text:
262/2010. (XI. 17.) Korm. rendelete a Nemzeti Földalapba tartozó földrészletek hasznosításának részletes szabályairól.
A Kormány
a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény 32. § (1) bekezdésének b) pontjában,
az 53. § tekintetében a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény 90. §-a (1) bekezdésének e) pontjában,
az 54. § tekintetében az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71. §-a (1) bekezdésének c)–e) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében
a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) E rendelet hatálya a Nemzeti Földalapba tartozó földrészletek hasznosításával kapcsolatos eljárásokra, jogügyletekre,
jogviszonyokra, valamint az azokban részt vevő természetes személyekre, jogi személyekre vagy jogi személyiséggel
nem rendelkező szervezetekre terjed ki. E rendelet hatálya nem terjed ki a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi
LXXXVII. törvény (a továbbiakban: Nfatv.) 21. és 22. §-ban meghatározott eljárásokra és jogügyletekre.
(2) E rendelet alkalmazásában
a) ellenszolgáltatás: a földrészlet hasznosítására vonatkozó szerződés típusától függően vételár, haszonbérleti díj,
vagyonkezelési díj, vagy az Nfatv. 20. § (1) bekezdése alapján a vagyonkezelői díj helyett vállalt kötelezettség,
a földrészlet cserével történő hasznosítása esetén a Nemzeti Földalapkezelő Szervezettel szerződő fél
tulajdonában álló, csere jogcímén átadott termőföld és az esetleges értékkülönbözet kiegyenlítését szolgáló
pénzösszeg;
b) földrészlet: az Nfatv. 15. § (1) bekezdésében meghatározott földrészlet;
c) gazdálkodó szervezet: a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 685. §
c) pontjában megjelölt szervezet;
d) hasznosítás: a földrészletnek az Nfatv. 18. §-ában meghatározott hasznosítása;
e) pályázó: a pályázati felhívás alapján ajánlatot tevő természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel
nem rendelkező szervezet;
f) piaci érték: a földrészlet hasznosítására vonatkozó szerződés tárgyát képező valamely jog – az adott feltételek és
körülmények figyelembevételével történő – átengedéséért a szabad piacon, független felek között elérhető,
pénzben kifejezett reális ellenérték;
g) termőföld: a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény (a továbbiakban: Tft.) 3. § a) és f) pontjában meghatározott
földrészlet, a haszonbérlet tekintetében csak a Tft. 3. § a) pontjában meghatározott földrészlet;
h) versenyeztetés: nyilvános pályázati eljárás vagy nyilvános árverés;
i) vízvédelmi terület: a nagyvízi meder, valamint a vízbázisok, a távlati vízbázisok, valamint az ivóvízellátást szolgáló
vízilétesítmények védelméről szóló 123/1997. (VII. 18.) Korm. rendeletben meghatározott védőterület és védősáv.
2. § (1) A földrészleteket a Kormány által elfogadott középtávú stratégiai terv és az annak alapján – a Nemzeti Földalapkezelő
Szervezet (a továbbiakban: NFA) által – elkészített éves terv figyelembevételével lehet hasznosítani.
(2) Az NFA a földrészletek hasznosításáról szóló éves terv alapján minden év február 15-ig közzéteszi az Nfatv. 27. §-ában
foglalt jegyzéket.
3. § (1) A természetvédelemért felelős miniszter egyetértése szükséges védett természeti terület és Natura 2000 terület
cseréjéhez, valamint a Natura 2000 terület eladására vagy vagyonkezelésbe adására, továbbá a védett természeti
terület vagyonkezelésbe adására irányuló pályázati felhívás közzétételéhez.
(2) A vízgazdálkodásért felelős miniszter egyetértése szükséges a vízvédelmi terület cseréjéhez, valamint eladására, vagy
vagyonkezelésbe adására irányuló pályázati felhívás közzétételéhez.
(3) Az erdőgazdálkodásért felelős miniszter egyetértése szükséges az erdőről, az erdő védelméről és az
erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: Evt.) 8. § (4) és (5) bekezdésében meghatározott
földterület cseréjéhez vagy eladására, illetve vagyonkezelésbe adására irányuló pályázati felhívás közzétételéhez.
(4) A kulturális örökség védelméért felelős miniszter egyetértése szükséges a védetté nyilvánított régészeti lelőhelyre
és a régészeti védőövezetre kiterjedő földrészlet cseréjéhez, valamint az eladására vagy vagyonkezelésbe adására
irányuló pályázati felhívás közzétételéhez.
4. § (1) A védett természeti területnek minősülő földrészlet tulajdonjogát csak csere útján lehet átruházni.
(2) A földrészletnek eladás, vagyonkezelésbe adás vagy csere útján történő hasznosítására vonatkozó döntés
megalapozásához el kell végeztetni az érintett földrészlet forgalmi értékbecslését. Az eladásra, vagyonkezelésbe
adásra vagy cserére vonatkozó döntés az értékbecslésben rögzített érvényességi időn belül hozható meg.
(3) A (2) bekezdés szerinti értékbecslést – az agrárgazdasági és agrár-vidékfejlesztési szakterületeken a szakértői
tevékenység végzésének feltételeiről szóló rendelet alapján – az agrár-vidékfejlesztésért és az erdőgazdálkodásért
felelős miniszter által termőföld-értékbecslés, illetve az erdőérték és kárértékelés szakterületet érintően
nyilvántartásba vett szakértő vagy az NFA-nak a (4) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő
alkalmazottja végezhet. Az NFA alkalmazottja akkor végezhet értékbecslést, ha az értékbecslésre kijelölt önálló
helyrajzi számú földrészlet vagy földrészletek területnagysága nem haladja meg az egy hektárt.
(4) Értékbecslést az NFA olyan alkalmazottja végezhet, aki a (3) bekezdésben meghatározott rendeletben
a termőföld-értékbecslés, illetve az erdőérték és kárértékelés szakterületre előírt képesítési feltételekkel, és
e képesítésnek megfelelő legalább háromévi szakmai gyakorlattal rendelkezik.
(5) A vagyonkezelői jog alatt álló földrészlet tulajdonjoga akkor ruházható át, ha az adás-vételi szerződés megkötése előtt
a vagyonkezelési szerződés megszüntetésre kerül, és a felek a 41. § (2) bekezdése szerint elszámoltak egymással.
5. § (1) A földrészlet vagyonkezelője vagy haszonbérlője a földrészlet részére történő eladását, illetve cseréjét a szerződés
hatálya alatt, a földtulajdonos a földrészlet cseréjét az NFA-hoz benyújtott írásbeli kérelmében kezdeményezheti.
A kérelemről – a 2. §-ban meghatározottak figyelembevételével – az NFA hatvan napon belül dönt és a döntéséről
a kérelmezőt írásban tájékoztatja. E bekezdés szerinti hatvan napos határidőbe nem számít be a hiánypótlásra irányuló
felhívás közlésétől a hiánypótlás teljesítéséig terjedő idő.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelemnek tartalmaznia kell az érintett földrészlet fekvése szerinti település nevét, helyrajzi
számát, a kezdeményezett hasznosítás típusát, az azt megalapozó szakmai és gazdaságossági érveket, indokokat,
a kedvező irányú hatások, illetve esetleges hátrányok bemutatását. Ha a kérelem a földrészlet tulajdonjogának
átruházására irányul, a kérelemnek tartalmaznia kell az ajánlott ellenszolgáltatás összegét, valamint nyilatkozatot
arról, hogy amennyiben a pályáztatás, illetve az árverés eredményeként a kérelmezővel köti meg a szerződést az NFA,
a kérelmező viseli a 4. § (3) bekezdésében meghatározott szakértő által elvégzett értékbecslés díját.
II. FEJEZET
A NYILVÁNOS PÁLYÁZTATÁSSAL TÖRTÉNŐ HASZNOSÍTÁS KÖZÖS SZABÁLYAI
A pályázati felhívás és kiírás 6. § (1) A földrészlet nyilvános pályázat útján történő eladására, haszonbérbe adására és vagyonkezelésbe adására irányuló
pályázati felhívásban az NFA – mint kiíró – köteles valamennyi pályázó számára egyenlő esélyt biztosítani, valamint
a pályázati felhívás és kiírás tartalmát úgy meghatározni, hogy az abban foglalt feltételek teljesíthetők legyenek.
(2) A pályázati felhívást és kiírást az NFA elnöke hagyja jóvá.
(3) Azon települések esetében, melyek körjegyzőséget tartanak fenn, a pályázati felhívást az Nfatv. 26. § (2) bekezdése
alapján a körjegyzőségnél is közzé kell tenni.
(4) A pályázati eljárás kezdő napja a pályázati felhívást tartalmazó hirdetménynek a földrészlet fekvése szerinti települési
önkormányzat (a fővárosban a fővárosi kerületi önkormányzat) polgármesteri hivatala, illetve a körjegyzőség
székhelyén a körjegyzőség hirdetőtáblájára való kifüggesztés napja.
(5) A pályáztatási eljárást kettő fordulóban is meg lehet hirdetni az Nfatv. 8. § (1) bekezdése d) pontjában meghatározott
esetekben. Ebben az esetben az első fordulóban a Birtokpolitikai Tanács (a továbbiakban: Tanács) a pályázók
teljesítőképességét, szakismeretét, alkalmasságát, illetve pénzügyi megbízhatóságát méri fel (előminősítési eljárás).
Az első forduló eredménye alapján határozza meg a Tanács a második fordulóra részvételt nyert pályázók körét, akik
a pályázati kiírásban foglalt feltételek szerint vehetnek részt a pályáztatási eljárás további részében. Az előminősítési
eljárásban hozott döntést részletesen indokolni kell. A kétfordulós pályáztatási eljárás esetén a 7. § (6) bekezdése
szerinti útmutatónak tartalmaznia kell a pályázat egészére vonatkozó szabályokat.
7. § (1) A földrészlet nyilvános pályázat útján történő eladására, haszonbérbe adására és vagyonkezelésbe adására irányuló
pályázati felhívásnak tartalmaznia kell:
1. a pályázati felhívást kiíró megnevezését és székhelyét;
2. a megkötendő szerződés típusát;
3. pályázati azonosító számát;
4. a földrészlet adatait (település, helyrajzi szám, alrészlet szintű bontásban: művelési ág, területnagyság,
aranykorona érték);
5. a hatályos ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisból kinyomtatott, megfelelő áttekintést biztosító
térképmásolatot;
6. a megkötendő szerződés tárgyát képező tulajdoni illetőséget;
7. a regisztráció helyét, módját, határidejét;
8. a regisztrációs díj összegét, a rendelkezésre bocsátásának határidejét és módját;
9. szükség esetén a részletes pályázati útmutató átvételének helyét, módját és határidejét;
10. a pályázat benyújtásának helyét, módját és határidejét;
11. az ajánlati kötöttség határidejét, és az annak esetleges meghosszabbítására vonatkozó előírásokat;
12. a pályázat érvényességének feltételeit;
13. az elővásárlási és előhaszonbérleti jog gyakorlásának módját;
14. a minimális ellenszolgáltatást, amelynél kedvezőtlenebb ajánlat nem tehető;
15. a pályázati biztosíték összegét;
16. az ellenszolgáltatás teljesítésére vonatkozó előírásokat;
17. az NFA azon joga fenntartásának rögzítését, hogy
17.1. a pályázati felhívást a pályázat benyújtására nyitva álló határidő lejárta előtt visszavonhatja,
17.2. a pályázati eljárást az e rendeletben meghatározott esetekben eredménytelennek nyilvánítsa,
17.3. a nyertes pályázó visszalépése esetén vagy a 23. § (2) bekezdésében meghatározott feltételek
bekövetkezése esetén a pályázati eljárás eredménye szerint a soron következő helyezettel szerződést
kössön;
18. annak rögzítését, hogy a pályázaton való részvétellel kapcsolatos költségek a pályázat eredményességétől
függetlenül a pályázót terhelik.
(2) A pályázati kiírás a pályázati felhívásban foglalt adatokon túl tartalmazza:
1. a pályázat hivatalos nyelvének megjelölését;
2. az ingatlan-nyilvántartásba a Magyar Állam tulajdoni illetőségére bejegyzett, illetve feljegyzett jogokat és
terheket, továbbá az ingatlan-nyilvántartásba fel nem jegyzett, az NFA által ismert terheket;
3. az ingatlan-nyilvántartásba jogi jellegként feljegyzett tényeket;
4. a földrészletet terhelő szolgalmi jogot;
5. az ingatlan-nyilvántartásba a Magyar Állam tulajdoni illetőségére feljegyzett elidegenítési és terhelési tilalmat;
6. a földhasználati nyilvántartásba a Magyar Állam tulajdoni illetőségét érintően bejegyzett földhasználat jogcímét
és a földhasználat időtartamát, vagy bejegyzés hiányában, az NFA által ismert fennálló földhasználat jogcímét és
a földhasználat időtartamát;
7. a földrészletet érintően a földhasználó javára megítélt, egy éven túli kötelezettségvállaláson alapuló, európai
uniós vagy nemzeti terület alapú támogatás jogcímét és a kötelezettségvállalás időtartamát;
8. a pályázati biztosíték rendelkezésre bocsátásának határidejét és módját;
9. a szerződést biztosító mellékkötelezettség megjelölését, ha az NFA a mellékkötelezettség alkalmazása mellett
dönt;
10. hiányos pályázat esetén a pályázat lényegét nem érintő pótolható hiányosságok esetkörét és a hiánypótlás
teljesítésének a határidejét, ha az NFA a hiánypótlási lehetőséget nem zárja ki;
11. a hasznosításra vonatkozó lényeges előírásokat;
12. a szerződéskötésre vonatkozó lényeges feltételeket, kötelezettségeket és jogokat;
13. a pályázatok bontásának helyét és időpontját;
14. a pályázatok elbírálása során a pályázatok rangsorolására alkalmazandó értékelési szempontokat;
15. a pályázatok elbírálásának időpontját vagy határidejét;
16. az eredményhirdetés módját, helyét és várható időpontját;
17. az eredményről a pályázók értesítésének módját és határidejét;
18. annak rögzítését, hogy a nyertes pályázóval kötött szerződés tartalmából közérdekből nyilvános adatoknak
minősülnek az Nfatv. 30. § (1) bekezdésében meghatározott adatok, valamint hogy az Nfatv. 30. §
(2) bekezdésében meghatározott ellenszolgáltatást tartalmazó szerződés esetén a szerződést közzé kell tenni.
(3) A (2) bekezdés 7. pontjában foglalt adatokat az NFA a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal adatszolgáltatása
alapján állapítja meg.
(4) Ha a pályázati felhívás tárgyát védett természeti terület, vagy Natura 2000 területnek minősülő földrészlet képezi,
a (2) bekezdés 11. pontjában foglalt előírásnak tartalmaznia kell az e területre vonatkozó jogszabályi előírásokat.
(5) Az NFA oly módon köteles a pályázati felhívást közzétenni, és a pályázati kiírást elkészíteni, hogy az abban foglalt
jogok, tények, adatok megegyezzenek a pályázati felhívás közzétételének időpontjában az ingatlan-nyilvántartásba
bejegyzett jogokkal, tényekkel és adatokkal, valamint a földhasználati nyilvántartásba bejegyzett adatokkal.
(6) Ha az NFA a pályázatok elkészítéséhez részletes pályázati útmutatót (a továbbiakban: útmutató) bocsát rendelkezésre,
az NFA biztosítani köteles, hogy az útmutató a pályázati eljárás kezdő napjától a pályázatok benyújtására nyitva álló
határidő végéig az NFA székhelyén és területi irodáinál rendelkezésre álljon.
(7) A pályázati kiírás és az útmutató a regisztrált pályázónak a titoktartási nyilatkozat aláírása után adható át. Regisztrációs
díjfizetési kötelezettség esetén a pályázati kiírás és az útmutató a regisztrációs díj megfizetése, és az erről szóló
igazolás ellenében történik. A regisztráció során a pályázó megadhatja azt a bankszámlaszámot, amelyre a pályázati
felhívás visszavonása esetén a regisztrációs díj összegének visszafizetését kéri.
(8) A pályázónak a pályázati felhívásban és kiírásban foglaltakon túl is adható információ, illetve biztosítható a pályázati
felhívásban közzétett földrészlet helyszíni megtekintésének lehetősége, oly módon és tartalommal, amely nem sérti
a pályázók esélyegyenlőségét, a pályázatok kezelésére vonatkozó előírásokat és az üzleti titkot.
(9) Az NFA a pályázók bármelyikének biztosított információt, adatot és egyéb szolgáltatást köteles a többi pályázó
számára is ugyanolyan módon biztosítani.
8. § (1) A pályázati felhívásban foglaltak a pályázati eljárás kezdő napját követően nem módosíthatók.
(2) Az NFA a pályázati felhívást a pályázat benyújtására nyitva álló határidő lejárta előtt vonhatja vissza. A visszavonásról
a pályázati felhívás közlésével megegyező helyeken és módon, legkésőbb a pályázat benyújtására nyitva álló határidő
lejárta napján köteles hirdetményt közzétenni.
(3) Ha a regisztrált pályázó útmutatót vett át, a pályázati felhívás visszavonása esetén az útmutató visszaszolgáltatására
köteles.
A regisztrációs díj és a pályázati biztosíték 9. § (1) Az NFA pályázati felhívásonként pályázati regisztrációs díjat állapíthat meg, melynek összege nem lehet kevesebb
2000 forintnál.
(2) A pályázaton való részvételért pályázati biztosítékot (e fejezetben a továbbiakban: biztosíték) kell fizetni. A biztosíték
összege a pályázati felhívásban közölt minimális ellenszolgáltatás összegének – ezer forintra kerekített – tíz százaléka,
amelytől az NFA a pályázati felhívásban eltérhet azzal, hogy a biztosíték összege nem lehet kevesebb 10 000 forintnál.
Ha a pályázati felhívás a földrészlet vagyonkezelésbe adás útján történő hasznosítására irányul, és az ellenszolgáltatás
nem pénzben kifejezett, a biztosíték összege legalább 10 000 forint.
(3) A regisztrációs díjat és a biztosítékot a pályázati felhívásban, illetőleg a kiírásban meghatározott időpontig kell
az NFA rendelkezésére bocsátani.
(4) A nyertes pályázó által befizetett biztosíték az ellenszolgáltatásba beszámít vagy a szerződést biztosító
mellékkötelezettséggé fordul át.
10. § (1) Az NFA a pályázati felhívás visszavonása esetén a regisztrációs díj összegét köteles valamennyi pályázónak
visszafizetni. A regisztrációs díj összegének visszafizetése pályázó a regisztrációkor megadott bankszámlaszámra,
ennek hiányában készpénz-átutalással postai úton történik.
(2) Az NFA – a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – a biztosíték összegét köteles visszafizetni:
a) a pályázati felhívás visszavonása esetén valamennyi pályázó részére,
b) a pályázati eljárás eredménytelenségének megállapítása esetén valamennyi pályázó részére,
c) a pályázatok elbírálását követően a nem nyertes pályázó részére.
(3) Nem jár vissza a biztosíték, ha
a) a pályázó a pályázatát az ajánlati kötöttség időtartama alatt visszavonta,
b) a szerződés megkötése a nyertes pályázónak felróható, vagy az ő érdekkörében felmerült más okból hiúsult meg.
(4) A pályázati felhívás visszavonása esetén a regisztrációs díj és a biztosíték összegét – az (5) bekezdésben
meghatározottak kivételével – a visszavonásról szóló hirdetmény közzétételétől számított nyolc napon belül kell
visszafizetni.
(5) Ha a regisztrált pályázó útmutatót vett át, a pályázati felhívás visszavonása esetén az útmutatónak a 8. §
(3) bekezdésében előírt visszaszolgáltatása napját követő nyolc napon belül kell a regisztrációs díj és a biztosíték
összegét visszafizetni.
(6) A (2) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott esetekben a biztosíték összegét az eredménytelenség, vagy
az eredmény kihirdetését követő nyolc napon belül kell visszafizetni.
(7) A biztosíték összegének visszafizetését banki átutalással kell teljesíteni a pályázó által a pályázatában megadott
bankszámlaszámra, ennek hiányában a visszafizetés készpénz-átutalással postai úton történik.
(8) Az NFA a regisztrációs díj és a biztosíték után kamatot nem fizet, kivéve, ha e §-ban előírt visszafizetési határidőt
elmulasztja. Ez esetben a késedelmi kamat a Ptk. 301. §-ában és a 301/A. §-ában meghatározott mértékű.
A pályázat és az ajánlati kötöttség 11. § (1) A pályázó a pályázatát zárt borítékban, legalább négy példányban – ebből két példányt minden oldalon eredetiben
cégszerű aláírással, magánszemélyeknél eredeti aláírással, illetve a meghatalmazott aláírásával ellátva – köteles
a pályázat benyújtására nyitva álló határidőben, a megadott helyen, az adott pályázati azonosítószám feltüntetésével,
személyesen vagy meghatalmazott útján benyújtani.
(2) A pályázó meghatalmazottja köteles közokirattal vagy ügyvéd által ellenjegyzett magánokirattal igazolni képviseleti
jogosultságát, illetve annak terjedelmét.
(3) A pályázó csak egy pályázatot nyújthat be a közzétett pályázati felhívás alapján megindult eljárásban.
(4) A pályázatnak minden esetben tartalmaznia kell a pályázó által
a) vállalt szolgáltatásokat és kötelezettségeket;
b) ajánlott ellenszolgáltatást.
(5) A pályázatnak minden esetben tartalmaznia kell a pályázó nyilatkozatát arról, hogy
a) a pályázati felhívásban és kiírásban foglalt feltételeket elfogadja;
b) nem áll csőd- vagy felszámolási eljárás, végelszámolás, önkormányzati adósságrendezési eljárás alatt;
c) tevékenységét nem függesztette fel, vagy nem függesztették fel;
d) nincs az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178. §-ának 20. pontja szerinti, hatvan napnál régebben
lejárt esedékességű köztartozása;
e) hamis adat szolgáltatása miatt nem zárták ki állami vagyon hasznosítására irányuló korábbi – három évnél nem
régebben lezárult – eljárásból.
(6) Ha a pályázati felhívás a földrészlet eladására vagy haszonbérbe adásárára irányul, a pályázónak nyilatkoznia kell arról,
hogy elővásárlásra vagy előhaszonbérletre jogosult-e, és ha igen, az szerződésen vagy jogszabályon alapul.
Ha az elővásárlási vagy előhaszonbérleti jog jogszabályon alapul, nyilatkozni kell arról is, a jogosultság mely jogszabály
alapján és mely jogcímen illeti meg.
(7) A pályázathoz mellékelni kell az arra vonatkozó igazolást, hogy a pályázó a biztosíték összegét a pályázati kiírásban
előírt módon az NFA rendelkezésére bocsátotta.
(8) A pályázó a pályázatában feltüntetheti azt a bankszámlaszámot, amelyre – a 10. §-ban meghatározott feltételek
bekövetkezése esetében – a biztosíték visszafizetését kéri.
(9) A pályázó nem igényelhet térítést az NFA-tól a pályázata elkészítéséért. A pályázat elkészítésével és a pályázaton való
részvétellel kapcsolatos költségek – az ajánlat érvényességétől, illetve eredményességétől függetlenül – a pályázót
terhelik.
(10) A pályázó a pályázatok benyújtására nyitva álló határidő lejártáig módosíthatja vagy visszavonhatja a pályázatát.
(11) A pályázó az NFA felhívására, a megjelölt határidőig köteles a pályázatában foglaltakat igazolni.
12. § (1) A pályázó a pályázat eredményének a közléséig, a nyertes pályázó a szerződéskötésig köteles titokban tartani
pályázata tartalmát.
(2) A pályázó köteles továbbá a pályázati eljárás befejezését követően is bizalmasan kezelni az NFA által a rendelkezésére
bocsátott és közérdekű adatnak, vagy közérdekből nyilvános adatnak nem minősülő adatot, tényt, információt,
azokról harmadik személynek tájékoztatást nem adhat. Ez a tilalom nem zárja ki a finanszírozó bankokkal, valamint
a pályázó meghatalmazottjával, illetve a pályázat elkészítéséhez a pályázó által igénybe vett, felhatalmazással
rendelkező egyéb szakértővel való adatközlést, az e §-ban foglalt titoktartási kötelezettség azonban e személyekre is
kiterjed.
13. § (1) A pályázó ajánlati kötöttsége – ha a pályázati felhívás másként nem rendelkezik – akkor kezdődik, amikor a pályázatok
benyújtására nyitva álló határidő lejárt.
(2) A pályázó a pályázatában foglaltakhoz a pályázati felhívásban meghatározott időpontig, de legalább a pályázatok
benyújtására nyitva álló határidő lejártától számított kilencven napig kötve van, kivéve, ha az NFA ezen időtartam alatt
a nyertes pályázóval szerződést köt, vagy a pályázati felhívást visszavonja, vagy a pályázatot eredménytelennek
minősíti.
14. § (1) Érvénytelen a pályázat, ha
a) nem felel meg a pályázati felhívásban és kiírásban foglaltaknak;
b) nem tartalmazza a 11. § (4) és (5) bekezdésében foglaltakat;
c) a pályázó a biztosítékot nem, vagy nem az előírtaknak megfelelően bocsátotta rendelkezésre;
d) a pályázó a pályázatát egy másik pályázathoz kötötte;
e) a pályázó a pályázat szerinti szerződés megkötésére jogszabály alapján nem jogosult;
f) a közölt tények, adatok, információk részben vagy egészben nem felelnek meg a valóságnak;
g) a pályázóval szemben a pályáztatási eljárás alatt az Nfatv. 19. § (1) bekezdésében meghatározott eljárás indult
vagy döntés született;
h) a pályázóval szemben a Nemzeti Földalapba tartozó földrészlet hasznosításával kapcsolatos jogsértő magatartása
miatt a pályázat meghirdetését megelőző két évben jogerős hatósági elmarasztaló, illetve bírságot kiszabó
jogerős döntés született;
i) az NFA-val szemben 120 napot meghaladó lejárt tartozása van a pályázónak vagy közeli hozzátartozójának, illetve
élettársának, vagy annak a gazdasági társaságnak, amelyben a pályázó vagy közeli hozzátartozója, illetve élettársa
többségi befolyással rendelkezik.
(2) Az NFA érvénytelennek nyilváníthatja a pályázatot, ha pályázó vagy az érdekkörébe tartozó más személy a 12. §-ban
foglalt titoktartási kötelezettségét megsértette.
(3) Az érvénytelen vagy érvénytelennek nyilvánított pályázatot benyújtó pályázó a pályázati eljárásban, illetve annak
további szakaszában nem vehet részt. Erről – az érvénytelenség okának megjelölésével – az NFA írásban értesíti
a pályázót.
A pályázatok nyilvános felbontása 15. § (1) A pályázatok beérkezése során az NFA képviselője az átvétel pontos időpontját rávezeti a pályázatot tartalmazó zárt
borítékra, s egyúttal igazolja az átvétel tényét. A pályázatokat a beérkezésük érkezési sorrendje szerinti sorszámmal
kell ellátni.
(2) A határidőben beérkezett pályázatokat tartalmazó zárt borítékokat az NFA képviselője a pályázati kiírásban megjelölt
időpontban, közjegyző jelenlétében bontja fel. A pályázatok felbontásánál csak a pályázók, illetve
a meghatalmazottaik, az NFA képviselője és a közjegyző lehetnek jelen.
(3) A pályázatok felbontásakor a jelenlévőkkel ismertetni kell a pályázók nevét, lakóhelyét (székhelyét), a pályázatokkal
kapcsolatos további részletek azonban nem hozhatók nyilvánosságra.
(4) A pályázatok felbontásáról és ismertetéséről a közjegyző jegyzőkönyvet készít, amelynek tartalmaznia kell:
a) a pályázatok darabszámát és a pályázatok sorszámát,
b) az NFA képviselőjének nyilatkozatát arról, hogy a pályázatok megfeleltek-e a pályázati felhívás és kiírás szerinti
alaki követelményeknek,
c) a pályázatok felbontásakor, illetve ismertetésekor bejelentett esetleges kifogásokat, észrevételeket.
(5) Az NFA a pályázók számát a pályázatok bontásáig, a pályázatok tartalmát a döntéshozatalig titkosan kezeli, arról
felvilágosítást sem kívülállóknak, sem a pályázaton részt vevőknek nem ad.
(6) A pályázatok felbontása után az NFA képviselője a pályázat anyagának egy eredeti példányát megőrzés céljából átadja
a közjegyzőnek, a pályázat anyagának többi példányát értékelés céljából átadja a 16. §-ban meghatározott értékelő
bizottságnak.
A pályázatok értékelése és elbírálása 16. § (1) A pályázatok elbírálására vonatkozó döntés előkészítése érdekében – a 6. § (5) bekezdésében meghatározott
előminősítési eljárás kivételével – az NFA alkalmazottaiból értékelő bizottságot (a továbbiakban: bizottság) kell
létrehozni. A bizottság elnökét és tagjait (a továbbiakban együtt: bizottság tagjai) az NFA elnöke írásban nevezi ki,
a bizottság elnökének és tagjainak egyidejű megnevezésével. Az egyes pályázatok tartalmával és azok értékelésének
eredményével összefüggésben a bizottság tagjait titoktartási kötelezettség terheli.
(2) Ha a pályázati kiírás nem zárta ki, a pályázó önként vagy a bizottság felhívására – a pályázati kiírásban foglalt
esetkörben és határidő megjelölésével – írásban pótolhatja a hiányokat. A bizottság írásban felvilágosítást kérhet
a pályázóktól annak érdekében, hogy a pályázatok értékelése, illetve összehasonlítása elvégezhető legyen.
A hiánypótlási felhívásokat, a felvilágosítás iránti kérelmeket, és azokra az érintett pályázó által adott írásbeli
válaszokat, dokumentációkat a pályázati anyaghoz kell csatolni.
(3) A bizottság a pályázatokat először az érvényességi kritériumoknak való megfelelőség szempontjából vizsgálja meg.
A bizottság a pályázat érvényességét a hiánypótlási határidő leteltével vizsgálja. A bizottság az érvénytelennek
minősített pályázatokról külön jegyzéket készít.
(4) A bizottság köteles a pályázati felhívásban és kiírásban meghatározott szempontok szerint megvizsgálni a pályázók
alkalmasságát a szerződés teljesítésére, továbbá ellenőrizheti a csatolt dokumentumok valódiságát.
(5) A bizottság a pályázatok összehasonlítását a pályázati kiírásban meghatározott szempontok és súlyozás alapján végzi.
A bizottság speciális szakkérdés eldöntésére jogosult, független szakértőt kérhet fel véleményadásra.
17. § (1) A pályázatok értékeléséről a bizottság jegyzőkönyvet (a továbbiakban: értékelési jegyzőkönyv) készít, amelynek
tartalmaznia kell:
a) a pályázati eljárás rövid ismertetését;
b) a határidőben beérkezett pályázatok darabszámát, valamint az ebből érvénytelennek és érvényesnek minősített
pályázatok darabszámát;
c) az érvényes pályázatoknak a pályázati kiírásban közzétett szempontok szerinti részletes értékelését;
d) az érvényes pályázatok egésze értékelésének szempontjait, ideértve az ellenszolgáltatást befolyásoló
kötelezettségvállalásokat is;
e) a legjobb pályázatra vonatkozó javaslatot és annak indokait;
f) a pályázók rangsorolására vonatkozó javaslatot és annak indokait;
g) a pályázati eljárás összefoglaló értékelését.
(2) Az értékelési jegyzőkönyvet a bizottság minden tagja aláírásával hitelesíti, és azt a pályázatok nyilvános bontásának
napjától, vagy a hiánypótlás teljesítésére előírt határidő lejártától számított harminc napon belül megküldi az NFA
elnökének. Az értékelési jegyzőkönyvet a bizottság tagja különvéleményével láthatja el.
(3) Az NFA elnöke részére megküldött értékelési jegyzőkönyvhöz csatolni kell:
a) a pályázati felhívást és kiírást;
b) az esetlegesen rendelkezésre bocsátott útmutatót;
c) a pályázatok bontásáról készült jegyzőkönyv eredeti példányát;
d) a pályázatok egy-egy eredeti példányát, továbbá az egyes pályázatok értékelése érdekében kiküldött
hiánypótlási felhívásokat és a felvilágosítás iránti kérelmeket, valamint azokra az érintett pályázó által adott
írásbeli válaszokat, dokumentációkat;
e) az érvénytelennek minősített pályázatokról készített jegyzéket. 18. § (1) A pályázatok elbírálásáról a bizottság javaslatának mérlegelésével – az Nfatv. 8. § (1) bekezdés d) pontjában
meghatározott esetet kivéve – az NFA elnöke dönt. Az Nfatv. 8. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott esetben
a pályázatok elbírálásáról a bizottság javaslatának mérlegelésével a Tanács dönt.
(2) A pályázatok közül az összességében legkedvezőbb ajánlatokat kínáló, megalapozott és érvényes pályázat mellett kell
dönteni. A pályázati felhívásban és kiírásban közölt bírálati szempontokkal ellentétes döntés nem hozható.
(3) Több, azonos értékű, érvényes pályázatot benyújtó pályázó közül sorsolással kell kiválasztani a pályázat nyertesét.
A sorsolást az NFA hivatalos helyiségében, közjegyző, az NFA képviselője, és az érintett pályázók jelenlétében kell
megtartani. A sorsolásról jegyzőkönyvet kell készíteni.
(4) Ha a pályázati kiírás másként nem rendelkezik, a pályázatokat a bizottság által átadott értékelési jegyzőkönyv
kézhezvételét követő naptól számított tizenöt napon belül kell elbírálni. Az elbírálási határidőt az NFA elnöke, illetve
az Nfatv. 8. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott esetben a Tanács egy alkalommal legfeljebb tizenöt nappal
meghosszabbíthatja, melyről a pályázókat az NFA értesíti. A pályázati kiírás szerinti elbírálási határidő – annak
meghosszabbítása esetén – sem haladhatja meg a pályázatok benyújtási határidejének lejártától számított kilencven
napot.
19. § (1) Eredménytelen a pályázati eljárás, ha
a) nem érkezett érvényes pályázat;
b) az NFA a 20. §-ban megjelölt okból az eljárás érvénytelenítéséről döntött;
c) a legjobb érvényes ajánlat elfogadása esetén a pénzben kifejezett ellenszolgáltatás értéke nem éri el a földrészlet
piaci értékét.
(2) A pályázati eljárás eredménytelenségéről szóló döntést az NFA-nak a pályázati felhívással megegyező helyeken
és módon, hirdetmény formájában kell közzétenni. 20. § (1) Érvénytelen és így eredménytelenné válik a pályázati eljárás, ha
a) a pályázat elbírálásakor a 24. §-ban foglalt összeférhetetlenségi szabályokat megsértették,
b) valamelyik pályázó az eljárás tisztaságát sértő cselekményt követett el.
(2) Az érvénytelenséget az NFA elnöke állapítja meg.
21. § Az NFA a pályázati eljárás során készített jegyzőkönyveket, dokumentumokat köteles öt évig megőrizni.
A pályázati eljárás eredményének közlése és a szerződés megkötése
22. § Az NFA a pályázati eljárás eredményét az elbírálást követően haladéktalanul, de legkésőbb öt munkanapon belül
írásban közli valamennyi pályázóval. Az NFA a pályázati eljárás eredményét hirdetmény formájában, a pályázati
felhívással megegyező helyeken és módon is közzéteszi. Az eredmény közlésének tartalmaznia kell a nyertes pályázó
nevét, lakóhelyét (székhelyét), az általa ajánlott és az NFA által elfogadott ellenszolgáltatást, és a megkötendő
szerződést biztosító mellékkötelezettségek megjelölését.
23. § (1) Az NFA a szerződést a pályázat nyertesével köti meg az Nfatv. 26. § (3) bekezdésében meghatározott határidőn belül.
A pályázat eredményeként megkötendő szerződéssel kapcsolatos költségek az NFA-val szerződő felet terhelik.
(2) Ha az NFA a pályázati felhívásban nem zárta ki, jogosult a következő legjobb pályázatot benyújtó pályázóval
szerződést kötni, feltéve, hogy
a) a pályázat nyertesével a szerződéskötés meghiúsult;
b) az adásvételi szerződés megkötése után a szerződő fél nem teljesítése miatt az NFA a szerződéstől elállt;
c) a haszonbérleti vagy a vagyonkezelési szerződés a megkötésétől számított hat hónapon belül – a felek közös
akaratából vagy az egyik fél által gyakorolt felmondási jog gyakorlása következtében – megszűnt.
(3) Az NFA a (2) bekezdésben meghatározott jogát legfeljebb a szerződéskötés meghiúsulásának, vagy a szerződéstől
való elállási jog gyakorlásának időpontjától, illetőleg a szerződés megszűnésétől számított 60 napon belül
gyakorolhatja.
Összeférhetetlenségi szabályok 24. § (1) A pályázatok értékelésében és elbírálásában nem vehet részt
a) a pályázatot benyújtó természetes személy és annak képviselője, alkalmazottja, foglalkoztatottja, alkalmazója és
foglalkoztatója; b) a pályázatot benyújtó jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet képviselője, tulajdonosa,
tagja, vezető tisztségviselője, alkalmazottja, felügyelőbizottsági tagja vagy szerződéses jogviszony alapján
foglalkoztatottja;
c) annak a jogi személynek vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetnek a képviselője, vezető
tisztségviselője, alkalmazottja (foglalkoztatottja), felügyelőbizottsági tagja, amelyben a pályázó többségi
befolyással rendelkezik, illetőleg amelynek a pályázó tulajdonosa, tagja;
d) az a)–c) pontban megjelölt személyek közeli hozzátartozója és élettársa;
e) akitől bármely oknál fogva nem várható el az ügy tárgyilagos megítélése (elfogultság).
(2) A pályázat értékelésében vagy elbírálásában részt vevő köteles az NFA elnökének haladéktalanul bejelenteni, ha vele
szemben bármilyen összeférhetetlenségi ok áll fenn.
(3) Összeférhetetlenségi kérdésben az NFA elnöke dönt. Ha az összeférhetetlenségi ok az NFA elnökével szemben merül
fel, akkor az összeférhetetlenségi kérdésben a Tanács dönt.
III. FEJEZET
TERMŐFÖLDNEK MINŐSÜLŐ FÖLDRÉSZLET ELADÁSÁRA VAGY HASZONBÉRBE ADÁSÁRA IRÁNYULÓ
PÁLYÁZTATÁS KÜLÖNÖS SZABÁLYAI
25. § (1) Termőföldnek minősülő földrészlet eladására vagy haszonbérbe adására irányuló pályáztatás során a II. Fejezetben,
és a termőföldre vonatkozó elővásárlási és előhaszonbérleti jog gyakorlásának részletes szabályairól szóló
16/2002. (II. 18.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: R.) foglaltakat az e Fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az R.-ben foglaltak alkalmazása során az R. szerinti eladó alatt az NFA-át, az ajánlat alatt a 27. § (1)–(2) bekezdésében
meghatározott közleményt kell érteni.
A haszonbérbe adásra vonatkozó pályázati eljárás 26. § (1) Ha a haszonbérbe adásra irányuló pályázati felhívásnak – a Tft. 13. §-ában foglalt előírások figyelembevételével –
tartalmaznia kell a haszonbérleti jogviszony időtartamát.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott földrészlet haszonbérbe adására irányuló pályázati eljárásban pályázóként
a) az a természetes személy vehet részt, aki
aa) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a fiatal mezőgazdasági termelők indulásához
a 2009. évtől nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló rendeletben meghatározott
szakképesítéssel, illetve végzettséggel rendelkezik,
ab) családi gazdálkodó,
ac) nyilvántartási számmal rendelkező őstermelő, vagy
ad) egyéni mezőgazdasági vállalkozó;
b) olyan jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet vehet részt, amelynek a pályázat
benyújtását megelőző adóévben a bevétele több mint 50%-ban a Tft. 3. § k) pontja szerinti mezőgazdasági
tevékenységből származik.
Az elővásárlási és előhaszonbérleti jog gyakorlása 27. § (1) Ha a pályázati eljárásban nyertes pályázó nem az első helyen álló elővásárlásra vagy előhaszonbérletre jogosult, az NFA
az R. szerinti módon, közleményben közli a Tft. vagy a Ptk. alapján elővásárlásra vagy előhaszonbérletre jogosultakkal
(e fejezetben a továbbiakban: jogosult) a nyertes pályázat benyújtásának tényét.
(2) A közleménynek tartalmaznia kell:
a) a 7. § (2) bekezdés 2–6. pontjában foglalt adatokat,
b) a nyertes pályázatban felajánlott és az NFA által elfogadott vételárat, illetve haszonbérleti díjat;
c) a (3) bekezdés szerinti kivonatolt nyertes pályázat átadásának helyét, módját és határidejét,
d) a jognyilatkozat megtételének a (4) bekezdésben meghatározott határidejét és módját.
(3) A jogosult részére a jogának gyakorlása érdekében kivonatolt nyertes pályázatot kell átadni. A kivonatolt nyertes
pályázatban megismerhetetlenné kell tennie a nyertes pályázatban szereplő törvény által védett titkot, a hivatás
gyakorlásához kötött titkot, és a személyes adatokat.
(4) A jogosult a nyertes pályázat átvételének határidejét követő naptól számított 15 napon belül az NFA-hoz címezve
a kivonatolt nyertes pályázattal azonos tartalmú elfogadó, illetve az elővásárlási, illetve előhaszonbérleti jogról
lemondó jognyilatkozatot tehet az R. 3. § (2) bekezdésében meghatározott módon. Az elővásárlási, illetve
előhaszonbérleti jogról való lemondó nyilatkozatnak kell tekinteni, ha a jogosult határidőn belül nem nyilatkozik.
A pályázat átadásának időpontja az átvételt igazoló irattal (tértivevény, átvételi elismervény) igazolható.
(5) Érvénytelen az olyan elfogadó nyilatkozat, amelyet a jogosult határidőn túl, vagy a nyertes pályázattól eltérő
tartalommal tesz meg.
28. § (1) Az NFA a szerződést az érvényes elfogadó nyilatkozatot benyújtó jogosultak közül a jogszabály szerint első helyen álló
jogosulttal köti meg az Nfatv. 26. § (3) bekezdésében meghatározott határidőn belül.
(2) Több, azonos rangsorban álló jogosult közül sorsolással kell kiválasztani a szerződő felet. A sorsolást az NFA hivatalos
helyiségében, közjegyző, az NFA képviselője, és az azonos rangsorban álló jogosultak jelenlétében kell megtartani.
A sorsolásról jegyzőkönyvet kell készíteni.
(3) Elfogadó nyilatkozat hiányában a 23. § (1)–(2) bekezdésében foglaltak az irányadók.
IV. FEJEZET
NYILVÁNOS ÁRVERÉSSEL TÖRTÉNŐ ELADÁS 29. § A 10 hektárnál kisebb területnagyságú földrészletnek eladás útján történő hasznosítására – az NFA elnökének eltérő
döntése hiányában – nyilvános árverés útján kerülhet sor. Az árverés mellőzése esetén a 10 hektárnál kisebb
területnagyságú földrészletet is nyilvános pályázat útján kell eladni.
30. § (1) Az árverési eljárás során az árverésre bocsátott földrészlet tulajdonjogának megszerzésére vonatkozó szerződés
megkötésére licitálás útján, a legmagasabb vételárat felajánló árverező szerez jogot.
(2) Amennyiben a kikiáltási áron érvényes vételi ajánlatot nem tettek, az árverést eredménytelennek kell nyilvánítani.
(3) Az árverési biztosíték az NFA által megállapított összeg, amit az árverésen való részvétel feltételeként az árverezőnek
az árverés helyszínén készpénzben kell befizetni.
(4) A nyertes árverező esetében az árverési biztosíték a vételárba beszámításra kerül, a nem nyertes árverezők részére
az árverés napján az árverési biztosítékot vissza kell fizetni.
31. § (1) Az árverési hirdetményt az Nfatv. 26. § (2) bekezdésében előírt módon kell közzétenni, és az árverés helyszínén is ki kell
függeszteni. Azon települések esetében, melyek körjegyzőséget tartanak fenn, az árverési hirdetményt az Nfatv.
26. § (2) bekezdése alapján a körjegyzőségnél is közzé kell tenni. Az árverés meghirdetésének napja az árverési
hirdetménynek a földrészlet fekvése szerinti települési önkormányzat (a fővárosban a fővárosi kerületi önkormányzat)
polgármesteri hivatala, illetve a körjegyzőség székhelyén a körjegyzőség hirdetőtáblájára való kifüggesztés napja.
(2) Az árverési hirdetmény közzétételének időpontja legalább harminc nappal meg kell előzze a hirdetményben
megjelölt árverési időpontot.
(3) A hirdetményben fel kell tüntetni
1. az árverést kiíró megnevezését és székhelyét;
2. az árverés helyét és időpontját;
3. az árverési azonosító számát;
4. a földrészlet adatait (település, helyrajzi szám, alrészlet szintű bontásban: művelési ág, területnagyság,
aranykorona érték);
5. a hatályos ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisból kinyomtatott, megfelelő áttekintést biztosító
térképmásolatot;
6. az árverés tárgyát képező tulajdoni illetőséget;
7. az ingatlan-nyilvántartásba a Magyar Állam tulajdoni illetőségére bejegyzett, illetve feljegyzett jogokat és
terheket, továbbá az ingatlan-nyilvántartásba fel nem jegyzett, az NFA által ismert terheket;
8. az ingatlan-nyilvántartásba jogi jellegként feljegyzett tényeket;
9. a Natura 2000 területnek minősülő földrészlet esetén a Natura 2000 területre vonatkozó jogszabályi előírásokat;
10. a földrészletet terhelő szolgalmi jogot;
11. a földrészletet érintően a földhasználó javára megítélt, egy éven túli kötelezettségvállaláson alapuló, európai
uniós vagy nemzeti terület alapú támogatás jogcímét és a kötelezettségvállalás időtartamát;
12. az árverési biztosíték mértékét, megfizetésének módját, határidejét;
13. az árverésre jelentkezés helyét, módját és idejét;
14. az NFA által meghatározott kikiáltási árat;
15. a vételár megfizetésének határidejét és módját;
16. az árverésen történő részvétel feltételeit,
17. az elővásárlási jog gyakorlásának módját;
18. az NFA azon joga fenntartásának rögzítését, hogy
18.1. az árverési hirdetményt az árverés időpontját megelőzően visszavonhatja,
18.2. az árverést e rendeletben meghatározott esetekben eredménytelennek nyilvánítsa,
18.3. a nyertes árverező visszalépése esetén vagy a 23. § (2) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott feltételek
bekövetkezése esetén a következő legmagasabb vételárat ajánló árverezővel szerződést kössön;
19. annak rögzítését, hogy a nyertes árverezővel kötött szerződés tartalmából közérdekből nyilvános adatoknak
minősülnek az Nfatv. 30. § (1) bekezdésében meghatározott adatok, valamint az Nfatv. 30. § (2) bekezdésében
meghatározott ellenszolgáltatást tartalmazó szerződés esetén a szerződést közzé kell tenni;
20. mindazon további információt, amit az NFA szükségesnek tart.
(4) Az NFA az árverés időpontjáról és a kikiáltási árról az árverési hirdetmény közzétételével egyidejűleg köteles értesíteni:
a) közös tulajdonban álló földrészlet esetén a tulajdonostársakat;
b) az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jog jogosultjai közül:
ba) a vagyonkezelői jog,
bb) a földhasználati jog, a haszonélvezeti jog és a használat jogának,
bc) a telki szolgalmi jog,
bd) az elővásárlási jog,
be) a tartási és életjáradéki jog,
bf) a jelzálogjog és végrehajtási jog
jogosultját;
c) a földhasználati nyilvántartásba bejegyzett földhasználót vagy azt az NFA-val haszonbérleti jogviszonyban álló
haszonbérlőt, akit a Tft. alapján nem terhel a földhasználati nyilvántartásba való bejelentési kötelezettség.
(5) A (3) bekezdés 11. pontjában foglalt adatokat az NFA a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal adatszolgáltatása
alapján állapítja meg.
32. § (1) Az árverés nyilvános, és azt közjegyző jelenlétében kell megtartani. Az árverést az NFA képviselője folytatja le.
Az árverésről a közjegyző – a licitálásban kialakult végső sorrendet is tartalmazó – jegyzőkönyvet készít.
(2) Árverésen részt venni és vételi ajánlatot tenni személyesen vagy meghatalmazott útján lehet. A meghatalmazást
közokiratba vagy ügyvéd által ellenjegyzett magánokiratba kell foglalni.
(3) Az árverésen – a tulajdonszerzési feltételeknek való megfelelés esetén – az vehet részt, aki a hirdetményben
meghatározott árverési biztosítékot a hirdetményben megjelölt módon és időben letétbe helyezte.
(4) Az árverés megkezdésekor az árverezőkkel közölni kell az árverésre kerülő földrészlet kikiáltási árát, és fel kell hívni őket
ajánlatuk megtételére.
(5) Az árverést addig kell folytatni, amíg az ajánlattevők ajánlatot tesznek. Ha nincs további ajánlat, a felajánlott
legmagasabb vételár háromszori kikiáltását követően fel kell hívni a jelen lévő elővásárlásra jogosultakat az elfogadó
jognyilatkozat megtételére.
(6) Az elővásárlásra jogosult elfogadó nyilatkozatot akkor tehet, ha az ajánlattevőkre (licitálókra) vonatkozó szabályoknak
megfelelően az árverési biztosítékot befizette. Az elfogadó nyilatkozatot tevő elővásárlásra jogosultnak az elővásárlási
jogát, illetve az azt megalapozó tényeket okiratokkal, az árverés helyszínén és időpontjában kell igazolnia.
(7) Több, azonos rangsorban álló elővásárlásra jogosult közül sorsolással kell kiválasztani az árverési vevőt. A sorsolást
az érintett elővásárlásra jogosultak és a közjegyző jelenlétében kell lefolytatni.
(8) Ha elővásárlásra jogosult nem tett elfogadó nyilatkozatot, a földrészletet a legmagasabb vételárat ajánló veheti meg.
(9) Az árverési vevő az árverésre bocsátott földrészleten a vételár megfizetésével szerezhet tulajdonjogot.
33. § (1) Amennyiben a nyertes árverező vagy a sorrend szerinti elsőhelyi elővásárlásra jogosult a hirdetményben előírt
határidő alatt a szerződést neki felróható okból nem köti meg, vagy a teljes vételárat nem fizeti meg, úgy kell tekinteni,
hogy a jogügylettől visszalépett. Ilyen esetben a befizetett árverési biztosítékot elveszti és felelős a szerződéskötés
meghiúsulásából az NFA-t ért károkért, továbbá viselni köteles az NFA ebből fakadó költségeit.
(2) Az árverési eljárás során a 6. § (1)–(4) bekezdését, a 8. § (2) bekezdését, a 10. § (2) bekezdés a) pontját, és a 21–24. §-t
megfelelően alkalmazni kell. Az összeférhetetlenségi szabályokat az NFA részéről az árverés lebonyolítását végző
személyek és az árverező személyek viszonyában kell alkalmazni.
V. FEJEZET
AZ ADÁSVÉTELRE ÉS A HASZONBÉRLETRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
34. § Az adásvételi és a haszonbérleti szerződésben rögzíteni kell a szerződés tárgyát képező földrészlet rendeltetését,
továbbá azt, hogy az védett természeti területnek, Natura 2000 területnek, vagy vízvédelmi területnek minősül-e.
35. § (1) Az adásvételi szerződésben rögzíteni kell a vevő azon kötelezettségét, hogy a földrészletet öt évig nem idegeníti el,
és ha a szerződés tárgya termőföld, úgy azt a termőföld védelméről szóló törvény szerinti más célra nem hasznosítja.
Az adásvételi szerződésben rögzíteni kell azt is, hogy a birtokbaadás időpontja nem lehet korábbi, mint a vevő
tulajdonjogának az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzése.
(2) A vevő tulajdonjogának ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzéséhez szükséges hozzájáruló nyilatkozat
megadásának a feltétele a teljes vételár megfizetése.
36. § (1) A haszonbérleti szerződésbe kell foglalni az NFA azon jogát, hogy két évenként felülvizsgálja a szerződésben
meghatározott haszonbérleti díjat, és a felülvizsgálat eredményeként, valamint a piaci érték figyelembevételével
a haszonbérleti díj összegének megváltozása miatt a szerződés módosítását kezdeményezze. Ha a szerződés
fennállása alatt a díj felülvizsgált összegében a felek harminc napon belül nem tudnak megállapodni, az NFA
a haszonbérleti szerződést felmondhatja.
(2) Az NFA-val e rendelet alapján megkötött haszonbérleti szerződés időtartamának – a Tft.-ben foglalt előírások
betartásával történő – meghosszabbításához nem kell pályázati eljárást lefolytatni.
37. § Ha a haszonbérleti szerződés tárgyát képező földrészlet védett természeti területnek, vagy Natura 2000 területnek
minősül, a szerződés elválaszthatatlan részét képezi a védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért
felelős szerv által elkészített, a természeti állapot megőrzését vagy javítását szolgáló előírásokat tartalmazó jegyzék.
Ha a haszonbérleti szerződés tárgyát képező földrészlet vízvédelmi területnek minősül, a szerződésbe kell foglalni
a haszonbérlő ezzel összefüggő kötelezettségeit.
38. § A haszonbérlő a szerződés megszűnésekor, vagy a szerződésben meghatározott esetben köteles a földrészlet
értékének az átvételkor fennálló állapothoz viszonyított, a gazdálkodási tevékenységével összefüggésben keletkezett
értékkülönbözetével (értékcsökkenésével vagy értéknövekedésével) a szerződés szerint elszámolni.
VI. FEJEZET
A VAGYONKEZELÉS SZABÁLYAI 39. § (1) Vagyonkezelési szerződés (e fejezetben a továbbiakban: szerződés) költségvetési szervvel vagy többségi állami
tulajdoni részesedéssel működő olyan gazdálkodó szervezettel köthető, amely alapító okiratában meghatározott
alapfeladata teljesítése érdekében kívánja használni a földrészletet. Vagyonkezelési szerződés köthető továbbá azon
gazdálkodó szervezettel, amely jogszabályban rögzített állami feladat ellátásához kívánja igénybe venni
a földrészletet. Központi költségvetési szervvel az azt irányító vagy felügyelő szerv egyetértésével köthető
vagyonkezelési szerződés.
(2) A szerződés – az Evt.-ben meghatározott erdőre vagy erdőgazdálkodási tevékenységet közvetlenül szolgáló
földterületre vonatkozó szerződést kivéve – határozott időtartamra köthető. A szerződés időtartama nem haladhatja
meg a Tft.-ben előírt, a termőföldre vonatkozó haszonbérleti szerződés leghosszabb időtartamát.
(3) A vagyonkezelői jog az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzéssel jön létre, a vagyonkezelőt azonban a szerződés
megkötésének időpontjától kezdve megilletik a vagyonkezelő jogai és terhelik kötelezettségei. A vagyonkezelői
jog ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyeztetéséről – szükség esetén az ingatlan-nyilvántartásban szereplő,
de időközben megszűnt vagyonkezelő törlésének kezdeményezésével együtt – a vagyonkezelő köteles gondoskodni
a szerződés megkötésétől számított harminc napon belül.
(4) Ha a vagyonkezelői jog ugyanazon földrészletre – meghatározott eszmei hányadok szerint – több vagyonkezelőt is
megillet, a földrészlet birtoklásának, használatának szabályait, az egyes vagyonkezelőket megillető jogokat és
kötelezettségeket a szerződésnek tartalmaznia kell.
(5) Az NFA-val e rendelet alapján megkötött szerződés időtartamának – az e rendeletben foglalt előírások betartásával
történő – meghosszabbításához nem kell pályázati eljárást lefolytatni.
(6) A szerződés módosításának minősül az, ha a szerződés tárgyát több földrészlet képezi, és a földrészletek egy részén
a vagyonkezelői jog a 43. § (1) bekezdés c)–e) pontjában meghatározott esetek miatt megszűnik.
(7) Ha a szerződés tárgyát képező földrészlet védett természeti területnek, Natura 2000 területnek, vagy vízvédelmi
területnek minősül, a szerződés tartalmára a 37. §-ban foglaltak irányadók.
A felek jogai és kötelezettségei 40. § (1) A vagyonkezelő a földrészletet rendeltetésének, a szerződésnek, továbbá a rendes gazdálkodás szabályainak
megfelelően, vagyonkezelőtől elvárható gondossággal birtokolhatja, használhatja, és szedheti annak hasznait. Felelős
minden olyan kárért, amely a rendeltetésellenes vagy szerződésellenes használat következménye. A vagyonkezelő
a földrészletet nem idegenítheti el, és azt nem terhelheti meg.
(2) Az NFA ellenőrizheti a használatot, követelheti a rendeltetésellenes vagy szerződésellenes használat megszüntetését,
továbbá az ilyen használatból eredő kár megtérítését. Abban az esetben, ha az ilyen használat tovább folyik, vagy ha
a kifogásolt használat megszüntetésének követelése sem vezetne eredményre, az NFA a zerződést azonnali hatállyal
felmondhatja, és kártérítést követelhet.
(3) A vagyonkezelő köteles a (2) bekezdés szerinti ellenőrzést tűrni, illetve annak lefolytatását lehetővé tenni, és abban
lehetőség szerint közreműködni.
(4) Ha jogszabály vagy szerződés nem tiltja a vagyonkezelő a kezelt földrészletet más használatába adhatja. Ha
a vagyonkezelő a földrészletet más használatába adta, a használó magatartásáért mint sajátjáért felel.
41. § (1) A vagyonkezelői jog alatt álló földrészlettel összefüggő közterhek viselése, és jogszabály által előírt kötelezettségek
teljesítése a vagyonkezelőt terheli.
(2) A vagyonkezelő a szerződés megszűnésekor, vagy a szerződésben meghatározott esetben köteles a földrészlet
értékének az átvételkor fennálló állapothoz viszonyított, a gazdálkodási tevékenységével összefüggésben keletkezett
értékkülönbözetével (értékcsökkenésével vagy értéknövekedésével) a szerződés szerint elszámolni.
(3) A vagyonkezelőnek az Nfatv. 23. § (1) bekezdésében meghatározott, az NFA hozzájárulásával elvégzett tevékenységek
értékét bizonylatokkal – így különösen elő zetes tételes költségvetéssel és számlákkal – kell igazolnia, és arról
a szerződésben meghatározott módon és gyakorisággal az NFA-nak be kell számolnia.
42. § (1) A vagyonkezelő – a szerződés szerint – a jogosultsága fejében ellenszolgáltatásra köteles oly módon, hogy
vagyonkezelői díjat (e fejezetben a továbbiakban: díj) fizet vagy a szerződésben meghatározott kötelezettséget
teljesít.
(2) A szerződés alapján a díjfizetés történhet
a) időszakonkénti rendszeres, vagy
b) egy összegben meghatározott egyszeri
teljesítéssel.
(3) Ha a vagyonkezelő a szerződés alapján a (2) bekezdés a) pontja szerinti díjfizetésre köteles, az esedékes díjfizetés
elmulasztása esetén az NFA harminc napos határidő tűzésével és a következményekre való figyelmeztetéssel
a hátralék megfizetésére írásban felszólítja a vagyonkezelőt. Ha a vagyonkezelő a díjfizetési kötelezettségének az NFA
által megjelölt határidő végéig nem tesz eleget, az NFA a szerződést azonnali hatállyal felmondhatja.
(4) Ha a vagyonkezelő a szerződés alapján a (2) bekezdés b) pontja szerinti díjfizetésre köteles, a díjat a szerződés
megkötésekor, vagy a szerződés időtartama alatt a szerződésben meghatározott időpontban kell az NFA-nak
megfizetni. Ha a vagyonkezelő díjfizetési kötelezettsége a szerződés megkötésekor esedékes, és ennek nem tesz
eleget, az NFA harminc napos határidő tűzésével és a következményekre való figyelmeztetéssel a díj megfizetésére
írásban felszólítja a vagyonkezelőt. Ha a vagyonkezelő az NFA felszólítására sem tesz eleget a díjfizetési
kötelezettségének, az NFA jogosult a szerződéstől elállni. Ha a vagyonkezelő a szerződés alapján a szerződésben
meghatározott időpontban köteles az egyszeri díjfizetési kötelezettségének eleget tenni, ha azt elmulasztja, az NFA
a (3) bekezdésben foglaltak szerint a szerződést azonnali hatállyal felmondhatja.
(5) Ha a felek a szerződésben úgy állapodnak meg, hogy a vagyonkezelő értéknövelő beruházást végez, annak
a szerződésben előírt módon meghatározott és az NFA-nak számlázott értékét a vagyonkezelő a vagyonkezelői jog
ellenszolgáltatása miatt még fennálló, az NFA-val szembeni kötelezettségébe beszámíthatja.
(6) Ha a vagyonkezelő – díjfizetés helyett – más kötelezettség teljesítésére köteles, azt a szerződésben úgy kell
meghatározni, hogy a kötelezettség teljesítése ellenőrizhető legyen. A szerződés szerinti teljesítésről
a vagyonkezelőnek – a szerződésben meghatározott módon és gyakorisággal – az NFA részére be kell számolnia.
A szerződésben meghatározott kötelezettség teljesítése miatti szerződésszegésre a (3) bekezdésben foglaltakat
megfelelően kell alkalmazni. A vagyonkezelői jog ellenében vállalt kötelezettségnek csak olyan értéknövelő beruházás
meg valósítása minősülhet, amely az érintett földrészlet piaci értékének növelését eredményezi. Nem vehető
figyelembe ellenszolgáltatásként az állami vagy európai uniós forrás igénybevételével meg valósított értéknövelő
beruházásoknál, a támogatásként nyújtott összeg.
(7) A (2) bekezdés a) pontja szerinti díjfizetés esetén a szerződésbe kell foglalni az NFA azon jogát, hogy két évenként
felülvizsgálja a szerződésben meghatározott díjat, és a felülvizsgálat eredményeként, valamint a piaci érték
figyelembevételével a díj összegének megváltozása miatt a szerződés módosítását kezdeményezze. Ha a szerződés
fennállása alatt a díj felülvizsgált összegében a felek harminc napon belül nem tudnak megállapodni, az NFA
a szerződést felmondhatja.
A vagyonkezelési szerződés megszűnése 43. § (1) A szerződés megszűnik:
a) a szerződés lejártával vagy a szerződésben meghatározott körülmény bekövetkeztével;
b) a vagyonkezelő jogutód nélküli megszűnésével;
c) a szerződés tárgyát képező földrészletnek a Nemzeti Földalapból való kikerülésével;
d) a felek közös megegyezésével;
e) felmondási jog gyakorlásával.
(2) A szerződés azonnali hatállyal felmondható, ha
a) a vagyonkezelő a vagyonkezelői jogot továbbadta;
b) a vagyonkezelő a földrészletben kárt okozott, vagy magatartása közvetlenül károkozással fenyeget;
c) a földrészlet szerződésben megállapított piaci értékéhez képest felróható okból lényeges csökkenés
következett be;
d) a vagyonkezelő az Nfatv. 23. § (1) bekezdésében foglalt előírást megsértette;
e) a vagyonkezelő az ellenszolgáltatási kötelezettségét a 42. § (3)–(4) bekezdésében meghatározottak szerint nem
teljesítette;
f) az Nfatv. 19. § (2) bekezdésében meghatározott valamelyik esemény következett be;
g) a felek valamelyike jogszabályból vagy a szerződésből eredő lényeges kötelezettségét felróható módon
megszegte.
(3) Ha az azonnali hatályú felmondást a másik fél 15 napon belül nem veszi tudomásul, a felmondási jogot gyakorló fél
további 15 napon belül a bírósághoz fordulhat. Ha nem így jár el, a felmondás hatályát veszti.
(4) A rendes felmondási időt a felek a szerződésben határozzák meg, oly módon, hogy az NFA – a termőföld védelméről
szóló törvényben meghatározottak szerint – a termőföld és a mező-, erdőgazdasági művelés alatt álló belterületi föld
hasznosítási kötelezettségének teljesítéséről, valamint a művelés alól kivett területekkel összefüggő gazdálkodási
feladatok ellátásáról gondoskodni tudjon.
(5) A szerződés közös megegyezéssel a gazdasági év végével szüntethető meg.
(6) Ha vagyonkezelő központi költségvetési szerv, a vagyonkezelési szerződés vagyonkezelő általi rendes felmondással
vagy közös megegyezéssel történő megszüntetéséhez a központi költségvetési szervet irányító vagy felügyelő szerv
egyetértése szükséges.
(7) A szerződés megszűnése esetén a vagyonkezelői jog az ingatlan-nyilvántartásból való törléssel szűnik meg. Ettől
az időponttól kezdődően a vagyonkezelő által a földrészlet használatára harmadik személlyel kötött szerződésben
a vagyonkezelő helyébe az NFA lép.
VII. FEJEZET
A FÖLDRÉSZLET CSERE ÚTJÁN TÖRTÉNŐ HASZNOSÍTÁSA
44. § (1) Az NFA a földrészlet tulajdonjogát versenyeztetés nélkül csere jogcímén átruházhatja.
(2) A csere feltétele, hogy a csere tárgyát képező földrészletek tehermentesek legyenek, és a piaci értékük közel azonos
legyen, ennek hiányában a szerződő fél illetőleg az NFA vállalja az értékkülönbözet megtérítését, vagy a szerződő
fél vállalja a javára fennálló értékkülönbözetről való lemondást. Az ellenszolgáltatásként megtérítésre kerülő
értékkülönbözet nem haladhatja meg a Nemzeti Földalapba tartozó földrészlet piaci értékének 20%-át.
(3) Termőföldet érintő csere esetében a (2) bekezdésben foglaltakon túl a csere feltétele, hogy
a) a Tft. 4. § (2) bekezdésben foglalt feltételek fennálljanak, és
b) az állam javára megszerzett termőföld aranykorona (AK) értéke – a szőlő, a gyümölcsös és az erdő művelési ágban
nyilvántartott termőföld, valamint a (4) bekezdésben meghatározott területek kivételével – ne legyen kevesebb
a termőföld fekvése szerinti településen fekvő, azonos művelési ágú termőföldek átlag AK értékénél.
(4) A Nemzeti Földalapba tartozó védett természeti területet legalább azonos természetvédelmi értékű védett természeti
területtel, az állam kizárólagos tulajdonában álló erdőt az Evt. 8. § (4) és (5) bekezdésében meghatározott feltételek
fennállása esetén lehet elcserélni.
(5) A (3) bekezdés szerinti település szerinti átlag AK értéket az adott település azonos művelési ágú termőföldjeinek egy
hektárra vetített AK értékeinek átlaga alapján kell megállapítani. Ha a csere tárgyát több termőföld képezi, vagy olyan
termőföld képezi, amelynek több művelési ága van, a művelési ágak területi mértéke alapján súlyozott átlagos egy
hektárra vetített Ak érték alapján kell az átlag AK értéket megállapítani. E bekezdésben foglalt, a település átlag
AK értékét az NFA megkeresésére az ingatlanügyi hatóság állapítja meg.
45. § (1) Ha a termőföld tulajdonosa (a továbbiakban: cserepartner) a cserét a Tft. szerinti birtok-összevonási céllal vagy
az állattartó telepe működéséhez szükséges takarmánytermő terület biztosítása céljából kezdeményezi, a csereügylet
a 44. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt feltételek hiányában sem tagadható meg, feltéve, hogy
a) a cserepartner által felajánlott termőföld jövedelmező mezőgazdasági művelésre alkalmas;
b) a csere eredményeként a cserepartner és az NFA tulajdoni hányada kölcsönösen megnő a csere tárgyát képező
termőföldekben; vagy
c) a csere eredményeként az állam kisebbségi tulajdoni hányada megszűnik, és a cserepartner által felajánlott
termőföldben az állam 1/1 tulajdoni hányadot szerez.
(2) Az (1) bekezdés alapján az állattartó telep működéséhez szántó, rét, legelő, valamint fásított terület művelési ágban
nyilvántartott termőföld tulajdonjoga ruházható át az állattartó telepet legalább egy éve folyamatosan üzemeltető
természetes személy részére. Az állattartó telep működését az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv hatósági
bizonyítványával kell igazolni.
46. § (1) A csereszerződéssel kapcsolatos költségek a cserepartnert terhelik.
(2) Az értékkülönbözet megtérítésével kötött csereszerződésben rögzíteni kell, hogy a birtokbaadás időpontja nem lehet
korábbi, mint a cserepartner tulajdonjogának az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzése.
(3) Az értékkülönbözet megtérítésével kötött csereszerződés esetén a cserepartner tulajdonjogának
ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésének a feltétele az értékkülönbözet megfizetése. A birtokbaadásról
a csereszerződésben rendelkeznek a felek.
VIII. FEJEZET
TULAJDONOSI ELLENŐRZÉS 47. § (1) A vagyonkezelőt, haszonbérlőt (e fejezetben a továbbiakban együtt: használó) megillető jogok gyakorlását, annak
szabályszerűségét, célszerűségét az NFA ellenőrzi. Ennek érdekében a vagyonkezelési, haszonbérleti szerződésben
rögzíteni kell, hogy a tulajdonosi ellenőrzés e rendelet szerinti eljárásrendjét, a felek jogait, kötelezettségeit a felek
a szerződés részének tekintik.
(2) A tulajdonosi ellenőrzés célja a földrészlettel való gazdálkodás vizsgálata, ennek keretében a rendeltetésellenes,
jogszerűtlen, szerződésellenes, vagy a tulajdonos érdekeit sértő intézkedések feltárása és a jogszerű állapot
helyreállítása, továbbá a vagyonnyilvántartás hitelességének, teljességének és helyességének biztosítása.
(3) Az NFA éves ellenőrzési tervet készít. Az éves ellenőrzési tapasztalatokról, az azok nyomán tett intézkedésekről az NFA
elnöke a tárgyévet követő év május 31-ig jelentést készít az agrárpolitikáért felelős miniszter részére. A személyes
adatokat nem tartalmazó (anonimizált) jelentést az NFA a honlapján közzéteszi.
48. § (1) Az NFA megbízásából tulajdonosi ellenőrzést végző személy jogosult:
a) az ellenőrzés tárgyához kapcsolódó iratokba és más dokumentumokba, elektronikus adathordozón tárolt
adatokba – a jogszabályokban meghatározott adat- és titokvédelmi előírások betartásával – betekinteni, azokról
másolatot, kivonatot, illetve tanúsítványt készíttetni,
b) a használótól írásban vagy szóban felvilágosítást, tájékoztatást, információt, nyilatkozatot kérni.
(2) Az NFA megbízásából tulajdonosi ellenőrzést végző személy köteles:
a) jogait oly módon gyakorolni, hogy a használó tevékenységét a lehető legkisebb mértékben zavarja,
b) tevékenységének megkezdéséről a használót az ellenőrzés megkezdése előtt legalább nyolc nappal tájékoztatni,
és megbízólevelét az ellenőrzés megkezdésekor bemutatni,
c) megállapításait tárgyszerűen, a valóságnak megfelelően ellenőrzési jelentésbe foglalni és a jelentéstervezetet,
valamint a végleges – az el nem fogadott észrevételek indokait is tartalmazó – jelentést a használónak
megküldeni.
49. § (1) A használó jogosult:
a) az ellenőrzést végző személytől személyazonosságának bizonyítására alkalmas okiratot, illetve megbízólevelének
bemutatását kérni, ennek hiányában az együttműködést megtagadni,
b) a helyszíni ellenőrzésnél jelen lenni,
c) az ellenőrzés megállapításait megismerni, a jelentéstervezetre – a megküldéstől számított tizenöt napon belül –
észrevételt tenni.
(2) A használó köteles: a) az ellenőrzés végrehajtását elősegíteni, abban együttműködni,
b) az ellenőrzést végző részére szóban vagy – az ellenőrzést végző kérésére – írásban a kért tájékoztatást,
felvilágosítást, nyilatkozatot megadni, a dokumentációkba a betekintést biztosítani,
c) az ellenőrzést végző kérésére a rendelkezésre bocsátott dokumentáció (iratok, okmányok, adatok) teljességéről
nyilatkozni,
d) az ellenőrzés zavartalan elvégzéséhez szükséges egyéb feltételeket megteremteni,
e) az ellenőrzés megállapításai, javaslatai alapján tett intézkedéseiről az NFA-t tájékoztatni.
(3) A (2) bekezdés e) pontjában említett intézkedések végrehajtását, az ellenőrzés során tett megállapítások, javaslatok
hasznosulását az NFA szükség esetén utóellenőrzés keretében megvizsgálja.
50. § Ha a tulajdonosi ellenőrzés eredményeként az NFA megállapítja a földrészlet adatainak változását, a hatósági
nyilvántartásokkal összefüggő eljárást kezdeményez, illetve a Nemzeti Földalap vagyonnyilvántartásában a változás
átvezetéséről intézkedik.
IX. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 51. § E rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
52. § (1) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépése után közzétett pályázati felhívások és árverési hirdetmények alapján indult
eljárásokra és az azok alapján kötött szerződésekre kell alkalmazni.
(2) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően közzétett pályázati felhívások és árverési hirdetmények alapján indult
eljárásokra és az azok alapján kötött szerződésekre, valamint a rendelet hatálybalépését megelőzően kötött
szerződésekre a hatálybalépést megelőző napon alkalmazandó rendelkezéseket kell alkalmazni.
53. § (1) A termőföldre vonatkozó elővásárlási és előhaszonbérleti jog gyakorlásának részletes szabályairól szóló 16/2002.
(II. 18.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 1. § (5) bekezdésében az „ingatlanok nyilvános pályázat útján történő
haszonbérbe adása vagy eladása, illetve” szövegrész helyébe a „földrészlet” szöveg lép.
(2) Az R. 1. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A Nemzeti Földalapba tartozó termőföld nyilvános pályáztatás útján történő eladása vagy haszonbérbe adása
során az e rendeletben foglaltakat a Nemzeti Földalapba tartozó földrészletek hasznosításának részletes szabályairól
 szóló rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni”.
54. § Hatályát veszti az állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet
a) 25. § (7) bekezdése;
b) 31. §-a;
c) 32. § (5) bekezdése;
d) 41. § (5) bekezdése;
e) 45. §-ának (1) bekezdésében a „termőföld, illetve más” szövegrész;
f) 46. § (6) bekezdése;
g) 54. § (5) bekezdése.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
141/2013. (V. 13.) Korm. rendelete az M3 autópálya és a 36. számú főút közötti „Nyugati elkerülő út” beruházás megvalósításával és használatbavételével összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), d) és e)  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 4. § tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés h) pontjában,
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az  M3 autópálya és
a  36.  számú főút közötti „Nyugati elkerülő út” beruházás megvalósításával és használatbavételével összefüggő,
az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) elsőfokú hatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint
elsőfokú hatóságként jár el,
b) elsőfokú szakhatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint elsőfokú szakhatóságként jár el.
 (3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint másodfokú hatóságként jár el,
b) másodfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint másodfokú szakhatóságként jár el.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerinti – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat
jelöli ki.
3. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(2) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő 5. nap.
4. § Az 1.  § (1)  bekezdésében meghatározott beruházás esetén az  előzetes régészeti dokumentáció elkészítéséhez
próbafeltárást csak akkor lehet alkalmazni, ha a beruházó rendelkezésére állnak az annak elvégzéséhez szükséges
földrészletek. A földrészletek rendelkezésre állása tekintetében a beruházó nyilatkozata az irányadó.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1084/2009. (VI. 4.) Korm. határozata a NATO-nak a 2009. afgán választások biztosításában történő közreműködésével kapcsolatos magyar katonai szerepvállalásról.
A Kormány a Magyar Köztársaság szövetségesi kötelezettségeinek
teljesítése és a NATO afganisztáni szerepvállalásának
támogatása érdekében,
az Észak-atlanti Tanács döntésével összhangban,
az Alkotmány 40/C. § (1) bekezdésében meghatározott
hatáskörében eljárva
hozzájárul ahhoz, hogy a NATO által létrehozott Vá
lasztásokat Támogató Erő keretében a Magyar Honvédség
állományából egy legfeljebb 40 fős, szakasz szintű alegység – az ISAF műveleti területén és a NATO által meghatározott, az afganisztáni választások lebonyolításának biztosítására vonatkozó feladatrendszerbe tartozó tevékenység ellátása érdekében – Afganisztán területére, legfeljebb
6 hónapos időszakra kitelepítésre kerüljön.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök