type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
297/2016. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a településen található műemlékek megmentését szolgáló alapítvány tagjaként a  magyar keresztény kulturális
örökség védelme érdekében végzett munkája elismeréseként
Bittmann Károly, a Zirci Országzászló Alapítvány titkára részére,
Emőd város történetének és népi hagyományainak kutatását és megismertetését célzó értékőrző munkája
elismeréseként
Czecze József helytörténeti kutató, nyugalmazott rendőr alezredes részére,
a hazai út- és autópálya-építési, illetve vasútipálya-korszerűsítési programok megvalósulását környezetkímélő
bányászati technológiákkal előállított, minőségi alapanyagok biztosításával segítő munkája elismeréseként
Cseh Zoltán, a tarcali Colas Északkő Bányászati Kft. ügyvezetője részére,
jelentős pszichiátriai tudományos és szakmai munkája, valamint Nógrád megye életében meghatározó közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Csekey László, a balassagyarmati Dr. Kenessey Albert Kórház és Rendelőintézet osztályvezető főorvosa részére,
az intézet hatékony működését, fejlődését és nemzetközi elismertetését szolgáló példaértékű szakmai és vezetői
munkája elismeréseként
Csesztregi Tamás, a  Bűnügyi Szakértői és Kutató Intézet Szakértői Főosztálya, Szerves Kémiai Analitikai Szakértői
Osztályának vezetőhelyettese részére,
a fogyatékkal élő emberek integrációja és foglalkoztatása terén végzett emberközpontú, újító szellemű szakmai
tevékenysége elismeréseként
Dávid Andrea, a Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közhasznú Nonprofit Kft. vezető szakértője részére,
magas művészi színvonalon megformált táncos, valamint énekes szólista szerepei elismeréseként
Eredics-Fekete Zsuzsanna táncművész, a Magyar Nemzeti Táncegyüttes szólistája részére,
a magyar mozdulatművészet régi hagyományainak továbbéltetése iránt elkötelezett és odaadó művészi munkája
elismeréseként
Fenyves Márk mozdulatművész-táncművész, tánctörténeti és táncelméleti kutató, az Orkesztika Alapítvány elnöke és
kurátora részére,
nemzetközi és hazai szinten is kimagasló tudományos tevékenysége, valamint több tudományterületre is kiterjedő,
elkötelezett oktatói munkája elismeréseként
dr. Garamvölgyi Rita, a Kaposvári Egyetem Diagnosztikai és Onkoradiológiai Intézetének igazgatóhelyettese részére,
több mint négy évtizedes odaadó, főként a  módszertani fejlesztések tekintetében jelentős szakmai tevékenysége
elismeréseként
dr. Goda László vízrajzi referens, az  Alsó-Duna-völgyi Vízügyi Igazgatóság Vízrajzi és Adattári Osztályának
nyugalmazott vezetője részére,
a szervezetben történt részvételét követő, és a  hadifogság, majd a  kommunista diktatúra idején elszenvedett
megpróbáltatások ellenére is elvhű magatartást tükröző, és az  egyház életét is gazdagító, rendkívüli életútja
elismeréseként
Hollai Ferenc, az egykori Katolikus Iparos- és Munkásifjak Országos Egyesületének titkára részére,
a hazai táv- és hírközlés fejlődése érdekében végzett sokrétű szakmai tevékenysége elismeréseként
dr. Huszty Gábor, az ENTEL Kft. villamosmérnöke részére,
a magyar és roma népzene hagyományait külföldön és hazánkban is nagy sikerrel népszerűsítő muzsikusi
tevékenysége elismeréseként
Kalló János hegedűművész, zenekarvezető prímás részére,
kulturális értékeink továbbörökítését a  magyar népdalok és históriás énekek hiteles interpretálásával szolgáló
értékőrző művészi munkája elismeréseként
Kátai Zoltán énekmondó, zeneszerző részére,
a magyar irodalmi és szellemi életet több műfajban is gazdagító pályája, valamint színvonalas kutató- és
oktatómunkája elismeréseként
dr. Kelemen Erzsébet író, költő, drámaíró, vizuális művész, irodalomtörténész, a  Szent József Gimnázium,
Szakközépiskola és Kollégium tanára, szaktanácsadó és minősített kutatótanár részére,
a zenei nevelés iránti példás elhivatottsággal végzett tanári munkája, valamint a város kulturális életét is színesítő
kórusvezetői tevékenysége elismeréseként
Kiss Veronika Krisztina, a  mosonmagyaróvári Ujhelyi Imre Általános Iskola nyugalmazott énektanára, a  Halmos
László Énekegyüttes alapító tagja és művészeti vezetője, a  Gradistyei Horvátok Egyesülete kórusának vezetője,
a Vissz-Hang Vegyeskar vezetője részére,
magas színvonalú és a gyermekek szellemi, erkölcsi nevelése iránt is elhivatott munkája elismeréseként
Kovácsné Kosztor Marianna, a Kiskunfélegyházi Dózsa György Általános Iskola tanítója részére,
a gyermekek személyiségfejlesztését és a  hátrányos helyzetű tanulók esélyegyenlőségének megteremtését szem
előtt tartó, értékes oktatói és nevelői munkája elismeréseként
Kozma Éva Mária, a szolnoki Liget Úti Általános Iskola, Speciális Szakiskola, Fejlesztő Nevelés-Oktatást Végző Iskola és
Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény gyógypedagógusa részére,
több mint öt évtizedes sokoldalú alkotóművészi pályája, valamint kivételes és értékteremtő művészeti
oktatómunkája elismeréseként
Mizser Pál festőművész, grafikus, szobrász, gobelintervező, a  váci Duna Műhely alapítója, a  Szőnyi István
Képzőművészeti Szabadiskola tanára részére,
a gyermekek nevelése iránti példaadó elhivatottsággal végzett óvodapedagógusi munkája és intézményvezetői
tevékenysége elismeréseként
Molnár László Antalné, a  Hajdúnánási Óvoda intézményvezető-helyettese, a  Szivárvány Tagintézmény vezetője
részére,
a Választási Hálózat és a  kormányablakok távközlési rendszerének, valamint a  megyei kormányhivatalok
adatkommunikációs hálózatának kidolgozása terén végzett magas szintű munkája elismeréseként
Onder Zoltán, a  Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. Hang és Video Rendszerek Osztályának vezetője
részére,
magas szakmai felkészültségen alapuló példaértékű életpályája, valamint Gyula városában végzett értékes közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Ökrös István nyugalmazott állatorvos, a Dr. Ökrös Állatkórház alapítója részére,
a nemzetközi és hazai energetika és nukleáris technika területén végzett magas színvonalú szakmai és vezetői
tevékenysége elismeréseként
Pekárik Géza, az MVM Paksi Atomerőmű Zrt. műszaki igazgatója részére,
a Duna–Tisza-közének, különösen Kecskemét városának társadalmi életét meghatározó igényes és humanitást
tükröző szakmai munkája elismeréseként
Sebőkné Tőzsér Judit, a Gong Rádió Kft. tulajdonos-ügyvezetője részére,
a magyar és a török kultúra, nyelv és irodalom kölcsönös megismertetésén és népszerűsítésén keresztül a két nép
kapcsolatának elmélyítését szolgáló értékteremtő munkája elismeréseként
Tasnádi Edit turkológus, műfordító, a Magyar–Török Baráti Társaság alapító tagja és alelnöke részére,
a település és a térség érdekében végzett magas szintű szakmai munkája elismeréseként
Vankóné Jekli Anikó, Tiszaroff község jegyzője részére,
a hazai alapfokú gitároktatás, tehetséggondozás és gitártanítási módszertan kidolgozása területén végzett
elkötelezett és magas szintű munkája elismeréseként
Vass Valéria zenepedagógus, a  budapesti Tóth Aladár Zeneiskola Alapfokú Művészeti Iskola gitártanára,
az akkordikus tanszak vezetője részére,
kiemelkedő szorgalommal és hozzáértéssel végzett szakmai munkája elismeréseként
Vilk Istvánné, a Miskolci Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság nyugalmazott írnoka részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata; a katonai szervezet napi életének irányításában, valamint a központ belső szabályzórendszerének átdolgozásában
végzett példaértékű szakmai és vezetői munkája elismeréseként
Germus Ferenc alezredes, a  Magyar Honvédség Görgei Artúr Vegyivédelmi Információs Központjának törzsfőnöke
részére,
a súlyos életellenes bűncselekmények felderítésében példás elkötelezettséggel és szakmai igényességgel végzett
munkája elismeréseként
Gulyás József rendőr alezredes, a Baranya Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Igazgatósága Bűnügyi Osztályának
kiemelt főnyomozója részére,
a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása során tanúsított kimagasló
helytállása elismeréseként
Imre József Ernő alezredes, a  Magyar Honvédség 5. Bocskai István Lövészdandárja Helyőrségtámogató Alegységek
Hódmezővásárhelyi Helyőrségtámogató Parancsnokságának parancsnoka részére,
közel három évtizeden keresztül végzett kiemelkedő szakmai munkája elismeréseként
Kamp János büntetés-végrehajtási alezredes, az  Állampusztai Mezőgazdasági és Kereskedelmi Kft. foglalkoztatási
osztályvezetője részére,
az intézmény informatikai területét érintő fejlesztések kidolgozásában és megvalósításában végzett értékes és
elhivatott szakmai munkája elismeréseként
Szalai Tihamér rendőr alezredes, a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ informatikusa részére,
nagyfokú elkötelezettséggel végzett szakorvosi és vezetői munkája elismeréseként
dr. Szomolányi Gábor tűzoltó ezredes, a  Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Humán
Szolgálata Országos Egészségügyi, Pszichológiai és Munkabiztonsági Ellátó Központjának főosztályvezetője, vezető
főorvos részére,
széles körű tapasztalatok birtokában következetesen végzett szakmai munkája elismeréseként
Uzonyi Adél büntetés-végrehajtási alezredes, az  Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézet Klinikai
Pszichológiai Osztályának vezetője részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
katonai tagozata; a település fejlesztése érdekében végzett munkája, valamint Weöres Sándor emlékének ápolását és a  költő
szülőházának megóvását is szolgáló tevékenysége elismeréseként
Baranyai Ernő, Csönge község volt polgármestere részére,
kivételesen eredményes utánpótlás-nevelői tevékenysége elismeréseként
Beregszászi Szabolcs röplabda-mesteredző részére,
eredményes sportolói pályafutása és sikeres utánpótlás-nevelői munkája elismeréseként
Csuhay József labdarúgó, edző részére,
a hazai teremlabdarúgó-sport népszerűsítése és a hátrányos helyzetű gyermekek megsegítése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Gabora János Gyula, a  Gabora Gála a  Gyermekekért jótékonysági öregfiúk teremlabdarúgótorna-sorozat
ötletgazdája és főszervezője részére,
a fiatalok nevelése iránt elkötelezett, példaértékű pedagógusi munkája elismeréseként
Gergely Gabriella, a Budapesti Gépészeti Szakképzési Centrum Ganz Ábrahám Két Tanítási Nyelvű Szakközépiskolája
és Szakiskolája tanára, a  Budapesti Római Katolikus Egyetemi Lelkészség Leánykollégiumának tanára, egyetemi
kollégiumi gondnoka részére,
a színház egyedi látványvilágát kreatív fényterveivel gazdagító munkája elismeréseként
Jánoska György, a Budapest Bábszínház fővilágosítója részére,
az intézmény fejlődését innovatív oktatási-nevelési módszerek bevezetésével szolgáló értékes szakmai és vezetői
munkája elismeréseként
Király István Andrásné, a Nagyrédei Kastély Óvoda vezetője részére,
kivételes jellemábrázoló képességgel és magas szintű technikai tudással megvalósított szerepformálásai
elismeréseként
Kocsis Andrea, a Miskolci Balett táncművésze részére,
a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása során tanúsított kimagasló
helytállása elismeréseként
Kondor Zoltán, a  Magyar Honvédség 37. II. Rákóczi Ferenc Műszaki Ezrede Víztisztító Századának volt
századparancsnoka részére,
a magyar néptánc hagyományait hiteles alakításaival és kiváló karakterformáló képességével megjelenítő művészi
munkája elismeréseként
Kosina Mária Mónika, a Hagyományok Háza – Magyar Állami Népi Együttes táncművésze részére,
sikeres sportolói és edzői pályája, valamint a sportág elismertetése és népszerűsítése iránt elkötelezett sportvezetői
tevékenysége elismeréseként
Ludvigh Zoltán búvárúszó mesteredző, a  Magyar Búvár Szakszövetség tiszteletbeli alelnöke, a  Bács-Kiskun Megyei
Búvárszövetség főtitkára, a Hírös-Sport Nonprofit Kft. sportszakmai referense részére,
négy évtizeden át nagy hivatástudattal végzett szakmai és igazgatási munkája elismeréseként
Nádaski Mária, a Battonyai Járásbíróság nyugalmazott tisztviselője részére,
a klasszikus és modern balett, illetve a  néptánc területén egyaránt magas szintű művészi pályája, valamint
eredményes táncpedagógusi munkája elismeréseként
Nagyné Beer Noémi táncművész, táncpedagógus, koreográfus, az  ADONIKA Mozgásművészeti Stúdió és
Táncegyüttes művészeti vezetője részére,
művészi alkotómunkája, valamint a város kulturális életében a helyi képzőművészek bemutatkozásához lehetőséget
biztosító szervező tevékenysége elismeréseként
Peti Sándor fotóművész, a dunakeszi Dunart Képzőművészeti Egyesület alapítója és elnöke részére,
a kar sikeres működése érdekében végzett sokrétű és értékes szakmai munkája elismeréseként
Sárváriné Dezső Edit, a Pannon Egyetem Gazdaságtudományi Karának ügyvivő szakértője részére,
a politikai üldözést elszenvedettek érdekében végzett önzetlen és odaadó munkája elismeréseként
Szabados László Károly, a  Magyar Politikai Foglyok Szövetsége Borsod-Abaúj-Zemplén megyei Szervezetének
elnökhelyettese részére,
a színház előadásainak sikerét széles körű zenei műveltsége mellett igényes hangkeveréseivel és
hangaaláfestéseivel támogató munkája elismeréseként
Tihanyi Attila, a Budapest Bábszínház hangtárvezetője részére,
a hátrányos helyzetű gyermekek nevelése és önálló életre való felkészítése iránti példaadó elhivatottsággal végzett
munkája elismeréseként
Vásárhelyi János, a bicskei Kossuth Zsuzsa Gyermekotthon és Általános Iskola igazgatója részére,
a hallgatói tanulmányi adminisztrációs rendszer korszerűsítésében és hatékony működtetésében végzett magas
szintű munkája elismeréseként
dr. Végső János, a Debreceni Egyetem Hallgatói Kapcsolatok és Szolgáltatások Központja Hallgatói Adminisztrációs
Központjának nyugalmazott vezetője részére,
a fogyatékkal élők lelkiismeretes gondozása és társadalmi elfogadtatása érdekében, valamint az  intézmény
korszerűsítése terén végzett értékes munkája elismeréseként
Vörösné Békéssy Klára, a szolnoki „Liget Otthon” Fogyatékos Személyek Ápoló, Gondozó Otthona intézményvezetője
részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata; a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása során tanúsított kimagasló
helytállása elismeréseként
Barna Róbert törzszászlós, a  Magyar Honvédség 86. Szolnok Helikopter Bázisa Szállítóhelikopter Zászlóaljának
vezénylő zászlósa részére,
a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása során tanúsított kimagasló
helytállása elismeréseként
Bernáth Zsolt főtörzsőrmester, a  Magyar Honvédség Bakony Harckiképző Központja Ellenőr Századának beosztott
altisztje részére,
a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása során tanúsított kimagasló
helytállása elismeréseként
Csinga Mihály ezredes, a Magyar Honvédség Logisztikai Központjának parancsnokhelyettese részére,
a rendőri munka és a bűnügyek felderítése iránt elhivatott, magas szintű szakmai munkája elismeréseként
Dejcsics Róbert címzetes rendőr törzszászlós, a Vas Megyei Rendőr-főkapitányság Szombathelyi Rendőrkapitányság,
Bűnügyi Osztálya Felderítő Alosztályának nyomozója részére,
a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása során tanúsított kimagasló
helytállása elismeréseként
Kocsis Lajos ezredes, a  Honvédelmi Minisztérium Védelmi Hivatala Védelmi Igazgatási és Koordinációs
Igazgatóságának igazgatója részére,
Zirc város közrendvédelmi, közlekedésrendészeti és bűnügyi munkájának eredményességét szolgáló példaértékű
vezetői tevékenysége elismeréseként
Komenda József címzetes rendőr főtörzszászlós, a  Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság Veszprémi
Rendőrkapitányság Zirci Rendőrőrse Közrendvédelmi Alosztályának szolgálatirányító parancsnoka részére,
a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása során tanúsított kimagasló
helytállása elismeréseként
Lengyel Csaba alezredes, a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoporfőnökségének vezető kiemelt főtisztje részére,
a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása során tanúsított kimagasló
helytállása elismeréseként
Rozsonits Tibor József főhadnagy, a  Magyar Honvédség 2. Különleges Rendeltetésű Ezrede 34. Bercsényi
László Különleges Műveleti Zászlóalja 1. Különleges Műveleti Százada 4. Különleges Műveleti Csoportjának
csoportparancsnoka részére,
a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása során tanúsított kimagasló
helytállása elismeréseként
Salamon Béla őrnagy, a  Magyar Honvédség 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezrede Nemzeti Támogató
Zászlóaljának törzsfőnöke részére,
több mint két évtizeden keresztül végzett kiemelkedő szakmai tevékenysége elismeréseként
Tolnai Attila címzetes büntetés-végrehajtási zászlós, a  Baranya Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet
körletfelügyelője részére,
a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása során tanúsított kimagasló
helytállása elismeréseként
Vadászi Norbert alezredes, a Magyar Honvédség vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandárának logisztikai
főnöke részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. augusztus 2.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
302/2011. (XI. 24.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. CXXXIX. törvény
100. §-ának b) pontja alapján, a nemzeti erőforrás miniszter javaslatára
dr. Beke Lászlót, a Magyar Tudományos Akadémia Művészettörténeti Kutatóintézetének igazgatóját,
dr. Kristóf Jánosné dr. Horváth Erzsébetet, a Pannon Egyetem egyetemi docensét és
dr. Richard Paul Rayt, a Széchenyi István Egyetem óraadó oktatóját
2011. november 7. napjával kinevezem egyetemi tanárrá. Budapest, 2011. október 24.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1507/2011. (XII. 29.) Korm. határozata a közfoglalkoztatás középtávú (2012–2014) koncepciójának végrehajtásával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány a közfoglalkoztatás középtávú koncepciójának végrehajtása érdekében a következőket rendeli el:
1. Felkéri az önkormányzatokat, vizsgálják meg annak lehetőségét, hogy a hátrányos helyzetű álláskeresők
közfoglalkoztathatósága vagy munkaerőpiacra visszalépése érdekében a helyi, közösségi szintű gyermekfelügyelet,
idős- és beteggondozás, továbbá egyéb szociális szolgáltatások biztosítása, illetve a helyi közétkeztetés alapanyag
ellátása, a mezőgazdaságban történő közfoglalkoztatásra alapozva, milyen módon történhet a rendelkezésre álló
erőforrásokat figyelembe véve. Felelős: belügyminiszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2012. március 1. 2. Felhívja az érintett minisztereket, hogy vizsgálják meg annak lehetőségét és dolgozzanak ki javaslatot arra, hogy
milyen módon lehet a helyi közösségek önszerveződését segíteni a közfoglalkoztatás keretében, és a hátrányos
helyzetűek, inaktívak otthonában megtermelt, előállított javak értékesítésére, feldolgozására, továbbá ehhez
kapcsolódóan különös figyelemmel a megtermelt árucikkek értékesítési csatornáinak kiépítésére.
Felelős: belügyminiszter vidékfejlesztési miniszter nemzeti erőforrás miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2012. december 31. 3. Felhívja az érintett minisztereket, dolgozzanak ki a közfoglalkoztatottak tartós foglalkoztatására irányuló javaslatot,
különös tekintettel a szociális szövetkezetekre, illetve tegyenek javaslatot az ezt akadályozó jogszabályok
módosítására, tekintettel a hazai és EU források felhasználására.
Felelős: belügyminiszter vidékfejlesztési miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2012. június 30. 4. Felhívja az érintett minisztereket, vizsgálják meg és tegyenek javaslatot a közfoglalkoztatás középtávú (2012–2014)
koncepciójában szereplő közfoglalkoztatási célok megvalósításához szükséges forrásokra. Felelős: belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. december 31.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2011. CXXXVII. törvény a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között az energiaellátás biztonságának növelése érdekében történő együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya
között az energiaellátás biztonságának növelése érdekében történő együttműködésről szóló Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére. 2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között az energiaellátás
biztonságának növelése érdekében történő együttműködésről A Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek),
– felismerve azt, hogy a Magyar Köztársaság és a Horvát Köztársaság energiaellátásának biztonságában az
együttműködés kiemelt fontossággal bír, – hangsúlyozva, hogy a térség országai hasonló kihívásokkal néznek szembe a villamos energia, a kőolaj és a földgáz
megbízható beszállítása területén, – meggyőződve arról, hogy a közös energetikai kihívások egymással együttműködve hatékonyabban kezelhetők,
– figyelembe véve az Európai Uniónak a villamos energia, földgáz- és kőolajellátás biztonságát érintő jogi aktusait,
– kifejezve a Magyar Köztársaság és a Horvát Köztársaság azon szándékát, hogy az Európai Unió
energiaellátás-biztonság növelésére és krízishelyzetek megoldására vonatkozó célkitűzéseit kölcsönösen előnyös
együttműködésben valósítják meg, – egyetértve azzal, hogy a Magyar Köztársaság és a Horvát Köztársaság energiaellátás-biztonságában, a saját
szénhidrogének kitermelésének növelése és a beszerzési irányok diverzifikálása stratégiai cél,
– megállapítva, hogy a villamos energia átviteli hálózat, a földgáz- és kőolaj-szállítási hálózat, és a tárolási kapacitások
rendelkezésre állása, valamint a szolidaritás alapú mechanizmusok és intézkedések elengedhetetlenül szükségesek az
energiaellátási válsághelyzetek kezelésére, – figyelembe véve a Magyar Köztársaság és a Horvát Köztársaság között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös
védelméről, Zágrábban, 1996. május 15-én aláírt Megállapodást, valamint a Magyar Köztársaság és a Horvát
Köztársaság között a jövedelem- és a vagyonadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről szóló, Barcson, 1996.
augusztus 30-án aláírt Egyezményt, – hozzájárulva a két ország villamos energia-, földgáz-, illetve kőolaj-szállítási rendszerüzemeltetőinek és
a szénhidrogén-szállítási rendszerek engedélyes használóinak együttműködéséhez, valamint a regionális
szénhidrogén-piacok és az országok közötti szénhidrogén-kereskedelem fejlesztéséhez, a következőkben állapodtak meg:
1. Cikk
(1) A Szerződő Felek ezen Megállapodás végrehajtásával a Magyar Köztársaságban és a Horvát Köztársaságban az
energiaügyekért felelős miniszter által vezetett Minisztériumokat (a továbbiakban: Minisztériumok) bízzák meg.
A tövényt az Országgyűlés a 2011. október 17-i ülésnapján fogadta el.
(2) Ezen Megállapodás alkalmazása szempontjából: a) építés: a szénhidrogén szállító vezetékek és a villamos vezetékek létesítésének előkészítésével, megvalósításával
és üzembe helyezésével kapcsolatos, az államhatár vonalától számított 100 méteren belüli munkálat;
b) üzemeltetés: a szénhidrogén szállító vezetékek és a villamos vezetékek üzemben tartása, műszaki állapotának
folyamatos ellenőrzése, műszaki adatainak rögzítése és nyilvántartása a folyamatos működés biztosítása
érdekében; c) fenntartás: minden olyan munka, amely a biztonságos üzemeltetés érdekében a szénhidrogén szállító vezetékek
és a villamos vezetékek szokásos állagmegóvásával és szükség szerinti javításával függ össze;
d) rekonstrukció: minden olyan, az a)–c), pontba nem sorolt munka, amelynek eredményeként megváltozik
a szénhidrogén szállító vezetékek és a villamos vezetékek műszaki paramétere;
e) üzemzavar-elhárítás: minden olyan munka, amely az élet-, vagyon-, és az ellátásbiztonság, valamint a normál
üzemállapot helyreállítását szolgálja; f) kutatás: azon vizsgálatok és műveletek, amelyek célja a szénhidrogén-előfordulások létezésének, fekvésének és
alakjának megállapítása, mennyiségi és minőségi értékelése, valamint a kitermelés feltételeinek meghatározása;
g) kitermelés: a szénhidrogének kitermelése és kezelése, valamint a jóváhagyott kitermelési mezőkkel technológiai
kapcsolatban álló vezetéken történő szállítása; h) szénhidrogén szállító vezetékek: a magyar–horvát államhatárt keresztező kőolaj- vagy földgázszállító vezetékek;
i) villamos vezetékek: a magyar–horvát államhatárt keresztező villamos energiát szállító vezetékek, a hozzájuk
tartozó tartószerkezetekkel, átalakító- és kapcsoló-berendezésekkel együtt; j) energiaellátási válsághelyzet: olyan, az Európai Bizottság, vagy a Nemzetközi Energiaügynökség és/vagy
a Szerződő Felek belső jogszabályai alapján megállapított energiaellátási zavar, vagy ezzel való fenyegetettség,
amely az energiaellátás biztonságához szükséges, a Szerződő Felek belső jogszabályaiban, vagy az Európai Unió
jogi aktusaiban rögzített intézkedések alkalmazását teszik szükségessé; k) legnagyobb kedvezmény elve: a Szerződő Felek által egymás irányában tanúsított bánásmód, amely szerint az
egyik Szerződő Fél a szabad földgáz, kőolaj- és villamosenergia-szállítási kapacitásoknak, és a kőolaj- és/vagy
földgázvezetékekhez kapcsolódó tároló kapacitásoknak a másik Szerződő Fél számára történő rendelkezésre
bocsátás során méltányosan, igazságosan és a harmadik országokkal szembeni eljáráshoz képest nem hátrányos
módon jár el; l) szerződés: a villamosenergia-hálózati, vagy szénhidrogén-szállító rendszer üzemeltetője és bármely felhasználó
között az átvitelről, és/vagy szállításról, és/vagy tárolásról és/vagy kapacitás-lekötésről szóló megkötött
szerződés. 2. Cikk
(1) A Szerződő Felek az Európai Unió jogszabályaiban meghatározottakkal összhangban teljes körű politikai
támogatásukról biztosítják az energiaellátás biztonságát növelő együttműködést, és vállalják, hogy elősegítik,
támogatják és végrehajtják mindazokat az ezen Megállapodásból fakadó intézkedéseket, amelyek az ellátásbiztonság
megerősítését szolgálják. (2) A jelen Megállapodás nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek a Magyar Köztársaság európai uniós
tagságából fakadnak. Következésképpen a jelen Megállapodás rendelkezései sem együttesen, sem önmagukban nem
idézhetők vagy értelmezhetők úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják, vagy bármilyen más módon
befolyásolják a Magyar Köztársaságnak különösen a Csatlakozási Szerződéssel vállalt, az Európai Unió alapját képező
szerződésekből, valamint általában véve az Európai Unió elsődleges és másodlagos jogából származó
kötelezettségeit. (3) A jelen Megállapodás nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek majd a Horvát Köztársaság európai uniós
tagságából fakadnak. Következésképpen a jelen Megállapodás rendelkezései sem együttesen, sem önmagukban nem
idézhetők vagy értelmezhetők úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják, vagy bármilyen más módon
befolyásolják a Horvát Köztársaságnak az Európai Unió elsődleges és másodlagos jogából származó kötelezettségeit.
(4) Az együttműködés területei: a) az országos villamos energia-szállító rendszerek összekötéséhez és fejlesztéséhez szükséges határkeresztező
villamos vezetékek építéséhez, üzemeltetéséhez, fenntartásához, rekonstrukciójához és üzemzavar
elhárításához szükséges feltételek biztosítása; b) az országos szénhidrogén szállító rendszerek összekötéséhez és fejlesztéséhez szükséges határkeresztező
szénhidrogén szállító vezetékek építéséhez, üzemeltetéséhez, fenntartásához, rekonstrukciójához és
üzemzavar-elhárításához szükséges feltételek biztosítása; c) az államhatár közelében lévő szénhidrogén előfordulások kutatásának és kitermelésének elősegítése és közös
hasznosítása; d) a földgáz- és kőolaj-ellátási válsághelyzetek megelőzésében és megoldásában való együttműködés;
e) együttműködés a kőolaj és kőolajtermékek, valamint a földgáz biztonsági készletezésének megvalósításában.
(5) A Szerződő Felek megerősítik, hogy nemzetgazdaságaik számára kiemelt jelentőséggel bír az energiaellátáshoz
szükséges villamos energia, földgáz- és kőolaj források elérhetőségének biztosítása, amelyben különösen fontos, hogy
a vezetékek minden pillanatban műszakilag alkalmasak legyenek a kétirányú átvitelre, illetve szállításra.
(6) A Szerződő Felek megerősítik annak rendkívüli fontosságát, hogy energiaellátási válsághelyzetben legyenek
kidolgozott együttműködési keretek a kőolaj, a kőolajtermék és a földgáz biztonsági készletek létrehozása és
felhasználása terén, valamint hogy a szolidaritás szellemében cselekedve biztosítsák a szénhidrogén szállító
vezetékekhez és a kapcsolódó tárolókapacitáshoz való megkülönböztetéstől mentes, a legnagyobb kedvezmény elve
szerinti hozzáférést. (7) A Szerződő Felek illetékes szervei energiaellátási válsághelyzet bekövetkezése, vagy energiaellátási válsághelyzettel
fenyegető helyzet kialakulása esetén haladéktalanul értesítik egymást, és a probléma megoldása érdekében
konzultációt folytatnak. 3. Cikk
(1) A Szerződő Felek kölcsönösen elősegítik a földgáz vezetékeken a kétirányú szállítás feltételeinek megteremtését és
fenntartását a földgázpiac fejlesztése érdekében a két ország, valamint a régió többi országa megbízható földgáz
ellátásának céljával. (2) A Szerződő Felek kölcsönösen biztosítják a kőolaj vezetékeken a kétirányú szállítás, valamint a vezetékekhez
kapcsolódó tárolókapacitások igénybevételi lehetőségeit, kiemelten a Szerződő Felek kőolaj-finomítóinak és
a térségben levő kőolaj-finomítóknak a zavartalan ellátása érdekében. A Szerződő Felek ezen kötelezettsége
a szerződéssel le nem kötött kapacitásokat és a meglévő szerződésekben lekötött, de ténylegesen ki nem használt
kapacitásokat érinti, összhangban a nemzeti jogszabályokkal. (3) A Szerződő Felek az európai szintű együttműködő villamos energia hálózatok tekintetében támogatják
a rendszerirányítók közötti együttműködést. (4) A Szerződő Felek – a nemzeti jogszabályaikban a villamos energia rendszerirányítók, földgázszállítók/földgáz szállító
rendszerirányítók és kőolajszállítók részére biztosított szerződéskötési jog tiszteletben tartásával – biztosítják olyan
jogszabályi környezet kialakítását és vészhelyzeti akció-tervek elkészítését, hogy energiaellátási válsághelyzetben,
a régióban való zavartalan energiaellátás érdekében a villamos vezetékek, a szénhidrogén szállító vezetékek és az
azokhoz kapcsolódó tárolókapacitások a válsághelyzet beálltáról szóló értesítést követően a tényleges szállítást
igénylők rendelkezésére álljanak. A Szerződő Felek ezen kötelezettsége a szerződéssel le nem kötött kapacitásokat és
a meglévő szerződésekben lekötött, de ténylegesen ki nem használt kapacitásokat érinti, összhangban a nemzeti
jogszabályokkal. 4. Cikk
A Szerződő Felek vállalják olyan jogszabályi környezet kialakítását, amely biztosítja a szénhidrogén szállító
vezetékekhez és villamos vezetékekhez való szabad, diszkriminációmentes hozzáférést, és megakadályozza a ki nem
használt kapacitások értékesítése során az erőfölénnyel való visszaélést.
5. Cikk
(1) A Szerződő Felek megállapodtak abban, hogy a határkeresztező villamos távvezetékek építésével, üzemeltetésével,
fenntartásával, rekonstrukciójával és üzemzavar-elhárításával kapcsolatos együttműködés szabályait külön
megállapodásban rendezik. (2) A Szerződő felek megállapodtak abban, hogy a határkeresztező szénhidrogén szállító vezetékek építésével,
üzemeltetésével, fenntartásával, rekonstrukciójával és üzemzavar-elhárításával kapcsolatos együttműködés szabályait külön megállapodásban rendezik.
(3) A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a közös államhatár mentén lévő szénhidrogén-előfordulások közös
kutatásának és kitermelésének szabályairól külön megállapodást kötnek. (4) A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a kőolaj és kőolajtermékek másik Szerződő Fél területén történő
biztonsági készletezésében való együttműködés részletes szabályait külön megállapodásban rögzítik.
(5) A Szerződő Felek erre irányuló későbbi szándéka esetén az ellátás biztonságának növelése céljából a földgáz
biztonsági készletezésben történő együttműködésről külön megállapodást köthetnek. (6) A Szerződő Felek, erre irányuló későbbi szándék esetén a villamos energia területén történő együttműködésről külön
megállapodást köthetnek. 6. Cikk
(1) Amennyiben olyan körülmények következnek be, amelyek akadályozzák bármely Szerződő Felet kötelezettségeinek
teljesítésében, illetve a Megállapodás végrehajtása során nézeteltérés keletkezik a jelen Megállapodás
vonatkozásában, a Minisztériumok konzultációt folytatnak annak érdekében, hogy kölcsönösen elfogadható
megoldást találjanak a felmerült körülmények és nézeteltérések áthidalására, a jelen Megállapodás végrehajtásának
biztosítására. (2) A Szerződő Felek ezen Megállapodás hatálybalépésének napjától számított 60 (hatvan) napon belül kormányközi
bizottságot alapítanak, amely figyelemmel kíséri e Megállapodás végrehajtását, és tanácsadó szerepe lesz.
(3) A bizottság összeállítja az energiaellátási válsághelyzet esetére vonatkozó közös beavatkozási tervet.
(4) A Szerződő Felek közötti nézeteltérést a jelen Megállapodás rendelkezéseinek értelmezésével vagy alkalmazásával
kapcsolatban, amelyeket a Minisztériumok közötti konzultációkon nem lehetséges rendezni, a Szerződő Felek közötti
tárgyalások útján, jegyzőkönyv felvételével oldják meg. 7. Cikk
(1) Ez a Megállapodás azon későbbi diplomáciai jegyzék kézhezvételétől számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba,
amelyben a Szerződő Felek értesítették egymást arról, hogy a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi
előírásaiknak eleget tettek. (2) Ezen Megállapodást a Szerződő Felek határozatlan időre kötik. A Megállapodást bármely Szerződő Fél bármikor
felmondhatja a másik Szerződő Félhez diplomáciai úton intézett írásos értesítéssel. Ebben az esetben a Megállapodás
a felmondásról szóló értesítés kézhezvételének napjától számított 12 (tizenkettő) hónap elteltével veszti hatályát.
(3) Ezen Megállapodást a Szerződő Felek a Megállapodás aláírását követő 30. (harmincadik) naptól ideiglenesen
alkalmazzák. (4) Ez a Megállapodás a Szerződő Felek közötti közös megállapodással írásban bármikor módosítható vagy kiegészíthető.
Az esetleges módosítások vagy kiegészítések hatálybalépésére az (1) bekezdésben meghatározott szabályokat kell
alkalmazni. Készült Zágrábban, 2011. február 8-án, két eredeti példányban, magyar és horvát nyelven, mindkét szöveg egyaránt
hiteles. (Aláírás)” 4. § Az Országgyűlés jóváhagyja a Megállapodásnak e törvény hatálybalépésétől kezdődő ideiglenes alkalmazását.
5. § A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény a következő 24/A. §-sal egészül ki:
„24/A. § (1) A kőolaj szállítóvezeték üzemeltetésére engedéllyel rendelkező üzemeltető (a továbbiakban: kőolaj
szállítóvezeték üzemeltető) a kőolaj szállítóvezeték szerződéssel le nem kötött kapacitásait és a szállításhoz szükséges
tárolói kapacitásokat, továbbá a szerződéssel lekötött kapacitás felett rendelkező személy a szállítóvezeték fel nem
használt kapacitásait és a szállításhoz szükséges tárolói kapacitásokat köteles – átláthatóan és
diszkriminációmentesen – értékesítésre felajánlani. (2) A szerződéssel lekötött, de fel nem használt kapacitások értékesítése esetén a kapacitás-értékesítési díj nem lehet
magasabb, mint az adott kapacitás lekötésért fizetett díj.
(3) A behozott kőolaj és kőolajtermék biztonsági készletezéséről szóló törvény szerinti kőolaj- és kőolajtermék-ellátási
válsághelyzetben, vagy ha annak bekövetkezése valószínűsíthető, a kőolaj szállítóvezeték és a szállításhoz szükséges
tároló szerződéssel lekötött, de fel nem használt kapacitásai felett a kőolaj szállítóvezeték üzemeltetője rendelkezik.
A kőolaj szállítóvezeték üzemeltetője köteles a szerződéssel lekötött, de fel nem használt kapacitásokat a hazai
tényleges szállítást igénylők részére – átláthatóan és diszkriminációmentesen – értékesítésre felajánlani.
(4) A kőolaj szállítóvezeték üzemeltetője és a szerződéssel lekötött, de fel nem használt kapacitások felett rendelkező
személy közötti, a (3) bekezdésben foglaltak alapján szükséges pénzügyi elszámolás szabályairól a felek
a kapacitás-lekötésről szóló szerződésben rendelkeznek. (5) A (3) bekezdés szerinti esetben, ha a szerződéssel le nem kötött, és a szerződéssel lekötött, de fel nem használt
kapacitásokat meghaladó igények merülnek fel, a kapacitásokat – a (3) bekezdésben foglaltakra figyelemmel – az
igényelt mennyiségek arányában kell értékesíteni. (6) Jogszabállyal kihirdetett nemzetközi szerződés rendelkezése esetén a (3)–(5) bekezdés szerint kell eljárni a részes
fél területén bekövetkező, a szerződésben meghatározott kőolaj- és kőolajtermék-ellátási válsághelyzetben,
a válsághelyzet beálltáról szóló szerződés szerinti értesítést követően.”
6. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 4. § és a (3) bekezdés a Megállapodás 7. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban hatályát veszti.
(3) E törvény hatályát veszti, ha a Horvát Köztársaság Kormánya arról értesíti a Magyar Köztársaság Kormányát, hogy nem
kíván a Megállapodásban részes féllé válni. (4) A Megállapodás hatálybalépésének naptári napját, valamint a (2)–(3) bekezdésben meghatározott időpontok naptári
napját a külpolitikáért felelős miniszter azok ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett
egyedi határozatával állapítja meg. (5) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az energiapolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Schmitt Pál s. k., Lezsák Sándor s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
175/2010. (III. 18.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 12-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. február 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy az országgyűlési egyéni választókerületi választási
bizottság nem választott tagjait a bizottság ülésén szavazati jog ne illesse meg?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra bocsátott kérdésnek mind
a választópolgár, mind a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie. Az egyértelműség követelményét a testület és
az Alkotmánybíróság is a népszavazáshoz való jog alkotmányos garanciájaként értelmezi.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdés sem a jogalkotói, sem a választópolgári egyértelműség
követelményének nem felel meg.
Nem egyértelmű, hogy a kezdeményezésben tartott népszavazás eredményeképp az országgyűlési egyéni
választókerületi választási bizottság nem választott tagjait milyen jogosítványok illetnék meg. Nem egyértelmű, hogy
a delegált tagokat a szavazati jog hiányában tanácskozási jog megilletné-e vagy esetlegesen csak mint „megfigyelők”
lennének jelen a testület ülésein. Ez utóbbi esetben azonban egy ilyen tartalmú jogszabályi rendelkezés az Országos
Választási Bizottság megítélése szerint a választási bizottságok társadalmi rendeltetésével ellentétesen, a delegált
tagok jogosítványai teljes kiüresítéséhez vezetne. Tekintettel arra, hogy a kérdés a leírtak alapján több értelmezési
lehetőséget vet fel, az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint abból nem derül ki pontosan, hogy egy
eredményes népszavazás esetében a hatályos jogszabályokat figye lembe véve a jogalkotót milyen törvényalkotási
kötelezettség terhelné.
A kezdeményezés továbbá a választópolgárok részéről a választott és delegált tagok bizottságban betöltött
szerepének teljes körű ismeretét feltételezi, azonban a hatályos jogszabályok ilyen mélyreható ismerete nem várható
el a választópolgároktól.
Az Nsztv. 10. §-ának c) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését, ha a kezdeményezés nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
Mindezek alapján a testület a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Halmai Gábor s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnökhelyettese


text:
1076/2019. (II. 28.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében Kaposváron megvalósuló tízpályás versenymedencés városi uszoda beruházás megvalósításához szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány a  Magyarország Kormánya és Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1803/2015. (XI. 10.) Korm. határozat 8. pont a) alpontjának megvalósítása céljából
 1. egyetért a kaposvári tízpályás versenymedencés városi uszoda beruházás (a továbbiakban: beruházás) módosított
műszaki tartalommal történő megvalósításával;
 2. az 1.  pontban foglaltakra tekintettel egyetért Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzata (a  továbbiakban:
Önkormányzat) mint kedvezményezett részére – a  Modern Városok Program keretében Kaposváron megvalósuló
sportinfrastruktúra-fejlesztések megvalósítása érdekében támogatás biztosításáról szóló 1875/2016. (XII. 28.)
Korm.  határozat módosításáról szóló 1418/2017. (VI. 28.) Korm. határozat alapján megállapított költségvetési
támogatáson felül – az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
95.  § (2)  bekezdés b)  pontjában foglaltak szerint módosításra kerülő támogatói okirat alapján a  2019.  évben
630 555 000 forint többlet költségvetési támogatás biztosításával;
3. egyetért azzal, hogy a  beruházás megvalósításához a  2.  pontban meghatározott többlet költségvetési támogatás
a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018.  évi L.  törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program
jogcímcsoport előirányzat terhére kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Modern Városok Program Bizottság döntését követően
a  támogatói okiratot a  2.  pont szerinti többlet költségvetési támogatás biztosítása érdekében módosítsa, és
a  fedezet rendelkezésre állásától számított 30 napon belül támogatási előlegként folyósítsa az  Önkormányzat
részére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat módosítása tekintetében – a  Modern Városok Program
Bizottság erre irányuló jóváhagyó döntését követően – azonnal
a 2019.  évi többlet költségvetési támogatás folyósítása tekintetében a  támogatói okirat
hatálybalépését követően, a fedezet rendelkezésre állását követő 30 napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
49/2011. (VI. 29.) OGY határozata Rubi Gergely országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Rubi Gergely országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Debreceni Városi Bíróság
B. 258/2011/9. számú megkeresésével érintett ügyben felfüggeszti.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
1809/2013. (XI. 12.) Korm. határozata a helyi önkormányzatok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő 2013. októberi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján,
tekintettel az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011.
(XII. 30.) Korm. rendeletre a következő határozatot hozza:
A Kormány hozzájárul az 1. melléklet szerinti ügyletek 2013. évben történő megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt
kiegészítő feltételekkel:
a) az önkormányzat az  1.  mellékletben megjelölt ügyletértékek teljes összegétől és az  önkormányzatot
terhelő fizetési kötelezettségektől lefelé eltérhet, amennyiben ez  nem okozza ezen értékek valamelyikének
növekedését egyik évben sem;
b) a fejlesztési célú ügyletekkel összefüggésben felvett hitel esetében
ba) a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani,
bb) az önkormányzat az  1.  mellékletben meghatározott fejlesztéshez kapcsolódó ügyletértéktől lefelé
eltérhet;
c) adósságmegújító ügyletek esetén az  önkormányzat az  ügyletből származó bevételét kizárólag a  már
meglévő adósságának visszafizetésére fordíthatja. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1329/2015. (V. 22.) Korm. határozata a KÖZOP-2.5.0-09-11-2015-0001 azonosító számú („Infrastruktúra és gördülő állomány karbantartó szoftver, valamint IT alkalmazás konszolidáció” című) projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról, akciótervi nevesítéséről és a projekt 2015. december 31. után felmerülő költségei fedezetének biztosításáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-2.5.0-09-11-2015-0001 azonosító számú, „Infrastruktúra és gördülő állomány karbantartó
szoftver, valamint IT alkalmazás konszolidáció” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot (a továbbiakban: projekt) az 1. melléklet szerint,
2. elfogadja a projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. egyetért a  projekt – a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés 25b. pontja szerinti – szakaszolásával,
4. hozzájárul a  projekt első szakasza tekintetében a  kötelezettségvállaláshoz (a  továbbiakban: kötelezettségvállalás)
a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi
feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló
1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat [a továbbiakban:
1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat] I.8. pontja alapján,
5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a kötelezettségvállalásról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
6. hozzájárul az 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.9. pontja alapján a projekt első szakasza tekintetében a támogatási
szerződés megkötéséhez az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 7. jóváhagyja a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
31. § (3) és (5) bekezdése alapján a Kvtv. 1. melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím, 2. Közlekedés Operatív Program jogcímcsoport 2. prioritása
keretének 1 903 520 186 forint összeggel történő átmeneti növelését a  projekt első szakaszának végrehajtása
érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
8. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a Közlekedés Operatív Program 2. prioritása keretében
finanszírozott azon projektek támogatási szerződéseinek módosításáról, amelyekkel összefüggésben forrás szabadul
fel,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 9. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  7.  pont szerinti többlet-kötelezettségvállalás
megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket és kezdeményezze az ehhez szükséges döntések meghozatalát,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 8. pontban foglaltak teljesítését követően azonnal
10. hozzájárul a projekt második szakaszára vonatkozó támogatási szerződés megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a vonatkozó felhívás megjelenését követően azonnal
11. kirendeli a  Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökséget a  Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökségről
szóló 268/2010. (XII. 3.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdés d) pontja alapján a projektben az állami felügyelő mérnöki
feladatok ellátására,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 12. az  1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.9.  pontjára is figyelemmel hozzájárul az  1.  pont szerinti projekthez
kapcsolódó állami felügyelő mérnöki feladatok támogatási szerződéseinek megkötéséhez.
Felelős: miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
122/2017. (XII. 6.) ME határozata a Kereskedelmi Világszervezet 11. Miniszteri Értekezletén történő részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásokról szóló 2005. évi L. törvény 5.  § (2)  bekezdése szerinti hatáskörömben
eljárva, a külgazdasági és külügyminiszter és az igazságügyi miniszter közös előterjesztése alapján
 1. egyetértek azzal, hogy a Kereskedelmi Világszervezet 11. Miniszteri Értekezletén – amely 2017. december 10. és 13.
között kerül megrendezésre Buenos Airesben – Magyarország Kormányát képviselő küldöttség vegyen részt;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy szükség esetén az érintett
miniszterekkel egyetértésben a küldöttség tagjait kijelölje;
 3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  küldöttség részére a  részvételhez szükséges megbízólevelet
az esedékes konferencia előtt adja ki. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
81/2003. (IX. 11.) OGY határozata Papp József országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Papp József
országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Győri Városi
Bíróság B.768/2000/21. számú megkeresésével érintett
ügyben nem függeszti fel.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
338/2010. (IV. 23.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a J. Cs. magánszemély
által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2010. március 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy azok a bírók, akiknek jogerős határozata jogtalan fogva tartást eredményezett, bíróként ne
dolgozhassanak tovább?” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni. A népszavazásra bocsátott kérdésnek egyrészt a választópolgár, másrészt a jogalkotó számára
egyértelműnek kell lennie. A választópolgári egyértelműség követelménye szerint a népszavazásra feltett kérdésnek
egyértelműen eldönthetőnek kell lennie, arra a választópolgárnak igennel vagy nemmel kell tudnia válaszolni. Ebből
következően a túl bonyolult, érthetetlen, értelmezhetetlen, félreérthető vagy félrevezető kérdés nem tekinthető
egyértelműnek. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán található kérdés nem
egyértelmű, ugyanis nem állapítható meg pontosan, hogy milyen alanyi körre vonatkozik a népszavazásra feltenni
kívánt kérdés. Kérdéses ugyanis, hogy a döntéshozatalban szintén részt vevő – az esetleges jogtalan fogva tartásról
ugyanúgy döntést hozó – ülnökök további munkáját mennyiben érintené egy esetleges eredményes népszavazásból
eredő szabályozás. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdés továbbá megvalósíthatatlan célra irányul.
A fentiek miatt a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg sem a választópolgári, sem a jogalkotói egyértelműség
követelményének. A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 50. § (3) bekezdése
kimondja, hogy „A bírák függetlenek és csak a törvénynek vannak alárendelve”.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezés a bíró feladatának ellátásával kapcsolatban
olyan súlyos szankciót helyez kilátásba, mely alapvetően összeegyeztethetetlen az Alkotmányban foglalt bírói
függetlenség elvével. Az Alkotmánybíróság több határozatában [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999.
(XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] vizsgálta a választópolgárok által benyújtott,
alkotmánymódosításra irányuló népszavazási kezdeményezés alkotmányossági kérdéseit. A hivatkozott
határozatokban az Alkotmánybíróság alkotmányos követelményként arra az álláspontra jutott, hogy
az alkotmánymódosítás csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben, az alaptörvény 24. § (3) bekezdésében leírtak
szerint történhet, az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett
népszavazásnak nincs helye Az Nsztv. 10. § b) pontja szerint az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, továbbá az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében a népszavazásra
szánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, így a Bizottság az aláírásgyűjtő ív hitelesítését
megtagadja. II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, az 50. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. § b) és c) pontjain, valamint
a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
2013. CCXLI. törvény a Nemzeti Emlékezet Bizottságáról.
Az Országgyűlés a  kommunista diktatúrával kapcsolatos emlékezet állami megőrzése és a  kommunista diktatúra hatalmi
működésének feltárása, a  kommunista hatalombirtokosok előjogainak lebontása és a  még köztünk élő bűnösök felelősségre
vonása érdekében az Alaptörvény végrehajtására az Alaptörvény U) cikk (3) bekezdése alapján a következő törvényt alkotja:
I. Fejezet
ÁltalÁnos rendelkezések 1. A Nemzeti Emlékezet Bizottsága jogállása és hatásköre
1. § (1) A  Nemzeti Emlékezet Bizottsága (a  továbbiakban: Bizottság) a  kommunista diktatúrával kapcsolatos állami
emlékezet megőrzésével, valamint a  diktatúra hatalmi működésének feltárásával foglalkozó testület. A  Bizottság
jogállását és hatáskörét az Alaptörvény és e törvény határozza meg.
(2) A Bizottság tevékenysége során minden más szervezettől független.
 (3) A  Bizottság általános hatáskörrel ellátja a  kommunista diktatúrák hatalmi működésének, a  hatalmat birtokló
személyek és szervezetek szerepének feltárását, és tevékenysége eredményeit átfogó jelentésben, valamint további
dokumentumokban közzéteszi.
(4) A  Bizottság tagjainak javaslatára önállóan, valamint az  Országgyűlés kérésére megállapításokat, jogalkotási
javaslatokat tesz, jelentéseket készít, amelyekkel elősegíti a  kommunizmus bűneinek feltárását, ezáltal pedig
a demokratikus jogállamiság kiteljesedését.
(5) A Bizottság kutatásai alapján a büntetőjogilag felelősnek tartott személyekkel szemben büntetőeljárás lefolytatását
kezdeményezi a legfőbb ügyésznél.
(6) A Bizottság az Alaptörvény U) cikk (3) bekezdése alapján kutatással alátámasztott átfogó jelentésben meghatározza
és közzéteszi különösen, hogy mely szerepek, megbízatások, foglalkozások, tisztségek betöltése minősül
kommunista hatalombirtoklásnak és mely szervezetek minősülnek kommunista hatalombirtokosnak. A  jelentés
bíróság vagy más hatóság előtt önálló jogorvoslattal nem támadható meg.
(7) A Bizottságnak az Alaptörvény U) cikk (4) bekezdése alapján közzétett tényállításai bíróság vagy más hatóság előtt
önálló jogorvoslattal nem támadhatók meg.
2. § (1) A Bizottság a központi költségvetés szerkezetében önálló fejezet. A Bizottság költségvetését úgy kell megállapítani,
hogy az ne legyen kevesebb az előző évi központi költségvetésben megállapított összegnél.
(2) A Bizottság részére e  törvényben foglaltakon túlmenően további feladatot törvény csak úgy állapíthat meg, hogy
a feladatellátáshoz szükséges pénzügyi fedezetet egyidejűleg biztosítja.
3. § A Bizottság székhelye Budapest. 2. A Nemzeti Emlékezet Bizottsága elnökének és tagjainak jogállása
4. § A Bizottságnak öt tagja van. A Bizottság az elnökből, az elnökhelyettesből, a választott és a megbízott tagokból áll.
5. § A Bizottság tagjai függetlenek, csak az Alaptörvénynek és a törvényeknek vannak alárendelve.
6. § (1) A  Bizottság tagjává válhat – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – minden olyan büntetlen előéletű és
az országgyűlési képviselők választásán választható magyar állampolgár, aki
a) jogi vagy osztatlan, illetve mesterképzésben szerzett társadalomtudományi felsőfokú végzettséggel
rendelkezik, és
b) kiemelkedő tudású elméleti szakember, aki legalább öt éves, jogi vagy társadalomtudományi szakterületen
folytatott gyakorlattal rendelkezik, melyet olyan munkakörben végzett, amely betöltésének feltétele a  jogi
vagy társadalomtudományi felsőfokú végzettség.
(2) A Bizottságnak nem lehet tagja, aki 1972. február 14-e előtt született.
A törvényt az Országgyűlés a 2013. december 17-i ülésnapján fogadta el.
7. § (1) A  Bizottság választott tagjainak és elnökének megbízatási ideje kilenc év. A  Bizottság elnökét és két tagját
az Országgyűlés titkos szavazással, a  jelen lévő képviselők kétharmadának szavazatával választja meg. A Bizottság
elnökének és két tagjának választását az Országgyűlés elnöke tűzi ki.
(2) A Bizottság tagja és elnöke tisztségében egyszer választható újra vagy bízható meg.
 (3) A Bizottság választott tagjaira és elnökére
a) legfeljebb hatvan, de legkésőbb harminc nappal a tagok megbízatása időtartamának letelte előtt,
b) az  a)  pontban nem említett esetekben a  megbízatás megszűnéséről való tudomásszerzéstől számított
harminc napon belül,
az országgyűlési képviselők legalább egyötöde írásbeli ajánlással tesz javaslatot.
(4) A  jelöléseket az  Országgyűlés elnökének kell benyújtani. Minden országgyűlési képviselő két tagjelöltet és egy
elnökjelöltet ajánlhat. Az  ajánlások mellé jelöltenként a  jelöltek elfogadó nyilatkozatát is csatolni kell, ezek nélkül
az ajánlás érvénytelen. Annak, aki kettőnél több tagjelöltet, és egynél több elnökjelöltet ajánl, mindegyik ajánlása
érvénytelen.
(5) Ha a Bizottság elnökének jelölt személyről vagy személyekről, illetve a Bizottság tagjainak jelölt személyekről szóló
szavazás eredménytelen, ismételt jelölés alapján új választást kell tartani. Az új választás időpontját az (1) bekezdés
szerinti szabályok alapján az Országgyűlés elnöke tűzi ki.
8. § (1) Az Országgyűlés a Bizottság választott tagjait és elnökét a megválasztásukhoz szükséges feltételek megvizsgálását
követően, az  Országgyűlés kutatási és tudományos kérdésekkel foglalkozó állandó bizottsága véleményének
ismeretében választja meg.
(2) A  Bizottság választott tagjának és elnökének jelölt személy igazolja a  megválasztásához szükséges feltételek
fennállását, amely adatok nyilvánosak.
(3) A  Bizottság választott tagjának és elnökének nemzetbiztonsági ellenőrzését az  Országgyűlés elnöke
megválasztásukat követően kezdeményezi. A  Bizottság választott tagjának és elnökének nemzetbiztonsági
ellenőrzését az Alkotmányvédelmi Hivatal végzi.
(4) Ha az Országgyűlés a jelöltet nem választja meg, a jelölő bizottság új javaslatot tesz.
9. § (1) A Bizottság egy-egy tagja a Magyar Tudományos Akadémia elnöke és az igazságügyért felelős miniszter megbízása
alapján tölti be tisztségét. A megbízás kilenc évre szól.
(2) A  Bizottság megbízott tagjának jelölt személy igazolja a  megbízásához szükséges feltételek fennállását, amely
adatok nyilvánosak.
(3) A Bizottság megbízott tagjának nemzetbiztonsági ellenőrzését az Országgyűlés elnöke kezdeményezi. A Bizottság
megbízott tagjának nemzetbiztonsági ellenőrzését az  Alkotmányvédelmi Hivatal végzi, amely az  Országgyűlés
elnökét, valamint az  (1)  bekezdés szerint a  Bizottság megbízott tagja megbízására jogosult személyt értesíti
a nemzetbiztonsági ellenőrzés eredményéről.
10. § A Bizottság tagja hivatalba lépését megelőzően az Országgyűlés előtt esküt tesz.
11. § (1) A  Bizottság tagja tudományos, oktatói, művészeti, lektori, szerkesztői, valamint a  jogi oltalom alá eső szellemi
tevékenységen kívül más kereső tevékenységet nem folytathat.
(2) A  Bizottság tagja nem lehet köztársasági elnök, a  Kormány tagja, államtitkár, közigazgatási államtitkár, helyettes
államtitkár, főpolgármester, főpolgármester-helyettes, polgármester, alpolgármester, megyei közgyűlés elnöke és
alelnöke, országgyűlési képviselő, az Európai Parlament tagja, helyi vagy megyei önkormányzati képviselő.
(3) Ha a Bizottság tagjával kapcsolatban az  (1) vagy (2) bekezdésben meghatározott összeférhetetlenségi ok áll fenn,
azt a hivatalba lépését követő harminc napon belül meg kell szüntetnie.
(4) Ha a  Bizottság tagjával kapcsolatban tevékenysége során az  (1) vagy (2)  bekezdésben meghatározott
összeférhetetlenségi ok merül fel, azt haladéktalanul, de legkésőbb az  összeférhetetlenség kezdetétől számított
harminc napon belül meg kell szüntetnie.
12. § (1) A  Bizottság tagja a  megválasztását, megbízatását követő harminc napon belül, majd ezt követően minden évben
január 31-ig, az országgyűlési képviselők vagyonnyilatkozatával azonos tartalmú vagyonnyilatkozatot tesz.
(2) A Bizottság tagja a vagyonnyilatkozatához csatolni köteles a vele közös háztartásban élő házas- vagy élettársának,
gyermekeinek (a  továbbiakban együtt: családtag) a  Bizottság tagja vagyonnyilatkozatával azonos tartalmú
vagyonnyilatkozatát.
(3) A  családtag vagyonnyilatkozata kivételével a  vagyonnyilatkozat nyilvános, oldalhű másolatát – a  családtag
személyes adatai kivételével – a  főigazgató a  Bizottság munkaszervezeteként működő Nemzeti Emlékezet
Bizottságának Hivatala (a  továbbiakban: Hivatal) honlapján haladéktalanul közzéteszi. A  vagyonnyilatkozat
a honlapról a Bizottság tagja megbízatásának megszűnését követő egy év elteltével távolítható el.
(4) A  vagyonnyilatkozatokat a  Hivatalt vezető főigazgató kezeli. A  főigazgató a  Bizottság volt tagjának, valamint
családtagjának vagyonnyilatkozatát a Bizottság tagja megbízatásának a megszűnését követő egy évig őrzi.
13. § A vagyonnyilatkozat-tétel elmulasztása esetén annak teljesítéséig a  Bizottság tagja a  tisztségéből eredő jogkörét
nem gyakorolhatja, és díjazásban, valamint juttatásban nem részesülhet.
14. § (1) A Bizottság elnöke államtitkári, a Bizottság tagja a helyettes államtitkárt megillető díjazásra és juttatásokra jogosult.
 (2) A  Bizottság tagja megbízatásának időtartama alatt a  társadalombiztosítás ellátásaira való jogosultság
szempontjából közszolgálati jogviszonyban foglalkoztatott biztosítottnak, díjazása nem önálló tevékenységből
származó, járulékalapot képező jövedelemnek minősül. A Bizottság tagja megbízatásának időtartama közszolgálati
jogviszonyban töltött időnek számít.
(3) A Bizottság tagjának minden naptári évben negyven munkanap szabadság jár.
15. § A Bizottság tagja az  Alaptörvényben és e  törvényben meghatározott hatáskörök gyakorlása során kifejtett
tevékenysége, az  általa közölt tény, ténymagyarázat vagy tény értékelése miatt bíróság vagy hatóság előtt
–  megbízatásának ideje alatt és azt követően – nem vonható felelősségre, e  tény, ténymagyarázat vagy tény
értékelése miatt a  Bizottság tagja ellen bíróság vagy hatóság előtt eljárás nem indítható. Ez  a  mentesség nem
vonatkozik a büntetőjogi felelősségre.
16. § (1) A Bizottságban betöltött tagság megszűnik
a) az öregségi nyugdíjkorhatár betöltésével,
b) a megbízatási időtartam leteltével,
c) halállal,
d) lemondással,
e) összeférhetetlenség miatt a megbízatás megszűnésének megállapításával,
f ) ha a Bizottság tagja megbízatásához, megválasztásához szükséges feltételek már nem állnak fenn,
g) ha а nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvény rendelkezései szerint nemzetbiztonsági ellenőrzés
alapjául szolgáló jogviszony a taggal nem tartható fenn.
 (2) Ha a Bizottság tagjának tagsága az  (1) bekezdés b) pontja alapján szűnik meg, és a megbízási időtartam leteltéig
az Országgyűlés a Bizottság új tagját nem választja meg, illetve a 9. § (1) bekezdése szerinti személy nem bíz meg új
tagot, az érintett tag megbízatása az utódja megválasztásáig vagy megbízásáig meghosszabbodik. Ha a Bizottság
több tagjának szűnik meg egyidejűleg a megbízatása, mint ahány tagot az Országgyűlés a határidőig választ vagy
a 9. § (1) bekezdése szerinti személy megbíz, a fiatalabb tag megbízatása hosszabbodik meg.
(3) Ha a  Bizottság Országgyűlés által választott több tagjának szűnik meg a  megbízatása, az  Országgyűlés először
a  Bizottság azon tagjának utódját választja meg, akinek a  megbízatása korábban szűnt meg vagy hosszabbodott
meg, illetve korábban szűnne meg.
(4) A Bizottság Országgyűlés által választott tagja megbízatásának a megszűnését az (1) bekezdés e), f ) és g) pontjában
meghatározott esetben az  Országgyűlés összeférhetetlenségi ügyekkel foglalkozó bizottságának javaslatára
az  Országgyűlés köteles megállapítani. Az  eljárásra az  országgyűlési képviselők összeférhetetlenségi eljárására
vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
(5) A  Bizottság nem választott tagja megbízatásának a  megszűnését az  (1)  bekezdés e), f ) és g)  pontjában
meghatározott esetben az  Országgyűlés összeférhetetlenségi ügyekkel foglalkozó bizottságának javaslatára
a megbízást adó, 9. § (1) bekezdése szerinti személy köteles megállapítani. Az eljárásra az országgyűlési képviselők
összeférhetetlenségi eljárására vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
17. § A lemondást a  Bizottság választott tagja a  Bizottság elnökével, a  Bizottság elnöke az  Országgyűlés elnökével,
a  megbízott tag a  Bizottság elnökével és a  megbízást adó, 9.  § (1)  bekezdése szerinti személlyel írásban közli.
A  lemondás érvényességéhez elfogadó nyilatkozat nem szükséges. A  lemondást nem kell indokolni, a megbízatás
a lemondás benyújtásának napjával szűnik meg.
3. A Nemzeti Emlékezet Bizottsága elnöke és elnökhelyettese
18. § A Bizottság elnöke
a) összehangolja a Bizottság tevékenységét,
b) összehívja és vezeti a Bizottság ülését,
c) meghatározza a Bizottság ülésezési rendjét,
d) javaslatot tesz a Bizottság ügyrendjére, üléseinek napirendjére,
e) javaslatot tesz a Bizottság tagjai által vezetett munkacsoportok összetételére,
f ) javaslatot tesz a Bizottság és a Hivatal éves kutatási munkatervére,
g) képviseli a Bizottságot az Országgyűlés és más szervek előtt,
h) irányítja a Hivatalt,
i) ellátja azokat a feladatokat, amelyeket a Bizottság ügyrendje számára előír.
19. § (1) A Bizottság elnökének munkáját az elnökhelyettes segíti.
 (2) Az elnökhelyettest a Bizottság tagjai sorából az elnök javaslatára a Bizottság választja meg.
 (3) Az elnökhelyettes a Bizottság elnökének akadályoztatása esetén elnöki jogkörében eljárva helyettesíti őt, valamint
ellátja mindazokat a feladatokat, amelyekkel az elnök megbízza. Ha a Bizottság elnökének megbízatása megszűnt,
jogkörét az elnökhelyettes gyakorolja.
(4) Az elnökhelyettes megbízatása megszűnik
a) a Bizottság új elnöke hivatalba lépésével,
b) a Bizottságban betöltött tagsága megszűnésével,
c) lemondással.
(5) Az elnökhelyettes az elnökhelyettesi megbízatásról való lemondást a Bizottság elnökével írásban közli. A lemondás
érvényességéhez elfogadó nyilatkozat nem szükséges. A  lemondást nem kell indokolni, a megbízatás a  lemondás
benyújtásának napjával szűnik meg.
(6) Az elnökhelyettesi megbízatás (4) bekezdés a) vagy c) pontja szerinti megszűnése az elnökhelyettes Bizottságban
betöltött tagságát nem érinti.
II. Fejezet
a nemzetI emlékezet BIzottsÁgÁnak tevékenysége 20. § (1) A  Bizottság az  alábbi tevékenységeket folytatja az  1944. december 21. és 1990. május 2. közötti időszak átfogó
elemzésével és a kommunista diktatúra működésének feltárásával összefüggésben:
a) tudományos kutatás,
b) irat, képi- és hanganyagok nyilvánosság számára való közzététele,
c) irat, képi- és hanganyagok digitalizálása,
d) ismeretterjesztés, oktatási segédanyagok kiadása,
e) feltárt tényadatokból és eredményekből nyilvánosság számára elérhető online adatbázis, tudásközpont és
digitális archívum létrehozatala,
f ) élő tanúk emlékeinek rögzítése,
g) a  kommunista diktatúra felépítésével, működésével kapcsolatos vizsgálati eredményeket ágazatonként
összefoglaló jelentések készítése,
h) a  kommunista hatalom birtokosainak a  diktatúra működésével összefüggő szerepükre és cselekményeikre
vonatkozó személyes adatainak közzététele,
i) együttműködés az ügyészség kijelölt szervezeti egységeivel a kommunista diktatúra alatt elkövetett, el nem
évülő és az  Alaptörvény U)  cikk (6)  bekezdése szerinti bűncselekmények elkövetői körének felderítésében,
összhangban a  Büntető Törvénykönyv, és az  emberiesség elleni bűncselekmények büntetendőségéről
és elévülésének kizárásáról, valamint a  kommunista diktatúrában elkövetett egyes bűncselekmények
üldözéséről szóló törvény rendelkezéseivel.
(2) Az  (1)  bekezdés h)  pontja alapján közzétett adatokhoz a  kommunista hatalombirtokos a  rá vonatkozó adatok
tekintetében írásbeli megjegyzést tehet, amelyet a Bizottság az eredeti adat változatlanul hagyása mellett közzétesz.
21. § A Bizottság elnöke a Bizottság munkájáról évenként beszámol az Országgyűlésnek.
22. § A Bizottság az elnöke javaslatára:
a) megalkotja ügyrendjét és elfogadja napirendjét,
b) meghatározza a Bizottság tagjai által vezetett munkacsoportok összetételét,
c) meghatározza a Bizottság és a Hivatal éves kutatási munkatervét.
23. § (1) A  Bizottság tagja és elnöke a  kommunista diktatúra kiépülése és működése idején, 1944. december 21. és
1990.  május 2. között keletkezett és állami intézményeknél, valamint egyéb szervezeteknél őrzött minősített
adatot nem tartalmazó dokumentumokba, irat, képi- és hanganyagokba korlátlanul betekinthet, azokról másolatot
készíthet vagy készíttethet.
(2) A  Bizottság tagja és elnöke titoktartási nyilatkozat és felhasználói engedély nélkül jogosult a  Bizottság feladat- és
hatáskörét érintő minősített adatokat megismerni.
(3) A  Hivatal főigazgatója, vezetője és kutatója a  kommunista diktatúra kiépülése és működése idején, 1944.
december  21. és 1990. május 2. között keletkezett és állami intézményeknél őrzött, minősített adatot nem
tartalmazó anyagokba, dokumentumokba, irat, képi- és hanganyagokba korlátlanul betekinthet, azokról másolatot
készíthet vagy készíttethet.
(4) A Hivatal főigazgatója, vezetője és kutatója a Bizottság feladat- és hatáskörét érintő minősített adatokat a minősített
adat védelméről szóló törvény szerinti feltételekkel jogosult megismerni.
(5) A  Bizottság a  minősített adat minősítésének felülvizsgálata érdekében indokolt javaslatot tehet a  feladat- és
hatáskörrel rendelkező, minősítésre jogosult szervek felé vagy a  Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság
Hatóság elnökének. A  javaslattétel tényét, a  megkeresett szerv nevét és a  megkeresés időpontját a  Bizottság
honlapján köteles a megkeresésétől számított 15 napon belül nyilvánosságra hozni.
(6) A Bizottság feladata éves munkatervében a tudományos kutatói munka irányának meghatározása, illetve a kutatói
munka eredményeiből jelentések összeállítása, amelyek országosan és megyénként, valamint egyes ágazatonként
mutatják be a kommunista hatalom döntéshozatali mechanizmusát.
(7) A  Bizottság 20.  § (1)  bekezdés h)  pontjában meghatározott feladata érdekében többek között vizsgálja
a Munkásőrség, a Dolgozó Ifjúság Szövetsége, a Kommunista Ifjúsági Szövetség, az Ifjú Gárda, a Magyar Kommunista
Párt, a  Szociáldemokrata Párt, a  Magyar Dolgozók Pártja, a  Magyar Szocialista Munkáspárt vezetőinek szerepét.
A vizsgálat kiterjed továbbá az állambiztonsági szolgálatokra, a minisztertanács tagjaira, a minisztériumok vezetőire,
a  fővárosi, kerületi, megyei, városi és községi tanácsok vezetőire, továbbá az  állami vállalatok és intézmények
vezetőire.
(8) A  (7)  bekezdés alkalmazásában vezetőnek minősülnek különösen a  szervezetek első titkárai, politikai bizottság
tagjai, központi bizottság tagjai, osztályvezetői, budapesti, kerületi, megyei, városi és községi pártbizottságok tagjai,
üzemi és intézményi pártbizottsági tagok.
24. § A Bizottság a  munkájának eredményeiről kiadott jelentéseket, és egyéb, a  kommunista hatalom irányítóinak
tevékenységéről szóló összefoglalókat a nyilvánosság számára közzéteszi.
25. § A Bizottság a 20. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott feladata érdekében:
a) a felnövekvő generációk számára oktatási anyagokat készít,
b) konferenciákat, megemlékezéseket szervez,
c) emlékhelyek kialakítását kezdeményezi és egyéb informatív kiadványokat készít.
III. Fejezet
a nemzetI emlékezet BIzottsÁga HIvatalÁnak személyI ÁllomÁnya és szervezete
26. § (1) A Bizottság munkaszervezeteként működő Hivatal központi költségvetési szerv, a Bizottság költségvetési fejezetén
belül önálló cím. A Hivatal jogi személy.
(2) A Hivatal ellátja a Bizottság szervezeti működtetési, ügyviteli és döntés-előkészítési feladatait.
 (3) A Hivatalt a főigazgató vezeti.
 (4) A főigazgató a Bizottság elnöke irányításával végzi munkáját.
(5) A  főigazgatót a  Bizottság elnöke nevezi ki és menti fel. A  főigazgató e  törvényben és a  Bizottság ügyrendjében
meghatározottak szerint közreműködik a Bizottság munkájában. A főigazgató az e törvényben foglalt kivételekkel
gyakorolja a  fejezetet irányító szerv hatásköreit a  Bizottság költségvetési  fejezetébe sorolt  fejezeti kezelésű
előirányzatok tekintetében.
27. § (1) A Hivatal közszolgálati jogviszonyban álló főigazgatóból, egyéb vezetői munkakört betöltő, valamint nem vezetői
munkakört betöltő szakirányú felsőfokú végzettséggel rendelkező köztisztviselőkből, egyéb legalább középiskolai
végzettségű köztisztviselőkből, közszolgálati ügykezelőkből és a munka törvénykönyvéről szóló törvény hatálya alá
tartozó munkavállalókból áll.
(2) Az  e  törvényben nem szabályozott kérdésekben a  Hivatal köztisztviselőinek és közszolgálati ügykezelőinek
jogviszonyára a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény rendelkezéseit, a  munkavállalók jogviszonyára a  munka
törvénykönyvéről szóló törvény rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(3) A  Bizottság elnöke a  Hivatal köztisztviselői tekintetében a  közszolgálati jogviszony létesítését a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló törvényben foglaltakon túlmenően meghatározott iskolai végzettséghez, képesítéshez, illetve
gyakorlati időhöz kötheti.
28. § A Hivatal főigazgatója a  Hivatal köztisztviselőjét vezetői munkakörbe, ezen belül főosztályvezetőnek,
főosztályvezető-helyettesnek, osztályvezetőnek kinevezheti.
29. § (1) A  Hivatalnál foglalkoztatott köztisztviselő, közszolgálati ügykezelő, valamint munkavállaló összeférhetetlenségére
a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szabályai az irányadóak a (2) és (3) bekezdésben foglalt kiegészítéssel.
(2) A Hivatalnál foglalkoztatott köztisztviselő, közszolgálati ügykezelő, valamint munkavállaló nem lehet az,
a) aki az 1990. február 14-e előtti időszakban titkosszolgálati tevékenységet folytatott,
b) aki 1990. május 2-a előtt
ba) állami vezető tisztség betöltője,
bb) a Magyar Kommunista Párt tagja vagy foglalkoztatottja,
bc) a Magyar Dolgozók Pártja tagja vagy foglalkoztatottja,
bd) a Dolgozó Ifjúság Szövetsége tagja vagy foglalkoztatottja,
be) a Munkásőrség tagja vagy foglalkoztatottja,
bf ) az Ifjú Gárda tagja vagy foglalkoztatottja,
bg) a Magyar Szocialista Munkáspárt tisztségviselője vagy foglalkoztatottja,
bh) a  Magyar Szocialista Munkáspárt olyan tagja, akinek tagsági jogviszonya nem kilépéssel vagy
kizárással szűnt meg,
bi) a Kommunista Ifjúsági Szövetség tisztségviselője
volt.
 (3) A  köztisztviselő vagy munkavállaló a  kinevezés elfogadásával, illetve a  munkaszerződés aláírásával egyidejűleg
nyilvános írásbeli nyilatkozatot tesz a (2) bekezdésben foglalt tevékenység végzéséről illetve tisztség betöltéséről.
 (4) A  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott összeférhetetlenségi szabályokat a  Bizottság vagy a  Hivatal által
–  a  Bizottság alaptevékenységével összefüggő feladatra – felkért szakértőre és megbízási jogviszonyban
foglalkoztatott más közreműködőre is alkalmazni kell.
30. § (1) Tudományos kutatómunkában való részvételre a Bizottság külső szakértőt vehet igénybe.
 (2) Minden olyan személy vagy szervezet megbízható szakértői feladattal, aki vagy amely megfelelő szakmai
felkészültséggel rendelkezik.
 (3) A kutató felelősségére, jogaira és kötelezettségeire, továbbá a kutatás, tudományos munka szabályaira vonatkozó
rendelkezéseket a szakértőre is alkalmazni kell. Iv. Fejezet
módosÍtó rendelkezések
4. A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény módosítása
31. § (1) A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.) 69. § (2) bekezdés b) pontja
helyébe az alábbi rendelkezés lép:
[az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a nemzetbiztonsági ellenőrzés kezdeményezésére a 74. § i) pontjának]
„b) ie), il), im), it) és iv)  alpontjában megjelölt személy, valamint az  iu)  alpontjában megjelölt személyek közül
az  Országgyűlési Őrség hivatásos állományába tartozó tábornok és tábornoki rendfokozattal rendszeresített
beosztásba kinevezett személy esetén az Országgyűlés elnöke,”
(jogosult.)
(2) Az Nbtv. 74. §-a az alábbi iv) alponttal egészül ki:
(e törvény alkalmazásában nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső személy:)
„iv) a Nemzeti Emlékezet Bizottsága tagja.”
5. A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény módosítása
32. § (1) A  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény (a  továbbiakban: Kttv.) 2.  §-a helyébe az  alábbi
rendelkezés lép:
„2.  § Törvény eltérő rendelkezése hiányában a  Köztársasági Elnöki Hivatal, az  Országgyűlés Hivatala,
az  Alkotmánybíróság Hivatala, a  Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság, az  Alapvető Jogok
Biztosának Hivatala, az Állami Számvevőszék, a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal, a Nemzeti Médiaés Hírközlési Hatóság Hivatala, a Gazdasági Versenyhivatal, a Magyar Tudományos Akadémia Titkársága, a Magyar
Művészeti Akadémia Titkársága, az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára, az Egyenlő Bánásmód Hatóság,
a Közbeszerzési Hatóság, a Nemzeti Választási Iroda, az Országgyűlési Őrség és a Nemzeti Emlékezet Bizottságának
Hivatala köztisztviselőjének és közszolgálati ügykezelőjének közszolgálati jogviszonyára is e törvény rendelkezéseit
kell alkalmazni.”
(2) A Kttv. 234. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Törvény eltérő rendelkezése hiányában a  Gazdasági Versenyhivatalnál, a  Nemzeti Adatvédelmi és
Információszabadság Hatóságnál, a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalnál, a  Magyar
Tudományos Akadémia Titkárságánál, a  Magyar Művészeti Akadémia Titkárságánál, a  Közbeszerzési Hatóságnál,
az  Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltáránál és a  Nemzeti Emlékezet Bizottságának Hivatalánál
az illetménykiegészítés mértéke a felsőfokú iskolai végzettségű köztisztviselő esetében az alapilletményének 50%-a,
középiskolai végzettségű köztisztviselő esetében az alapilletményének 15%-a.”
(3) A Kttv. 236. §-a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) A  Nemzeti Emlékezet Bizottságának Hivatala főigazgatója főosztályvezetői illetményre jogosult azzal, hogy
alapilletménye az  illetményalap 9,5-szerese, a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényben meghatározott
juttatásán felüli egyéb juttatásait a Nemzeti Emlékezet Bizottságának elnöke szabályzatban állapítja meg.”
6. Az elmúlt rendszer titkosszolgálati tevékenységének feltárásáról és az Állambiztonsági Szolgálatok
Történeti Levéltára létrehozásáról szóló 2003. évi III. törvény módosítása
33. § (1) Az  elmúlt rendszer titkosszolgálati tevékenységének feltárásáról és az  Állambiztonsági Szolgálatok Történeti
Levéltára létrehozásáról szóló 2003. évi III.  törvény (a  továbbiakban: Ásztl.  törvény) 3. § (1)–(2) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(1) A megfigyelt és a harmadik személy a rá vonatkozó adatokat megismerheti. Megismerheti továbbá
a) a személyes érintkezéseit rögzítő vagy leíró adatokat,
b) azokat az  iratokat, amelyeknek a  személyes adatokkal együtt történő megismerését az  irat keletkezésekor
hatályos jogszabály lehetővé tette,
c) a róla szóló anyagban lévő és e törvény alapján bárki által megismerhető adatokat.
(2) A megfigyelt személy megismerheti a róla jelentő, illetve vele foglalkozó hivatásos alkalmazott, hálózati személy
és operatív kapcsolat természetes személyazonosító adatait.”
(2) Az Ásztl. törvény 3. §-a a következő (4)–(5) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A  megfigyelt nyilvánosságra hozhatja az  (1)–(2)  bekezdés alapján megismert adatokat, más megfigyelt és
harmadik személy személyes adatainak kivételével.
(5) A  hivatásos alkalmazott, a  hálózati személy és az  operatív kapcsolat megismerheti és nyilvánosságra hozhatja
a kizárólag vele kapcsolatba hozható személyes adatokat.”
34. § Az Ásztl. törvény 4. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  tudományos kutató a  faji eredetre, a nemzetiségi és etnikai hovatartozásra, a vallásos vagy más világnézeti
meggyőződésre, illetve az érintett egészségi állapotára vonatkozó adatokat – a védelmi időn belül – anonimizálva
ismerheti meg.
A Levéltár az anonimizálás nélküli megismerést akkor engedélyezi, ha
a) a  megfigyelés célja a  faji eredettel, a  nemzetiségi és etnikai hovatartozással, a  vallásos vagy más világnézeti
meggyőződéssel összefüggésbe hozható, illetve ha
b) az  érintett egészségügyi állapotára vonatkozó adat az  állambiztonsági tevékenységet végző szervek
működésével összefüggésbe hozható, és
a tudományos kutató igazolja, hogy korábban elkezdett kutatásához ezen adatok megismerése szükséges.”
35. § (1) Az Ásztl. törvény 5. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Nem kell anonimizálni azokat az adatokat,
a) amelyeket nyilvános vagy a  közönség részére nyitva álló rendezvényeken közszereplésekkel kapcsolatban
rögzítettek,
b) amelyeket már jogszerűen nyilvánosságra hoztak,
c) amelyek a  hivatásos alkalmazott, a  közszereplő operatív kapcsolat és a  közszereplő hálózati személyek
azonosításához szükségesek,
d) amelyek megismeréséhez az érintett írásban hozzájárult.”
(2) Az Ásztl. törvény 5. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Ha a  kérelmező közszereplő hálózati személy vagy operatív kapcsolat azonosításához szükséges adatokat
kíván megismerni, a Levéltár az érintett közszereplőt nyilatkozat tételére hívja fel a  tekintetben, hogy közszereplő
minőségét elismeri-e. Amennyiben a  felhívás kézhezvételétől számított tizenöt napon belül az  érintett olyan
nyilatkozatot tesz, amely szerint közszereplői minőségét nem ismeri el, a Levéltár az adat megismerésére irányuló
kérelmet elutasítja; ellenkező esetben a  megismerési kérelemnek eleget tesz. A  közszereplő nyilatkozatával
szemben jogorvoslatnak van helye, amelynek során a  kérelmező indítványára a  bíróság az  érintett közszereplői
minőségéről állást foglal. Az ügyben a Fővárosi Törvényszék e feladatra kijelölt bírája jár el. Ha a bíróság az érintettet
közszereplőnek minősíti, a Levéltár a megismerési kérelemnek eleget tesz.”
36. § Az Ásztl. törvény a következő 6/A. §-sal egészül ki:
„6/A.  § A  hivatásos alkalmazott, a  hálózati személy és az  operatív kapcsolat halálát követően hozzátartozója
megismerheti a  kizárólag az  elhunyt hivatásos alkalmazottal, a  hálózati személlyel és az  operatív kapcsolattal
kapcsolatba hozható személyes adatokat.”
37. § Az Ásztl. törvény 7. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az érintettek törvényes jogainak érvényesítésével kapcsolatos bírósági és hatósági eljárások esetén a bíróságok
és az eljáró hatóságok számára az (1) bekezdésben foglalt előzetes jóváhagyásra nincs szükség.”
38. § Az Ásztl. törvény 11. §-a a következő (10)–(11) bekezdéssel egészül ki:
„(10) A  közfeladatot ellátó szervnél őrzött olyan iratot, amely a  Levéltár illetékességébe tartozik – ha szükséges,
másolat elkészítését követően –, a  Levéltárnak át kell adni. Amennyiben az  irat más dokumentumoktól fizikailag
nem választható szét, másolati példányt kell kiadni.
(11) A  Levéltár megőrzésébe került olyan iratot, amely más szerv már közlevéltárban vagy nyilvános
magánlevéltárban őrzött irattári anyagának szerves részét képezi, és nem tartozik a Levéltár illetékességébe tartozó
iratok körébe, a  Levéltár – a  szükséges másolatok elkészítését követően – az  iratokat őrző levéltárnak adja át.
Amennyiben az irat más dokumentumtól fizikailag nem választható szét, másolati példányt kell kiadni.”
39. § Hatályát veszti az Ásztl. törvény 2. § (2) bekezdésének e) pontja.
v. Fejezet
zÁró rendelkezések 40. § Ez a törvény 2014. január 1-jén lép hatályba.
41. § A 31. § az Alaptörvény 46. cikk (6) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
Áder jános s. k., kövér lászló s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
74/2004. (V. 1.) FVM rendelete a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek ökológiai követelmények szerinti előállításának, forgalmazásának és jelölésének egyes eljárási szabályairól.
A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek ökológiai
követelmények szerinti előállításáról, forgalmazásáról és
jelöléséről szóló 140/1999. (IX. 3.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 17. §-ában kapott felhatalmazás alapján,
figyelemmel az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
(a továbbiakban: Itv.) 67. § (2) bekezdésében foglaltakra
— a pénzügyminiszterrel egyetértésben — a következőket
rendelem el:
Az ökológiai gazdálkodás ellenőrzése 1. § (1) A Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) által elismert ellenőrző
szervezet — a rendkívüli ellenőrzések kivételével — köteles a helyszínen valamennyi termelőegységet évente legalább egyszer, az átállás alatt lévő termelőegységet pedig
évente legalább kétszer teljeskörűen ellenőrzni.
(2) Ha a termelő ellenőrző szervezetet kíván változtatni,
azt csak akkor teheti meg az átállási idő beiktatása nélkül,
ha a változtatás időpontjáig a korábbi ellenőrző szervezet
részletesen igazolja az ellenőrzése alatt végzett tevékenységet.
(3) Ha a termelő az ökológiai gazdálkodáshoz kapcsolt
— külön jogszabály szerinti — vállalkozást is folytat, köteles arról az ellenőrző szervezetet tájékoztatni és lehetővé
tenni a szükséges ellenőrzését.
Az ökológiai termelésből származó termékek jelölésének
részletes feltételei
2. § Az ökológiai termelésből származó terméken fel kell
tüntetni — a legutolsó ellenőrzést végző — ellenőrző szervezet nevét és kódszámát.
A hatósági eljárásban fizetendő
igazgatási-szolgáltatási díjak 3. §
(1) A hatósági eljárás során
a) az ellenőrző szervezet elismerésének engedélyezése
iránt — az R. 7. §-a alapján — benyújtott kérelemre százötvenezer forint összegű,
b) az elismert országok listáján még nem szereplő harmadik országokból származó ökológiai jelölésű termék
forgalmazásának engedélyezése iránt — az R. 13. §-a alapján — benyújtott kérelemre ötvenezer forint összegű
igazgatási-szolgáltatási díjat kell fizetni. A díjak az általános forgalmi adó mértékét nem tartalmazzák. A díjak
számlázásánál a mindenkor hatályos általános forgalmi
adóról szóló törvény szabályait kell alkalmazni.
(2) A díj fizetése a kérelem benyújtásakor — a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Gazdálkodó
Szervezet 10032000-01494549-00000000 számú számlájára — készpénzben, csekken vagy banki átutalás igazolásával történhet.
(3) Az ügyfél által benyújtott jogorvoslati kérelem díja
az első fokú eljárás megindításakor fizetendő díj összegének ötven százaléka. A jogorvoslati kérelem díját a (2) bekezdésben foglalt módon kell befizetni.
(4) A díjbevételek nyilvántartásáról és kezeléséről a
minisztérium gondoskodik. A díjbevételt a számvitelről
szóló és az államháztartás szervezetei beszámolási és
könyvvezetési sajátosságairól szóló külön jogszabályok
előírásainak megfelelően kell nyilvántartani és elszámolni.
Az igazgatási-szolgáltatási díjbevételek összegét a minisztérium az R.-ben és e rendeletben meghatározott feladataival kapcsolatban felmerülő költségeinek fedezetére
használhatja fel.
4. § (1) A kérelem visszavonása vagy elutasítása esetén a
díjat nem lehet visszatéríteni. A jogorvoslati eljárásban
valamennyi díjat az ügyfélnek vissza kell téríteni, ha a
felülvizsgált határozat vagy intézkedés a kérelmező hátrányára részben vagy egészben jogszabálysértőnek bizonyult.
A díjak visszatérítéséről a minisztérium rendelkezik.
(2) Az Itv.
a) 5. §-ában foglaltakat a díjmentesség,
b) 31. § (1) bekezdésének első mondatában, valamint
31. § (2)—(7) bekezdésében foglaltakat a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítása,
c) 32. §-ának (1) bekezdésében foglaltakat a díjat
visszatérítése,
d) 82. §-ában foglaltakat a mulasztási bírság megállapítása,
tekintetében alkalmazni kell azzal, hogy illetékhivatal helyett minisztériumot, az illeték helyett díjat, továbbá a lelet
felvétele helyett jegyzőkönyv felvételét kell érteni.
(3) A (2) bekezdés szerinti díjfizetések ellenőrzésére az
adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény 66/J. és 66/K.
pontjaiban foglaltakat kell értelemszerűen alkalmazni.
5. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek ökológiai követelmények szerinti előállításának, forgalmazásának és jelölésének részletes szabályairól szóló 2/2000. (I. 18.) FVM—KöM együttes rendelet, valamint az azt módosító 82/2002. (IX. 4.) FVM—
KvVM együttes rendelet.
6. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek, valamint azok tagállamai között társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt és
az 1994. évi I. törvénnyel kihirdetett Európai Megállapodás alapján az Európai Közösségek jogszabályaihoz való
közelítés érdekében a következő közösségi jogszabályokkal összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
— a Tanács 2092/1991/EGK rendelete az ökológiai
gazdálkodásról és a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek vonatkozó jelöléséről,
— valamint annak végrehajtására és módosítására,
illetve kiegészítésére
— a Bizottság 1535/1992/EGK rendelete;
— a Bizottság 3457/1992/EGK rendelete;
— a Bizottság 207/1993/EGK rendelete;
— a Bizottság 2608/1993/EGK rendelete;
— a Bizottság 468/1994/EK rendelete;
— a Bizottság 2381/1994/EK rendelete;
— a Bizottság 1201/1995/EK rendelete;
— a Bizottság 1202/1995/EK rendelete;
— a Tanács 1935/1995/EK rendelete;
— a Bizottság 418/1996/EK rendelete;
— a Bizottság 1488/1997/EK rendelete;
— a Bizottság 1900/1998/EK rendelete;
— a Bizottság 330/1999/EK rendelete;
— a Tanács 1804/1999/EK rendelete;
— a Bizottság 1073/2000/EK rendelete;
— a Bizottság 1437/2000/EK rendelete;
— a Bizottság 2020/2000/EK rendelete;
— a Bizottság 436/2001/EK rendelete;
— a Bizottság 1788/2001/EK rendelete;
— a Bizottság 2491/2001/EK rendelete;
— a Bizottság 473/2002/EK rendelete;
— a Bizottság 1113/2002/EK rendelete;
— a Bizottság 1918/2002/EK rendelete;
— a Bizottság 223/2003/EK rendelete;
— a Bizottság 599/2003/EK rendelete.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
12/2003. (III. 14.) GKM rendelete a védő- és határpillérek méretezéséről szóló Bányabiztonsági Szabályzat kiadásáról.
A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 34. §
(2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § A védő- és határpillérek méretezésénél az e rendelet
mellékleteként közzétett Bányabiztonsági Szabályzatban
foglaltak szerint kell eljárni.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
240/2014. (IX. 18.) Korm. rendelete a Pozsony, Stefanikova 1. szám alatti ingatlan tulajdonjogának a Magyar Állam javára történő megszerzéséhez és az ehhez kapcsolódó beszerzéseknek a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet 7. § (5) bekezdés a) pontja szerinti minősítéséről.
A Kormány a  közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182.  § (1)  bekezdés 12.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  Külgazdasági és Külügyminisztérium 2.  §-ban meghatározott beszerzései tekintetében megállapítja,
hogy a beszerzések során a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy
a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet
közösségi beszerzésre vonatkozó szabályainak alkalmazása olyan információk átadására kötelezné Magyarországot,
amelyeknek felfedése ellentétes az állam biztonságához fűződő alapvető érdekével.
2. § Az 1. § szerinti beszerzésnek minősül a Pozsony, Stefanikova 1. szám alatti ingatlan tulajdonjogának a Magyar Állam
javára történő megszerzése, az  ingatlan építési és kivitelezési szolgáltatásainak beszerzése, továbbá az  ingatlan
berendezéséhez kapcsolódó árubeszerzés és szolgáltatás megrendelése.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök