text:
1139/2010. (VII. 2.) Korm. határozata az Európai Unió és tagállamai, valamint a Norvég Királyság közötti, a műholdas navigációról szóló együttműködési megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért az Európai Unió és tagállamai, valamint a Norvég Királyság közötti, a műholdas navigációról szóló
együttműködési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. jóváhagyja a Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a Megállapodás végleges
szövegének megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
156/2012. (XII. 21.) ME határozata a Magyar Energia Hivatal elnökhelyettese kinevezéséről.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 166. § (1) bekezdése alapján, az energiapolitikáért felelős miniszter
javaslatára dr. Szalóki Szilviát a Magyar Energia Hivatal elnökhelyettesévé
– 2013. január 1-jei hatállyal, hatévi időtartamra –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
472/2016. (XII. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Nagy Pétert
a 2016. december 15. napjától 2019. december 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. december 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1098/2010. (IV. 23.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
1. A Kormány – az Országgyűlési Biztosok Hivatala fejezet vonatkozásában az adatvédelmi biztosnak a minősített adat
védelméről szóló törvényből következő, információszabadsággal összefüggő többletfeladatainak ellátásához
szükséges létszámfejlesztésre, a Magyar Köztársaság Ügyészsége fejezet vonatkozásában a társasházakról szóló
2003. évi CXXXIII. törvény módosításáról szóló 2009. évi LXXXIX. törvény hatálybalépésével összefüggő
többletfeladatokra, az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium fejezet vonatkozásában a közbiztonsági háló
végrehajtására, illetve a Magyar Tudományos Akadémia fejezet vonatkozásában a Világgazdasági Kutatóintézetnek
a 2011-es magyar EU-elnökséggel összefüggő kutatási feladataira – az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében 722,3 millió forint melléklet
szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi költségvetés általános tartaléka terhére.
Felelős: pénzügyminiszter Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
47/2010. (XI. 26.) KüM határozata a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 1. ülésszakán elfogadott, a nőknek a szülés előtt és utána való foglalkoztatásáról szóló 1919. 3. számú Egyezménynek a 2009. XCII. törvényben adott felhatalmazás alapján való felmondásának hatálybalépéséről.
Az 1928. évi XXVII. törvénycikkel kihirdetett, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 1. ülésszakán elfogadott,
a nőknek a szülés előtt és utána való foglalkoztatásáról szóló 1919. évi 3. számú Egyezmény 10. Cikke az alábbiak szerint rendelkezik
a felmondásról:
„A jelen egyezményt megerősítő minden tag azt az egyezmény hatálybalépésének kezdő időpontjától számított tízévi
időtartam elteltével a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet főtitkárjához intézett írásbeli jegyzékkel felmondhatja, aki
a felmondást lajstromozza. A felmondás csak a titkárságnál történt lajstromozástól számított egy év elteltével válik
hatályossá.”
A felmondás lajstromozásának dátuma: 2010. május 25.
A felmondás hatálybalépésének dátuma: 2011. május 25.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2009. évi XCII. törvény 2. § (2) bekezdésével megállapítom, hogy a Nemzetközi
Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 1. ülésszakán elfogadott, a nőknek a szülés előtt és utána való
foglalkoztatásáról szóló 1919. évi 3. Egyezmény felmondása 2011. május 25-én, azaz kettőezer-tizenegy, május
huszonötödikén hatályba lép.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
117/2015. (XII. 17.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a miniszterelnök kabinetfőnökének javaslatára
dr. Csonka Ernőt a Miniszterelnöki Kabinetiroda helyettes államtitkárává
– 2015. december 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
342/2019. (VIII. 22.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi
LV. törvény 9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/846/3/2019. számú előterjesztésére –
Barnak Júlia, született: Palincsak Júlia (névmódosítás előtti neve: Barnak Júlia Ivanyivna, született: Palincsak Júlia
Ivanyivna; születési hely, idő: Ilosva [Szovjetunió], 1986. július 8.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. július 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1375/2019. (VI. 25.) Korm. határozata a Szolnoki Atlétikai Centrum beruházás megvalósításához szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány
 1. áttekintette a Szolnoki Atlétikai Centrum beruházás (a továbbiakban: Beruházás) helyzetét, és egyetért a Beruházás
teljes körű megvalósításával;
 2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon az 1. pont szerinti
támogatási cél megvalósításához szükséges 316 044 163 forint központi költségvetési többletforrás biztosításáról
a 2020. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében;
Felelős: pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2020. január 31.
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  2.  pont alapján biztosított forrás terhére, Szolnok Megyei
Jogú Város Önkormányzata részére, az  1.  pont szerinti célra – külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül,
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  §-a hatálya alá
tartozó támogatási előlegként – 2020. december 31-ig történő elszámolási kötelezettséggel nyújtson költségvetési
támogatást a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat
alapján;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pont szerinti forrás biztosítását követően azonnal
4. egyetért azzal, hogy az  egyes atlétikai fejlesztésekhez kapcsolódó kérdésekről szóló 1250/2015. (IV. 23.)
Korm. határozat 3.  pontjától eltérően a  Beruházás megvalósítására és a  Szolnok Megyei Jogú Város
Önkormányzatával történő támogatási szerződés megkötésére 845 469 163 forint összeghatárig kerüljön sor.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
235/2016. (VII. 7.) KE határozata államtitkári felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja és a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai
és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 55. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára – Németh
Lászlónét, a Miniszterelnökség államtitkárát e megbízatása alól 2016. július 7-ei hatállyal felmentem.
Budapest, 2016. július 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1039/2003. (IV. 30.) Korm. határozata az egészségügyi dolgozók ügyeleti rendszerére vonatkozó közösségi joganyag és az ehhez kapcsolódó bírósági gyakorlat vizsgálatáról.
A Kormány elrendeli a folyamatos egészségügyi ellátást
biztosító ügyeleti rendszerre vonatkozó közösségi joganyag és az ehhez kapcsolódó bírósági gyakorlat, továbbá
a végrehajtás módjának tagországonkénti vizsgálatát, és
ezek eredményéről a Kormány tájékoztatását.
Felelős: egészségügyi, szociális és családügyi miniszter
foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter
igazságügy-miniszter
Határidő: 2003. november 30. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
383/2018. (VII. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tóth Andreát
a 2018. augusztus 1. napjától 2021. július 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
260/2008. (XII. 17.) KE határozata Balla János rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Balla
Jánost megbízom a Magyar Köztársaság asztanai nagykövetségének vezetésével, valamint a Magyar Köztársaságnak a Tadzsik Köztársaságban és a Kirgiz Köztársaságban
való képviseletével.
Budapest, 2008. június 3. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
5/2008. (HK 10.) HM HKF intézkedése „A Magyar Honvédség Testnevelési és Sportbajnokságok Szakutasítása” című kiadvány hatálytalanításáról.
1. A Magyar Köztársaság honvédelmi miniszterétől
„A Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési
Szabályzata” IV. fejezet 16. (50–53.) pontjában kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a szolgálati könyvek és
főnökségi kiadványok rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.)
HM utasítás 15. §-ára, „A Magyar Honvédség Testnevelési és Sportbajnokságok Szakutasítása” (Nyt. szám: 4/1)
című főnökségi kiadványt hatálytalanítom.
2. Az intézkedés a megjelenésekor lép hatályba. Juhász István vezérőrnagy s. k.,
HM hadműveleti és kiképzési főosztályvezető


text:
60/2014. (III. 6.) Korm. rendelete a támogatásból megvalósuló fejlesztések központi monitoringjáról és nyilvántartásáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 15. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 29. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. Fejezet
ÁltalÁnos rendelkezések 1. A rendelet alkalmazási köre
1. § (1) Ezt a rendeletet kell alkalmazni
a) az 1. mellékletben meghatározott forrásokból és
b) az 1. mellékletben fel nem sorolt, európai uniós, nemzetközi vagy hazai költségvetésből származó, fejlesztési
célú forrásból
[az a) és b) pont továbbiakban együtt: fejlesztési források] projektek megvalósításához nyújtott támogatásokkal és
az  azokból finanszírozott fejlesztésekkel kapcsolatos adatok nyilvántartására, a  nyilvántartások összekapcsolására,
a nyilvántartáshoz történő csatlakozásra, valamint a nyilvántartások használatára.
(2) Ezt a  rendeletet kell alkalmazni a  11.  § szerinti szerződés révén a  Fejlesztéspolitikai Adatbázis és Informatikai
Rendszer (a továbbiakban: FAIR) útján kezelt adatokkal kapcsolatos (1) bekezdés szerinti tevékenységekre is.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
 1. adatgazda: azon kijelölt állami vezető, akinek feladatkörébe az  e  rendeletben meghatározott adatok
tartoznak,
 2. alkalmazásgazda: e rendelet hatálya alá tartozó alkalmazások felhasználási és fejlesztési jogaival rendelkező,
az alkalmazások üzemeltetéséért, illesztéséért, paraméterezéséért és szükség szerinti fejlesztéséért, valamint
az alkalmazáshoz szükséges hozzáférési jogok biztosításáért felelős személy,
3. egyéb nyilvántartási rendszer: fejlesztési források kezelését támogató pályázatkezelő információtechnológiai
rendszer, amely részben vagy egészben biztosítja az  abban kezelt források közvetítői tevékenységének
támogatását,
4. egységes Monitoring és Információs rendszer: az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális
Alapról, a  Kohéziós Alapból, a  PHARE-ból, az  Átmeneti Támogatásból, a  Schengen Alapból, az  Európai
Gazdasági Térség és Norvég Finanszírozási Mechanizmusból, valamint az  ezekhez társuló hazai forrásokból
megvalósuló programokkal és projektekkel kapcsolatos végrehajtási és kifizetési menedzsment, monitoring,
valamint ellenőrzési, szabálytalanságkezelési és számviteli feladatokat támogató információtechnológiai
rendszer,
5. fejlesztés: minden olyan építési, szolgáltatási vagy árubeszerzési tevékenység, amelyet egy vagy több
támogatási forrásból valósítanak meg,
6. fejlesztési program: meghatározott célrendszer érdekében végrehajtandó feladatok és azok végrehajtására
kidolgozott keretfeltételek egysége,
7. Fejlesztéspolitikai adatbázis és Információs rendszer: a fejlesztési források felhasználására vonatkozó eljárások
során keletkező adatok egységes nyilvántartási rendszere,
8. Fejlesztéspolitikai adatbázis és Információs rendszer európai Uniós Programok rendszere: a  FAIR 2014–2020
közötti és azt követő európai uniós programozási időszakokban az  európai strukturális és beruházási
alapokból finanszírozott programok és projektek adatainak gyűjtését, rendszerezését és szolgáltatását
biztosító pályázatkezelő alrendszere,
9. Fejlesztéspolitikai adatbázis és Információs rendszer központi rendszere: a  FAIR fejlesztési források egységes
tervezését, felhasználásuk nyomon követését, eredményességét és a  fejlesztési programok hatásainak
mérését támogató monitoring és kontrolling célú nyilvántartási alrendszere,
10. Fejlesztéspolitikai adatbázis és Információs rendszer nemzeti Pályázatkezelő rendszere: a FAIR a hazai fejlesztési
források kezelését támogató pályázatkezelő alrendszere,
11. monitoring: a  források pénzügyi felhasználásának, valamint a  beavatkozások eredményeinek és a  kitűzött
célokhoz viszonyított teljesítményének átfogó, különösen hatékonysági, eredményességi és célszerűségi
szempontokra kiterjedő vizsgálata rendszeres jelleggel projekt, illetve program szinten,
12. projekt: olyan gazdaságilag oszthatatlan munkafázisok sora, amely pontos technikai funkciót lát el, és
világosan meghatározott célokkal rendelkezik.
II. Fejezet
eljÁró szervek 3. A Kormány feladatai
3. § A Kormány
a) meghatározza a fejlesztési forrásokkal összefüggő monitoring tevékenység átfogó szabályait,
b) meghatározza a fejlesztési forrásokkal összefüggő monitoring tevékenység célrendszerét,
c) évente beszámoltatja a  monitoring intézményrendszert a  fejlesztési forrásokkal összefüggő monitoring
tevékenységéről. 4. A Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság feladatai 4. § (1) A Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság (a továbbiakban: NFK)
a) ellátja a fejlesztési források felhasználásának jogszerűségi és eredményességi szempontú nyomon követését,
b) meghatározza a monitoring szervezetrendszer működésének módszertanát,
c) véleményezi az Európai Bizottság számára benyújtandó nemzeti stratégiai és előrehaladási jelentést.
(2) Az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott tevékenység során az  NFK figyelemmel kíséri a  Partnerségi
Megállapodás keretében elérhető fejlesztési források felhasználásával végrehajtott programok előrehaladását,
vizsgálja célkitűzéseik megvalósítását a  teljesítmény-keretrendszer indikátorai és az  abszorpciós célok teljesülése
szempontjából. A megfelelő előrehaladás és a célkitűzések teljesítése érdekében általános és egyedi intézkedéseket
tesz, illetve kezdeményez.
5. A Kormány európai uniós források felhasználásáért felelős tagjának feladatai
5. § (1) A Kormány európai uniós források felhasználásáért felelős tagja (a továbbiakban: kormánytag)
a) összehangolja az uniós és a hazai támogatásokkal kapcsolatos monitoring tevékenységet,
b) az  uniós támogatások felhasználásának gyakorlata alapján javaslatot dolgoz ki a  hazai támogatások
működésének hatékonyabbá tételére,
c) nyomon követi a támogatások uniós és hazai jogszabályi előírások szerinti végrehajtását, és nem megfelelő
teljesítés esetén szankciók alkalmazását kezdeményezheti,
d) kidolgozza a monitoring szervezetrendszer működésének szabályait, célrendszerét és módszertanát,
e) folyamatosan figyelemmel kíséri a  Partnerségi Megállapodás keretében biztosított fejlesztési forrásokból
végrehajtott programok előrehaladását, vizsgálja célkitűzéseik megvalósítását, különös tekintettel
a  teljesítmény-keretrendszer indikátoraira és az  abszorpciós célok teljesülésére, továbbá szükség esetén
korrekciós intézkedéseket kezdeményez,
f ) szakmai szempontból előkészíti a 3. és 4. §-ban meghatározott szervek üléseit.
 (2) A kormánytag látja el a FAIR-ban nyilvántartott adatok adatgazdai feladatait, gyakorolja az adatgazda jogait, teljesíti
annak kötelezettségeit. A  kormánytag az  általa irányított, illetve vezetett szervezet monitoring tevékenységek
ellátásáért felelős egysége (a továbbiakban: monitoring egység) útján gondoskodik az  adatgazdai feladatainak
ellátásáról.
(3) A kormánytag a monitoring egység útján gondoskodik az alkalmazásgazda feladatainak ellátásáról.
6. A monitoring egység feladatai 6. § (1) A  monitoring egység gondoskodik e  rendelet hatálya alá tartozó támogatások monitoring tevékenységének
ellátásáról. Ennek keretében
a) tájékoztatja az  arra jogosult szervezeteket és a  fejlesztési program végrehajtásában érintett minisztereket
a projektek vagy fejlesztési programok végrehajtásának helyzetéről,
b) ellátja a  nyilvántartásokkal kapcsolatos feladatokat, ennek keretében gondoskodik a  jogosultságkezelésről,
jelentéskészítésről, az információbiztonsági és adatbiztonsági feladatok ellátásáról,
c) figyelemmel kíséri a fejlesztési források felhasználásával bonyolított eljárásokat,
d) pénzügyi monitoring tevékenységének keretében vizsgálja a rendelkezésre álló források felhasználását,
e) szakmai monitoring tevékenységének keretében nyomon követi a  támogatások felhasználásával
megvalósuló projektek vagy programok – az  azok célkitűzéseinek megfelelő – eredményes végrehajtását,
különös tekintettel a terveknek való megfelelés követelményeire,
f ) a monitoring egységet vezető állami vezető útján tájékoztatja az NFK-t a tervektől való eltérésről, a projektek
vagy fejlesztési programok végrehajtása tekintetében korrekciós javaslatokat kezdeményez.
(2) A  monitoring egység végzi az  uniós támogatások vonatkozásában a  Partnerségi Megállapodás szintű monitoring
tevékenységet.
7. § (1) A  monitoring egység alkalmazásgazdaként gondoskodik a  FAIR és az  Egységes Monitoring és Információs
Rendszer (a továbbiakban: EMIR) szakmai felügyeletéről, folyamatos és biztonságos üzemeltetéséről, valamint
továbbfejlesztéséről.
(2) A  monitoring egység biztosítja a  FAIR és az  EMIR alkalmazás-üzemeltetéshez szükséges beállítások elvégzését és
a  kapcsolódó feladatok ellátását, a  FAIR üzemeltetéséhez szükséges hardver eszközök fizikai elhelyezését és azok
üzemeltetését.
III. Fejezet
a MonItorIng nyIlvÁntartÁsok 7. A monitoring nyilvántartások közös szabályai
8. § (1) A  FAIR alrendszerei szolgálnak a  fejlesztési forrásokkal összefüggő adatok gyűjtésére, rendszerezésére, központi
nyilvántartására és e rendeletszerinti szolgáltatására.
(2) A  FAIR alrendszereibe az  adatot úgy kell rögzíteni és azt nyilvántartani, hogy az  alapját képezhesse a  fejlesztési
forrásokkal összefüggő döntések meghozatalának.
(3) A fejlesztési forrásokkal összefüggő döntések alapját elsődlegesen a FAIR-ban rögzített adatok képezik. A FAIR-ban
rögzített adatok helyességét és teljességét vélelmezni kell.
(4) A  FAIR-ban rögzített adatokkal szemben helye van ellenbizonyításnak. Az  ellenbizonyítás eredményessége esetén
a  FAIR-ban rögzített adatot ki kell javítani és – ha azt jogszabály nem zárja ki – a  hibás adat alapján elvégzett
intézkedéseket is helyesbíteni kell.
9. § A FAIR számára történő adatszolgáltatással az  adatszolgáltató hozzájárul, hogy az  adatgazda a  szolgáltatott
adatokat kezelje. Származtatott adatok esetében az  adatszolgáltató köteles biztosítani valamennyi származtatott
adat adatgazdájának azonos tartalmú hozzájárulását.
10. § (1) A  fejlesztési források felhasználásáért felelős szervezetek eljárásaik során a  FAIR alrendszereibe rögzítendő,
vagy abba továbbítandó adatokat a  keletkezést, illetve beérkezést követően haladéktalanul, de legkésőbb két
munkanapon belül rögzítik, vagy továbbítják. Ha az adatrögzítést, vagy adattovábbítást akadályozó tényező merül
fel, az  érintett szervezet az  ok megjelölésével az  akadályozó tényező felmerülését követő két munkanapon belül
köteles az alkalmazásgazdát értesíteni.
(2) Az  adatrögzítésben, adattovábbításban résztvevő szervezetek felelősek a  FAIR alrendszereibe történő hibátlan
adatrögzítés, vagy adattovábbítás feltételeinek megteremtéséért, és ezen szervezetek tevékenysége során
keletkezett, illetve rögzített, vagy továbbított adatok helyességéért és valódiságáért.
(3) Ha az adatrögzítésért felelős személy az adatrögzítési kötelezettségének nem, vagy nem teljes körűen tesz eleget,
– a  18.  §-ban és a  21.  §-ban meghatározott kivétellel – a  monitoring egység az  érintett személy, illetve projekt
valamennyi támogatásának kifizetését felfüggesztheti, amíg a  felelős e  rendelet szerinti kötelezettségének eleget
nem tesz.
11. § (1) A nem az 1. § (1) bekezdés hatálya alá tartozó pénzeszközt kezelő szervezet kérelmezheti a monitoring egységtől,
hogy a FAIR, illetve annak alrendszere útján végezhessék a forráskihelyezést.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti kérelmező és a  kérelmében megjelölt felhasználási cél és mód megfelel a  FAIR
rendeltetésének és a  FAIR alkalmas vagy alkalmassá tehető a  cél kiszolgálására, a  monitoring egység szerződést
köthet a  kérelmezővel az  általa megjelölt cél kiszolgálása tárgyában. A  szerződésben rendezni kell a  kérelmező
FAIR-hoz való kapcsolódásának módját és feltételeit.
(3) Ha a  kérelemben megjelölt felhasználási célnak, illetve módnak a  FAIR vagy annak alrendszere csak fejlesztés
eredményeként feleltethető meg, a  (2)  bekezdésben meghatározott szerződésben rendelkezni kell a  fejlesztés
finanszírozásáról is.
12. § (1) A FAIR használata tárgyában a monitoring egység szerződést köthet harmadik személlyel.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti szerződésben ki kell kötni, hogy a harmadik személy köteles
a) biztosítani a  belépéshez szükséges azonosító titkosságát, így különösen azt, hogy arra jogosulatlan azt ne
ismerhesse meg,
b) gondoskodni arról, hogy a FAIR-ban csak helyes és megbízható adat kerülhessen rögzítésre,
c) tartózkodni a  FAIR működését, annak és az  abban nyilvántartott adatok megbízhatóságát sértő vagy
veszélyeztető magatartást tanúsításától. 8. A Fejlesztéspolitikai Adatbázis és Információs Rendszer Központi Rendszere
13. § (1) A  Fejlesztéspolitikai Adatbázis és Információs Rendszer Központi Rendszere (a továbbiakban: FAIR KR) szolgál
a fejlesztési források rendelkezésre álló kerete, az indikátorok és azok teljesülésének nyilvántartására.
(2) A FAIR KR révén a monitoring egység
a) támogatja a fejlesztési forrásokból finanszírozott programok és támogatási konstrukciók egységes tervezési
és engedélyezési eljárásait,
b) biztosítja a támogató és a pályázók, illetve kedvezményezettek közötti elektronikus kapcsolattartást,
c) a  támogatáskezeléshez szükséges adatokat az  ingatlan-nyilvántartási informatikai rendszerből, valamint
a cégnyilvántartási és céginformációs rendszerből átveszi és biztosítja az érintett szervezetek számára,
d) a támogatásokkal kapcsolatos nyilvános adatokat szolgáltat,
e) adatot szolgáltat a támogatástervezéshez.
(3) A monitoring egység gyűjti és a FAIR KR-ben gyűjti és rögzíti a  fejlesztési forrásokból megvalósuló fejlesztésekkel
kapcsolatos valamennyi adatot, így különösen a  támogatás odaítélése, a  támogatásból megvalósuló fejlesztés
végrehajtása, a  támogatás kifizetése, felhasználásának ellenőrzése és monitoringja során keletkező összes olyan
adatot, amely a támogatások naprakész nyilvántartásához szükséges.
(4) A  fejlesztési források felhasználásáért felelős szervezet gondoskodik a FAIR KR-ben történő rögzítés és feldolgozás
céljából naprakész adatok szolgáltatásáról a  monitoring egység részére a  monitoring egység által meghatározott
adattartalommal, gyakorisággal és formátumban.
9. A Fejlesztéspolitikai Adatbázis és Informatikai Rendszer Nemzeti Pályázatkezelő Rendszere
14. § A monitoring egység biztosítja, hogy a  Fejlesztéspolitikai Adatbázis és Informatikai Rendszer Nemzeti
Pályázatkezelő Rendszere (a továbbiakban: FAIR NPR) a  FAIR KR felé teljesítendő adatszolgáltatást automatikusan
teljesítse.
15. § A FAIR NPR-ben kezelt támogatás kifizetése kizárólag a FAIR NPR-ben rögzített adatok alapján teljesíthető.
16. § A FAIR NPR alkalmazása esetén a  jelen rendelet hatálya alá tartozó támogatásokért felelős szervezetek saját
szervezetükön belül szakmai referenseket jelölnek ki a FAIR NPR működtetésével, továbbfejlesztésével, oktatásával
kapcsolatos tevékenységek – a monitoring egység által meghatározott körének – ellátására és koordinálására.
10. A Fejlesztéspolitikai Adatbázis és Informatikai Rendszer Európai Uniós Programok Rendszere
17. § A monitoring egység biztosítja, hogy a  Fejlesztéspolitikai Adatbázis és Informatikai Rendszer Európai Uniós
Programok Rendszere (a továbbiakban: FAIR EUPR) a  FAIR KR felé teljesítendő adatszolgáltatást automatikusan
teljesítse.
18. § A 2014–2020 közötti programozási időszakban elérhető uniós fejlesztési forrás esetén a kifizetés 10. § (3) bekezdés
szerinti felfüggesztéséről az  NFK, az  érintett személy finanszírozásának felfüggesztéséről pedig a  központi
költségvetés érintett fejezetét irányító szerv dönt.
19. § (1) A  jelen rendelet hatálya alá tartozó forrásból finanszírozott programokért, illetve azok végrehajtásáért
felelős szervezetek saját szervezetükön belül szakmai referenseket jelölnek ki a  FAIR EUPR működtetésével,
továbbfejlesztésével, oktatásával kapcsolatos tevékenységek – monitoring egység által meghatározott körének –
ellátására, illetve koordinálására.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti szervezetek a  kijelölt személy és elérhetősége megjelölésével tájékoztatják
az alkalmazásgazdát a kijelölésről, illetve az abban bekövetkező változásokról.
11. Az EMIR 20. § Az EMIR-re megfelelően alkalmazni kell a FAIR alrendszereire irányadó szabályokat.
21. § (1) A 2007–2013 közötti programozási időszakban elérhető uniós fejlesztési forrás esetén a kifizetés 10. § (3) bekezdés
szerinti felfüggesztéséről az  NFK, az  érintett személy finanszírozásának felfüggesztéséről pedig a  központi
költségvetés érintett fejezetét irányító szerv dönt.
(2) A kifizetés 10. § (3) bekezdés szerinti felfüggesztésről
a) a  PHARE és az  Átmeneti Támogatás esetében a  Nemzeti Programengedélyező és a  Nemzeti
Segélykoordinátor,
b) a Schengen Alap esetén a Felelős Hatóság,
c) az  EGT és Norvég Finanszírozási Mechanizmus esetén a  Nemzeti Kapcsolattartó a  Kifizető Hatóság
vezetőjének egyetértésével
dönt a kifizetések felfüggesztéséről, az előirányzat felett rendelkezőkkel történt egyeztetést követően.
12. Az egyéb nyilvántartási rendszer 22. § (1) A  fejlesztési források felhasználásáért felelős szervezet a  FAIR NPR vagy FAIR EUPR helyett egyéb nyilvántartási
rendszert használhat, ha
a) az  egyéb nyilvántartási rendszer a  FAIR KR-hez a  monitoring egység által meghatározott biztonsági szintű
elektronikus úton (adatkapcsolattal) csatlakozik,
b) az egyéb nyilvántartási rendszer jogosultságkezelési rendszere biztosítja, hogy a saját felhasználóinak jogai
a  FAIR KR felhasználói jogosultságok figyelembevételével kerülnek kialakításra, így különösen azt, hogy
a FAIR KR jogosultsággal nem rendelkező felhasználóknak nincs joga a FAIR KR adatok hozzáféréséhez, vagy
azt, hogy a  monitoring egység számára jóváhagyási jogot biztosít olyan új jogok kiosztásánál, amelyekkel
a saját felhasználók az egyéb nyilvántartási rendszer használata során a FAIR KR-ben nyilvántartott adatokhoz
engednek hozzáférést,
c) az egyéb nyilvántartási rendszer funkcionalitását tekintve nem áll átfedésben a FAIR KR rendszerrel, és
d) a 2. melléklet szerinti adattartalom elérhető az egyéb nyilvántartási rendszerben.
(2) Ha az  (1)  bekezdésben meghatározott feltételek teljesítéséhez az  egyéb nyilvántartási rendszer fejlesztése
szükséges, arról annak alkalmazásgazdája köteles gondoskodni.
Iv. Fejezet
a MonItorIng tevékenység 13. A monitoring tevékenység alapvető szabályai
23. § A monitoring tevékenység eszközei elsősorban a  strukturált adatgyűjtés, folyamatos adatelemzés és a  rendszeres
visszacsatolás.
14. Az uniós fejlesztési források speciális monitoring tevékenységei
24. § Az operatív programok megvalósításáért felelős irányító hatóságok kijelölik az operatív program szintű monitoring
tevékenységért felelős szervezeti egységeket vagy személyeket, amelyek, illetve akik kötelesek együttműködni
a monitoring egységgel.
25. § (1) A  monitoring egység összehangolja az  egyes operatív programok éves végrehajtási jelentéseinek elkészítését,
amelynek keretében módszertani és adatszolgáltatási támogatást nyújt az  irányító hatóságok operatív program
szintű monitoring tevékenységet ellátó egységei számára, kiemelten
a) az adatbeszerzés,
b) az indikátorszámítási módszerek kialakítása,
c) a beavatkozási kategóriák operatív programokon átívelő egységes alkalmazása, és
d) a módszertani minőségbiztosítás
területén.
(2) A monitoring egység
a) módszertani és adatszolgáltatási támogatást nyújt az  éves áttekintő értekezletekhez, összehangolja
az operatív program szintű értekezletek tartalmát és biztosítja a Partnerségi Megállapodás szintű értekezlet
szakmai lebonyolítását,
b) elkészíti és határidőre benyújtja az  Európai Bizottság számára a  nemzeti előrehaladási és stratégiai
jelentéseket,
c) a Partnerségi Megállapodás valamennyi operatív programjára kiterjedően nyomon követi az egyes prioritási
tengelyek pénzügyi előrehaladását,
d) nyomon követi a  teljesítménykeret-rendszer pénzügyi és fizikai indikátorainak előrehaladását, valamint
figyelemmel kíséri a közös indikátorok alkalmazását,
e) nyomon követi a  tematikus koncentrációval kapcsolatos elvárások teljesülését és a  források beavatkozási
kategóriák szerinti allokációját,
f ) koordinálja és módszertanilag irányítja az  indikátorrendszer tervezésével és működtetésével kapcsolatos
tevékenységeket,
g) véglegesíti a  Partnerségi Megállapodás szinten készülő munkaterveket, valamint nyomon követi
a  közreműködő szervezetek munkatervének előrehaladását és az  abszorpciós célok teljesülését, ennek
keretében:
1. figyelemmel kíséri a támogatási konstrukciók meghirdetésének ütemét,
2. a prioritásszintű kifizetési tervektől és indikátor célértékektől történő esetleges elmaradások esetén
tájékoztatja az érintett irányító hatóságok vezetését és a monitoring egységet vezető állami vezető
útján az NFK-t,
3. operatív program és fejlesztési alap szintjén nyomon követi az  éves kötelezettségvállalások
telesülését,
4. kifizetési előrejelzéseket készít,
5. adatot szolgáltat a nemzeti költségvetés tervezéséhez,
6. biztosítja a pénzügyi adatszolgáltatás feltételeit az Európai Bizottság számára,
7. nemzetközi összehasonlító abszorpciós elemzéseket készít,
h) részt vesz az Európai Bizottság által elkészített kohéziós jelentés véleményezésében,
i) közreműködik a  monitoring információs rendszer fejlesztési igényeinek specifikálásában, érvényesíti
a monitoring rendszer működtetésével kapcsolatos szempontokat, j) nyomon követi és elemzi a programok végrehajtásának területi kereteit, valamint a területi kohézió elvének
érvényesülését,
k) kedvezményezetti célcsoportos elemzéseket készít, különös tekintettel az  államháztartási alrendszerek
intézményei és a vállalkozások fejlesztési igényeinek és pályázói magatartásának felmérésére,
l) módszertani támogatást nyújt az  értékelési tevékenységhez, közreműködik az  értékelésekhez szükséges
adatszolgáltatásban a kedvezményezettek adminisztratív terheinek növelése nélkül,
m) nyomon követi és előrejelzi a fejlesztési programok makrogazdasági hatásait,
n) módszertani kérdésekben képviseli az  irányító hatóságok és a  nemzeti hatóságok álláspontját az  Európai
Bizottság szakértői egyeztetésein,
o) együttműködik a hazai, külföldi és nemzetközi, monitoringgal foglalkozó intézményekkel és szervezetekkel.
v. Fejezet
zÁró rendelkezések 15. Hatálybalépés 26. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 28. § 2014. július 1-jén lép hatályba.
16. Átmeneti rendelkezések 27. § (1) E  rendelet a  rendelkezéseit a  2014. és az  azt követő költségvetési évek költségvetési forrásaiból finanszírozott
támogatásokra kell alkalmazni.
(2) Ha az  e  rendelet hatálya alá tartozó valamely támogatás tekintetében e  rendelet hatálybalépésekor a  FAIR KR,
a FAIR NPR, a FAIR EUPR, illetve az EMIR céljaival részben vagy egészben egyező, bevezetett információtechnológiai
rendszer működik, a  támogatás felhasználásáért felelős szervezet a  rendszert a  továbbiakban is használhatja, de
köteles az  e  rendeletben foglalt módon a  FAIR KR-hez csatlakozni és a  2.  mellékletben meghatározott releváns
adattartalmat szolgáltatni.
(3) Ha az  e  rendelet hatálya alá tartozó valamely támogatás tekintetében e  rendelet hatályba lépésekor
információtechnológiai rendszert még nem vezettek be, a  támogatás felhasználásáért felelős szervezet köteles
a FAIR KR-t, a FAIR NPR-t vagy a FAIR EUPR-t alkalmazni. A csatlakozást a FAIR adatgazdája térítésmentesen biztosítja.
(4) Államigazgatási szerv a FAIR KR, a FAIR NPR, a FAIR EUPR és az EMIR céljaival részben vagy egészben egyező célú új
nyilvántartási rendszert nem fejleszthet, erre irányuló szerződést nem köthet, és ilyen rendszert nem vezethet be.
17. Módosító rendelkezések 28. § A 13. § (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(a FaIr kr révén a monitoring egység)
„c) a  támogatáskezeléshez szükséges adatokat az  ingatlan-nyilvántartási informatikai rendszerből,
a cégnyilvántartási és céginformációs rendszerből, valamint a civil szervezetek nyilvántartására szolgáló informatikai
rendszerből átveszi és biztosítja az érintett szervezetek számára,”
29. § A Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottságról szóló 140/2012. (VII. 1.) Korm. rendelet 1.  §-a következő k)  ponttal
egészül ki:
[a nemzeti Fejlesztési kormánybizottság (a továbbiakban: nFk) állást foglal a kormány számára a fejlesztési és tervezési
feladatokról, különösen a  2014–2020 pénzügyi időszakhoz kapcsolódó feladatokról, a  fejlesztési célú költségvetési
források felhasználásához szükséges kormányzati intézkedésekről, a  támogatások felhasználásához szükséges
intézményrendszer kialakításáról és működtetéséről, valamint az e témakörben indokolt szabályozásról. ennek körében
különösen:]
„k) a fejlesztési célú uniós és hazai pénzügyi források tekintetében egyes végrehajtás-felügyeleti feladatokat lát el.”
18. Hatályon kívül helyező rendelkezés 30. § Hatályát veszti az  Európai Unió által nyújtott egyes pénzügyi támogatások felhasználásával megvalósuló, és
egyes nemzetközi megállapodások alapján finanszírozott programok monitoring rendszerének kialakításáról és
működéséről szóló 102/2006. (IV. 28.) Korm. rendelet.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2004. (I. 22.) ME határozata helyettes államtitkári juttatások biztosításáról.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
Simon Sándor a Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma Államtitkári Hivatala vezetője részére — 2004.
január 1-jei hatállyal, e megbízatása időtartamára —
a helyettes államtitkári juttatások teljes körét biztosítom. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
42/2015. (III. 12.) Korm. rendelete a pénzügyi intézmények, a biztosítók és a viszontbiztosítók, továbbá a befektetési vállalkozások és az árutőzsdei szolgáltatók informatikai rendszerének védelméről.
A Kormány
a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény 290. § (1) bekezdés c) pontjában,
az egyes fizetési szolgáltatókról szóló 2013. évi CCXXXV. törvény 88. § a) pontjában,
a biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény 437. § c) pontjában, valamint
a befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló
2007. évi CXXXVIII. törvény 180. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § E rendelet hatálya
a) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény szerinti hitelintézetre és
pénzügyi vállalkozásra,
b) az  egyes fizetési szolgáltatókról szóló 2013. évi CCXXXV. törvény szerinti pénzforgalmi intézményre,
elektronikuspénz-kibocsátó intézményre és a  Posta Elszámoló Központot működtető intézmény
pénzforgalmi szolgáltatási és elektronikus pénzkibocsátási tevékenységére,
c) a  biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény szerinti biztosítóra és viszontbiztosítóra,
valamint
d) a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény szerinti befektetési vállalkozásra és árutőzsdei szolgáltatóra
(a továbbiakban együtt: intézmény) terjed ki. 2. § (1) Az intézmény kialakítja a pénzügyi szolgáltatási, a kiegészítő pénzügyi szolgáltatási, biztosítási és viszontbiztosítási
és az  azzal közvetlenül összefüggő tevékenységének, a  befektetési szolgáltatási tevékenységének és kiegészítő
szolgáltatásának ellátásához használt informatikai rendszer biztonságával kapcsolatos szabályozási rendszerét,
valamint gondoskodik az  informatikai rendszer kockázatokkal arányos védelméről. A  szabályozási rendszerben
meg kell határozni az  információ-technológiával szemben támasztott követelményeket, a  használatából adódó
biztonsági kockázatok felmérésére és kezelésére vonatkozó szabályokat az informatikai vállalatirányítás, a tervezés,
a fejlesztés és a beszerzés, valamint az üzemeltetés, a monitorozás és független ellenőrzés területén.
(2) Az  intézmény az  informatikai rendszer biztonsági kockázatelemzését szükség szerint, de legalább kétévente
felülvizsgálja és aktualizálja.
(3) Az  informatika alkalmazásából fakadó biztonsági kockázatok figyelembevételével az  intézmény meghatározza
a szervezeti és működési rendeket, a felelősségi, a nyilvántartási és a tájékoztatási szabályokat, a folyamatba épített
ellenőrzési követelményeket és szabályokat.
3. § (1) Az intézmény kiépíti az informatikai rendszere biztonságos működtetését felügyelő informatikai ellenőrző rendszert
és azt folyamatosan működteti.
(2) A  biztonsági kockázatelemzés eredményének értékelése alapján a  biztonsági kockázattal arányos módon
gondoskodni kell legalább az alábbiakról:
a) a  rendszer legfontosabb elemeinek (eszközök, folyamatok, személyek) egyértelmű és visszakereshető
azonosításáról,
b) az  informatikai biztonsági rendszer önvédelmét, kritikus elemei védelmének zártságát és teljeskörűségét
biztosító ellenőrzésekről, eljárásokról,
c) a  rendszer szabályozott, ellenőrizhető és rendszeresen ellenőrzött felhasználói adminisztrációjáról
(hozzáférési szintek, egyedi jogosultságok, engedélyezésük, felelősségi körök, hozzáférés naplózás, rendkívüli
események),
d) olyan biztonsági környezetről, amely az  informatikai rendszer működése szempontjából kritikus folyamatok
eseményeit naplózza, alkalmas a naplózás rendszeres (esetleg önműködő) és érdemi értékelésére, valamint
lehetőséget nyújt a nem rendszeres események kezelésére is,
e) a távadatátvitel bizalmasságáról, sértetlenségéről és hitelességéről,
f ) az adathordozók szabályozott és biztonságos kezeléséről, valamint
g) a rendszer biztonsági kockázattal arányos vírus- és más rosszindulatú program elleni védelméről.
(3) Az  intézmény tevékenysége ellátásához, nyilvántartásai naprakész és biztonságos vezetéséhez a  biztonsági
kockázatelemzés alapján indokolt védelmi intézkedéseket megvalósítja, és rendelkezik
a) informatikai rendszerének működtetésére vonatkozó utasításokkal és előírásokkal, valamint a  fejlesztésre
vonatkozó tervekkel,
b) minden olyan dokumentációval, amely az  üzleti tevékenységet közvetlenül vagy közvetve támogató
informatikai rendszerek folyamatos és biztonságos működését – még a szállító, valamint a rendszerfejlesztő
tevékenységének megszűnése után is – biztosítja,
c) a  szolgáltatások ellátásához szükséges informatikai rendszerrel, valamint a  szolgáltatások folytonosságát
biztosító tartalék berendezésekkel, illetve e  berendezések hiányában az  ezeket helyettesítő egyéb
– a tevékenységek, illetve szolgáltatások folytonosságát biztosító – megoldásokkal,
d) olyan informatikai rendszerrel, amely lehetővé teszi az  alkalmazási környezet biztonságos elkülönítését
a fejlesztési és a tesztelési környezettől, valamint a megfelelő változáskövetés és változáskezelés fenntartását,
e) az  informatikai rendszer szoftver elemeiről (alkalmazások, adatok, operációs rendszer és környezetük) olyan
helyreállítási tervekkel, biztonsági mentésekkel és mentési renddel (mentések típusa, módja, visszatöltési és
helyreállítási tesztek, eljárási rend), amelyek az  adott rendszer helyreállíthatóságát a  rendszer által nyújtott
szolgáltatás kritikus helyreállítási idején belül lehetővé teszik,
f ) jogszabályban meghatározott nyilvántartás ismételt előhívására alkalmas adattároló rendszerrel, amely
biztosítja, hogy az archivált anyagokat a jogszabályokban meghatározott ideig, de legalább öt évig, bármikor
visszakereshetően, helyreállíthatóan megőrizzék, valamint
g) a szolgáltatásai folyamatosságát akadályozó rendkívüli események kezelésére szolgáló tervvel.
 (4) A (3) bekezdés e) pontja szerinti mentéseket kockázati szempontból elkülönítetten és tűzbiztos módon kell tárolni,
valamint gondoskodni kell a mentések forrásrendszerrel azonos szintű hozzáférési védelméről.
4. § (1) Az intézménynél mindenkor rendelkezésre kell állnia
a) az  általa fejlesztett, megrendelésére készített informatikai rendszer felépítésének és működtetésének
az ellenőrzéséhez szükséges rendszerleírásoknak és modelleknek,
b) az  általa fejlesztett, megrendelésére készített informatikai rendszernél az  adatok szintaktikai szabályainak,
az adatok tárolási szerkezetének,
c) az informatikai rendszer elemeinek az intézmény által meghatározott biztonsági osztályokba sorolási rendszerének,
d) az adatokhoz történő hozzáférési rend meghatározásának,
e) az adatgazda és a rendszergazda kijelölését tartalmazó dokumentumnak,
f ) az alkalmazott szoftvereszközök jogtisztaságát bizonyító szerződéseknek, valamint
g) az informatikai rendszert alkotó ügyviteli, üzleti szoftvereszközök teljes körű és naprakész nyilvántartásának.
(2) A szoftvereknek együttesen alkalmasaknak kell lenniük
a) a működéshez szükséges és jogszabályban előírt adatok nyilvántartására,
b) a pénzeszközök és a pénzügyi eszközök biztonságos nyilvántartására,
c) az  intézmény tevékenységével összefüggő országos informatikai rendszerekhez történő közvetlen vagy
közvetett csatlakozásra, ideértve a pénzforgalmi számlák cégbíróság felé történő bejelentését is,
d) a tárolt adatok ellenőrzéséhez való felhasználására, valamint
e) a biztonsági kockázattal arányos logikai védelemre és a sérthetetlenség védelmére.
5. § Az intézmény a belső szabályzatában meghatározza az egyes munkakörök betöltéséhez szükséges informatikai ismeretet.
6. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a  pénzügyi intézmények, a  befektetési vállalkozások és az  árutőzsdei szolgáltatók informatikai
rendszerének védelméről szóló 535/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1250/2010. (XI. 19.) Korm. határozata az Európa 2020 Stratégia végrehajtását megalapozó elő zetes Nemzeti Intézkedési Terv elfogadásáról és a végleges Nemzeti Intézkedési Terv előkészítésével összefüggő további feladatokról.
A Kormány
1. az Európa 2020 Stratégia kiemelt céljainak eléréséhez nemzeti vállalásként a következő számszerű célkitűzések
teljesítését vállalja 2020-ig:
– a 20–64 éves népesség foglalkoztatási rátája 75 százalékra nő;
– a kutatás-fejlesztési ráfordítások szintje a bruttó hazai termék 1,8 százalékára nő;
– a megújuló energiaforrások részaránya az energiafelhasználáson belül 14,6 százalékra nő, a teljes
energiamegtakarítás-vállalás 10 százalék, az üvegházhatású gázok kibocsátása az Európai Unió
emisszió-kereskedelmi rendszerén kívül a 2005. évi szinthez képest legfeljebb 10 százalékkal nő;
– a felsőfokú vagy annak megfelelő végzettséggel rendelkezők aránya a 30–34 éves népességen belül 30,3
százalékra nő, az oktatásban, képzésben nem részesülő, legfeljebb alsó középfokú végzettséggel rendelkezők
aránya a 18–24 éves népességen belül 10 százalékra csökken;
– a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élő népesség aránya 5 százalékponttal csökken;
2. jóváhagyja a számára bemutatott elő zetes Nemzeti Intézkedési Tervet, és felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy
az elő zetes Nemzeti Intézkedési Tervet az Európai Bizottság számára küldje meg;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 4–14. pontokban részletezett módon az érintett minisztériumok
bevonásával készítse el a végleges Nemzeti Intézkedési Terv tervezetét, és azt – az Európai Bizottság felé történő
benyújtás határidejét figyelembe véve – terjessze a Kormány elé;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2011. március 30.
4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy készítse el és terjessze a Kormány elé a végleges Nemzeti Intézkedési Terv
kereteit megalapozó horizontális elveket, és ezzel összhangban a végleges Nemzeti Intézkedési Tervben
megjeleníteni kívánt intézkedések listáját, figyelemmel a Kormány részére bemutatott javaslatokra;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2011. január 30.
5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a foglalkoztatáspolitika, a szakképzés és felnőttképzés, a stratégiailag
kiemelt gazdasági ágazati politikák, valamint az adórendszer foglalkoztatáshoz kapcsolódó elemei tekintetében
véglegesítse és dolgozza ki részletesen a foglalkoztatási ráta növelésére irányuló, a végleges Nemzeti Intézkedési
Tervben szerepeltetni javasolt intézkedéseket;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
vidékfejlesztési miniszter a további érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2011. február 28.
6. felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az oktatás, a nyugdíjrendszer, a rokkantsági és szociális ellátások,
az egészségügyi ellátórendszer, valamint a gyermekneveléshez kapcsolódó pénzbeli ellátások és a gyermekellátó
intézményrendszer tekintetében – a nemzetgazdasági miniszter bevonásával – véglegesítse és dolgozza ki
részletesen a foglalkoztatási ráta növeléséhez hozzájáruló, a végleges Nemzeti Intézkedési Tervben szerepeltetni
javasolt intézkedéseket;
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter a további érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2011. február 28.
7. felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy – a nemzetgazdasági miniszter és a nemzeti fejlesztési miniszter
bevonásával – véglegesítse és részletesen dolgozza ki a képzettségi szint javítására irányuló, a végleges Nemzeti
Intézkedési Tervben szerepeltetni javasolt intézkedéseket;
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter a további érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2011. február 28.
8. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy véglegesítse és dolgozza ki részletesen a vállalkozások üzleti
környezetének javítására irányuló, a végleges Nemzeti Intézkedési Tervben szerepeltetni javasolt intézkedéseket;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter a további érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2011. február 28.
9. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti erőforrás minisztert, hogy véglegesítsék és dolgozzák ki
részletesen a munkaerőpiac igényeihez jobban illeszkedő képzési struktúrára irányuló, a végleges Nemzeti Intézkedési
Tervben szerepeltetni javasolt intézkedéseket;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti erőforrás miniszter a további érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2011. február 28.
10. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy véglegesítse és dolgozza ki részletesen a kutatás-fejlesztési ráfordítások
növelésére irányuló, a végleges Nemzeti Intézkedési Tervben szerepeltetni javasolt intézkedéseket;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter a további érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2011. február 28.
11. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a vidékfejlesztési miniszter bevonásával véglegesítse és dolgozza ki
részletesen a megújuló energiaforrások arányának növelésére, az energiahatékonyság javítására, illetve az Európai
Unió emisszió-kereskedelmi rendszere alá nem tartozó üvegházhatású gázok kibocsátásának korlátozására irányuló,
a végleges Nemzeti Intézkedési Tervben szerepeltetni javasolt intézkedéseket;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter a további érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2011. február 28.
12. felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert, a nemzetgazdasági minisztert és
a vidékfejlesztési minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter koordinálása mellett véglegesítsék és
dolgozzák ki részletesen a szegénység visszaszorításához hozzájáruló, a végleges Nemzeti Intézkedési Tervben
szerepeltetni javasolt intézkedéseket;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter a további érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2011. február 28.
13. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy véglegesítse és dolgozza ki részletesen az államháztartás hiányának és
az államadósság szintjének csökkentésére irányuló, a végleges Nemzeti Intézkedési Tervben szerepeltetni javasolt
intézkedéseket;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter a további érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2011. február 28.
14. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy véglegesítse és dolgozza ki részletesen a devizahitelek magas arányából
származó kockázatok csökkentésére irányuló, a végleges Nemzeti Intézkedési Tervben szerepeltetni javasolt
intézkedéseket;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. február 28. 15. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Kormány részére bemutatott társadalmi egyeztetési terv alapján,
az érintett miniszterek bevonásával folytassa le a végleges Nemzeti Intézkedési Terv társadalmi egyeztetését, továbbá
végezze el a jogszabály által előírt és egyéb szükséges hatásvizsgálatokat;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2011. március 30.
16. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a végleges Nemzeti Intézkedési Terv kialakításába vonja be
az Országgyűlés hatáskörrel rendelkező szakbizottságait;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2011. március 30.
17. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a vidékfejlesztési minisztert, hogy készítsen szektorális kimutatást az egyes
iparágakban szükségessé váló intézkedésekről, valamint ehhez kapcsolódóan folytasson konzultációt az egyes
szektorok képviselőivel.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2011. március 30.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
263/2015. (IX. 14.) Korm. rendelete a köznevelési intézmények működtetéséhez kapcsolódó támogatásról.
A Kormány a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény 76. § (1) bekezdés b) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 2. melléklet
II. pont 4. alpontja szerinti támogatás (a  továbbiakban: támogatás) annak a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi
CXC.  törvény (a  továbbiakban: Nkt.) 74.  § (4)  bekezdése alapján működtetési kötelezettséggel rendelkező
önkormányzatnak jár, amely a működtetést maga végzi, vagy ahhoz az Nkt. 74. § (6) bekezdése alapján hozzájárulást
fizet.
2. § (1) A támogatás a 2015/2016. tanévben az önkormányzat működtetési kötelezettségébe tartozó intézmények, feladatellátási helyek tanulólétszáma alapján, az önkormányzat Kvtv. 2. melléklet Kiegészítő szabályok 1. pont c) alpontja
szerinti adóerő-képességének figyelembevételével jár. A  tanulólétszám meghatározása a  2014/2015. tanév
köznevelési statisztikai tényleges nyitó létszám adata alapján történik.
(2) Az egy tanulóra jutó éves támogatás összege:
a) 12 500 forint, ha az önkormányzat egy lakosra jutó adóerő-képessége nem haladja meg a 12 000 forintot,
b) 6500 forint, ha az önkormányzat egy lakosra jutó adóerő-képessége 12 001–24 000 forint közé esik,
c) 2200 forint, ha az önkormányzat egy lakosra jutó adóerő-képessége 24 001–32 000 forint közé esik, vagy
d) 1000 forint, ha az önkormányzat egy lakosra jutó adóerő-képessége meghaladja a 32 000 forintot.
(3) A támogatás összege nem haladhatja meg – az egész évben hozzájárulás megfizetésére kötelezett önkormányzatok
esetén – a 2015. évben fizetendő hozzájárulás összegét.
(4) A  helyi önkormányzatokért felelős miniszter az  egyes önkormányzatokat megillető támogatás összegét, valamint
az azt megalapozó tanulólétszámot 2015. szeptember 30. napjáig az ebr42 önkormányzati információs rendszerben
elérhetővé teszi.
3. § A támogatás folyósítása a 2015. év október havi nettó finanszírozás keretében történik.
4. § (1) A  támogatás felhasználása szempontjából az  intézmények, feladat-ellátási helyek működtetése kapcsán
az  önkormányzat vagy a  köznevelési intézmények működtetését végző szerve által 2015. január 1-je és 2015.
december 31-e között pénzforgalmilag teljesített kiadások – ideértve a  megfizetett hozzájárulást – vehetők
figyelembe. A  működtetést vállaló önkormányzat a  felhasznált számlák eredeti példányára köteles rávezetni
a „Köznevelési intézmények működtetéséhez kapcsolódó 2015. évi támogatás terhére elszámolva” záradékot.
(2) A támogatással az önkormányzat rendelkezik és felelős annak jogszerű felhasználásáért.
5. § Az  önkormányzat a  támogatás felhasználásáról tárgyév december 31-ei fordulónappal, az  éves költségvetési
beszámoló keretében és rendje szerint számol el.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
75/2007. (HK 11.) HM határozata a Magyar Honvédség Hévízi Mozgásszervi Rehabilitációs Intézet költségvetési szerv megszüntetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004.
évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. § (3) bekezdésében és 90. § (1) bekezdés
c) pontjában, az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 11. §-ában, a honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm.
rendeletben (a továbbiakban: R.) foglaltakra – a következő
megszüntető határozatot adom ki. 1. A Magyar Honvédség Hévízi Mozgásszervi Rehabilitációs Intézet költségvetési szervet – melynek rövidített
megnevezése: MH HÉMORI; székhelye: Hévíz, Ady Endre
út 31.; postacíme: 8381 Hévíz, Pf. 116.; alapítója a honvédelmi miniszter, felügyeleti szerve a Honvédelmi Minisztérium – 2007. július 1-jei hatállyal megszüntetem.
2. A megszüntetett költségvetési szerv jogutódja az
Állami Egészségügyi Központ (Honvéd, Rendészeti és
Vasútegészségügyi Központ), székhelye: 1134 Budapest,
Róbert Károly krt. 44., postacíme: 1553 Budapest, Pf. 1.,
melyet az Áht. 90. § (3) bekezdése szerint megilletnek a
vagyoni jogok érvényesítéséből és az alapítót terhelő kötelezettségek teljesítéséből adódó jogok és kötelezettségek.
A megszüntetett költségvetési szerv a megszűnése időpontjáig az MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi
Központ szolgálati és szakmai alárendeltségébe tartozik.
3. A költségvetési szerv megszüntetésével kapcsolatos
részletes feladatokat az államháztartás hatékony működését elősegítő szervezeti átalakításokról és az azokat megalapozó intézkedésekről szóló 2118/2006. (VI. 30.) Korm.
határozatban foglalt feladatok, a Magyar Honvédség katonai szervezeteinek átalakításával kapcsolatos feladatok
végrehajtásáról szóló 129/2006. (HK 24.) HM utasítás, továbbá a szervezeti átalakítás 2007. évi II. szervezési időszaka feladatainak végrehajtásáról szóló, 185/2006.
(HK 1/2007.) HM Honvéd Vezérkar főnöki paranccsal
módosított, 134/2006. (HK 24.) HM Honvéd Vezérkar főnöki parancs határozza meg.
A szolgálati és a közalkalmazotti jogviszonnyal kapcsolatos döntések során a Magyar Honvédség hivatásos és
szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény, a közalkalmazottak jogállásáról
szóló 1992. évi XXXIII. törvény, a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény, a hivatásos és szerződéses katonai szolgálat létesítéséről, módosításáról, megszüntetéséről, tartalmáról, valamint az integrált személyügyi igazgatás és egységes nyilvántartás rendjéről szóló
10/2002. (III. 5.) HM rendelet rendelkezései az irányadóak.
4. A költségvetési szerv törzskönyvi nyilvántartásból
való törlését a R. 13. § (3) bekezdése alapján a pénzügyi és
számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt
honvédelmi szervezet végzi.
5. Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
A Magyar Honvédség Hévízi Mozgásszervi Rehabilitációs Intézet alapításáról szóló 11/1998. (HK 7.) HM határozat, valamint az azt módosító 28/2003. (HK 10.) HM határozat és 90/2005. (HK 11.) HM határozat 2007. július
1-jén hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1084/2011. (IV. 12.) Korm. határozata az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból fizetendő 2011. egységes területalapú támogatáshoz (SAPS) nyújtandó nemzeti kiegészítő támogatás (top up) forrásáról.
A Kormány egyetért azzal, hogy az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból fizetendő 2011. évi egységes területalapú támogatás
(SAPS) nemzeti forrásból legfeljebb 100 százalékpontig történő kiegészítése céljából – a közös agrárpolitika keretébe tartozó,
mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a
mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és
a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2009. január 19-i
73/2009/EK tanácsi rendelet 132. cikk (2) bekezdés a) pontjában foglaltak végrehajtása érdekében – a vidékfejlesztési miniszter
a 2012. évi költségvetés terhére 38 milliárd forint összeghatárig rendeletben kötelezettséget vállaljon.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2014. (IV. 18.) OBH utasítása a szabálysértési eljárás során használt egyes iratok nyomtatványként történő rendszeresítéséről szóló szabályzatról.
A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (1) bekezdésének b) pontjában és a bírósági ügyvitel
szabályairól szóló 14/2002. (VIII. 1.) IM rendelet 18.  § (2)  bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a  következő szabályzatot
adom ki:
1. § (1) A szabálysértési eljárás során az utasítás mellékleteiben szereplő nyomtatványokat rendszeresítem.
 (2) A szabályzat nem érinti azon nyomtatványokat, amelyeket jogszabályok rendelkezése alapján kell használni.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  büntetőeljárás során használt egyes iratok nyomtatványként történő rendszeresítéséről szóló
5/2003. OIT Szabályzat mellékletének VI. címe (Szabálysértési eljárás).
Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


text:
18/2014. (VII. 4.) NGM utasítása egyes nemzetgazdasági miniszter hatáskörébe tartozó utasítások hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában és a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. §-ában foglaltakra figyelemmel a következő utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti:
1. a Munkaerőpiaci Alap rehabilitációs alaprésze 2005. évi központi keretének módosított felosztásáról szóló
15/2005. (MüK. 12.) FMM utasítás,
2. a Munkaerőpiaci Alap rehabilitációs alaprésze 2004. évi központi keretének felosztásáról szóló 8/2004. (MüK. 5.)
FMM utasítás módosításáról szóló 15/2004. (MüK. 12.) FMM utasítás,
3. a Munkaerőpiaci Alap rehabilitációs alaprésze 2004. évi központi keretének felosztásáról szóló 8/2004. (MüK. 5.)
FMM utasítás,
4. az „Állami Foglalkoztatási Szolgálat fejlesztési program”, valamint az „Állami Foglalkoztatási Szolgálat működési
tartaléka” elnevezésű fejezeti kezelésű előirányzatokkal való gazdálkodás rendjéről és kezelői feladatok
ellátásáról szóló 3/2004. (MüK. 3.) FMM utasítás,
5. a Munkaerőpiaci Alap rehabilitációs alaprésze 2002. évi központi keretének módosított felosztásáról szóló
7/2002. (MüK. 1.) FMM utasítás,
6. a „Munkaerőpiaci szervezet fejlesztési program”, valamint a „Munkaerő-piaci szervezet működési tartaléka”
elnevezésű fejezeti kezelésű előirányzatokkal való gazdálkodás rendjéről és a  kezelői feladatok ellátásáról
szóló 4/2002. (SZMK 11.) FMM utasítás.
2. § Hatályát veszti:
1. a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium Informatikai Szolgáltatásfolytonossági Szabályzatáról szóló
19/2010. (V. 7.) NFGM utasítás,
2. az egyes IKM, IKIM, GM és GKM utasítások hatályon kívül helyezéséről szóló 18/2010. (IV. 30.) NFGM–KHEM
együttes utasítás,
3. a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium Közszolgálati szabályairól szóló 14/2010. (IV. 9.) NFGM utasítás,
4. a minisztérium oktatási és képzési rendszeréről szóló 13/2010. (III. 31.) NFGM utasítás,
5. a szellemi tevékenység szerződéssel, számla ellenében történő igénybevételének rendjéről szóló 9/2010.
(III. 19.) NFGM utasítás,
6. a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter tulajdonosi jogkörébe tartozó, az állam többségi befolyása alatt
álló gazdasági társaságok, vezető állású, illetve vezetőnek minősülő munkavállalóira, vezető tisztségviselőire,
felügyelőbizottsági tagjaira és könyvvizsgálóira vonatkozó javadalmazási rendszeréről szóló 2/2010. (II. 5.)
NFGM utasítás,
7. a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium új munkatársainak beilleszkedését segítő orientációs
programról szóló 22/2009. (XII. 31.) NFGM utasítás,
8. a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter irányítása alá tartozó szervek cafetériakeretéről szóló 21/2009.
(XII. 31.) NFGM utasítás,
9. a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium fejezet 2009. évi egyes fejezeti kezelésű előirányzatainak
felhasználásáról szóló 4/2009. (II. 27.) NFGM utasítás módosításáról szóló 16/2009. (VII. 31.) NFGM utasítás,
10. a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium Információbiztonsági Szabályzatáról szóló 7/2008. (IX. 25.)
NFGM utasítás módosításáról szóló 15/2009. (VII. 1.) NFGM utasítás,
11. a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium stratégia-alkotási, monitoring, értékelési és projektvezetési
feladatairól szóló 2/2009. (II. 20.) NFGM utasítás,
12. a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium által finanszírozott tanulmányok beszerzésének
előkészítésével, teljesítésével, nyilvántartásával és hasznosításával kapcsolatos eljárásrendről szóló 27/2008.
(HÉ 48.) NFGM utasítás,
13. a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztériumnál végzett lobbitevékenységgel kapcsolatos szabályokról
szóló 22/2008. (HÉ 46.) NFGM utasítás,
14. az állami vagyonnal való gazdálkodásra vonatkozó engedélyezési eljárások tekintetében a  döntési
jogosultsággal rendelkezők körének meghatározásáról szóló 21/2008. (HÉ 46.) NFGM utasítás,
15. a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium Etikai Kódexéről szóló 20/2008. (HÉ 46.) NFGM utasítás,
16. a jogszabály-előkészítés, a más tárcák hatáskörébe tartozó előterjesztések véleményezésének koordinációjáról
és a felkészítés rendjéről szóló 16/2008. (IX. 25.) NFGM utasítás,
17. a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium adatainak archiválási rendjéről szóló 11/2008. (IX. 25.) NFGM
utasítás,
18. a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium által használt e-mail rendszer disztribúciós címeinek
létrehozásáról és karbantartásáról szóló eljárási rendről szóló 10/2008. (IX. 25.) NFGM utasítás,
19. a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium Informatikai Fejlesztési Szabályzatáról szóló 9/2008. (IX. 25.)
NFGM utasítás,
20. a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium Informatikai Üzemeltetési Szabályzatáról szóló 8/2008. (IX. 25.)
NFGM utasítás. 3. § Hatályát veszti:
1. az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2007. PM utasítás
módosításáról szóló 9/2010. (V. 19.) PM utasítás,
2. a Pénzügyminisztérium Közszolgálati Szabályzatáról és a  vagyonnyilatkozatok kezelésének és
a vagyongyarapodási vizsgálatot megelőző meghallgatás eljárási rendjéről szóló szabályzatról szóló 8/2010.
(V. 14.) PM utasítás,
3. az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2007. PM utasítás
módosításáról szóló 11/2009. (X. 16.) PM utasítás,
4. miniszteri biztos kinevezéséről szóló 5/2009. (V. 6.) PM utasítás,
5. a Pénzügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 5/2008. (MK 48.) PM utasítás módosításáról
szóló 3/2009. (IV. 3.) PM utasítás,
6. a Magyar Köztársaság és a nemzetközi fejlesztési intézmények között kötött finanszírozási szerződések szerinti
„Facility Agency” közvetítő munkacsoport létrehozásáról szóló 15/2007. (PK. 14.) PM utasítás,
7. a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 8/2007. (MK 64.)
PM utasítás,
8. Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnokságának és az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalnak az Európai
Unió saját forrásaival kapcsolatos kötelezettségei teljesítésének rendjéről szóló 7/2004. (PK. 9.) PM utasítás
módosításáról szóló 5/2007. (PK. 3.) PM utasítás,
9. a feltételes adómegállapítás iránti kérelem intézésének rendjéről szóló 1/1996. (PK. 3.) PM utasítás, illetőleg
az  azt módosító 6/1996. (PK. 18.) PM utasítás, valamint az  1/2003. (PK. 10.) PM utasítás hatályon kívül
helyezéséről szóló 12/2006. (PK. 2007/1.) PM utasítás,
10. a Szerencsejáték Felügyeletet és a  Magyar Államkincstárt érintő létszámcsökkentés elrendeléséről szóló
7/2006. (PK. 10.) PM utasítás,
11. a Pénzügyminisztérium Fejezeti Informatikai Stratégiájáról szóló 7/2005. (PK. 2006/1.) PM utasítás,
12. a Kincstári Vagyoni Igazgatóságot érintő létszámcsökkentés elrendeléséről szóló 6/2005. (PK. 14.) PM utasítás,
13. a Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnokságának és az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalnak az Európai
Unió saját forrásaival kapcsolatos kötelezettségei teljesítésének rendjéről szóló 7/2004. (PK. 9.) PM utasítás
módosításáról szóló 5/2005. (PK. 10.) PM utasítás,
14. a Pénzügyminisztériumban felállítandó PPP munkacsoportról szóló 4/2005. (PK. 10.) PM utasítás,
15. a Pénzügyminisztériumot, továbbá az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, a Vám- és Pénzügyőrség, a Magyar
Államkincstár, valamint a  Szerencsejáték Felügyelet központi és helyi szerveit érintő létszámcsökkentés
elrendeléséről szóló 13/2004. (PK. 15.) PM utasítás,
16. a vám- és adóhatósági feladatok hatékonyabb ellátásának ösztönzéséről szóló 3/1994. (PK. 6.) PM utasítás
hatályon kívül helyezéséről szóló 11/2004. (PK. 14.) PM utasítás,
17. a Magyar Államkincstár Fővárosi és Pest Megyei Területi Igazgatóságainál létszámcsökkentés elrendeléséről
szóló 6/2004. (PK. 9.) PM utasítás,
18. a felderítői költségtérítésről szóló 6/1978. (PK. 10.) PM utasítás hatályon kívül helyezéséről szóló 2/2002. (PK. 3.)
PM utasítás,
19. a Pénzügyminisztérium és a titokvédelem szempontjából hozzátartozó szervezetek titokvédelmi szabályzatáról
szóló 3/1996. (PK. 16.) PM utasítás módosításáról szóló 1/2002. (PK. 1.) PM utasítás,
20. a központi forrásból finanszírozott családtámogatási ellátások és a  fogyatékossági támogatás ellenőrzési
rendjéről szóló 2/2001. (PK. 10.) PM utasítás,
21. a Pénzügyminisztérium és a titokvédelem szempontjából hozzátartozó szervezetek titokvédelmi szabályzatáról
szóló 3/1996. (PK. 16.) PM utasítás módosításáról szóló 1/2001. (PK. 9.) PM utasítás,
22. az állami többletbevételek biztosítása érdekében érdekeltségi feltételek meghatározásáról a  Vám- és
Pénzügyőrség számára című 2/2000. (PK. 12.) PM utasítás,
23. a Vám- és Pénzügyőrség személyi állományának túlszolgálat teljesítésére, illetve rendkívüli munkavégzésre
történő berendeléséről szóló 4/1998. (PK. 19.) PM utasítás,
24. az állami többletbevételek biztosítása érdekében érdekeltségi feltételek meghatározásáról az Adó- és Pénzügyi
Ellenőrzési Hivatal számára című 1/1998. (PK. 8.) PM utasítás,
25. az állami többletbevételek biztosítása érdekében érdekeltségi feltételek meghatározásáról az Adó- és Pénzügyi
Ellenőrzési Hivatal számára című 2/1997. (PK. 16.) PM utasítás,
26. a Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálata munkatársainak a  vám- és pénzügyőri szervek zárttá minősített
helyiségeibe való belépés szabályairól szóló 2/1996. (PK. 6.) PM utasítás,
27. a pénztárfelügyeleti bírságokból származó bevételek felhasználásáról szóló 2/1995. (PK. 12.) PM utasítás,
28. a Pénzügyminisztérium Működési Rendjéről szóló 3/1992. PM utasítás módosításáról szóló 4/1994. (PK. 10.)
PM utasítás,
29. a pénzügyminisztériumi köztisztviselők minősítési és értékelési rendjéről szóló 3/1993. (PK. 15.) PM utasítás,
30. a Pénzügyminisztérium működési rendjéről szóló 3/1992. PM utasítás módosításáról szóló 2/1993. (PK. 8.)
PM utasítás,
31. a Pénzügyminisztérium működési rendjéről szóló 3/1992. (PK. 1993/1.) PM utasítás,
32. a munkáltatói jogok gyakorlásáról a Pénzügyminisztériumban és a pénzügyminiszter felügyelete alá tartozó
szerveknél szóló 2/1992. (PK. 23.) PM utasítás,
33. a Pénzügyminisztérium fejezet központi letéti számláinak vezetéséről szóló 1/1992. (PK. 12.) PM utasítás,
34. az Országos Árhivatal 9001/1990. (ÁSz. 3.) ÁH közlemény hatályon kívül helyezéséről szóló 101/1991. (PK. 4.)
PM utasítás. 4. § Hatályát veszti:
1. a Munkaerőpiaci Alap Rehabilitációs Alaprésze 2010. évi központi keretének felosztásáról szóló 9/2010. (III. 3.)
SZMM utasítás,
2. a Munkaerő-piaci Alap Rehabilitációs Alaprésze 2009. évi központi keretének felosztása módosításáról szóló
30/2009. (XII. 31.) SZMM utasítás,
3. a rehabilitációs rendszer koordinálásáért felelős miniszteri biztosról szóló 28/2009. (X. 30.) SZMM utasítás,
4. az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség területi munkavédelmi, munkaügyi felügyelőségei
Működési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2009. (IV. 15.) SZMM utasítás módosításáról szóló 22/2009. (IX. 16.)
SZMM utasítás,
5. a rehabilitációs rendszer koordinálásáért felelős miniszteri biztosról szóló 17/2009. (VII. 1.) SZMM utasítás
módosításáról szóló 21/2009. (VIII. 12.) SZMM utasítás,
6. a Munkaerő-piaci Alap Rehabilitációs Alaprésze 2009. évi központi keretének felosztásáról szóló 18/2009.
(VII. 22.) SZMM utasítás,
7. a rehabilitációs rendszer koordinálásáért felelős miniszteri biztosról szóló 17/2009. (VII. 1.) SZMM utasítás,
8. a Munkaerő-piaci Alap rehabilitációs alaprésze 2008. évi decentralizált és központi kereteinek módosításáról
szóló 21/2008. (HÉ 51.) SZMM utasítás,
9. a Munkaerőpiaci Alap rehabilitációs alaprésze 2008. évi központi keretének felosztásáról szóló SZMM utasítás
módosításáról szóló 16/2008. (MüK. 9.) SZMM utasítás,
10. a Foglalkoztatási és Szociális Hivatal, valamint a regionális munkaügyi központok egyes többletfeladataihoz
kapcsolódó létszám biztosításáról szóló 1/2007. (MüK. 1.) SZMM utasítás módosításáról szóló 13/2008. (MüK. 5.)
SZMM utasítás,
11. a Munkaerőpiaci Alap rehabilitációs alaprésze 2008. évi központi keretének felosztásáról szóló 7/2008. (MüK. 5.)
SZMM utasítás,
12. az Állami Foglalkoztatási Szolgálat irányításával kapcsolatos feladatok ellátását elősegítő Szakmai Felügyelő
Tanács létrehozásáról szóló 8/2005. (MüK. 5.) FMM utasítás módosításáról szóló 4/2008. (MüK. 3.) SZMM
utasítás,
13. a Munkaerőpiaci Alap rehabilitációs alaprésze 2007. évi központi keretének ismételt felosztásáról szóló
29/2007. (MüK. 12.) SZMM utasítás,
14. a Munkaerőpiaci Alap rehabilitációs alaprésze 2007. évi központi keretének újrafelosztásáról szóló 26/2007.
(MüK. 12.) SZMM utasítás,
15. a Munkaerőpiaci Alap rehabilitációs alaprésze 2007. évi decentralizált és központi keretének felosztásáról szóló
25/2007. (MüK. 12.) SZMM utasítás,
16. a Munkaerőpiaci Alap rehabilitációs alaprésze 2007. évi központi keretének felosztásáról szóló 20/2007.
(MüK. 7.) SZMM utasítás,
17. a Foglalkoztatási és Szociális Hivatal, valamint a regionális munkaügyi központok egyes többletfeladataihoz
kapcsolódó létszám biztosításáról szóló 1/2007. (MüK. 1.) SZMM utasítás módosításáról szóló 11/2007. (MüK. 3.)
SZMM utasítás,
18. az Állami Foglalkoztatási Szolgálat 2007. évi tevékenységét érintő változásokról és az  új feladatokról szóló
intézkedési tervről szóló 3/2007. (MüK. 2.) SZMM utasítás,
19. a Foglalkoztatási és Szociális Hivatal, valamint a regionális munkaügyi központok egyes többletfeladataihoz
kapcsolódó létszám biztosításáról szóló 1/2007. (MüK. 1.) SZMM utasítás,
20. a Munkaerőpiaci Alap rehabilitációs alaprésze 2006. évi központi keretének 2. ízben módosított felosztásáról
szóló 22/2006. (MüK. 12.) SZMM utasítás.
5. § Hatályát veszti:
1. miniszteri biztos kinevezéséről szóló 23/2013. (XI. 29.) NGM utasítás,
2. a nők munkaerő-piaci helyzetének javításáért felelős miniszteri biztos kinevezéséről szóló 21/2013. (XI. 15.)
NGM utasítás,
3. miniszteri biztos kinevezéséről szóló 19/2013. (X. 18.) NGM utasítás,
4. miniszteri biztos kinevezéséről szóló 17/2013. (IX. 6.) NGM utasítás,
5. a Wekerle Terv végrehajtásáért felelős miniszteri biztos kinevezéséről szóló 47/2012. (XII. 21.) NGM utasítás,
6. miniszteri biztos kinevezéséről szóló 43/2012. (XII. 7.) NGM utasítás,
7. miniszteri biztos kinevezéséről szóló 36/2012. (XI. 23.) NGM utasítás,
8. miniszteri biztos kinevezéséről szóló 33/2012. (X. 27.) NGM utasítás,
9. miniszteri biztos kinevezéséről szóló 30/2012. (X. 12.) NGM utasítás,
10. a Wekerle Terv végrehajtásáért felelős miniszteri biztos kinevezéséről szóló 17/2012. (VII. 6.) NGM utasítás,
11. a Nemzetgazdasági Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 4/2010. (X. 5.) NGM utasítás
módosításáról szóló 16/2012. (VI. 29.) NGM utasítás,
12. a nemzetgazdasági miniszter rendelkezése alatt álló központi költségvetési előirányzatok és finanszírozási
kiadások kezelésének eljárási rendjéről szóló 7/2011. (II. 8.) NGM utasítás módosításáról szóló 40/2011. (XII. 20.)
NGM utasítás,
13. miniszteri biztos kinevezéséről szóló 38/2011. (XII. 2.) NGM utasítás,
14. a nemzetgazdasági miniszter rendelkezése alatt álló központi költségvetési előirányzatok és finanszírozási
kiadások kezelésének eljárási rendjéről szóló 7/2011. (II. 8.) NGM utasítás módosításáról szóló 37/2011. (XI. 25.)
NGM utasítás,
15. a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 29/2011. (IX. 9.) NGM utasítás módosításáról szóló 33/2011. (IX. 30.)
NGM utasítás,
16. a Nemzetgazdasági Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 4/2010. (X. 5.) NGM utasítás
módosításáról szóló 32/2011. (IX. 30.) NGM utasítás,
17. miniszteri biztos kinevezéséről szóló 29/2011. (IX. 9.) NGM utasítás,
18. az iparügyekért felelős miniszter által vezetett minisztériumban működő, a megfelelőségértékelő szervezeteket
kijelölő bizottságról, valamint a  megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységével kapcsolatos hatósági
döntések előkészítésének és meghozatalának rendjéről szóló 6/2011. (II. 15.) NGM utasítás módosításáról szóló
18/2011. (V. 23.) NGM utasítás,
19. a Nemzetgazdasági Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 4/2010. (X. 5.) NGM utasítás
módosításáról szóló 11/2011. (III. 25.) NGM utasítás,
20. a nemzetgazdasági miniszter rendelkezése alatt álló központi költségvetési előirányzatok és finanszírozási
kiadások kezelésének eljárási rendjéről szóló 7/2011. (II. 8.) NGM utasítás módosításáról szóló 10/2011. (III. 18.)
NGM utasítás,
21. az Országos Munkahigiénés és Foglalkozás-egészségügyi Intézet Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
10/2010. (XII. 16.) NGM utasítás.
6. § Hatályát veszti:
1. a befogadó nemzeti támogatás ágazati feladatainak előkészítéséről, megtervezéséről, illetve végrehajtásáról
szóló 4/2006. (III. 19.) GKM utasítás,
2. a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium és a  GKM Gazdasági Igazgatóság beszerzéseinek lebonyolításáról
szóló 7/2004. (IV. 29.) GKM utasítás. 7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
28/2016. (II. 8.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Boleráczki Margitot 2016. március 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. január 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
177/2012. (HK 8.) HVKF intézkedése a katonai szervezetek feladatairól a Magyar Honvédség szabályzatfejlesztő tevékenysége rendszerének kialakításában és működésében.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 11. §
p) pontja alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség szabályzatfejlesztési tevékenységének kialakításáról és működéséről szóló 136/2011. (XII. 20.) HM utasításra – a
Magyar Honvédség szabályzatfejlesztő tevékenysége
egyes feladatainak végrehajtására a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztérium
(a továbbiakban: HM) feladat végrehajtásában résztvevő,
a Honvéd Vezérkar főnök (a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségében működő szerveire és a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
terjed ki.
2. Az MH összehangolt szabályzatfejlesztő tevékenységét a Magyar Honvédség Szabályzatfejlesztési Munkacsoport (a továbbiakban: MH SZFM) tervezi és koordinálja.
3. A HVK Csoportfőnökségek feladatai az MH SZFM
tevékenységével kapcsolatban:
a) Kijelölik a szabályzatfejlesztés témakörében szakmai
állásfoglalásra, nyilatkozattételre jogosult képviselőiket;
b) Kezdeményezik a csoportfőnökség szakmai illetékességébe tartozó szabályzatok kidolgozását és lefolytatják az érintett szervekkel, szervezetekkel a szükséges
egyeztetéseket;
c) A szabályzat kidolgozói intézkedésben, szakutasításban meghatározottak szerint szakmai felelősként vezetik a
kidolgozó csoportot, illetve kijelölés vagy felkérés alapján
részt vesznek a kidolgozó, véleményező munkában;
d) Feldolgozzák a szakmai felelősségi területükhöz tartozó NATO doktrínákat, szabványokat, szabályzatokat,
nemzeti bevezetett tapasztalatokat, szolgálati könyveket
és főnökségi kiadványokat annak érdekében, hogy a kidolgozandó szabályzat tartalma megfeleljen az MH-ban bevezetett szabályzók és a vonatkozó NATO egységesítési
egyezmények előírásainak és követelményeinek;
e) Nyilvántartják a szabályzatfejlesztési feladatokba bevonható szakállományukat. 4. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság feladatai az
MH SZFM tevékenységével kapcsolatban:
a) Kijelöli a szabályzatfejlesztés témakörében szakmai
állásfoglalásra, nyilatkozattételre jogosult képviselőjét;
b) Megfogalmazza a tevékenységéhez szükséges szabályzatokra irányuló alkalmazói igényeket és kezdeményezi azok kidolgozását;
c) Kijelölés alapján részt vesz a kidolgozó csoport munkájában;
d) Felkérés alapján felméri a fejlesztésre javasolt szabályzat kidolgozásába vagy átdolgozásba bevonható szakállományát;
e) Biztosítja a rendelkezésre álló, tevékenységi körébe
tartozó alkalmazói tapasztalatokat.
5. Az MH Vezetési és Doktrinális Központ (a továbbiakban: MH VDK) feladatai az MH SZFM tevékenységével kapcsolatban:
a) Megszervezi és előkészíti az MH SZFM üléseit,
összeállítja a napirendi pontokat;
b) Összeállítja az éves Szabályzatfejlesztési Tervet
(a továbbiakban: SZFT);
c) Javaslatot tesz a kidolgozó csoportok szervezeti
összetételére;
d) Részt vesz a kidolgozó csoportok létrehozásáról szóló HVKF intézkedések kidolgozásában;
e) Véleményező, javaslattevő és kidolgozó jogkörrel
részt vesz a kidolgozó csoportok munkájában;
f) A hatályba léptetett dokumentumokat – a 136/2011.
(XII. 20.) HM utasítás 5. § (1) bekezdése szerint – feltölti
az MH Központi Doktrinális Adatbázisba (a továbbiak
ban: MH KDAB) és az MH Központi Doktrinális Adattárba (a továbbiakban: MH KDAT);
g) Az MH KDAB és MH KDAT útján biztosítja a szabályzatfejlesztéshez, illetve szabályzat kidolgozáshoz
szükséges referencia dokumentumok – NATO műveleti
szabványosítási egyezmények, doktrínák, szolgálati könyvek, főnökségi kiadványok, segédanyagok, archívumok,
munkaokmányok – digitális változatát;
h) Archiválja a hatálytalanított szabályzatokat;
i) Összefoglaló jelentést készít az adott év szabályzat
fejlesztési tevékenységéről. 6. Az MH Támogató Dandár feladatai az MH SZFM tevékenységével kapcsolatban:
a) Kijelöli a szabályzatfejlesztés témakörében szakmai
állásfoglalásra, nyilatkozattételre jogosult képviselőjét;
b) Megfogalmazza a speciális – rendész, díszelgő, koronaőr, palotaőr – alkalmazói igényeket;
c) Kijelölés alapján részt vesz a kidolgozó csoport munkájában;
d) Nyilvántartja a szabályzatfejlesztésbe bevonható
szakállományát; e) Biztosítja a speciális – rendész, díszelgő, koronaőr,
palotaőr – alkalmazói tapasztalatokat.
7. Az MH Geoinformációs Szolgálat feladatai az MH
SZFM tevékenységével kapcsolatban:
a) Kijelöli a szabályzatfejlesztés témakörében szakmai
állásfoglalásra, nyilatkozattételre jogosult képviselőjét;
b) Megfogalmazza a geoinformációs szakmai követelményeket és kezdeményezi a szakmai illetékességébe tartozó szabályzatok kidolgozását;
c) A szabályzat kidolgozói intézkedésben, szakutasításban meghatározottak szerint szakmai felelősként vezeti a
kidolgozó csoportot, illetve kijelölés vagy felkérés alapján
részt vesz a kidolgozó, véleményező munkában;
d) Nyilvántartja a szabályzatfejlesztésbe bevonható
szakállományát; e) A kidolgozó csoportok támogatása érdekében az MH
VDK rendelkezésére bocsátja a tárolásában lévő szolgálati
könyvek és főnökségi kiadványok egy elektronikus példányát az MH KDAB-ra való feltöltése, vagy annak hiányában egy papír alapú példányát digitalizálás céljából;
f) Biztosítja a geoinformációs alkalmazói tapasztalatokat. 8. Az MH Ludovika Zászlóalj feladatai az MH SZFM
tevékenységével kapcsolatban:
a) Kijelöli a szabályzatfejlesztés témakörében szakmai
állásfoglalásra, nyilatkozattételre jogosult képviselőjét;
b) Nyilvántartja a szabályzatfejlesztésbe bevonható
szakállományát; c) Biztosítja a tisztképzéssel kapcsolatos alkalmazói tapasztalatokat.
9. Az MH Altiszti Akadémia feladatai az MH SZFM tevékenységével kapcsolatban:
a) Kijelöli a szabályzatfejlesztés témakörében szakmai
állásfoglalásra, nyilatkozattételre jogosult képviselőjét;
b) Nyilvántartja a szabályzatfejlesztésbe bevonható
szakállományát; c) Biztosítja az alapképzéssel és az altisztképzéssel kapcsolatos alkalmazói tapasztalatokat.
10. A MH Honvédkórház feladatai az MH SZFM tevékenységével kapcsolatban:
a) Kijelöli a szabályzatfejlesztés témakörében szakmai
állásfoglalásra, nyilatkozattételre jogosult képviselőjét;
b) Megfogalmazza az egészségügyi szakmai követelményeket és kezdeményezi a szakmai illetékességébe tartozó szabályzatok kidolgozását;
c) A szabályzat kidolgozói intézkedésben, szakutasításban meghatározottak szerint szakmai felelősként vezeti a
kidolgozó csoportot, illetve kijelölés vagy felkérés alapján
részt vesz a kidolgozó, véleményező munkában;
d) Nyilvántartja a szabályzatfejlesztésbe bevonható
szakállományát; e) Biztosítja az egészségügyi alkalmazói tapasztalatokat.
11. Az MH KDAB és az MH KDAT rendszer adatgazdája a Honvéd Vezérkar főnök helyettes. Felügyeli a rendszer működtetését, irányelvekben szabályozza az adatokhoz történő hozzáférést.
12. Az MH KDAB és az MH KDAT rendszergazdája az
MH VDK parancsnoka. Felel az alkalmazás megszervezéséért, felügyeletéért, az adatok digitalizálásáért, feltöltéséért, törléséért, karbantartásáért, engedélyezi a felhasználók
hozzáférését.
13. Az MH KDAB és MH KDAT működtetésének erőforrás- és költségigénye a HM Tárca Védelmi Tervező
Rendszerben kerül tervezésre.
14. Az MH VDK feladatai az MH KDAB és MH KDAT
működtetése során:
a) Szükség esetén pontosítja és a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség részére felterjeszti az MH KDAB és MH KDAT fejlesztéséhez kapcsolódó alkalmazói követelményeket;
b) Időszakosan az MH KDAB és MH KDAT fejlesztését bemutató foglalkozásokat, kezelésük tapasztalatait, valamint azok további fejlesztésének javaslatait tartalmazó
egyeztető értekezletet vezet le a felhasználók részére.
15. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba.
16. Az érintett HM szervek vezetői, valamint katonai
szervezetek parancsnokai az intézkedés hatályba lépését
követően szabályozzák saját szervezeteik kapcsolódó feladatait.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke