteszi a 122. § (1) és (2) bekezdésben
foglalt követelmények teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. (4) A 128. § (1) bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott esetekben, a gyűjtő-ÁÉKBV jogosult arra, hogy a 118. §
(5) bekezdés harmadik albekezdésében és 73. § (1) bekezdésében foglaltakkal összhangban a cél-ÁÉKBV-ben birtokolt
befektetési jegyei visszavásárlását vagy visszaváltását kérje, amennyiben a Felügyelet az azt megelőző utolsó
munkanapig nem adta meg a 128. § (1) bekezdésében meghatározott jóváhagyást, amelyen a gyűjtő ÁÉKBV
az egyesülés vagy a szétválás hatálybalépése előtt kérheti a cél-ÁÉKBV-ben birtokolt befektetési jegyeinek
visszavásárlását vagy visszaváltását. (5) A gyűjtő-ÁÉKBV a (4) bekezdésben meghatározott visszavásárlási vagy visszaváltási jogot saját befektetőinek a 122. §
(1) bekezdésének d) pontjában meghatározott, a gyűjtő-ÁÉKBV-ben birtokolt befektetési jegyeik visszavásárlására
vagy visszaváltására irányuló jogának biztosítása érdekében is gyakorolhatja.
(6) A (4) bekezdésben meghatározott visszavásárlási vagy visszaváltási jog gyakorlása előtt a gyűjtő-ÁÉKBV-nek meg kell
vizsgálni azon alternatív megoldási lehetőségeket, amelyek segíthetnék az ügyleti költségek és más kedvezőtlen
következmények elkerülését vagy csökkentését. (7) Amennyiben a gyűjtő-ÁÉKBV a cél-ÁÉKBV-ben birtokolt befektetési jegyeinek (4) bekezdés szerinti visszaváltását kéri,
a visszaváltás ellenértékét készpénzben, vagy részben vagy egészben természetbeni eszközátruházásként kapja meg,
ha a gyűjtő-ÁÉKBV élni kíván az utóbbi lehetőséggel, és ha a gyűjtő-ÁÉKBV és a cél-ÁÉKBV közötti megállapodás ezt
megengedi. A természetbeni visszaváltás esetén a gyűjtő-ÁÉKBV az átruházott eszközök bármely részét, bármikor
készpénzzé teheti. (8) A Felügyelet azzal a feltétellel adhatja meg a jóváhagyást, hogy a (7) bekezdéssel összhangban tartott vagy kapott
készpénz csak a hatékony készpénzgazdálkodás céljával fektethető be újra azt a dátumot megelőzően, amelyen
a gyűjtő-ÁÉKBV-nek meg kell kezdenie a befektetést vagy az új cél-ÁÉKBV-be, vagy az új befektetési célkitűzésekkel és
politikával összhangban. ÖTÖDIK RÉSZ
A BEFEKTETÉSI ALAPKEZELŐK ÉS A KOLLEKTÍV BEFEKTETÉSI FORMÁK FELÜGYELETE
XIX. FEJEZET
A FELÜGYELETRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK 50. A felügyeleti díj
130. § (1) A befektetési alap és a befektetési alapkezelő a Felügyelet részére felügyeleti díjat fizet. A felügyeleti díj a (2) bekezdés
szerinti alapdíj, valamint a (3)–(4) bekezdés szerint számított változó díj összege.
(2) A befektetési alapkezelő (beleértve a fióktelepet is) a Felügyelet részére évi kétszázezer forint díjat fizet.
(3) A befektetési alapkezelő (beleértve a fióktelepet is) által fizetendő változó díj éves mértéke a portfóliókezelési
tevékenység – ide nem értve az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, a magánnyugdíjpénztár, a pénzügyi intézmény
és a biztosító részére végzett portfóliókezelési tevékenységet – keretében kezelt portfólió éves átlagos nettó
eszközértékének 0,25 ezreléke. (4) A befektetési alap a Felügyelet részére változó díjat fizet, amelynek éves mértéke az éves átlagos nettó eszközérték
0,25 ezreléke. 51. A Felügyelet eljárása 131. § (1) Nyilvános befektetési alap esetén a nyilvántartásba vételt megelőző forgalomba hozatalhoz szükséges tájékoztató
és kezelési szabályzat jóváhagyására irányuló eljárás során a Felügyelet eljárásának időtartama 10 munkanap.
Ha a befektetési alap első alkalommal hoz befektetési jegyet nyilvánosan forgalomba, a Felügyelet eljárásának
időtartama 20 munkanap. Nyilvános befektetési alap részalapjának, illetve újabb sorozatú értékpapírjának forgalomba
hozatala esetén a kezelési szabályzat módosítására irányuló felügyeleti engedélyezési eljárás időtartama
20 munkanap. Nyilvános befektetési alap kezelési szabályzatának egyéb módosítására irányuló eljárás esetén
a Felügyelet eljárásának időtartama 20 munkanap. (2) Befektetési alap nyilvántartásba vételére irányuló eljárás esetén a Felügyelet eljárásának időtartama 10 munkanap.
(3) Befektetési alapok egyesülése, szétválása esetén a Felügyelet az egyesülés, szétválás jóváhagyásáról vagy a kérelem
elutasításáról 20 munkanapon belül dönt. (4) A Felügyelet 20 munkanapon belül dönt arról, hogy jóváhagyja-e a gyűjtő-ÁÉKBV részére a cél-ÁÉKBV-be történő
befektetést. (5) Engedélyezésre irányuló kérelem esetében a Felügyelet a kérelem beérkezésétől számított 10 munkanapon belül
kérhet hiánypótlást, amennyiben a kérelem nem felel meg a jogszabályoknak, vagy a befektetőknek szóló információ
egyértelműbbé tételét szükségesnek tartja. (6) A kérelmező a kérelmét a befektetési alapok létrehozásával, működésével, megszűnésével kapcsolatos
nyilvántartásba vételi, engedélyezési, illetve törlési eljárások, valamint az ingatlanértékelő megbízásának a befektetési
alapok befektetési és hitelfelvételi szabályok szerinti engedélyezésére vonatkozó eljárás során köteles az e célra
rendszeresített elektronikus űrlapon benyújtani. 52. A Felügyelet befektetési alapkezelőkkel és alapokkal kapcsolatos nyilvántartása
132. § (1) A Felügyelet nyilvántartásba veszi a következő adatokat és az azokban bekövetkezett változásokat:
a) befektetési alapkezelő esetében: aa) megnevezése, székhelye, cégbírósági nyilvántartási száma,
ab) közzétételi helye, ac) alapításának időpontja; tevékenysége megkezdésének időpontja,
ad) tevékenyégi köre, ae) jegyzett tőkéjének mértéke, af) a befolyásszerzés szempontjából engedély- vagy bejelentésköteles befolyással rendelkező személyek,
ag) vezető állású személyei, ah) fióktelepe létesítésének időpontja és helye,
ai) az általa igénybe vett közvetítő neve, székhelye, fióktelepe,
aj) tevékenységi engedélye és az, hogy az engedély az ÁÉKBV-irányelv szabályainak a székhely ország
jogrendszerébe történő átvétele alapján hozott rendelkezéseinek megfelel-e, valamint az engedély
esetleges korlátozása az általa kezelhető alapok tekintetében, b) befektetési alap esetében:
ba) a befektetési alap nyilvántartási száma, a forgalomba hozott befektetési jegyek ISIN kódjai,
bb) a befektetési alap vagy részalap, továbbá az adott értékpapír-sorozat megnevezése, a befektetési alap
típusa, fajtája, harmonizációja, valamint a részalapok esetében annak a befektetési alapnak a megnevezése,
amelyen belül a részalap kialakításra került, bc) a befektetési jegyek forgalomba hozatalának módja (nyilvános vagy zártkörű),
bd) a befektetési alap futamideje (határozott vagy határozatlan),
be) a befektetési szabályoknak megfelelő kategória (értékpapíralap vagy ingatlanalap),
bf) azon országok felsorolása, ahol a kollektív befektetési forma által forgalomba hozott értékpapírt
forgalmazhatják, bg) az alapkezelő társaság megnevezése, székhelye, cégbírósági nyilvántartási száma,
bh) a letétkezelő megnevezése, székhelye, cégbírósági nyilvántartási száma,
bi) a könyvvizsgáló cég neve a jogi forma megjelölésével, székhelye, kamarai nyilvántartási száma,
könyvvizsgáló természetes személy esetén a könyvvizsgáló neve, címe, kamarai nyilvántartási száma,
bj) ingatlanalap esetén az ingatlanértékelő megnevezése, székhelye, bk) közzétételi helye,
bl) nyilvános alap esetében a felügyeleti engedély száma, kiadásának időpontja,
bm) nyilvántartásba vétel, nyilvántartásból való törlés időpontja, bn) tájékoztató, kezelési szabályzat utolsó módosításának időpontja,
bo) jogelőd, jogutód befektetési alap neve. (2) A Felügyelet (1) bekezdés szerinti nyilvántartása nyilvános. A Felügyelet az (1) bekezdésben meghatározott adatokat
a honlapján letölthető formában magyar és angol nyelven közzéteszi.
(3) A Felügyelet a befektetési alapkezelők (1) bekezdés szerinti adatainak változása esetén tájékoztatja a befektetési
alapkezelő fogadó országának hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságát. 53. A Felügyelet adatkezelése
133. § (1) A Felügyelet az e törvényben szabályozott feladata ellátásához – ideértve az e törvényben meghatározott személyes
adatokat is – adatot kezelhet. (2) A Felügyelet által kezelt adat statisztikai célra – személyazonosításra alkalmatlan módon – felhasználható.
(3) A Felügyelet feladatának ellátásához más hatóságtól, illetve elektronikus hírközlési szolgáltatótól – a felhasználás
céljának megjelölésével – e törvényben meghatározott adatkörben elektronikus adatot vehet át. Az adatátvétel tényét
mind az adatátadónál, mind a Felügyeletnél dokumentálni kell.
(4) A Felügyelet – törvény eltérő rendelkezése hiányában – más személynek vagy hatóságnak a befektetési alapkezelőről
vagy más személyről, illetve ezek tevékenységéről kizárólag egyedi azonosításra nem alkalmas, összesített adatokat
adhat át. 134. § (1) A Felügyelet gondoskodik az adatkezelés körében a jogosulatlan hozzáférés, közlés, megváltoztatás vagy törlés
megelőzéséről, illetve megakadályozását biztosító technikai és logikai védelemről.
(2) A Felügyelet gondoskodik arról, hogy az adatok védelmének biztosítása érdekében, ha törvény kivételt nem tesz, az
érintett a Felügyelet által kezelt adataihoz hozzáférhessen, illetve gyakorolhassa a helyesbítéshez vagy a törléshez való
jogát, és a tárolt adatot töröljék, ha kezelésének oka – törvény rendelkezése szerint – megszűnt vagy a bíróság az adat
törlését elrendelte. 135. § (1) A Felügyelet feladata ellátása érdekében kezelheti
a) a befektetési alapkezelő, vezető állású személyének és alkalmazottjának e törvényben előírt feltételek
meglétének ellenőrzésére szolgáló adatait; b) az általa folytatott eljárás keretében a befektetési alapkezelő ügyfelének adatait;
c) az összeférhetetlenségi szabályok betartásának ellenőrzése érdekében a befektetési alapkezelő vezető állású
személye és alkalmazottja, a befektetési alapkezelő befektetési tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó,
a befektetési alapkezelő által megbízott letétkezelő, ingatlanértékelő vezető állású személye és a befektetési
alapkezeléshez kapcsolódó területen tevékenykedő alkalmazottja adatait. (2) A Felügyelet az adatot az ügyvezetői megbízatás, felügyelőbizottsági tagság, munkaviszony megszűnésétől számított
5 évig, közvetítő esetén a tevékenységének megszüntetését követő 5 évig, engedélyköteles befolyásszerzés esetén
annak megszűnésétől számított 5 évig, egyéb esetben a Felügyelet birtokába kerülésétől számított 5 évig kezelheti.
54. A Felügyelet felé történő adatszolgáltatás 136. § (1) A befektetési alapkezelő köteles bejelenteni a Felügyeletnek:
a) valamely engedélyezett tevékenység megkezdését a döntést követő 5 napon belül;
b) a részvényesei nevét (cégnevét), illetve tulajdoni és szavazati hányadukat, a tárgyévet követő év január
15. napjáig; c) egy részvényesének az alaptőkében 5 százalékot meghaladó részesedését és az ilyen tulajdonos minden újabb
részesedés szerzését vagy részesedésének csökkenését, a szerződéskötést követő 2 napon belül;
d) a járulékos vállalkozásban történő részesedésszerzést, illetve annak megszűnését, 5 napon belül;
e) a bejelentés- vagy engedélyköteles személyi körben bekövetkezett változást a kinevezést vagy változást
követően haladéktalanul, de legkésőbb a kinevezést vagy a változást követő 5 napon belül;
f) közvetítővel szerződés megkötését, módosítását és megszűnését, a döntést követő 5 napon belül;
g) telephelyének és fióktelepének, képviseletének megnyitását és megszűnését, a döntést követő 2 napon belül;
h) a közgyűlésének összehívását a napirend közlésével, valamint a közgyűlés, illetve az alapító által hozott
határozatokat, az utóbbiak lényeges tartalmának összefoglalásával, a döntést követő 5 napon belül;
i) a közgyűlés által jóváhagyott, független könyvvizsgálói jelentéssel ellátott számviteli beszámoló, a beszámoló
elfogadását követő 15 napon belül; j) a cégjegyzékben nyilvántartott adatainak változását, a cégbírósági határozat jogerőre emelkedését követő
5 napon belül; k) ha vele szemben törvényességi felügyeleti eljárás indult, a tudomására jutástól számított 5 napon belül, és
l) az általa kezelt befektetési alap 132. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti adataiban bekövetkezett változást
a változás hatálybalépését követő 2 munkanapon belül. (2) A befektetési alapkezelő köteles a Felügyeletnek való megküldéssel egyidejűleg honlapján közzétenni az (1) bekezdés
a), c), e), f), g), i), j) és k) pontjában foglalt változásokat.
(3) A fióktelep az (1) bekezdésben foglaltakon kívül köteles a Felügyeletnek bejelenteni és ezzel egyidejűleg
nyilvánosságra hozni: a) az alapító tulajdonosi szerkezetét és annak 5 százalékos mértéket meghaladó változásait, a változást követő
5 napon belül, b) ha az alapító vagy annak bármely államban működő fióktelepe fizetésképtelenné vált, vagy ellene csőd-, illetve
felszámolási eljárás indult, a tudomásra jutástól számított 2 napon belül,
c) ha az alapító székhelye szerinti, hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóság az alapítóval vagy bármely államban
működő fióktelepével szemben intézkedést, illetve szankciót alkalmazott, a tudomásra jutástól számított 2 napon
belül. (4) A befektetési alapkezelő köteles a Felügyeletet tájékoztatni negyedévente a kezelésében lévő ÁÉKBV-k származtatott
ügyleteinek típusairól, a kockázatokról, a mennyiségi korlátokról és a származtatott ügyletekkel kapcsolatos
kockázatok becsléséhez kiválasztott módszerekről. (5) A Felügyelet részére megküldendő jelentések adattartalmát, az adatszolgáltatás módját külön jogszabály határozza
meg. 55. Felügyeleti intézkedések, szankciók 137. § A Felügyelet külföldi felügyeleti hatósággal kötött nemzetközi együttműködési megállapodás alapján a külföldi
felügyeleti hatóság kezdeményezésére, külföldi jogszabályban, külföldi felügyeleti hatóság határozatában, külföldi
tőzsde alapszabályában vagy szabályzatában, külföldi elszámolóház alapszabályában vagy szabályzatában, illetve
külföldi központi értéktár alapszabályában vagy szabályzatában meghatározott előírások megsértése esetén is
alkalmazhat intézkedéseket és szankciókat. 138. § (1) A Felügyelet az alábbi intézkedéseket, szankciókat alkalmazhatja:
a) a felügyelete alá tartozó szervezetet, valamint annak vezető állású személyét, alkalmazottját az e törvényben,
valamint a befektetési alapkezelő által végezhető egyéb tevékenységre vonatkozó jogszabályban, szabályzatban
és az engedélyben meghatározott feltételek megsértése esetén figyelmezteti, illetve – ha szükséges –
a feltételeknek való megfelelésre határidő kitűzésével felszólíthatja; b) az engedély nélküli befektetési alapkezelési, letétkezelési tevékenység folytatását megtilthatja;
c) könyvvizsgálót vagy egyéb szakértőt bíz meg ellenőrzések vagy vizsgálatok végrehajtására;
d) a befektetési alapkezelő vezető állású személyének és könyvvizsgálójának felmentését, az alkalmazott
felelősségre vonását kezdeményezheti; e) kötelezheti a befektetési alapkezelőt rendkívüli közgyűlés összehívására, és arra kötelező napirend
megtárgyalását írhatja elő; f) a befektetési alapkezelőt határidő meghatározásával helyreállítási terv kidolgozására és a Felügyelethez történő
benyújtására kötelezheti; g) a befektetési alapkezelőt meghatározott tartalmú rendkívüli adatszolgáltatás teljesítésére kötelezheti;
h) a befektetési alapkezelési tevékenység folytatását részben vagy egészben, meghatározott időre felfüggesztheti;
i) a befektetési alapkezelő tevékenységi engedélyét visszavonhatja; j) a befektetési alapkezelőt meglévő szerződéses kötelezettségeinek más szolgáltató részére történő átadására, az
általa kezelt befektetési alapok kezelésének másik befektetési alapkezelő részére történő átadására kötelezheti;
k) felügyeleti biztost rendelhet ki a befektetési alapkezelőhöz;
l) törvényben meghatározott esetben és mértékben bírságot szabhat ki;
m) meghatározott időszakra felfüggesztheti a befektetési jegy, kollektív befektetési értékpapír forgalomba
hozatalát, forgalmazását; n) más illetékes hatóságnál eljárást kezdeményezhet;
o) ha a befektetési alapkezelő törvény által előírt tőkekövetelményeknek való megfelelése nem biztosított,
megtilthatja, korlátozhatja vagy feltételhez kötheti a befektetési alapkezelő
oa) osztalékának kifizetését, ob) vezető állású személyének történő kifizetést,
oc) tulajdonosainak hitel, kölcsön nyújtását, illetve más, kockázatvállalással járó szolgáltatás nyújtását,
od) tulajdonosainak és ügyvezetőinek érdekeltségi körébe tartozó vállalkozások részére történő hitel, kölcsön
nyújtását, illetve más kockázatvállalással járó szolgáltatás nyújtását, oe) hitel- vagy kölcsönszerződésében foglalt határidők meghosszabbítását (prolongálását),
of) új fiókjának megnyitását, új tevékenységének megkezdését; p) kötelezheti a befektetési alapkezelőt
pa) belső szabályzat kidolgozására vagy meghatározott szempontok szerinti átdolgozására, illetve
alkalmazására, pb) az alkalmazottak szakmai továbbképzésére, illetve megfelelő szakmai ismeretekkel rendelkező
alkalmazottak felvételére, pc) a működési költségek csökkentésére, pd) megfelelő nagyságú tartalék képzésére;
q) ha a forgalomba hozatali eljárás lezárásáig olyan tény vagy körülmény jut a tudomására, amely alapján
a tájékoztató közzétételének engedélyezését meg kellett volna tagadni, vagy az a befektetői érdekeket súlyosan
sérti, a Felügyelet a tájékoztató közzétételéhez adott engedélyét visszavonja és határidő kitűzésével kötelezi
a befektetési alapkezelőt, illetve az általa igénybe vett forgalmazót a forgalomba hozatali folyamat leállítására;
r) az e törvényben előírt tájékoztatási kötelezettség elmulasztása esetén a közzétenni elmulasztott információt
a befektetési alapkezelő költségén nyilvánosságra hozza; (2) A Felügyelet (1) bekezdés b) d) e) h), m), o), p) és q) pontjában meghatározott határozatának felülvizsgálatára irányuló
perben a bíróság soron kívül jár el. A tárgyalást – ha egyéb intézkedésre nincs szükség – legkésőbb a keresetlevélnek
a bírósághoz érkezésétől számított 8. napra kell kitűzni.
56. A felügyeleti biztos 139. § (1) A Felügyelet egy vagy több felügyeleti biztost rendelhet ki, ha a befektetési alapkezelő
a) olyan helyzetbe kerül, amelyben fennáll annak a veszélye, hogy ügyfelei felé fennálló jelentős kötelezettségeinek
nem tud eleget tenni; b) igazgatósága, vezető állású személye nem látja el, vagy nem tudja ellátni feladatát, és ez veszélyezteti
a befektetők érdekeit, c) számvitelében, belső ellenőrzési rendszerében feltárt hiányosságok oly mértékűek, hogy lehetetlenné vált valódi
pénzügyi helyzetének értékelése. (2) A felügyeleti biztos feladata:
a) a befektetési alapkezelő vagyoni helyzetének felmérése, b) a befektetők és ügyfelek követelése teljesíthetőségének felmérése,
c) az a) és b) pontban előírtak teljesítése érdekében a befektetési alapkezelő nyilvántartásának helyreállítása, és
d) a befektetési alapkezelő működtetése a 140. §-ban foglaltak figyelembevételével.
(3) A felügyeleti biztos a kirendelését követő 90 napon belül jelentést készít a Felügyeletnek a befektetési alapkezelő
helyzetéről, és javaslatot tesz a további intézkedésre. Ez a határidő – indokolt esetben – egy alkalommal, legfeljebb 30
nappal a Felügyelet által meghosszabbítható. A felügyeleti biztos javaslata alapján a Felügyelet 30 napon belül
határozatot hoz a továbbiakban alkalmazandó intézkedésekről. 140. § (1) A felügyeleti biztos kirendeléséről rendelkező határozat kézhezvételétől a kirendelés tartamára a felügyeleti biztos
gyakorolja a befektetési alapkezelő igazgatósága tagjainak törvényben és alapszabályban megállapított jogait
és kötelezettségeit. (2) Az igazgatóság, illetve a felügyelőbizottság tagja a felügyeleti biztos kirendelésének tartama alatt is jogosult arra,
hogy a befektetési alapkezelő Gt. szerinti képviseletében jogorvoslattal éljen a felügyeleti biztost kirendelő felügyeleti
határozat és a Felügyelet által a befektetési alapkezelővel szemben hozott határozat ellen.
57. Más EGT-államban székhellyel rendelkező befektetési alapkezelő fióktelepének felügyelete
141. § (1) Ha más EGT-államban székhellyel rendelkező befektetési alapkezelő fióktelepe nem tesz eleget a Magyarországon
hatályos előírásoknak, illetve a Felügyelet hiányosságot észlel a fióktelep működésében, a Felügyelet felszólítja
a fióktelepet a szabályellenes helyzet megszüntetésére. (2) Ha a fióktelep a felszólításnak nem tesz eleget, a Felügyelet értesíti a másik EGT-állam hatáskörrel rendelkező
felügyeleti hatóságát a szabályellenes helyzetről, illetve kezdeményezi, hogy a hatáskörrel rendelkező felügyeleti
hatóság tegye meg a megfelelő intézkedést. (3) A Felügyelet közvetlenül is intézkedhet a Magyarországon hatályos előírások megsértése esetén, illetve abban az
esetben, ha úgy ítéli meg, hogy a szabályellenes helyzet fennállása súlyosan veszélyezteti a tőkepiac stabilitását, illetve
az ügyfelek érdekeit. Ezekről az intézkedésekről a Felügyelet tájékoztatja a befektetési alapkezelőt, a Bizottságot,
az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot és az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságait.
Az intézkedéseket minden esetben indokolni kell. A Felügyeletnek a prudenciális szabályok megsértése esetén tett
közvetlen intézkedéseit az Európai Bizottság felülvizsgálja, és annak jogosságát utólagosan mérlegeli.
(4) A (3) bekezdésben megállapított eljárás alkalmazását megelőzően a Felügyelet sürgős esetben feladatkörében eljárva
intézkedéseket kezdeményezhet a befektetők érdekeinek védelmében. Az ilyen intézkedésekről a Felügyelet a lehető
legrövidebb időn belül tájékoztatja a Bizottságot, az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot és a többi tagállam felügyeleti
hatóságait. 142. § (1) A Felügyelet együttműködik más EGT-állam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságával. Az együttműködés
különösen a következő esetekre terjed ki: a) a Felügyelet más EGT-állam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságának átad, más EGT-állam hatáskörrel
rendelkező felügyeleti hatóságától átvesz a befektetési alapkezelő, illetve az ÁÉKBV működésével kapcsolatosan
iratokat; b) a Felügyelet a befektetési alapkezelő más EGT-államban nyújtott szolgáltatása tekintetében folytat le felügyeleti
eljárást. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a Felügyelet e törvényben meghatározott feladatai ellátása érdekében
információt adhat át más EGT-állam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságának, illetve információt vehet át
más EGT-állam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságától a kibocsátóra, az értékpapírra, illetve más EGT-állam
piacának sajátosságaira vonatkozóan. Az információt az azt átadó illetékes hatóság kifejezett hozzájárulása nélkül nem
lehet közzétenni, és – amennyiben szükséges – kizárólag azokra a célokra lehet felhasználni, amelyekhez az érintett
hatóság hozzájárult. (3) A Felügyelet kérheti más EGT-állam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságának együttműködését valamely
felügyeleti tevékenységben vagy helyszíni ellenőrzés elvégzésében, vagy az utóbbi területén végzett vizsgálatban.
Ha a Felügyelet helyszíni ellenőrzésre vagy vizsgálatra irányuló felkérést kap, vagy maga végzi el az ellenőrzést vagy
vizsgálatot; vagy megengedi, hogy akár a kérelmező hatóság, akár erre megbízott könyvvizsgálók vagy szakértők
hajtsák végre az ellenőrzést vagy vizsgálatot. Ha az eljárást a Felügyelet folytatja le, biztosítja a másik hatáskörrel
rendelkező felügyeleti hatóság számára, hogy a vizsgálaton, helyszíni ellenőrzésen jelen legyen. A Felügyelet csak
akkor tagadhatja meg információ kiadását, illetve a vizsgálat elvégzését, ha az sérti Magyarország szuverenitását,
biztonságát vagy közrendjét; vagy ha ugyanazon személyek és tevékenységek tekintetében magyarországi bíróságnál
vagy hatóságnál már kezdeményeztek eljárást; vagy ugyanazon személyek és tevékenységek tekintetében
Magyarországon már jogerős ítélet született. (4) A helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatása során az 584/2010/EU rendelet 6–11. cikkeinek figyelembevételével
kell eljárni. 58. Titoktartási kötelezettség a felügyeleti eljárás során
143. § (1) A Felügyelet eljárása során a befektetési alapkezelőkkel, a befektetési alapokkal kapcsolatosan tudomására jutott
minden, a Ptk. szerinti üzleti titkot – törvény eltérő rendelkezése hiányában – időbeli korlátozás nélkül köteles
megtartani, azt csak az e törvényben meghatározott feladatának ellátása érdekében kezelheti, és a titokgazda
felhatalmazása nélkül harmadik személynek az e törvényben meghatározott kivételekkel nem adhatja ki. A Felügyelet
tartozik felelősséggel azért, hogy a munkavállalói, valamint megbízottjai megtartsák az üzleti titkot.
(2) A titoktartási kötelezettség nem akadályozza az EGT-államok illetékes hatóságait az alkalmazandó közösségi joggal
összhangban folytatott információcserében vagy az információk az Európai Értékpapír-piaci Hatóság és az Európai
Rendszerkockázati Testület felé történő továbbításban azzal, hogy az így átadott információt az átvevő hatóság is
üzleti titokként kezeli, azt nem lehet nyilvánosságra hozni az azt átadó illetékes hatóságok kifejezett hozzájárulása
nélkül, és kizárólag feladataik teljesítése során, a következő célokra használhatják fel, amennyiben ehhez
a felhasználáshoz az átadó hatóság hozzájárult: a) annak ellenőrzése érdekében, hogy az ÁÉKBV-k vagy az ezek üzleti tevékenységeihez hozzájáruló vállalkozások
tevékenységének megkezdését szabályozó feltételek teljesülnek-e, és hogy elősegítse az üzleti tevékenység,
igazgatási és számviteli eljárások és belső ellenőrzési mechanizmusok folytatásának figyelemmel kísérését;
b) szankciók megállapítása érdekében; c) az illetékes hatóságok határozatai elleni államigazgatási felülvizsgálat lefolytatása során; és
d) a hatóság eljárásával szemben indított peres eljárásokban.
HATODIK RÉSZ
VEGYES RENDELKEZÉSEK XX. FEJEZET
A KÖNYVVIZSGÁLÓKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
144. § (1) A befektetési alap esetében a könyvvizsgálói feladatok ellátására csak olyan, érvényes könyvvizsgálói engedéllyel
rendelkező könyvvizsgáló (könyvvizsgáló cég) részére adható megbízás, amely rendelkezik pénzügyi intézményi vagy
befektetési vállalkozási minősítéssel, és megfelel az e fejezetben foglalt feltételeknek.
(2) A befektetési alap természetes személy könyvvizsgálójának megbízatása legfeljebb 5 évig tarthat, és a megbízatás
lejártát követő harmadik év után lehet újabb megbízási szerződést kötni ugyanazon könyvvizsgálóval.
A könyvvizsgáló cég nevében könyvvizsgálói tevékenységet ellátó kamarai tag könyvvizsgáló legfeljebb 5 évig láthat
el könyvvizsgálói feladatokat ugyanannál a befektetési alapnál, és a megbízatás lejártát követő 2 üzleti éven belül nem
láthat el újra – ugyanannál a befektetési alapnál – könyvvizsgálói feladatot.
(3) Az (1) bekezdésben előírtakon túlmenően további követelmény a természetes személy könyvvizsgálóval szemben,
hogy egyidejűleg legfeljebb tíz befektetési alapnál láthat el könyvvizsgálói feladatot, és az egy befektetési
alapkezelőtől és az általa kezelt befektetési alap(ok)tól származó jövedelme (bevétele) nem haladhatja meg az éves
jövedelmének (bevételének) 30 százalékát. (4) Az (1) bekezdésben előírtakon túlmenően további követelmény a könyvvizsgáló cégekkel szemben, hogy
a könyvvizsgáló cégen belül az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek megfelelő könyvvizsgáló – egyidejűleg –
legfeljebb tíz befektetési alapnál láthat el könyvvizsgálói feladatot, és a könyvvizsgáló cég egy befektetési
alapkezelőtől és az általa kezelt befektetési alap(ok)tól származó bevétele nem haladhatja meg az éves nettó
árbevételének 10 százalékát. 145. § (1) A befektetési alap könyvvizsgálatával megbízott könyvvizsgáló a felülvizsgálatának eredményéről a befektetési alapot
kezelő befektetési alapkezelővel egyidejűleg a Felügyeletet – írásban – haladéktalanul tájékoztatja, ha olyan tényeket
állapított meg, amelynek alapján a) korlátozott vagy elutasító könyvvizsgálói záradék, illetve a záradék megadásának elutasítása válhat szükségessé;
b) bűncselekmény elkövetésére vagy a befektetési alap kezelési szabályzatának súlyos megsértésére, illetve az
előzőekben említettek súlyos veszélyére utaló körülményeket észlel; c) e törvény vagy más jogszabályok, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, illetve a központi
értéktár szabályzataiban foglalt előírások súlyos megsértésére utaló körülményeket észlel;
d) úgy ítéli meg, hogy a befektetési alapot kezelő befektetési alapkezelő tevékenysége folytán a befektetők érdekei
veszélyben forognak; e) jelentős véleménykülönbség alakult ki közte és a befektetési alapkezelő vezetése között a befektetési alapkezelő
által kezelt befektetési alap fizetőképességét, jövedelmét, adatszolgáltatását vagy könyvvezetését érintő,
a működés szempontjából lényeges kérdésekben. (2) Az (1) bekezdésben fel nem sorolt esetekben is
a) a könyvvizsgáló jogosult a Felügyelettel konzultálni, illetve a Felügyeletet tájékoztatni,
b) a Felügyelet jogosult a könyvvizsgálótól közvetlenül tájékoztatást kérni és kapni.
146. § Ha a Felügyelet a befektetési alap könyvvizsgálójának felmentését kezdeményezi, jogosult a könyvvizsgáló pénzügyi
intézményi, illetve befektetési vállalkozási minősítésének visszavonását kezdeményezni. 147. § (1) A befektetési alapkezelő köteles az általa kezelt befektetési alap könyvvizsgálójával – az éves beszámoló
könyvvizsgálatára – kötött szerződést és valamennyi, a könyvvizsgáló által az éves beszámolóval kapcsolatban
készített jelentést a Felügyelet számára megküldeni. (2) A Felügyelet jogosult a könyvvizsgáló 145. § (2) bekezdés b) pont szerinti tájékoztatása alapján – az éves beszámoló
jóváhagyása előtt – a befektetési alap befektetési alapkezelőjénél kezdeményezni, hogy a helytelen adatokat
tartalmazó beszámolót helyesbítsék, és gondoskodjanak a helyesbített adatok könyvvizsgálóval történő
felülvizsgálatáról. (3) Ha az éves beszámoló jóváhagyását követően jutott a Felügyelet tudomására, hogy az éves beszámoló lényeges hibát
tartalmaz, a Felügyelet kötelezheti a befektetési alapot kezelő befektetési alapkezelőt az adatok módosítására és
könyvvizsgálóval való felülvizsgálatára az Szt.-ben foglalt, önellenőrzésre vonatkozó szabályok figyelembevételével.
A módosított, könyvvizsgáló által felülvizsgált adatokat a befektetési alapkezelő köteles a Felügyeletnek bemutatni.
XXI. FEJEZET
TITOKTARTÁSI KÖTELEZETTSÉG 148. § (1) A befektetési alapkezelő, a befektetési alapkezelőben
a) tulajdoni részesedéssel rendelkező, b) tulajdoni részesedést szerezni kívánó,
c) vezető állású, és d) alkalmazottként foglalkoztatott személy vagy bármely más személy, aki valamilyen módon birtokába jutott, az üzleti titkot – a (2) és (3) bekezdésben
foglalt kivétellel – időbeli korlátozás nélkül köteles megőrizni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott titoktartási kötelezettség nem áll fenn a hatáskörében törvény felhatalmazása
alapján eljáró a) Felügyelettel, felügyeleti hatósággal, b) a Befektető-védelmi Alappal,
c) az MNB-vel, d) az Állami Számvevőszékkel, e) állami adóhatósággal,
f) a Gazdasági Versenyhivatallal, g) a központi költségvetési pénzeszközök felhasználásának szabályszerűségét és célszerűségét ellenőrző,
a Kormány által kijelölt belső ellenőrzési szervvel, h) nemzetbiztonsági szolgálattal
szemben. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott titoktartási kötelezettség az eljárás tárgyát képező ügyre vonatkozóan nem áll
fenn a hatáskörében eljáró, a) a folyamatban lévő büntetőeljárás, a feljelentés kiegészítése keretében a nyomozó hatósággal és
a feladatkörében eljáró ügyészséggel, b) büntető-, valamint hagyatékkal kapcsolatos polgári ügyben, továbbá csőd-, illetve felszámolási eljárás, valamint
önkormányzati adósságrendezési eljárás keretében a bírósággal, c) az európai uniós támogatások felhasználásának szabályszerűségét ellenőrző Európai Csalásellenes Hivatallal
(OLAF) szemben. (4) Nem jelenti az üzleti titok sérelmét a Tpt. 205. §-ban meghatározott bejelentési kötelezettség teljesítése.
(5) Nem lehet üzleti titokra hivatkozással visszatartani az információt a közérdekű adatok nyilvánosságára és
a közérdekből nyilvános adatra vonatkozó, külön törvényben meghatározott adatszolgáltatási és tájékoztatási
kötelezettség esetén. (6) Befektetési alapkezelő jogutód nélküli megszűnése esetén az általa kezelt üzleti titkot tartalmazó irat a keletkezésétől
számított 60 év múlva a levéltári kutatások céljára felhasználható.
149. § (1) A befektetési alapkezelő, illetve a befektetési alapkezelő vezető állású személye és alkalmazottja, valamint bármely
más személy, aki valamilyen módon birtokába jutott, az értékpapírtitkot köteles időbeli korlátozás nélkül megőrizni.
(2) A befektetési alapkezelő az értékpapírtitkot harmadik személynek – az ügyfél egyidejű tájékoztatása mellett – csak
akkor adja ki, ha a) az ügyfél vagy annak törvényes képviselője a rá vonatkozó kiszolgáltatható értékpapírtitok körébe tartozó
adatokat pontosan megjelölve közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan kéri vagy erre
felhatalmazást ad, b) a (3)–(4) és (7) bekezdésben foglalt rendelkezések az értékpapírtitok megtartásának kötelezettsége alól
felmentést adnak, vagy c) a befektetési alapkezelő ügyféllel szemben fennálló követelése értékesítése vagy lejárt követelése érvényesítése
ezt szükségessé teszi. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott titoktartási kötelezettség nem áll fenn
a) a hatáskörében eljáró Felügyelettel, a Befektető-védelmi Alappal, az Országos Betétbiztosítási Alappal, az
MNB-vel, az Állami Számvevőszékkel, a Gazdasági Versenyhivatallal, b) a jogszabályban meghatározott tevékenységi körében eljáró szabályozott piaccal, multilaterális kereskedési
rendszer működtetőjével, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezettel, a központi értéktárral, az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvényben meghatározott kormányzati ellenőrzési jogkörét gyakorló
kormányzati ellenőrzési szervvel, valamint az európai uniós támogatások felhasználásának szabályszerűségét
ellenőrző Európai Csalásellenes Hivatallal (OLAF), c) a hagyatéki ügyben eljáró közjegyzővel, valamint a hatáskörében eljáró gyámhatósággal,
d) a csődeljárás, felszámolási eljárás, önkormányzatok adósságrendezési eljárása, bírósági végrehajtási eljárás, illetve
végelszámolás ügyében eljáró vagyonfelügyelővel, felszámolóval, pénzügyi gondnokkal, végrehajtóval,
illetve végelszámolóval, e) a folyamatban lévő büntetőeljárás keretében eljáró, valamint a feljelentés kiegészítését folytató nyomozó
hatósággal, valamint a hatáskörében eljáró ügyészséggel, f) a büntető-, valamint polgári ügyben, továbbá csőd-, felszámolási eljárás, illetve az önkormányzatok
adósságrendezési eljárása keretében a bírósággal, g) külön törvényben meghatározott feltételek teljesülése esetén a titkosszolgálati eszközök alkalmazására, titkos
információgyűjtésre felhatalmazott szervvel, h) a főigazgató eseti engedélye alapján a törvényben meghatározott feladatkörében eljáró nemzetbiztonsági
szolgálattal, i) az adó-, vám- és társadalombiztosítási kötelezettség teljesítésének ellenőrzése, valamint az ilyen tartozást
megállapító végrehajtható okirat végrehajtása érdekében folytatott eljárás keretében eljáró adóhatósággal,
vámhatósággal, j) a feladatkörében eljáró országgyűlési biztossal, k) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal
szemben, e szerveknek a befektetési alapkezelőhöz intézett írásbeli megkeresése esetén.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott titoktartási kötelezettség nem áll fenn abban az esetben sem, ha
a) az állami adóhatóság nemzetközi szerződés alapján külföldi állami adóhatóság írásbeli megkeresésének
teljesítése érdekében írásban kér adatot a befektetési alapkezelőtől, ha a megkeresés tartalmazza a külföldi
hatóság által aláírt titoktartási záradékot, b) a Felügyelet a külföldi felügyeleti hatósággal kötött együttműködési megállapodásban meghatározott módon
kér, illetve továbbít adatot, ha az együttműködési megállapodás vagy a külföldi felügyeleti hatóság megkeresése
tartalmazza az általa aláírt titoktartási záradékot, c) a magyar bűnüldöző szerv nemzetközi szerződés alapján, külföldi bűnüldöző szerv írásbeli megkeresésének
teljesítése érdekében írásban kér adatot a befektetési alapkezelőtől, ha a megkeresés tartalmazza a külföldi
bűnüldöző szerv által aláírt titoktartási záradékot, d) a Befektető-védelmi Alap által külföldi befektetővédelmi rendszer, valamint külföldi felügyeleti hatóság részére,
együttműködési megállapodásban rögzített módon kerül sor adattovábbításra, ha az adatok kezelésére, illetve
felhasználására vonatkozóan a magyar szabályozással legalább egyenrangú védelem biztosított,
e) a befektetési alapkezelő az Art. 52. §-ának (8) bekezdése alapján szolgáltat adatot.
(5) A (4) bekezdés szerinti írásbeli megkeresésben meg kell jelölni
a) azt az ügyfelet vagy számlát, akiről vagy amelyről a (4) bekezdésben megjelölt szerv vagy hatóság az
értékpapírtitok kiadását kéri, és b) a kért adatok fajtáját és az adatkérés célját, kivéve, ha a feladatkörében eljáró MNB vagy a Felügyelet helyszíni
ellenőrzést folytat. (6) A (3) és (4) bekezdés szerint adatkérésre jogosult szerv vagy hatóság a rendelkezésére bocsátott adatokat kizárólag
arra a célra használhatja fel, amelyet az adatkérésében megjelölt.
(7) Az (1) bekezdésben meghatározott titoktartási kötelezettség nem áll fenn abban az esetben sem, ha a befektetési
alapkezelő az Európai Unió által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló
törvényben meghatározott bejelentési kötelezettségének tesz eleget. (8) A befektetési alapkezelő a (2)–(4) és (7) bekezdésben, valamint a 150. § (1) bekezdésében foglalt esetekben
az értékpapírtitok kiadását – az (1) bekezdésre történő hivatkozással – nem tagadhatja meg.
(9) Befektetési alapkezelő jogutód nélküli megszűnése esetén az általuk kezelt értékpapírtitkot tartalmazó irat
a keletkezésétől számított 60 év múlva a levéltári kutatások céljára felhasználható.
150. § (1) A befektetési alapkezelő a nyomozó hatóság, a nemzetbiztonsági szolgálat és az ügyészség írásbeli megkeresésére
haladéktalanul kiszolgáltatja a kért adatot az általa lebonyolított ügyletről és a nála vezetett számláról, ha adat merül
fel arra, hogy az ügylet vagy a számla
a) kábítószerrel való visszaéléssel, b) terrorcselekménnyel, c) robbanóanyaggal vagy robbantószerrel való visszaéléssel,
d) lőfegyverrel vagy lőszerrel való visszaéléssel, e) pénzmosással,
f) bűnszövetségben vagy bűnszervezetben elkövetett bűncselekménnyel, g) bennfentes kereskedelemmel,
h) piacbefolyásolással van összefüggésben. (2) A 149. § (3) bekezdésének e), g) és h) pontjai, valamint az (1) bekezdésben foglaltak szerint történő adatátadásról
az érintett ügyfél nem tájékoztatható. 151. § Nem jelenti az értékpapírtitok sérelmét
a) az olyan összesített adat szolgáltatása, amelyből az ügyfél személye vagy üzleti adata nem állapítható meg,
b) a számlatulajdonos nevére, számlájának számára vonatkozó adatszolgáltatás,
c) a Tpt. 5. § (1) bekezdés 109. pontjában meghatározott referenciaadat-szolgáltató részéről a külön jogszabályban
meghatározott központi hitelinformációs rendszernek, illetve e rendszerből a referenciaadat-szolgáltató részére
nyújtott, a jogszabályban foglaltaknak megfelelő adatszolgáltatás, d) a befektetési alapkezelő által megbízott könyvvizsgálónak, jogi vagy egyéb szakértőnek, valamint az intézmény
részére biztosítási fedezetet nyújtó biztosítónak a biztosítási szerződés teljesítéséhez szükséges mértékben
történő adatátadás, e) a befektetési alapkezelő által a külföldi befektetési vállalkozás, árutőzsdei szolgáltató számára történő
adattovábbítás, ha ea) az ügyfél ahhoz írásban hozzájárult,
eb) a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítő adatkezelés feltételei a külföldi
befektetési alapkezelőnél minden egyes adatra nézve biztosítottak, és
ec) a külföldi befektetési alapkezelő székhelye szerinti állam rendelkezik a magyar jogszabályok által
támasztott követelményeket kielégítő adatvédelmi jogszabállyal, f) a befektetési alapkezelő igazgatóságának írásbeli hozzájárulásával a befektetési alapkezelőben minősített
befolyással rendelkező tulajdonosnak vagy az ilyen befolyást szerezni kívánó személynek vagy szervezetnek,
a szerződéses kötelezettségek állományának átruházásáról szóló megállapodás szerinti átvevő társaságnak, vagy
ezek tulajdonosa, jövőbeni tulajdonosa által felhatalmazott könyvvizsgálónak, jogi vagy más szakértőnek történő
adatátadás, g) a bíróság megkeresése esetén a peres fél számlája felett rendelkezésre jogosultak aláírás-mintájának bemutatása,
h) a Felügyelet által – az értékpapírtitokra vonatkozó szabályok betartásával – a befektetési alapkezelőről egyedi
azonosításra alkalmas adatok szolgáltatása ha) statisztikai célra a Központi Statisztikai Hivatal, és
hb) elemzési célból, illetve a központi költségvetés tervezése céljából a minisztérium
részére, i) a kiszervezett tevékenység végzéséhez szükséges adatátadás a kiszervezett tevékenységet végző részére,
j) a jogsértés elkövetőjével szemben a bennfentes kereskedelem, illetve piacbefolyásolás tárgyában meghozott
felügyeleti határozat indoklási részének közzététele, k) a Tpt. 205. §-ban meghatározott bejelentési kötelezettség teljesítése,
l) a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2007. évi
CXXXVI. törvény 22. §-ának (2) bekezdése alapján történő adatátadás,
m) a pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokról szóló, 2006. november 15-i, 1781/2006/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet 4. cikkében meghatározott adatoknak a rendelet hatálya alá tartozó kedvezményezett fizetési
szolgáltatója és közvetítő fizetési szolgáltató számára a rendelet által meghatározott esetekben történő
továbbítása, n) a Felügyelet által a Tpt. 181/J. § (15) bekezdés szerinti válsághelyzetben a más EGT-állam központi bankjának
vagy az Európai Központi Banknak történő adattovábbítás, amennyiben az adatok törvény által előírt feladatuk
teljesítéséhez szükségesek, o) a tulajdonosi megfeleltetés érdekében a központi értéktár részére nyújtott adatszolgáltatás,
p) a tulajdonosi megfeleltetés érdekében a központi értéktár részéről a kibocsátó részére nyújtott adatszolgáltatás.
HETEDIK RÉSZ
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK XXII. FEJEZET
FELHATALMAZÓ RENDELKEZÉSEK
152. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a befektetési alapkezelőre vonatkozó szervezeti, összeférhetetlenségi, üzletviteli és kockázatkezelési
követelményekről szóló szabályokat; b) a befektetési alapok befektetési és hitelfelvételi szabályait.
(2) Felhatalmazást kap a Felügyelet elnöke arra, hogy rendeletben állapítsa meg:
a) az ügyféllel kötött szerződés megkötését megelőzően, a szerződéses jogviszony fennállása alatt, valamint annak
megszűnése esetén alkalmazandó tájékoztatás formájára és módjára, az ügyfélpanaszok kezelésére vonatkozó
részletes szabályokat, b) az ügyféltől telefonon vagy elektronikus úton – az üzletszabályzatban meghatározott módon – érkező ajánlat,
vagy megbízás tartalmának a szerződés írásba foglalásáig, vagy az írásos visszaigazolásáig történő rögzítésére
vonatkozó részletes szabályokat, c) az e törvény 131. § (6) bekezdésében meghatározott eljárások során használt elektronikus űrlap tartalmára,
formájára, benyújtására vonatkozó részletes szabályokat. Hatálybalépés 153. § (1) Ez a törvény – a (2)–(9) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetése napján lép hatályba.
(2) A 174. § a kihirdetést követő nap lép hatályba.
(3) E törvény 1–71. §-a, 73–121. §-a, 122. § (1)–(3) bekezdése, 123–131. §-a, 132. § (1) és (3) bekezdése, 133–152. §-a,
154–161. §-a, 162. § (4)–(7) bekezdése, 163–166. §-a, 168–169. §-a, 170. § (10) bekezdése, 171. §-a, 173. §-a,
175–179. §-a, 185. § (3) bekezdése, 187. § (3) bekezdése, 188–190. §-a, 191. § (1) bekezdése 2012. január 1-én lép
hatályba. (4) E törvény 167. §-a az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba.
(5) Az államháztartásért felelős miniszter az Európai Bizottság határozata meghozatalának időpontját – annak ismertté
válását követően haladéktalanul – a Magyar Közlönyben közzétett egyedi határozattal állapítja meg.
(6) A 170. § (1)–(9) bekezdése, a 170. § (11)–(12) bekezdése és a 172. § 2012. január 3-án lép hatályba.
(7) A 162. § (1)–(3) bekezdése 2012. február 1-jén lép hatályba.
(8) A 132. § (2) bekezdése 2013. január 1-jén lép hatályba.
(9) A 72. § és a 122. § (4) bekezdése 2013. december 31-én lép hatályba.
(10) E törvény más jogszabályban alkalmazandó rövid megjelölése: Batv.
Átmeneti rendelkezések 154. § (1) Azok a személyek és szervezetek, amelyek az e törvény hatálybalépését megelőző napon a Tpt. szabályai szerinti
befektetési alapkezelési tevékenységet végeztek, az engedélyezett tevékenységet – a (2) bekezdésben foglalt
kivétellel – 2012. április 30-ig folytathatják azzal, hogy e törvény rendelkezéseinek történő megfelelést a Felügyelet
irányába 2012. április 30-ig kötelesek igazolni. A megfelelés igazolására csatolni kell a befektetési alapkezelő
a) igazgatósága elnökének (vezérigazgatójának) vagy az ügyvezetőnek a nyilatkozatát arról, hogy a befektetési
alapkezelő e törvény rendelkezéseinek megfelel, és b) könyvvizsgálójának igazolását arról, hogy a befektetési alapkezelő informatikai, nyilvántartási rendszere
e törvény rendelkezéseinek megfelel. (2) Az e törvénynek való megfelelés érdekében a befektetési alapkezelő köteles az általa kezelt befektetési alap
tájékoztatójának, kezelési szabályzatának és – a kiemelt befektetői információkra vonatkozó megfelelés érdekében –
a rövidített tájékoztatójának módosítását kezdeményezni 2012. május 31-ig.
Jogharmonizációs záradék 155. § (1) E törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) az Európai Parlament és Tanács 2009. július 13-i 2009/65/EK irányelve az átruházható értékpapírokkal foglalkozó
kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések
összehangolásáról (átdolgozás), b) a Bizottság 2010. július 1-i 2010/43/EK irányelve a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
a szervezeti követelmények, az összeférhetetlenség, az üzletvitel, a kockázatkezelés, valamint a letétkezelő és
az alapkezelő társaság közötti megállapodás tartalma tekintetében történő végrehajtásáról,
c) a Bizottság 2010. július 1-i 2010/44/EK irányelve a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az alapok
egyesülésére, a master-feeder struktúrákra és a bejelentési eljárásokra vonatkozó különös rendelkezései
tekintetében történő végrehajtásáról, d) az Európai Parlament és Tanács 2010. november 24-i 2010/78/EU irányelve a 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK,
2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK
irányelvnek az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság), az európai felügyeleti hatóság (Európai
Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság)
hatásköre tekintetében történő módosításáról. (2) E törvény a) a Bizottság 2010. július 1-i, a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a kiemelt befektetői
információk tekintetében, valamint a papírtól eltérő tartós adathordozón vagy weboldalon rendelkezésre
bocsátott kiemelt befektetői információk vagy tájékoztató esetében teljesítendő különleges feltételek
tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 583/2010/EU rendelet, b) a Bizottság 2010. július 1-i, a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a bejelentő levél és
az ÁÉKBV-igazolás formája és tartalma, a bejelentés céljára az illetékes hatóságok közötti elektronikus
kommunikáció használata, valamint a helyszíni ellenőrzésekre és vizsgálatokra és az illetékes hatóságok közötti
információcserére vonatkozó eljárások tekintetében történő végrehajtásáról szóló 584/2010/EU rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Módosuló jogszabályok 156. § (1) Az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény (a továbbiakban: Öpt.) 40/B. § (1) bekezdés
h) pontja helyébe az alábbi szöveg lép: [(1) A pénztártitok és az üzleti titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn a feladatkörében eljáró]
„h) a büntető-, valamint polgári ügyben, továbbá a csőd-, felszámolási eljárás és a helyi önkormányzatok
adósságrendezési eljárása keretében a bírósággal,” (szemben, e szerveknek a pénztárhoz intézett írásbeli megkeresése esetén)
(2) Az Öpt. 78. §-át követően a következő 79. §-sal egészül ki:
„79. § Felhatalmazást kap a Felügyelet elnöke, hogy a pénztári tagsági jogviszony létesítésére irányuló belépési
nyilatkozat megtétele előtt, tagsági jogviszony fennállása alatt, valamint annak megszűnése esetén alkalmazandó
tájékoztatás formájára és módjára, az ügyfélpanaszok kezelésére vonatkozó részletes szabályokat rendeletben
állapítsa meg.” 157. § (1) A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) 4. § (3) bekezdése
a következő h) ponttal egészül ki: (A pénzügyi intézmény, ha törvény másként nem rendelkezik, pénzügyi szolgáltatáson kívül üzletszerűen kizárólag:)
„h) az önkéntes kölcsönös biztosító pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény 11/A. §-ában foglalt feltételekkel
tagszervezési tevékenységet,” (folytathat.) (2) A Hpt. 51. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az (1) bekezdés b) pontjában foglaltak alapján a banktitok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn]
„a) a feladatkörében eljáró Országos Betétbiztosítási Alappal, Magyar Nemzeti Bankkal, Állami Számvevőszékkel,
Gazdasági Versenyhivatallal, a Felügyelettel, a Pénzügyi Békéltető Testülettel, az önkéntes intézményvédelmi
és betétbiztosítási alapokkal, az Áht. 120/B. § (1) bekezdésében meghatározott ellenőrzési jogkörét gyakorló
kormányzati ellenőrzési szervvel, az európai támogatások felhasználásának szabályszerűségét ellenőrző Európai
Csalásellenes Hivatallal (OLAF),” (szemben e szerveknek a pénzügyi intézményhez intézett írásbeli megkeresése esetén.)
(3) A Hpt. 54. § (1) bekezdése a következő s) ponttal egészül ki:
(Nem jelenti a banktitok sérelmét) „s) a pénzügyi intézmény ügyfele által nyilvánosságra hozott állítással összefüggésben a pénzügyi intézmény részéről
a közte és ügyfele közötti jogviszonyra vonatkozó, a nyilvánosság előtti válaszadáshoz szükséges mértékben történő
adatközlés.” (4) A Hpt. 85. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A hitelintézet – a (4) bekezdésben foglalt eltéréssel – nem szerezhet részesedést, illetőleg nem létesíthet tagsági
viszonyt olyan vállalkozásban, amelynek tartozásaiért a részesedés mértékére való tekintet nélkül a hitelintézetre
tulajdonosként korlátlan felelősség hárulhat.” (5) A Hpt. 85. §-a a következő (4)–(6) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A hitelintézet a Felügyelet engedélyével európai gazdasági egyesüléssel tagsági jogviszonyt létesíthet.
(5) A Felügyelet a (4) bekezdés szerinti engedélyt a következő feltételek együttes teljesülése esetén adja meg:
a) az európai gazdasági egyesülésnek kizárólag olyan vállalkozás a tagja, akire az összevont alapú felügyelet
a hitelintézettel együttesen kiterjed, b) az európai gazdasági egyesülés létesítő szerződése alapján végezhető tevékenységek egyike sem veszélyezteti
a hitelintézet prudens működésére vonatkozó követelmények teljesülését, c) az európai gazdasági egyesülés létesítő szerződése rendelkezik arról, hogy nincs szükség a többi tag
hozzájárulására a hitelintézet tagsági jogviszonyának megszüntetéséhez, ha annak fenntartása jogszabály
rendelkezésébe ütközne, vagy arra a tagot a Felügyelet határozatában kötelezné.
(6) A Felügyelet a hitelintézetet – legfeljebb nyolcnapos határidő kitűzésével – kötelezi az európai gazdasági
egyesüléssel fennálló tagsági jogviszonya megszüntetésére, ha az engedély megadását követően olyan változás
következett be, amelynek következtében az (5) bekezdésben meghatározott engedély megadásának már nem lenne
helye, vagy amelynek következtében a tagsági jogviszony fenntartása veszélyezteti a hitelintézet prudens
működésére vonatkozó követelményeket.” (6) A Hpt. 96/J. §-a a következő d) ponttal egészül ki:
(A kockázatkezelés magában foglalja:) „d) azokat a legalább évente felülvizsgált szabályokat, amelyek a helyreállítási és szanálási intézkedésekhez, valamint
tervekhez való hozzájárulást és – szükség esetén – azok kidolgozását célozzák.”
(7) A Hpt. 96/L. § (1) bekezdés g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Felügyelet koordinátorként) „g) értesíti a pénzügyi konglomerátum élén álló vállalkozást, az érintett felügyeleti hatóságokat, a vegyes pénzügyi
holding társaság székhelye szerinti tagállam felügyeleti hatóságát és az európai felügyeleti hatóságok vegyes
bizottságát valamely csoportnak pénzügyi konglomerátummá történő minősítéséről és a koordinátor kijelöléséről.”
(8) A Hpt. 96/M. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A Felügyelet a kiegészítő felügyeleti feladata ellátása érdekében az Európai Unió tagállamainak jegybankjaival,
az Európai Központi Bankkal, a Központi Bankok Európai Rendszerével és az Európai Rendszerkockázati Testülettel is
folytathat információcserét.” (9) A Hpt. 96/P. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Ha az (1) bekezdés szerint a Felügyelet a koordinátor, akkor megvizsgálja, hogy a harmadik ország jogrendje
megfelel-e az Európai Parlament és a Tanács 2002/87/EK irányelvében foglalt szabályoknak. A vizsgálat során
az érintett felügyeleti hatóságokkal egyeztet az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottsága által kiadott
iránymutatásokat is figyelembe véve.” (10) A Hpt. 137/A. §-a a (2) bekezdést követően a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A (2) bekezdés szerinti szabályzatban elveket kell meghatározni annak értékelésére is, hogy a nyilvánosságra
hozott információk átfogóan beszámolnak-e a hitelintézet kockázati profiljáról. Ha az értékelés alapján nyilvánosságra
hozott információk nem számolnak be átfogóan a kockázati profilról, a hitelintézet – a (3) bekezdésben meghatározott
eltéréssel – köteles az ehhez szükséges információkat is nyilvánosságra hozni.”
(11) A Hpt. 137/A. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A hitelintézet az e törvény, valamint a külön jogszabály szerinti nyilvánosságra hozatali követelményének
teljesítése során a) a nem lényeges információt, és
b) a védett vagy bizalmas információt nem köteles nyilvánosságra hozni.”
(12) A Hpt. 146. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az (1) bekezdésben foglalt eljárás során a Felügyelet az Európai Bankhatósággal egyeztetést folytathat,
és amennyiben a felügyeleti hatóságok közötti egyet nem értés miatt egy másik tagállam hatáskörrel rendelkező
felügyeleti hatósága azt kéri, egyeztetést folytat. Az Európai Bankhatóság ajánlását a Felügyeletnek figyelembe kell
vennie, vagy indokolnia kell az ettől való jelentős eltérést.”
(13) A Hpt. 150. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Felügyelet – az (1a) bekezdésben meghatározott eltéréssel – a pénzügyi intézménnyel, pénzforgalmi
intézménnyel és elektronikuspénz-kibocsátó intézménnyel szemben alkalmazott intézkedés és kivételes intézkedés
alkalmazása, illetve bírság kiszabása esetén a határozattal egyidejűleg az MNB-t, valamint – ha a határozat az Alap
e törvény szerinti feladatainak ellátására kihathat, illetve a határozat meghozatalára a pénzügyi intézménynek az Alap
tevékenységével összefüggő kötelezettsége megsértése miatt került sor, akkor – az Alapot értesíti.”
(14) A Hpt. a 150. § (1) bekezdést követően a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Ha a Felügyelet megítélése szerint fennáll annak beszélye, hogy a hitelintézet nem fogja betartani az azonnali
fizetőképességre vagy a likviditás minimális szintjére vonatkozó előírásokat, haladéktalanul értesíti az MNB-t. Az
azonnali fizetőképesség vagy a likviditás minimális szintjére vonatkozó előírások betartását célzó intézkedésekről
a Felügyeletnek – annak meghozatala előtt – ki kell kérnie az MNB véleményét. Az MNB a véleményéről haladéktalanul
értesíti a Felügyeletet.” (15) A Hpt. 151. § (1) bekezdés g) és h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Felügyeletnek mérlegelnie kell az intézkedés szükségességét, ha a pénzügyi intézmény, a pénzforgalmi intézmény és az
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, valamint a pénzügyi intézménynek, pénzforgalmi intézménynek nem minősülő
kiegészítő pénzügyi szolgáltatást nyújtó egyéb jogi személy, ezek vezető állású személye, illetőleg tulajdonosa megsérti az
e törvény, az eredményes, megbízható és független tulajdonlásra, illetőleg a prudens működésre vonatkozó jogszabályok,
valamint a pénzforgalomról szóló jogszabályok – ide nem értve az MNB pénzforgalom lebonyolításáról szóló rendeletét –
előírásait, illetőleg tevékenységét nyilvánvalóan nem elvárható gondossággal végzi, így különösen)
„g) elmulasztja a közgyűlésnek a Felügyelet intézkedéseiről történő tájékoztatását,
h) ha fennáll annak veszélye, hogy a hitelintézet nem fogja betartani az azonnali fizetőképességre, a likviditás
minimális szintjére vagy a források és az eszközök lejárati összhangjának biztosítására vonatkozó előírásokat,”
(16) A Hpt. 151. § (1) bekezdése a következő i) és j) ponttal egészül ki:
(A Felügyeletnek mérlegelnie kell az intézkedés szükségességét, ha a pénzügyi intézmény, a pénzforgalmi intézmény és az
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, valamint a pénzügyi intézménynek, pénzforgalmi intézménynek nem minősülő
kiegészítő pénzügyi szolgáltatást nyújtó egyéb jogi személy, ezek vezető állású személye, illetőleg tulajdonosa megsérti az
e törvény, az eredményes, megbízható és független tulajdonlásra, illetőleg a prudens működésre vonatkozó jogszabályok,
valamint a pénzforgalomról szóló jogszabályok – ide nem értve az MNB pénzforgalom lebonyolításáról szóló rendeletét –
előírásait, illetőleg tevékenységét nyilvánvalóan nem elvárható gondossággal végzi, így különösen)
„i) nem tesz eleget tartalékképzési kötelezettségének, j) nem teljesíti a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényben
előírt kötelezettségét.” (17) A Hpt. 151. § (2) bekezdése a következő n) ponttal egészül ki:
[A Felügyeletnek e törvény, továbbá a prudens működésre vonatkozó jogszabályok, valamint a pénzforgalomról szóló
jogszabályok – ide nem értve az MNB pénzforgalom lebonyolításáról szóló rendeletét – előírásainak jelentős megsértése
esetén – a rendelkezésére álló adatokat és információkat mérlegelve – meg kell tennie a szükséges intézkedést (153. §,
155–156. §), ha a pénzügyi intézmény, a pénzforgalmi intézmény és az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény]
„n) ha a hitelintézet nem tartja be az azonnali fizetőképességre, a likviditás minimális szintjére vagy a források és az
eszközök lejárati összhangjának biztosítására vonatkozó előírásokat.” (18) A Hpt. 153. § (2) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
[A 151. § (2) és (6) bekezdése szerinti esetekben a Felügyelet a következő intézkedéseket alkalmazza:]
„d) kötelezheti a hitelintézetet, hogy a javadalmazási politika hatálya alá tartozó személyek
teljesítményjavadalmazása a nettó bevétel százalékában legyen meghatározva, ha a teljesítményjavadalmazás nincs
összhangban a hitelintézet prudenciális követelményeknek való megfelelésével.” (19) A Hpt. 153. §-a a (2) bekezdést követően a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A (2) bekezdés b) pont 9. alpontja szerinti többlettőke-követelmény mértékének meghatározásakor
a Felügyeletnek figyelembe kell vennie: a) a hitelintézet belső tőkemegfelelés értékelési folyamatának [76/K. §] mennyiségi és minőségi szempontjait,
b) a hitelintézet irányítási és kockázatkezelési rendszerének [13/D. §] megfelelőségét és
c) a hitelintézetnél végrehajtott felügyeleti felülvizsgálat [145/A. §] eredményét.”
(20) A Hpt. a következő 166. §-sal egészül ki:
„166. § A Felügyelet a 153. § (2) bekezdés c) pont 6. alpont, a 176/B. § (5) bekezdés és a 181. § (2) bekezdés szerinti
intézkedés mellett az erről való értesítés kézhezvételét követő hatállyal jogosult az eljárás alá vont, a fizetési
rendszerben tagsággal rendelkező intézmény javára érkező fizetési megbízásoknak a fizetési rendszer általi
elszámolását, kiegyenlítését átmenetileg vagy véglegesen megtiltani. A Felügyelet ezen döntéséről haladéktalanul
értesíti a fizetési rendszer rendszerüzemeltetőjét és a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben történő
teljesítés véglegességéről szóló 2003. évi XXIII. törvény szerinti kijelölt rendszer esetén a kijelölő hatóságot.”
(21) A Hpt. 235. § (1) bekezdése a következő b) és d) pontokkal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben állapítsa meg:)
„b) a hitelintézet likviditásának minimális szintjére,” „d) a hitelintézet devizapozícióbeli lejárati összhangjára,”
(vonatkozó részletes szabályokat.) (22) A Hpt. 235. § (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg:)
„b) a kintlevőségek, a mérlegen kívüli tételek és a fedezetek minősítésének, illetőleg értékelésének szempontjaira,”
(vonatkozó részletes szabályokat.) (23) A Hpt. 235. § (2) bekezdés h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg:)
„h) a Felügyelet közvetítői hatósági képzéssel összefüggő feladataira vonatkozó szabályait, a hatósági vizsga díjának
mértékére, megfizetésére és visszatérítésére,” (vonatkozó részletes szabályokat.) (24) A Hpt. 235. § (3) bekezdése a következő c)–e) pontokkal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Felügyelet elnöke arra, hogy rendeletben állapítsa meg:)
„c) közvetítői hatósági képzésre, a hatósági képzés során szerzett, a Felügyelet által kiadott pénzügyi szolgáltatás
közvetítésére feljogosító tanúsítvány megszerzésének feltételeire és érvényességének követelményeire,
d) a fogyasztóval kötött szerződés megkötését megelőzően, a szerződéses jogviszony fennállása alatt, valamint
annak megszűnése esetén alkalmazandó tájékoztatás formájára és módjára, az ügyfélpanaszok kezelésére, valamint
az egyes pénzügyi szolgáltatások nyújtására vonatkozó tájékoztatás minimálisan kötelező tartalmi elemeire,
e) az ügyféltől telefonon vagy elektronikus úton – az üzletszabályzatban meghatározott módon – érkező megbízás
tartalmának a szerződés írásba foglalásáig, vagy az írásos visszaigazolásáig történő rögzítésére.”
(vonatkozó részletes szabályokat.) (25) A Hpt. 235. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Felhatalmazást kap a Felügyelet elnöke, hogy a számviteli szabályozásért felelős miniszterrel egyetértésben
a könyvvizsgálók által – a Felügyeletnek évente – a 136. § alapján készítendő külön kiegészítő jelentés szerkezetére és
tartalmára vonatkozó részletes szabályokat rendeletben állapítsa meg.” (26) A Hpt. 6. számú melléklete e törvény 13. melléklete szerint módosul.
158. § (1) A magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény (a továbbiakban: Mpt.) 79. §
(1) bekezdés i) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A pénztártitok és az üzleti titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn a feladatkörében eljáró)
„i) a büntető-, valamint polgári ügyben, továbbá a csőd-, felszámolási eljárás és a helyi önkormányzatok
adósságrendezési eljárása keretében a bírósággal,” (szemben, e szerveknek a pénztárhoz intézett írásbeli megkeresése esetén.)
(2) Az Mpt. 134. §-át követően a következő 135. §-sal egészül ki:
„135. § Felhatalmazást kap a Felügyelet elnöke, hogy a pénztári tagsági jogviszony létesítésére irányuló belépési
nyilatkozat megtétele előtt, tagsági jogviszony fennállása alatt, valamint annak megszűnése esetén alkalmazandó
tájékoztatás formájára és módjára, az ügyfélpanaszok kezelésére vonatkozó részletes szabályokat rendeletben
állapítsa meg.” 159. § (1) A tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (a továbbiakban: Tpt.) 1. § a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Ha nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik, e törvény hatálya kiterjed)
„a) a sorozatban kibocsátott értékpapír Magyarország területén történő forgalomba hozatalára, valamint magyar
kibocsátó által – ide nem értve a magyar államot – az Európai Unió területén történő nyilvános forgalomba hozatalára,
a sorozatban kibocsátott értékpapír Magyarország területén működő tőzsdére történő bevezetésére,”
(2) A Tpt. 1. § q) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Ha nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik, e törvény hatálya kiterjed)
„q) Magyarország területén a befektetési vállalkozás, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, a központi
értéktár, a központi szerződő fél, a pénzügyi intézmény, a biztosító, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár,
a magánnyugdíjpénztár, a foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény által végzett, e törvényben meghatározott
értékpapír-kölcsönzésre.” (3) A Tpt. 3. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Fióktelep formájában működő tőzsde tekintetében a 307–310. §, a 355–357. §, fióktelep formájában működő
elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, központi szerződő fél tekintetében a 355–357. §, fióktelep formájában
működő központi értéktár esetén a 342. §, 355–357. § rendelkezéseit nem kell alkalmazni.”
(4) A Tpt. 5. § (1) bekezdés 10. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok alkalmazásában)
„10. befektetési alap: a Batv.-ben meghatározott fogalom,” (5) A Tpt. 5. § (1) bekezdés 12. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok alkalmazásában)
„12. befektetési alapkezelő: a Batv.-ben meghatározott fogalom,” (6) A Tpt. 5. § (1) bekezdés 15. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok alkalmazásában)
„15. befektetési jegy: a Batv.-ben meghatározott fogalom,” (7) A Tpt. 5. § (1) bekezdés 60. pont a) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok alkalmazásában
60. intézményi befektető:) „a) a hitelintézet, a pénzügyi vállalkozás, befektetési vállalkozás, a kollektív befektetési forma, befektetési alapkezelő,
a kockázati tőkealap, a kockázati tőkealap-kezelő, a biztosító, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár,
a magánnyugdíjpénztár, az egészségbiztosítási szerv és a Nyugdíj-biztosítási Alap kezeléséért felelős
nyugdíjbiztosítási szerv,” (8) A Tpt. 5. § (1) bekezdés 76. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok alkalmazásában)
„76. kollektív befektetési értékpapír: a Batv.-ben meghatározott fogalom,”
(9) A Tpt. 5. § (1) bekezdés 77. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok alkalmazásában)
„77. kollektív befektetési forma: a Batv.-ben meghatározott fogalom,”
(10) A Tpt. 5. § (1) bekezdés 92. pont a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok alkalmazásában
92. minősített befektető:) „a) a pénzügyi piacokon működő, a székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatósága által
engedélyezett vagy szabályozott jogi személy, ideértve a hitelintézetet, a pénzügyi vállalkozást, befektetési
vállalkozást, biztosítót, kollektív befektetési formát, befektetési alapkezelőt, önkéntes kölcsönös biztosító pénztárat,
magánnyugdíjpénztárat, árutőzsdei szolgáltatót, valamint minden olyan jogi személyt, amelynek kizárólagos
tevékenysége értékpapírokba vagy egyéb pénzügyi eszközökbe történő befektetés,”
(11) A Tpt. 5. § (1) bekezdés 99. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok alkalmazásában)
„99. nyílt végű befektetési alap: a Batv. szerinti befektetési alap,”
(12) A Tpt. 5. § (1) bekezdés 109. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok alkalmazásában)
„109. referenciaadat-szolgáltató: a befektetési hitel nyújtására vonatkozó engedéllyel rendelkező, illetve
értékpapír-kölcsönzési tevékenységet végző szervezet (befektetési vállalkozás, kollektív befektetési forma, befektetési
alapkezelő, elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, központi értéktár, pénzügyi intézmény, önkéntes
kölcsönös biztosító pénztár, magánnyugdíjpénztár, biztosító),” (13) A Tpt. 5. § (1) bekezdés 130. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok alkalmazásában)
„130. ügyfélszámla: az ügyfél pénzeszközeinek nyilvántartására szolgáló, befektetési vállalkozás, hitelintézet,
árutőzsdei szolgáltató, befektetési alapkezelő által vezetett számla,” (14) A Tpt. 12. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„12. § (1) Az átalakítás napjával a kibocsátó az átalakított értékpapír-sorozatot érvénytelenné nyilvánítja,
dematerializált értékpapírrá alakítja. Az átalakításra érvényesen be nem nyújtott értékpapírok sorszámát a kibocsátó
nyilvántartásba veszi. Hitelviszonyt megtestesítő értékpapír és befektetési jegy átalakítása esetén a nyomdai úton
előállított értékpapír tulajdonosa – az értékpapír benyújtásával és az értékpapírszámlát vezető befektetési vállalkozás,
hitelintézet, befektetési alapkezelő megjelölésével – az értékpapír lejáratáig, a befektetési jegyet kibocsátó befektetési
alap megszűnéséig kérheti a dematerializált értékpapír értékpapírszámláján történő jóváírását. Részvény, egyéb
tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapír esetében a kibocsátó az átalakított értékpapírokat – az átalakítástól
számított hat hónapon belül – befektetési vállalkozás, hitelintézet közreműködésével értékesíti. Az értékesítés
szabályait a kibocsátó az átalakításról szóló hirdetményben jelenteti meg. Az értékesítés eredménytelensége esetén
a kibocsátó az értékesítésre nyitva álló határidő lejártát követő első közgyűlésen az alaptőkét leszállítja.”
(15) A Tpt. 15. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„15. § Hitelviszonyt megtestesítő értékpapír zártkörű forgalomba hozatala esetén a Bszt. 5. § (1) bekezdésének
f) és g) pontjában meghatározott szolgáltatás végzésére vonatkozó engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozás,
hitelintézet (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban: befektetési szolgáltató) igénybevétele kötelező, kivéve, ha
a) hitelintézet, illetve befektetési vállalkozás saját kibocsátású értékpapírt hoz forgalomba, illetve az állampapír
kibocsátója saját maga végzi a forgalomba hozatalt; b) a külföldi hitelintézet, illetve a külföldi befektetési vállalkozás saját kibocsátású értékpapírját fióktelepe útján hozza
forgalomba; c) a befektetési alapkezelő az általa kezelt befektetési alap befektetési jegyét hozza forgalomba.”
(16) A Tpt. 23. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Értékpapír nyilvános forgalomba hozatalának előkészítésével és lebonyolításával a kibocsátó, illetve az
ajánlattevő befektetési szolgáltatót köteles megbízni, kivéve, ha a) a nyilvános forgalomba hozatal szabályozott piacra történő bevezetéssel történik;
b) az állampapírt a kibocsátó saját maga hozza forgalomba;
c) a befektetési alapkezelő az általa kezelt befektetési alap befektetési jegyét hozza forgalomba;
d) hitelintézet, illetve befektetési vállalkozás saját kibocsátású értékpapírját hozza forgalomba, vagy
e) külföldi hitelintézet, illetve külföldi befektetési vállalkozás saját kibocsátású értékpapírját fióktelepe útján hozza
forgalomba.” (17) A Tpt. 35. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A forgalomba hozatali eljárás lezárásáig, illetőleg a szabályozott piacon a kereskedés megkezdéséig
a kereskedelmi kommunikáció tervezetét a Felügyelethez a nyilvánosságra hozatalával egyidejűleg be kell nyújtani.
A Felügyelet a kereskedelmi kommunikáció nyilvánosságra hozatalát megtiltja, ha annak tartalma ellentétes vagy
félrevezető információt tartalmaz a benyújtott, illetve közzétételre engedélyezett tájékoztatóban foglaltakhoz képest,
vagy egyébként a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat Fttv.-ben meghatározott tilalmába ütközik.”
(18) A Tpt. 39. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Felügyelet a benyújtott engedélykérelmet átadhatja engedélyezésre másik tagállam hatáskörrel rendelkező
felügyeleti hatóságának. Az átadáshoz a másik tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságának hozzájárulása
és az Európai Értékpapír-piaci Hatóság előzetes értesítése szükséges. Erre az esetre a 1095/2010/EU rendelet
28. cikkének (4) bekezdése nem alkalmazandó. Az engedélyezés átadásáról a Felügyelet a kérelmezőt a döntését
követő három munkanapon belül értesíti.” (19) A Tpt. 40. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Felügyelet – ha tizenkét hónapnál nem régebben e törvény 26–27. §-a szerinti tájékoztató vagy alaptájékoztató
közzétételét engedélyezte – a kérelmező kérésére hatósági bizonyítványt bocsát a másik tagállam hatáskörrel
rendelkező felügyeleti hatósága rendelkezésére, amelyben igazolja, hogy a tájékoztató megfelel az Európai Unió
szabályainak. Erről a tényről értesíti az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot is. A hatósági bizonyítvánnyal egyidejűleg
a másik tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságának megküldi a tájékoztatót és – ha a másik tagállamban
hatályos szabályok szerint szükséges – a kérelmező által benyújtott más nyelvre lefordított összefoglalót is.”
(20) A Tpt. 41. § (1)–(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Felügyelet által közzétételre engedélyezett tájékoztató, alaptájékoztató, illetőleg annak módosítása feljogosítja
a kérelmezőt arra, hogy az értékpapírt az Európai Unió bármely másik tagállamában nyilvánosan forgalomba hozza,
illetve szabályozott piacra bevezesse. Az értékpapír másik tagállamban történő nyilvános forgalomba hozatalának,
illetve szabályozott piacra történő bevezetésének feltétele, hogy a Felügyelet a másik tagállam hatáskörrel rendelkező
felügyeleti hatóságának és az Európai Értékpapír-piaci Hatóságnak a 40. § szerinti hatósági bizonyítványt elküldje.
(2) Ha a tájékoztató, illetve az alaptájékoztató közzétételének engedélyezése és a kérelmező 40. § (1) bekezdése
szerinti kérelme között eltelt időben olyan új tény, körülmény jut a Felügyelet tudomására, ami a tájékoztató, illetve az
alaptájékoztató kiegészítését teszi szükségessé, a Felügyelet kötelezi a kérelmezőt a tájékoztató kiegészítésére.
Az Európai Értékpapír-piaci Hatóság és a másik tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatósága is értesítheti
a Felügyeletet a tájékoztató kiegészítésének szükségességéről.” (21) A Tpt. 42. § helyébe a következő rendelkezés lép:
„42. § A Felügyelet honlapján közzéteszi az általa közzétételre engedélyezett, e törvény 26–27. §-a szerinti
tájékoztatókat és alaptájékoztatókat, vagy az általa közzétételre engedélyezett, a jelen törvény 26–27. §-a szerinti
tájékoztatók és alaptájékoztatók listáját. Ha a Felügyelet honlapján a közzétételre engedélyezett tájékoztatók és
alaptájékoztatók listáját teszi közzé, ezzel együtt – ha lehetséges – megadja az Európai Unió másik tagállamának
hatáskörrel rendelkező hatósága, a kibocsátó vagy a szabályozott piac honlapján közzétett tájékoztatóhoz
a továbbutalást (hiperhivatkozást) is. A közzétett listát a Felügyelet naprakész állapotban tartja és biztosítja, hogy
honlapján 12 hónapon át elérhető legyen.” (22) A Tpt. 47. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A feltételhez kötött forgalomba hozatal semmis. A forgalomba hozatal során a befektető értékpapír
megszerzésére vonatkozó nyilatkozatában fel kell tüntetni azt, hogy a befektető a nyilatkozatát a tájékoztatóban
(alaptájékoztatóban, ismertetőben) foglaltak ismeretében tette meg.” (23) A Tpt. 56. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A kibocsátó a szabályozott információt egyidejűleg a Felügyeletnél is köteles elektronikus úton bejelenteni.
A rendszeres és rendkívüli tájékoztatás körébe tartozó információkat a Felügyelet közzéteszi a hivatalosan kijelölt
információtárolási rendszeren.” (24) A Tpt. 61. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Az (1) bekezdés szerinti arány meghatározásakor nem kell figyelembe venni a részvényes ellenőrzött
vállalkozásaként működő kollektív befektetési formát megillető szavazati jogot gyakorló vállalkozás, befektetési
vállalkozás, hitelintézet szavazati jogát, ha a kollektív befektetési formát megillető szavazati jogot gyakorló vállalkozás,
a befektetési vállalkozás, a hitelintézet rendelkezik portfóliókezelési tevékenység végzésére jogosító engedéllyel, és
a) papír alapú vagy elektronikus eszköz útján adott konkrét utasítása alapján,
b) a részvényestől függetlenül gyakorolhatja az általa kezelt portfólióhoz kapcsolódó szavazati jogot.”
(25) A Tpt. 61. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) A (7) bekezdésben foglaltak alkalmazásának további feltétele, hogy
a) a részvényes megküldi a Felügyeletnek az ellenőrzött vállalkozásaként működő kollektív befektetési formát
megillető szavazati jogot gyakorló vállalkozás, befektetési vállalkozás, hitelintézet és a felügyeletüket ellátó,
hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóság megnevezését, b) a részvényes megküldi a Felügyeletnek arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy
ba) az ellenőrzött vállalkozásaként működő kollektív befektetési formát megillető szavazati jogot gyakorló
vállalkozás, befektetési vállalkozás, hitelintézet a részvényestől függetlenül gyakorolhatja az által kezelt portfólióhoz
kapcsolódó szavazati jogokat, és bb) az ellenőrzött vállalkozásaként működő kollektív befektetési formát megillető szavazati jogot gyakorló
vállalkozást, befektetési vállalkozást, hitelintézetet megillető szavazati jog gyakorlásába közvetlen, közvetett
utasítással vagy bármely más módon nem avatkozik be,
c) a részvényes és az ellenőrzött vállalkozásai írásbeli eljárásrendet fogadnak el és tartanak be a szavazati jog
gyakorlásával kapcsolatos egymás közötti információáramlás megakadályozása érdekében.” (26) A Tpt. 80/A. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Ha a Felügyelet tudomására jut, hogy az Európai Unió másik tagállamában a befolyásszerzés szabályaival
kapcsolatos szabálytalanságokat követnek vagy követtek el, értesíti az illetékes felügyeleti hatóságot és az Európai
Értékpapír-piaci Hatóságot.” (27) A Tpt. 80/A. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Ha az Európai Unió másik tagállamának illetékes felügyeleti hatósága által meghozott intézkedések ellenére,
az ajánlattevő továbbra is megsérti a befolyásszerzésre vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket, a Felügyelet az
Európai Unió másik tagállama illetékes felügyeleti hatóságának és az Európai Értékpapír-piaci Hatóságnak
a tájékoztatását követően meghoz minden megfelelő intézkedést a befektetők védelmében, és a megtett
intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatja az Európai Bizottságot és Európai Értékpapír-piaci Hatóságot.”
(28) A Tpt. 140. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az értékpapír-tulajdonos részére értékpapírszámlát a befektetési vállalkozás, a hitelintézet, a befektetési
alapkezelő, a 335/A. § (1) bekezdésében meghatározott személyek tulajdonában álló értékpapírról értékpapírszámlát
a központi értéktár vezet (a továbbiakban együtt: számlavezető).”
(29) A Tpt. 147. § (1)–(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A befektetési vállalkozás, a hitelintézet, a befektetési alapkezelő és az árutőzsdei szolgáltató – a 148. §-ban foglalt
eset kivételével – ügyfélszámlát vezet. Az ügyfélszámlán kell nyilvántartani a számlatulajdonost megillető bevételt,
és az ügyfélszámláról kell teljesíteni a számlatulajdonost terhelő kifizetést. Az ügyfélszámlán elkülönítetten kell
nyilvántartani az azonnali, illetőleg az opciós és határidős ügyletekből eredő követeléseket és kötelezettségeket.
A befektetési vállalkozás és a befektetési alapkezelő köteles ügyfélszámla-szerződést kötni azzal az ügyféllel, akinek
a megbízásából portfóliókezelést, letéti őrzést, letétkezelést végez. (2) A befektetési vállalkozás, a hitelintézet, a befektetési alapkezelő és az árutőzsdei szolgáltató az ügyfelek tulajdonát
képező ügyfélszámla-állományt – ha e törvény másként nem rendelkezik – letéti számlán köteles elhelyezni.”
(30) A Tpt. 168. § (1) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A befektetési vállalkozás, a befektetési alapkezelő, a kollektív befektetési forma, az elszámolóházi tevékenységet
végző szervezet, a központi értéktár, a pénzügyi intézmény, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár,
a magánnyugdíjpénztár és a biztosító a tevékenység megkezdését megelőzően bejelenti a Felügyeletnek, ha
értékpapír-kölcsönzést kíván végezni. A bejelentéshez mellékelni kell a KHR igazolását a tagság fennállásáról,
ha az értékpapír-kölcsönzést nem referenciaadat-szolgáltatók részére végzik.” (31) A Tpt. 181/J. § (12) bekezdés 3. pontjának helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Felügyelet minden olyan információt megad a tagállami illetékes felügyeleti hatóságnak, amely)
„3. olyan, az összevont felügyelet alá tartozó hitelintézetet, befektetési vállalkozást, pénzügyi vállalkozást, befektetési
alapkezelőt vagy járulékos vállalkozást érintő válsághelyzetre utal, amely súlyosan érinti a befektetési vállalkozást,”
(32) A Tpt. 181/J. § (15) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(15) Ha a Felügyelet látja el az összevont alapú felügyelet alá tartozó befektetési vállalkozás felügyeletét, és olyan
válsághelyzet áll elő – ideértve a pénzügyi piacokon zajló kedvezőtlen folyamatokat is -, amely potenciálisan
veszélyezteti a pénzügyi rendszer stabilitását azon tagállamok bármelyikében, amelyben
a) az ezen befektetési vállalkozás ellenőrző befolyása alatt álló hitelintézetnek, befektetési vállalkozásnak, befektetési
alapkezelőnek és pénzügyi vállalkozásnak, vagy b) az olyan hitelintézetnek, befektetési vállalkozásnak, befektetési alapkezelőnek és pénzügyi vállalkozásnak,
amelyben részesedési viszonnyal rendelkezik, a székhelye van, vagy amely tagállamban olyan befektetési vállalkozás létesített rendszerszinten jelentős fióktelepet,
amelyre a Felügyelet összevont alapú felügyelete kiterjed, akkor a Felügyelet haladéktalanul köteles tájékoztatni
az érintett tagállam központi kormányát, hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságát, valamint központi bankját.”
(33) A Tpt. 181/T. § (1) bekezdés g) pontjának helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Felügyelet koordinátorként:) „g) értesíti a pénzügyi konglomerátum élén álló vállalkozást, az érintett felügyeleti hatóságokat, a vegyes pénzügyi
holding társaság székhelye szerinti tagállam felügyeleti hatóságát és európai felügyeleti hatóságok vegyes
bizottságát valamely csoportnak pénzügyi konglomerátummá történő minősítéséről és a koordinátor kijelöléséről.”
(34) A Tpt. 181/R. § (2) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
(A kockázatkezelés magában foglalja:) „d) azokat a legalább évente felülvizsgált szabályokat, amelyek célja a megfelelő helyreállítási és szanálási
intézkedések és tervek kidolgozása.” (35) A Tpt. 181/U. § (3) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A Felügyelet a kiegészítő felügyeleti feladata ellátása érdekében az Európai Unió tagállamainak jegybankjaival,
az Európai Központi Bankkal és a Központi Bankok Európai Rendszerével és az Európai Rendszerkockázati Testülettel is
folytathat információcserét.” (36) A Tpt. 181/X. § (2) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Ha az (1) bekezdés szerint a Felügyelet a koordinátor, akkor megvizsgálja, hogy a harmadik ország jogrendje
megfelel-e az Európai Parlament és a Tanács 2002/87/EK irányelvében foglalt szabályoknak. A vizsgálat során
az érintett felügyeleti hatóságokkal egyeztet az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottsága által kiadott
iránymutatásokat is figyelembe véve. Az egyeztetést követően a Felügyelet mint koordinátor dönt a jogrend
megfelelőségéről.” (37) A Tpt. 201/B. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A 201. § (2) bekezdésének a) pontja szerinti bennfentes személy haladéktalanul, de legkésőbb két naptári napon
belül tájékoztatja a kibocsátót az (1) bekezdés a) pontja szerinti ügyletkötésről, amennyiben az a (4) bekezdésben
meghatározott ügyletkötési összértéket meghaladja.” (38) A Tpt. 201/B. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A 201. § (2) bekezdés a) pontjában említett bennfentes személy nem köteles az ügyletkötésről a kibocsátót
tájékoztatni, ha az adott naptári évben az ügyletkötések összértéke nem haladja meg az egymillió forintot. Az
ügyletkötések összértékének számításánál figyelembe kell venni: a) a bennfentes személy, és
b) a vele közös háztartásban élő személy, c) a közeli hozzátartozója,
d) a minősített befolyásával működő társaság által kötött ügyleteket.”
(39) A Tpt. 201/C. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A kibocsátó a 201/B. § (3) bekezdése alapján hozzá érkezett bejelentést haladéktalanul, de legkésőbb két naptári
napon belül köteles közzétenni az 56. §. szerint.”
(40) A Tpt. 222. § (4)–(5) bekezdései helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(4) Az éves díj mértékét az igazgatóság állapítja meg a díjalap arányában, figyelembe véve a teljes díjalapból az egyes
befektetők kártalanítási összeghatárt meg nem haladó értékű pénz- és értékpapír-állományának összesített értékét.
A díjalap arányában számított éves díj összegét az igazgatóság módosíthatja az Alap számára a tag tevékenységében
rejlő kockázat mértéke alapján, azonban az ennek hatására bekövetkező díjváltozás nem haladhatja meg a díjalap
arányában számított díj ötven százalékát. Kiegészítő biztosítás esetén az éves díj megállapításakor figyelembe kell
venni a követelés kiegészítő biztosítással érintett részének összegét, illetve a fióktelep székhely országának
befektető-védelmi rendszere által nyújtott biztosítást. (5) Az Alap tagja által fizetendő éves díj összege nem haladhatja meg a díjalap mértékének három ezrelékét, de az
éves díj nem lehet kevesebb ötszázezer forintnál (minimumdíj). Az Alap igazgatósága szabályzatban a minimumdíj
mértékét ötszázezer forintnál magasabb összegben is megállapíthatja, de a minimumdíj mértéke ekkor sem
haladhatja meg a kétmillió forintot. Ha az Alap tagjának sem a tárgyévben, sem a tárgyévet megelőző naptári évben
nincs az Alap kártalanítási kötelezettsége alá tartozó befektetője, csak a törvényi minimum fizetésére kötelezhető.”
(41) A Tpt. 225. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az Alap igazgatósága szabályzatban határozza meg: a) a tagok által fizetendő díjakra vonatkozó szabályokat, így különösen a díjalap és a díjmérték megállapítását, a tag
tevékenységében rejlő kockázat meghatározásának és a díjalap arányában számított díj módosításának módját,
valamint a díjfizetés megállapításának és befizetésének eljárását, továbbá a befizetés ütemezését;
b) az Alap kezelésének szabályait; c) az Alapból történő kifizetés rendjét; és
d) az igazgatóság ügyrendjét.” (42) A Tpt. 296/B. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Kockázati tőkealap-kezelőnél vezető állású személy az lehet, aki a (7) bekezdésében meghatározott
bűncselekményi kör tekintetében büntetlen előéletű. Kockázati tőkealap-kezelési tevékenységet vezető személy az
a (7) bekezdésében meghatározott bűncselekményi kör tekintetében büntetlen előéletű személy lehet, aki felsőfokú
végzettséggel rendelkezik.” (43) A Tpt. 296/B. §-a a következő a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) Az (1a) bekezdés szempontjából az alábbi bűncselekményeket kell figyelembe venni: a Btk. XV. fejezet III. címében
meghatározott bűncselekmények, a hamis vád (Btk. 233. §), a hatóság félrevezetése (Btk. 237. §), a hamis tanúzás
(Btk. 238. §), a hamis tanúzásra felhívás (Btk. 242. §), a mentő körülmény elhallgatása (Btk. 243. §), a bűnpártolás
(Btk. 244. §), a Btk. XV. fejezet VII. címében és VIII. címében meghatározott bűncselekmények, a terrorcselekmény
(Btk. 261. §), a nemzetközi gazdasági tilalom megszegése (Btk. 261/A. §), a légi jármű, vasúti, vízi, közúti
tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármű hatalomba kerítése (Btk. 262. §), a visszaélés
robbanóanyaggal vagy robbantószerrel (Btk. 263. §), a visszaélés lőfegyverrel vagy lőszerrel (Btk. 263/A. §), a visszaélés
haditechnikai termékkel és szolgáltatással, illetőleg kettős felhasználású termékkel (Btk. 263/B. §), a bűnszervezetben
részvétel (Bt. 263/C. §), a visszaélés atomenergia alkalmazásával (Btk. 264/B. §), a visszaélés nemzetközi szerződés által
tiltott fegyverrel (Btk. 264/C. §), az önbíráskodás (Btk. 273. §), a Btk. XVI. fejezet III. címében meghatározott
bűncselekmények, továbbá a Btk. XVII. fejezetében és XVIII. fejezetében meghatározott bűncselekmények.”
(44) A Tpt. 296/D. § (1) bekezdés i) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kérelmezőnek a kockázati tőkealap-kezelési tevékenység végzésére vonatkozó engedély iránti kérelméhez be kell
nyújtania:) „i) a kockázati tőkealap-kezelési tevékenységet vezető személy felsőfokú végzettségét igazoló dokumentumot;”
(45) A Tpt. 296/D. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A vezető állású személy és a kockázati tőkealap-kezelési tevékenységet vezető személy a kockázati
tőkealap-kezelési tevékenység végzésére vonatkozó engedély iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg a kockázati
tőkealap-kezelő felé a Bnytv. 72. § (3) bekezdése alapján kibocsátott hatósági bizonyítvány útján igazolja azt a tényt,
hogy a 296/B. § (7) bekezdése szerinti bűncselekményi kör tekintetében büntetlen előéletű;”
(46) A Tpt. 299. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Tőzsde alapító tagjaként az alapítás alatt lévő tőzsdében minősített befolyást csak olyan személy szerezhet, aki
a 296/B. § (7) bekezdésében meghatározott bűncselekményi kör tekintetében büntetlen előéletű, és akinek az
adóhatósággal, vámhatósággal, illetve a társadalombiztosítási szervvel szemben tartozása nincs.”
(47) A Tpt. 300. § (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Ha az alapítók között olyan személy szerepel, aki (amely) az alapítás alatt lévő tőzsdében minősített befolyást kíván
szerezni, az (1) bekezdésben foglaltakon kívül az engedély iránti kérelemhez mellékelni kell]
„c) a minősített befolyással rendelkező személy azonosítására alkalmas adatokat;”
(48) A Tpt. 300. §-a a következő a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Minősített befolyással rendelkező természetes személy a tőzsde alapítására vonatkozó engedély iránti kérelem
benyújtásával egyidejűleg a Felügyelet felé a Bnytv. 72. § (3) bekezdése alapján kibocsátott hatósági bizonyítvány
útján igazolja azt a tényt, hogy a 296/B. § (7) bekezdése szerinti bűncselekményi kör tekintetében büntetlen előéletű.”
(49) A Tpt. 307. § (2) bekezdése helybe a következő rendelkezés lép:
„(2) Tőzsdében a (3) bekezdésben meghatározott részesedéssel rendelkező tulajdonos olyan személy lehet,
a) aki – amennyiben természetes személy – a 296/B. § (7) bekezdése szerinti bűncselekményi kör tekintetében
büntetlen előéletű és e tényt a Bnytv. 72. § (3) bekezdése alapján kibocsátott hatósági bizonyítvány útján igazolja,
b) aki – amennyiben nem természetes személy – igazolja, hogy a nála vezető tisztségviselői beosztásban lévő
személlyel szemben a 357. § (1) bekezdésében meghatározott kizáró ok nem áll fenn és a vezető tisztségviselő
a 296/B. § (7) bekezdése szerinti bűncselekményi kör tekintetében büntetlen előéletű,
c) aki (amely) elfogultságtól mentesen, az általános piaci érdekeket szem előtt tartva képes irányítani, illetve
befolyásolni – mind szakmai, mind pénzügyi, gazdálkodási szempontból – a tőzsde megbízható, stabil,
versenysemleges működését, és d) akivel szemben nem áll fenn a 357. §-ban meghatározott kizáró ok.”
(50) A Tpt. 307. §-a következő (5a) bekezdéssel egészül ki:
„(5a) Természetes személy kérelmező, valamint a kérelmezőnél vezető tisztségviselői beosztásban lévő személy
a (3) bekezdés szerinti kérelem benyújtásával egyidejűleg a Felügyelet felé a Bnytv. 72. § (3) bekezdése alapján
kibocsátott hatósági bizonyítvány útján igazolja azt a tényt, hogy a 296/B. § (7) bekezdése szerinti bűncselekményi kör
tekintetében büntetlen előéletű.” (51) A Tpt. 310. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Ha az engedély megtagadására okot adó körülmény nem áll fenn, de a jogi személy kérelmező minősített
befolyással rendelkező természetes személy tulajdonosa, vezető tisztségviselője ellen vagy a természetes személy
kérelmező ellen a 296/B. § (7) bekezdése szerinti bűncselekményi kör tekintetében büntetőeljárás van folyamatban,
a Felügyelet az engedélyezési eljárást felfüggeszti a büntetőeljárás befejezéséig. A Felügyelet az eljárást
a büntetőeljárás jogerős lezárását követően folytatja.” (52) A Tpt. 327. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A Felügyelet a magyarországi székhelyű szabályozott piacon és multilaterális kereskedési rendszeren felfüggeszti
a kereskedését vagy törli a kereskedésből az olyan pénzügyi eszközt, amely kereskedését felfüggesztette vagy amelyet
a kereskedésből törölt másik tagállam illetékes hatósága, kivéve, ha ez jelentős mértékben sértené a befektetők
érdekeit vagy a belső piac rendezett működését.” (53) A Tpt. 329. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A tőzsde, illetve a Felügyelet a felfüggesztésre vagy a kereskedés visszaállítására vonatkozó döntéséről
haladéktalanul értesíti a másik felet és döntését a Felügyelet által üzemeltetett honlapon és a saját honlapján
nyilvánosságra hozza. A Felügyelet a felfüggesztésről értesíti a többi tagállam illetékes hatóságait és az Európai
Értékpapír-piaci Hatóságot.” (54) A Tpt. 335/A. § (1) bekezdés h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet a (2) bekezdésben és a 335. § (3) bekezdésének i) pontjában foglaltak
kivételével szolgáltatásokat] „h) befektetési alapkezelőnek, kizárólag az általa kezelt befektetési jegy vonatkozásában;”
(nyújthat.) (55) A Tpt. 356. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Szabályozott piacnál, tőzsdénél, elszámolóházi tevékenységet végző szervezetnél, illetve központi értéktárnál
vezető állású személynek az választható meg, illetve az nevezhető ki, aki
a) felsőfokú végzettséggel rendelkezik; b) legalább hároméves pénzügyi szakmai és pénzügyi, illetve gazdasági területen szerzett vezetői gyakorlattal
rendelkezik; c) a Bnytv. 72. § (3) bekezdése alapján kibocsátott hatósági bizonyítvány útján igazolja, hogy a 296/B. § (7) bekezdése
szerinti bűncselekményi kör tekintetében büntetlen előéletű; d) akivel szemben a 357. §-ban meghatározott kizáró ok nem áll fenn.”
(56) A Tpt. 358. § (1) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A nyilvánosan forgalomba hozott értékpapír kibocsátó, kockázati tőkealap-kezelő, tőzsde, elszámolóházi
tevékenységet végző szervezet, illetve központi értéktár által – a Gt.-nek a könyvvizsgálóra vonatkozóan
meghatározott feltételein túlmenően – könyvvizsgálói feladatok ellátására csak olyan, érvényes könyvvizsgálói
engedéllyel rendelkező könyvvizsgáló (könyvvizsgáló cég) részére adható megbízás, amely rendelkezik pénzügyi
intézményi vagy befektetési vállalkozási minősítéssel.” (57) A Tpt. 358. § (5)–(7) bekezdései helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(5) A nyilvánosan forgalomba hozott értékpapír kibocsátó, a tőzsde, illetve az elszámolóházi tevékenységet végző
szervezet természetes személy könyvvizsgálójának megbízatása legfeljebb öt évig tarthat, és a megbízatás lejártát
követő harmadik év után lehet újabb megbízási szerződést kötni ugyanazon könyvvizsgálóval. A könyvvizsgáló cég
nevében könyvvizsgálói tevékenységet ellátó kamarai tag könyvvizsgáló legfeljebb öt évig láthat el könyvvizsgálói
feladatokat ugyanannál a nyilvánosan forgalomba hozott értékpapír kibócsátónál, tőzsdénél, illetve elszámolóházi
tevékenységet végző szervezetnél, és a megbízatás lejártát követő 2 üzleti éven belül nem láthat el újra – ugyanannál
a nyilvánosan forgalomba hozott értékpapír kibocsátónál, tőzsdénél, illetve elszámolóházi tevékenységet végző
szervezetnél – könyvvizsgálói feladatot. (6) Az (1) bekezdésben előírtakon túlmenően további követelmény a természetes személy könyvvizsgálóval
szemben, hogy – egyidejűleg – legfeljebb öt azonos típusú intézménynél láthat el könyvvizsgálói feladatot, és az egy
intézménytől származó jövedelme (bevétele) nem haladhatja meg az éves jövedelmének (bevételének) harminc
százalékát. Az egy tulajdonosi csoportba tartozó nyilvánosan forgalomba hozott értékpapír kibocsátóktól,
hitelintézetektől, pénzügyi vállalkozásoktól, befektetési vállalkozásoktól, befektetési alapkezelőtől, tőzsdétől és
elszámolóházi tevékenységet végző szervezettől, illetve a tulajdonosi csoportba tartozó befektetési alapkezelő által
kezelt kollektív befektetési formától származó összesített jövedelme (bevétele) nem haladhatja meg az éves
jövedelmének (bevételének) hatvan százalékát. (7) Az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően további követelmény a könyvvizsgáló céggel szemben, hogy
a könyvvizsgáló cégen belül az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek megfelelő könyvvizsgáló egyidejűleg
legfeljebb öt azonos típusú intézménynél láthat el könyvvizsgálói feladatot, és a könyvvizsgáló cég egy intézménytől
származó bevétele nem haladhatja meg az éves nettó árbevételének tíz százalékát. A könyvvizsgáló cégnek az egy
tulajdonosi csoportba tartozó nyilvánosan forgalomba hozott értékpapír kibocsátóktól, hitelintézetektől, pénzügyi
vállalkozásoktól, befektetési vállalkozásoktól, befektetési alapkezelőtől, kockázati tőkealap-kezelőtől, tőzsdétől,
elszámolóházi tevékenységet végző szervezettől, valamint központi értéktártól a tulajdonosi csoportba tartozó
befektetési alapkezelő által kezelt kollektív befektetési formától származó összesített bevétele nem haladhatja meg
az éves nettó árbevételének harminc százalékát.” (58) A Tpt. 360. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A kockázati tőkealap-kezelő, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, a központi értéktár által
megbízott könyvvizsgáló a felülvizsgálatának eredményéről a vizsgált intézménnyel egyidejűleg a Felügyeletet
– írásban – haladéktalanul tájékoztatja, ha olyan tényeket állapított meg, amelynek alapján
a) korlátozott vagy elutasító könyvvizsgálói záradék, illetve a záradék megadásának elutasítása válhat szükségessé;
b) bűncselekmény elkövetésére vagy a kockázati tőkealap-kezelő, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző
szervezet, illetve a központi értéktár belső szabályzatának, kockázati tőkealap kezelési szabályzatának súlyos
megsértésére, illetve az előzőekben említettek súlyos veszélyére utaló körülményeket észlel;
c) e törvény vagy más jogszabályok, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, illetve a központi
értéktár szabályzataiban foglalt előírások súlyos megsértésére utaló körülményeket észlel;
d) a kockázati tőkealap-kezelő, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, illetve a központi értéktár
kötelezettségeinek teljesítését, a rábízott vagyoni értékek megőrzését nem látja biztosítottnak;
e) úgy ítéli meg, hogy kockázati tőkealap-kezelő tevékenysége folytán a befektetők érdekei veszélyben forognak;
f) a kockázati tőkealap-kezelő, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, illetve a központi értéktár
belső ellenőrzési rendszereinek súlyos hiányosságait vagy elégtelenségét állapítja meg;
g) jelentős véleménykülönbség alakult ki közte és a kockázati tőkealap-kezelő, a tőzsde, az elszámolóházi
tevékenységet végző szervezet, illetve a központi értéktár vezetése között a kockázati tőkealap-kezelő, a tőzsde,
az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, illetve a központi értéktár fizetőképességét, jövedelmét,
adatszolgáltatását vagy könyvvezetését érintő, a működés szempontjából lényeges kérdésekben.”
(59) A Tpt. 360. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az (1) bekezdésben fel nem sorolt esetekben is
a) a könyvvizsgáló jogosult a Felügyelettel konzultálni, illetőleg a Felügyeletet tájékoztatni,
b) a Felügyelet jogosult a könyvvizsgálótól közvetlenül tájékoztatást kérni és kapni.”
(60) A Tpt. 361. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„361. § Ha a könyvvizsgáló a jogszabályban előírt kötelezettségeinek nem tesz eleget, a Felügyelet jogosult arra,
hogy a kockázati tőkealap-kezelőt, a tőzsdét, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezetet, illetve a központi
értéktárat más, a 358. §-ban meghatározott követelményeknek megfelelő könyvvizsgáló választására kötelezze.
Ha a Felügyelet a 400. § (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott intézkedésként a kockázati tőkealap-kezelő,
a kockázati tőkealap, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, illetve a központi értéktár
könyvvizsgálójának felmentését kezdeményezi, jogosult a könyvvizsgáló pénzügyi intézményi, illetve befektetési
vállalkozási minősítésének visszavonását kezdeményezni.” (61) A Tpt. 363. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„363. § (1) A kockázati tőkealap-kezelő, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, illetve a központi
értéktár köteles a könyvvizsgálóval – az éves beszámoló könyvvizsgálatára – kötött szerződést és valamennyi,
a könyvvizsgáló által az éves beszámolóval kapcsolatban készített jelentést a Felügyelet számára megküldeni.
(2) A Felügyelet jogosult a könyvvizsgáló Tpt. 360. § (3) bekezdés b) pontja szerinti tájékoztatása alapján – az éves
beszámoló jóváhagyása előtt – a kockázati tőkealap-kezelőnél, a tőzsdénél, az elszámolóházi tevékenységet végző
szervezetnél, illetve a központi értéktárnál kezdeményezni, hogy a helytelen adatokat tartalmazó beszámolót
helyesbítsék, gondoskodjanak a helyesbített adatok könyvvizsgálóval történő felülvizsgálatáról.
(3) Ha az éves beszámoló jóváhagyását követően jutott a Felügyelet tudomására, hogy az éves beszámoló lényeges
hibát tartalmaz, a Felügyelet kötelezheti a kockázati tőkealap-kezelőt, a tőzsdét, az elszámolóházi tevékenységet
végző szervezetet, illetve a központi értéktárat az adatok módosítására és könyvvizsgálóval való felülvizsgálatára
az Szt.-ben foglalt, önellenőrzésre vonatkozó szabályok figyelembevételével. A módosított, könyvvizsgáló által
felülvizsgált adatokat a kockázati tőkealap-kezelő, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, illetve
a központi értéktár köteles a Felügyeletnek bemutatni.” (62) A Tpt. 368. § (2) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A kockázati tőkealap-kezelő, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, a központi értéktár,
a központi szerződő fél tulajdonosa, az e szervezetekben részesedést szerezni kívánó személy, a vezető állású személy,
valamint e szervezetek alkalmazottja köteles az e szervezetek működésével kapcsolatban tudomására jutott üzleti
titkot időbeli korlátozás nélkül megtartani.” (63) A Tpt. 375. § helyébe a következő rendelkezés lép:
„375. § A Felügyelet – törvény eltérő rendelkezése hiányában – más személynek vagy hatóságnak tőzsdéről, kockázati
tőkealap-kezelőről, elszámolóházi tevékenységet végző szervezetről, központi értéktárról, központi szerződő félről
vagy más személyről, illetve ezek tevékenységéről kizárólag egyedi azonosításra nem alkalmas, összesített adatokat
adhat át.” (64) A Tpt. 380. § (1) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A kockázati tőkealap, a kockázati tőkealap-kezelő, a szabályozott piac, a tőzsde, a központi értéktár, a központi
szerződő fél, a külföldi székhelyű befektetési vállalkozás magyarországi képviselete a Felügyelet részére felügyeleti
díjat fizet.” (65) A Tpt. 380. § (4) bekezdés a) és b) pontjai helyébe a következő rendelkezések lépnek:
(A szorzószám) „a) kockázati tőkealap-kezelő, szabályozott piac, tőzsde, központi értéktár, központi szerződő fél esetén: négy,
b) az Európai Unió másik tagállamában székhellyel rendelkező szabályozott piac, tőzsde, központi értéktár, központi
szerződő fél magyarországi fióktelepe esetén: négy,” (66) A Tpt. 381. § (1) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A kockázati tőkealap által fizetendő változó díj éves mértéke az alap nettó eszközértékének 0,25 ezreléke.”
(67) A Tpt. 388. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„388. § (1) A kérelmező a nyilvános vételi ajánlat jóváhagyására irányuló eljárás, a 22. § (7) bekezdés, a 32. §
(3) bekezdés, a 36. § (1) bekezdés, a 45. § (1) és (2) bekezdés, a 46. §, a 296/K. § (1) és (4) bekezdés, valamint a 296/M. §
szerinti eljárások során köteles kérelmét az e célra rendszeresített elektronikus űrlapon benyújtani.
(2) Ha a hiánytalanul rendelkezésre álló kérelem és mellékletei nem felelnek meg a jogszabályban foglalt
feltételeknek, célszerűtlen vagy szakszerűtlen előírást tartalmaznak, a Felügyelet a hiánytalan beérkezést követő
10 munkanapon belül – megfelelő határidő megjelölése mellett – a kérelmezőt a kérelem vagy annak melléklete
kiegészítésére, illetve módosítására hívja fel.” (68) A Tpt. 391. § (1) bekezdés a)–f) pontjai helyébe a következő rendelkezések lépnek:
(A Felügyelet nyilvántartásba veszi a következő adatokat és az azokban bekövetkezett változásokat:)
„a) a kockázati tőkealap-kezelő, a kockázati tőkealap, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet,
és a központi értéktár neve, székhelye; b) a kockázati tőkealap-kezelő, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, és a központi értéktár
alapításának időpontja; c) a kockázati tőkealap-kezelő, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, és a központi értéktár
tevékenységi köre; d) a kockázati tőkealap-kezelő, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, és a központi értéktár
jegyzett tőkéjének mértéke; e) a kockázati tőkealap-kezelő, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, és a központi értéktár
tulajdonszerzés szempontjából engedély- vagy bejelentésköteles tulajdonosai; f) a kockázati tőkealap-kezelő, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, és a központi értéktár
vezető állású személyei;” (69) A Tpt. 391. § (1) bekezdés h)–k) pontjai helyébe a következő rendelkezések lépnek:
(A Felügyelet nyilvántartásba veszi a következő adatokat és az azokban bekövetkezett változásokat:)
„h) a kockázati tőkealap-kezelő, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, és a központi értéktár
tevékenysége megkezdésének időpontja; i) a kockázati tőkealap-kezelő, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, és a központi értéktár
tulajdonában álló vállalkozások neve, székhelye, tevékenysége; j) a kockázati tőkealap-kezelő, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, és a központi értéktár
fióktelepe létesítésének időpontja és helye; k) a kockázati tőkealap-kezelő ügynökének neve, székhelye, fióktelepe;”
(70) A Tpt. 391. § (1) bekezdés q) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Felügyelet nyilvántartásba veszi a következő adatokat és az azokban bekövetkezett változásokat:)
„q) a forgalomba hozatal adatai;” (71) A Tpt. 394. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Felügyelet feladata ellátása érdekében kezelheti) „a) a kockázati tőkealap-kezelő vezető állású személyének és alkalmazottjának, a tőzsde, az elszámolóházi
tevékenységet végző szervezet, illetve a központi értéktár vezető állású személyeinek és alkalmazottainak a 356. §-ban
előírt feltételek meglétének ellenőrzésére szolgáló adatait;” (72) A Tpt. 394. § (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Felügyelet feladata ellátása érdekében kezelheti) „c) az általa folytatott eljárás keretében a kockázati tőkealap-kezelő, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző
szervezet, illetve a központi értéktár ügyfelének adatait;” (73) A Tpt. 394. § (1) bekezdés f) pont 7. alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Felügyelet feladata ellátása érdekében kezelheti f) az összeférhetetlenségi szabályok betartásának ellenőrzése érdekében)
„7. a kockázati tőkealap-kezelési tevékenységet végző szervezet vezető állású személye és alkalmazottja,”
(adatait;) (74) A Tpt. 395. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A kockázati tőkealap-kezelő, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet és a központi értéktár
a Felügyeletnek köteles bejelenteni és ezzel egyidejűleg – az i) és k) pontban foglaltak kivételével – közzétenni:
a) valamely engedélyezett tevékenység megkezdését; b) a részvényesei nevét (cégnevét), illetve tulajdoni és szavazati hányadukat;
c) a járulékos vállalkozásban történő befolyásszerzést, illetve a befolyás megszűnését;
d) a 356. §-ban és a 11. számú mellékletben meghatározott személyi körben bekövetkezett változást;
e) az ügynökkel kötött szerződés megkötését, módosítását és megszűnését;
f) fióktelepének, képviseletének megnyitását és megszűnését; g) a közgyűlésének összehívását a napirend közlésével, valamint a közgyűlés által hozott határozatokat, az utóbbiak
lényeges tartalmának összefoglalásával; h) az ügyfélfogadás szüneteltetésének tervét;
i) a cégjegyzékben nyilvántartott adatainak változását; j) ha vele szemben törvényességi felügyeleti eljárás indult.”
(75) A Tpt. 395. § (3) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A kockázati tőkealap-kezelő, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet és a központi értéktár köteles
a Felügyeletnek megküldeni és ezzel egyidejűleg közzétenni a közgyűlés által jóváhagyott, független könyvvizsgálói
jelentéssel ellátott számviteli beszámolót.” (76) A Tpt. 395. § (6) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A kockázati tőkealap-kezelő, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet és a központi értéktár köteles
a tevékenységéről, az általa megkötött ügyletekről külön jogszabályban előírt módon, tartalommal és gyakorisággal
a Felügyeletnek, és az MNB-nek adatot szolgáltatni.” (77) A Tpt. 399. § (3)–(4) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(3) Ha a Felügyelet megállapítja, hogy valamely más tagállamban székhellyel rendelkező kibocsátó, illetőleg
forgalmazó a nyilvános forgalomba hozatal szabályait megsértette, illetőleg hogy a Magyarországon szabályozott
piacra bevezetett értékpapír más tagállamban székhellyel rendelkező kibocsátója megsértette a forgalomban
tartással kapcsolatos kötelezettségeit, értesíti a székhely szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti
hatóságát és az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot. (4) Ha a székhely szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságának a (3) bekezdésben meghatározott
értesítés alapján megtett intézkedése ellenére vagy intézkedése hiányában a kibocsátó, illetőleg a forgalmazó nem
szünteti meg jogsértő magatartását, a Felügyelet megteszi a szükséges intézkedést a befektetők védelme érdekében.
Az intézkedésről, annak megtétele előtt tájékoztatja a másik tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságát.
A Felügyelet a megtett intézkedésről tájékoztatja az Európai Bizottságot és az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot.”
(78) A Tpt. 400. § (1) bekezdés a) és b) pontjai helyébe a következő rendelkezések lépnek:
(A Felügyelet az alábbi intézkedéseket, szankciókat alkalmazhatja:) „a) a kibocsátót, a felügyelete alá tartozó szervezetet, valamint ezek vezető állású személyét és alkalmazottját,
a befolyásszerzőt az értékpapírok forgalomba hozatalára, a tájékoztatási kötelezettségének teljesítésére, a tőzsdei
tevékenységre, az elszámolóházi, illetve központi értéktári tevékenységre, valamint a nyilvánosan működő
részvénytársaságban történő befolyásszerzésre vonatkozó jogszabályban, szabályzatban és az engedélyben
meghatározott feltételek megsértése esetén figyelmezteti, illetve – ha szükséges – a feltételeknek való megfelelésre
határidő kitűzésével felszólítja; b) az engedély nélküli tőzsdei, elszámolóházi, illetve központi értéktári tevékenység folytatását megtilthatja;”
(79) A Tpt. 400. § (1) bekezdés d)–h) pontjai helyébe a következő rendelkezések lépnek:
(A Felügyelet az alábbi intézkedéseket, szankciókat alkalmazhatja:) „d) a kockázati tőkealap-kezelő, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, illetve a központi értéktár
vezető állású személyének és könyvvizsgálójának felmentését, az alkalmazott felelősségre vonását kezdeményezheti;
e) kötelezheti a kockázati tőkealap-kezelő, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, illetve
a központi értéktár igazgatóságát rendkívüli közgyűlés összehívására, és arra kötelező napirend megtárgyalását
írhatja elő; f) a kockázati tőkealap-kezelőt, a tőzsdét, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezetet, a központi értéktárat
határidő meghatározásával helyreállítási terv kidolgozására és a Felügyelethez történő benyújtására kötelezheti;
g) a kibocsátót, az ajánlattevőt, a nyilvánosan működő részvénytársaságban ötszázalékos vagy azt meghaladó
befolyással rendelkező részvényest, a kockázati tőkealap-kezelőt, a tőzsdét, az elszámolóházi tevékenységet végző
szervezetet, illetve a központi értéktárat meghatározott tartalmú rendkívüli adatszolgáltatás teljesítésére kötelezheti;
h) a tőzsdei tevékenység folytatását részben vagy egészben meghatározott időre felfüggesztheti;”
(80) A Tpt. 400. § (1) bekezdés j)–l) pontjai helyébe a következő rendelkezések lépnek:
(A Felügyelet az alábbi intézkedéseket, szankciókat alkalmazhatja:) „j) a kockázati tőkealap-kezelő, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, a központi értéktár
tevékenységi engedélyét visszavonhatja; k) a kockázati tőkealap-kezelőt meglévő szerződéses kötelezettségeinek más szolgáltató részére történő átadására
kötelezheti; l) felügyeleti biztost rendelhet ki a kockázati tőkealap-kezelőhöz, a tőzsdéhez, az elszámolóházi tevékenységet végző
szervezethez, illetve a központi értéktárhoz;” (81) A Tpt. 400. § (1) bekezdés r) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Felügyelet az alábbi intézkedéseket, szankciókat alkalmazhatja:) „r) megtilthatja, korlátozhatja vagy feltételhez kötheti a kockázati tőkealap-kezelő, tőzsde, elszámolóházi
tevékenységet végző szervezet, illetve a központi értéktár 1. osztalékának kifizetését,
2. vezető állású személyének történő kifizetést, 3. tulajdonosainak e szervezetektől való kölcsönfelvételét, illetve, hogy e szervezetek részükre kockázatvállalással
járó szolgáltatást nyújtsanak, 4. tulajdonosainak és vezető tisztségviselőinek érdekeltségi körébe tartozó vállalkozások részére történő hitel,
kölcsön nyújtását, illetve annak minősülő ügyletkötést, 5. hitel- vagy kölcsönszerződésében foglalt határidők meghosszabbítását (prolongálását),
6. új fiókjának megnyitását, új tevékenységének, valamint új üzletágának megkezdését;”
(82) A Tpt. 400. § (1) bekezdés s) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Felügyelet az alábbi intézkedéseket, szankciókat alkalmazhatja:) „s) kötelezheti a kockázati tőkealap-kezelőt, a tőzsdét, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezetet, illetve
a központi értéktárat 1. belső szabályzat kidolgozására vagy meghatározott szempontok szerinti átdolgozására, illetve alkalmazására,
2. az alkalmazottak (vezetők) szakmai továbbképzésére, illetve megfelelő szakmai ismeretekkel rendelkező
alkalmazottak (vezetők) felvételére, 3. a működési költségek csökkentésére,
4. megfelelő nagyságú tartalék képzésére;” (83) A Tpt. 400. § (8) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) A Felügyelet az (1) bekezdés r) pontja 1. alpontjában foglalt intézkedést akkor alkalmazhatja, ha az osztalék
kifizetése esetén a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, illetve a központi értéktár előírt
tőkekövetelményeknek való megfelelése nem biztosított.” (84) A Tpt. 401. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Felügyelet egy vagy több felügyeleti biztost rendelhet ki, különösen akkor, ha a kockázati tőkealap-kezelő,
elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, illetve központi értéktár a) olyan helyzetbe kerül, amelyben fennáll annak a veszélye, hogy kötelezettségeinek nem tud eleget tenni;
b) igazgatósága (más vezető állású személye) nem tudja ellátni feladatát, és ez veszélyezteti a befektetők érdekeit;
c) számvitelében, belső ellenőrzési rendszerében feltárt hiányosságok oly mértékűek, hogy lehetetlenné vált valódi
pénzügyi helyzetének értékelése.” (85) A Tpt. 401. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott helyzet különösen akkor áll fenn, ha]
„a) a tulajdonosok vagy a fióktelep alapítója a kockázati tőkealap-kezelő, az elszámolóházi tevékenységet végző
szervezet, illetve a központi értéktár saját tőkéjét az előírt szintre nem emelik fel;”
(86) A Tpt. 402. § (1) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A felügyeleti biztos kirendeléséről rendelkező határozat kézhezvételéig a kockázati tőkealap-kezelő,
a szabályozott piac, a tőzsde, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, a központi értéktár igazgatósági
tagjainak a gazdasági társaságokra vonatkozó törvényi rendelkezések szerinti felelőssége fennmarad.”
(87) A Tpt. 402. § (3) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A (2) bekezdéstől eltérően az igazgatóság, és a felügyelő bizottság tagja a felügyeleti biztos kirendelésének ideje
alatt is jogorvoslattal élhet a felügyeleti biztost kirendelő határozat és a Felügyelet által a kockázati tőkealap-kezelővel,
a szabályozott piaccal, a tőzsdével, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezettel, a központi értéktárral
szemben hozott határozat ellen, e jogorvoslati eljárásban a kockázati tőkealap-kezelőt, a szabályozott piacot,
a tőzsdét, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezetet, a központi értéktárat képviselheti vagy a képviselet
ellátására megbízást adhat.” (88) A Tpt. 402. § (4) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A felügyeleti biztos feladata:) „a) a kockázati tőkealap-kezelő, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, illetve a központi értéktár vagyoni
helyzetének felmérése;” (89) A Tpt. 402. § (4) bekezdés c) és d) pontjai helyébe a következő rendelkezések lépnek:
(A felügyeleti biztos feladata:) „c) az a) és b) pontban előírtakhoz szükséges mértékben a kockázati tőkealap-kezelő, az elszámolóházi tevékenységet
végző szervezet, illetve a központi értéktár nyilvántartásának helyreállítása; és
d) a szükséges mértékben a kockázati tőkealap-kezelő, az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet, illetve
a központi értéktár működtetése.” (90) A Tpt. 404. § (1) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha az Európai Unió másik tagállamában székhellyel rendelkező kockázati tőkealap-kezelő, szabályozott piac,
tőzsde, elszámolóház, illetve központi értéktár fióktelepe megsérti a Magyarországon hatályos előírásokat, illetve
a Felügyelet hiányosságot észlel a fióktelep működésében, a Felügyelet felszólítja a fióktelepet a szabályellenes
helyzet megszüntetésére.” (91) A Tpt. 405. § (1) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Felügyelet a kibocsátót, az ajánlattevőt, a nyilvánosan működő részvénytársaságban történő befolyásszerzés
szabályait megsértő személyt, a kockázati tőkealap-kezelőt, tőzsdét, az elszámolóházi tevékenységet végző
szervezetet, a központi értéktárat, a központi szerződő felet, illetve ezek vezető állású személyét és alkalmazottját,
a bennfentes kereskedelmet és a piacbefolyásolást elkövető személyt az e törvényben és az e törvény felhatalmazása
alapján kiadott jogszabályban, a Pmt.-ben, valamint a Felügyelet határozatában foglalt kötelezettsége, továbbá a saját
szabályzatában foglaltak megszegése, kijátszása, elmulasztása vagy késedelmes teljesítése esetén, továbbá, ha azt
külföldi felügyeleti hatóság a 399. § (2) bekezdése szerint kezdeményezi, bírság megfizetésére kötelezheti.”
(92) A Tpt. 451. § (3) bekezdése a következő c)–e) pontokkal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Felügyelet elnöke arra, hogy rendeletben állapítsa meg:)
„c) a szabályozott piac, a tőzsde és az elszámolóházi tevékenységet végző szervezet tájékoztatási kötelezettségének
tartalmára, módjára és gyakoriságára vonatkozó részletszabályokat; d) a 388. § (1) bekezdésében meghatározott eljárások során használt elektronikus űrlap tartalmára, formájára,
benyújtására vonatkozó részletszabályokat; e) az információterjesztésre, az információtárolási rendszerre, továbbá a Felügyelet felé fennálló bejelentési
kötelezettség teljesítésére vonatkozó részletszabályokat.” (93) A Tpt. 1. számú melléklete e törvény 14. melléklete szerint módosul.
(94) A Tpt. 25. számú melléklete e törvény 17. melléklete szerint módosul.
160. § (1) A fizetési, illetve értékpapír-elszámolási rendszerekben történő teljesítés véglegességéről szóló 2003. évi XXIII. törvény
(a továbbiakban: Tvt.) 2. § (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában:) „d) fizetést korlátozó eljárás: da) a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény szerinti csődeljárás és felszámolási eljárás,
illetve ideiglenes vagyonfelügyelő kirendelése, db) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) 153. §
(2) bekezdés c) pont 6. alpontja, a Hpt. 176/B. § (5) bekezdése, a Hpt. 181. § (2) bekezdése szerinti felügyeleti
intézkedés, dc) a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bszt.) 128. § (1) bekezdése, a Bszt. 164. § (1) bekezdés h)
és n) pontjai szerinti felügyeleti intézkedés, a Bszt. 135. § (1) bekezdése szerinti kifizetési tilalom,
dd) a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény 400. § (1) bekezdés h) és j) pontjai, valamint a (4) bekezdése szerinti
felügyeleti intézkedés, amennyiben az intézkedésre jogosult hatóság az eljárását az 5. § (1) bekezdése szerint fizetést korlátozó eljárásként
jelöli meg;” (2) A Tvt. 2. § (1) bekezdés i) pont ib) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[i) rendszer: az – a rendszerkapcsolatnak nem minősülő – írásbeli megállapodáson alapuló együttműködési forma,]
„ib) amely kijelölésre kerül és a kijelölő hatóság értesíti erről az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot;”
(3) A Tvt. 5. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A bíróság vagy az intézkedésre jogosult hatóság a résztvevő elleni fizetést korlátozó eljárás megindításáról – ha az
eljárás megindítását maga a résztvevő kéri, a kérelem előterjesztéséről – haladéktalanul értesíti a 3. § (1) bekezdésének
c) pontja szerinti rendszerüzemeltetőt, valamint a rendszer kijelölésére jogosult hatóságot. Az intézkedésre jogosult
hatóság értesítésének kifejezetten tartalmaznia kell az arra vonatkozó utalást, hogy az értesítés alapjául szolgáló
eljárás fizetést korlátozó eljárásnak minősül.” (4) A Tvt. 5. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) E törvény alkalmazásában a bíróság által hozott határozat alatt csődeljárás esetében a fizetési haladékról,
valamint az ennek meghosszabbításáról rendelkező végzést, felszámolási eljárás esetében az ideiglenes
vagyonfelügyelő kirendeléséről és a felszámolás elrendeléséről szóló végzést kell érteni.”
(5) A Tvt. 5. § (6)–(9) bekezdései helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(6) A kijelölő hatóság a fizetést korlátozó eljárás megindításáról haladéktalanul értesíti az Európai Rendszerkockázati
Testületet, az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot és a tagállamok illetékes hatóságait, valamint haladéktalanul
továbbítja a tagállamoktól érkező értesítéseket a 3. § (1) bekezdésének c) pontja szerinti rendszerüzemeltetőhöz.
(7) A bíróság vagy az intézkedésre jogosult hatóság, illetve a kijelölő hatóság a fizetést korlátozó eljárás
megindításával kapcsolatos belföldi értesítési kötelezettségének olyan módon köteles eleget tenni, hogy az értesítés
elektronikus dokumentum formájában a lehető legrövidebb időn belül megérkezzék a 3. § (1) bekezdésének c) pontja
szerinti rendszerüzemeltetőhöz, illetve a kijelölő hatósághoz. Amennyiben az elektronikus úton való értesítésre
nincsen lehetőség, akkor az értesítési kötelezettségnek postai úton kell eleget tenni.
(8) Az elektronikus dokumentum formájában történő értesítést olyan üzenettovábbító rendszer útján kell
megküldeni, amelynek sértetlensége biztosított, és amely a) biztosítja az értesítés küldőjének beazonosíthatóságát,
b) megakadályozza az értesítést tartalmazó üzenet illetéktelen személyek általi megismerését, valamint
c) biztosítja, hogy az értesítés küldője az üzenet kézbesítésének megtörténtéről megbizonyosodhat.
(9) A (7) bekezdés szerinti értesítést úgy kell továbbítani, hogy az értesítés küldőjénél az értesítés tartalma és
küldésének időpontja (év, hó, nap, óra, perc), az értesítés fogadójánál az értesítés tartalma és megérkezésének
időpontja (év, hó, nap, óra, perc) utólag is megállapítható legyen. Az értesítés tartalmának, küldési és érkezési
időpontjának tárolása során a tárolt adatok sértetlenségét biztosítani kell.”
(6) A Tvt. 8. § (2) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A résztvevő, illetve a kapcsolódó rendszer rendszerüzemeltetője ellen indított fizetést korlátozó eljárás esetén
a 4. § (1) bekezdése szerint jogszerűen befogadott transzfer megbízás teljesítéséig nem lehet elvonni a résztvevő
teljesítési számláján a fizetést korlátozó eljárás megindítása napjának megfelelő üzleti napon nyilvántartott azon
pénzeszközöket és értékpapírokat, amelyek a résztvevőnek a rendszerrel, illetve kapcsolódó rendszerrel szemben
a fizetést korlátozó eljárás megindítása napjának megfelelő üzleti napon fennálló kötelezettsége teljesítését
szolgálják. Ugyanígy felhasználható a résztvevő rendszerhez kapcsolódóan igénybe vehető hitelkerete – a hitelkeret
fedezeteként ténylegesen meglévő biztosíték erejéig – a rendszerrel, illetve a kapcsolódó rendszerrel szemben
keletkezett kötelezettségének teljesítésére.” (7) A Tvt. 11. § (8) bekezdésének a helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) A kijelölő hatóság a rendszer és a rendszerüzemeltető kijelöléséről vagy a kijelölés visszavonásáról haladéktalanul
értesíti a 3. § (1) bekezdésének c) pontja szerinti rendszerüzemeltetőt és az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot.”
(8) A Tvt. 17. §-át megelőző cím és a 17. § helyébe a következő rendelkezés lép:
„Jogharmonizációs záradék
17. § E törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) az Európai Parlament és a Tanács 1998. május 19-i 98/26/EK irányelve a fizetési és értékpapír-elszámolási
rendszerekben történő teljesítés véglegességéről; b) az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i 2009/44/EK irányelve a fizetési és értékpapír-elszámolási
rendszerekben az elszámolások véglegességéről szóló 98/26/EK irányelvnek és a pénzügyi biztosítékokról szóló
megállapodásokról szóló 2002/47/EK irányelvnek a kapcsolódó rendszerek és hitelkövetelések tekintetében történő
módosításáról; c) az Európai Parlament és Tanács 2010. november 24-i 2010/78/EK irányelve a 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK,
2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelvnek az európai
felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság, az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és
Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság), az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) hatásköre
tekintetében történő módosításáról.” 161. § (1) A biztosítókról és biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény (a továbbiakban: Bit.) 3. §-a az alábbi 96. ponttal
egészül ki: (E törvény alkalmazásában) „96. büntetlen előéletű: akinek e törvényben külön nevesített tevékenység végzéséhez és vezető állás betöltéséhez
feltétel a büntetlen előélet, annak büntetlen előéletét a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Btk.) XV. fejezet III. címében meghatározott bűncselekmények, a hamis vád (Btk. 233. §), a hatóság
félrevezetése (Btk. 237. §), a hamis tanúzás (Btk. 238. §), a hamis tanúzásra felhívás (Btk. 242. §), a mentő körülmény
elhallgatása (Btk. 243. §), a bűnpártolás (Btk. 244. §), a Btk. XV. fejezet VII. címében és VIII. címében meghatározott
bűncselekmények, a terrorcselekmény (Btk. 261. §), a nemzetközi gazdasági tilalom megszegése (Btk. 261/A. §), a légi
jármű, vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármű hatalomba kerítése
(Btk. 262. §), a visszaélés robbanóanyaggal vagy robbantószerrel (Btk. 263. §), a visszaélés lőfegyverrel vagy lőszerrel
(Btk. 263/A. §), a visszaélés haditechnikai termékkel és szolgáltatással, illetőleg kettős felhasználású termékkel
(Btk. 263/B. §), a bűnszervezetben részvétel (Bt. 263/C. §), a visszaélés atomenergia alkalmazásával (Btk. 264/B. §),
a visszaélés nemzetközi szerződés által tiltott fegyverrel (Btk. 264/C. §), az önbíráskodás (Btk. 273. §), a Btk. XVI. fejezet
III. címében meghatározott bűncselekmények, továbbá a Btk. XVII. fejezetében és XVIII. fejezetében meghatározott
bűncselekmények tekintetében kell – a bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai
által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti
biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi XLVII. törvény 72. § (3) bekezdése alapján kibocsátott hatósági
bizonyítvánnyal – igazolnia.” (2) A Bit. 5. § (6) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki:
[(6) Biztosítási tevékenységgel közvetlenül összefüggő tevékenységnek minősül különösen:]
„h) az önkéntes kölcsönös biztosító pénztárakról szóló törvényben meghatározott tagszervezési tevékenység.”
(3) A Bit. 112. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A 111. § (1) bekezdésében meghatározott engedély megadását a Felügyelet elutasítja, ha a kérelmező]
„a) természetes személy nem büntetlen előéletű;” (4) A Bit. 189/A. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A pénzügyi ágazaton belüli ágazatok közötti tevékenység jelentősnek minősül, ha a (4) bekezdés szerinti
számítások alapján legkisebb ágazat mérlegfőösszege is meghaladja a hatmilliárd eurót.”
(5) A Bit. 189/A. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Ha valamely mutató értéke a (3)–(5) bekezdésben megadott érték alá csökken, de a (3) bekezdés szerinti érték
a harmincöt százalékot, a (4) bekezdés szerinti érték a nyolc százalékot, illetőleg az (5) bekezdés szerinti érték az
ötmilliárd eurót eléri, akkor a csoportot ezt követően még három évig pénzügyi konglomerátumnak kell tekinteni.”
(6) A Bit. 189/G. § (2) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
(A kockázatkezelés magában foglalja:) „d) azokat a legalább évente felülvizsgált szabályokat, amelyek a megfelelő helyreállítási és szanálási intézkedésekhez
és tervekhez való hozzájárulást és – szükség esetén – azok kidolgozását célozzák.”
(7) A Bit. 189/I. § (1) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki:
(A Felügyelet koordinátorként) „g) értesíti a pénzügyi konglomerátum élén álló vállalkozást, az érintett felügyeleti hatóságokat, a vegyes pénzügyi
holding társaság székhelye szerinti tagállam felügyeleti hatóságát és az európai felügyeleti hatóságok vegyes
bizottságát valamely csoportnak pénzügyi konglomerátummá történő minősítéséről és a koordinátor kijelöléséről.”
(8) A Bit. 189/J. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A Felügyelet a kiegészítő felügyeleti feladata ellátása érdekében az Európai Unió tagállamainak jegybankjaival, az
Európai Központi Bankkal, és a Központi Bankok Európai Rendszerével és az Európai Rendszerkockázati Testülettel is
folytathat információcserét.” (9) A Bit. 189/M. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Ha az (1) bekezdés szerint a Felügyelet a koordinátor, akkor megvizsgálja, hogy a harmadik ország jogrendje
megfelel-e az Európai Parlament és a Tanács 2002/87/EK irányelvében foglalt szabályoknak. A vizsgálat során
az érintett felügyeleti hatóságokkal egyeztet és mindent elkövet, hogy az európai felügyeleti hatóságok vegyes
bizottsága által készített alkalmazandó iránymutatást betartson. Az egyeztetést követően a Felügyelet mint
koordinátor dönt a jogrend megfelelőségéről.” (10) A Bit. 235. § b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy) „b) a Felügyelet függő és a független biztosításközvetítői hatósági képzéssel összefüggő feladataira vonatkozó
szabályokat, a hatósági vizsga díjának mértékére, megfizetésére és visszatérítésére vonatkozó szabályokat,”
(rendeletben állapítsa meg.) (11) A Bit. 235/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„235/A. § Felhatalmazást kap a Felügyelet elnöke, hogy
a) a technikai kamatláb legnagyobb mértékét, b) a függő és független biztosításközvetítői hatósági képzés részletes szabályait, a hatósági képzés során szerzett,
a Felügyelet által kiadott pénzügyi szolgáltatás közvetítésére feljogosító tanúsítvány megszerzésének feltételeire és
érvényességének követelményeire vonatkozó szabályokat, c) az ügyféllel kötött szerződés megkötését megelőzően, a szerződéses jogviszony fennállása alatt, valamint annak
megszűnése esetén alkalmazandó tájékoztatás formájára és módjára, az ügyfélpanaszok kezelésére, valamint az egyes
biztosítási termékekre vonatkozó tájékoztatás minimálisan kötelező tartalmi elemeire vonatkozó részletes
szabályokat, d) az ügyféltől telefonon vagy elektronikus úton – az üzletszabályzatban meghatározott módon – érkező ajánlat
tartalmának a szerződés írásba foglalásáig vagy az írásos visszaigazolásáig történő rögzítésére vonatkozó részletes
szabályokat rendeletben állapítsa meg.” (12) A Bit. 12. számú melléklete e törvény 18. melléklete szerint módosul.
162. § (1) Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) 37. § (4) bekezdés helyébe a következő
rendelkezés lép, és a 37. § kiegészül a következő új (4a) bekezdéssel:
„(4) Az adózót megillető költségvetési támogatás kiutalásának esedékességéről e törvény melléklete vagy külön
törvény rendelkezik. A költségvetési támogatást az igény (bevallás) beérkezésének napjától, de legkorábban az
esedékességtől számított 30 napon belül, a visszaigényelt általános forgalmi adót 75 napon belül kell kiutalni. Ha
az adózó a kiutalási igényét a felszámolást, (egyszerűsített felszámolást) vagy a végelszámolást (egyszerűsített
végelszámolást) lezáró adóbevallásban terjeszti elő, a költségvetési támogatást felszámolás, vagy végelszámolás
esetén 60, egyszerűsített felszámolás, vagy egyszerűsített végelszámolás esetén 45 napon belül kell kiutalni, amely
határidőt a lezáró adóbevallás beérkezésének napjától, de legkorábban az esedékességtől kell számítani. Az
adóhatóság a magánszemély jövedelemadóbevallásában feltüntetett visszatérítendő adót (költségvetési támogatást)
az igény (bevallás) beérkezésétől számított 30 napon belül, de legkorábban az adóévet követő év március 1-jétől utalja
ki. Ha a költségvetési támogatást az adóhatóság állapítja meg, a kiutalást az erről szóló határozat jogerőre
emelkedésétől számított 30 napon belül kell teljesíteni. A kiutalásra nyitva álló határidőt,
a) ha az adózó bevallásának, igénylésének kijavítását az adóhatóság a 34. § (6) bekezdésének alkalmazásával rendelte
el, az adóbevallás kijavításának napjától, b) ha az ellenőrzés befejezését az adózó érdekkörében felmerült ok akadályozza vagy késlelteti, az akadály
megszűnésének napjától, c) ha a kiutalási igény jogosságának ellenőrzése az igény (bevallás) beérkezésének napjától számított 30 napon belül
megkezdődik, és az ellenőrzés akadályozása miatt mulasztási bírság kiszabására vagy elővezetésre kerül sor, az
ellenőrzésről felvett jegyzőkönyv átadásának napjától kell számítani. (4a) A (4) bekezdésben foglaltaktól eltérően a visszaigényelt általános forgalmi adót a bevallás beérkezésének
napjától, de legkorábban az esedékességtől számított 30 napon belül, ha a visszaigényelheto adó összege az 1 millió
forintot meghaladja, 45 napon belül kell kiutalni, amennyiben az adózó az általános forgalmi adó áthárítására
jogalapot teremtő minden ügylet – melynek teljesítését tanúsító számla (számlák) alapján az adott adómegállapítási
időszakban adólevonási jogát gyakorolja – számlá(k)ban feltüntetett ellenértékének adót is tartalmazó összegét
a bevallás benyújtásának napjáig teljes mértékben megfizette vagy tartozása egészében más módon megszűnt.
A feltétel fennállásáról az adózó a bevallásban nyilatkozik. E rendelkezés alkalmazása során az ellenértéket
megfizetettnek kell tekinteni, amennyiben abból kizárólag szerződésben előre kikötött teljesítési garancia miatt
történik a visszatartás.” (2) Az Art. 172. §-a kiegészül a következő új (20e) bekezdéssel:
„(20e) Ha az adózó az általános forgalmi adó visszaigénylésénél a 37. § (4a) bekezdésben meghatározott feltétel
fennállásáról valótlan tartalmú nyilatkozatot tesz, terhére az adóhatóság a bevallásban visszaigényelt adó összegének
5%-áig, de magánszemély adózó esetében legalább 200 ezer forintig, más adózó esetében legalább 500 ezer forintig
terjedő mulasztási bírságot szabhat ki.” (3) Az Art. 189. §-a kiegészül a következő új (14) bekezdéssel:
„(14) E törvénynek a befektetési alapkezelőkről és a kollektív befektetési formákról szóló 2011. évi CXCIII. törvénnyel
módosított 37. § (4) bekezdését és megállapított 37. § (4a) bekezdését 2012. február 1. napján vagy azt követően
benyújtott adó-visszaigénylés esetében kell alkalmazni.” (4) Az Art. 7. számú melléklete e törvény 15. melléklete szerint módosul.
(5) A fogyasztóvédelemről 1997. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Fgytv.) 2. §-a a következő i) ponttal egészül ki:
(E törvény alkalmazásában:) „i) fogyasztói csoport: a szervezők – díjazás ellenében történő – közreműködésével a csoport tagjai pénzének
összegyűjtésén alapuló minden olyan csoport, amelynek célja, hogy minden tagja az általa előre meghatározott dolog
tulajdonjogát a tagok befizetéseiből, előre meghatározott időtartamon belül – véletlenszerű vagy többletfeltételek
vállalásától függő kiválasztás útján – a csoport segítségével megszerezze,”
(6) Az Fgytv. a 16/A. §-t követően a következő IV/B. fejezettel egészül ki:
„IV/B. FEJEZET
FOGYASZTÓI CSOPORT SZERVEZÉSÉNEK TILALMA
16/B. § Fogyasztói csoport 2014. január 1-jéig nem hozható létre.”
(7) Az Fgytv. 55. § (1) bekezdése a következő l) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy) „l) a fogyasztói csoportok szervezésére és működésére, valamint a fogyasztói csoportokkal kapcsolatos
fogyasztóvédelmi hatósági feladatok ellátását végző szerv kijelölésére, annak feladat- és hatáskörére,”
(vonatkozó részletes szabályokat rendelettel meghatározza.) 163. § (1) A foglalkoztatói nyugdíjról és intézményeiről szóló 2007. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Fnytv.) 7. §-a a következő
(5) bekezdéssel egészül ki: „(5) A foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény saját munkavállalói részére az általános szabályok szerint
nyugdíjkonstrukciót működtethet azzal, hogy a csatlakozásra vonatkozó szerződés kötelező tartalmi elemeit
a munkaszerződésnek kell tartalmaznia.” (2) Az Fnytv. 25. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A foglalkoztatói nyugdíjtitokra az önkéntes kölcsönös biztosító pénztárakról szóló jogszabályban meghatározott
pénztártitokra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.” (3) Az Fnytv. az alábbi új 46/A. §-sal egészül ki:
„46/A. § (1) A foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény a nyugdíjkonstrukcióban a tőke megóvására, illetve
a hozamra vonatkozóan garanciát vállalhat (tőke-, illetve hozamgarancia). A hozamra vonatkozó garancia magában
foglalja a tőke megóvására vonatkozó garanciát is. A tőkére, illetve a hozamra vonatkozó garanciát a foglalkoztatói
nyugdíjszolgáltató intézmény köteles megfelelő biztosítékkal garantálni. A biztosíték akkor tekinthető megfelelőnek, ha
a) a biztosítékot hitelintézet, biztosító vagy viszontbiztosító nyújtja,
b) a biztosíték írásba foglalt kötelezettségvállalás, c) a biztosító a kifizetés teljesítése érdekében közvetlenül a biztosítéknyújtóhoz fordulhat, és a követelését ésszerű
határidőn belül érvényesítheti, d) a biztosíték mértéke a nyugdíjkonstrukció pénznemében egyértelműen meghatározott és megfelelő számítással
alátámasztott, e) a biztosítéknyújtó a kötelezettségét a biztosíték alá eső tőke-, illetve hozamgaranciával érintett nyugdíjkonstrukció
vonatkozásában nem mondhatja fel, f) a tőke- és hozamgarancia teljes összegére kiterjed, és
g) a biztosíték valamennyi irányadó joghatóság előtt érvényes és érvényesíthető.
(2) A foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató a nyugdíjkonstrukcióban a tőke megóvására, illetve a hozamra vonatkozóan
ígéretet tehet (tőke-, illetve hozamvédelem). A hozamra vonatkozó ígéret magában foglalja a tőke megóvására
vonatkozó ígéretet is. A tőkére, illetve a hozamra vonatkozó ígéretet a foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató köteles a tőke
megóvását, illetve a hozamot biztosító pénzügyi eszközökre vonatkozó befektetési politikával alátámasztani a tagok
és járadékosok részletes tájékoztatása mellett.” (4) Az Fnytv. 55. § (2) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:
„(2) A foglalkoztató a hozzájárulások megfizetésének alátámasztására a díjfizetéssel egyidejűleg köteles
a foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény részére, az azáltal meghatározott módon és tartalommal adatot
szolgáltatni.” (5) Az Fnytv. a 62. §-t követően a következő címmel és a 62/A. §-sal egészül ki:
„A Felügyelet együttműködése az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatósággal
62/A. § Foglalkoztatói nyugdíjintézmény tevékenységi engedélyének kiadása, visszavonása esetén a Felügyelet
a határozat meghozataláról tájékoztatja az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságot.”
(6) Az Fnytv. 86. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„86. § Felhatalmazást kap a Felügyelet elnöke, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a tagsági jogviszony létrejötte előtt, tagsági jogviszony fennállása alatt, valamint annak megszűnése esetén
alkalmazandó tájékoztatás formájára és módjára, az ügyfélpanaszok kezelésére,
b) a nemi hovatartozás szerint eltérő hozzájárulások és szolgáltatások alapjául szolgáló arányos különbségeket
alátámasztó adatok szolgáltatásának rendjére és tartalmára vonatkozó részletes szabályokat.”
(7) Az Fnytv. 90.§ c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép és a következő d) ponttal egészül ki:
(Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:)
„c) az Európai Parlament és Tanács 2006/54/EK irányelve (2006. július 5.) a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség
és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról,
d) az Európai Parlament és a Tanács 2010/78/EU irányelve (2010. november 24.) a 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK,
2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelvnek
az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság), az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és
Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) hatásköre
tekintetében történő módosításáról.” 164. § (1) A befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bszt.) 3. § (3) bekezdés helyébe a következő rendelkezés
lép: „(3) A Batv. szerinti befektetési alapkezelő a Batv.-ben meghatározott körben befektetési szolgáltatási tevékenységet
végezhet és kiegészítő szolgáltatást nyújthat azzal, hogy e tevékenysége, illetve szolgáltatása tekintetében
– a 8. § (5) bekezdésének a)–e) pontja, 22. §, 24–26. §, 37–39. §, 73–75. §, 100–107. § és 124–139. § kivételével –
a befektetési vállalkozásra előírt rendelkezéseket kell alkalmazni.” (2) A Bszt. 4. § (2) bekezdés 2. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályokban)
„2. ÁÉKBV: a Batv-ben meghatározott fogalom,” (3) A Bszt. 4. § (2) bekezdés 36. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályokban)
„36. kollektív befektetési forma: a Batv-ben meghatározott fogalom,”
(4) A Bszt. 22. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A részvénytársasági formában működő befektetési vállalkozás ügyvezetését legalább kettő, három év szakirányú
szakmai gyakorlattal rendelkező természetes személy, munkaviszony keretében köteles ellátni, aki a Bnytv. 72. §
(3) bekezdése alapján kibocsátott hatósági bizonyítvány útján igazolja, hogy az (5) bekezdés szerinti bűncselekményi
kör tekintetében büntetlen előéletű.” (5) A Bszt. 22. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az a hitelintézet, amely befektetési szolgáltatási tevékenységet végez, a befektetési szolgáltatási tevékenység
irányítására olyan személyt köteles kinevezni, aki legalább három év szakirányú szakmai gyakorlattal rendelkezik, és
aki a Bnytv. 72. § (3) bekezdése alapján kibocsátott hatósági bizonyítvány útján igazolja, hogy az (5) bekezdés szerinti
bűncselekményi kör tekintetében büntetlen előéletű.” (6) A Bszt. 22. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Az (1) és a (4) bekezdés szempontjából az alábbi bűncselekményeket kell figyelembe venni: Btk. XV. fejezet
III. címében meghatározott bűncselekmények, a hamis vád (Btk. 233. §), a hatóság félrevezetése (Btk. 237. §), a hamis
tanúzás (Btk. 238. §), a hamis tanúzásra felhívás (Btk. 242. §), a mentő körülmény elhallgatása (Btk. 243. §),
a bűnpártolás (Btk. 244. §), a Btk. XV. fejezet VII. címében és VIII. címében meghatározott bűncselekmények,
a terrorcselekmény (Btk. 261. §), a nemzetközi gazdasági tilalom megszegése (Btk. 261/A. §), a légi jármű, vasúti, a vízi,
közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármű hatalomba kerítése (Btk. 262. §), a visszaélés
robbanóanyaggal vagy robbantószerrel (Btk. 263. §), a visszaélés lőfegyverrel vagy lőszerrel (Btk. 263/A. §), a visszaélés
haditechnikai termékkel és szolgáltatással, illetőleg kettős felhasználású termékkel (Btk. 263/B. §), a bűnszervezetben
részvétel (Bt. 263/C. §), a visszaélés atomenergia alkalmazásával (Btk. 264/B. §), a visszaélés nemzetközi szerződés által
tiltott fegyverrel (Btk. 264/C. §), az önbíráskodás (Btk. 273. §), a Btk. XVI. fejezet III. címében meghatározott
bűncselekmények, továbbá a Btk. XVII. fejezetében és XVIII. fejezetében meghatározott bűncselekmények.”
(7) A Bszt. 23. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„23. § Az árutőzsdei szolgáltató az üzletág irányítására olyan személyt nevez ki, aki legalább kettő év szakirányú
szakmai gyakorlattal rendelkezik, és aki a Bnytv. 72. § (3) bekezdése alapján kibocsátott hatósági bizonyítvány útján
bizonyítja, hogy a 22. § (5) bekezdés szerinti bűncselekményi kör tekintetében büntetlen előéletű.”
(8) A Bszt. 37. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Természetes személy kérelmező az (1) bekezdés szerinti engedély iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg
a Felügyelet felé a Bnytv. 72. § (3) bekezdése alapján kibocsátott hatósági bizonyítvány útján igazolja azt a tényt, hogy
a 22. § (5) bekezdése szerinti bűncselekményi kör tekintetében büntetlen előéletű.”
(9) A Bszt. 37. § (4) bekezdés a következő d) ponttal egészül ki:
(A befektetési vállalkozásban minősített befolyással az rendelkezhet,) „d) aki – természetes személy esetén – a 22. § (5) bekezdése szerinti bűncselekményi kör tekintetében büntetlen
előéletű és e tényt a Bnytv. 72. § (3) bekezdése alapján kibocsátott hatósági bizonyítvány útján igazolja.”
(10) A Bszt. 73. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A Felügyelet azon részvény esetében, melynek likviditás szempontjából leginkább érintett piacát felügyeli,
a Bizottság 1287/2006/EK rendeletében meghatározott feltételek alapján legalább évente meghatározza azt
a részvényosztályt, amelybe az tartozik, az adott piacon az adott részvényre vonatkozóan végrehajtott megbízások
számtani átlagértéke alapján. Ezt az információt honlapján az összes piaci résztvevő számára közzéteszi, valamint
továbbítja az Európai Értékpapír-piaci Hatóságnak.” (11) A Bszt. 97. § (1)–(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A befektetési vállalkozás, illetőleg az árutőzsdei szolgáltató a könyvvizsgálói feladatok ellátására annak az
érvényes könyvvizsgálói engedéllyel rendelkező könyvvizsgálónak, illetve könyvvizsgáló cégnek ad megbízást, aki,
illetve amely a Gt. könyvvizsgálóra vonatkozó rendelkezéseinek megfelel és rendelkezik pénzügyi intézményi vagy
befektetési vállalkozási minősítéssel. (2) A befektetési vállalkozás, illetőleg az árutőzsdei szolgáltató természetes személy könyvvizsgálójának megbízatása
legfeljebb 5 évig tarthat és a megbízatás lejártát követő harmadik év után lehet újabb megbízási szerződést kötni
ugyanazon könyvvizsgálóval. A könyvvizsgáló cég nevében könyvvizsgálói tevékenységet ellátó kamarai tag
könyvvizsgáló legfeljebb 5 évig láthat el könyvvizsgálói feladatokat ugyanannál a befektetési vállalkozásnál, illetőleg
árutőzsdei szolgáltatónál, és a megbízatás lejártát követő 2 üzleti éven belül nem láthat el újra – ugyanannál
a befektetési vállalkozásnál, illetőleg árutőzsdei szolgáltatónál – könyvvizsgálói feladatot.”
(12) A Bszt. 116. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Természetes személy függő ügynök az lehet, aki) „a) a Bnytv. 72. § (3) bekezdése alapján kibocsátott hatósági bizonyítvány útján igazolja, hogy a 22. § (5) bekezdése
szerinti bűncselekményi kör tekintetében büntetlen előéletű,” (13) A Bszt. 156. § (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép és egyidejűleg a bekezdés a következő
d) ponttal egészül ki: (A szorzószám) „c) külföldi befektetési vállalkozás magyarországi képviselete esetén: egy,
d) a függő ügynök esetén legalább egy, de minden ötven, általa megbízott további közvetítő (115. § (4) bekezdés)
után: egy.” (14) A Bszt. 164. § (1) bekezdése a következő v) ponttal egészül ki:
(A Felügyelet az e törvényben foglalt kötelezettségek sérelme esetén alkalmazható intézkedése során)
„v) kötelezheti a befektetési vállalkozást, hogy a javadalmazási politika hatálya alá tartozó személyek
teljesítményjavadalmazása a nettó bevétel százalékában legyen meghatározva, ha a teljesítményjavadalmazás nincs
összhangban a befektetési vállalkozás prudenciális követelményeknek való megfelelésével.”
(15) A Bszt. 164. §-a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az (1) bekezdés t) pontja szerinti többlettőke-követelmény mértékének meghatározásakor a Felügyeletnek
figyelembe kell vennie: a) a befektetési vállalkozás belső tőkemegfelelés értékelési folyamatának mennyiségi és minőségi szempontjait,
b) a befektetési vállalkozás irányítási és kockázatkezelési rendszerének megfelelőségét és
c) a befektetési vállalkozásnál végrehajtott felügyeleti felülvizsgálat eredményét.”
(16) A Bszt. 177. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A Felügyelet az (1) és (2) bekezdés alapján megtett intézkedéséről és annak indokolásáról haladéktalanul
tájékoztatja az intézkedéssel érintett befektetési vállalkozást vagy piacműködtetőt, a Bizottságot és az Európai
Értékpapír-piaci Hatóságot.” (17) A Bszt. 178/A. § (1)–(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha a Felügyeletnek alapos indoka van azt feltételezni, hogy a felügyelete alá nem tartozó valamely szervezet
egy másik tagállam területén – a 2004/39/EK irányelv adott tagállam jogrendszerébe történő átvétele alapján –
meghatározott rendelkezésekkel ellentétesen jár vagy járt el, erről az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező
felügyeleti hatóságát és az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot részletesen tájékoztatja.
(2) Ha a Felügyelet egy másik tagállam hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságától tájékoztatást kap a felügyelete
alá tartozó befektetési vállalkozás e törvény rendelkezéseivel ellentétes eljárásáról, meghozza a szükséges
intézkedést. Ezt követően tájékoztatja az őt értesítő felügyeleti hatóságot és az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot az
intézkedés eredményéről, valamint lehetőség szerint a közbenső fejleményekről.”
(18) A Bszt. 180. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki:
„(2) Felhatalmazást kap a Felügyelet elnöke arra, hogy rendeletben állapítsa meg:
a) az ügyféllel kötött szerződés megkötését megelőzően, a szerződéses jogviszony fennállása alatt, valamint annak
megszűnése esetén alkalmazandó tájékoztatás formájára és módjára, az ügyfélpanaszok kezelésére,
b) az ügyféltől telefonon vagy elektronikus úton – az üzletszabályzatban meghatározott módon – érkező megbízás
tartalmának a szerződés írásba foglalásáig, vagy az írásos visszaigazolásáig történő rögzítésére
vonatkozó részletes szabályokat.” (19) A Bszt. 183. § (1) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(E törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:)
„e) Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 2010/78/EU irányelve a 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK,
2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelvnek
az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság), az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és
Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) hatásköre
tekintetében történő módosításáról.” (20) A Bszt. 1. és 3 mellékletei e törvény 16. melléklete szerint módosulnak.
165. § A viszontbiztosítókról szóló 2007. évi CLIX. törvény (a továbbiakban: Vbit.) 3. § (1) bekezdése az alábbi 63. ponttal
egészül ki: (E törvény alkalmazásában) „63. büntetlen előéletű: akinek e törvényben külön nevesített tevékenység végzéséhez és vezető állás betöltéséhez
feltétel a büntetlen előélet, annak büntetlen előéletét a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Btk.) XV. fejezet III. címében meghatározott bűncselekmények, a hamis vád (Btk. 233. §), a hatóság
félrevezetése (Btk. 237. §), a hamis tanúzás (Btk. 238. §), a hamis tanúzásra felhívás (Btk. 242. §), a mentő körülmény
elhallgatása (Btk. 243. §), a bűnpártolás (Btk. 244. §), a Btk. XV. fejezet VII. címében és VIII. címében meghatározott
bűncselekmények, a terrorcselekmény (Btk. 261. §), a nemzetközi gazdasági tilalom megszegése (Btk. 261/A. §), a légi
jármű, vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármű hatalomba kerítése
(Btk. 262. §), a visszaélés robbanóanyaggal vagy robbantószerrel (Btk. 263. §), a visszaélés lőfegyverrel vagy lőszerrel
(Btk. 263/A. §), a visszaélés haditechnikai termékkel és szolgáltatással, illetőleg kettős felhasználású termékkel
(Btk. 263/B. §), a bűnszervezetben részvétel (Bt. 263/C. §), a visszaélés atomenergia alkalmazásával (Btk. 264/B. §),
a visszaélés nemzetközi szerződés által tiltott fegyverrel (Btk. 264/C. §), az önbíráskodás (Btk. 273. §), a Btk. XVI. fejezet
III. címében meghatározott bűncselekmények, továbbá a Btk. XVII. fejezetében és XVIII. fejezetében meghatározott
bűncselekmények tekintetében kell – a bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai
által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti
biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi XLVII. törvény 72. § (3) bekezdése alapján kibocsátott hatósági
bizonyítvánnyal – igazolnia.” (2) A Vbit. 55. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az 53. § (1) bekezdésében meghatározott engedély megadását a Felügyelet elutasítja, ha a kérelmező]
„a) természetes személy nem büntetlen előéletű” 166. § A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2007. évi CXXXVI. törvény
11. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Az 1. § (1) bekezdés l) pontjában meghatározott tevékenységet végző szolgáltató jogosult az Önkéntes Kölcsönös
Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény (a továbbiakban: Öpt.) szerinti egyéni számla megnyitására,
feltéve, ha biztosítja, hogy az ügyfél és a tényleges tulajdonos személyazonossága igazoló ellenőrzésének
lefolytatásáig az ügyfél és a kedvezményezett nem részesülhet szolgáltatásban. Az 1. § (1) bekezdés c) pontjában
meghatározott foglalkoztatói nyugdíjszolgáltatási tevékenységet végző szolgáltató jogosult a foglalkoztatói
nyugdíjról és intézményeiről szóló 2007. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Fnyt.) szerinti tagi számla megnyitására,
feltéve, ha biztosítja, hogy a tag, illetve a tényleges tulajdonos személyazonossága igazoló ellenőrzésének
lefolytatásáig a tag, a járadékos és a kedvezményezett nem részesülhet szolgáltatásban.”
167. § A pénzügyi közvetítőrendszer stabilitásának erősítéséről szóló 2008. évi CIV. törvény 24. § (1) és (2) bekezdésében
a „2011. december 31-ig” szövegrész helyébe a „2012. június 30-ig” szöveg lép.”
168. § (1) A szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény
(a továbbiakban: Szolg. tv) 1. § (2) bekezdés a) pont ab) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Nem kell alkalmazni e törvény rendelkezéseit
a) a következő pénzügyi szolgáltatásokra:]
„ab) a tőkepiacról szóló törvény szerinti központi értéktári tevékenység, központi szerződő fél tevékenysége,
szabályozott piac működtetése,”
(2) Szolg. tv. 1. § (2) bekezdés a) pont ag) és ah) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép, ezzel egyidejűleg az a) pont
a következő ai) alponttal egészül ki:
„ag) az önkéntes kölcsönös biztosító pénztárakról szóló törvény szerinti pénztári tevékenység,
ah) a foglalkoztatói nyugdíjról és intézményeiről szóló törvény szerinti foglalkoztatói nyugdíjszolgáltatási
tevékenység, valamint
ai) a befektetési alapkezelőkről és a kollektív befektetési formákról szóló törvény szerinti befektetési alapkezelési
tevékenység;”
169. § (1) A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény (a továbbiakban: Psztv.) 4. § (1) bekezdése
a következő r) ponttal egészül ki:
[(1) Ha törvény eltérően nem rendelkezik, a Felügyelet látja el]
„r) a befektetési alapkezelőkről és a kollektív befektetési formákról szóló törvény”
(hatálya alá tartozó szervezetek, személyek és tevékenységek felügyeletét.)
(2) A Psztv. 6. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A Felügyelet látja el a befektetési alapkezelőkről és a kollektív befektetési formákról szóló törvényben
meghatározott feladatkörében az 583/2010/EU bizottsági rendelet, valamint az 584/2010/EU bizottsági rendelet
végrehajtását.”
(3) A Psztv. 11. § és az azt megelőző cím helyébe a következő rendelkezés lép:
„Kapcsolat az Európai Bizottsággal és az Európai Felügyeleti Hatóságokkal
11. § (1) A Felügyelet együttműködik
a) az Európai Bizottsággal,
b) az Európai Felügyeleti Hatóságokkal, azaz az Európai Bankhatósággal, az Európai Biztosítás- és
Foglalkoztatóinyugdíj-hatósággal, az Európai Értékpapír-piaci Hatósággal,
c) az Európai Rendszerkockázati Testülettel,
d) az Európai Biztosítási és Foglalkoztatói-nyugdíj Bizottsággal, valamint
e) az Európai Bankbizottsággal.
(2) A Felügyelet teljesíti az (1) bekezdésben meghatározott hatóságok irányában fennálló bejelentési
kötelezettségeket.
(3) A Felügyelet írásban bejelenti az Európai Bizottságnak
a) biztosító vagy viszontbiztosító részére kiadott tevékenységi engedélyt, illetve annak visszavonását,
b) harmadik országban székhellyel rendelkező hitelintézet, befektetési vállalkozás, biztosító vagy viszontbiztosító
magyarországi fióktelepe részére kiadott tevékenységi engedélyt,
c) az olyan ÁÉKBV-alapkezelő számára kiadott engedélyt, amely közvetlenül vagy közvetve valamely harmadik
országbeli vállalkozás leányvállalata,
d) harmadik országban bejegyzett hitelintézet által Magyarországon bejegyzett hitelintézetben történő olyan
részesedésszerzést, amelynek eredményeképpen a hitelintézet harmadik országbeli hitelintézet leányvállalatává válik,
illetve az ilyen részesedés megszűnését,
e) harmadik országban bejegyzett biztosító által Magyarországon bejegyzett biztosítóban történő olyan
részesedésszerzést, amelynek eredményeképpen a biztosító harmadik országbeli biztosító leányvállalatává válik,
illetve az ilyen részesedés megszűnését,
f) harmadik országban bejegyzett viszontbiztosító által Magyarországon bejegyzett viszontbiztosítóban történő
olyan részesedésszerzést, amelynek eredményeképpen a viszontbiztosító harmadik országbeli viszontbiztosító
leányvállalatává válik, illetve az ilyen részesedés megszűnését,
g) pénzügyi holding társaság összevont alapú felügyelet alá tartozását, illetve annak megszűnését,
h) a Hpt. 32/A. §-ának (5) bekezdése szerinti határozatot,
i) összevont alapú felügyelet során – a Hpt. 96/B. §-ának (3)–(5) bekezdése tekintetében – alkalmazott eljárásokat,
j) a Tpt. 181/J. §-ának (5) bekezdése szerinti megállapodást, ha a megállapodás eredményeként a Felügyelet látja el az
összevont alapú felügyeletet, k) valamely csoportnak pénzügyi konglomerátummá történő minősítését és koordinátor kijelölését,
l) a Magyarország területén bejegyzett biztosító vagy viszontbiztosító harmadik országban történő letelepedése
vagy tevékenysége akadályba ütközésének tényét, m) a Hpt. 168/A. §-ának (3) bekezdése, a Tpt. 404. §-ának (2) bekezdése és a Bszt. 177. §-ának (2) bekezdése szerinti
intézkedését, n) a hatáskörök átruházása tekintetében megkötött megállapodásait, beleértve az ilyen átruházást szabályozó
pontos feltételeket is, o) a biztosításkötési kötelezettséget előíró jogszabályokat, illetve azok módosítását,
p) az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény 30/A. §-ának
alkalmazásával kapcsolatban bejelentett eseteket, a kockázatelemzéseket, az azokra vonatkozó adatokat és az adatok
közzétételi helyeit, q) azokra a kötvényekre, jelzálog-levelekre, továbbá ezek kibocsátóira vonatkozó adatokat, amelyek megfelelnek
a 2009/65/EK irányelv 52. cikk (4) bekezdésében foglaltaknak, valamint mellékeli a felsoroltakat tartalmazó jegyzéket
és a felkínált biztosítékok jellegét meghatározó feljegyzést, valamint
r) a hitelintézet részére kiadott tevékenységi (működési) engedély visszavonását.
(4) A Felügyelet tájékoztatja a) az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot
aa) a piaci visszaélésekkel, valamint a befektetési vállalkozásokra és az árutőzsdei szolgáltatókra vonatkozó
jogszabályi rendelkezések megsértésével kapcsolatban kiszabott közigazgatási intézkedésről vagy szankcióról
a nyilvánosságra hozatalt követően, valamint évente összesítő jelleggel,
ab) az értékpapírt kibocsátó, az ajánlattevő vagy a szabályozott piacra történő bevezetést kérő személy értesítésével
egyidejűleg a tájékoztató és annak bármely kiegészítése jóváhagyásáról, amellyel egyidejűleg a tájékoztató és
a tájékoztató kiegészítő jegyzékeinek egy példányát is megküldi,
ac) a befektetési szolgáltatási tevékenység végzésére jogosító engedély, tőzsde alapítására vonatkozó engedély,
tőzsdei tevékenység végzésére, befektetési alapkezelési tevékenység végzésére jogosító engedély kiadásáról és
visszavonásáról, ad) a Magyarországon székhellyel rendelkező szabályozott piacokról, amelynek jegyzékét megküldi, illetve a jegyzék
változásáról, ae) azokról a bíróságon kívüli panasztételi és jogorvoslati eljárásokról, amelyek a 4. §-ban meghatározott személyek és
szervezetek rendelkezésére állnak, af) azokról a kötvényekről, jelzálog-levelekről, továbbá ezek kibocsátóiról, amelyek megfelelnek a 2009/65/EK
irányelv 52. cikk (4) bekezdésében foglaltaknak, valamint mellékeli a felsoroltakat tartalmazó jegyzéket és a felkínált
biztosítékok jellegét meghatározó feljegyzést, valamint ag) a Pmt. 12. § (2) bekezdése, 18. § (7) bekezdése, 27. § (6) bekezdése és 30. § (3) bekezdése alapján a harmadik
országok vonatkozásában rendelkezésére álló információkról; b) az Európai Bankhatóságot
ba) a hitelintézet számára kiadott tevékenységi (működési) engedélyről, valamint annak visszavonásáról,
bb) a harmadik országban székhellyel rendelkező hitelintézet magyarországi fióktelepe részére kiadott tevékenységi
engedélyről, bc) a Hpt. 38/A. § (5) bekezdése szerinti határozatáról,
bd) a pénzügyi holding társaság összevont alapú felügyelet alá tartozásáról és annak megszűnéséről,
be) a Hpt. 96/C. § (5) bekezdése szerinti megállapodást, ha a megállapodás eredményeként a Felügyelet látja el az
összevont alapú felügyeletet, bf) a Hpt. 168/A. § (3) bekezdése szerinti intézkedéséről, valamint
bg) a Pmt. 12. § (2) bekezdése, 18. § (7) bekezdése, 27. § (6) bekezdése és 30. § (3) bekezdése alapján a harmadik
országok vonatkozásában rendelkezésére álló információkról; c) az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságot
ca) a Pmt. 12. § (2) bekezdése, 18. § (7) bekezdése, 27. § (6) bekezdése és 30. § (3) bekezdése alapján a harmadik
országok vonatkozásában rendelkezésére álló információkról, cb) a foglalkoztatói nyugdíjintézmény tevékenységi engedélyének kiadásáról és visszavonásáról.
(5) A (3) bekezdés a) pontja szerinti bejelentésben jelezni kell, ha a tevékenységi engedélyt olyan biztosítónak adták
ki, amely közvetlenül vagy közvetve egy vagy több, harmadik országban bejegyzett vállalkozás leányvállalata, és
részletesen be kell mutatni ebben az esetben a vállalatcsoport szerkezetét.
(6) A (3) bekezdés b) pontja szerinti hitelintézetre vonatkozó bejelentést a 2004/10/EK bizottsági határozattal
létrehozott Európai Bankbizottságnak is meg kell küldeni. (7) A (3) bekezdés c) pontja szerinti bejelentésben részletesen be kell mutatni a vállalatcsoport szerkezetét.
(8) A (3) bekezdés g) és n) pontja szerinti bejelentést az Európai Gazdasági Térség állama pénzügyi felügyeleti
hatóságainak is meg kell küldeni. (9) A Pénzügyi Békéltető Testület köteles tevékenységére vonatkozóan az Európai Bizottság felé a Bizottság által
kidolgozott formanyomtatványon tájékoztatást adni.” (4) A Psztv. 48. § (3) bekezdés b) pont bd) alpontjának helyébe a következő rendelkezés lép:
[A Felügyelet által létrehozott nonprofit gazdasági társaság azt a vele munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszonyban álló személyt (a továbbiakban: kijelölt felügyeleti biztos) jelöli ki a felügyeleti biztos feladatainak ellátására,
aki b) szakirányú felsőfokú végzettséggel és legalább négyéves,]
„bd) a 4. § h) és r) pontjában foglalt törvényben meghatározott befektetési alapkezelőnél, a kockázati
tőkealap-kezelőnél, a tőzsdénél, elszámolóházi tevékenységet végző szervezetnél, központi értéktárnál,
szerzett vezetői gyakorlattal rendelkezik.” (5) A Psztv. 120. §-ának i) pontja helyébe a következő rendelkezés lép, egyidejűleg a § a következő j)–m) pontokkal
egészül ki: (Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:)
„i) az Európai Parlament és Tanács 2009/11/EK irányelve (2009. szeptember 16.) a 2006/48/EK, a 2006/49/EK és
a 2006/74/EK irányelvnek a központi hitelintézetek kapcsolt bankjai, egyes szavatolótőke elemek,
nagykockázat-vállalások, felügyeletei szabályok és válságkezelés tekintetében történő módosításáról, 1. cikk [a 12. §],
j) az Európai Parlament és Tanács 2009/65/EK irányelve (2010. július 13.) az átruházható értékpapírokkal foglalkozó
kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések
összehangolásáról (átdolgozás), k) a Bizottság 2010/43/EK irányelve (2010. július 1.) a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
a szervezeti követelmények, az összeférhetetlenség, az üzletvitel, a kockázatkezelés, valamint a letétkezelő és az
alapkezelő társaság közötti megállapodás tartalma tekintetében történő végrehajtásáról,
l) a Bizottság 2010/44/EK irányelve (2010. július 1.) a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az alapok
egyesülésére, a master-feeder struktúrákra és a bejelentési eljárásokra vonatkozó különös rendelkezései tekintetében
történő végrehajtásáról, m) az Európai Parlament és a Tanács 2010/78/EU irányelve (2010. november 24.) a 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK,
2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK és 2009/65/EK irányelvnek
az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság), az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és
Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) hatásköre
tekintetében történő módosításáról.” (6) A Psztv. 75. § (1)–(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Felügyeleti engedély nélkül vagy bejelentés hiányában végzett pénzügyi szolgáltatási, kiegészítő pénzügyi
szolgáltatási, tőzsdei, árutőzsdei szolgáltatási, befektetési alapkezelési, kockázati tőkealap-kezelési, központi értéktári,
elszámolóházi, önkéntes kölcsönös biztosító pénztári, magán-nyugdíjpénztári, viszontbiztosítási, biztosítási,
biztosítási szaktanácsadói, foglalkoztatói nyugdíj szolgáltatói, befektetési szolgáltatási tevékenység, kiegészítő
szolgáltatás, közvetítői (ügynöki) tevékenység, illetve bennfentes kereskedelem vagy piacbefolyásolás észlelése
esetén, továbbá a bennfentes személyre vonatkozó bejelentési és közzétételi kötelezettségre vonatkozó szabályok,
valamint a vállalatfelvásárlásra vonatkozó szabályok (a továbbiakban: piacfelügyeleti rendelkezések) ellenőrzése
céljából a Felügyelet ellenőrzési eljárást indít (a továbbiakban együtt: piacfelügyeleti eljárás).
(2) Az engedély nélküli vagy bejelentés hiányában végzett tevékenység, a bennfentes kereskedelem, illetve
piacbefolyásolás megállapítására, valamint a bennfentes személyre vonatkozó bejelentési és közzétételi
kötelezettségre vonatkozó szabályok ellenőrzésére irányuló eljárásban, valamint a vállalatfelvásárlásra vonatkozó
szabályok ellenőrzése során az ügyintézési határidő az eljárás hivatalból történő megindításának napjától számított
hat hónap. Az ügyintézési határidő indokolt esetben, egy alkalommal, legfeljebb három hónappal
meghosszabbítható.” (7) A Psztv. 76. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Felügyelet az engedély nélkül végzett tevékenység, bennfentes kereskedelem, illetve piacbefolyásolás
megállapítására, valamint a bennfentes személyre vonatkozó bejelentési és közzétételi kötelezettségre vonatkozó
szabályok ellenőrzésére irányuló piacfelügyeleti eljárása során jogosult feladatának ellátása érdekében az eljárása alá
vont ügyfélre vonatkozó, a) az értékpapír-, ügyfél- és fizetési számla-forgalommal, a terhelendő és a jóváírandó számla számával,
tulajdonosával, a terhelés, a jóváírás jogcímével és az átutalás pénzforgalmi azonosító kódjával, valamint
b) az elektronikus hírközlésről szóló törvényben meghatározott előfizetői állomás számával vagy egyéb
azonosítójával, a hívó és hívott előfizetői számokkal, valamint a hívás és egyéb szolgáltatás dátumával és kezdő
időpontjával kapcsolatos személyes adat (családi és utónév, születési név, lakóhely, tartózkodási hely) megismerésére és
kezelésére.” (8) A Psztv. 77. § (4) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
(Piacfelügyeleti eljárás során) „c) a bennfentes személyre vonatkozó bejelentési kötelezettség megsértése esetén a bírság összege százezer
forinttól ötmillió forintig” (terjedhet.) (9) A Psztv. 77. §-a a következő (9)–(10) bekezdésekkel egészül ki:
„(9) Ha a Felügyelet a 4. §-ban meghatározott szervezetekre és személyekre vonatkozó jogszabályi rendelkezések,
vagy a felügyelet által hozott határozatban, vagy a 4. §-ban meghatározott szervezetek és személyek belső
szabályzatában foglaltak megsértését piacfelügyeleti eljárás során észleli, akkor e rendelkezések megsértése miatt
a 61. §-ban meghatározott intézkedéseket alkalmazhatja. (10) A piacfelügyeleti eljárás során az ellenőrzési eljárás szabályai – az 54. § (1) és (3)–(8) bekezdései, az 55. §, az 57. § és
a 62. § kivételével – megfelelően alkalmazandóak.” (10) A Psztv. 121. § (3) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép, egyidejűleg a § a következő f) és
g) pontokkal egészül ki: „e) (5) bekezdése a hitelminősítő intézetekről szóló 2009. szeptember 16-i 1060/2009/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet 22. cikk (1) bekezdése, f) (6) bekezdése a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a bejelentő levél és az ÁÉKBV-igazolás
formája és tartalma, a bejelentés céljára az illetékes hatóságok közötti elektronikus kommunikáció használata,
valamint a helyszíni ellenőrzésekre és vizsgálatokra és az illetékes hatóságok közötti információcserére vonatkozó
eljárások tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2010. július 1-i 584/2010/EU bizottsági rendelet, valamint
g) a Bizottság 2010. július 1-i, 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a kiemelt befektetői információk
tekintetében, valamint a papírtól eltérő tartós adathordozón vagy weboldalon rendelkezésre bocsátott kiemelt
befektetői információk vagy tájékoztató esetében teljesítendő különleges feltételek tekintetében történő
végrehajtásáról szóló 583/2010/EU rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg a Felügyelet feladatkörében és eljárásában.”
170. § (1) A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény (Szjtv.) 2. § (4) bekezdés b) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép: [(4) Nem adható meg az engedély, ha]
„b) a kérelmező, illetőleg vezető tisztségviselője, vagy a szavazatok legalább 25%-ával rendelkező tagja a székhelye,
vagy lakóhelye szerinti állam joga vagy a magyar jog alapján büntetett előéletű, a kérelem benyújtását megelőző
3 éven belül jogerős bírósági ítéletben megállapított közélet tisztasága elleni (Btk. XV. Fejezet VIII. cím), közbizalom
elleni (Btk. XVI. Fejezet III. cím), gazdasági (Btk. XVII. Fejezet), vagyon elleni (Btk. XVIII. fejezet) bűncselekményt, tiltott
szerencsejáték szervezésének bűncselekményét, illetve a kérelem benyújtását megelőző 2 éven belül tulajdon elleni
vagy pénzügyi szabálysértést, a játék és pénznyerő automata üzemeltetésére vonatkozó szabályok megszegése vagy
tiltott szerencsejáték szabálysértését követte el, illetőleg jogerős bírósági ítéletben megállapított, a jogi személlyel
szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről szóló törvény szerinti tevékenység korlátozása alatt áll,”
(2) Az Szjtv. 2. § (5) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(5) Az állami adóhatóság az engedély iránti kérelmet elutasítja, ha a kérelmezővel, illetve vezető tisztségviselőjével,
vagy a szavazatok legalább 25%-ával rendelkező tagjával szemben a székhelye, vagy lakóhelye szerinti állam
adóhatósága a kérelem benyújtását megelőző 5 éven belül jogerősen 2 millió forintot meghaladó adóbírságot vagy
mulasztási bírságot szabott ki, vagy ha a kérelmezőnek, illetve vezető tisztségviselőjének, vagy a szavazatok legalább
25%-ával rendelkező tagjának a székhelye, vagy lakóhelye szerinti államban 2 millió forintot meghaladó 30 napon túli
köztartozása vagy adótartozása van.” (3) Az Szjtv. 2. § (8) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(8) A szerencsejáték-szervező a (4) bekezdés b) és d) pontjaiban és az (5) bekezdésben meghatározott személyi
megfelelőségének folyamatosan fenn kell állnia, ennek érdekében azt a szervező évente igazolni köteles, az állami
adóhatóság pedig a személyi megfelelőség meglétét köteles ellenőrizni. A személyi megfelelőség
meghosszabbítására irányuló kérelmet a személyi megfelelőség érvényességéig kell benyújtani az állami
adóhatósághoz, a határidőben benyújtott kérelem esetén annak jogerős elbírálásáig az állami adóhatóság vélelmezi
a személyi megfelelőség fennállását.” (4) Az Szjtv. a 13. §-t követően az alábbi címmel és 13/A–13/D. §-okkal egészül ki:
„3. Helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automaták és nem helyhez kötött szerver alapú pénznyerő
rendszerek központi szerverével, és az azon futó játéklogikával kapcsolatos általános rendelkezések
13/A. § (1) A helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automatákat és a nem helyhez kötött szerver alapú pénznyerő
rendszereket üzemeltető központi szerver (a továbbiakban: központi szerver) az államháztartásért felelős miniszter
engedélyével működtethető. Az államháztartásért felelős miniszter a központi szerver üzemeltetését 10 éves
időtartamra engedélyezi. (2) Központi szerver működtetésére, engedély annak a Magyarországon bejegyzett székhellyel, legalább 50 millió
forint jegyzett tőkével, magyar állampolgár vezető tisztségviselővel rendelkező gazdasági társaságnak adható, amely
a központi szerver üzemeltetését kizárólagos tevékenységként végzi, és amelynek a szavazatok legalább 51%-val
rendelkező tagja (részvényese) a kérelem benyújtását megelőzően legalább 10 éven át Magyarországon
szerencsejáték szervezésével foglalkozó gazdasági társaságnak volt tagja (részvényese) vagy vezető tisztségviselője.
A központi szerver működtetésére vonatkozó engedély érvényességi ideje alatt a társaság tagjai, részvényesei, illetve
vezető tisztségviselői, valamint azok Ptk. 685. § b) pont szerinti közeli hozzátartozói, nem lehetnek tagjai, vagy vezető
tisztségviselői szerencsejáték szervező, vagy pénznyerő automata gyártó gazdálkodó szervezetnek.
(3) A központi szervert informatikai biztonsági és zártsági szempontból, továbbá a rendszerben a központi szerver
által futtatott játéklogikákat törvényi megfelelőségi szempontból auditálni kell. A rendszer vizsgálatára és auditálására
kizárólag az aláíró eszközök, véletlenszám-generátorok és egyéb elektronikus aláírási termékek tanúsítására kijelölt
státuszú, és a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság adatbázisában bejegyzett szervezet jogosult. Az auditálást abban
az esetben kell megújítani, ha a technikai eszközökben, a technológiában, vagy informatikai vagy biztonsági
környezetben, illetve alkalmazásban jelentős változás áll be. Az informatikai rendszer auditálására az a független
szervezet jogosult, amely megfelel az alábbi feltételek mindegyikének:
a) az elektronikus aláírási termékek tanúsítását végző szervezetekről, illetve a kijelölésükre vonatkozó szabályokról
szóló a 9/2005. (VII. 21.) IHM rendelet alapján az aláíró eszközök és egyéb elektronikus aláírási termékek tanúsítására
kijelölt szervezet, b) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság által nyilvántartott, az elektronikus aláírási termékek tanúsítására kijelölt
szervezetek nyilvántartásában szerepel, c) az elektronikus aláírással kapcsolatos tanúsító tevékenységben legalább 10 év tapasztalattal és a Nemzeti Média
és Hírközlési Hatóság által regisztrált sikeres audittal rendelkezik, amely kiterjed a CommonCriteria EAL4
garanciaszintre is, d) bizonyított szaktudással és a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság által nyilvántartásba vett tanúsítási
referenciákkal rendelkezik az alábbi területek mindegyikén: da) aláírás létrehozó eszközök,
db) aláírás-létrehozó eszközön az aláírás-létrehozó adat elhelyezése, dc) aláírás létrehozó és ellenőrző alkalmazások,
dd) elektronikus archiválás szolgáltatás. (4) A központi szerver tranzakciós szervere adattartalmából a játékszervezői tevékenységből származó elektronikus
tranzakciók alapján adatszolgáltatást nyújtani kizárólag abban az esetben lehet, ha az abban foglalt adattartalom
sértetlensége és eredetiségének hitelessége biztosított. Ezen követelménynek való megfelelés érdekében
a játékszervezői tevékenységből származó, elektronikus formában kibocsátott adatszolgáltatást és azok alapját
jelentő tranzakciós adatokat az elektronikus aláírásról szóló törvény rendelkezései szerinti, legalább fokozott
biztonságú elektronikus aláírással és minősített szolgáltató által kibocsátott időbélyegzővel kell ellátni.
(5) A központi szerver tranzakciós szervere az elektronikus dokumentumok digitális archiválását, elsősorban
az elektronikus tranzakciók alapján készített jelentések megőrzését a megőrzési kötelezettség lejártáig (10 évig)
folyamatosan köteles biztosítani, úgy hogy az elektronikus dokumentumok megőrzése olyan módon történjen, amely
kizárja az utólagos módosítás lehetőségét, valamint védi az elektronikus dokumentumokat a módosítás, a törlés,
a megsemmisítés, a véletlen megsemmisülés és sérülés, illetve a jogosulatlan hozzáférés ellen. Az archiválás
szabályaira a digitális archiválás szabályairól szóló 114/2007. (XII. 29.) GKM rendelet az irányadó.
(6) A játékszervezői tevékenységből származó tranzakciók gyűjtésére, valamint a tranzakciós adatok és jelentések
megőrzésére kizárólag olyan hardver-szoftver környezet használható, amelyről az aláíró eszközök és egyéb
elektronikus aláírási termékek tanúsítására kijelölt státuszú, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság adatbázisában
nyilvántartott tanúsító szervezett által kiállított tanúsítvány igazolja, hogy megfelel a megőrzési köztelezettségben
foglalt, zárt rendszer követelményeinek. A kijelölt státuszú tanúsító szervezet a tanúsítványt valamely – informatikai
termékek és rendszerek technológiai biztonsági értékelési követelményeit tartalmazó – szabvány vagy nyilvános
műszaki követelményrendszer előírásainak való megfelelés alapján állítja ki, de legalább CommonCriteria EAL4
garanciaszinttel ekvivalens szoftverbiztonságot ír elő. (7) A központi szerver tranzakciós szervere kizárólag olyan szervezeti és környezeti biztonsági szinten üzemeltethető,
amely megfelel a COBIT szerinti előírásoknak. A központi szervert működtető szervezet működési kialakításának meg
kell felelnie a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének 1/2007. számú módszertani útmutatójában foglalt
kritériumoknak. (8) Az állami adóhatóság részére biztosítani kell, hogy a helyszínen, valamint távoli hozzáféréssel a központi szerveren
tárolt adatokat valós időben bármikor ellenőrizhesse. (9) Az államháztartásért felelős miniszter az (1) bekezdésben foglalt hatáskörének gyakorlásához a helyhez kötött
szerver alapú pénznyerő automatával, nem helyhez kötött szerver alapú pénznyerő rendszerrel és a központi
szerverrel kapcsolatos szerencsejáték ügyben rendelkezésre álló adatokról egyedi tájékoztatást, illetve ilyen üggyel
kapcsolatban adatszolgáltatást kérhet az állami adóhatóságtól. 13/B. § (1) Az állami adóhatóság hatósági felügyeletet gyakorol a központi szerver üzemetetési tevékenység felett,
melynek keretében folyamatosan ellenőrzi, hogy a tevékenység a jogszabályoknak és az engedélyben foglaltaknak
megfelel-e. A felügyeleti tevékenység során a szerencsejáték szervezésre, illetve szerencsejáték ügyre vonatkozó ezen
címben, valamint a 36. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakat megfelelően kell alkalmazni.
(2) Az állami adóhatóság (1) bekezdésben foglalt hatáskörének gyakorlásához a központi szerver engedélyezése
iránti ügyben rendelkezésre álló adatokról egyedi tájékoztatást, illetve ilyen üggyel kapcsolatban adatszolgáltatást
kérhet az államháztartásért felelős minisztertől. (3) Az államháztartásért felelős miniszter a központi szerver üzemeltetésre kiadott engedély másolati példányát az
erről szóló döntés jogerőre emelkedése napját követő 5 napon belül megküldi az állami adóhatóság részére és az
engedély bármely változásáról, visszavonásáról a változás bekövetkezését (döntés jogerőre emelkedését) követő
5 napon belül tájékoztatja az állami adóhatóságot. Az államháztartásért felelős miniszter az állami adóhatóság
megkeresésére tájékoztatja, illetve előzetes megkeresés nélkül tájékoztathatja az állami adóhatóságot minden olyan
adatról, körülményről, tényről, amely az engedélyezési eljárással kapcsolatban rendelkezésre áll és a központi szerver
üzemeltetés hatósági felügyelete szempontjából jelentőséggel bírhat. (4) Az állami adóhatóság az (1) bekezdés szerinti hatósági felügyelet keretében tett intézkedéseiről, meghozott
döntéseiről az intézkedés foganatosítását, illetve a döntés jogerőre emelkedését követő 5 napon belül tájékoztatja az
államháztartásért felelős minisztert. Az állami adóhatóság az államháztartásért felelős miniszter megkeresésére
tájékoztatja, illetve előzetes megkeresés nélkül tájékoztathatja az államháztartásért felelős minisztert minden olyan
adatról, körülményről, tényről, amely a hatósági felügyelettel kapcsolatban rendelkezésre áll és a központi szerver
engedélyezése szempontjából jelentőséggel bírhat. (5) Az állami hatóság a helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automaták, illetve nem helyhez kötött szerver alapú
pénznyerő rendszerek esetén a szerencsejáték szervezői tevékenység engedélyezése, hatósági felügyelete körében
rendelkezésére álló adatokról megkeresésre tájékoztatja, előzetes megkeresés nélkül tájékoztathatja az
államháztartásért felelős minisztert, ha az adatátadás a központi szerver üzemeltetés hatósági felügyelete és
engedélyezése szempontjából jelentőséggel bírhat. 13/C. § (1) Az államháztartásért felelős miniszter a központi szerver üzemeltetési engedélyt visszavonja, ha
a) az engedélyezési feltételek nem állnak fenn, vagy az engedély kiadását követően merül fel olyan tény, adat vagy
körülmény, amely miatt az engedélykérelem elutasításának lett volna helye, vagy
b) az állami adóhatóság tájékoztatása szerint az üzemeltető 30 napnál régebben lejárt, az állami adóhatóság által
nyilvántartott 1 millió forintot meghaladó köztartozással rendelkezik, vagy
c) az állami adóhatóság tájékoztatása szerint az üzemeltető felügyeleti-ellenőrzési igazgatatási szolgáltatási díj
fizetési kötelezettsége teljesítésével 45 napot meghaladó késedelembe esett, vagy
d) a külön jogszabályban meghatározott számú helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automata kiszolgálását
a központi szerver a külön rendeletben meghatározott időtartamban nem teljesíti, vagy
e) az üzemeltető az engedély felfüggesztése esetén ea) a felfüggesztést elrendelő határozatban előírt feltételeket a határozatban megállapított határidőben nem teljesíti,
vagy eb) a határozott időtartam lejártát követően a felfüggesztés időtartamának (további) meghosszabbítására nincs
lehetőség és a jogszabályszerű állapot nem állítható helyre.
(2) Az államháztartásért felelős miniszter a központi szerver üzemeltetési engedélyt határozott időtartamra
– legalább 30 és legfeljebb 90 napra – felfüggesztheti, ha az állami adóhatóság jogerős határozatában megállapítja,
hogy az üzemeltető a központi szerver üzemeltetésével kapcsolatban az e törvényben és a külön jogszabályokban
meghatározott személyi, műszaki vagy informatikai rendelkezéseket megsértette. A felfüggesztés időtartama
egy alkalommal, legfeljebb 60 nappal meghosszabbítható. Az államháztartásért felelős miniszter a felfüggesztés
elrendelése, illetve a felfüggesztés időtartamának meghosszabbítása során mérlegeli az elkövetett jogszabálysértés
súlyát, ismételt jellegét, a központi szerver által üzemeltetett helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automaták, nem
helyhez kötött szerver alapú pénznyerő rendszerek számát, a jogszabálysértő cselekmény központi szerver által
üzemeltetett helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automaták, nem helyhez kötött szerver alapú pénznyerő
rendszerek jogszabályszerű üzemeltetésre gyakorolt hatását. Az államháztartásért felelős miniszter a felfüggesztést
elrendelő határozatban az üzemeltető részére a jogszabályszerű állapot helyreállításához szükséges feltételek
tejesítését írhatja elő. (3) Az államháztartásért felelős miniszter a központi szerver üzemeltetési engedélyt haladéktalanul felfüggeszti, ha az
állami adóhatóság határozatában megállapítja, hogy az üzemeltető a központi szerver üzemeltetésével kapcsolatban
az e törvényben vagy a külön jogszabályokban meghatározott személyi, műszaki vagy informatikai rendelkezéseket
súlyosan megsértette. E rendelkezés alkalmazásában súlyos jogszabálysértésnek minősül különösen, ha:
a) az üzemeltető nem teszi lehetővé a központi szerveren tárolt adatok valós időben történő ellenőrzését, vagy nem
teljesíti az előírt adatszolgáltatási kötelezettségét az állami adóhatóság részére, illetve az ellenőrzést egyéb módon
akadályozza, b) a központi szerveren tárolt adatok rögzítésével, tárolásával, megőrzésével kapcsolatos előírásokat megsértik,
c) a központi szerver működését meg nem engedett módon befolyásolják,
d) a központi szerverhez jogosulatlanul hozzáférnek, e) a központi szerver jogsértő működése a szerencsejáték lebonyolításának tisztaságát veszélyezteti.
(4) A (3) bekezdés szerinti felfüggesztés időtartamára, meghosszabbítására, a feltételek előírására a (2) bekezdésben,
a felfüggesztést követően az engedély visszavonására az (1) bekezdésben foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
13/D. § Az államháztartásért felelős miniszter a központi szerver engedélyezése, az engedély visszavonása, illetve
felfüggesztése ügyében a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény szerint jár el azzal, hogy az
államháztartásért felelős miniszter az engedély elbírálásáról három hónapon belül dönt, illetve a hiányosan benyújtott
kérelem esetén annak beérkezésétől számított tizenöt napon belül hiánypótlási felhívást bocsát ki. Az
államháztartásért felelős miniszter által hozott határozat (végzés) ellen fellebbezésnek nincs helye. Az állami
adóhatóság jogsértést megállapító határozatának hatályon kívül helyezése esetén az államháztartásért felelős
miniszter a felfüggesztést a határozott időtartam lejárta előtt megszünteti. Az engedély felfüggesztését elrendelő,
illetve a felfüggesztést megszüntető határozat jogorvoslatra tekintet nélkül azonnal végrehajtható.”
(5) Az Szjtv. 26. §-a az alábbi (1c) bekezdésekkel egészül ki:
„(1c) A helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automatára és a nem helyhez kötött szerver alapú pénznyerő
rendszerre e törvénynek a pénznyerő automatákra vonatkozó előírásait megfelelően alkalmazni kell.”
(6) Az Szjtv. 26. § (25) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(25) Nem helyhez kötött szerver alapú pénznyerő rendszer üzemeltetésére engedély annak a Magyarországon
bejegyzett székhellyel rendelkező gazdasági társaságnak adható, amely a) jegyzett tőkéje eléri az 50 millió forintot,
b) rendelkezik legalább egy magyar állampolgárságú vezető tisztségviselővel,
c) valamennyi tagja (részvényese), a kérelem benyújtását megelőzően – a benyújtás időpontjától számítva – legalább
10 éven át folyamatosan, Magyarországon szerencsejáték szervezésével foglalkozó gazdasági társaságnak volt tagja
(részvényese) vagy vezető tisztségviselője; d) többségi tulajdonosa az engedély benyújtását megelőzően – a benyújtás időpontjától számítva – legalább 10 éven
át folyamatosan olyan Magyarországon engedélyezett szerencsejáték szervezésére irányuló tevékenységet folytatott,
ahol a játékosok személyazonossága kétséget kizáró módon ellenőrzésre került és adataik nyilvántartása és kezelése
a jogszabályi előírásoknak megfelelően történt.” (7) Az Szjtv. 32. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A távszerencsejátékok játékadója a 37. § 2.1. pontja szerinti tiszta játékbevétel 20%-a.”
(8) Az Szjtv. 29/C. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) Az állami adóhatóság jóváhagyhatja, hogy az (5) bekezdésben meghatározott adattárolására szolgáló eszköz
ne kerüljön Magyarország területén elhelyezésre, ha az adatfeldolgozásra és –tárolásra szolgáló eszköz (szerver)
elhelyezése szerinti EGT-állam hatósága felügyeli a szervező szerencsejáték szervezői tevékenységét és ezen felügyelő
hatóság megállapodással rendelkezik az állami adóhatósággal a szervező által Magyarország területén nyújtott
szerencsejáték szolgáltatás felügyeletére vonatkozóan.” (9) Az Szjtv. 37. § 21. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„21. Szerencsejáték ügy: a szerencsejáték-szervezés hatósági felügyeletének ellátása során lefolytatott hatósági
engedélyezési, nyilvántartásba vételi, ellenőrzési és jogkövetkezmények megállapítására irányuló eljárás, valamint
a központi szerver üzemeltetés hatósági felügyeletének ellátása során ellenőrzési és bírság kiszabása iránti eljárás.”
(10) Az Szjtv. 40. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) E törvénynek a Magyarország 2012. évi költségvetését megalapozó egyes törvények módosításáról szóló
2011. évi CLXVI. törvénnyel megállapított 33. § (2) bekezdésének rendelkezéseit 2012. január 1-től és első alkalommal
2012. január–március tárgynegyedévre kell alkalmazni.” (11) Az Szjtv.
1. 1. § (7) bekezdésében „a helyhez kötött pénznyerő automaták és a nem helyhez kötött pénznyerő rendszerek”
szöveg helyébe az „a helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automaták és a nem helyhez kötött szerver alapú
pénznyerő rendszerek” szöveg; 2. 7. §-ában a „szerencsejáték-szervezés” szöveg helyébe a „szerencsejáték-szervezés és e törvény hatálya alá tartozó
tevékenységek” szöveg; 3. 11. § (1a) bekezdésében a „játékszervező” szöveg helyébe a „szerencsejáték-szervező” szöveg;
4. 11. § (3) bekezdésében a „pénznyerő automata üzemeltetése” szövegrész helyébe a „pénznyerő automata
üzemeltetése, helyhez kötött szerver alapú pénznyerő automata üzemeltetése, nem helyhez kötött szerver alapú
pénznyerő rendszer üzemeltetése, központi szerver üzemeltetése” szövegrész; 5. A 12. § (3) bekezdés a) pontjában az „a 26. § (2), (4), (7), (12), (13), (20) bekezdéseibe” szöveg helyébe az „a 26. § (2),
(4), (7), (12), (13), (20), (22), (23) bekezdéseibe” szöveg,
6. 12. § (3) bekezdés b) pontjában a „végrehajtásáról szóló, a miniszter által kiadott rendelet rendelkezéseibe,”
szöveg helyébe a „végrehajtásáról szóló rendelet,” szöveg; a „meghatározó rendeletbe.” szöveg helyébe
a „meghatározó rendelet rendelkezéseibe.” szöveg; 7. 12. § (3) bekezdés c) pontjában a „terjedhet a 9. § (1) bekezdésébe,” szövegrész helyébe a „terjedhet az 1. §
(5a) vagy (5b) bekezdéseibe, a 9. § (1) bekezdésébe,”, a szöveg;
8. 26. § (22) bekezdésében a „kizárólag szerver alapú” szöveg helyébe a „kizárólag helyhez kötött szerver alapú”
szöveg; 9. 26. § (1b) bekezdésében a „- a nem helyhez kötött pénznyerő rendszerhez –” szöveg helyébe a „– a nem helyhez
kötött szerver alapú pénznyerő rendszerhez –” szöveg, 10. 36. § (4) bekezdésében az „az ellenőrzés befejezésekor” szöveg helyébe „az eljárási cselekmény befejezésekor”
szöveg; 11. 38. § (2) bekezdés e) pontjában a „nem helyhez kötött pénznyerő rendszerek,” szöveg helyébe a „nem helyhez
kötött szerver alapú pénznyerő rendszerek,” szöveg; 12. 37. § 2.1. pontjában a „Tiszta játékbevétel távszerencsejáték esetén:” szöveg helyébe a „Tiszta játékbevétel
távszerencsejáték esetén:” szöveg; 13. 37. § 2.2. pontjában a „Tárgynegyedévi tiszta játékbevétel:” szöveg helyébe a „Tárgynegyedévi tiszta
játékbevétel:” szöveg; 14. 41. §-ában a „2. § (1) bekezdése,” szöveg helyébe a „2. § (1) bekezdése, 13/A. §-a,”
szöveg lép. (12) Hatályát veszti az Szjtv. 1. 1. § (7a) és (7b) bekezdése,
2. 26. § (24) bekezdése. 171. § (1) Az adózás rendjéről szóló törvény 2. számú melléklete az e törvény 15. melléklet 1. pontja szerint módosul.
(2) Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 189. §-a a következő (14) bekezdéssel egészül ki:
„(14) E törvénynek a befektetési alapkezelőkről és a kollektív befektetési formákról szóló 2011. évi CXCIII. törvénnyel
megállapított 2. számú melléklet I./Határidők/6.4. pontját 2012. január 1-től és első alkalommal a 2012. január–március
tárgynegyedévre kell alkalmazni.” 172. § A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 13. § (2) bekezdés j) pontjában a „valamint a pénzmosás
és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvény rendelkezései betartásával
kapcsolatos ellenőrzési,” szöveg helyébe a „valamint a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és
megakadályozásáról szóló törvény rendelkezései betartásával kapcsolatos ellenőrzési, a központi szerver üzemeltetés
hatósági felügyeleti,” szöveg lép.” 173. § Az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2011. évi CLXXVI. törvény 119. § (3) bekezdése
a következő szöveggel lép hatályba: „(3) A Gyftv. 36. §-a a következő (10)–(12) bekezdéssel egészül ki:
„(10) A gyógyszer forgalombahozatali engedélyének jogosultja a 36 . § (1) és (4), illetve (4a) bekezdései szerinti
kötelezettségéből (e törvény alkalmazásában a továbbiakban befizetési kötelezettségek) engedményt kaphat
a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.) szerinti, 2011-ben kezdődő üzleti évre vonatkozó saját
éves beszámolójában, valamint a konszolidációba bevont érintett vállalkozása Szt. szerinti, 2011- ben kezdődő üzleti
évre vonatkozó éves beszámolójában kimutatott, egészségügyi ágazatot érintő kutatási és fejlesztési ráfordítások
– a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tao. tv.) 4.§-ának
32. pontjában foglaltakkal összhangban lévő – összege után, a (12) bekezdésben előírtak figyelembevételével,
amennyiben e ráfordítások (e bekezdés alkalmazásában a továbbiakban: ráfordítások) meghaladják
a forgalombahozatali engedély jogosultja által forgalmazott támogatott gyógyszerek után kifizetett
társadalombiztosítási támogatás termelői (import beszerzési) árral arányos része (e bekezdés alkalmazásában
a továbbiakban: termelőiár-arányos támogatás) 15%-át, valamint a ráfordítások között kimutatott személyi jellegű
ráfordítások meghaladják a termelőiár-arányos támogatás 3%-át, és e törvény szerinti valamennyi fizetési
kötelezettségének eleget tett. A forgalombahozatali engedély jogosultja és az Szt. szerinti, konszolidációba bevont
érintett vállalkozások jogszabályban meghatározott kutatási és fejlesztési ráfordításait együttesen kell figyelembe
venni oly módon, hogy ugyanazon ráfordítás összege csak egyszer kerüljön figyelembevételre az engedmény
igénybevételekor. A konszolidációba bevont érintett vállalkozások kutatási és fejlesztési tevékenységhez egymásnak
nyújtott szolgáltatásaival összefüggésben felmerült kutatási és fejlesztési ráfordítások engedményként csak az egyik
félnél érvényesíthetők. Az engedmény legfeljebb a jogosult a tárgyévet megelőző évre vonatkozóan előírt befizetési
kötelezettségének a) 90%-áig terjedhet, ha a ráfordítások meghaladják a termelőiár-arányos támogatás 25%-át,
b) 60%-áig terjedhet, ha a ráfordítások nem haladják meg a termelőiár-arányos támogatás 25%-át, de meghaladják
a 20%-át, c) 20%-áig terjedhet, ha a ráfordítások nem haladják meg a termelőiár-arányos támogatás 20%-át, de meghaladják
a 15%-át. (11) Az engedmény összegének meghatározásakor figyelembe vett kutatási és fejlesztési ráfordításokat csökkenteni
kell a) a IV. fázisú klinikai vizsgálatok költségével, valamint az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerekről és egyéb
gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény 1. § 8. pontja szerinti
beavatkozással nem járó vizsgálat költségével, b) a kutatás és fejlesztés céljára a mérlegkészítés napjáig az adóhatóságtól, illetve az államháztartás alrendszereinek
más szervétől, vagy az Európai Unió különböző pénzügyi alapjaiból igényelt, vagy az adóévben – visszafizetési
kötelezettség nélkül – kapott támogatás, juttatás bevételként elszámolt összegével,
c) a Tao. tv. 22. §-ának (9) bekezdése 2011. december 31-én hatályos szövege szerint az adóévben az alapkutatás,
az alkalmazott kutatás vagy a kísérleti fejlesztés közvetlen költségei között elszámolt bérköltség alapján igénybevett
adókedvezmény összegével, d) a Tao. tv. szerinti külföldi telephelynél felmerült (elszámolt) kutatási és fejlesztési költségekkel, amennyiben
da) a telephely olyan államban van, amely nem tagja az Európai Uniónak, Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési
Szervezetnek (a továbbiakban: OECD), nem részese az Európa Gazdasági Térségről szóló Megállapodásnak, vagy
amellyel Magyarország nem kötött a kettős adóztatás elkerüléséről szóló egyezményt, vagy
db) a telephely olyan államban van, amely tagja az Európai Uniónak, az OECD-nek, részese az Európa Gazdasági
Térségről szóló Megállapodásnak, vagy amellyel Magyarországnak van a kettős adóztatás elkerüléséről szóló
egyezménye és a forgalomba hozatali engedély jogosultját a telephely szerinti állam szabályai szerint is terheli
a közfinanszírozásban részesülő gyógyszerek és tápszerek után kifizetett társadalombiztosítási támogatás alapján
arányosan meghatározott, illetve az ismertetési tevékenységet végző magánszemélyek száma alapján meghatározott
fizetési kötelezettség, és e kutatási és fejlesztési ráfordításokat a telephely szerinti államban már figyelembe vették
kötelezettségcsökkentő tételként vagy e kutatási és fejlesztési ráfordításokat az adott államban engedményként
bármilyen adó alapjánál már figyelembe vették, vagy egyéb adókedvezményként már érvényesítették.
(12) Az engedmény nem érinti az államnak a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról,
valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény 3. § (2) bekezdése szerinti kötelezettségét.”
174. § (1) A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. §-a helyébe
a következő rendelkezés lép: „1. § Az Országgyűlés az államháztartás központi alrendszerének (a továbbiakban: központi alrendszer) 2011. évi
a) bevételi főösszegét 13 034 191,6 millió forintban,
b) kiadási főösszegét 14 551 291,2 millió forintban,
c) hiányát 1 517 099,6 millió forintban állapítja meg.”
(2) A Kvtv. 1. mellékletében „A XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 16. cím, 18. MFB tőkeemelése alcím támogatási és kiadási
előirányzata 120 000,0 millió forintra változik. A XVII. fejezet, 1–16. cím összesen támogatási előirányzata 368 227,1 millió forintra, kiadási előirányzata
461 846,2 millió forintra, a XVII. fejezet összesen támogatási előirányzata 368 227,1 millió forintra, kiadási előirányzata
694 228,0 millió forintra változik.” 59. Egyes törvényeknek az Alaptörvénnyel összefüggő módosítása
175. § A Hpt. a) 1. § (1) bekezdés a) és b) pontjában, 1. § (2) bekezdés b)–e) és g) pontjában, 2. § (1) bekezdés a) pontjában és
18/A. § (4) bekezdésében az „a Magyar Köztársaság” szövegrész helyébe a „Magyarország” szöveg,
b) 1. § (1) bekezdés b) pontjában az „illetőleg” szövegrész helyébe az „illetve” szöveg,
c) 1. § (2) bekezdés a) pontjában a „Magyar Köztársaság” szövegrészek helyébe a „Magyarország” szöveg,
d) 8. § (3) bekezdésében az „a Magyar Köztársaság” szövegrészek helyébe a „Magyarország” szöveg,
e) 97. § (2) bekezdésében az „A Magyar Köztársaság” szövegrészek helyébe a „Magyarország” szöveg,
f) 200/B. § (1) bekezdésében az „A Magyar Köztársaság” szövegrész helyébe az „A Magyarország” szöveg
lép. 176. § A Tpt. a) 1. § b), f) és g), m) és o)–p) pontjában a „Magyar Köztársaság” szövegrész helyébe a „Magyarország” szöveg,
b) 1. § n) pontjában a „Magyar Köztársaság” szövegrészek helyébe a „Magyarország” szöveg,
c) 199. § a) és b) pontjában az „a Magyar Köztársaság” szövegrész helyébe a „Magyarország” szöveg,
d) 210. § (4) bekezdésében az „A Magyar Köztársaság” szövegrészek helyébe a „Magyarország” szöveg,
e) 338. § (5) bekezdésében, 340/A. § (2) bekezdésében és 340/D. § (3) bekezdésében a „Magyar Köztársaság”
szövegrész helyébe a „Magyarország” szöveg lép. 177. § A Bit.
a) 1. § a) és b) pontjában, 3. § (1) bekezdés 34. pontjában és 70. § (2) bekezdés g) pontjában az „a Magyar
Köztársaság” szövegrészek helyébe a „Magyarország” szöveg, b) 3. § (1) bekezdés 29. pontjában, 5. § (1)–(3) bekezdésében, 32. § (1) bekezdésében, 54. § (5) bekezdésében,
55. § (1) bekezdésében, 70. § (1) bekezdés b) pontjában, 70. § (2) bekezdés f) pontjában, 70. § (4) bekezdésében,
93. § (1) bekezdésében, 94. § (1) bekezdés e) pontjában, 209. § (1) bekezdését megelőző alcímének címében,
211. § (1) és (4) bekezdésében, 212. § (1) bekezdésében, 215. § (2) és (3) bekezdésében, valamint 216. § (3) és
(4) bekezdésében az „a Magyar Köztársaság” szövegrész helyébe a „Magyarország” szöveg,
c) 10. § (1) bekezdésében, 209. § (1) bekezdésében, 212. §-át megelőző alcímének címében és 214. §-ában az
„A Magyar Köztársaság” szövegrész helyébe a „Magyarország” szöveg, az „a Magyar Köztársaság” szövegrész
helyébe a „Magyarország” szöveg, d) 93. § (2) bekezdésében a „Magyar Köztársaság” szövegrész helyébe a „Magyarország” szöveg,
e) 210. § (1) bekezdésében a „Ha a Magyar Köztársaság” szövegrész helyébe a „Ha a Magyarország” szöveg,
a „Magyar Köztársaság területén hatályos” szövegrész helyébe a „Magyarország területén hatályos” szöveg
lép. 178. § (1) A Bszt. 123. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A Magyarország területén bejegyzett befektetési vállalkozás köteles bejelenteni, ha anyavállalata vegyes
tevékenységű holding társasággá vagy vegyes pénzügyi holding társasággá válik, és ha ezen viszony módosul vagy
megszűnik.” (2) A Bszt. a) 1. § a) pontjában a „Magyar Köztársaság területén székhellyel” szövegrész helyébe a „Magyarország területén
székhellyel” szöveg, az „által a Magyar Köztársaság” szövegrész helyébe az „által Magyarország” szöveg,
b) 1. § b) pontjában, 37. § (2) bekezdés h) pontjában, 112. § (1) bekezdés a) pontjában, 176. §-ában a „Magyar
Köztársaság” szövegrész helyébe a „Magyarország” szöveg, c) 4. § (2) bekezdés 39. pontjában, 7. § (3) és (4) bekezdésében, 8. § (3) bekezdésében, 10. § (3) bekezdésében, 28. §
(1) bekezdés e) pontjában, 114. § (2) bekezdésében, 142. § (3) bekezdésében és 143. § (3) bekezdésében az
„a Magyar Köztársaság” szövegrész helyébe a „Magyarország” szöveg,
d) 8. § (3) bekezdésében az „illetőleg” szövegrész helyébe az „illetve” szöveg,
e) 16. § (3) bekezdésében és 177. § (1) bekezdésében az „a Magyar Köztársaság” szövegrészek helyébe
a „Magyarország” szöveg, f) 114. § (2) bekezdésében az „illetőleg” szövegrész helyébe a „vagy” szöveg,
g) 159. § (2) bekezdésében az „illetőleg székhelye a Magyar Köztársaság” szövegrész helyébe a „vagy székhelye
Magyarország” szöveg, h) 159. § (3) bekezdésében és 178. §-ában a „Magyar Köztársaság” szövegrészek helyébe a „Magyarország” szöveg
lép. 179. § A Vbit. a) 1. § (1) bekezdés a) pontjában az „a Magyar Köztársaság” szövegrészek helyébe a „Magyarország”szöveg,
b) 3. § (1) bekezdés 28. pontjában, 31. § (2) bekezdés f) pontjában és 126. § (1) bekezdésében a „Magyar Köztársaság”
szövegrészek helyébe a „Magyarország” szöveg, c) 4. § (1) bekezdésében, 4. § (2) bekezdésében, 20. § (1) bekezdésében, 31. § (4) bekezdésében, 51. § (1) bekezdés
e) pontjában, 125. §-át megelőző alcímének címében, 125. § (1) bekezdésében, 127. § (1) bekezdésében és 130. §
(4) bekezdésében az „a Magyar Köztársaság” szövegrész helyébe a „Magyarország” szöveg,
d) 7. § (1) bekezdésében, 125. § (1) bekezdésében és 128. §-át megelőző alcímének címében az „A Magyar
Köztársaság” szövegrész helyébe a „Magyarország” szöveg, e) 31. § (1) bekezdés b) pontjában, 31. § (2) bekezdés e) pontjában, 50. § (1) és (2) bekezdésében, 127. §
(4) bekezdésében, 128. § (1) bekezdésében, valamint 129. § (2) és (3) bekezdésében a „Magyar Köztársaság”
szövegrész helyébe a „Magyarország” szöveg lép. 60. Egyes törvényeknek a végtörlesztéshez kapcsolódó módosításáról
180. § A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 200/B. § (2) bekezdése a következő
f) ponttal egészül ki: [Az (1) bekezdésben meghatározott árfolyam alkalmazására a pénzügyi intézmény abban az esetben köteles, ha]
„f) a hitelfelvevő az (1) bekezdés szerinti pénzügyi intézmény részére 2012. január 30-ig
1. a végtörlesztéshez szükséges teljes összegre vonatkozóan – ideértve a d) pont szerinti tartozásait is – szükséges
forintösszeget maradéktalanul átutalja, vagy 2. az 1. pont szerinti összegre illetőleg annak az átutalással nem fedezett hányadára a végtörlesztéshez hitelt nyújtó
pénzügyi intézmény által szabályszerűen kiállított, feltétlen és visszavonhatatlan – legkésőbb a c) pont szerinti
igénybejelentéstől számított 60 napon belüli időpontig teljesítendő folyósítási kötelezettséget vállaló – írásbeli
nyilatkozattal igazolja a végtörlesztéshez szükséges fedezetet.” 181. § (1) A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvénynek a kölcsönök kamatai és a teljes
hiteldíj mutató korlátozása, valamint az átlátható árazás biztosítása érdekében az egyes pénzügyi tárgyú törvények
módosításáról szóló 2011. évi CXLVIII. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv.) megállapított 234/H. § (2) bekezdése
a következő szöveggel lép hatályba: „(2) A 2012. április 1. előtt fogyasztóval kötött egy évnél hosszabb hátralévő futamidejű jelzálog-hitelszerződés
esetében – ha az nem felel meg a kölcsönök kamatai és a teljes hiteldíj mutató korlátozása, valamint az átlátható árazás
biztosítása érdekében az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2011. évi CXLVIII. törvény 4. §-ával
megállapított 210/B. § rendelkezéseinek – a fogyasztó 2012. augusztus 31-ig egy alkalommal kérheti a szerződés –
számára hozzáférhetővé tett feltételeknek megfelelő – módosítását, újrakötését vagy kiváltását, hogy az megfeleljen
a kölcsönök kamatai és a teljes hiteldíj mutató korlátozása, valamint az átlátható árazás biztosítása érdekében az egyes
pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2011. évi CXLVIII. törvény 4. §-ával megállapított 210/B. §
rendelkezéseinek azzal, hogy az új hitel a) forinthitel, ha az eredeti hitel forinthitel,
b) euróhitel, euró alapú hitel vagy forinthitel lehet, ha az eredeti hitel euró alapú hitel, euróhitel vagy más –
a c) pontban meg nem határozott – devizahitel,
c) svájci frank hitel, svájci frank alapú hitel, euróhitel, euró alapú hitel vagy forinthitel lehet, ha az eredeti hitel svájci
frank hitel vagy svájci frank alapú hitel.” (2) A Módtv. 9. §-a nem lép hatályba.
(3) A Módtv. 2012. április 1-jén lép hatályba.
182. § A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.). a következő 84/U. §-sal
egészül ki: „84/U. § (1) A 72. § (4) bekezdésének az egyes adótörvények és azzal összefüggő egyéb törvények módosításáról szóló
2011. évi CLVI. törvénnyel megállapított o) pontját az otthonvédelemmel összefüggő egyes törvények módosításáról
szóló 2011. évi CXXI. törvény hatálybalépését követően, de legkésőbb 2011. december 31-ig folyósított, a munkáltató
által végtörlesztéshez nyújtott kamatmentes kölcsön adókötelezettségének megállapítására lehet alkalmazni azzal,
hogy a befektetési alapkezelőkről és a kollektív befektetési formákról szóló 2011. évi CXCIII. törvény hatálybalépésének
napjától az említett rendelkezés alkalmazásának feltétele, hogy a munkáltatói kölcsön biztosítása a következő évek
javadalmazását nem érinti (előrehozott juttatást semmilyen formában nem valósít meg).
(2) Az 1. számú mellékletnek az egyes adótörvények és azzal összefüggő egyéb törvények módosításáról szóló
2011. évi CLVI. törvénnyel megállapított 2.8. pontjának rendelkezését az otthonvédelemmel összefüggő egyes
törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXI. törvény hatálybalépésének napja és a 2011. december 31. közötti
időszakban folyósított, a munkáltató által végtörlesztés céljából adott vissza nem térítendő támogatásra lehet
alkalmazni azzal, hogy a befektetési alapkezelőkről és a kollektív befektetési formákról szóló 2011. évi CXCIII. törvény
hatálybalépésének napjától biztosított vissza nem térítendő támogatás a következő évek javadalmazását nem
érintheti (előrehozott juttatást semmilyen formában nem valósíthat meg).”
183. § 2012. január 1-jén hatályát veszti az Szja tv. 72. § (4) bekezdés o) pontja és 1. számú melléklet 2.8. pontja.
184. § Nem lép hatályba az Szja tv. 84/T. §-ának az egyes adótörvények és az azzal összefüggő egyéb törvények
módosításáról szóló 2011. évi CLVI. törvénnyel megállapított (5) és (7) bekezdése.
185. § (1) Az államháztartás egyensúlyát javító különadóról és járadékról szóló 2006. évi LIX. törvény (a továbbiakban:
Különadó tv.) 4/A. §-ának (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A hitelintézet által az üzleti évre (adóévre) fizetendő különadónak a (6) bekezdés a) pontja szerint,
a (11)–(20) bekezdésben foglaltak figyelembevételével kiszámított összegét, legfeljebb annak mértékéig csökkenti
az általa az üzleti évre (adóévre) hitelintézetek különadója címén fizetett (fizetendő) összeg.”
(2) A Különadó tv. 4/A. §-a a következő (11)–(20) bekezdéssel egészül ki:
„(11) A hitelintézet, a pénzügyi vállalkozás (a továbbiakban együtt: pénzügyi intézmény) által 2011-re fizetendő
különadó megállapításánál a (6) bekezdés szerint kiszámított különadót adó-visszatérítés címén csökkenti
a fogyasztóval kötött deviza alapú kölcsönszerződés alapján teljesített előtörlesztés miatt, valamint a fogyasztóval
kötött deviza alapú pénzügyi lízingszerződés alapján fennálló követelése teljesítése (ideértve különösen
a finanszírozási összeg és maradványérték megfizetését) következtében a) a pénzügyi intézmény által az előtörlesztés, illetőleg a teljesítés során törvény rendelkezése alapján kötelezően
alkalmazott devizaárfolyam, valamint b) a pénzügyi intézmény által a kölcsönszerződésből, illetőleg a pénzügyi lízingszerződésből eredő követelése
könyveiben történő nyilvántartása során a számvitelről szóló törvény és a felhatalmazása alapján kiadott jogszabály
rendelkezésének megfelelően alkalmazott devizaárfolyam eltérése következtében a pénzügyi intézmény által a 2011-ben kezdődő üzleti éve adózás előtti eredménye terhére
elszámolt ráfordítások összegének (a számított veszteségnek) 30 százaléka.
(12) Ha a pénzügyi intézményt a (11) bekezdés rendelkezése szerint megillető adó-visszatérítés meghaladja a 2011-re
fizetendő különadója megállapításánál a (6) bekezdés szerint kiszámított különadót, különbözetüket a 2011.
december 1-jén a pénzügyi intézmény kapcsolt vállalkozásának minősülő (egy vagy több) másik pénzügyi intézmény
vagy biztosító (a továbbiakban együttesen: visszaigénylésre jogosult társaság) érvényesítheti (igényelheti vissza)
a 2011-re fizetendő különadója megállapításánál. Ha a különbözetet egynél több visszaigénylésre jogosult társaság
érvényesíti a fizetendő különadója megállapításánál, a visszaigénylésre jogosult társaságokat e jogcímen külön-külön
megillető adó-visszatérítések összege nem haladhatja meg a különbözetet. Az e rendelkezések alapján
a visszaigénylésre jogosult társaság által érvényesített (visszaigényelt) összeg nem haladhatja meg a (6) bekezdés
szerint kiszámított különadójából az ugyanezt a visszaigénylésre jogosult társaságot a (11) bekezdés rendelkezései
szerint megillető adó-visszatérítést meghaladó részt. (13) A pénzügyi intézményt a (11) bekezdésben, a visszaigénylésre jogosult társaságot a (12) bekezdésben foglaltak
alapján megillető adó-visszatérítés(ek) összege nem haladhatja meg 2011-re fizetendő különadója megállapításánál
a (6) bekezdés szerint kiszámított különadót. (14) A (11)–(13) bekezdés szerint meghatározott adó-visszatérítés teljesítését a pénzügyi intézmény és
a visszaigénylésre jogosult társaság a 2011-re vonatkozó különadó-bevallása módosítása révén, az igény (a módosítást
tartalmazó különadó-bevallás) benyújtásának napjától, de legkorábban 2012. január 31-étől jogosult az állami
adóhatóságnál igényelni. (15) A (11)–(14) bekezdésben foglaltak alkalmazásának feltétele, hogy a pénzügyi intézmény, valamint
a visszaigénylésre jogosult társaság a (11) bekezdés szerinti számított veszteségét a számvitelről szóló törvény és
a felhatalmazása alapján kiadott jogszabály rendelkezéseinek megfelelően vezetett nyilvántartásai alapján
megállapítja, valamint cégneve és adószáma feltüntetésével írásban rögzíti.
(16) A (12) bekezdésben foglaltak alkalmazásának – a (15) bekezdésben foglaltak mellett – további feltétele, hogy az
érintett pénzügyi intézmény, valamint a visszaigénylésre jogosult társaságok valamennyiük cégneve és adószáma
feltüntetésével írásban közösen rögzítik: a) az egyedi különadó-alapjukra a (6) bekezdés szerint kiszámított különadókat és ezek összegét;
b) egyedi számított veszteségeiket és ezek összegét; c) egyedi számított veszteségeik 30 százalékát és ezek összegét;
d) a pénzügyi intézményt, valamint a visszaigénylésre jogosult társaságokat a (11)–(13) bekezdés rendelkezéseinek
figyelembe vételével egyedileg megillető adó-visszatérítéseket és ezek összegét.
(17) A (15)–(16) bekezdésben meghatározott iratokat az adózó az általa 2011-re fizetendő különadó bevallásának,
illetőleg (függetlenül attól, hogy továbbra is egymás kapcsolt vállalkozásainak minősülnek-e) az érintett adózók
a bármelyikük által 2011-re fizetendő különadó bevallásának önellenőrzése vagy utólagos ellenőrzése alapján, az
önellenőrzés, illetőleg az utólagos ellenőrzés megállapítását figyelembe véve írásban módosíthatják. Ha az iratok
módosítása érinti az adózót, illetőleg bármely adózót a (11)–(13) bekezdés szerint megillető adó-visszatérítés
összegét, az adó megállapításához való jog elévüléséig az érintett adózó adóbevallását a változásnak megfelelő
önellenőrzés révén ismételten módosíthatja, vagy – ha önellenőrzésre már nem jogosult – ismételt ellenőrzés
megkezdése iránti kérelem előterjesztésével kezdeményezheti fizetendő adójának módosítását.
A (15)–(16) bekezdésben meghatározott iratokat, valamint azok módosítását az adózó, illetőleg valamennyi érintett
adózó az adó megállapításához való jog elévüléséig köteles megőrizni.
(18) Az állami adóhatóság az igény (a módosítás) benyújtására olyan adóbevallási nyomtatványt is rendszeresíthet,
amelyben az adózó a nyomtatvány rendszeresítésének napjától kezdve köteles a (15)–(17) bekezdésben
meghatározott adatokat vagy azok egy részét feltüntetni. (19) Az állami adóhatóság az adózót megillető adó-visszatérítést vagy annak egy részét teljesítheti olyan
állampapírnak az adózó értékpapír-számlájára (az adózó tulajdonába adása érdekében) történő továbbítása révén is,
amely állampapír által megtestesített valamennyi kötelezettség teljesítése legkésőbb az állampapír továbbításának
napját követő 366. napon esedékessé válik. Az adózó értékpapír-számlája számát a bevallásban, vagy az állami
adóhatóság felszólítására közli az állami adóhatósággal. Ha az adó-visszatérítést az állami adóhatóság részben vagy
egészben állampapírnak az adózó értékpapír-számlájára történő továbbítása révén teljesíti, kiutalás napjának
az állampapír továbbításának napja számít. Az adó-visszatérítés teljesítésének megítélésekor az állampapírnak
a továbbításakor ismert, a tőkepiacról szóló törvény szerinti szabályozott piacnak minősülő tőzsdén jegyzett
árfolyama, valamint – szükség szerint – a Magyar Nemzeti Bank által ugyanerre a napra vonatkozóan közzétett
hivatalos devizaárfolyam az irányadó; kétség esetén az állami adóhatóság köteles bizonyítani, hogy az
adó-visszatérítés teljesítése e törvény rendelkezései szerint megtörtént. Az államháztartásért felelős miniszter
rendeletében felhatalmazhatja az állami adóhatóságot, hogy az adó-visszatérítést ne közvetlenül, hanem a miniszteri
rendeletben meghatározott más szervezet útján teljesítse állampapír átadásával, valamint ennek érdekében
tájékoztassa a teljesítésben a rendelet szerint közreműködő másik szervezetet az adózó cégnevéről, adószámáról,
értékpapír-számlájáról és az adózót megillető adó-visszatérítés összegéről; az így átadott adatokra az adózás rendjéről
szóló törvénynek az adótitokra vonatkozó rendelkezései az irányadók.
(20) A (11)–(13) bekezdésben meghatározott adó-visszatérítésre az adózás rendjéről szóló törvénynek az
adó-visszatérítésre, az adó-visszaigénylésre irányadó rendelkezéseit, a (14) bekezdésben meghatározott
adóbevallás-módosításra az adózás rendjéről szóló törvénynek az önellenőrzésre irányadó rendelkezéseit
a (11)–(19) bekezdésben foglalt eltérések figyelembe vételével kell alkalmazni.”
(3) A Különadó tv. 4/A. §-a a következő (21)–(30) bekezdéssel egészül ki:
„(21) A pénzügyi intézmény által 2012-re fizetendő különadó megállapításánál a (6) bekezdés szerint kiszámított
különadót adójóváírás címén csökkenti a fogyasztóval kötött deviza alapú kölcsönszerződés, valamint a fogyasztóval
kötött deviza alapú pénzügyi lízingszerződés alapján fennálló követelése (ideértve a követeléshez kapcsolódó
bevétele alapján az aktív időbeli elhatárolások között kimutatott összeget is) teljes vagy részleges elengedése
következtében a pénzügyi intézmény által a 2012-ben kezdődő üzleti éve adózás előtti eredménye terhére elszámolt
ráfordítások összegének (a számított veszteségnek) 30 százaléka, feltéve, hogy a követelésből esedékessé vált rész
tekintetében az adós késedelme az elengedés napján már meghaladta a kilencven napot.
(22) A fogyasztóval kötött, jelzáloggal fedezett deviza alapú kölcsönszerződésnek a pénzügyi intézmény és
a fogyasztó által megkötött megállapodás révén 2012. április 30-át követő hatállyal forint alapú kölcsönszerződéssé
történő módosítása (forintra történő átváltása) esetében a pénzügyi intézmény által a 2012-re fizetendő különadó
megállapításánál a (6) bekezdés szerint kiszámított különadót adójóváírás címén csökkenti a kölcsönszerződés alapján
a szerződésmódosítás hatályba lépésének napján fennálló követelésnek (ideértve a követeléshez kapcsolódó bevétel
alapján az aktív időbeli elhatárolások között kimutatott összeget is)
a) a számvitelről szóló törvény és a felhatalmazása alapján kiadott jogszabály rendelkezésének megfelelően
a szerződésmódosítás napját megelőző napra megállapított nyilvántartási értéke, valamint
b) a számvitelről szóló törvény és a felhatalmazása alapján kiadott jogszabály rendelkezésének megfelelően,
de legfeljebb a Magyar Nemzeti Bank 2012. április 30-án érvényes hivatalos devizaárfolyamnak megfelelően
a szerződésmódosítás napjára megállapított nyilvántartási értéke eltérése következtében a pénzügyi intézmény által a 2012-ben kezdődő üzleti éve adózás előtti eredménye terhére
elszámolt ráfordítások összegének (a számított veszteségnek) 30 százaléka, feltéve, hogy
c) a kölcsönszerződés módosításánál a forintra történő átváltáskor alkalmazott devizaárfolyam nem haladja meg
a kölcsönszerződésnek a forintra történő átváltása érdekében még nem módosított rendelkezései szerint
a szerződésmódosítás napjára vonatkozóan a kölcsönszerződés teljesítésére irányadó devizaárfolyam 75 százalékát,
valamint d) a követelésből esedékessé vált rész tekintetében az adós késedelme a szerződésmódosítás napján már meghaladta
a kilencven napot. (23) Ha a pénzügyi intézményt a (21)–(22) bekezdés rendelkezése szerint megillető adójóváírások összege
meghaladja a 2012-re fizetendő különadója megállapításánál a (6) bekezdés szerint kiszámított különadót,
különbözetüket a 2012-ben a visszaigénylésre jogosult társaság érvényesítheti (vonhatja le) a 2012-re fizetendő
különadója megállapításánál. Ha a különbözetet egynél több visszaigénylésre jogosult társaság érvényesíti
a fizetendő különadója megállapításánál, az egyes visszaigénylésre jogosult társaságokat e jogcímen külön-külön
megillető adójóváírások összege nem haladhatja meg a különbözetet. Az e rendelkezések alapján a visszaigénylésre
jogosult társaság által érvényesített (levont) összeg nem haladhatja meg a (6) bekezdés szerint kiszámított
különadójából az ugyanezt a visszaigénylésre jogosult társaságot a (21)–(22) bekezdés rendelkezései szerint megillető
adójóváírások összegét meghaladó részt. (24) A pénzügyi intézményt a (21) bekezdésben, a visszaigénylésre jogosult társaságot a (22) bekezdésben foglaltak
alapján megillető adójóváírások összege nem haladhatja meg 2012-re fizetendő különadója megállapításánál
a (6) bekezdés szerint kiszámított különadót. (25) Amennyiben a pénzügyi intézmény vagy a visszaigénylésre jogosult társaság a 2012-re vonatkozó
különadó-bevallását a (21)–(24) bekezdés szerint meghatározott adójóváírások megállapítását (az adójóváírásra
vonatkozó joga keletkezését) megelőzően benyújtotta, az adójóváírásokat negyedévente, a különadó-bevallásnak
a negyedév utolsó napját követő módosítása révén érvényesíti.
(26) A (21)–(25) bekezdésben foglaltak alkalmazásának feltétele, hogy a pénzügyi intézmény a (21)–(22) bekezdés
szerinti számított veszteségét a számvitelről szóló törvény és a felhatalmazása alapján kiadott jogszabály
rendelkezéseinek megfelelően vezetett nyilvántartásai alapján, a (22) bekezdés szerinti számított veszteség esetében
a Magyar Nemzeti Bank 2012. április 30-án érvényes hivatalos devizaárfolyamát is figyelembe véve, megállapítja,
valamint cégneve és adószáma feltüntetésével írásban rögzíti. (27) A (23) bekezdésben foglaltak alkalmazásának – a (26) bekezdésben foglaltak mellett – további feltétele, hogy
a pénzügyi intézmény, valamint a visszaigénylésre jogosult társaságok valamennyiük cégneve és adószáma
feltüntetésével írásban közösen rögzítik: a) az egyedi különadó-alapjukra a (6) bekezdés szerint kiszámított különadókat és ezek összegét;
b) egyedi számított veszteségeiket és ezek összegét; c) egyedi számított veszteségeik 30 százalékát és ezek összegét;
d) a pénzügyi intézményt, valamint a visszaigénylésre jogosult társaságokat a (21)–(24) bekezdés rendelkezéseinek
figyelembe vételével egyedileg megillető adójóváírásokat és ezek összegét.
(28) A (26)–(27) bekezdésben meghatározott iratokat az adózó az általa 2012-re fizetendő különadó bevallásának,
illetőleg (függetlenül attól, hogy továbbra is egymás kapcsolt vállalkozásainak minősülnek-e) az érintett adózók
a bármelyikük által 2012-re fizetendő különadó bevallásának önellenőrzése vagy utólagos ellenőrzése alapján, az
önellenőrzés, illetőleg az utólagos ellenőrzés megállapítását figyelembe véve írásban módosíthatják. Ha az iratok
módosítása érinti az adózót, illetőleg bármely adózót a (21)–(24) bekezdés szerint megillető adójóváírás összegét, az
adó megállapításához való jog elévüléséig az érintett adózó adóbevallását a változásnak megfelelő önellenőrzés
révén ismételten módosíthatja, vagy – ha önellenőrzésre már nem jogosult – ismételt ellenőrzés megkezdése iránti
kérelem előterjesztésével kezdeményezheti fizetendő adójának módosítását. A (26)–(27) bekezdésben
meghatározott iratokat, valamint azok módosítását az adózó, illetőleg valamennyi érintett adózó az adó
megállapításához való jog elévüléséig köteles megőrizni. (29) Az állami adóhatóság az adóbevallás módosításának benyújtására olyan adóbevallási nyomtatványt is
rendszeresíthet, amelyben az adózó a nyomtatvány rendszeresítésének napjától kezdve köteles
a (26)–(27) bekezdésben meghatározott adatokat vagy azok egy részét feltüntetni.
(30) A (25) bekezdésben meghatározott adóbevallás-módosításra az adózás rendjéről szóló törvénynek az
önellenőrzésre irányadó rendelkezéseit a (21)–(29) bekezdésben foglalt eltérések figyelembe vételével kell
alkalmazni.” 186. § A Különadó tv. 4/B. §-a a következő (6)–(7) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Ha az adózó a pénzügyi intézmények különadójára vonatkozóan benyújtott adóbevallását a különadóra
vonatkozó bevallásának benyújtását követően módosítja, az adó megállapításához való jog elévüléséig köteles a már
benyújtott különadó-bevallását is módosítani, vagy – ha önellenőrzésre már nem jogosult – ismételt ellenőrzés
megindítása iránti kérelem előterjesztésével kezdeményezni fizetendő különadójának módosítását is.
(7) Az állami adóhatóság a pénzügyi intézmények különadójára vonatkozóan utólagos adómegállapítás tárgyában
hozott határozatában, ha az a pénzügyi intézmények különadója fizetendő összegét módosítja, rendelkezik
a különadónak a (2)–(3) bekezdés rendelkezéseinek megfelelő módosításáról is. A jogkövetkezmények
megállapításánál az egyik különadóra vonatkozóan megfizetett összeget a másik különadóra megfizetett összegként
kell figyelembe venni.” 187. § (1) A Különadó tv. 5. §-a (2) bekezdésének negyedik mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
„A hitelintézet által az adóévre (üzleti évre) fizetendő társasági adó alapjának megállapításánál az adózás előtti
eredményt csökkenti a hitelintézetek különadója adóévre (üzleti évre) fizetett (fizetendő) összege.”
(2) A Különadó tv. 5. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A pénzügyi intézményt, valamint a visszaigénylésre jogosult társaságot a 4/A. § (11)– (20) bekezdése alapján
az adóévre megillető különadó-visszatérítés összegét a pénzügyi intézmény, valamint a visszaigénylésre jogosult
társaság a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 26. §-ának (10) bekezdésében
meghatározott adóelőleg-kiegészítési kötelezettségének teljesítésekor az adóévi várható fizetendő társasági
adójának alapját képező számított adóalap megállapításánál nem köteles figyelembe venni.”
(3) A Különadó tv. 5. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A magánszemély (a fogyasztó) és a pénzügyi intézmény által a 4/A. § (21)–(22) bekezdés szerinti adójóváírás
alapjául szolgáló tartozás-elengedés, szerződésmódosítás a) révén megszerzett, illetőleg juttatott vagyoni érték (bevétel) mentes minden adó, hozzájárulás, járulék, illeték
és más közteher (ideértve különösen a személyi jövedelemadót, a nyugdíjjárulékot, az egészségbiztosítási és
munkaerő-piaci járulékot, a szociális hozzájárulási adót, az egészségügyi hozzájárulást, a szakképzési hozzájárulást,
valamint a vagyonszerzési illetéket) alól; b) következtében a 2012-ben kezdődő üzleti éve adózás előtti eredménye terhére elszámolt ráfordítás a pénzügyi
intézmény által adózás előtti eredménye, bevétele alapulvételével fizetendő adó alapjának megállapításánál az adó
alapját csökkentő tételként érvényesíthető (így különösen a társasági adó alapjának megállapításánál a vállalkozási
tevékenység érdekében felmerült ráfordításnak minősül).” 188. § A Különadó tv. 4/A. §-ának (7) bekezdésében az „a (11)–(20) bekezdésben” szövegrész helyébe az
„a (11)–(30) bekezdésben” szöveg, 5. §-ának (3) bekezdésében az „a 4/A. § (11)–(20) bekezdése alapján az adóévre
megillető különadó-visszatérítés összegét” szövegrész helyébe az „a 4/A. § (11)–(30) bekezdése alapján az adóévre
megillető különadó-visszatérítés vagy adójóváírás összegét” szöveg lép. 189. § A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény a következő 49/P. §-sal egészül ki:
„49/P. § (1) A köztisztviselő részére a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény
200/B. § (1) bekezdésében meghatározott végtörlesztéséhez kizárólag visszterhes munkáltatói kölcsön nyújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott munkáltatói kölcsön összege a köztisztviselő háztartásában eltartott
gyermekek számától függően: a) egy gyermek esetén legfeljebb 6 millió forint,
b) két gyermek esetén legfeljebb 8 millió forint,
c) három gyermek esetén legfeljebb 10 millió forint,
d) minden további gyermek után legfeljebb gyermekenként további 1 millió forint.
(3) E § szempontjából gyermek: a) a köztisztviselő vér szerinti és örökbe fogadott gyermeke,
b) a köztisztviselő háztartásában legalább egy éve nevelt mostoha gyermek,
c) a köztisztviselő gyámsága alatt álló legalább egy éve vele együttélő és általa eltartott gyermek,
d) az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek, aki a gyermek-és ifjúságvédő intézettel kötött megállapodás
alapján legalább egy éve él a köztisztviselőnél, mint nevelőszülőnél.
(4) E § szempontjából eltartottnak minősül a gyermek, ha
a) a 16. életévét még nem töltötte be,
b) a 16. életévét már betöltötte, de oktatási intézmény nappali tagozatán tanul és 25. életévét még nem töltötte be,
c) a 16. életévét már betöltötte, de munkaképesség-csökkenést, illetve egészségkárosodást szenvedett személy és ez
az állapota legalább egy éve tart, vagy egy év alatt előreláthatóan nem szűnik meg.”
190. § A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény a következő 78/B. §-sal egészül ki:
„78/B. § (1) A közalkalmazott részére a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény
200/B. § (1) bekezdésében meghatározott végtörlesztéséhez kizárólag visszterhes munkáltatói kölcsön nyújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott munkáltatói kölcsön összege a közalkalmazott háztartásában eltartott
gyermekek számától függően: a) egy gyermek esetén legfeljebb 6 millió forint,
b) két gyermek esetén legfeljebb 8 millió forint,
c) három gyermek esetén legfeljebb 10 millió forint,
d) minden további gyermek után legfeljebb gyermekenként további 1 millió forint.
(3) E § szempontjából gyermek: a) a közalkalmazott vér szerinti és örökbe fogadott gyermeke,
b) a közalkalmazott háztartásában legalább egy éve nevelt mostoha gyermek,
c) a közalkalmazott gyámsága alatt álló legalább egy éve vele együttélő és általa eltartott gyermek,
d) az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek, aki a gyermek-és ifjúságvédő intézettel kötött megállapodás
alapján legalább egy éve él a köztisztviselőnél, mint nevelőszülőnél.
(4) E § szempontjából eltartottnak minősül a gyermek, ha
a) a 16. életévét még nem töltötte be,
b) a 16. életévét már betöltötte, de oktatási intézmény nappali tagozatán tanul és 25. életévét még nem töltötte be,
c) a 16. életévét már betöltötte, de munkaképesség-csökkenést, illetve egészségkárosodást szenvedett személy és
ez az állapota legalább egy éve tart, vagy egy év alatt előreláthatóan nem szűnik meg.”
Hatályon kívül helyező rendelkezések 191. § (1) Hatályát veszti
a) a Tpt. 1. § c)–e) pontjai; 5. § (1) bekezdés 11., 13–14., 16., 47., 49., 59., 93., 135. pontjai; 35. § (6) bekezdése; 201/A. §;
222. § (6) bekezdése; 229–296. §; 300. § (2) bekezdés d) pontja; a 307. § (5) bekezdése d) és g) pontja; 357. §
(3) bekezdése; 358. § (2)–(4) bekezdései; 381. § (2) és (4) bekezdései; 394. § (1) bekezdés f) pont 8. alpontja; a 451. §
(2) bekezdés c) és h) pontja; a 11–13., 15–21., 24. mellékletei, 25. melléklet 1–3., 6–7. 23. pontja;
b) a Bszt. 37. § (2) bekezdés e) pontja;
c) a Pszftv. 6. § (5) bekezdése, d) a víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 88. § (6) bekezdésének b) pontja.
(2) E törvény 13–18. mellékletei 2012. január 2-án hatályukat vesztik.
(3) E törvény 185. § (1) és (2) bekezdése, 186. §-a és 187. § (1) és (2) bekezdése a hatályba lépésének napját követő napon
hatályát veszti. (4) 2012. február 29-én hatályát veszti a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 49/P. §-a és
a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 78/B. §-a.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke