text:
1484/2019. (VIII. 1.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a zalaegerszegi Mindszenty József Általános Iskola, Gimnázium és Kollégium területén megvalósuló „Tornacsarnok és vívóterem” beruházáshoz szükséges támogatás biztosításáról.
A Kormány – figyelemmel a  Magyarország Kormánya és Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti
együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1252/2015. (IV. 23.) Korm. határozat
(a továbbiakban: Korm. határozat) 7. pontjára –
 1. egyetért a  Modern Városok Program keretében a  Mindszenty József Általános Iskola, Gimnázium és Kollégium
területén megvalósuló „Tornacsarnok és vívóterem” beruházás (a továbbiakban: Beruházás) megvalósításával,
azzal, hogy a  Beruházás az  egyes egyházi beruházások támogatásáról szóló 1944/2017. (XII. 12.) Korm. határozat
[a továbbiakban: 1944/2017. (XII. 12.) Korm. határozat] alapján megállapított költségvetési támogatáson felül
– az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 95.  § (2) bekezdés
b)  pontjában foglaltak szerint kiadott támogatói okirat módosítás alapján – a  2020. évben 731 749 563 forint
költségvetési támogatás biztosításával valósuljon meg;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a Beruházás megvalósításához – a kifizetésekhez kapcsolódó kincstári díjakkal együtt – a 2020. költségvetési évben
szükséges 732 115 438 forint biztosításáról a  2020. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben
a Korm. határozat 4. pontjának megvalósítása érdekében tervezett forrás terhére;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2020. évi központi költségvetés végrehajtása során
 3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – 2.  pont szerinti forrás biztosítását követően –
a  miniszterelnök általános helyettesének bevonásával, a  Beruházás megvalósításához a  2020. évi központi
költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78.
Modern Városok Program jogcímcsoport terhére, a 2020. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezet, 30.
Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 30. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások
jogcímcsoport javára történő fejezeten belüli átcsoportosítás céljából készítsen előterjesztést az  államháztartásról
szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdése szerinti döntés kezdeményezése érdekében;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: 2020. február 15.
 4. felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét, hogy az  1944/2017. (XII. 12.) Korm. határozat alapján kiadott
támogatói okiratot az  1.  pont szerinti támogatás biztosítása érdekében – a  3.  pont szerinti fedezet rendelkezésre
állását követően – módosítsa, és azt támogatási előlegként folyósítsa.
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatás rendelkezésre állását követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
415/2015. (XII. 23.) Korm. rendelete a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi igénybevevői nyilvántartásról és az országos jelentési rendszerről.
A Kormány a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény 132.  § (1)  bekezdés j) és s)  pontjában,
valamint a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény 162.  § (1)  bekezdés o)  pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) működteti
a) a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III.  törvény (a továbbiakban: Szt.) 20/C. §-a és
a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény (a  továbbiakban: Gyvt.)
139. § (2) bekezdés szerinti igénybevevői nyilvántartást, és
b) az Szt. 20/B. §-a és a Gyvt. 141/A. §-a szerinti országos jelentési rendszert,
c) az Szt. 20. § (2a) bekezdése szerinti adatszolgáltatási rendszert.
(2) A  Hivatal az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartásokat (a  továbbiakban együtt: nyilvántartások) a  szociális,
gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és hálózatok hatósági nyilvántartásának
(a továbbiakban: szolgáltatói nyilvántartás) adatai alapján, egységes adatbázisban vezeti.
(3) A nyilvántartások nem minősülnek hatósági nyilvántartásnak.
 (4) A nyilvántartások adatainak módosítását az informatikai rendszer naplózza.
 (5) A  nyilvántartásokhoz történt hozzáférést az  informatikai rendszer naplózza, kivéve, ha az  adatokat a  Szociális
Ágazati Portálon bárki számára hozzáférhető internetes felületen keresztül érik el.
2. § (1) A nyilvántartásokba történő adatszolgáltatást a nyilvántartások informatikai rendszerében kell teljesíteni.
 (2) A nyilvántartásokba történő adatszolgáltatásért a fenntartó felel.
 (3) A  fenntartó az  adatszolgáltatás teljesítésére – a  Hivatal honlapján közzétett formanyomtatványon – ügyfélkapu
belépési jogosultsággal rendelkező személyt jelöl ki (a továbbiakban: e-képviselő). Az egyéni vállalkozó fenntartó és
a fenntartó szervezet képviselője saját magát is kijelölheti e-képviselőnek.
(4) A kijelölő okiratot a fenntartó postai úton küldi meg a Hivatal részére. A fenntartó köteles a Hivatalnak bejelenteni,
ha az e-képviselő Hivatalnak megküldött adatai megváltoztak vagy kijelölése megszűnt.
(5) A Hivatal ellenőrizheti az e-képviselő ügyfélkapunál megadott személyazonosító adatainak és a kijelölésben foglalt
személyazonosító adatainak egyezőségét. Ha az adatok nem egyeznek meg, a Hivatal a kijelölést visszautasítja.
(6) Az  adatszolgáltatás teljesítésére az  e-képviselő – az  engedélyes vagy a  fenntartó munkatársai közül – ügyfélkapu
belépési jogosultsággal rendelkező személyt vagy személyeket jelölhet ki (a  továbbiakban: adatszolgáltató
munkatárs). Az adatszolgáltató munkatárs megfelelő felkészítéséről az e-képviselő gondoskodik.
(7) Az adatszolgáltató munkatárs a nyilvántartások informatikai rendszerében jelölhető ki. A kijelöléshez meg kell adni
az adatszolgáltató munkatárs ügyfélkapu használatára jogosító személyazonosító adatait, és meg kell jelölni azokat
az engedélyeseket, amelyek tekintetében az adatszolgáltató munkatárs adatszolgáltatásra jogosult.
(8) Az  e-képviselő köteles a  nyilvántartások informatikai rendszerében bejelenteni, ha az  adatszolgáltató munkatárs
Hivatalnak megküldött adatai megváltoztak. Az adatszolgáltató munkatárs kijelölése a nyilvántartások informatikai
rendszerében vonható vissza.
2. Az igénybevevői nyilvántartás 3. § (1) Az  igénybevevői nyilvántartásba történő adatszolgáltatási kötelezettség – a  (2)  bekezdésben meghatározott
kivételekkel – arra az engedélyesre terjed ki,
a) amelyet a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság tart fenn,
b) amelynek működéséhez a  fenntartó részére – bármely szociális szolgáltatás vagy gyermekjóléti,
gyermekvédelmi szolgáltató tevékenység, ide nem értve a  gyermekétkeztetést (a  továbbiakban együtt:
szolgáltatás) után – a központi költségvetésről szóló törvény alapján támogatást állapítottak meg, vagy
c) amely jelzőrendszeres házi segítségnyújtást vagy családsegítést és gyermekjóléti szolgáltatást nyújt,
ha e szolgáltatására a fenntartó hatályos ellátási szerződéssel rendelkezik.
(2) Nem terjed ki az igénybevevői nyilvántartásba történő adatszolgáltatási kötelezettség az engedélyesre, ha
a) kizárólag az Szt. 20/C. § (2) bekezdése vagy a Gyvt. 139. § (3) bekezdése szerinti szolgáltatást nyújt,
b) utána a fenntartó kizárólag az Szt. 20/C. § (2) bekezdése vagy a Gyvt. 139. § (3) bekezdése szerinti szolgáltatás
működéséhez részesül támogatásban a központi költségvetésről szóló törvény alapján, vagy
c) a családok átmeneti otthona titkos menedékházként működik.
(3) Az  adatszolgáltatási kötelezettség az  (1)  bekezdés szerinti engedélyesek által nyújtott valamennyi szolgáltatásra
kiterjed az Szt. 20/C. § (2) bekezdésében és a Gyvt. 139. § (3) bekezdésében foglaltak kivételével.
(4) Az  adatszolgáltatás az  igénybevevők Szt., illetve Gyvt. szerinti adatainak a  4–6.  § szerinti rögzítéséből és a  7.  §
szerinti időszakos jelentésből áll.
4. § (1) Szociális szolgáltatás és gyermekjóléti alapellátás esetén az  e-képviselő vagy az  adatszolgáltató munkatárs
(a továbbiakban együtt: adatszolgáltatásra jogosult) az Szt.-ben, illetve a Gyvt.-ben meghatározott adatokat az Szt.
94/C. §-a, illetve a Gyvt. 32. § szerinti megállapodás megkötését követően, legkésőbb az  igénybevétel első napját
követő munkanap 24 óráig rögzíti az igénybevevői nyilvántartásban.
(2) Ha házi segítségnyújtás esetén a megállapított gondozási szükséglet vagy az ellátott számára nyújtott szolgáltatás
tartalmára vonatkozó adat megváltozik, azt az adatszolgáltatásra jogosult a változást követő 8 napon belül rögzíti
az igénybevevői nyilvántartásban.
(3) Gyermekvédelmi szakellátás esetén az adatszolgáltatásra jogosult a Gyvt.-ben meghatározott adatokat
a) az  ideiglenes hatályú elhelyezés, a  nevelésbe vétel, illetve az  utógondozói ellátás elrendeléséről szóló
határozatban (a  továbbiakban: elrendelő határozat) az  ellátás kezdő időpontjaként megjelölt naptól
kezdődően, az elrendelő határozat engedélyessel való közlését követő munkanap 24 óráig,
b) ha az  utógondozói ellátást elrendelő határozatban az  ellátás kezdő időpontját nem jelölték meg,
de  az  ellátást az  elrendelő határozat végrehajthatóvá válásának napját megelőzően már igénybe vették,
a  tényleges igénybevétel első napjától kezdődően, a  tényleges igénybevétel első napját követő munkanap
24 óráig,
c) ha az  elrendelő határozatban az  ellátás kezdő időpontját nem jelölték meg, és az  ellátást az  elrendelő
határozat végrehajthatóvá válásának napján még nem veszik igénybe, az  elrendelő határozat
végrehajthatóvá válásának napjától kezdődően, az  elrendelő határozat engedélyessel való közlését követő
munkanap 24 óráig
rögzíti az igénybevevői nyilvántartásban.
 (4) Gyermekvédelmi szakellátás esetén, ha az  elrendelő határozatot a  tényleges igénybevétel megkezdéséig
nem hozták meg, az  adatszolgáltatásra jogosult az  igénybevevői nyilvántartásban az  igénybevevő nevét és
az igénybevétel tényét az ellátás igénybevételének első napját követő munkanap 24 óráig rögzíti.
(5) Ha az igénybevevő Társadalombiztosítási Azonosító Jellel (a továbbiakban: TAJ) nem rendelkezik, illetve a TAJ nem
ismert vagy hibás, az igénybevevői nyilvántartás az igénybevevőnek – a TAJ rögzítéséig – technikai kódot képez.
5. § (1) Ha szociális szolgáltatás és gyermekjóléti alapellátás esetén az  igénybevevőnek nyújtott szolgáltatás formája,
a  szolgáltatás igénybevételének kezdő időpontja vagy a  szolgáltatás megszűnésének várható időpontja
megváltozik, azt az adatszolgáltatásra jogosult legkésőbb a módosított feltételek szerinti igénybevétel első napját
követő munkanap 24 óráig módosítja.
(2) Ha gyermekvédelmi szakellátás esetén a  gyermek ellátási szükséglete, az  utógondozói ellátás elrendelésének oka
vagy az  ellátás megszüntetésének vagy megszűnésének várható időpontja megváltozik, azt az  adatszolgáltatásra
jogosult a változásról szóló határozat engedélyessel való közlését követő munkanap 24 óráig,
a) a változás határozatban megjelölt időpontjától kezdődően,
b) ha a  változás időpontját a  határozatban nem jelölték meg, de az  ellátást a  változásról szóló határozat
végrehajthatóvá válásának napját megelőzően már annak megfelelően vették igénybe, a  változás
bekövetkezésének napjától kezdődően,
c) ha a  változás időpontját a  határozatban nem jelölték meg, és az  ellátást a  változásról szóló határozat
végrehajthatóvá válásának napján még nem, vagy nem annak megfelelően veszik igénybe, a  változásról
szóló határozat végrehajthatóvá válásának napjától kezdődően
módosítja.
 (3) A szolgáltatás igénybevételének kezdő időpontja visszamenőlegesen csak későbbi időpontra módosítható. Az (1) és
(2) bekezdés szerinti egyéb adatok visszamenőlegesen nem módosíthatók.
(4) Ha az  igénybevevői nyilvántartásban rögzített adat – a  TAJ, az  (1) és (2)  bekezdés szerinti adatok, valamint
az  időszakos jelentés kivételével – megváltozik, azt az  adatszolgáltatásra jogosult a  tudomásszerzést követő
munkanap 24 óráig módosítja. Az  e  bekezdés szerinti adatok visszamenőlegesen akkor módosíthatók, ha
a módosítás ideiglenes hatályú elhelyezéssel, nevelésbe vétellel, illetve utógondozói ellátással kapcsolatos hatósági
döntés miatt szükséges.
6. § (1) Ha a  szolgáltatás igénybevétele megszűnik, azt az  adatszolgáltatásra jogosult a  megszűnést követő munkanap
24  óráig rögzíti. Ha a  gyermekvédelmi szakellátás igénybevétele hatósági határozat alapján szűnik meg,
a határozatban megállapított időpontot kell megjelölni a megszűnés időpontjaként.
(2) Ha az  Szt. szerinti áthelyezés vagy a  Gyvt. szerinti gondozási hely, utógondozói ellátási hely módosítása miatt
az igénybevevő számára szolgáltatást nyújtó engedélyes megváltozik,
a) a  korábbi engedélyes az  áthelyezés, illetve a  gondozási hely, utógondozói ellátási hely megváltozását
megelőző nappal az (1) bekezdésben foglaltak szerint rögzíti az igénybevétel megszűnését,
b) az új engedélyes az áthelyezés, illetve a gondozási hely, utógondozói ellátási hely megváltozásának napjával
a 4. §-ban foglaltak szerint rögzíti az igénybevevő Szt., illetve Gyvt. szerinti adatait.
 (3) A (2) bekezdés alkalmazása során
a) az áthelyezés időpontjának az Szt. 94/C. §-a szerinti megállapodás módosításában meghatározott időpontot,
b) a  gondozási hely, utógondozói ellátási hely megváltozása időpontjának az  erről szóló határozatban
megállapított időpontot, ennek hiányában a határozat keltének napját
kell tekinteni.
(4) A  (2)  bekezdésben foglaltakat kell megfelelően alkalmazni akkor is, ha az  igénybevevő az  igénybevétel
megszűnésének napjától ugyanazt a szolgáltatást másik engedélyestől veszi igénybe.
7. § (1) Az  időszakos jelentés keretében az  adatszolgáltatásra jogosult az  igénybevevői nyilvántartásban nyilatkozik
arról, hogy a  4.  § szerint rögzített személy a  szolgáltatást az  adott napon igénybe vette-e, vagy – ha az  az állami
támogatás alapja – a 4. § szerint rögzített személlyel az adott napon fennállt-e a szolgáltatásra irányuló jogviszony.
(2) Az időszakos jelentési kötelezettséget
a) szociális étkeztetés,
b) házi segítségnyújtás,
c) támogató szolgáltatás,
d) időskorúak nappali ellátása,
e) fogyatékos személyek nappali ellátása,
f ) hajléktalan személyek nappali ellátása,
g) éjjeli menedékhely,
h) bölcsőde,
i) hetes bölcsőde,
j) családi napközi és
k) családi gyermekfelügyelet
esetén naponta, az  adott napot követő munkanap 24 óráig, azt követően kell teljesíteni, hogy a  szolgáltatást
az adott napon az igénybevevőnek nyújtották.
(3) Az  időszakos jelentési kötelezettséget a  (2)  bekezdésben nem említett, adatszolgáltatási kötelezettséggel érintett
szolgáltatások esetén legalább havonta, az  adott hónap minden napjára, az  adott hónap utolsó napját követő
harmadik munkanap 24 óráig kell teljesíteni.
(4) Ha az igénybevevő nem rendelkezik TAJ-jal, és a TAJ igénylésére jogosult
a) szociális szolgáltatás és gyermekjóléti alapellátás esetén a TAJ-t hatvan napon belül nem szerzi be,
b) gyermekvédelmi szakellátás esetén hatvan napon belül nem igazolja, hogy a TAJ kiadását kérelmezte,
az érintett a határidő lejártát követő naptól az időszakos jelentésben nem tüntethető fel igénybevevőként.
(5) A  (4)  bekezdésben foglaltak nem alkalmazhatók nappali melegedő, éjjeli menedékhely, valamint családsegítés és
gyermekjóléti szolgáltatás esetén, továbbá arra az igénybevevőre, aki TAJ igénylésére nem köteles.
(6) Az  ideiglenesen elhelyezett, nevelésbe vett, de javítóintézetben vagy büntetés-végrehajtási intézetben ellátott
gyermek az időszakos jelentésben nem tüntethető fel.
(7) Az  időszakos jelentésben az  igénybevételről szolgáltatott adat egyszer, az  időszakos jelentés szerinti igénybevétel
hónapját követő hónap tizenötödik napjáig módosítható (a  továbbiakban: önellenőrzés). Az  önellenőrzés során
meg kell jelölni
a) az igénybevételi napot,
b) a hibás adatot,
c) a helyes adatot és
d) a hiba okát.
8. § (1) A rögzített adat a rögzítést követő egy éven belül az 5. §-ban és a 7. § (7) bekezdésében meghatározottakon túl is
törölhető.
(2) Az adatszolgáltatásnak az 5. §-ban, a 7. § (7) bekezdésében és az (1) bekezdésben meghatározottakon túli pótlására
vagy módosítására akkor van lehetőség, ha
a) az  e-képviselő vagy az  adatszolgáltató munkatárs számára az  igénybevevői nyilvántartás – a  Hivatal
informatikai rendszerében, az  elektronikus hírközlési szolgáltatónál vagy az  e-képviselő, illetve
az  adatszolgáltató munkatárs informatikai eszközében fellépő üzemzavar miatt – az  adatszolgáltatási
határidőn belül nem volt elérhető, vagy
b) a határidőn belül történő adatszolgáltatásra a működést engedélyező szerv késedelmes adatrögzítése vagy
a Hivatal informatikai rendszerének hibája miatt nem volt lehetőség.
(3) A (2) bekezdés szerinti adatszolgáltatást a Hivatal engedélyezi és rögzíti.
 (4) Ha az  üzemzavar az  elektronikus hírközlési szolgáltatónál lépett fel, az  engedély iránti kérelemhez mellékelni kell
az elektronikus hírközlési szolgáltató igazolását az üzemzavar fennállásáról.
 (5) Ha az üzemzavar az e-képviselő vagy az adatszolgáltató munkatárs informatikai eszközében lépett fel, az engedély
iránti kérelemhez mellékelni kell az  üzemzavart elhárító személy igazolását az  üzemzavar fennállásáról, vagy
informatikai eszköz vásárlása esetén a bizonylat másolatát.
9. § (1) A Hivatal az igénybevevői nyilvántartásban rögzített
a) természetes személyazonosító és lakcímadatokat a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi
Hivatalának nyilvántartásából,
b) TAJ-t az Országos Egészségbiztosítási Pénztár nyilvántartásából
történő elektronikus adatigénylés útján ellenőrzi, illetve – ha az  adat nem vagy hibásan áll a  Hivatal
rendelkezésére – kéri meg.
(2) Ha a  működést engedélyező szervként eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal vagy a  Magyar Államkincstár
valamely szerve az  igénybevevői nyilvántartásban olyan adatot észlel, amely a  szolgáltatói nyilvántartásban
foglaltakkal vagy a  hatósági ellenőrzés megállapításaival ellentétes, soron kívül értesíti a  Hivatalt. Ha az  adatok
hatósági ellenőrzés során váltak ismertté, az  értesítéshez mellékelni kell az  ellenőrzésről készített jegyzőkönyv és
az ellenőrzés eredményeképpen hozott határozat másolatát.
(3) Az időszakos jelentésben foglaltak valódiságát a Hivatal a helyszínen is ellenőrizheti.
 (4) A Hivatal a hibás adatot a tudomására jutástól számított nyolc munkanapon belül kijavítja vagy törli, és egyidejűleg
a  nyilvántartások informatikai rendszerén keresztül tájékoztatja erről az  adatszolgáltatásra jogosultat. A  javítás
nem terjedhet ki az  időszakos jelentésben igénybevevőként fel nem tüntetett személy igénybevevőként történő
feltüntetésére.
(5) Ha a Hivatal megállapítja, hogy az  időszakos jelentésben foglaltak nem felelnek meg a valóságnak, a  jogosulatlan
adatrögzítést erre vonatkozó megjegyzéssel látja el, és erről a  nyilvántartások informatikai rendszerén keresztül
értesíti az adatszolgáltatásra jogosultakat.
10. § (1) A  Hivatal folyamatosan ellenőrzi, hogy az  igénybevevő adott napon nem kerül-e egyidejűleg több olyan
engedélyessel vagy szolgáltatással kapcsolatos napi jelentésben is feltüntetésre, amelyek esetében az  állami
támogatás szempontjából történő figyelembevételt jogszabály kizárja.
(2) Ha a Hivatal megállapítja az (1) bekezdés szerinti adatrögzítést, az igénybevevői nyilvántartás rendszerén keresztül
felhívja az  érintett adatszolgáltatásra jogosultakat az  időszakos jelentés adatainak módosítására, szükség esetén
a szolgáltatás megszüntetésére.
(3) Ha az  adatszolgáltatásra jogosultak önellenőrzéssel, valamint szükség esetén a  szolgáltatás megszüntetésével
az  (1)  bekezdés szerinti adatrögzítést a  felhívást követő három munkanapon belül nem szüntetik meg, a  Hivatal
az  állami támogatás szempontjából figyelembe nem vehető időszakos jelentést erre vonatkozó megjegyzéssel
látja el, és erről értesíti a  Magyar Államkincstár illetékes igazgatóságát, valamint az  igénybevevői nyilvántartás
rendszerén keresztül az adatszolgáltatásra jogosultakat.
11. § (1) A  Hivatal az  igénybevevői nyilvántartás adataiból készített összesítéseket és kimutatásokat – egyedi azonosításra
alkalmatlan módon – a Szociális Ágazati Portálon bárki számára hozzáférhetővé teheti.
(2) A  Hivatal az  igénybevevői nyilvántartás adatait egyedi azonosításra alkalmatlan módon statisztikai célra átadja
a Központi Statisztikai Hivatalnak.
(3) Ha az  engedélyest törlik a  szolgáltatói nyilvántartásból, az  igénybevevői nyilvántartás adatait a  Hivatal
haladéktalanul történeti állományba helyezi, és az Szt.-ben, illetve a Gyvt.-ben meghatározott időpontban törli.
3. Az országos jelentési rendszer 12. § (1) Az országos jelentési rendszerbe évente kétszer,
a) bölcsőde és családi napközi esetén április 30-áig és szeptember 30-áig,
b) az a) pontban nem említett szolgáltatások esetén január 31-éig és július 31-éig
be kell jelenteni az 1. melléklet szerinti adatokat.
(2) Az  országos jelentési rendszerbe – a  megállapítást, illetve a  módosítást követő nyolc napon belül – valamennyi,
az  Szt. vagy a  Gyvt. alapján térítésidíj-köteles szolgáltatás esetén be kell jelenteni az  intézményi térítési díjat és
annak változását, ideértve az engedélyes által nyújtott gyermekétkeztetés intézményi térítési díját is.
(3) A  titkos menedékházként működő családok átmeneti otthonának adatait a  fenntartó nem jelenti az  országos
jelentési rendszerbe.
13. § (1) Ha a fenntartó vagy az engedélyes az országos jelentési rendszerben hibás vagy hiányos adatot észlel, köteles arról
soron kívül – a jelentéssel megegyező módon – értesíteni a Hivatalt.
(2) Ha a  működést engedélyező szervként eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal vagy a  Magyar Államkincstár
valamely szerve az  országos jelentési rendszerben olyan adatot észlel, amely a  szolgáltatói nyilvántartásban
foglaltakkal vagy a  hatósági ellenőrzés megállapításaival ellentétes, soron kívül értesíti a  Hivatalt. Ha az  adatok
hatósági ellenőrzés során váltak ismertté, az  értesítéshez mellékelni kell az  ellenőrzésről készített jegyzőkönyv,
illetve az ellenőrzés eredményeképpen hozott határozat másolatát.
(3) A  Hivatal a  hibás vagy hiányos adatot a  tudomására jutástól számított nyolc munkanapon belül kijavítja,
kiegészíti, illetve törli, és egyidejűleg a  nyilvántartások informatikai rendszerén keresztül tájékoztatja erről
az adatszolgáltatásra jogosultat.
14. § (1) Az országos jelentési rendszer adatai a Szociális Ágazati Portálon bárki számára hozzáférhetők.
 (2) A Hivatal az országos jelentési rendszer adatait egyedi azonosításra alkalmas módon átadja
a) az államháztartásért felelős miniszternek és
b) a Központi Statisztikai Hivatalnak.
(3) Ha az  engedélyest törlik a  szolgáltatói nyilvántartásból, az  országos jelentési rendszer adatait a  Hivatal
haladéktalanul történeti állományba helyezi, és a szolgáltatói nyilvántartás történeti állományába helyezett adatok
törlésével egyidejűleg törli.
15. § (1) Az  Szt. 92/L.  § (3)  bekezdése alapján kiszabott szociális igazgatási bírságot a  Hivatal részére kell megfizetni – ha
fizetési kedvezményt nem engedélyeztek – a  bírságot kiszabó határozat jogerőre emelkedését követő harminc
napon belül.
(2) A  szociális igazgatási bírságból befolyt összeget a  Hivatal negyedévente, a  negyedévet követő hónap 20-áig
a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) fejezeti
kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámlájára utalja át. A Hivatal az átutalással egyidejűleg a bírságot kiszabó
jogerős határozat másolatát megküldi a minisztériumnak.
4. Adatszolgáltatás az egyes szolgáltatásokra várakozó személyekről 16. § (1) Az egyes szolgáltatásokra várakozó személyek számának az Szt. 20. § (2a) bekezdése szerinti összesítései a Szociális
Ágazati Portálon bárki számára hozzáférhetők.
(2) Az egyes szolgáltatásokra várakozó személyek számának az Szt. 20. § (2a) bekezdése szerinti összesítéseit a Hivatal
megküldi a minisztériumnak.
5. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
18. § (1) A  2015. december 31-én házi segítségnyújtásban részesülő személyek esetén a  2016. január 1-jén hatályos
rendelkezések szerint megállapított gondozási szükségletre és az  ellátott számára nyújtott szolgáltatás tartalmára
vonatkozó adatokat az adatszolgáltatásra jogosult 2016. január 15-éig rögzíti az igénybevevői nyilvántartásban.
(2) 2016. január 1-je és 2016. április 30-a között a fenntartó nem köteles teljesíteni időszakos jelentési kötelezettségét
családsegítés és gyermekjóléti szolgáltatás után.
(3) A 12. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltaktól eltérően a fenntartónak 2016. évben először 2016. április 30-áig kell
jelentenie az országos jelentési rendszerbe.
19. § Hatályát veszti a  szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények ágazati azonosítójáról és
országos nyilvántartásáról szóló 226/2006. (XI. 20.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1614/2016. (XI. 8.) Korm. határozata a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kórházak és Egyetemi Oktatókórház, valamint a Felső-Szabolcsi Kórház által megkezdett fejlesztések lezárásához szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjanak
a TIOP-2.2.6-12/1A-2013-0005 azonosító számú, „Onkológiai diagnosztikai eszközök fejlesztése Nyíregyházán” című
projekt uniós forrás terhére el nem számolható költségeinek az Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű
előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló 549/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdés b) pontja alapján
a  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvényben meghatározott Uniós fejlesztések fejezet Társadalmi
Infrastruktúra Operatív Program előirányzata terhére történő finanszírozásáról 358 871 394 forint erejéig,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az emberi erőforrások miniszterével együttműködve tegyen javaslatot
a  Kormány részére a  3.  pontban meghatározott projektek befejezéséhez szükséges forrásoknak a  Magyarország
2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezetébe történő átcsoportosítására,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon
a) a  TIOP-2.2.8/A-15/1-2015-0024 azonosító számú, „Szakrendelők felújítása 2015” című projekt tekintetében
189 642 750 forint erejéig és
b) a TIOP-2.2.8.A-15/1-2016-0038 azonosító számú, „Struktúra váltás kiegészítő beruházásai és fejlesztései 2015”
című projekt tekintetében 189 098 284 forint erejéig
e projektek uniós forrás terhére el nem számolható költségeinek a  Kvtv. XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezete terhére történő finanszírozásáról és az ehhez szükséges támogatási szerződés megkötéséről,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: a 2.  pont szerinti javaslat elfogadása esetén közzéteendő kormányhatározat közzétételét
követően azonnal
4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  3.  pont b)  alpontjában meghatározott projekt
tekintetében a  projektekre vonatkozó, a  Társadalmi Infrastruktúra Operatív Programból származó támogatás
tárgyában megkötött támogatási szerződésnek a  3.  pont szerinti támogatási szerződés révén biztosított
többlettámogatás miatt szükséges módosításáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 3. pontban foglaltak végrehajtását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1123/2003. (XII. 11.) Korm. határozata a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal létrehozásával kapcsolatos feladatokról.
1. A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII.
törvény 73. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII.
törvény hatálya alá tartozó szervek jegyzékéről szóló
1034/1992. (VII. 1.) Korm. határozat melléklete a következő szervvel egészül ki:
,,Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal’’ 2. A Tudomány- és Technológiapolitikai Kollégiumról,
valamint a tudomány és technológiapolitika kormányzati
irányítási és végrehajtási rendszerének megújításával kapcsolatos feladatokról szóló 1033/2003. (IV. 18.) Korm. határozat 3. pontja az alábbiak szerint módosul:
,,A Kollégium üléseinek állandó meghívottja a Miniszterelnöki Hivatal Kormányzati Stratégiai Elemző Központját irányító politikai államtitkár, a Nemzeti Fejlesztési
Terv és EU Támogatások Hivatalát irányító politikai államtitkár, a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal
elnöke, valamint a Tudomány és Technológiapolitikai
Titkárság vezetője.’’
3. Ez a határozat 2004. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2013. (II. 26.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 5,25%. 2. § (1) Ez a rendelet 2013. február 27-én lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 1/2013. (I. 29.) MNB rendelet.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1601/2016. (XI. 8.) Korm. határozata a népi műemlékek és a műemléki értéket képviselő vidéki épített örökség megóvása, megőrzése, fenntartása érdekében a Népi Építészeti Program létrehozásáról.
A Kormány
 1. egyetértve veszélyeztetett népi építészeti örökségünk megőrzésének, megmentésének szükségességével,
támogatja és kiemelt célnak tekinti a  népi műemlékek, a  műemléki értéket képviselő vidéki épített örökség
megóvása, megőrzése, fenntartása érdekében a Népi Építészeti Program megvalósítását;
2. az 1. pontban meghatározott cél végrehajtása érdekében
a) az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
elrendeli a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény 1.  melléklet
XI.  Miniszterelnökség fejezet címrendjének a  30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 86. Népi Építészeti Program jogcímcsoporttal történő kiegészítését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. január 1. b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával  –
gondoskodjon legfeljebb 300,0 millió forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2017.  évi központi
költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 86. Népi Építészeti Program jogcímcsoport javára,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. január 31. c) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával  –
a  2017.  évi pilot projekt eredményeinek figyelembevételével gondoskodjon legfeljebb 1500,0 millió forint
forrás biztosításáról a 2018. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2018. évi központi költségvetés tervezése során
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2.  pont b) és c)  alpontja szerinti forrás felhasználásáról
évente jelentésben számoljon be a Kormánynak.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: minden év január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
43/2008. (X. 21.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Brazil Szövetségi Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködés kialakításáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 126/2006. (V. 22.) Korm. rendelet 2–3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 126/2006. (V. 22.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny
61. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya
és a Brazil Szövetségi Köztársaság Kormánya közötti gazda
sági együttműködés kialakításáról szóló Megállapodás
10. cikk 1. bekezdése értelmében azon utolsó jegyzék kézhezvételének napján lép hatályba, melyben a Szerződő Felek
diplomáciai úton írásban tájékoztatják egymást arról, hogy a
Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges, nemzeti jogrendjük által előírt követelményeket teljesítették.
A 10. cikknek megfelelő értesítésnek a Magyar Fél
2006. június 21-i, a Brazil Fél 2008. szeptember 30-i keltezésű jegyzékében tett eleget, mely utóbbit a Magyar Fél
2008. október 1-jén vett kézhez. A fentieknek megfelelően
a Megállapodás 2008. október 1-jén lépett hatályba.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 126/2006.
(V. 22.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar Köztársaság Kormánya és a Brazil
Szövetségi Köztársaság Kormánya közötti gazdasági
együttműködés kialakításáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 126/2006. (V. 22.) Korm. rendelet
2–3. §-ai 2008. október 1-jén, azaz kettőezer-nyolc október elsején léptek hatályba.
Dr. Göncz Kinga s. k.,
külügyminiszter


text:
2/2013. (I. 4.) Korm. rendelete a Tüskecsarnok beruházáshoz kapcsolódó uszodafejlesztés programmal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről
szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b) és d) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a budapesti Tüskecsarnok
beruházáshoz kapcsolódó uszodafejlesztés program keretében a Budapest XI. kerület belterület 4082/23 helyrajzi
számú területen megvalósuló beruházással (a továbbiakban: Beruházás) összefüggő 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket. (2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként
az 1. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki. (3) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtákra vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatósági közreműködést rendel el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(4) A Kormány az (1) bekezdés szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerinti – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
2. § A Beruházás hivatalos közbeszerzési tanácsadója, beruházás lebonyolítója és építési műszaki ellenőre kizárólagos
joggal a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő
Részvénytársaság. 3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § E rendelet rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
373/2008. (HK 19.) MH ÖHP intézkedése NATO egységesítési egyezmény nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000.
(HK 2.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG 3345
(5. kiadás) okmány nemzeti bevezetéséről az alábbiak
szerint
intézkedem: A Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök
helyettes 25/2008. (HK 14.) HM HVKFH számú intézkedésben hatályba léptetett STANAG 3345 TN (EDITION
5) – DATA FORMS FOR PLANNING AIR MOVEMENTS címen kiadott NATO egységesítési egyezményt jelen intézkedésemmel bevezetem.
A STANAG rendelkezéséit 2009. január l-jétől kell alkalmazni.
Az intézkedés hatálya kiterjed az MH ÖHP szerveire és
az alárendeltségébe tartozó szervezetekre.
Jelen intézkedés az aláírás napján lép hatályba. Tömböl László mk. altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
394/2017. (X. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Péterffy Henriettet
2017. október 15. napjától 2020. október 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. október 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
164/2010. (IX. 15.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 437/2009. (XI. 20.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 437/2009. (XI. 20.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
A kifogástevők 2009. október 21-én országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtották be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt
alkosson arról, hogy a 2009. december 31-e előtt az Alkotmánybíróság által hozott olyan határozatokat és végzéseket,
amelyekben az Alkotmánybíróság az indítványt visszautasította vagy az eljárását – az indítvány visszavonása
kivételével – megszüntette az Országgyűlés nyilvánítsa semmissé, és a törvényben rendelje el ezekben az ügyekben
az érdemi határozat meghozatalát?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Az OVBh. indokolása megállapította, hogy
a népszavazásra feltenni kívánt kérdés az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében elismert jogállamiság szerves részét képező
jogbiztonság elvébe ütközik. „Egy eredményes népszavazás útján hozott döntés a jogállamiságot sértő, súlyosan
alkotmányellenes helyzetet és jogbizonytalanságot idézne elő azzal, hogy az Országgyűlés utólag semmissé
nyilvánítaná az Alkotmánybíróság egyes döntéseit.” Az OVB megítélése szerint a kezdeményezés érinti a fenti
alkotmányos rendelkezésből is levezethető hatalommegosztás elvét is. „A kérdésben tartott eredményes népszavazás
olyan törvényhozási kötelezettséget róna az Országgyűlésre, mely eltolná a hatalmi ágak közötti egyensúlyt
az Alkotmánybíróság és az Országgyűlés viszonylatában, és a törvényhozó hatalom rendelkezési jogkörét vezetné be
az Alkotmánybíróság felett.” Mivel az OVB és az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint az Alkotmány
módosítására csak az Alkotmány 24. § (3) bekezdésében foglalt eljárási rendben kerülhet sor, a népszavazás még
közvetett módon sem vonhatja el az Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét, ezért az OVB úgy határozott, hogy
a kérdésben nem tartható népszavazás.
A kifogástevők álláspontja szerint a kezdeményezés megfelel a jogszabályoknak, az aláírásgyűjtő ív hitelesíthető, ezért
az OVBh. indoklása nem helytálló. Indokolásuk szerint a kérdés nem sérti a jogállamiság és a hatalommegosztás elvét,
és nem tartozik az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésében felsorolt, tilalmazott tárgykörök közé. Ezért a kifogástevők
kezdeményezték az OVBh. megsemmisítését és az OVB kötelezését új eljárás lefolytatására.
2. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve a kifogást nem találta megalapozottnak.
Ezért a 437/2009. (XI. 20.) OVB határozatot az abban foglalt indok helyességére tekintettel, azonos indok alapján
helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. szeptember 13. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
116/2014. (III. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kadnár Esztert
2014. március 15. napjától 2017. március 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. március 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1775/2017. (XI. 7.) Korm. határozata a 2016. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 40. Bicske Város
Önkormányzata hivatali épület beruházásának támogatása címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek és fejezeti kezelésű előirányzatok 2016. évi
költségvetési maradványának felhasználásáról szóló 1621/2017. (IX. 7.) Korm. határozat (a  továbbiakban: Korm.
határozat) 3.  pontjában a  XI. Miniszterelnökség fejezet részére 2017. június 30. utáni felhasználásra engedélyezett
kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradványból a  Bicskei Járási Hivatal új irodaépületének
kialakításához kapcsolódó bontási munkálatok elvégzése érdekében elrendeli 100 000 000 forint átcsoportosítását
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok
cím terhére a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 40. Bicske Város Önkormányzata
hivatali épület beruházásának támogatása cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerint átcsoportosított előirányzat terhére, az  abban
meghatározott támogatási célra, pályázat és támogatási kérelem benyújtása nélkül, támogatási előlegként,
a támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján Bicske
Város Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) részére költségvetési támogatást nyújtson;
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  3.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatói okirat kiadását
követően folyósítsa az Önkormányzat számára;
5. a Korm. határozatban megállapított, 2016. évi, további intézkedésig fel nem használható kötelezettségvállalással
nem terhelt költségvetési maradványokból az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011.
(XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 152. § (5) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva engedélyezi
az  I. Országgyűlés fejezetnél keletkezett 172 000 000 forint és a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél
keletkezett 141 505 048 forint felhasználását;
6. az Ávr. 153. §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a 2016. évi kötelezettségvállalással terhelt, azonban
meghiúsulás miatt kötelezettségvállalással nem terheltté vált költségvetési maradványokból a XI. Miniszterelnökség
fejezetnél keletkezett 170 360 000 forint, a  XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetnél keletkezett
546 421 324 forint, a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetnél keletkezett 370 065 419 forint és a  XIX. Uniós
Fejlesztések fejezetnél keletkezett 1 673 702 104 forint felhasználását;
7. az Ávr. 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  kötelezettségvállalással terhelt, de június 30-ig
pénzügyileg nem teljesült költségvetési maradványok felhasználását;
8. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az  5–7.  pontban felhasználásra engedélyezett
összegekből a 2. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1223/2019. (IV. 23.) Korm. határozata a Monor okos város projekt megvalósításához szükséges feladatok I. ütemének támogatásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 31. Monor okos
város projekt megvalósításához szükséges feladatok I. ütemének támogatása címmel történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva – a  Monor Város Önkormányzata (a  továbbiakban:
Önkormányzat) infrastrukturális fejlesztéseinek megvalósítása érdekében – a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A helyi önkormányzatok működési célú kiegészítő támogatásai cím terhére
1 050 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet, 31. Monor okos város projekt megvalósításához szükséges feladatok I. ütemének támogatása cím javára,
az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 3. felhívja a  belügyminisztert, hogy gondoskodjon a  2.  pont szerinti költségvetési forrás terhére az  Önkormányzat
részére – külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  §-a hatálya alá tartozó – vissza nem térítendő egyedi költségvetési
támogatás nyújtásáról, a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó
támogatói okirat alapján, amely rögzíti az alábbi kötelezettségeket:
a) az egyes alprojektekhez kapcsolódó beszerzési, közbeszerzési eljárásokat megalapozó műszaki, informatikai
tervezési dokumentumok véglegesítése előtt az  Önkormányzat köteles beszerezni a  Belügyminisztérium
szakmai egyetértését,
b) az Önkormányzat teljes körű adatszolgáltatással és helyszíni ellenőrzés biztosításával tegye lehetővé
a  projektben megvalósuló fejlesztések előrehaladásának, elkészültének és alkalmasságának ellenőrzését
a  Belügyminisztérium vagy az  általa írásban kijelölt szakértő vagy szakértelemmel rendelkező szervezet
számára,
c) az Önkormányzat felelősségi körébe tartozó projektelemek megvalósítása kapcsán biztosítsa a  központi
informatikai szolgáltatásokhoz és a  központi alapinfrastruktúra platformhoz történő illeszkedést, valamint
az azokhoz történő integrációs feladatok elvégzését;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: a 2. pont szerinti forrás rendelkezésre állását követően azonnal
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  3.  pont szerinti egyedi költségvetési támogatást a  támogatói okirat
kiadását követően támogatási előlegként folyósítsa az Önkormányzat számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1215/2017. (IV. 12.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezményt kihirdető 2014. II. törvény szerinti egyes feladatok végrehajtásáról.
A Kormány
 1. áttekintette a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú
felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. évi II. törvénnyel
kihirdetett Egyezményben (a továbbiakban: Egyezmény) a Magyar Kormány által vállalt kötelezettségeket;
2. elvi éllel egyetért azzal, hogy az  Egyezmény 6.  cikk (2) és (13)  pontjaiban vállaltakkal összhangban a  Paksi
Atomerőmű kapacitásának fenntartásával kapcsolatos beruházás (a továbbiakban: Paks II. beruházás)
Tervezési, Beszerzési és Kivitelezési Szerződése (a továbbiakban: EPC Szerződés) szerinti Telephely legkésőbb
az  EPC Szerződésben rögzített határidőig átadásra kerüljön az  Egyezmény szerinti Magyar Kijelölt Szervezet,
az  MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MVM Paks II. Zrt.)
részére;
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Paks II. beruházás
megvalósítására kijelölt, jelenleg az MVM Paksi Atomerőmű Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban:
MVM Paksi Atomerőmű Zrt.) tulajdonát képező 8803/16 helyrajzi számú telek az  Egyezmény szerint előkészített
állapotban adásvétel jogcímén könyv szerinti értéken kerüljön átadásra az  Egyezmény szerinti Magyar Kijelölt
Szervezet, az MVM Paks II. Zrt. részére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
 4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyék meg a  szükséges
intézkedéseket annak érdekében, hogy az  MVM Paksi Atomerőmű Zrt. és az  MVM Paks II. Zrt. működjön együtt
annak megvizsgálásában, hogy az  MVM Paksi Atomerőmű Zrt. tulajdonát képező további telkek mely részei
érintettek még az  EPC Szerződés által, illetve ezen telekrészek vonatkozásában dolgozzák ki az  azok átadására
irányuló megállapodás feltételeit.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
274/2015. (VI. 12.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/9118-1/2015. számú előterjesztésére – Galetic Milos (születési hely, idő: Újvidék
[Jugoszlávia], 1974. június 13.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
143/2019. (IV. 5.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/159/3/2019. számú előterjesztésére – Fain Bojan (születési
hely, idő: Újvidék [Jugoszlávia], 1981. március 3.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. február 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
184/2013. (IV. 23.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – Fehér tamás endrét
kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2012. november 29. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
143/2016. (V. 18.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Olav Berstad rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Norvég Királyság magyarországi rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2016. április 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
264/2016. (VII. 20.) KE határozata vezérőrnagy szolgálati viszonya megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 32.  § (1)  bekezdése, 80.  § (1)  bekezdés
a) pontja és 81. §-a alapján – a belügyminiszter javaslatára – megállapítom, hogy Dr. Boda József nemzetbiztonsági
vezérőrnagy hivatásos szolgálati viszonya 2016. július 31-ei hatállyal, a  szolgálat felső korhatárának elérésével
megszűnik.
Budapest, 2016. július 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
17/2015. (IX. 18.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján Magyar Leventét 2015. szeptember 22. napjától
a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – a frankofón ügyekért felelős miniszteri biztossá
nevezem ki. A miniszteri biztos – megbízatásának keretei között – felel a Frankofónia Nemzetközi Szervezetével
történő kapcsolattartásért.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) koordinálja a hazai és nemzetközi partnerszervezetekkel, társminisztériumokkal történő együttműködést,
b) összehangolja a közreműködő külgazdasági és külügyminisztériumi szervezeti egységek munkáját, és ellenőrzi
a kiadott feladatok végrehajtását,
c) figyelemmel kíséri, és munkájával támogatja a frankofón országokkal fennálló kulturális és oktatási
kapcsolatokat,
d) előmozdítja a frankofón országokkal fennálló politikai és gazdasági kapcsolatok elmélyítését,
e) figyelemmel kíséri, és munkájával támogatja a francia nyelv népszerűsítését és oktatását,
f ) elősegíti a frankofón kultúra magyarországi megismertetését, valamint
g) kapcsolatot tart a francia nyelv helyzetének erősítésével megbízott hazai és nemzetközi szervezetekkel.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
4. § A miniszteri biztost a fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján havi bruttó 373 900 Ft
összegű díjazás illeti meg. A miniszteri biztos feladatkörének ellátásához szükséges személyi és tárgyi feltételeket
a Külgazdasági és Külügyminisztérium biztosítja.
5. § (1) Ez az utasítás 2015. szeptember 22. napján lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 6/2015. (III. 26.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
169/2011. (XII. 21.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott
kifogás alapján meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 115/2011. (VII. 26.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Magánszemély 2011. június 29-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
(a továbbiakban: OVB) az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „- Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés rendelkezzen
a legfontosabb társadalmi, politikai, érdekvédelmi, szakmai és civil szervezetek képviselőiből álló Alkotmányozó
Nemzetgyűlés összehívásáról?” Az Országos Választási Bizottság a 115/2011. (VII. 26.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.) megtagadta
az országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítését. Döntését a Magyar Köztársaság
Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 19. § (3) bekezdés a) pontjára és 24. §
(3) bekezdésére, valamint az Nsztv. 2. §-ára és 10. § b) pontjára alapította.
Az OVB határozatának indokolásában – az Alkotmány 24. § (3) bekezdésére és az alkotmánybírósági gyakorlatra
hivatkozva – leszögezte, hogy az Alkotmány módosítására csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben és csak
az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó hatalom által kerülhet sor. Az OVB megállapította, hogy
az Országgyűlés Magyarország Alaptörvényét az Alkotmány 19. § (3) bekezdés a) pontja és a 24. § (3) bekezdése
alapján fogadta el. Az OVB álláspontja szerint mind az Alkotmány, mind az Alaptörvény módosítására csak
az Alkotmány, illetve az Alaptörvény rendelkezéseinek megtartásával kerülhet sor. Az OVB mindezekre tekintettel
megállapította, hogy az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett
népszavazásnak nincs helye és ezért – az Nsztv. 10. § b) pontja alapján – megtagadta az aláírásgyűjtő ív hitelesítését.
Az OVBh. a Magyar Közlöny 2011. évi 88. számában, 2011. július 26-án került közzétételre. A kezdeményező 2011.
augusztus 8-án – a törvényes határidőn belül – kifogást nyújtott be, melyben kérte, hogy az Alkotmánybíróság
semmisítse meg az OVBh.-t, az OVB-t utasítsa új eljárás lefolytatására és új döntés meghozatalára.
A kifogást tevő véleménye szerint az alkotmányozás során feltétlenül alkalmazni szükséges az Alkotmány 2. §
(2) bekezdésében megfogalmazott népszuverenitás gyakorlásának közvetlen módját. Álláspontja szerint
az Alkotmány „nem zárja ki annak lehetőségét, hogy egy új alkotmány létrehozásának előkészítő szakaszában [...] ne
lehetne a nép által létrehozott fontosabb szervezetek képviselőiből álló, javaslattevő közösséget létrehozni annak
érdekében, hogy egy új Alkotmányban a legszélesebb társadalmi rétegek érdekeit képviselő jogi alaptételek
megjelenhessenek.” A kifogást tevő kifejtette továbbá, hogy „[m]ivel a 2012. január 1-én várhatóan hatályba lépő
Alaptörvényt nem ilyen módon hozták létre, indokolt azt felváltani egy valóban a tejes magyar nemzet, lakosság
büszkeségére okot adó új Alkotmányra.” II. Az Alkotmánybíróság a kifogást az alábbi jogszabályok alapján vizsgálta meg:
1. Az Alkotmány érintett rendelkezései: „19. § (1) A Magyar Köztársaság legfelsőbb államhatalmi és népképviseleti szerve az Országgyűlés.
(2) Az Országgyűlés a népszuverenitásból eredő jogait gyakorolva biztosítja a társadalom alkotmányos rendjét,
meghatározza a kormányzás szervezetét, irányát és feltételeit. (3) E jogkörében az Országgyűlés
a) megalkotja a Magyar Köztársaság Alkotmányát;” „24. § (3) Az Alkotmány megváltoztatásához, valamint az Alkotmányban meghatározott egyes döntések
meghozatalához az országgyűlési képviselők kétharmadának a szavazata szükséges.”
2. Az Nsztv. vonatkozó rendelkezései: „2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.” „10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...) b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.” 3. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) vizsgálatba bevont rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság kifogás alapján lefolytatott
eljárása jogorvoslati eljárás, amelynek során az Alkotmánybíróság azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e
a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, valamint a 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, továbbá az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. Eljárása
során az Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el. [25/1999.
(VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
A kifogás a törvényi feltételeknek megfelel, ezért azt az Alkotmánybíróság a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján érdemben
bírálta el. 2. Az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés – amely az Alkotmányozó
Nemzetgyűlés összehívására irányul – az OVB határozatában foglalt indokoláson túlmenően megfelel-e
az egyértelműség követelményének. Az Alkotmánybíróság már több határozatában foglalkozott az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt a népszavazásra
feltenni kívánt kérdésekkel szemben támasztott egyértelműség követelményével [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH
2001, 392, 396.; 25/ 2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358, 362.;
26/2007. (IV. 25.) AB határozat, ABH 2007, 332, 342.]. Az Alkotmánybíróság gyakorlata az egyértelműség
követelményét a népszavazáshoz való jog érvényesülésének alkotmányos garanciájaként értelmezi. A népszavazásra
bocsátott kérdésnek egyrészt a választópolgár, másrészt a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie.
A választópolgári egyértelműség követelménye szerint a népszavazásra feltett kérdésnek egyértelműen
eldönthetőnek kell lennie, arra a választópolgárnak „igen”-nel vagy „nem”-mel kell tudnia válaszolni. Ebből
következően a túl bonyolult, érthetetlen, értelmezhetetlen, félreérthető vagy félrevezető kérdés nem tekinthető
egyértelműnek. Az Alkotmánybíróság a 26/2007. (IV. 25.) AB határozatában azt is megállapította: a választópolgári egyértelműség
követelményének része, hogy a választópolgárok a kérdés megválaszolásának lehetséges következményeit világosan
lássák. Következésképpen az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a választópolgárokat félrevezető, félreérthető
kérdések nem felelnek meg az egyértelműség követelményének (ABH 2007, 332, 337.). Az Alkotmánybíróság
e határozatában hangsúlyozta továbbá, hogy „[a]z egyértelműség követelményének lényege, hogy a népszavazási
kérdésnek döntésre alkalmasnak kell lennie, aminek a jogalkotói és a választópolgári egyértelműség feltétlenül
szükséges, de nem egyetlen feltétele. Az egyértelműség részének tekinti az Alkotmánybíróság azt is, hogy
a népszavazási kérdésben foglalt döntési kötelezettség ne legyen kivitelezhetetlen, végrehajthatatlan,
következményeiben kiszámíthatatlan. Ezért az Alkotmánybíróság a jövőben az egyes népszavazási kérdések
alkotmányos megengedhetőségéről szóló döntéseiben e szempontot is figyelembe fogja venni.” (ABH 2007,
332, 337.) A jelen eljárásban vizsgált esetben megállapítható, hogy az „Alkotmányozó Nemzetgyűlés” fogalma nem egyértelmű,
mivel az Alkotmány nem ismeri az „Alkotmányozó Nemzetgyűlés” intézményét. Ezért a választópolgárok a kérdés
alapján nem lehetnének tisztában döntésük tartalmával; de a törvényhozó számára sem lenne világos, hogy sikeres –
érvényes és eredményes – népszavazás esetén milyen jogalkotási kötelezettsége van.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az OVB végső döntésével megegyezően, de az Alkotmánybíróság jelen
határozatában foglalt indokolás szerint megállapította, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés nem felel meg
az egyértelműség követelményének. Így az Alkotmánybíróság az OVB 115/2011. (VII. 26.) OVB határozatának rendelkező részét helybenhagyta,
az Alkotmánybíróság jelen határozatában kifejtett indokok alapján. Az Alkotmánybíróság határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. december 20. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
27/2016. (III. 3.) ME határozata a Magyarország Kormánya és az Argentin Köztársaság Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és vagyonadók területén tárgyú Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyarország Kormánya és az Argentin Köztársaság Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről
és az  adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a  jövedelem- és vagyonadók területén tárgyú Egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
2. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom a  nemzetgazdasági minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert,
hogy az  Egyezmény létrehozását követően az  Egyezmény végleges szövegének megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1992/2013. (XII. 29.) Korm. határozata az Országos Területrendezési Terv felülvizsgálatával kapcsolatos fejlesztés finanszírozása érdekében a Vidékfejlesztési Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az  Országos Területrendezési Terv felülvizsgálatával kapcsolatos fejlesztés finanszírozása érdekében 25  733  ezer
forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi
CCIV.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Vidékfejlesztési
Minisztérium igazgatása cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek,
főiskolák cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1153/2010. (VII. 16.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében
biztosított jogkörében 10797190,0 ezer forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi
költségvetés általános tartaléka terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes