text:
120/2003. (XII. 2.) FVM rendelete a zöldség-gyümölcs termelői értékesítő szervezeteket érintő nemzeti szabályozásról.
Az agrárgazdaság fejlesztéséről szóló 1997. évi
CXIV. törvény (a továbbiakban: Tv.) 10. §-a (2) bekezdésének e) pontjában kapott felhatalmazás alapján — figyelemmel a Tv. 5. §-ának e) és j) pontjaira — a következőket
rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) zöldség-gyümölcs termelői értékesítő szervezet
(a továbbiakban: TÉSZ): a 2200/1996/EK tanácsi rendeletnek (a továbbiakban: TR) megfelelően elismert, termelői
tagokból álló jogi személy;
b) értékesített termék értéke (nettó árbevétel): a TÉSZ
tagjai által megtermelt, a TÉSZ-en keresztül értékesített
termék értéke, a kiszámítás alapja az 1433/2003/EK rendelet (a továbbiakban: VR);
c) referencia időtartam: a VR szerinti 12 hónapos időtartam, amely a közösségi pénzügyi támogatás kiszámításának alapját képezi;
d) működési alap: a TR alapján az elismert termelői
szervezetek tagjai által befizetett és a közösségi pénzügyi
támogatásokból létrehozott pénzalap, melyet a működési
program végrehajtására, a működési alappal kapcsolatos
ügyvitelre, illetve jóváhagyott működési program esetén az
árukivonás finanszírozására hasznosítanak;
e) működési program: a termelői szervezeteknek a végleges elismeréstől számított legalább három-, legfeljebb
ötéves időtartamra vonatkozó programjainak összessége,
a közösségi pénzügyi támogatás feltétele.
2. § (1) A TÉSZ-ek előzetes vagy végleges elismerés iránti
kérelmét (a továbbiakban: elismerési kérelem) a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériumhoz (a továbbiakban: minisztérium) öt — ebből egy eredeti vagy hiteles
másolati — példányban kell benyújtani.
(2) Ha az összes kísérő dokumentummal benyújtott elismerési kérelem nem felel meg az e rendeletben foglalt
feltételeknek, a minisztérium a kérelmezőt 90 napos határidő kitűzésével a dokumentumok módosítására, hiánypótlásra szólítja fel. Amennyiben a kérelmező e felhívásnak
nem, vagy nem megfelelően tesz eleget, a kérelem elutasításra kerül.
(3) Az elismerési kérelem elbírálása a beérkezés, illetve
a módosítás/hiánypótlás sorrendjében három hónapon belül történik.
(4) A döntést követően a TÉSZ elismeréséről rendelkező határozatot, illetve az elismerés visszavonásáról szóló
határozatot a minisztérium — a kérelmet benyújtó egyidejű értesítése mellett — a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Értesítőben teszi közzé.
3. § (1) A TÉSZ-ek elismerési tervük, illetve első működési
programjuk jóváhagyását követő év eltelte után a TR szerint egymással társulhatnak, és kérhetik társulásként történő elismerésüket.
(2) A TÉSZ-ek társulásai elismerésének rendjét külön
rendelet szabályozza.
4. § (1) Az elismerési kérelemhez az alábbi okiratokat kell
mellékelni:
a) a három hónapnál nem régebbi cégkivonat eredeti
példányát vagy annak közjegyző által hitelesített másolatát;
b) az alapszabály, alapító okirat vagy társasági szerződés (a továbbiakban: létesítő okirat) eredeti, cégbírósághoz benyújtott példányát vagy annak közjegyző által hitelesített másolatát;
c) a rendelet melléklete szerinti, kitöltött adatlapot,
amely végleges elismerésnél az elismerési kérelem benyújtását megelőző teljes évben fennálló állapotot, illetve előzetes elismerésnél a kérelem benyújtását megelőző egy
éven belül alakult szervezet esetén, az elismerési tervben
tervezett adatokat tükrözi;
d) a kérelmező cégszerűen aláírt nyilatkozatát arról,
hogy aláveti magát a TR szerinti nemzeti és közösségi
ellenőrzéseknek, különös tekintettel a közpénzek megfelelő felhasználására;
e) amennyiben a TÉSZ az árumanipuláló, tároló létesítményeket, az irodahelyiséget vagy a TÉSZ működéséhez
szükséges bármilyen jelentős ingatlant vagy ingóságot
bérli, illetve lízingeli, az erre vonatkozó szerződéseket;
f) előzetes elismeréshez maximum 5 év időtartamú elismerési tervet, mely éves bontásban tartalmazza, hogy a
szervezet hogyan kívánja elérni, hogy a végleges elismerés
e rendeletben, illetve a TR-ben, VR-ben, valamint az
1432/2003/EK rendeletben (a továbbiakban: VR1) foglalt
feltételeinek megfeleljen;
g) a TÉSZ, valamint tagjai részéről írásos kötelezettségvállalást, hogy közvetve vagy közvetlenül, a közösségi
vagy nemzeti alapok közül csak az egyikből vett, illetve vesz
igénybe támogatást a VR-ben meghatározott tervezett tevékenységekre;
h) végleges elismeréshez a kérelmező nyilatkozatát
arról, hogy rendelkezik a TR szerinti, a környezetbarát
eljárások alkalmazását elősegítő, valamint a tagok által
megtermelt áru tárolásához, csomagolásához és értékesítéséhez megfelelő technikai eszközökkel, továbbá, hogy
képes ellátni tevékenységük megfelelő kereskedelmi és
költségvetési ügyvitelét;
i) szükség szerint az e rendelet 7. § (2) bekezdése szerinti nyilatkozatokat.
(2) Az elismerési kérelem elbírálásához a minisztérium
az (1) bekezdésben felsoroltakon kívül egyéb iratokat (szabályzat, SZMSZ, ügyrend, szerződés stb.) is bekérhet, a
szükséges szakértők bevonásával helyszíni ellenőrzést végez.
(3) A TÉSZ köteles a cégnyilvántartásban bejegyzett,
valamint a minisztérium által elfogadott elismerési tervben, illetve jóváhagyott működési programban szereplő
változásokról annak bekövetkeztétől számított tizenöt
napon belül tájékoztatni a minisztériumot.
(4) A TÉSZ kivételesen kérheti a minisztérium által
elfogadott elismerési terv, illetve jóváhagyott működési
program év közben történő módosítását, melynek elfogadásáról az indokok mérlegelését követően a minisztérium
90 napon belül dönt.
(5) A minisztérium az elismert szervezetek adatainak
változásairól havonta tájékoztatja a Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatalt (a továbbiakban: MVH).
5. § (1) A VR1-nek megfelelően, a TR szerinti termék kategóriá(k)ba (zöldség és gyümölcs, gyümölcs, zöldség, feldolgozásra szánt termékek, citrusfélék, héjas gyümölcsök,
gomba) tartozó TÉSZ-ek esetében az elismeréséhez szükséges legkisebb méret az alábbi:
a) végleges elismeréshez legalább 15 tag és 150 millió Ft éves nettó árbevétel vagy 5 tag és 250 millió Ft éves
nettó árbevétel,
b) előzetes elismerés esetén legalább 8 tag és 75 millió Ft éves nettó árbevétel vagy 5 tag és 125 millió Ft éves
nettó árbevétel.
(2) A minimális tagsági idő nem lehet rövidebb egy
évnél. A tagságról való lemondást írásban kell bejelenteni.
A lemondást minden év június 30-áig kell bejelenteni, a
lemondás a bejelentéstől számított hatodik hónap elteltével lép hatályba.
6. § (1) A VR1-nek megfelelően a gazdasági társaságként
működő TÉSZ alapszabályában rendelkezni kell arról,
hogy egy tag részesedése se haladja meg a szervezet alap-,
illetve törzstőkéjének harminc százalékát, illetve az érté
kesített termék értékéhez való hozzájárulás arányában számított szavazati aránya a harminc százalékot.
(2) A TÉSZ-nek biztosítania kell a tagok részvételét a
szervezet irányításában.
7. § (1) A VR1 szerint a TÉSZ a TR-ben foglalt feladatok
teljesítésével harmadik felet bízhat meg.
(2) Amennyiben a TÉSZ az (1) bekezdésben említett
feladatok teljesítésével harmadik felet bíz meg, a TÉSZnek az elismerési kérelem benyújtásával egyidejűleg, illetve előzetesen elismert TÉSZ-ek esetén a megbízást megelőzően nyilatkoznia kell arról, hogy
a) harmadik fél bevonása nélkül nem képes az elismerés iránt támasztott jogszabályi követelményeknek megfelelni;
b) a harmadik fél bevonása segíti a TÉSZ saját eszközökkel való ellátottságát;
c) a harmadik fél bevonása a TÉSZ működését nem
veszélyezteti.
8. § (1) A TR-ben foglaltak megvalósulása érdekében a
TÉSZ köteles naprakész nyilvántartást vezetni:
a) tagjainak termőterületéről, termeléséről (megye, település, helyrajzi szám, összes terület, zöldség és gyümölcs
termelés területe hektárban két tizedes pontossággal, várható, illetve tényleges termésmennyiség — növényfaj és
fajta bontásban);
b) a megtermelt áru értékesítéséről (friss áruként belföldre és exportra történő értékesítés, tagi értékesítés, saját
feldolgozás, feldolgozóiparnak történő értékesítés, betárolt áru mennyisége, árukivonás mennyisége és minősége — növényfaj és fajta bontásban).
(2) A TÉSZ nyilvántartásáról (fenti részletezésben)
a minisztériumot — előzetesen — a tárgyév november
15-éig, valamint a tárgyévet követő április 30-áig köteles
írásos és elektronikus formában is tájékoztatni. A minisztérium a szolgáltatott adatokat a hatályos adatvédelmi jogszabályok figyelembevételével kezeli.
9. § (1) A közösségi pénzügyi támogatáshoz a működési
programot, illetve annak módosítását öt — ebből egy eredeti — példányban legkésőbb annak végrehajtását megelőző év szeptember 15-éig évente kell benyújtani a minisztériumhoz.
(2) A működési program tartalmára, a benyújtandó dokumentumokra a VR1 irányadó.
(3) A minisztériumi jóváhagyásra benyújtott működési
programhoz a működési alap felállításáról szóló hitelintézeti igazolást kell mellékelni.
(4) A működési alapot külső könyvvizsgáló évente megvizsgálja, ellenőrzi és hitelesíti annak kiadásait és bevételeit.
(5) A működési program ellenőrzését a minisztérium
végzi a szükséges szakértők bevonásával, a VR szerinti
tartalommal, beleértve a helyszíni ellenőrzést is.
(6) A működési program elfogadásáról, elutasításáról, a
módosítására tett javaslatról, illetve a támogatás elfogadott összegéről legkésőbb december 15-ig dönt a minisztérium, és erről értesíti az érintetteket.
(7) A támogatás igénylésére és kifizetésére a VR és az
1943/2003/EK rendelet (a továbbiakban: VR2) rendelkezései az irányadók.
(8) A TÉSZ-nek a következő év január 31-éig éves jelentést kell benyújtania a működési program, illetve az
elismerési terv végrehajtásáról.
(9) Az MVH a VR szerint ellenőrzi, hogy a TÉSZ
mennyiben tesz eleget a támogatás kifizetési feltételeinek,
majd ugyanezen rendelet szerint dönt a jogosulatlanul
igénybe vett támogatás visszafizetéséről, illetve az egyéb
szankciókról.
(10) Ha az elismerési terv végrehajtása nem eredményez
végleges elismerést, a felvett támogatási összeg jogosulatlanul igénybe vettnek minősül. A jogosulatlanul felvett
összeg — illetve annak meghatározott része — visszafizetésére a VR, a VR1 és a VR2 rendelet előírásai vonatkoznak.
(11) A működési alap felhasználása a közösségi kivonási
térítés kiegészítésére nem engedélyezett.
10. § (1) Ez a rendelet a következő közösségi rendeletek tagállami végrehajtást igénylő rendelkezéseit tartalmazza:
a) a Tanács 1996. október 28-i 2200/1996/EK rendelete
a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről;
b) a Bizottság 2003. augusztus 11-i 1432/2003/EK rendelete a TR-nek a termelői szervezetek elismerése és a
termelők csoportjainak előzetes elismerése tekintetében
történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályai megállapításáról;
c) a Bizottság 2003. augusztus 11-i 1433/2003/EK rendelete a TR-nek a működési alapok, a működési programok és a közösségi pénzügyi támogatás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályai megállapításáról;
d) a Bizottság 2003. november 3-i 1943/2003/EK rendelete az előzetes elismerésben részesült termelői szervezeteknek nyújtott támogatás szabályairól.
(2) Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép ha
tályba, ezzel egyidejűleg a zöldség-, gyümölcstermelői,
-értékesítő szervezetekről szóló 25/1999. (III. 5.) FVM
rendelet hatályát veszti.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1389/2014. (VII. 17.) Korm. határozata a Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete második generációs poláris műholdas programja elindításának támogatásáról és a program fedezetének biztosításáról.
A Kormány a  Magyar Köztársaságnak a  Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezetének létrehozásáról
szóló Egyezményhez (EUMETSAT) való csatlakozásáról szóló 200/2008. (VIII. 8.) Korm. rendelet által kötelező hatályúnak
elismert, a Genfben, 1983. május 24-én aláírásra megnyitott és a Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete
(a  továbbiakban: EUMETSAT) Tanácsa EUM/C/Res. XXXVI. számú határozatához csatolt módosító jegyzőkönyvvel módosított,
Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezetének létrehozásáról szóló egyezmény 5.  cikk (2)  bekezdés a)  pont
(ii) alpontja szerinti döntés meghozatalának támogatása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy az  EUMETSAT második generációs poláris műholdas programját (EPS-SG) (a továbbiakban:
program) elindítsa;
 2. felhatalmazza a  földművelésügyi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy Magyarország képviseletében
az EUMETSAT Tanácsülésén a programról szóló határozatot elfogadja;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a földművelésügyi minisztert, hogy a 2015–2033. évi központi költségvetés tervezése során a programhoz
szükséges pénzügyi forrást a  központi költségvetésről szóló törvény Földművelésügyi Minisztérium fejezetébe
tervezze be, továbbá felhívja a nemzetgazdasági minisztert a betervezett forrásnak a Földművelésügyi Minisztérium
fejezetében történő biztosítására.
Felelős: földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: Magyarország központi költségvetésének tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
213/2015. (V. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Szent-Iványi István rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország ljubljanai nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. december 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1323/2015. (V. 21.) Korm. határozata a „Felső-Majláth-i végállomás emelt szolgáltatást nyújtó megállóhellyé történő fejlesztése a Bagolyvár elnevezésű építmény rehabilitációjával” című projekt akciótervi nevesítéséről, valamint kötelezettségvállalásához és támogatási szerződése megkötéséhez történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. elfogadja a „Felső-Majláth-i végállomás emelt szolgáltatást nyújtó megállóhellyé történő fejlesztése a  Bagolyvár
elnevezésű építmény rehabilitációjával” című projektjavaslat (a továbbiakban: projekt) kiemelt projektként történő
nevesítését az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a  projekt vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz (a továbbiakban: kötelezettségvállalás)
a  2007–2013  közötti programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi
feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló
1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a kötelezettségvállalásról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projekt tekintetében a  támogató nyilatkozat
kiadásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2013. (X. 11.) KüM közleménye a Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között kulturális központok kölcsönös létesítéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2013. CXXXVI. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2013. évi CXXXVI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2013. július 12-i, 120. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és a Kínai Népköztársaság Kormánya között kulturális központok kölcsönös létesítéséről szóló Megállapodás 17. Cikke
a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„A Felek diplomáciai úton értesítik egymást a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárás lezárásáról.
A megállapodás a későbbi értesítés kézhezvételét követő napon lép hatályba.”
A későbbi értesítés kézhezvételének napja: 2013. augusztus 21.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2013. augusztus 22.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  2013. évi CXXXVI. törvény 4.  § (3)  bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között kulturális központok kölcsönös létesítéséről
szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2013. évi CXXXVI. törvény 2. és 3. §-a 2013. augusztus 22-én, azaz kettőezertizenhárom augusztus huszonkettedikén hatályba lépett.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
26/B/2009. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság az adózás rendjéről szóló 2003.
évi XCII. törvény 175. § (23) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
eljárást megszünteti.
1. Az indítványozó az egyes adó- és járuléktörvények
módosításáról szóló 2008. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Artmód.) 134. § (3) bekezdéséből azon törvényi
rendelkezés alkotmányellenességének megállapítását és
megsemmisítését kérte, amely kiegészítette az adózás
rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban:
Art.) 175. §-át egy új (23) bekezdéssel.
Az Artmód. 2009. január 1-jén hatályba lépett támadott
rendelkezése értelmében: „[f]elhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozhassa meg a POS terminál
útján történő fizetések esetén a hitelintézet által érvényesíthető, a vállalkozás ügyfél felé felszámított jutalékok,
díjak és egyéb költségek maximális mértékét.”
Az indítványozó szerint az Artmód. kifogásolt rendelkezése – a pénzügyi szolgáltatás árának a támadott jogszabályhely szerinti maximalizálása – sérti az Alkotmány
9. §-ában foglalt gazdasági verseny szabadságát.
Álláspontja szerint a támadott törvényi rendelkezés ellentétes továbbá az árak megállapításáról szóló 1990. évi
LXXXVII. törvény 7. §-ával is, mivel az csak a 2. számú
mellékletében felsorolt termékekre és szolgáltatásokra engedi meg a hatósági ár megállapítását, a pénzügyi szolgáltatások azonban nem szerepelnek az említett felsorolásban.
Az indítványozó kifejtette, hogy a bankok és pénzügyi
vállalkozások piacán (ennek a bankkártya üzletágában is)
éles a piaci verseny, e területen nem lehet monopol szervezettségről beszélni, a hatósági ár bevezetésének feltételei a
pénzügyi szolgáltatások területén nem adottak.
Az indítványozó utalt arra, hogy a bankkártyás fizetés
bonyolult, sokszereplős folyamat, amelyet – ideértve a felszámított díjak, jutalékok és költségek meghatározását is –
nemzetközi szabványok, a nemzetközi kártyatársaságok
szabályzatai, illetve az együttműködő felek polgári jogi
szerződései rendeznek.
Az indítványozó szerint az Artmód. támadott rendelkezése széleskörű, határidő nélküli és meghatározatlan tartalmú felhatalmazást ad a Kormány számára a rendeletalkotásra, és a törvényalkotó nem adott iránymutatást arra,
hogy a Kormány a rendeletben milyen díjakat, jutalékokat
és költségeket szabályozhat, milyen tényezőket és milyen
súllyal vehet figyelembe a jutalék mértékének a megállapítása során.
A maximált díjak, jutalékok és egyéb költségek rendeleti úton való meghatározása az indítványozó szerint versenykorlátozó hatást fejtene ki.
Az indítványozó arra is hivatkozott, hogy a nem hatósági áras körbe sorolt szolgáltatások (így a pénzügyi szolgáltatások) esetében az árkialakítás csak abban az esetben
lenne kifogásolható, ha az a tisztességtelen piaci magatartás és versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII.
törvénybe ütközne.
Ebben az esetben azonban a versenyhatóság a versenytörvényben biztosított eszközöket alkalmazhatná, ebből
következően az indítványozó szerint az ármaximumot
meghatározó kormányrendelet alkotmányellenes lenne,
mivel az Alkotmány 35. § (2) bekezdése értelmében a Kormány rendelete és határozata törvénnyel nem lehet ellentétes. Véleménye szerint ugyanebből az okból sérülne a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 1. § (2) bekezdése
is, mivel alacsonyabb szintű jogszabály e rendelkezés szerint sem lehet ellentétes magasabb szintű jogszabállyal.
Az indítványozó az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének a
sérelmét is állította, mivel álláspontja szerint a kifogásolt
törvényi felhatalmazó szabály nem felel meg a jogbiztonság, a világos és érthető, a jogalkalmazás során felismerhető normatartalom követelményének. Ezzel összefüggésben az indítványozó azt kifogásolta, hogy az Artmód.
134. § (3) bekezdésének támadott rendelkezése nem határozza meg a POS terminál fogalmát, továbbá nem
egyértelmű, hogy ki minősül „vállalkozás ügyfélnek”.
Az indítványozó azt is sérelmezte, hogy a támadott rendelkezés csak a bankkártyás fizetések egy meghatározott
körére terjed ki, és nem valamennyi típusú bankkártya elfogadó berendezés útján történő fizetésre.
Az indítványozó kifejtette, hogy véleménye szerint a
normaszöveg „zavarosságát” az ahhoz kapcsolódó indokolás csak „tetézi”, mivel nem teszi világossá, hogy kik tekinthetők a jogszabály értelmében vállalkozóknak (általában a gazdasági élet szereplői, vagy csak a kártyaelfogadó
kereskedő, szolgáltató vállalkozások), illetve csak vélelmezni lehet, hogy készpénzfizetési mód helyett valójában
készpénzkímélő fizetési módra utalt az indokolás szövege.
Az indítványozó azt is kifogásolta, hogy a felhatalmazó
szabályt az Art. 175. §-ába illesztette be a jogalkotó, mivel
véleménye szerint az említett rendelkezésnek semmi köze
nincs az Art. szabályozásához. Ezzel összefüggésben az
indítványozó utalt az Alkotmánybíróság korábbi, az ún.
„salátatörvények” alkotmányossági vizsgálata során tett
megállapításaira.
Az indítvány az Artmód. kifogásolt rendelkezésének a
hatályba lépés napjára, 2009. január 1-jére visszamenőleges hatályú megsemmisítését kérte, azzal, hogy amennyiben az indítvány elbírálása során a törvényi felhatalmazás
alapján a Kormány megalkotja a felhatalmazó szabályban
megjelölt rendeletet, úgy arra is terjessze ki a vizsgálatát
az Alkotmánybíróság.
2. Az indítványozó az Art. 175. §-át módosító törvényi
rendelkezés, az Artmód. 134. § (3) bekezdése azon szövegrészét támadta, amely egy új (23) bekezdést iktatott be
az Art. 175. §-ába.
Az Alkotmánybíróság irányadó gyakorlata az, hogy
nem a módosító rendelkezéseket hatályba léptető, hanem a
módosított rendelkezéseket magába foglaló (inkorporáló)
jogszabály rendelkezéseit vizsgálja [8/2003. (III. 14.) AB
határozat, ABH 2003, 74, 81.], ezért az Alkotmánybíróság
a jelen ügyben a vizsgálatot az Art. 175. § (23) bekezdésére nézve folytatta le.
Az alkotmányossági vizsgálat során az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Art. 175. § (23) bekezdését
– 2009. július 9-i hatállyal – hatályon kívül helyezte a köz
teherviselés rendszerének átalakítását célzó törvénymódosításokról szóló 2009. évi LXXVII. törvény 193. § (2) bekezdés e) pontja.
Az Alkotmánybíróság következetesen érvényesített
gyakorlata, hogy a módosított vagy hatályon kívül helyezett jogszabály alkotmányellenességét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) 38. §-ában foglalt bírói kezdeményezés és a 48. §-a
szerinti alkotmányjogi panasz esetében [10/1992. (II. 25.)
AB határozat, ABH 1992, 72, 76.], továbbá akkor vizsgálja, ha a hatályát vesztő jogszabály helyébe lépő jogszabály
azonos rendelkezési környezetben ugyancsak tartalmazza
a sérelmezett rendelkezést (137/B/1991. AB határozat,
ABH 1992, 456, 457.).
Az Art. 175. § (23) bekezdése az indítvány benyújtását
követően hatályon kívül helyezésre került, az Art. hatályos
szabályozása már nem tartalmazza a kifogásolt törvényi
rendelkezést.
A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság a tárgytalanná vált indítvány tekintetében az eljárását – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. § a) pontjára figyelemmel – megszüntette.
Budapest, 2009. szeptember 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1481/2016. (VIII. 31.) Korm. határozata a nukleáris biztonságról szóló egyezmény szerinti Nemzeti Jelentésről és a részes országok nemzeti jelentéseit megvitató felülvizsgálati értekezleten való magyar részvételről.
A Kormány
 1. elfogadja az  1997. évi I. törvénnyel kihirdetett, a  nukleáris biztonságról a  Nemzetközi Atomenergia Ügynökség
keretében Bécsben, 1994. szeptember 20-án létrejött Egyezmény 5. Cikke alapján készített hetedik Nemzeti
Jelentést (a továbbiakban: nemzeti jelentés);
2. egyetért azzal, hogy a  nemzeti jelentést az  Országos Atomenergia Hivatal főigazgatója Magyarország nemzeti
jelentéseként továbbítsa a Nemzetközi Atomenergia Ügynökséghez;
3. felhatalmazza az  Országos Atomenergia Hivatal főigazgatóját, vagy az  általa megbízott személyt, hogy a  részes
országok nemzeti jelentéseit megvitató 2017. március 27. és április 7. között tartandó felülvizsgálati értekezleten
az Egyezmény szerinti kormány-felhatalmazottként részt vegyen;
4. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a 3. pont szerinti meghatalmazási okiratot adja ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
121/2015. (XII. 29.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX.  törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– a Miniszterelnökséget vezető miniszter előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Polacsek Csabának, a  Miniszterelnökség helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati tisztviselőkről
szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2015. december 31-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2020/2013. (XII. 29.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0045 azonosító számú („Balesetveszélyes csomópontok átépítése” című) projektjavaslat akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0045 azonosító számú, „Balesetveszélyes csomópontok
átépítése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot (a továbbiakban: projekt),
 2. elfogadja a projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a  projekt támogatási szerződésének a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési Operatív Programok
Irányító Hatósága általi megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1624/2012. (XII. 18.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Magyar Futball Akadémia
Alapítvány támogatásához szükséges 50,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi
költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium
fejezet, 8. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Ágazati célelőirányzatok alcím, 39. Alapítványok, közalapítványok
támogatása jogcímcsoport, 1. Magyar Futball Akadémia Alapítvány támogatása jogcím javára, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettségért: honvédelmi miniszter
Határidő: 2013. február 28. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1917/2015. (XII. 11.) Korm. határozata a Szeged, Dorozsmai úti Labdarúgó Stadion megvalósításához szükséges ingatlanok tulajdonjogi helyzetének rendezéséről.
A Kormány egyetért azzal, hogy – a  Szeged, Dorozsmai úti Labdarúgó Stadion megvalósítása céljából –
a  földművelésügyi miniszter megtegye a  szükséges tulajdonosi intézkedéseket a  Szeged 25866/6 helyrajzi számú
ingatlan kivett művelési ágba átsorolt, beruházással érintett 2,9366 ha területű „a” alrészletének a DALERD Délalföldi
Erdészeti Zártkörűen Működő Részvénytársaságtól a  Szeged-Csanádi Egyházmegye részére történő térítésmentes
átadása érdekében.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
145/2010. (HK 9.) MH MK intézkedése „A katona első 100 napja a műveleti területen” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi ev. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján „A katona első
100 napja a műveleti területen” című főnökségi kiadvány
hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség műveleti
területen feladatot végző állománnyal rendelkező, valamint ezek kiképzésével foglalkozó szervezeteire terjed ki.
2. „A katona első 100 napja a műveleti területen” című
főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként kiadom.
3. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Süle Attila mk. ezredes s. k.,
mb. parancsnok


text:
214/2012. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a hazai távközlési hálózatok kialakítása és fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Agárdi Ferenc, a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. projektigazgatója részére,
emberi tulajdonságai, az egyénekkel szemben tanúsított felelősségteljes magatartása, törődése, hitelessége
elismeréseként
dr. Asbóth Mária, Szombathely Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala Egészségügyi és Közszolgálati Osztálya
Gyámhivatalának hivatalvezetője részére,
pedagógiai és közösségépítő munkásságáért, a nemzeti és népi hagyományok életben tartásáért végzett példaértékű
tevékenysége elismeréseként
B. Szűcs Istvánné nyugalmazott pedagógus, a Kankalin Néptáncegyüttes alapítója részére,
a magyar haltenyésztés, különösen a pontyok nemesítése és tenyésztése terén elért eredményeiért, a halfaj
génbankjának nemzetközileg is elismert létrehozásáért
dr. Bakos János mezőgazdasági mérnök, a Halászati és Öntözési Kutatóintézet nyugalmazott tudományos
főmunkatársa részére,
rendkívül sokoldalú művészi tevékenységéért, emlékezetes alakításaiért, szinkronszerepeiért, eredményes
kultúraszervező munkájáért
Balogh Erika Jászai Mari-díjas színművész, az Aranytíz Kft. ügyvezetője részére,
a magyar állategészségügy érdekében, különösen az oltóanyag- és gyógyszerfejlesztés terén végzett sokirányú
munkája, publikációs tevékenysége elismeréseként
dr. Benyeda János állatorvos, a mohácsi Prophyl Kft. ügyvezető igazgatója részére,
több évtizedes lelkiismeretes oktató-nevelő munkája, eredményes vezetői tevékenysége elismeréseként
Bernát Zsuzsanna, a budapesti XI. kerületi Ádám Jenő Fenntartói Általános Iskola igazgatója részére,
Veress József, a veszprémi Dózsa György Általános Iskola igazgatója részére,
az erdélyi és a magyar kórusmozgalom érdekében végzett áldozatos tevékenysége, több mint öt évtizedes karnagyi
munkája elismeréseként
Birtalan Judit, a tiszaújvárosi Református Énekkar karnagya részére,
a gyermekek hasznos és sokszínű szabadidős tevékenységének biztosítása érdekében végzett több évtizedes
eredményes munkássága elismeréseként
Bogó Ágnes, a Zánkai Gyermek és Ifjúsági Centrum Kht. ügyvezető igazgatója részére,
eredményes pedagógusi, iskolateremtői és településfejlesztői munkája, közéleti tevékenysége elismeréseként
Bokor László Lajos, a csengeri Ady Endre Gimnázium, Szakképző Iskola és Kollégium igazgatója részére,
több évtizedes áldozatos szolgálatáért, a kisvárdai Református Általános Iskola újbóli működése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Csiszár Ákos, a Kisvárdai Református Egyházközség lelkipásztora, tiszteletbeli esperes részére,
közel négy évtizedes kiemelkedő tervezői, főiskolai, egyetemi oktatói munkája elismeréseként
dr. Dede Károlyné, a budapesti Szent István Egyetem Ybl Miklós Építéstudományi Kar főiskolai docense részére,
a magyar népzene hiteles tolmácsolásáért és népszerűsítéséért, határainkon túl is elismert előadóművészeti
tevékenységéért
Doór Róbert, a Magyar Állami Népi Együttes nagybőgőművésze, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem Népzenei
Tanszékének tanára részére,
a magyar cserkészet újjászervezéséért, a felnőtt cserkészvezetők képzésének megteremtéséért
Edöcsény András villamosmérnök, Nagymaros város volt polgármestere részére,
több évtizedes elhivatott oktató-nevelő munkája, eredményes iskolavezetői tevékenysége elismeréseként
Ember Sándor, a Debreceni Református Hittudományi Egyetem Kölcsey Ferenc Gyakorló Általános Iskolájának
igazgatója részére,
Klein Imre, a kiskunhalasi II. Rákóczi Ferenc Mezőgazdasági, Közgazdasági és Informatikai Szakközépiskola
nyugalmazott igazgatója részére,
Peleiné Vesza Judit, a debreceni Középiskolai Sportkollégium nyugalmazott igazgatója részére,
Petróczi Gábor, a kazincbarcikai Szalézi Szent Ferenc Gimnázium igazgatója részére,
Rainer Ferencné, a budajenői Általános Iskola igazgatója részére,
Vargáné Csigás Erzsébet gyógypedagógus, a Benedek Elek Óvoda, Általános Iskola, Speciális Szakiskola és Egységes
Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény intézményegység-vezetője részére,
több mint öt évtizedes pedagógiai munkája, a magyar folklór és néptánc, népzene, a népi hagyományok ápolása és
terjesztése érdekében végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
Ertl Pálné nyugalmazott pedagógus részére,
a magyar népzenei kultúra tolmácsolása, minél szélesebb körben történő megismertetése érdekében végzett művészi
munkássága elismeréseként
Ferenczi György szájharmonika-művész, a Rackajam zenekar vezetője részére,
az állattenyésztés gazdaságosságának fejlesztése érdekében, főként a különböző összetételű takarmányok
hasznosulásának vizsgálata terén hosszú időn át végzett kutatómunkája elismeréseként
dr. Fébel Hedvig, az Állattenyésztési és Takarmányozási Kutatóintézet általános főigazgató-helyettese részére,
a hazai távközlési hálózatok kialakítása és fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Galambos Tibor, az Országos Villamostávvezeték Zrt. távközlési üzemvezetője részére,
fáradhatatlan pedagógiai és igazgatói munkásságáért, valamint a Szentgál faluért végzett közösségépítő
tevékenysége elismeréseként
Garai György, a szentgáli Lőrincze Lajos Általános Iskola és Óvoda igazgatója részére,
a Dél-Alföld páratlan természeti értékeinek feltárása, védetté nyilvánítása érdekében végzett áldozatos munkája,
tudományos múzeumpedagógiai tevékenysége elismeréseként
dr. Gaskó Béla főmuzeológus, a szegedi Móra Ferenc Múzeum általános igazgatóhelyettese, természettudományi
osztályvezető részére,
két és fél évtizedes lelkipásztori szolgálatáért, az egyházi oktatás újraindítása és bővítése érdekében végzett áldozatos
munkájáért
Gazda István esperes, a Mezőcsáti Református Egyházközség lelkipásztora részére,
több évtizedes elkötelezett, példaértékű oktatói-nevelői és tehetséggondozói munkája, közéleti tevékenysége
elismeréseként
dr. Giber Vilmos, a Klebelsberg Középiskolai Kollégium igazgatója, Kaposvár Megyei Jogú Város önkormányzati
képviselője részére,
eredményes pedagógusi, iskolateremtői és településfejlesztői munkája, közéleti tevékenysége elismeréseként
Göőz István Ignác, a pátrohai Móricz Zsigmond Általános Iskola igazgatója részére,
a gyermekek nevelésében végzett kiemelkedő tevékenységéért, magas színvonalú intézményvezetői munkájáért
Hajnal Margit Hajnalka, az Akadémiai Óvoda és Bölcsőde intézményvezetője részére,
a bel- és árvízvédelemben, a veszélyelhárítás érdekében végzett sokirányú, közel négy évtizedes munkája
elismeréseként
Horváth Béla, a Közép-Tisza-vidéki Vízügyi Igazgatóság műszaki igazgatóhelyettese részére,
a magyar családok összetartásáért, az együttszülés és az alternatív szülés biztosításáért végzett tevékenységéért,
gyógyító és betegségmegelőző munkája elismeréseként
dr. Kádár Zoltán nyugalmazott osztályvezető szülész főorvos részére,
közel öt évtizedes, a sombereki hívekért végzett egyházi szolgálatáért
Klieber József nyugalmazott plébános, tiszteletbeli esperes részére,
a muravidéki magyarság hagyományainak megőrzése, Körmend és vidéke lakosai életminőségének emelése,
a szülőföld értékeinek megismertetése, megtartása érdekében végzett munkájáért
Korbacsics Tibor, a Körmendi Kulturális Központ nyugalmazott igazgatója, a Béri Balogh Ádám Táncegyüttes művészeti
vezetője részére,
a magyar családokért, a nemzeti hagyományok, értékek védelme érdekében végzett munkájáért, közösségépítő,
közéleti tevékenysége elismeréseként
Kristóf József, az Albertfalvi Keresztény Társas Kör elnöke részére,
eredményes tanári munkája, elkötelezett tehetséggondozói és magas színvonalú vezetői tevékenysége
elismeréseként
Lázár Tibor, a budapesti XIV. kerületi Szent István Gimnázium igazgatója részére,
az egyházzene fél évszázados művészi tolmácsolásáért, karnagyi tevékenységéért
Leányfalusi Vilmos orgonaművész, a Kalocsai Főszékesegyház karnagya, káplán részére,
a felsőoktatásban végzett több évtizedes nevelői munkájáért, a Magyar Cserkészszövetség élén az ifjúság körében
végzett tevékenységéért, valamint – különös tekintettel a Kárpát-medencét bemutató albumokra – szerzői
munkásságáért
dr. Legeza László, az Óbudai Egyetem címzetes egyetemi docense részére,
a Kárpát-medencei folklórkincs és hagyományok ápolásáért, megőrzéséért végzett sokoldalú tevékenységéért, a Fonó
Budai Zeneház létrehozásáért, anyagi és szakmai támogatásáért
Lukács József üzletember, zenész, népzenegyűjtő részére,
közel három évtizedes eredményes közszolgálati tevékenysége elismeréseként
dr. Maulné dr. Tóth Csilla Klára, Pécs Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala Humán Főosztályának vezetője részére,
kiemelkedő oktató, nevelő és intézményvezetői tevékenységéért, valamint a tehetséggondozást felvállaló
eredményes szolgálatáért
Molnár Istvánné pedagógus, a Benka Gyula Evangélikus Általános Iskola igazgatója részére,
a rendvédelmi szervek állományában hosszú időn át végzett eredményes munkája elismeréseként
Nagy Irma, a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatósága Főigazgatói Titkárságának
titkárságvezetője részére,
több évtizedes újságírói-szerkesztői munkája, a történelmi események hiteles feltárása, a magyarság és a nemzeti
sorskérdések iránt elkötelezett tevékenysége elismeréseként
Némethy Mária, a Vas Népe Szerkesztőségének újságíró munkatársa részére,
kiemelkedő, eredményes művészi munkája elismeréseként
ifj. Palcsó Sándor, a Magyar Állami Operaház játékmestere részére,
a különleges bánásmódot igénylő, beteg gyermekek oktatása, nevelése terén végzett áldozatos munkája,
intézményvezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Patakiné Barkóczy Ildikó gyógypedagógus, a Fővárosi Iskolaszanatórium Általános Iskola igazgatója részére,
több mint hat évtizedes állatorvosi munkássága, példaértékű életpályája elismeréseként
dr. Pethő Árpád, a Veszprém Megyei Kormányhivatal Élelmiszerlánc-biztonsági és Állategészségügyi Igazgatóságának
nyugalmazott járási főállatorvosa részére,
több mint négy évtizedes kiemelkedő gyógyító, sebészorvosi munkásságáért, új műtéti eljárások bevezetéséért
dr. Pintér Antal érsebész, a tatabányai Szent Borbála Kórház műtővezető főorvosa részére,
a vidéken élő romák integrációjáért, a roma kultúra és folklór megőrzéséért, megismertetéséért végzett munkájáért,
az első magyarországi roma tájház létrehozásáért
Rézműves Melinda, a Nemzeti Agrárszakképzési és Vidékfejlesztési Intézet Esélyegyenlőségi Irodájának munkatársa
részére,
méltán világhírű artistaművészete elismeréseként
Richter Flórián, a Magyar Nemzeti Cirkusz Hortobágyi Károly-díjas artistaművésze részére,
az építéstudomány, az építésügy terén, az építőipar érdekében végzett több évtizedes rendkívül sokoldalú szakmai,
gyakorlati és érdekvédelmi tevékenysége elismeréseként
Semmelweis Ferenc gépészmérnök, szerszámgépész-szakmérnök, az Építéstudományi Egyesület főtitkára részére,
több évtizedes eredményes oktató-nevelő munkája, közéleti tevékenysége, életpályája elismeréseként
Szabó Gyula nyugalmazott pedagógus részére,
három és fél évtizedes eredményes egyetemi oktató-nevelő munkája, közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Szesztai Attiláné, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem nyugalmazott egyetemi adjunktusa részére,
a romantikus zongorairodalom műveinek kiemelkedő színvonalú tolmácsolásáért, Chopin életművének
népszerűsítéséért
Szilasi Alex zongoraművész, a Károli Gáspár Református Egyetem Bölcsészettudományi Karának tanársegédje részére,
több mint fél évszázados elhivatott gyógyító munkája, életpályája elismeréseként
dr. Szilágyi Sándor, Érd Megyei Jogú Város Önkormányzata Szakorvosi Rendelőintézet Röntgen Osztályának
osztályvezető főorvosa részére,
több évtizedes nemzetépítő munkája, elhivatott lelkészi tevékenysége elismeréseként
Takács Tamás, a Hajdúszoboszlói Református Egyházközség vezető lelkésze részére,
több mint öt évtizedes elkötelezett közösségépítő, lelkészi szolgálata elismeréseként
Varga János, a Nyírség-Debreceni Egyházmegye főesperese, ibrányi plébános részére,
a Kaposvári Egyházmegye kiépítésében vállalt szerepéért, több évtizedes lelkipásztori munkájáért, a mozgássérültek
és szellemi fogyatékosok lelki gondozásáért
Varga László, a kaposvári Szent Imre-templom plébánosa, irodaigazgató részére,
az elesettek és a hátrányos helyzetűek érdekében végzett áldozatos szolgálata elismeréseként
Vértesaljai László jezsuita szerzetes részére,
a magyar természeti értékek és a magyar vadászati örökség védelme, a vadászati kultúra és irodalom fejlesztése,
hírnevének megőrzése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Zoltán Attila, a Nimród Vadászújság főszerkesztője részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata; a büntetés-végrehajtási szervezet állományában végzett több mint két évtizedes gyógyító tevékenysége
elismeréseként
dr. Hegedűs Zsolt Béla büntetés-végrehajtási orvos alezredes, a Szegedi Fegyház és Börtön osztályvezetője részére,
beosztásaiban huzamos időn át végzett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Sipos Antal ezredes, a Magyar Honvédség 25. Klapka György Lövészdandár törzsfőnöke, parancsnokhelyettes részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
katonai tagozata; a hazai élelmiszerlánc-biztonsági rendszer megerősítése, nemzetközi elismertségének növelése érdekében végzett
kutatói, oktatói, szervezői munkája elismeréseként
dr. Ambrus Árpád, a kémiai tudomány kandidátusa, a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal Élelmiszerlánc-biztonsági
Kockázatértékelési Igazgatóságának közigazgatási főtanácsadója részére,
a magyar néphagyományok ápolásáért, népzenei gyűjtőmunkájáért, előadó-művészi, zeneszerzői, oktatói és
közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Árendás Péter előadóművész, a Honvéd Együttes Művészeti Nonprofit Kft. zenei vezetője részére,
több évtizedes elhivatott oktató-nevelő munkája, eredményes iskolavezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Árkyné dr. Tóth Mária, a budapesti XIII. kerületi Magyar Hajózási Szakközépiskola és Szakiskola igazgatóhelyettese
részére,
Bugyi Jánosné gyógypedagógus, a szolnoki Liget Úti Általános Iskola, Előkészítő, Készségfejlesztő Speciális Szakiskola
és Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény igazgatóhelyettese részére,
Kisgergely Mária, az egri Bornemissza Gergely Szakközép-, Szakiskola és Kollégium igazgatóhelyettese részére,
a Belügyminisztérium állományában végzett eredményes szakmai tevékenysége elismeréseként
Bartók Péter, a Belügyminisztérium Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztályának főosztályvezető-helyettese
részére,
Dócs Mihály, a Belügyminisztérium Műszaki Főosztályának vagyongazdálkodási ügyintézője részére,
közel négy évtizedes lelkiismeretes oktató-nevelő munkája elismeréseként
dr. Bálintné Hübner Judit, a pásztói Mikszáth Kálmán Gimnázium, Postaforgalmi Szakközépiskola és Kollégium tanára
részére,
magas színvonalú szakmai tevékenysége, eredményes munkája elismeréseként
Bernát György, az Alapvető Jogok Biztosa Hivatalának osztályvezetője részére,
dr. Kristó Annamária, az Alapvető Jogok Biztosa Hivatalának jogi referense, vezető főtanácsos részére,
négy évtizedes szakmai munkája elismeréseként, a termelőkkel való példaértékű kapcsolattartásért
Dobi Dénes, a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal Növény-, Talaj- és Agrárkörnyezet-védelmi Igazgatóságának
laboratóriumvezetője részére,
sokoldalú irodalmi munkásságáért, szerkesztői tevékenysége elismeréseként
Fenyvesi Ottó, a Magyar Tudományos Akadémia Veszprémi Területi Bizottságának szervező titkára részére,
a magyar népzene hagyományainak megőrzése, a Nyugat-Dunántúl vidékén élők kulturális életminőségének javítása
érdekében hosszú időn át végzett munkája elismeréseként
Földesi János, a szombathelyi Paragvári Utcai Általános Iskola tanára, a Boglya Népzenei Együttes tagja részére,
a különleges bánásmódot igénylő, beteg gyermekek oktatása, nevelése terén végzett áldozatos munkája
elismeréseként
Fügediné Kovács Zsuzsanna, a szolnoki Liget Úti Általános Iskola, Előkészítő, Készségfejlesztő Speciális Szakiskola és
Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény gyógypedagógusa részére,
a magyar színházügy szolgálatában, hosszú időn át végzett széles körű, magas színvonalú tevékenysége
elismeréseként
Fülöp Ildikó, a Miskolci Nemzeti Színház művészeti főtitkára részére,
a rendőrség állományában végzett több mint két évtizedes lelkiismeretes munkája elismeréseként
Gombai Ibolya, a Somogy Megyei Rendőr-főkapitányság, Kaposvári Rendőrkapitányság Hivatalának segédhivatal-vezetője
részére,
Pápa és környéke történeti, néprajzi értékeinek megőrzése, gondozása és bemutatása érdekében évtizedeken
keresztül végzett példaértékű tevékenysége elismeréseként
Győry Endréné Abonyi Éva nyugalmazott pedagógus részére,
több évtizedes egyházi szolgálatáért, a keresztény értékek melletti következetes kiállásáért
Gyűrű Géza, a Veszprémi Érseki Hivatal általános helynöke, pápai prelátus, Balatonfüred város díszpolgára részére,
négy évtizedes lelkiismeretes oktató-nevelő munkája elismeréseként
Holicsné Csejk Gabriella, a budapesti XII. kerületi Budai Középiskola tanára részére,
erdő- és vadgazdálkodási területen, különösen a természeti értékek védelme érdekében végzett négy és fél évtizedes
tevékenysége elismeréseként
Homoki-Nagy István, az Ipoly Erdő Zrt. Királyréti Erdészetének nyugalmazott kerületvezető erdésze részére,
a földügy és a térképészet terén végzett munkájáért, a nemzeti érdekek kiemelkedő és eredményes képviseletéért
Iván Gyula, a Földmérési és Távérzékelési Intézet műszaki főtanácsadója részére,
a fogyatékkal élők érdekében, a Magyarországi Református Egyház keretei között végzett áldozatos szolgálatáért
Jakab Miklósné igazságügyi jeltolmács részére,
több évtizedes, a hangszerek és a művészek iránt elkötelezett szakmai munkájáért
Juhos Tibor hangszermester, a Rose Hangszerüzlet és Javítóműhely Kft. ügyvezető igazgatója részére,
több évtizedes kiemelkedő közösségi munkájáért, kiemelten a hátrányos helyzetű gyermekek sportolási lehetőségének
megteremtéséért, kimagasló pedagógiai munkájáért
Karácsonyné Mayer Éva, a Győrladaméri Általános Iskola hitoktatója részére,
az áramütés elleni védelemben, a villamos biztonságtechnika magas színvonalú hazai kialakításában és
szakirodalmának megjelenítésében vállalt kiemelkedő szerepéért, szakmai életútja elismeréseként
Kádár Aba nyugalmazott gyémántokleveles gépészmérnök részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc eszméinek, emlékének ápolásáért
Koklács Mihályné, a Magyar Politikai Foglyok Szövetsége XIV. kerületi Szervezetének tagja részére,
az élelmiszerlánc-biztonság, az élelmiszerhigiénia biztosítása érdekében végzett több mint négy és fél évtizedes
szakmai munkája, életpályája elismeréseként
dr. Kovács Jolán, a Zala Megyei Kormányhivatal Élelmiszerlánc-biztonsági és Állategészségügyi Igazgatóságának
hatósági állatorvosa részére,
az állategészségügy és járványügy területén végzett több évtizedes munkássága elismeréseként
dr. Kováts László, a Zala Megyei Kormányhivatal Élelmiszerlánc-biztonsági és Állategészségügyi Igazgatóságának
nyugalmazott kerületi főállatorvosa részére,
közel négy évtizedes eredményes közszolgálati tevékenysége elismeréseként
Kuliffayné Molnár Piroska, Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának ügyintézője, ellenőrzési
szakreferens részére,
a magyar cigányzene magas szintű tolmácsolásáért
Lakatos Vilmos előadóművész, a Mátyás Pince Étterem zenekarvezetője részére,
eredményes pedagógusi, iskolateremtői és településfejlesztői munkája, közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Lengyel Erzsébet, a Szolnoki Szolgáltatási Szakközép- és Szakiskola Vásárhelyi Pál Közgazdasági, Egészségügyi és
Idegenforgalmi Két Tanítási Nyelvű Tagintézményének tagintézmény-vezetője részére,
közösséget szervező, a keresztény értékrendet erősítő, a fiatalok hitélete érdekében végzett áldozatos munkássága,
közéleti tevékenysége elismeréseként
Lévai Jánosné hittanár, Kecskemét város önkormányzati képviselője részére,
a magyar néptánc hagyományainak ápolása, finnországi megismertetése, oktatása és terjesztése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Litkey István László néptáncoktató részére,
több évtizedes elhivatott oktató-nevelő munkája, eredményes iskolavezetői tevékenysége elismeréseként
Megyeri Józsefné, a budapesti XIII. kerületi PRÍZMA Általános Iskola és Óvoda, Egységes Gyógypedagógiai Módszertani
Intézmény igazgatóhelyettese részére,
kimagasló szakmai színvonalon végzett tevékenysége elismeréseként
Orosz Jánosné, a Kecskeméti Városi Bíróság elnöki irodavezetője részére,
alkotói munkássága, életpályája elismeréseként
Pálfalvi Nándor író részére,
a közösségért és a Balatonért végzett több évtizedes áldozatos munkásságáért, a Balaton ügyének önzetlen ápolásáért
Polonyi Kornél, Balatonfüred város díszpolgára részére,
magas színvonalú tánc- és énekművészi munkásságáért, kiváló próbavezetői, asszisztensi és közösségalkotó
munkájáért
Rémi Tünde táncosszólista, a Honvéd Együttes Művészeti Nonprofit Kft. művészeti asszisztense részére,
közel két évtizedes kimagasló sportszakmai tevékenységéért, elkötelezettségéért, a kor kihívásainak megfelelő
sportszervezői feladatok ellátásáért
Rózsa József, a Szolnoki Sportcentrum Nonprofit Kft. ügyvezető igazgatója részére,
dalkultúránk ápolásáért és avatott tolmácsolásáért, az amatőr kórusmozgalomban végzett több évtizedes
tevékenységéért, énekművészi életpályája elismeréseként
Soós Sándor énekes, a Honvéd Együttes Művészeti Nonprofit Kft. nyugalmazott karnagya részére,
az élelmiszer-kereskedelem és -marketing, továbbá a termelők-kereskedők kapcsolatrendszerének kutatása területén
végzett négy és fél évtizedes munkája elismeréseként
dr. Stauder Márta, az Agrárgazdasági Kutató Intézet osztályvezető-helyettese részére,
a politikai üldözöttek érdekében végzett tevékenysége, életútja elismeréseként
Szarka János, a Politikai Foglyok Országos Szövetsége Bács-Kiskun Megyei Szervezetének alapító tagja részére,
négy évtizedes szakmai és vezetői munkája elismeréseként, a termelőkkel való példaértékű kapcsolattartásért
dr. Szőke Lajos, a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóságának
nyugalmazott igazgatója részére,
közel négy évtizedes elhivatott oktató-nevelő tevékenysége elismeréseként
dr. Veresné Nyizsnyik Judit Éva, a debreceni Ibolya Utcai Általános Iskola tanítója részére,
két évtizedes eredményes közszolgálati tevékenysége elismeréseként
dr. Vincze Nóra Hédi, Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala Jogi Osztályának vezetője részére,
a magyar honvédelem, a történelmi egyházak, valamint Debrecen város történetének magas színvonalú
bemutatásáért, kimagasló újságírói-szerkesztői tevékenységéért
Vojtkó Ferenc, a Debrecen Televízió szerkesztő-riportere részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata; beosztásaiban huzamos időn át végzett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Földvári Zoltán őrnagy, a Magyar Honvédség 86. Szolnok Helikopter Bázis Repülőműszaki Oktatásbiztosító
Központjának szolgálatvezető mérnöke részére,
a büntetés-végrehajtási szervezet állományában végzett több mint két évtizedes kimagasló szolgálati tevékenysége
elismeréseként
Horváth Zsuzsanna büntetés-végrehajtási főtörzszászlós, a Márianosztrai Fegyház és Börtön osztályvezető-helyettese
részére,
a rendőrség állományában végzett három évtizedes kimagasló szolgálati tevékenysége elismeréseként
Katona Imre rendőr főtörzszászlós, a Készenléti Rendőrség Különleges Szolgálatok Igazgatósága Készenléti
Osztályának tűzszerész technikusa részére,
a katasztrófavédelem területén végzett negyedszázados lelkiismeretes szolgálati tevékenysége elismeréseként
Kató József tűzoltó főtörzsőrmester, a Komárom-Esztergom Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság, Tatabányai
Katasztrófavédelmi Kirendeltség, Tatabányai Hivatásos Tűzoltó-parancsnokság beosztott tűzoltója részére,
a rendőrség állományában végzett közel két évtizedes kimagasló szolgálati tevékenysége elismeréseként
Kovács László rendőr főtörzszászlós, a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság, Rendészeti Igazgatóság, Rendészeti Főosztály
Közrendvédelmi Osztályának szolgálatparancsnoka részére,
Molnár Ferenc rendőr alezredes, a Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság, Hajdúböszörményi Rendőrkapitányság
Közrendvédelmi Osztályának osztályvezető-helyettese részére,
a Vám- és Pénzügyőrség bűnügyi szakterületén, a nemzetgazdaság eredményes működése érdekében végzett
kiemelkedő színvonalú tevékenysége elismeréseként
dr. Salamon Péter őrnagy, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Észak-magyarországi Regionális Bűnügyi Igazgatóságának
megbízott igazgatója részére,
a rendőrség állományában végzett közel három évtizedes kimagasló szolgálati tevékenysége elismeréseként
Veress Attila rendőr főtörzszászlós, a Békés Megyei Rendőr-főkapitányság Békéscsabai Rendőrkapitánysága
Közlekedésrendészeti Osztályának szolgálatparancsnoka részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
katonai tagozata; magával ragadó hegedűjátékáért, határainkon túl is sikeres előadó-művészetéért
Banda Ádám hegedűművész részére,
kimagasló szakmai színvonalon végzett tevékenysége elismeréseként
Baráth Imréné, a Kecskeméti Törvényszék írnoka részére,
Kakas Józsefné, a Kecskeméti Városi Bíróság nyugalmazott tisztviselője részére,
az idősgondozás területén több évtizeden át végzett elhivatott munkája elismeréseként
Boskovics Sándorné, a szigetvári dr. Raksányi Árpád Integrált Szociális Intézmény Időskorúak Otthona gondozónője
részére,
Gera Lajosné, a biatorbágyi Boldog Gizella Otthon főnővérhelyettese részére,
Magyarország állami rendjeleinek és kitüntetéseinek reformja, történelmi hagyományokon alapuló megújítása
érdekében végzett munkája elismeréseként
Demeter Márton falerisztikus részére,
Tasnádi Krisztina grafikusművész részére,
az idős emberek ellátása, életminőségük javítása érdekében végzett példamutató tevékenysége elismeréseként
Gagyi Éva, a szigetvári dr. Raksányi Árpád Integrált Szociális Intézmény Időskorúak Otthona mentálhigiénés
asszisztense részére,
a magyar zene magas színvonalú tolmácsolásáért, előadó-művészi pályája elismeréseként
Gyulai Erzsébet magyarnóta-énekes részére,
közel négy évtizedes elhivatott oktató-nevelő tevékenysége elismeréseként
Gyurkóné Kovács Beatrix, a budapesti XII. kerületi Arany János Általános Iskola és Gimnázium tanítója részére,
eredményes és lelkiismeretes munkája elismeréseként
Hideg Zoltán András, a Körmendi Rendészeti Szakközépiskola Gazdasági Szervek Ellátási és Fenntartási Osztálya Ellátási
Csoportjának főelőadója részére,
az Egészségbiztosítási Alap vagyonának megőrzése és gyarapítása érdekében végzett kiemelkedően eredményes
munkája elismeréseként
István Lajos, az Országos Egészségbiztosítási Pénztár Beszerzési, Üzemeltetési és Vagyongazdálkodási Főosztályának
vagyongazdálkodási szakmai tanácsadója részére,
a honvédelem ügye érdekében huzamos időn át végzett eredményes munkája elismeréseként
Kiss Ferenc, a Magyar Honvédség 86. Szolnok Helikopter Bázis Karbantartó és Javító Század szakmunkása részére,
több mint három évtizedes, a honvéd egészségügy érdekében végzett lelkiismeretes gyógyító-ápoló tevékenysége
elismeréseként
dr. Koncz Györgyné, a Magyar Honvédség Honvédkórház Központi Aneszteziológiai és Intenzív Terápiás Osztályának
vezető ápolója részére,
három évtizedes elhivatott oktató-nevelő tevékenysége elismeréseként
Martonné Adler Ildikó, az egri Balassi Bálint Általános Iskola és Előkészítő Szakiskola tanítója részére,
több évtizedes kimagasló vízügyi szakmai tevékenysége elismeréseként
Pócza Sándor István, az Észak-magyarországi Vízügyi Igazgatóság szakaszmérnökség-vezetője részére,
az igazságszolgáltatásban eltöltött négy és fél évtizedes lelkiismeretes munkája elismeréseként
dr. Vas Jánosné, a Budai Központi Kerületi Bíróság tisztviselője részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata; a rendőrség állományában végzett közel két évtizedes kimagasló szolgálati tevékenysége elismeréseként
Dömők László rendőr főtörzszászlós, a Nemzeti Nyomozó Iroda, Bűnügyi Ellátó Szervek, Műveleti Főosztály, Taktikai
Osztály I., I. Alosztály bűnügyi technikusa részére,
a rendőrség állományában végzett közel három évtizedes kimagasló szolgálati tevékenysége elismeréseként
Krén József rendőr főtörzszászlós, a Budapesti Rendőr-főkapitányság, Objektumvédelmi és Őrszolgálati Főosztály
Fogda- és Kísérőőr-szolgálati Osztályának kísérőőre részére,
a rendőrség állományában végzett másfél évtizedes kimagasló szolgálati tevékenysége elismeréseként
Vigh István Attila rendőr törzszászlós, a Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság, Hódmezővásárhelyi Rendőrkapitányság,
Közrendvédelmi Osztály Körzeti Megbízotti Alosztályának körzeti megbízottja részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. augusztus 8.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
108/2013. (VIII. 16.) ME határozata a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnökhelyettesének kinevezéséről.
A Nemzeti Fejlesztési Ügynökségről szóló 130/2006. (VI. 15.) Korm. rendelet 4.  § (3)  bekezdésében foglalt
jogkörömben
Zsigmondné dr. Vitályos Eszter Zsuzsannát a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség jogi és gazdasági elnökhelyettesévé
– 2013. augusztus 19-i hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
69/2011. (IV. 28.) Korm. rendelete Összefogás az Államadósság Ellen Alapról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
e) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Az államadósság csökkentése érdekében a Kormány Összefogás az Államadósság Ellen Alapot (a továbbiakban: Alap)
alapít, amelynek bevételeire, működésére e rendeletet kell alkalmazni.
2. § (1) Az Alap célja az e rendelet szerinti bevételek gyűjtése és azoknak az államadósság csökkentésére történő felhasználás
céljából történő továbbítása.
(2) Az Alap jogi személy.
(3) Az Alap székhelye: 1027 Budapest, Csalogány u. 9–11.
(4) Az Alap könyvvezetésére, beszámolójának elkészítésére, gazdálkodására vonatkozóan az alapítványokra előírt
rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
(5) Az Alap számlaszámai
a) belföldön indított utalás esetében 11707000-22222222,
b) külföldön indított utalás esetében HU62 11707000-22222222-00000000, SWIFT kód: OTPVHUHB.
(6) Az Alap bevételei belföldi és külföldi természetes és jogi személyek, valamint jogi személyiség nélküli szervezetek
önkéntes befizetései, adományai, továbbá a számla-egyenleg után a számlavezető pénzügyi intézmény által fizetendő
kamat.
(7) Az Alap részére juttatott bevételek nem vonhatók el, és az e rendeletben meghatározottól eltérő célra nem
használhatók fel.
(8) Az Alap bevételei kizárólag az államadósság csökkentésére használhatók fel.
(9) Az (8) bekezdés szerinti felhasználás a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap eszközeinek felhasználásával
megegyező módon történik. Ennek érdekében az Alap bevételeit – a bevétel megérkezését követő 3 napon belül – át
kell utalni a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap javára.
(10) Az Alap vállalkozási tevékenységet nem végezhet. 3. § (1) Az Alap legfőbb szerve a 3 fős Irányító Testület (a továbbiakban: Testület), amelynek tagjait – köztük az elnökét – az
államháztartásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) jelöli ki.
(2) A Testület tagjává nem jelölhető ki az ÁKK Zrt. munkavállalója, vezető tisztségviselője, felügyelőbizottságának tagja
vagy könyvvizsgálója, továbbá az Alap felügyelő bizottságának tagja, elnöke, valamint ezen személyek közeli
hozzátartozója.
(3) Az Alapot a Testület elnöke képviseli, beleértve az Alap számlája feletti utalványozási jog gyakorlását.
(4) A Testület elnöke és tagjai tevékenységüket személyesen, továbbá díjazás és költségtérítés nélkül végzik.
(5) A Testület üléseit az elnök hívja össze és vezeti, továbbá ellátja a Testület döntéseinek előkészítésével és azok
végrehajtásával kapcsolatos feladatokat. A Testület ülését az elnök köteles összehívni, ha azt a tagok többsége, vagy a
miniszter kezdeményezi.
(6) A Testület határozatképes, ha mindhárom tag jelen van, döntéseit többségi szavazattal hozza.
(7) A Testület tagjának megbízatása megszűnik:
a) amennyiben feladatát 90 napon túl nem képes ellátni,
b) a miniszter által történő visszahívással,
c) lemondással.
4. § (1) Az Alap gazdálkodását 3 tagú felügyelő bizottság ellenőrzi.
(2) A felügyelő bizottság tagjait a miniszter jelöli ki.
(3) A felügyelő bizottság az Alap működésével kapcsolatos jogszabálysértés esetén a kormányzati ellenőrzési szervet és a
minisztert haladéktalanul értesíti, továbbá évente tájékoztatja a minisztert ellenőrzéseinek eredményéről.
(4) A felügyelő bizottság tagjai tevékenységüket személyesen díjazás és költségtérítés nélkül végzik.
(5) A felügyelő bizottság tagjának megbízatása megszűnik:
a) amennyiben feladatát 90 napon túl nem képes ellátni,
b) a miniszter által történő visszahívással,
c) lemondással.
5. § Az Alapba befolyt adományok összegéről az Alap honlapján a nyilvánosságot folyamatosan tájékoztatni kell.
6. § (1) Az Alap határozatlan időre jön létre.
(2) Az Alap megszűnése esetén a vagyonát a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap részére kell átadni.
7. § Az Alap gazdálkodásának jogszerűségét a kormányzati ellenőrzési szerv ellenőrzi.
8. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. § (9) bekezdését – az Alaphoz addig beérkezett bevételek és azok kamatai tekintetében – a Nyugdíjreform és
Adósságcsökkentő Alapról, és a szabad nyugdíjpénztár-választás lebonyolításával összefüggő egyes
törvénymódosításokról szóló 2010. évi CLIV. törvény az 1. §-ban létrehozott Alapból történő befizetések
felhasználására vonatkozó rendelkezésének hatálybalépését követően kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1344/2018. (VII. 26.) Korm. határozata a lakosság pénzügyi tudatosságát fejlesztő stratégiához kapcsolódó első kétéves cselekvési tervről (2018–2019).
A Kormány egyetért a  lakosság pénzügyi tudatosságát fejlesztő stratégia végrehajtásához kapcsolódó első kétéves cselekvési
tervben (2018–2019) (a továbbiakban: Cselekvési terv) foglaltakkal, és
 1. felhívja a pénzügyminisztert, hogy a feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával, valamint a Magyar Nemzeti
Bank elnökének felkérésével gondoskodjon a Cselekvési terv végrehajtásáról;
Felelős: pénzügyminiszter
feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: folyamatos 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, valamint az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy
a  Cselekvési tervnek megfelelően a  köznevelési intézményekben gondoskodjanak a  pénzügyi edukáció
megerősítéséről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  felsőfokú képzés (ideértve a  pedagógus továbbképzést
és a  szakirányú továbbképzést is) keretében gondoskodjon a  gyakorlati pénzügyi oktatás fejlesztéséről,
a  feladatkörébe tartozó területeken szakmai konferenciák megszervezéséről és a  szükséges módszertani
fejlesztésekről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 4. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy számoljon be a  Kormány számára a  Cselekvési terv végrehajtásának
eredményeiről, és tegyen javaslatot a  lakosság pénzügyi tudatosságát fejlesztő stratégia végrehajtásához
kapcsolódó második kétéves cselekvési terv (2020–2021) tartalmára vonatkozóan.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2020. március 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1873/2016. (XII. 28.) Korm. határozata a kommunista diktatúra idején internáló- és kényszermunkatáborként, illetve hadifogolytáborként működtetett létesítmények egykori helyszínein emlékhelyek létrehozásáról, illetve fejlesztéséről, valamint a megvalósításukhoz szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  kommunista diktatúra idején internáló- és kényszermunkatáborként, illetve hadifogolytáborként
működtetett létesítmények alábbi helyszínein emlékhelyek létrehozásával, illetve fejlesztésével, így támogatja
a) a Recski Nemzeti Emlékpark fejlesztését,
b) a Kistarcsai Emlékhely és Könyvtár létrehozását, valamint
c) a Ceglédi GULÁG-GUPVI Emlékhely létrehozását;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter, az  emberi erőforrások
minisztere és a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.)
bevonásával – készítsen előterjesztést a  Kormány számára az  1.  pont a)  alpontjában meghatározott beruházás
részletes, a  megvalósítás és a  finanszírozás ütemtervét, a  várható működési költségek kalkulációját, továbbá
a  beruházás érdekében szükséges ingatlanok tulajdoni, vagyoni és használati viszonyai rendezésével kapcsolatos
feladatokat bemutató ütemezési tervről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. április 15.
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2. pontban meghatározott feladatok végrehajtásához gondoskodjon
281,89 millió forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. január 31. 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. pont c) alpontjában meghatározott cél megvalósítása érdekében
– az  emberi erőforrások minisztere és a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával – gondoskodjon 2017. évben
legfeljebb 546,8 millió forint többletforrás biztosításáról a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló
2016. évi XC. törvény 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. évben a felmerülés ütemében
5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. pont b) alpontjában meghatározott cél megvalósítása érdekében
– a  belügyminiszter bevonásával – a  felmerülés ütemében gondoskodjon 2017. és 2018. évben legfeljebb
497,23 millió Ft forrás rendelkezésre állásáról a központi költségvetés IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet
javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: felmerülés ütemében 6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere és a  nemzeti fejlesztési
miniszter bevonásával – vizsgálja meg a 2014–2020-as programozási időszak európai uniós forrásainak lehetséges
felhasználásának lehetőségét az 1. pont a) alpontjában meghatározott cél megvalósításához;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
7. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az MNV Zrt. útján gondoskodjon
a) a Cegléd belterület 2631/59 helyrajzi számú ingatlan állam általi – legfeljebb a  független ingatlanforgalmi
szakértő által meghatározott forgalmi értéken történő – megszerzéséről,
b) a Cegléd belterület 2631/58 helyrajzi számú ingatlan állam általi – legfeljebb a  független ingatlanforgalmi
szakértő által meghatározott forgalmi értéken történő – megszerzéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. április 15.
8. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  7.  pontban meghatározott célok megvalósítása érdekében
gondoskodjon legfeljebb 57,02 millió Ft biztosításáról Magyarország 2017. évi központi költségvetésről szóló
2016. évi XC. törvény 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. január 15. 9. egyetért azzal, hogy az 1. pont c) alpontjában meghatározott beruházás építtetője az MNV Zrt. legyen;
 10. egyetért azzal, hogy az 1. pont b) alpontjában meghatározott beruházás építtetője és lebonyolítója Kistarcsa Város
Önkormányzata legyen;
 11. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a Ceglédi GULÁG-GUPVI Emlékhely esetében a VERITAS
Történetkutató Intézet vagyonkezelői kijelöléséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a beruházás megvalósítását követően
12. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  1.  pont c)  alpontjában meghatározott cél megvalósítását
követően  – 2019. évtől kezdődően legfeljebb évi bruttó 154,44 millió forint összegben gondoskodjon a  Ceglédi
GULÁG-GUPVI Emlékhely működtetési költségeinek biztosításáról a VERITAS Történetkutató Intézet részére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1312/2014. (V. 14.) Korm. határozata a TIOP-3.2.2-12/1-2013-0001 azonosító számú („A komplex rehabilitációhoz szükséges infrastrukturális feltételek megteremtése” című) projekt költségnövekményének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  TIOP-3.2.2-12/1-2013-0001 azonosító számú, „A komplex rehabilitációhoz
szükséges infrastrukturális feltételek megteremtése” című projekt összköltségének legfeljebb 1 570 000 000 forintra
történő növelését,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosításához.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2017. (I. 11.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Pető Károlyt 2017. január 1. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
6/2018. (HK 4.) HVK LOGCSF szakutasítása.  a Magyar Honvédségben rendszeresített és készenlétben tartott tűzoltó készülékek alapkarbantartásával kapcsolatos tevékenységek szervezési és logisztikai feladatairól
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52 §. (2) bekezdésben foglaltak
alapján – figyelemmel – a Magyar Honvédségben rendszeresített és készenlétben tartott tűzoltó készülékek alapkarbantartásának biztosítása érdekében az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás célja a rendszeresített és készenlétben
tartott tűzoltó készülékek alapkarbantartásával kapcsolatos tevékenység logisztikai biztosításának szabályozása és
a – máshol nem szabályozott – szakmai feladatok és felelősségek meghatározása.
2. A szakutasítás hatálya a rendszeresített és készenlétben tartott tűzoltó készülékeket tároló, illetve készenlétben tartó, továbbá az alapkarbantartásukkal kapcsolatos
logisztikai és szakmai tevékenységek végrehajtásában és
biztosításában érintett, a Honvéd Vezérkar főnökének
közvetlen alárendeltségébe tartozó honvédelmi minisztériumi szervekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire és a honvédelmi
miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre terjed ki.
3. E szakutasítás alkalmazásában:
a) alapkarbantartás: az alapkarbantartó által elvégzett
azon tevékenységek összessége, amelyek célja a tűzoltó
készülék működőképességének ellenőrzése, annak megőrzése céljából a gyártó által előírt, a készenléti vagy tárolási
helyen elvégzett időszakos karbantartások elvégzése,
a működésképtelen tűzoltó készülékek javításának kezdeményezése és ezen elvégzett tevékenység írásban történő
dokumentálása,
b) alapkarbantartó: a javítóműhely állományában lévő
vagy az MH Légijármű Javítóüzem (a továbbiakban: MH
Lé. Jü.) által meghatalmazott, az Országos Tűzvédelmi
Szabályzatról szóló 54/2014. (XII. 5.) BM rendelet (a továbbiakban: OTSZ) szerinti jogosult személy,
c) alapkarbantartási ciklus: egy adott katonai szervezet
készletében lévő tűzoltó készülékek alapkarbantartási ide
jének legkorábbi és legkésőbbi időpontja közötti időtartam, olyan számvetéssel, hogy a karbantartások az adott
év június 1-t követően kezdhetők meg és a következő év
május 31-ig fejezendőek be,
d) javítóműhely: az MH Lé. Jü. tűzoltókészülék-karbantartási és javítási feladatokat végrehajtó állományának
összefoglaló megnevezése,
e) tűzvédelmi hatóság: a tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekről, a tűzvédelmi bírságról és a tűzvédelemmel foglalkozók kötelező élet- és balesetbiztosításáról szóló 259/2011. (XII. 7.) Korm. rendeletben a tűzoltó
készülékek üzemeltetésével kapcsolatos hatósági feladatokra kijelölt szervezet,
f) tűzoltó készülék: a Magyar Honvédségben rendszeresített és készenlétben tartott, meglévő és későbbiekben beszerzésre kerülő tűzoltó készülék,
g) tűzvédelmi szakvizsga: a tűzvédelmi szakvizsgára kötelezett foglalkozási ágakról, munkakörökről, a tűzvédelmi
szakvizsgával összefüggő oktatásszervezésről és a tűzvédelmi szakvizsga részletes szabályairól szóló 45/2011.
(XII. 7.) BM rendelet (a továbbiakban: R1) 2. melléklete
szerinti bizonyítvánnyal igazolható végzettség.
2. Az MH-nál rendszeresített és készenlétben tartott
tűzoltó készülékek alapkarbantartásával kapcsolatos
feladatok 4. Az elvégzendő szakmai feladatokról, a műveleti sorrendről az OTSZ és a bejelentésköteles tűzvédelmi szolgáltatási tevékenységek megkezdésének és folytatásának
részletes szabályairól szóló 50/2011. (XII. 20.) BM rendelet (a továbbiakban: R2) rendelkezik, a feladatok részletes
leírása a tűzoltó készülékek technológiai utasításaiban kerül rögzítésre.
5. Az alapkarbantartó állomány részére átadásra kerül
egy-egy, a gyártó által átadott vagy általa jóváhagyott
technológiai utasítások alapján készített, a tűzoltó készülékek alapkarbantartásának műveleti sorrendjét tartalmazó
technológiai utasítás.
6. Az alapkarbantartói tevékenységet a Magyar Honvédség kijelölt szakemberei – a jogszabályban előírt egyéb feltételek meglétén túl – az MH Lé. Jü. által kiadott, 1. melléklet szerinti meghatalmazás birtokában végezhetik.
7. Az alapkarbantartással kapcsolatos technológiai műveletek tényleges és helyes végrehajtásának, illetve annak
elmulasztásának felelőssége az alapkarbantartót terheli.
8. Az MH-nál rendszeresített és készenlétben tartott tűzoltó készülékek típusismereteinek felfrissítése és az új típusok megismerése céljából az alapkarbantartásra kijelölt
állomány köteles részt venni az MH Lé. Jü. által évente
legalább egy alkalommal meghirdetett alapkarbantartói
foglakozáson. A foglalkozásokon való részvétel az alapkarbantartói tevékenységre szóló meghatalmazás kiadásának feltétele.
9. Az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságtól
(a továbbiakban: OKF) az alapkarbantartáshoz szükséges
OKF azonosító jellel ellátott matricákat az MH Lé. Jü.
szerzi be, veszi át és adja át az alapkarbantartást végző állomány részére.
10. Az alapkarbantartó a javítóműhelytől átvett OKF
azonosító jeleket csak saját maga használhatja fel, azokat
másra nem ruházhatja át.
11. A javítóműhely az alapkarbantartók részére átadott
OKF azonosító jelekről a 2. mellékletben megadott minta
szerinti részletes kimutatást vezet, mely az átvétel igazolásán felül tartalmazza az átadás időpontját, az átvevő nevét
és tűzvédelmi szakvizsga bizonyítványának számát, illetve az átadott OKF azonosító jelek sorozatszámát.
12. Az alapkarbantartók rendelkezésére bocsátott OKF
azonosító jelekről vezetett részletes kimutatást a javítóműhely a továbbadás időpontjától számított legalább 11 évig
megőrzi. A javítóműhely jogutód nélküli megszűnése esetén a kimutatást a tűzvédelmi hatóságnak átadja, amely
gondoskodik azok megőrzéséről.
13. A tűzvédelmi hatóság megtilthatja a tűzoltó készülékek karbantartásának végzését, továbbá az OKF azonosító
jel használatát amennyiben az azonosító jel használata jogosulatlanul történik, vagy az alapkarbantartók rendelkezésére bocsátott OKF azonosító jelekről az R2. szerinti
részletes kimutatás vezetése elmulasztásra kerül, vagy
az R2.-ben, műszaki követelményben, gyártói javítási
technológiában meghatározott előírásokat az alapkarbantartó nem tartja be.
14. Az MH-nál rendszeresített és készenlétben tartott tűzoltó készülékek alapkarbantartását az arra a 6. pont szerint
kijelölt hivatásos, vagy szerződéses katona, illetve közalkalmazott végezheti, aki rendelkezik az OTSZ-ben, az R1.-ben
és az R2.-ben előírt végzettséggel, továbbá az MH Lé. Jü.,
mint engedélyes műhely által kiadott a tevékenységre szóló
meghatalmazással és az alapkarbantartás elvégzéséhez
szükséges felszereléssel.
15. Az MH Lé. Jü. által kiadott meghatalmazások határozott időtartamra kerülnek kiállításra, érvényesítésére
az MH Lé. Jü. parancsnok – távollétében a főmérnök (parancsnok-helyettes) – jogosult. Az alapkarbantartói állomány kijelölése, az alapkarbantartások tervezése.
16. Az alapkarbantartás végrehajtása a Logisztikai
Utaltsági Rend (a továbbiakban: LUR) „tűzoltó készülé
kek alapkarbantartása” szaktevékenysége esetében
„ELLÁTÓ”-ként megjelölt katonai szervezetek feladata.
17. A katonai szervezetek a LUR szerint, elsősorban
a saját állományukba tartozó, a személyi feltételeknek
megfelelő állománnyal hajtják végre a készletükben lévő
tűzoltó készülékek alapkarbantartását.
18. Az „ELLÁTÓ” katonai szervezetek parancsnokainak a feladata az alapkarbantartói állomány kijelölése és
szükség esetén tűzvédelmi szakvizsgára történő beiskolázása.
19. A katonai szervezeteknél rendelkezésre álló tűzoltó
készülékek alapkarbantartásának ütemezése az „ELLÁTÓ”
katonai szervezetek feladata. Ennek érdekében az általuk készenlétben tartott és tárolt tűzoltó készülékekről, továbbá
a szaktevékenység vonatkozásában ellátási körükbe utalt
szervezetek készleteire kiterjedően az „ELLÁTÓ” katonai
szervezetek adatot szolgáltatnak azok típusairól, mennyiségéről és az alapkarbantartások esedékességéről. Az adatszolgáltatás formátumát a 3. melléklet tartalmazza.
20. Az adatszolgáltatás megküldése Honvédelmi
Minisztérium Információ Kapcsolati Rendszere (a továbbiakban: IKR) részeként történik. A szaktevékenység tekintetében a LUR szerinti „ELLÁTOTT” katonai szervezetek kötelesek a jelentés összeállításához annak megküldési határideje előtt 14 nappal adatokat szolgáltatni
az „ELLÁTÓ” katonai szervezetek részére.
21. Az adatszolgáltatást az intranet levelező rendszere
útján, szerkeszthető formában is meg kell küldeni az MH
LK részére.
22. Az adatszolgáltatás alapján kerül biztosításra
az alapkarbantartáshoz szükséges fogyóanyag és megszervezésre a végrehajtó állomány felkészítése.
23. Az MH Lé. Jü. tervezi és hajtja végre az alapkarbantartók felkészítését az MH-ban alkalmazott tűzoltó készülékek alapkarbantartásának technológiája tekintetében.
24. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) az MH 64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred jelentése alapján szervezi meg a nemzetközi faladatban részvevő alegységek készletében lévő tűzoltó készülékek alapkarbantartását.
25. A katonai szervezetek az alapkarbantartások végrehajtását egységszintű technikai kiszolgálási terveikben jelenítik meg.
26. Az alapkarbantartáshoz szükséges szerszám készlet
előírt, egységesített tartalmát a 4. melléklet tartalmazza.
27. Az alapkarbantartáshoz szükséges szerszámkészlet
biztosítása alapvetően központi ellátásból történik, azonban intézményi költségvetés terhére is lehetőség van készletek beszerzésére, de ebben az esetben is az előző pontban
rögzített készletet kell megalakítani. A készlet tartalmától
való eltérés csak az MH LK előzetes hozzájárulásával
alapján engedélyezett.
28. Az alapkarbantartáshoz szükséges javítóanyag
a karbantartásra tervezett tűzoltó készülékek 3. melléklet
szerinti adatszolgáltatáson alapuló mennyisége (után
– az MH LK intézkedése alapján – központilag kerül biztosításra az alapkarbantartó katonai szervezete részére.
29. Az átvett vagy beszerzett szerszám készlet, továbbá
a javítóanyag alapkarbantartók részére történő átadása
az adott katonai szervezet feladata.
30. A karbantartást igazoló címkék és az OKF azonosító
jelek beszerzését az MH Lé. Jü. végzi, annak átadása
az alapkarbantartó állomány részére a meghatalmazás átadásával egyidejűleg az 2. mellékletben megadott minta
alkalmazásával történik.
31. Az OKF azonosító jeleket az alapkarbantartók egymás közt kizárólag egy katonai szervezeten belül, átadás-átvételi jegyzőkönyvön adhatják át. Az átvevő csak
az MH Lé. Jü. által érvényes meghatalmazással bíró alapkarbantartó lehet. Az átadás-átvételi jegyzőkönyv egy példányát az MH Lé. Jü. részére haladéktalanul meg kell küldeni. Az átadás-átvételi jegyzőkönyvet a 2. mellékletben
megadott mintát alapul véve kell elkészíteni.
32. Az alapkarbantartók az általuk elvégzett tevékenységről katonai szervezetek szerinti bontásban vizsgálati
jegyzőkönyvet készítenek az 5. mellékletben meghatározott minta szerint.
33. Az alapkarbantartók az alapkarbantartási ciklus befejezését követően, 30 napon belül kimutatást készítenek
a 6. mellékletben meghatározott minta szerint a felhasznált
49BK OKF azonosító jelekről, azt megküldik a MH Lé.
Jü. részére, egyidejűleg elszámolnak a fel nem használt
OKF azonosító jelekkel. A felhasznált azonosító jelekről
készített kimutatást elektronikus formában („xlsx” kiterjesztésű fájlban) is meg kell küldeni.
34. Az alapkarbantartás során felhasznált javítóanyaggal történő elszámolás a Haditechnikai szakanyagellátási
szabályzat (Htp/9) fenntartási anyagok igénylésére, felhasználására és elszámolására vonatkozó előírásai szerint
történik. A felhasznált javítóanyag mennyiségét az érintett
katonai szervezeteknek legkésőbb az alapkarbantartási
ciklus befejezését követő 30 napon belül megküldik
az MH ARB részére.
35. Az MH ARB a beérkezett adatszolgáltatások alapján az alapkarbantartási ciklus befejezését követő 50. napig a javítóanyag-felhasználásról és a fennmaradó fogyóanyagokról összesítő kimutatást küld az MH LK részére.
3. A tűzoltó készülékek alapkarbantartásának
logisztika biztosításában résztvevők hatás-, feladat
és jogkörei 36. Az MH Logisztikai Központ:
a) a központi nyilvántartás, valamint az üzemeltető
szervezet jelentései alapján tervezi, szervezi a tűzoltó készülékek alapkarbantartásával kapcsolatos logisztikai feladatokat, koordinálja az ennek érdekében szükséges anyagátcsoportosításokat és nyilvántartási feladatokat,
b) a vegyivédelmi szakterület költségvetéséből tervezi
és biztosítja a tűzoltó készülék alapkarbantartás fenntartásához, fejlesztéséhez és a karbantartások és javítások végrehajtásához szükséges pénzügyi erőforrásokat, anyagi
készleteket; a biztosítás központilag beszerzett karbantartó berendezések, műszerek és javítóanyagok átadásával
történik.
37. Az MH Légijármű Javítóüzem:
a) gondoskodik a tűzoltó készülék javítóműhely műkö
dőképességének és javítókapacitásának fenntartásáról
a technológiai utasítások és az egyéb előírt nyilvántartások, okmányok naprakészen tartásáról,
b) feladata az alapkarbantartói tevékenység alapját képező javítóműhely fenntartása, a szükséges számú, előírt
végzettséggel rendelkező szakember rendelkezésre állása,
a meglévő és részére átadott berendezések üzemkészségének biztosítása,
c) a javítóműhely működtetése érdekében kapcsolatot
tart a tevékenységet felügyelő tűzvédelmi hatósággal,
d) a részére biztosított pénzügyi források felhasználásával beszerzi a szükséges mennyiségű OKF azonosító jelet
és az alapkarbantartáshoz szükséges egyéb felirattal („karbantartva”) ellátott matricákat,
e) megküldi az alapkarbantartásra vonatkozó technológiai utasítás(ok) egy-egy sokszorosított példányát, illetve
a későbbi esetleges módosításokat az alapkarbantartást
végrehajtó katonai szervezetek részére,
f) nyilvántartást vezet az átvett, továbbadott és felhasznált OKF azonosító jelekről, amelyet az R2.-ben előírtak
szerint kezel,
g) a végrehajtó állomány ismereteinek szinten tartása
érdekében évente legalább egy alkalommal a rendszerben
tartott tűzoltó készülékek alapkarbantartási műveleteire
kiterjedően foglalkozást tart.
h) jogosult az elvégzett alapkarbantartásokat minőségellenőrzési célból a helyszínen ellenőrizni, annak nem
megfelelő végrehajtása esetén az alapkarbantartó részére
kiállított meghatalmazást visszavonni.
38. Az MH Anyagellátó Raktárbázis:
a) nyilvántartja a központi készletet, továbbá az orszá
gos nyilvántartást érintő mozgásokat, naprakészen tartja
az országos nyilvántartást,
b) bevételezi az üzemeltetéshez beszerzett alkatrészeket, részegységeket, biztosítja az eszközök megfelelő kodifikálását, azokat a végrehajtó szervezet részére átadja,
c) végrehajtja a központi készletbe átadott – selejtezésre
javasolt – eszközök, anyagok selejtezését.
39. A tűzoltó készülékeket üzemben tartó katonai szervezetek:
a) felelősek a tűzoltó készülékek alapkarbantartására
vonatkozó adatszolgáltatás 3. melléklet szerinti összeállításáért a rájuk vonatkozó mértékben; a jelentést a LUR
„tűzoltó készülék alapkarbantartás” szaktevékenység
„ELLÁTÓ” katonai szervezetei állítják össze és küldik
meg, az „ELLÁTOTT” katonai szervezetektől bekért adatok alapján,
b) az alapkarbantartó tevékenységet rögzítik az arra kijelölt állomány munkaköri leírásában,
c) parancsnokai felelősek az alapkarbantartásra kijelölt
személyi állomány rendelkezésre állásáért a kiadott karbantartási terveknek megfelelő ütemezésnek megfelelően.
4. Szervezési, végrehajtási feladatok 40. Az alapkarbantartások végrehajtásával kapcsolatos
tevékenységek felelősségi körének rögzítése érdekében
a LUR szaktevékenységei közé be kell rögzíteni a „tűzoltó
készülékek alapkarbantartása” szaktevékenységet. A módosítás összeállítását és a Honvéd Vezérkar Logisztikai
Csoportfőnökség részére történő felterjesztését az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK) hajtja végre.
41. A 3. mellékletben megadott táblázat alapján kiegészítésre kerül IKR jelentési rendszer. Az MH LK előkészíti az önálló jelentés formátumát és kezdeményezi
a jelentési rendszerbe történő felvételét úgy, hogy a jelentést a LUR „tűzoltó készülék alapkarbantartás” szaktevékenység „ELLÁTÓ” katonai szervezetei állítják össze és
küldik meg, az „ELLÁTOTT” katonai szervezetektől bekért adatok alapján.
42. Az alapkarbantartó állomány első alkalommal történő felkészítése, részükre a meghatalmazások átadása és javító anyaggal, szerszámkészlettel történő ellátása a szakutasítás hatálybalépését követő 60. napig történjen meg.
5. Záró rendelkezések 43. Az alapkarbantartásra vonatkozó technológiai utasítások sokszorosított példányainak első alkalommal történő
kiküldésének határideje a szakutasítás hatálybalépését követő 30. nap.
44. Ez a szakutasítás az aláírását követő napon lép hatályba.
45. Felkérem a katonai szervezetek parancsnokait, hogy
az alapkarbantartások zökkenőmentes végrehajtása érdekében az szervezeti intézményi költségvetésébe tervezzék be
az alapkarbantartáshoz a központilag biztosítottakon felül
szükséges szerszám készletek beszerzésének költségét.
Kaposvári László dandártábornok s. k.,
mb. csoportfőnök


text:
55/2013. (VI. 12.) OGY határozata Szabó Rebeka országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Szabó Rebeka országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi
Bíróság 15. B. XX.1550/2012. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
22/2012. (II. 3.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. január 30-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 10 500 Ft. Faxon benyújtott
beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2012. január 19-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy Gyurcsány Ferenc hazánk korábbi
miniszterelnöke emberiesség elleni bűnt követett el 2006. május huszonhatodikán elmondott Balatonőszödi beszédével,
ugyanis azzal súlyos lelki sérülést okozott és emberi méltóságában megsértett több millió embert?”
Magyarország Alaptörvényének (a továbbiakban: Alaptörvény) 8. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint
országos népszavazás tárgya az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet.
Az Alaptörvény 25. cikkében szabályozottak szerint az igazságszolgáltatási tevékenységet a bíróságok látják el, így
büntetőügyekben a bíróság dönt, valamint az Alaptörvény XXVIII. cikkének (2) bekezdése értelmében a büntetőjogi
felelősséget a bíróság jogerős határozatában állapítja meg. Mindezek alapján az Országos Választási Bizottság
megállapítja, hogy a kérdés nem tartozik az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglalt egyértelműség követelményének sem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a népszavazásra
szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető
legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is
vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el
tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés valójában több kérdést
és feltételt von egységbe, amelyek külön-külön is megválaszolhatók. Így a választópolgárnak nincs lehetősége
megkülönböztetést tenni, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani a kezdeményezésről. Ennek alapján
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre nem lehet egyértelműen válaszolni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű továbbá
azért sem, mert az nemcsak kérdést, hanem politikai véleményt is tartalmaz.
Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § a) és c) pontjai alapján, mivel a kérdés nem tartozik az Országgyűlés
feladat és hatáskörébe és megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény 8. cikkének (2) bekezdésén, 25. cikkén és XXVIII. cikkének (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án,
a 10. § a) és c) pontján és 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén,
az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés b) pontján, 42. § (1) bekezdés
h) pontján, valamint a Legfelsőbb Bíróság 2/2010. (III. 23.) közigazgatási jogegységi határozatán alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
19/2013. (HK 4.) HVKFH szakutasítása a Magyar Honvédség Elektronikai hadviselés doktrínája 2. kiadásának elkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke (a
továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó
HM-szervekre és a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban: MH) terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját és a Nemzeti
Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) rektorát,
hogy biztosítsák a szakutasításban meghatározottak érvényesülését.
3. Az MH Összhaderőnemi Doktrína Hierarchia (a továbbiakban: MH DH) és az MH Doktrína Fejlesztési Terv
alapján, valamint az MH DH 3. szintjén elhelyezkedő kiadványok elkészítéséről szóló 23/2013. (HK 2.) HVKF intézkedés alapján az MH Elektronikai hadviselés doktrínája
2. kiadásának (a továbbiakban: doktrína) elkészítése érdekében Doktrína Kidolgozó Munkacsoportot (a továbbiakban: DKM) hozok létre.
4. A DKM vezetője: HVK Felderítő Csoportfőnökség
csoportfőnök.
5. A DKM vezetőjének helyettese: az MH Vezetési és
Doktrinális Központ Doktrinális és Szabályzatfejlesztő
Osztály (a továbbiakban: MH VDK DSZFO) osztályvezető. 6. Tagjai:
a) felkérés alapján a KNBSZ képviselője;
b) felkérés alapján az NKE képviselője;
c) HVK Felderítő Csoportfőnökség képviselője;
d) MH Összhaderőnemi Parancsnokság képviselője;
e) MH VDK képviselője.
7. Az MH VDK készítse el a KNBSZ főigazgatójának
és az NKE rektorának szóló felkérést a munkacsoport tevékenységében történő közreműködésre.
8. A doktrína fejlesztési folyamatában az MH VDK az
előkészítő és hatályba léptető, az MH Geoinformációs
Szolgálat a technikai elosztó szakasz feladatait hajtja
végre.
9. A fejlesztési folyamat főbb szakaszai és a feladatok
határideje:
a) Előkészítő szakasz:
aa) Alakuló munkaértekezlet megtartása: 2013. 04.
ab) A doktrína szinopszisának felterjesztése jóváha
gyásra: 2013. 05.
b) Kidolgozói szakasz:
ba) A doktrína első tervezetének elkészítése: 2013. 11.
bb) Az első tervezet véleményezése: 2014. 01. (MH
MSZDB ülés)
bc) Az előzetes tervezetté minősített dokumentum to
vábbi vizsgálata, elemzése: 2014. 02.
bd) A második tervezet elkészítése és véleményezése:
2014. 04.
be) A végleges változat elfogadása: 2014. 05. (MH
MSZDB ülés)
c) Hatályba léptető szakasz:
ca) A végleges változat felterjesztése jóváhagyásra:
2014. 06.
cb) A doktrína jóváhagyása : 2014. 07.
d) Technikai elosztó szakasz:
da) Nyomdai és terjesztési feladatok végrehajtása:
2014. 12.
10. A doktrínára vonatkozó egyéb rendelkezések:
a) Címe: MH Elektronikai hadviselés doktrína 2. kiadás
b) Kódszáma: MD 3.6 (2)
c) Jóváhagyója: Honvédelmi Miniszter
d) Tartalmi követelmények: A kidolgozásra kerülő
dokumentum az MH DH részét képezi. Célja, hogy alapot
nyújtson az MH, elsősorban nemzeti keretek között végrehajtandó összhaderőnemi hadműveletei elektronikai hadviselési támogatásához, de kitér az MH kijelölt erői szövetségi alárendeltségben való alkalmazásának támogatására is. A doktrína alapul szolgál az elektronikai hadviselési erőforrások hatékony alkalmazásához, az elektronikai
hadviselés haderőnemek közötti koordinálásához, a katonai műveletekben követendő elektronikai hadviselési eljárásokhoz.
e) A doktrína minősítése: „Nyílt”
f) A doktrína formája: új kiadvány.
11. A doktrína kidolgozására készített szinopszis tartalmazza az egyes fejezetek és címek felsorolását, a kidolgozásáért, a részleges bedolgozásokért felelős vagy arra felkért szervezeteket, valamint a kidolgozói munka részletes
időrendjét.
12. Ez a szakutasítás az aláírás napján lép hatályba, és
2014. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
104/2017. (IX. 21.) ME határozata Magyarország Kormánya és Massachusetts Állam között a felsőoktatás területén történő együttműködésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere, illetve a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és Massachusetts Állam között a  felsőoktatás területén történő
együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterrel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
5. felhívom az emberi erőforrások miniszterét, az igazságügyi minisztert, valamint a külgazdasági és külügyminisztert,
hogy a  megállapodás létrehozását követően a  megállapodás szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
67/2015. (III. 30.) Korm. rendelete az állami foglalkoztatási szervként eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalok általánostól eltérő illetékességi területéről.
A Kormány a  foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 47.  § (2)  bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § A fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala, mint állami foglalkoztatási szervnek
az általános szabályoktól eltérő illetékességi területét az 1. melléklet határozza meg.
2. § Ez a rendelet 2015. április 1-jén lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  munkaügyi központok, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi)
hivatala munkaügyi kirendeltségének illetékességéről szóló 44/2012. (XII. 22.) NGM rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
393/2013. (IX. 19.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  §  (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Hendrik Hansent, az  Andrássy
Gyula Budapesti Német Nyelvű Egyetem egyetemi docensét 2013. szeptember 20. napjával egyetemi tanárrá
kinevezem.
Budapest, 2013. szeptember 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök