text:
2011. LXV. törvény a Közép-európai Funkcionális Légtérblokk létrehozásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Közép-európai Funkcionális Légtérblokk létrehozásáról szóló
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére. 2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
Provision Regulation; A törvényt az Országgyűlés a 2011. június 6-i ülésnapján fogadta el.
A Közép-európai Funkcionális Légtérblokk létrehozásáról szóló Megállapodás AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
BOSZNIA ÉS HERCEGOVINA, A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
a továbbiakban „a Szerződő Államok”, Preambulum
TEKINTETTEL arra, hogy az Egységes Európai Égbolt (Single European Sky, a továbbiakban: SES) kezdeményezés célja
a jelenlegi légiforgalmi biztonsági szabványok javítása, a légiközlekedési rendszer fenntartható fejlődéséhez való
hozzájárulás, valamint a légiforgalmi szolgáltatások és az európai léginavigációs szolgálatok teljesítményének
általános javítása, figyelembe véve az összes légtérfelhasználó által támasztott követelmények teljesítését;
MIVEL a SES célkitűzései többek között az államhatároktól függetlenül megállapított funkcionális légtérblokkokon
keresztül, a működési követelmények figyelembevételével valósíthatók meg, és mivel a teljesítmény-központú
léginavigációs szolgáltatások optimalizálása érdekében bevezetésre kerül a léginavigációs szolgáltatók közötti
fokozott együttműködés; TUDOMÁSUL VÉVE a közép-európai légtér jelentőségét az európai légiforgalmi szolgáltatásokban, valamint azt, hogy
annak tervezése, irányítása és a léginavigációs szolgálatok nyújtása terén elért bármely fejlesztés nem csak
Közép-Európa közlekedésének javításához járul hozzá; AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy a SES megvalósítása ne csak EU-tagállamokra korlátozódjon, illetve olyan országokban is
alkalmazásra kerüljön, amelyek nem EU-tagállamok; FELISMERVE, hogy egy Funkcionális Légtérblokk megvalósítására és kialakítására vonatkozó Megállapodás
megkötése nem sérti azt az alapelvet, amely szerint minden államnak teljes és kizárólagos szuverén joga fűződik
a területe feletti légtérhez, és minden államnak jogában áll, hogy a nemzeti légtere védelméhez és a honvédelemhez
fűződő előjogait gyakorolja; FELISMERVE, hogy minden Szerződő Állam nemzeti felügyeleti hatósága (NSA) megfelelő intézkedéseket hoz az
egymással való szoros együttműködésre annak érdekében, hogy megfelelő módon biztosítsák az érvényes
tanúsítvánnyal rendelkező léginavigációs szolgáltatók felügyeletét, amelyek a Szerződő Államok felelősségi körébe
tartozó légtérben nyújtanak léginavigációs szolgálatokat; FELISMERVE minden Szerződő Állam jogát a légtér behatárolására és a jelen Megállapodás hatálya alá tartozó
léginavigációs szolgálatok meghatározására; KIFEJEZVE akaratukat, hogy együttműködnek a SES megvalósításában, hogy annak céljai megvalósuljanak, és
a légtérfelhasználók élvezhessék bevezetése előnyeit; TISZTELETBEN TARTVA a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezettel (ICAO) kötött regionális megállapodásokból
származó feltételeket, és a léginavigációs-szolgálati rendelet hatálybalépése napján érvényes regionális
megállapodásokat; CÉLUL TŰZVE KI a Szerződő Államok között kialakítandó Közép-európai Funkcionális Légtérblokk (FAB CE) jogi és
intézményes hátterének megteremtését; TISZTELETBEN TARTVA, hogy a FAB CE kialakítása nem sértheti az ICAO által elismert repüléstájékoztató körzeteket
(FIR), és hogy a Szerződő Államok teljesítik az ICAO-val szemben, az ICAO által a repüléstájékoztató körzetek földrajzi
határain belül rájuk bízott feladatokat; az alábbi megállapodást kötik:
1. cikk Definíciók
1. A jelen Megállapodás alkalmazásában más rendelkezés hiányában:
(a) „FAB CE légtér” az egyes Szerződő Államok vonatkozó légtere által alkotott légteret jelenti;
(b) „FAB CE szolgálat” a Szerződő Államok által a saját légterük vonatkozásában nyújtott, a 2. mellékletben
meghatározott bármely léginavigációs szolgálatot jelenti, amelyre vonatkozóan a 20. cikk 1. (b) pont értelmében
nem tettek fenntartást; (c) „vonatkozó légtér” az egyes Szerződő Államok tekintetében a Szerződő Államok felelősségi körébe tartozó,
a szóban forgó Szerződő Államok által az 1. mellékletben meghatározott légteret jelenti, amelyre vonatkozóan
a 20. cikk 1. (a) pont értelmében nem tettek fenntartást;
(d) „tanúsító NSA” egy adott léginavigációs szolgáltató (ANSP) tekintetében az adott léginavigációs szolgáltatót
tanúsító Szerződő Állam által kinevezett vagy alapított nemzeti felügyeleti hatóságot (National Supervisory
Authority – NSA) jelenti; (e) „területi NSA” a légtér egy része tekintetében az adott légtérrész felett felügyeletet gyakorló Szerződő Állam által
kinevezett vagy alapított nemzeti felügyeleti hatóságot jelenti; (f) „döntő nap” 2012. június 30-át, vagy, ha a jelen Megállapodás ennél az időpontnál később lép hatályba, akkor
ez utóbbi dátumot jelenti. 2. Más rendelkezés hiányában, illetve attól eltekintve, amikor a szövegértelmezés mást kíván, a jelen Megállapodásban
használt egyéb szavakat és kifejezéseket az Európai Unió működéséről szóló Szerződés és a Nemzetközi Polgári
Repülésről szóló Egyezmény alapján elfogadott vonatkozó jogszabályokban való használatuknak és értelmezésüknek
megfelelően kell értelmezni. 2. cikk Célkitűzés
A jelen Megállapodás célja egy funkcionális légtérblokk kialakítása, ennek megvalósítására, működtetésére és
továbbfejlesztésére vonatkozó szabályok és eljárások meghatározása az SES-nek való megfelelés elérése céljából,
valamint a megfelelő kormányzási és irányítási struktúrák kialakítása.
3. cikk Szuverenitás
1. A jelen Megállapodás nem sértheti a Szerződő Államoknak a területük feletti légtérre vonatkozó teljes és kizárólagos
szuverenitását. 2. A jelen Megállapodás nem sértheti, és nem befolyásolhatja a Szerződő Államok Nemzetközi Polgári Repülésről szóló
egyezmény, valamint más, általuk aláírt nemzetközi megállapodások szerinti jogait és kötelezettségeit.
4. cikk Biztonság és Honvédelem
A jelen Megállapodás rendelkezései nem érintik a Szerződő Államok közrendre, közbiztonságra és honvédelmi
érdekekre vonatkozó nemzeti kötelezettségeit, és minden Szerződő Állam jogosult bármely intézkedést alkalmazni az
alapvető biztonsági és honvédelmi politikai érdekeinek megóvásához szükséges mértékben. Továbbá minden
Szerződő Állam jogosult a nemzeti szabályozása szerinti katonai műveletek, gyakorlatok és egyéb műveleti
légiforgalom (Operational Air Traffic, OAT) biztosítására, ha a jelen Megállapodás megvalósítása hátrányosan érintené
azok biztonságos és hatékony végrehajtását. 5. cikk Funkcionális légtérblokk kialakítása
A Szerződő Államok ezúton megalakítják a Közép-Európai Funkcionális Légtérblokkot. A jelen Megállapodás
a Közép-Európai Funkcionális Légtérblokk légtérre alkalmazandó a Közép-Európai Funkcionális Légtérblokk
szolgálatok tekintetében. 6. cikk FAB CE testületek
1. A Szerződő Államok megállapodnak a következő FAB CE testületek megalakításában:
(a) FAB CE Tanács; (b) Közös Polgári-Katonai Légtérkoordinációs Bizottság (JCMACC);
(c) Nemzeti Felügyeleti Hatóságok Koordinációs Bizottsága (NSA CC);
(d) FAB CE Tanács által alapított, a FAB CE megvalósításához, működéséhez és továbbfejlesztéséhez szükséges egyéb
testületek. 2. A fenti testületek nem minősülnek jogi személynek.
7. cikk FAB CE Tanács
1. A FAB CE Tanács közös döntéshozó testület, amelynek célja a jelen Megállapodás megvalósítása, működtetése és
továbbfejlesztése. 2. A FAB CE Tanács a Szerződő Államok képviselőiből áll. Minden Szerződő Állam több személyt delegálhat annak
érdekében, hogy mind a polgári, mind a katonai légiközlekedés érdekei képviselve legyenek. Minden Szerződő
Államnak egy szavazata van. 3. A FAB CE légtér bármely részében kijelölt légiforgalmi szolgáltatók mindegyike jogosult egy olyan képviselőt jelölni,
aki megfigyelőként részt vesz a FAB CE Tanács ülésein.
4. A FAB CE Tanács a jelen Megállapodás alkalmazásában megteszi a szükséges intézkedéseket a FAB CE megvalósítása,
működtetése és továbbfejlesztése biztosításának érdekében, hogy biztosítsa a SES jogszabályokban lefektetett
követelményeknek való megfelelést és a célkitűzések elérését, ideértve a vonatkozó teljesítménytervet és
teljesítménycélokat. 5. A FAB CE Tanács a következő ügyek tekintetében mérlegel, vitat meg és hoz döntéseket:
(a) a FAB CE belső és külső ügyeit érintő FAB CE alapelvek, célkitűzések és stratégiai szintű politikák kialakítása és
jóváhagyása, különösen a következő területeken: (i) légtértervezés; (ii) légtérgazdálkodás (ASM);
(iii) léginavigációs szolgálatok (ANS); (iv) légiforgalmi áramlásszervezés (ATFM);
(v) az ANS, ATFM, ASM, valamint a személyzet képzésének és szakszolgálati tevékenysége engedélyezésének
felügyelete és repülésbiztonsági ellenőrzése; (b) a jelen Megállapodás módosítására és megszüntetésére vonatkozó javaslatok;
(c) saját eljárásrend; (d) a 6. cikk (1) bekezdés (d) pontban meghatározott egyéb testületek megalakítása;
(e) a 6. cikk (1) bekezdés (b)–(d) pont szerint megalakított testületek működési szabályzata és annak módosítása;
(f) minden más hasonló jellegű ügy, amelynek célja a jelen Megállapodás célkitűzéseinek teljesítése.
6. A FAB CE Tanács ezen kívül a következő ügyek tekintetében mérlegel, vitat meg és hoz intézkedéseket:
(a) a FAB CE megvalósításával, továbbfejlesztésével és működtetésével kapcsolatos általános tervek és intézkedések
jóváhagyása; (b) kényszerhelyzeti feladatok; (c) a díjszámítási rendszer harmonizálása;
(d) a nemzeti határokon átnyúló díjszámítási zónák kialakítása;
(e) az ANS-re, ATFM-re, ASM-re, az érintett szakszemélyzet képzésére és szakszolgálati tevékenysége
engedélyezésére, valamint a repülési szabályokra vonatkozó szabályok harmonizálása, ideértve az ICAO
szabványoktól való bejelentett eltérések harmonizálását; (f) teljesítmény-tervek; (g) ANSP-k együttműködésének erősítése és támogatása, a FAB CE-ben nyújtott teljesítményük javítása érdekében;
(h) bármely más hasonló jellegű ügy, amely a jelen Megállapodás célkitűzésének elérését szolgálja.
7. Jelen megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a fenti 6. pontban hivatkozott intézkedésnek összhangban kell
lennie a FAB CE Tanács már elfogadott döntéseivel.
8. A FAB CE Tanács az elnök vagy legalább két Szerződő Állam kérésére ülést tart.
9. A FAB CE Tanács konszenzusos alapon hozza meg döntéseit és intézkedéseit. Konszenzus hiányában, a FAB CE Tanács
a következő szabályok szerinti szavazással hozza meg döntéseit és intézkedéseit:
(a) a döntések meghozatalához a Szerződő Államok teljes egyetértése szükséges, és azokat csak másik döntéssel
lehet módosítani vagy hatályon kívül helyezni; (b) az intézkedések a Szerződő Államok egyszerű többségével kerülnek meghozatalra, és azokat csak másik
intézkedéssel lehet módosítani vagy hatályon kívül helyezni. Az ilyen módosító vagy hatályon kívül helyező intézkedéshez a Szerződő Államok egyszerű többsége szükséges.
A módosító/hatályon kívül helyező intézkedést és az eredeti intézkedést elfogadó Szerződő Államokat azon
Szerződő Államokkal szemben, amelyek csak az eredeti intézkedést fogadták el, az alábbiak szerint köti az eredeti
intézkedés: (i) az eredeti intézkedés alkalmazásának idejére; vagy
(ii) a módosító/hatályon kívül helyező intézkedés elfogadását követő egy évig (átmeneti időszak), ha az eredeti
intézkedés nem határozott meg időtartamot az alkalmazásra. Azon Szerződő Állam(ok), amely(ek)re kötelező volt az eredeti intézkedés, de nem szavazott a módosító vagy
hatályon kívül helyező intézkedésre, továbbra is az eredeti intézkedés hatálya alá tartozik(nak), kivéve az
(ii) esetet, ha az átmeneti időszakot követően bármelyikük másként jelzi.
(c) az ülésen nem képviselt Szerződő Államnak jogában áll szavazatát írásban leadni; ha a döntés vagy intézkedés
írásbeli javaslatának átvételét követő 21 napon belül nem érkezik válasz, akkor az ilyen Szerződő Állam szavazatát
jóváhagyónak kell tekintetni. 10. A jelen Megállapodás vagy a vonatkozó döntés eltérő rendelkezése hiányában a döntések kötelező érvényűek minden
Szerződő Államra. A vonatkozó intézkedés eltérő rendelkezésének hiányában az intézkedések minden olyan Szerződő
Államra kötelező érvényűek, amely az intézkedést megszavazta. Az intézkedést meg nem szavazó Szerződő Államra
nézve csak akkor kötelező érvényű az adott intézkedés, ha az bármikor értesíti a FAB CE Tanácsot azt illetően, hogy egy
bizonyos időponttól fogva, a vonatkozó légtér vagy annak egy része, és a vonatkozó légtéren belül biztosított
ANS tekintetében saját magára nézve kötelező érvényűnek fogadja el az adott intézkedést.
11. Az intézkedés elfogadása nem akadályoz meg két vagy több, az adott intézkedést meg nem szavazó Szerződő Államot,
hogy a jelen Megállapodás 10. pontjával összhangban megfelelő rugalmassági megállapodásokat kössön és hajtson
végre. 12. A 6. pontban felsorolt ügyekben elfogadott határozatok intézkedésnek minősülnek, függetlenül megnevezésüktől,
illetve attól, hogy konszenzussal, egyhangú vagy többségi szavazattal kerültek-e elfogadásra.
13. Minden Szerződő Állam köteles a rá kötelező érvényű döntéseket és intézkedéseket a nemzeti jogszabályai keretében
a megfelelő időben érvényre juttatni, vagy más módon biztosítani azok hatékony végrehajtását.
14. Ha egy javasolt döntés vagy intézkedés nem érinti egy Szerződő Állam kijelölt légterét vagy a Szerződő Állam részéről
a 2. mellékletben feltüntetett léginavigációs szolgálatot, akkor az ilyen Szerződő Államnak nincs szavazati joga és nem
minősül a 9. és 10. pont szerinti Szerződő Államnak, feltéve hogy:
(a) az ilyen döntés/intézkedés nem tartalmaz az adott Szerződő Állam kijelölt légterét érintő kapcsolódási pontot;
(b) az ilyen döntés/intézkedés összhangban van az adott Szerződő Állam által elfogadott
döntésekkel/intézkedésekkel. A szóban forgó döntés/intézkedés nem kötelező érvényű az ilyen Szerződő Államra, és semmilyen módon nem
limitálja vagy korlátozza az ilyen Szerződő Államnak arra vonatkozó jogát, hogy a fenti 5. és 6. pontokban felsorolt
esetekben, illetve területeken döntést/intézkedést fogadjon el. A 20. cikk szerinti jogfenntartás esetén értelemszerűen ugyanez vonatkozik a döntő naptól számított két évig terjedő
időszakra. 8. cikk Közös Polgári-Katonai Légtérkoordinációs Bizottság (JC-MACC)
A Közös Polgári-Katonai Légtérkoordinációs Bizottság a Szerződő Államok polgári és katonai légiközlekedési
képviselőiből áll, és célja többek között a nemzeti légtérgazdálkodás (ASM) és légtér-tervezési politikák, az ATFCM
eljárások és a FAB CE államok polgári-katonai együttműködésének stratégiai összehangolása. A JC-MACC a FAB CE
Tanácsnak tartozik jelentéstételi kötelezettséggel. 9. cikk Nemzeti Felügyeleti Hatóságok Koordinációs Bizottsága (NSA CC)
A Nemzeti Felügyeleti Hatóságok Koordinációs Bizottsága a FAB CE légtérben felügyeleti feladatokat ellátó nemzeti
felügyeleti hatóságok (NSA-k) képviselőiből áll, és célja a 14. cikkben meghatározott feladatok elvégzése. Az NSA CC
a FAB CE Tanácsnak tartozik jelentéstételi kötelezettséggel. Az ilyen jelentések nem sérthetik az egyes NSA-k
pártatlanul, függetlenül és átláthatóan gyakorolt jogköreit. 10. cikk
Rugalmassági megállapodások
1. Két vagy több olyan Szerződő Állam, amely további megállapodásokat kíván kötni a közöttük, vagy a vonatkozó
légterükön belül FAB CE szolgálatokat nyújtó szolgáltatók közötti harmonizáció, teljesítmény vagy együttműködés
szintjének emelése érdekében, rugalmassági megállapodásokat köthetnek a jelen Megállapodással összhangban.
2. Az ilyen megállapodások nem sérthetik az ezen megállapodásokban részt nem vevő Szerződő Államok jogait és
kötelezettségeit, és nem állhatnak ellentétben a FAB CE Tanács által már elfogadott döntésekkel, valamint az egyedi
rugalmassági megállapodásokban részt vevő Szerződő Államok és az egyéb Szerződő Államok között már kialakított
harmonizálási szinttel. 11. cikk Léginavigációs szolgálatok
1. Mindegyik Szerződő Állam biztosítja, hogy a FAB CE szolgálatok ellátásra kerüljenek a vonatkozó légterükben.
2. Más kifejezett rendelkezés hiányában a jelen Megállapodás rendelkezései és az annak keretében elfogadott
intézkedések nem korlátozzák a FAB CE szolgálatokat nyújtó léginavigációs szolgáltatókat abban, hogy
együttműködjenek. 12. cikk Közös kijelölés
1. Minden Szerződő Állam jogosult egy vagy több légiforgalmi szolgáltatót kijelölni, valamint visszavonni vagy
módosítani az arra vonatkozó kijelölést, hogy az(ok) légiforgalmi szolgáltatásokat nyújtsanak a Szerződő Állam
vonatkozó légterének egészében vagy annak egy részében. A kijelölésről, visszavonásról vagy módosításról írásban
kell értesíteni a Letéteményest. 2. Az érintett Szerződő Államok végrehajtják a FAB CE Tanács intézkedéseit a határon átnyúló szektorok létrehozása
érdekében, úgy hogy: (a) megállapodnak két- vagy többoldalú alapon egy légiforgalmi szolgáltató ezen cikk 1. pontja szerinti kijelölésében
az érintett határon átnyúló szektor(ok)ra vonatkozóan, vagy (b) biztosítják az érintett Szerződő Államok által jóváhagyott megfelelő megállapodások létrejöttét az érintett
léginavigációs szolgáltatók között, amelyek a légiforgalmi szolgálatok adott határon átnyúló szektor(ok)ban
történő ellátására vonatkoznak. 3. Bármely, az (1) bekezdés alapján kijelölt légiforgalmi szolgáltató az összes Szerződő Állam által közösen kijelöltnek
minősül a Letéteményes kijelölésről történő értesítésének időpontjától, annak az (1) bekezdésben megjelölt
módosításáig vagy visszavonásáig. 4. Azon Szerződő Államok, amelyek légtere érintett jelen Megállapodás alapján kijelölt vagy nem kijelölt légiforgalmi
szolgáltatók között létrejött megállapodások által, az ATS rendelkezés alapján kizárólagosan felelnek az ilyen
megállapodások jóváhagyásáért. Bármely két vagy több szomszédos Szerződő Állam számára nyitott a lehetőség,
hogy a szükséges megállapodást vagy szerződést kössön hasonló jóváhagyás megadása érdekében.
5. Bármely Szerződő Államnak, amely a légiforgalmi szolgálat ellátásának és/vagy létrehozásának felelősségét a FAB CE
légterébe tartozó légtérben egy másik – a FAB CE Szerződés hatálya alá nem tartozó – Államhoz kívánja delegálni,
biztosítania kell, hogy az a kijelölés megfeleljen jelen Megállapodás rendelkezéseinek.
13. cikk Légtér
1. A FAB CE légtér a Szerződő Államok hatáskörébe tartozik, az alábbiak szerint.
2. A jelen Megállapodás nem érinti a Szerződő Államok arra vonatkozó jogát, hogy alkalmazzák a rugalmas
légtérfelhasználás elvét, amikor lefoglalnak, korlátoznak vagy más módon megszerveznek egy, a vonatkozó
légterükön túl nem terjeszkedő légtérrészt, katonai felhasználók és/vagy műveleti légiforgalomként működtetett
légijárművek általi kizárólagos vagy speciális használatra. Mindazonáltal ezeket, a polgári forgalomra jelentős hatást
gyakorló légtérkorlátozásokat és foglalásokat a JC MACC-n keresztül kell koordinálni, a JC MACC által definiált
koordinációs eljárással összhangban. 14. cikk Felügyelet
1. A tanúsító NSA hajtja végre a FAB CE szolgálat léginavigációs szolgáltatója tekintetében a felügyeleti és
repülésbiztonsági ellenőrzési feladatokat a FAB CE légtér azon része vonatkozásában, amely nem esik azon Szerződő
Állam felelősségi körébe, amely jelölte a tanúsító NSA-t.
2. A területi NSA jogosult auditot kérni és közvetlenül részt venni a tanúsító NSA által végrehajtott felügyeleti
tevékenységben, ha ezen tevékenységek teljesítése a FAB CE légtérben, a FAB CE szolgálatok keretén belül, a területi
NSA felelősségi körén belül történik. A tanúsító NSA számba veszi a területi NSA javaslatait és megjegyzéseit.
A léginavigációs szolgáltató a tanúsító NSA felügyelete mellett biztosítja, hogy a területi NSA gyakorolhassa a jelen
Megállapodás szerinti jogait. 3. A területi NSA tájékoztatja a tanúsító NSA-t a hatálya alá tartozó légtéren belüli FAB CE szolgálatok nyújtására
vonatkozó szabályokról és eljárásokról. 4. A Szerződő Államok kölcsönösen elismerik a tanúsító NSA-nak az érintett léginavigációs szolgáltató által nyújtott
FAB CE szolgálat vonatkozásában tett megállapításait, következtetéseit és döntéseit, amelyek a FAB CE légtér azon
részét illetik, amelyek nem tartoznak azon Szerződő Állam felelősségi körébe, amely kijelölte a tanúsító NSA-t. Ha
a tanúsító NSA anélkül tesz valamilyen megállapítást, következtetést vagy döntést, hogy figyelembe venné a területi
NSA által a 3. pont szerint közölt releváns szabályokat és eljárásokat, akkor az a Szerződő Állam, amely a területi NSA-t
jelölte, jogosult arra, hogy ne ismerje el az ilyen megállapítást, következtetést vagy döntést, és ha szükségesnek látja,
felfüggessze a jelen cikk alkalmazását, és ennek megfelelően végezze a felügyeleti és biztonsági ellenőrzési feladatát.
5. A Szerződő Államok biztosítják, hogy egy írásbeli NSA Együttműködési Megállapodás kerül megkötésre, amely
tartalmazza a jelen cikk szerinti NSA-k jogainak és kötelezettségeinek gyakorlására vonatkozó részletes feltételeket,
illetve gondoskodik a repülésbiztonságra vonatkozó információk cseréjéről és terjesztéséről.
6. Az 1–5. pontok értelemszerűen vonatkoznak az ATFM és ASM repülésbiztonsági ellenőrzésére. A repülésbiztonsági
ellenőrzésért felelős NSA annak a Szerződő Államnak az NSA-ja, amelyik területén az ATFM-t vagy ASM-t taktikai
szinten biztosító szervezetnek a székhelye található. 7. A határon átnyúló szektor bármely részéért felelős engedélyező NSA jogosult egységes jóváhagyást kiadni a teljes
határokon átnyúló szektorra, ha a vonatkozó követelményeket és eljárásokat minden érintett engedélyező NSA
elfogadja és teljesíti. Az érintett Szerződő Államok kölcsönösen elismerik az ilyen egységes jóváhagyásokat.
8. A jelen cikk nem vonatkozik valamely Szerződő Állam Nemzeti Felügyeleti Hatósága által tanúsított léginavigációs
szolgáltatótól eltérő légiközlekedési szolgáltató által nyújtott FAB CE szolgáltatás tekintetében végzett felügyeleti
tevékenységre vagy repülésbiztonsági ellenőrzésre. 15. cikk Pénzügyi rendelkezések
A FAB CE megvalósítása, működtetése és továbbfejlesztése tekintetében minden Szerződő Állam a saját költségeit
fedezi. 16. cikk Egy állam csatlakozása a FAB CE Megállapodáshoz
1. A jelen Megállapodáshoz bármely EU-tagállam, illetve az Európai Közös Légtérről szóló megállapodás szerződő fele
csatlakozhat, amennyiben légtere határos a FAB CE légtérrel.
2. A csatlakozáshoz minden Szerződő Állam részéről kölcsönös írásbeli hozzájárulás szükséges.
17. cikk Módosítások
A jelen Megállapodás módosításához a Szerződő Államok mindegyikének kölcsönös írásbeli hozzájárulása szükséges.
18. cikk Egy Szerződő Állam kilépése a FAB CE Megállapodásból
1. A Letéteményes részére küldött írásbeli értesítés útján bármely Szerződő Állam kiléphet a jelen Megállapodásból.
2. A kilépés az értesítés Letéteményes általi átvételét követőn egy év elteltével lép hatályba. Ez alatt az időszak alatt
a többi Szerződő Állam megteszi a szükséges intézkedéseket a FAB CE légtér és a FAB CE szolgálatok ellátásának
módosítására. A kilépő Szerződő Állam viseli a kilépésnek az átmeneti időszak során más Szerződő Államokra háruló
költségét, valamint a FAB CE szolgálatok ellátása és a FAB CE légtér módosításának költségét, feltéve, hogy a kilépés
nélkül ilyen költségek nem merültek volna fel a többi Szerződő Államnál.
19. cikk Megszüntetés
1. A jelen Megállapodás a Szerződő Államok kölcsönös írásbeli hozzájárulásával megszüntethető.
2. A megszüntetés csak azt követően lép hatályba, hogy a Szerződő Államok jelen Megállapodás szerinti kölcsönös
kötelezettségei teljesítésre kerültek. 20. cikk Fenntartások
1. A jelen Megállapodás aláírásával vagy a ratifikálási, elfogadási vagy jóváhagyási okmány letétbehelyezésével egy
időben mindegyik Szerződő Állam az alábbi fenntartásokat teheti:
(a) a jelen Megállapodás nem vonatkozik a vonatkozó légterének egy vagy több meghatározott részére, kivéve az
útvonal irányítás által ellenőrzött légteret; és/vagy (b) a jelen Megállapodás nem vonatkozik a vonatkozó légtere tekintetében teljesített és a 2. melléklet felsorolásában
szereplő egy vagy több szolgálatra (vagy azok részére), kivéve az alábbiakat:
(i) útvonali légiforgalmi szolgálatok, (ii) az útvonali légiforgalmi szolgálatokhoz szükséges kommunikációs, navigációs és légtérellenőrző
szolgálatok, (iii) az útvonali légiforgalmi szolgálatok és a légiforgalmi tájékoztató szolgálatok közötti határfelületek,
(iv) az útvonali légiforgalmi szolgálatok és a meteorológiai szolgálatok közötti határfelületek, valamint
(v) az útvonali légiforgalmi szolgálatok és a légi kutató-mentő szolgálatok közötti határfelületek.
2. A jelen Megállapodásnak az adott Szerződő Állam tekintetében történő hatályba lépését követően bármelyik
Szerződő Állam részben vagy egészen visszavonhatja fenntartását. 3. A fenntartás vagy annak visszavonása a Letéteményeshez történő megérkezést követően lép hatályba.
21. cikk Felfüggesztés
1. Az alapvető közrend, közbiztonság és honvédelmi érdekek fenntartása érdekében, vagy ha a jelen Megállapodás úgy
rendelkezik, mindegyik Szerződő Állam jogosult felfüggeszteni a jelen Megállapodás egészének vagy egy részének
alkalmazását. Ebben az esetben az illető Szerződő Állam köteles azonnal értesíteni a Letéteményest a felfüggesztésről.
2. A felfüggesztő Szerződő Állam köteles azonnal megszüntetni a felfüggesztést, ha a felfüggesztés indokai
megszűnnek, és ebben az esetben köteles értesíteni a Letéteményest a felfüggesztés megszüntetéséről.
22. cikk Viták rendezése
1. Bármely, két vagy több Szerződő Állam között ezen Megállapodás értelmezésével, alkalmazásával vagy teljesítésével
kapcsolatban felmerült vitát, ideértve a Megállapodás létét, érvényességét vagy megszüntetését, az ebben érintett
felek tárgyalások útján rendezik. Amennyiben a vita nem rendezhető az érintett felek között az attól a naptól számított hat hónapon belül, amikor
bármely fél írásban kérte az erre vonatkozó tárgyalások megtartását, bármely érintett fél végleges és kötelező érvényű
döntőbíráskodás elé viheti a jogvitát az Állandó Választott Bíróság két állam közötti választott bírósági jogvitára
vonatkozó választható szabályaival összhangban. 2. A választottbírák száma három. Amennyiben a jogvitában kettőnél több szerződő állam részes, ezen felek
megállapodnak a három választottbíró kinevezésében. A választottbíráskodás költségeit a vitában érintett felek
egyenlő részben viselik. Amennyiben a választottbíráskodásról szóló értesítés kézhezvételétől számított hatvan napon
belül a felek nem tudnak megállapodni a három választottbíró személyében, bármely fél kérheti az Állandó
Választottbíróság Főtitkárságától a választottbírák kinevezését. 3. A választottbírósági eljárás nyelve angol. A választottbíróság helyszíne Hága. Az Állandó Választottbíróság Nemzetközi
Irodája működik választottbírósági hivatalként, és biztosítja a választottbíróság igényei szerinti adminisztratív
szolgáltatásokat. 23. cikk Hatálybalépés
1. A jelen Megállapodás a Szerződő Államok részéről történő megerősítés, jóváhagyás, illetve elfogadás tárgyát kell,
hogy képezze. A megerősítési, jóváhagyási vagy elfogadási okmányt a Szlovén Köztársaságnál kell letétbe helyezni,
amely ezúton kinevezésre kerül mint Letéteményes. 2. A Letéteményes különösen az alábbiakról értesíti a Szerződő Államokat:
(a) a megerősítési, jóváhagyási vagy elfogadási okmányok letétbe helyezéséről;
(b) a jelen Megállapodás hatálybalépéséről; (c) a jelen Megállapodásra vagy annak egy részére vonatkozó kilépésről vagy felfüggesztésről, annak dátumáról,
és a döntés hatálybalépésének dátumáról; (d) bármely fenntartásról, és annak dátumáról, valamint annak megszüntetési dátumáról;
(e) a jelen Megállapodás megszüntetéséről. 3. A jelen Megállapodás legalább két szomszédos Szerződő Állam megerősítési, jóváhagyási vagy elfogadási
okmányának letétbe helyezését követő hatvanadik napon lép hatályba.
4. Bármely más Szerződő Állam tekintetében a jelen Megállapodás az azt követő hatvanadik napon lép hatályba, hogy
a megerősítési, jóváhagyási vagy elfogadási okmányát letétbe helyezte.
24. cikk Ideiglenes alkalmazás
1. Nemzeti törvényeik kötelező erejű rendelkezéseinek függvényében a Szerződő Államok ezennel megállapodnak,
hogy az 5., 12., 14., 16–19., 21., és 22. cikkek rendelkezéseinek kivételével a Megállapodás az aláírás napjától a döntő
napig ideiglenesen alkalmazásra kerül minden aláíró fél tekintetében.
2. A döntő nap előtt elfogadott döntések azt követően válnak kötelező erejűvé az egyes aláíró felek számára, amikor
az adott aláíró fél számára a jelen Megállapodás hatályba lép.
3. A döntő nap előtt elfogadott intézkedések azt követően válnak kötelező erejűvé az egyes aláíró felek számára, amikor
az adott aláíró fél számára a jelen Megállapodás hatályba lép, feltéve, hogy az aláíró fél az intézkedést megszavazta.
4. Azok az aláíró felek, akik a Megállapodást legkésőbb a döntő napon nem ratifikálták, jogosultak megfigyelőként,
szavazati jog nélkül részt venni a FAB CE Tanács és más testületek ülésein.
5. Valamely megfigyelői státuszban lévő aláíró fél tekintetében, a FAB CE Tanács által a döntő napot követően elfogadott
döntések azt követően válnak kötelező érvényűvé az adott aláíró fél számára, amikor a jelen Megállapodás hatályba
lép az adott aláíró fél vonatkozásában, kivéve, ha az illető aláíró fél a jelen Megállapodás ratifikálási okmányának
letétbe helyezését megelőzően vagy azzal egyidejűleg másként rendelkezik.
25. cikk A Megállapodás mellékletei
A jelen Megállapodás mellékleteinek rendelkezései a Megállapodás szerves részét képezik.
26. cikk ICAO Regisztráció
A jelen Megállapodást és annak módosításait a Letéteményes köteles nyilvántartásba vetetni az ICAO-val.
A FENTIEKET TANÚSÍTVA, az alulírottak, megfelelően felhatalmazással rendelkezve, aláírták jelen Megállapodást.
Készült angol nyelven Brdo pri Kranju-ban, 2011. év május hó 5. napján.
Mellékletek listája: 1. melléklet: A légtér behatárolása 2. melléklet: A léginavigációs szolgálatok
1. MELLÉKLET A légtér behatárolása
A jelen Megállapodás más rendelkezése hiányában a jelen Megállapodás a Szerződő Államok felelősségi körébe
tartozó légtérre alkalmazandó, amely légteret az alábbi koordináták határoznak meg:
Szerződő Államok Laterális határok Vertikális határok Osztrák Köztársaság FIR Bécs Földfelszíntől
Bosznia és Hercegovina FIR Szarajevo FL165-től Horvát Köztársaság FIR Zágráb FL205-től
Cseh Köztársaság FIR Prága Földfelszíntől Magyar Köztársaság FIR Budapest Földfelszíntől
Szlovák Köztársaság FIR Pozsony FL195-től Szlovén Köztársaság FIR Ljubljana FL175-től
2. MELLÉKLET A léginavigációs szolgálatok
A jelen Megállapodás más rendelkezése hiányában a Megállapodás az alábbi léginavigációs szolgálatoknak az alább
felsorolt Szerződő Államok légterében történő nyújtására alkalmazandó. Szerződő Állam Léginavigációs szolgálatok
Osztrák Köztársaság ATS, CNS, AIS, SAR, MET Bosznia és Hercegovina A 20. cikkben kijelölt szolgálatok
Horvát Köztársaság A 20. cikkben kijelölt szolgálatok Cseh Köztársaság ATS, CNS, AIS, SAR, MET
Magyar Köztársaság ATS, CNS, AIS, SAR, MET Szlovák Köztársaság A 20. cikkben kijelölt szolgálatok
Szlovén Köztársaság A 20. cikkben kijelölt szolgálatok 4. § Az Országgyűlés jóváhagyja a Megállapodásnak e törvény hatálybalépésétől kezdődően történő, a Megállapodás
24. cikk 1. pontja szerinti ideiglenes alkalmazását. 5. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 4. §-a a Megállapodásnak a Magyar Köztársaság vonatkozásában való – a Megállapodás 23. cikk 3. vagy
4. pontja szerinti – hatálybalépésének időpontjában hatályát veszti.
(3) A Megállapodás hatálybalépésének naptári napját, valamint a (2) bekezdésben meghatározott időpont naptári napját
a külpolitikáért felelős miniszter azok ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi
határozatával állapítja meg. (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1225/2015. (IV. 20.) Korm. határozata egyes önkormányzatok működőképességének megőrzése érdekében költségvetési támogatás biztosításáról.
A Kormány
 1. a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) a Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének 11. Egyes önkormányzatok
számára támogatás biztosítása működőképességük megőrzése érdekében címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) az  egyes önkormányzatok 2015. évi feladatainak támogatása érdekében a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a Kvtv.
1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 11. Egyes önkormányzatok számára támogatás
biztosítása működőképességük megőrzése érdekében cím javára 1 789 365,0 ezer forint 1. melléklet szerinti
egyszeri átcsoportosítását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter az 1. pont szerint átcsoportosított összeg terhére, külön pályázat és kérelem
benyújtása nélkül a  2.  melléklet szerinti összegű vissza nem térítendő költségvetési támogatást (a  továbbiakban:
támogatás) nyújtson a 2. melléklet szerinti önkormányzatoknak az ott meghatározott célra, valamint a  támogatás
felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeiről támogatói okiratot adjon ki felhasználási kötelezettség
előírása mellett.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
317/B/2009. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára, valamint mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a gazdasági társaságokról szóló
2006. évi IV. törvény 11. § (3) bekezdése – az Alkotmány
70/A. §-ára alapított – alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a gazdasági társaságokról
szóló 2006. évi IV. törvény 11. § (3) bekezdése – az Alkotmány 70/B. §-ára alapított – alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló, valamint a
jogügyletek biztonságának erősítése érdekében szükséges
törvénymódosításokról szóló 2007. évi LXIV. törvénnyel
összefüggésben előterjesztett mulasztás megállapítására
irányuló indítványt visszautasítja.
I. Az indítványozó a gazdasági társaságokról szóló 2006.
évi IV. törvény (a továbbiakban: Gt.) 11. § (3) bekezdése alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését
kérte. Álláspontja szerint a Gt. azon rendelkezése, miszerint
a társasági szerződést közjegyző által készített közokiratba
vagy ügyvéd, illetve az alapító jogtanácsosa által ellenjegyzett magánokiratba kell foglalni, az Alkotmány 70/A. §-ával
ellentétes, mert indokolatlanul különbséget tesz egyfelől általában a jogtanácsosok, másfelől az ügyvédek és közjegyzők, illetőleg az alapítók jogtanácsosai között a gazdasági
társaságok alapításakor. Az indítványozó emellett az Alkotmány 70/B. §-ának sérelmét is állította, azonban ezzel kapcsolatban érdemi indokolást nem terjesztett elő. Emellett hivatkozott arra is, hogy az Országgyűlés mulasztásos alkotmánysértést követett el, amikor a jogügyletek biztonságának
erősítése érdekében szükséges törvénymódosításokról szóló
2007. évi LXIV. törvényben nem szabályozta a „jogtanácsosok elektronikus aláírásának megszerzését és tárolását”, ezzel kapcsolatban azonban nem jelölte meg az Alkotmány sérülni vélt rendelkezését.
II. 1. Az Alkotmánynak az indítvánnyal érintett rendelkezései:
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
„70/B. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a munkához, a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához.”
2. A Gt.-nek az indítvánnyal támadott rendelkezése:
„11. § (3) A társasági szerződést közjegyző által készí
tett közokiratba vagy ügyvéd, illetve az alapító jogtanácsosa által ellenjegyzett magánokiratba kell foglalni.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmány 70/A. §-át az Alkotmánybíróság – állandó gyakorlata szerint – a jogegyenlőség általános elvét
megfogalmazó alkotmányi követelményként értelmezte és
kifejtette, hogy bár az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése
szövegszerűen az alapvető jogok tekintetében tiltja a hátrányos megkülönböztetést, a tilalom – ha a megkülönböztetés sérti az emberi méltósághoz való alapvető jogot – kiterjed az egész jogrendszerre. Az Alkotmánybíróság gyakorlatában személyek közötti diszkriminációról csak akkor lehet szó, ha a jogalkotó valamely személyt vagy embercsoportot más, azonos helyzetben lévő személyekkel
vagy embercsoporttal történt összehasonlításban kezel
hátrányosabb módon [először: 32/1991. (VI. 6.) AB határozat, ABH 1991, 146, 161–162.].
1.1. Az Alkotmánybíróságnak az indítvány alapján azt
kellett megvizsgálnia, hogy az ügyvédek és a jogtanácsosok egymással összehasonlítható helyzetben vannak-e, azaz homogén csoportot alkotnak-e.
Az Alkotmánybíróság a 13/1991. (IV. 13.) AB határozatában az ügyvédi és jogtanácsosi intézménnyel kapcsolatban kifejtette, hogy „azonos szakképzettségből még
egyazon hivatáson belül tevékenykedő személyekre nézve
sem szükségszerűen adódnak azonos jogosultságok”
(ABH 1991, 37, 39.).
A 1518/B/1991. AB határozatban – megerősítve a
13/1991. (IV. 13.) AB határozatban foglaltakat – az Alkotmánybíróság kimondta, hogy „[a]z ügyvédekkel az alkalmazotti viszonyban lévő jogtanácsosokat a képviseleti
költségek tekintetében sem lehet azonos helyzetben lévőknek tekinteni. Az ügyvéd megbízási jogviszony keretében,
a jogtanácsos pedig a fél alkalmazottjaként, munkaviszony
vagy azzal egy tekintet alá eső más jogviszony keretében
látja el a bírósági eljárásban a képviseletet” (ABH 1993,
570, 571.).
Erre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy az ügyvédek és a jogtanácsosok nincsenek egymással azonos helyzetben.
1.2. A közjegyzőkkel összefüggésben a 13/2008.
(II. 21.) AB határozat összefoglaló jelleggel az alábbiakat
tartalmazza: A „108/B/1992. AB határozatban az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy a modern jogállamokban a
közjegyzőket a törvény közhiteleséggel ruházza fel.
A közjegyző – egyebek között az általa szerkesztett és hitelesített közokiratok által – a jogviták megelőzése érdekében végez olyan jogi szolgáltatást, amely tehermentesíti a
bíróságokat, az igazságszolgáltatást, de elősegíti a forgalom szabadságát, biztonságát és a szerződési fegyelem
erősödését is. (ABH 1994, 523, 525.) A 944/B/1994. AB
határozatban az Alkotmánybíróság azt is rögzítette, hogy:
ahhoz, hogy a közjegyző e megelőző, segítő feladatának
eleget tudjon tenni az igazságszolgáltatásban elfoglalt különleges helyzete miatt különböző – az intézményt védő,
valamint személyével szemben követelményként megfogalmazott – garanciális jellegű szabályok szükségesek.
(...) a közjegyzői tevékenység állami tevékenység, amelyet gazdaságilag önálló (adójogilag egyéni vállalkozóként nyilvántartott) közjegyzők látnak el. A közjegyzőség
az állami igazságszolgáltatás rendszerében foglal helyet.
A közjegyző állami, hatósági státuszát bizonyítja továbbá,
hogy egyes tevékenységi körében hozott határozatainak
jogosultságot megállapító jellege lehet (értékpapírok vonatkozásában gyakorolt jogkörei, öröklési jogi határozatai
stb.) (ABH 1995, 734, 736.)” (ABH 2008, 178, 181.).
Így az Alkotmánybíróság szerint a közjegyzők és a jogtanácsosok sincsenek egymással azonos helyzetben.
Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az ügyvédek, közjegyzők és jogtanácsosok
között – homogén csoport hiányában – hátrányos megkülönböztetést a támadott rendelkezés nem valósít meg, ezért
az indítványt ebben a részében elutasította.
1.3. Végül az Alkotmánybíróság megvizsgálta, hogy
hátrányos megkülönböztetést eredményez-e a jogszabály
azon rendelkezése, hogy a társasági szerződést kizárólag
az alapító jogtanácsosa által ellenjegyzett magánokiratba
lehet foglalni.
A Alkotmánybíróság megállapítja: a jogtanácsosok –
mint a jogi képviseletet ellátók egyik csoportja – homogén
csoportot képeznek, tevékenységükre ugyanazokat a szabályokat kell alkalmazni.
Mivel a jogalkotó a társasági szerződés ellenjegyzésére
csak az alapító jogtanácsosát hatalmazza fel (más jogtanácsost nem), azt kellett megvizsgálni, hogy a különbségtételnek – az Alkotmánybíróság által kialakított és következetesen érvényesített gyakorlatában – van-e ésszerű indoka, azaz nem önkényes-e.
A jogtanácsosi tevékenységről szóló 1983. évi 3. törvényerejű rendelet (a továbbiakban: Tvr.) részletes szabályokat tartalmaz a jogtanácsosokra vonatkozóan. Egyebek
között kimondja, hogy a jogtanácsos feladata, hogy a jog
eszközével elősegítse az általa képviselt szervezetek működésének eredményességét, közreműködjön a törvényesség érvényre juttatásában, segítséget nyújtson a jogok érvényesítéséhez, valamint a kötelezettségek teljesítéséhez
[Tvr. 1. § (1) bekezdés]. A jogtanácsos főszabály szerint a
jogi tevékenység ellátására magánszemélytől megbízást
nem fogadhat el [Tvr. 1. § (5) bekezdés].
Külön szabályozza a jogszabály azt is, hogy a jogtanácsos a jogi tevékenységét gazdálkodó szervezetnél [Ptk.
685. § c) pont], állami költségvetési szervnél, szövetkezetek érdekképviseleti szervénél, társadalmi szervezetnél,
egyesületnél, gazdasági munkaközösségnél, polgári jogi
társaságnál, vagy egyéb szervezetnél (a továbbiakban
együtt: szervezet) munkaviszonyban, vagy tagsági viszonyban fejti ki [Tvr. 2. § (1) bekezdés]. A jogtanácsos
külön meghatalmazás nélkül, a munkaviszonya alapján
képviseli a szervezetet [Tvr. 7. § (1) bekezdés].
Végül hangsúlyozza a jogszabály azt is, hogy a munkaviszonyban álló jogtanácsos a szervezet működésének elősegítése érdekében közreműködik a szervezet szerződéseinek
előkészítésében, megkötésében, a szerződésekből származó
és az egyéb igények érvényesítésében, valamint a szervezet
jogaira és kötelezettségeire kiható egyéb megállapodások
előkészítésében [Tvr. 5. § (1) bekezdés b) pont].
E jogszabályi rendelkezésekből egyértelműen megállapítható, hogy a jogtanácsosi státus sajátossága, hogy a jogtanácsos a tevékenységét az őt alkalmazó szervezet érdekében, a szervezetettel szoros kapcsolatban, annak alkalmazásában fejti ki. A Gt. összhangban áll a Tvr. azon rendelkezésével, mely szerint jogtanácsosi tevékenység kizárólag munkaviszony, vagy tagsági jogviszony keretében
végezhető. A jogtanácsos tehát már a Tvr. szabályai alapján sem ellenjegyezhetné tőle független, azaz „idegen”
szervezet társasági szerződését. Ugyanakkor másfelől
semmilyen jogszabály nem zárja ki, hogy a jogtanácsos
egyszerre több szervezet alkalmazásában álljon (többes
munkaviszony), illetve több szervezetnél álljon tagsági viszonyban. Erre vonatkozóan a Tvr. egyetlen korlátot tartalmaz, nevezetesen, hogy a jogtanácsos nem járhat el jogi
képviselőként olyan szervezettel szemben, amellyel munkaviszonyban áll. [Tvr. 7. § (5) bekezdés].
Összességében tehát a munka- vagy tagsági jogviszony
kötelező fennállása miatt ésszerű és indokolt azon jogszabályi korlát, hogy a társasági szerződést – mint a gazdasági
társaság alapdokumentumát – kizárólag az alapító jogtanácsosa által ellenjegyzett magánokiratba lehessen foglalni.
Emiatt a támadott rendelkezés hátrányos megkülönböztetést nem valósít meg, így az Alkotmánybíróság az indítványt e tekintetben elutasította.
2. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 22. § (2) bekezdése szerint az Alkotmánybíróság határozott kérelem alapján jár el, mely kérelemben három
feltételnek kell együttesen fennállnia: egyrészt a kérelemnek tartalmaznia kell a sérelmezett jogszabályi rendelkezést, továbbá az Alkotmány érintett szakaszát, valamint
azt az indokot, amely alapján az indítványozó az alkotmánysértést fennállónak véli. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint a kérelem alapjául szolgáló
ok, valamint az Alkotmány sérülni vélt rendelkezése megjelölése hiányában az indítvány – a tartalmi követelmé
nyeknek meg nem felelő volta miatt – érdemben nem bírálható el, ezért azt az Alkotmánybíróság visszautasítja
[18/1993. (III. 19.) AB határozat, ABH 1993, 161, 171.].
Az Alkotmánybíróság jelen eljárásában megállapította,
hogy az indítványozónak az Alkotmány 70/B. §-ának sérelmére alapított, valamint a mulasztás megállapítása iránti kérelme érdemben nem bírálhatók el, ezért azokat az Alkotmánybíróság – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü
határozat (ABK 2009. január, 3.) 29. § d) pontja alapján,
mint érdemi vizsgálatra alkalmatlanokat – visszautasította.
Budapest, 2010. február 8. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
2016. CXLI. törvény a Magyar Corvin-lánc Testületről.
Az Országgyűlés a  Magyar Corvin-lánc Testület által képviselt értékek magasabb szintű védelmének érdekében a  következő
törvényt alkotja.
1. A Magyar Corvin-lánc Testület jogállása 1. § (1) A  Magyar Corvin-lánc Testület (a továbbiakban: Testület) a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 15.  § (2)  bekezdésében meghatározott tagokból álló
köztestület. A  köztestületi tagsági jogviszony a  Magyar Corvin-lánc kitüntetés adományozásával keletkezik és
a Magyar Corvin-lánc kitüntetés birtoklásának joga megszűnésével szűnik meg.
(2) A Magyar Corvin-lánc Testület név használatára kizárólag az e törvény által létrehozott köztestület jogosult.
 (3) A Testület közhasznú jogállású szervezet.
 (4) A Testületet a Fővárosi Törvényszék tartja nyilván.
2. A Testület szervezete, működése és gazdálkodása 2. § (1) A Testület legfőbb szerve a Testület tagjaiból álló közgyűlés. A közgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik:
a) az alapszabály elfogadása,
b) az elnök és az elnökhelyettes megválasztása,
c) a Testület pénzügyi és szakmai tervből álló tárgyévi költségvetésének (a továbbiakban: pénzügyi és szakmai
terv), valamint az előző évre vonatkozó pénzügyi és szakmai tervéről készített beszámolójának elfogadása,
d) a döntés minden olyan ügyben, amit az alapszabály a közgyűlés kizárólagos hatáskörébe utal.
(2) A közgyűlés a Testület tagjai közül elnököt és elnökhelyettest választ. A Testület képviseletét a Testület elnöke látja
el.
(3) A Testület által foglalkoztatott személyek felett a munkáltatói jogokat az elnök gyakorolja.
 (4) A Testület működésének alapvető szabályait az alapszabály tartalmazza.
3. § A Testület felügyelő szerv, felügyelőbizottság létrehozására nem köteles.
4. § A Testület működésével kapcsolatos hivatali feladatokat az elnök munkaszervezeteként működő Magyar Corvin-lánc
Testület Titkársága (a továbbiakban: Titkárság) látja el. A Titkárság ennek keretében
a) szervezi a Testület közfeladatainak ellátását,
b) ellátja a Testület vagyonának hasznosításával összefüggő pénzügyi és vagyonkezelési feladatokat,
c) ellátja a Testület közfeladatainak ellátásával összefüggő igazgatási és gazdálkodási feladatokat,
d) gondoskodik a Testület közgyűlése által hozott döntések és szabályzatok eredeti példányának őrzéséről.
5. § A Testület közfeladatainak ellátásához az állam költségvetési támogatás nyújtásával járul hozzá.
3. A Testület közfeladatai 6. § (1) A  Testület munkálkodik a  tudományok és a  művészetek, valamint a  magyar nemzeti oktatás és művelődés
fellendítésén, valamint őrködik a Magyar Corvin-lánc kitüntetés tekintélye felett.
A törvényt az Országgyűlés a 2016. december 6-i ülésnapján fogadta el.
(2) A Testület az (1) bekezdésben meghatározott feladatkörében eljárva
a) véleményt nyilvánít abban a  kérdésben, hogy a  Magyar Corvin-lánc kitüntetés adományozására irányuló
javaslat szempontjából megfontolásra javasolt személy a magyar tudomány vagy művészet területén kifejtett
munkássága, illetve a  magyar nemzeti oktatás vagy művelődés fellendítése terén tanúsított szolgálatai
alapján – figyelemmel közéleti tevékenységére is – érdemes és méltó-e a kitüntetésre;
b) külön felkérés alapján véleményt nyilvánít a  magyar tudományt, irodalmat, művészetet, oktatást,
művelődést, valamint minden egyéb, általa fontosnak tartott területet érintő állami döntések tervezetével
kapcsolatban;
c) figyelemmel kíséri a magyar tudományos és művészeti életet, a kultúra, az oktatás és a művelődés minden
egyes általa fontosnak tartott területének helyzetét és ezzel kapcsolatban közérdekű javaslatot tehet és
nyilvános állásfoglalást tehet közzé;
d) ösztöndíjprogramot működtethet a  szakterületükön kiemelkedő tehetséggel rendelkező személyek
támogatása céljából.
7. § A Testület a feladatainak eredményes ellátása érdekében
a) tudományos intézménytől, felsőoktatási intézménytől, állami szervtől, a tudomány és a művészet kiemelkedő
képviselőitől véleményt és tájékoztatást kérhet;
b) a véleményt nyilvánító szervezet képviselője, az erre felkért személy, külső szakértő a Testület közgyűlésének
ülésére – tanácskozási joggal – meghívható. 4. Törvényességi ellenőrzés
8. § (1) A  Testület működése felett a  törvényességi ellenőrzést az  ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény alapján
az ügyészség látja el.
(2) Ha a működés törvényessége másképpen nem biztosítható, az ügyész keresettel a bírósághoz fordulhat. Az ügyész
által az e bekezdés alapján indított perek a Fővárosi Törvényszék illetékességébe tartoznak.
(3) A Fővárosi Törvényszék az ügyész keresete alapján, szükség esetén
a) hatályon kívül helyezheti a  Testület bármely szervének törvénysértő határozatát, és szükség szerint új
határozat meghozatalát rendelheti el,
b) a működés törvényességének helyreállítása céljából összehívhatja a közgyűlést, vagy
c) határidő tűzésével a törvényes működés helyreállítására kötelezheti a közgyűlést.
5. Záró rendelkezések 9. § Ez a törvény 2017. január 1-jén lép hatályba.
10. § (1) A  Magyar Corvin-láncról és a  Magyar Corvin-lánc Testületről szóló kormányrendelet szerinti Magyar Corvin-lánc
Testület az  e  törvény szerinti Testületként működik tovább. A  Magyar Corvin-láncról és a  Magyar Corvin-lánc
Testületről szóló kormányrendelet szerinti Testületnek az e törvény hatálybalépésekor megbízatását töltő elnöke és
elnökhelyettese megbízatását e törvény hatálybalépése nem érinti.
(2) A  Testület közgyűlése a  Testület e  törvénnyel összhangban álló alapszabályát e  törvény hatálybalépését követő
hatvan napon belül elfogadja.
11. § A Magyar Corvin-lánc Iroda az  általa őrzött, a  Magyar Corvin-láncról és a  Magyar Corvin-lánc Testületről szóló
kormányrendelet szerinti Magyar Corvin-lánc Testület működését érintő szabályzatok eredeti példányát és egyéb
iratokat – ide nem értve a  Magyar Corvin-lánc kitüntetéssel kapcsolatos, kormányrendeletben meghatározott
adatokat és iratokat – e törvény hatálybalépését követő 30 napon belül átadja a Testület részére.
12. § (1) A  Testület által végzett közfeladatok ellátásának elősegítése érdekében a  Budapest 29772/1 és a  29772/13
helyrajzi számon nyilvántartott, természetben a  1146 Budapest, Hermina út 45. szám alatti műemlék ingatlan
(a  továbbiakban: Ingatlan) és az  abban található ingóságok a  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény
13. § (3) bekezdése, valamint az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (1) bekezdése alapján e törvény
erejénél fogva ingyenesen a Testület tulajdonába kerülnek.
(2) Az  Ingatlan tulajdonváltozásának az  ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést az  állam
nevében a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) készíti el és köti meg. A  szerződésben
az Ingatlan forgalmi értékeként az MNV Zrt. által megállapított értéket kell megjelölni.
13. § A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 1. számú melléklet
a) 4.  pont 4.5.  alpontjában az  „a Magyar Corvin-lánc kitüntetés alapításáról és alapszabályáról szóló
miniszterelnöki rendelet alapján a  Magyar Corvin-lánc Testület által a  tagja javaslatára” szövegrész helyébe
az „a Magyar Corvin-lánc Testület által” szöveg,
b) 4.  pont 4.6.  alpontjában a „formája, továbbá a  kultúráért felelős” szövegrész helyébe a „formája, a  Magyar
Corvin-lánc kitüntetés tárgyiasult formája, továbbá a kultúráért felelős” szöveg
lép. Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
1616/2013. (IX. 5.) Korm. határozata a gáz csatlakozó vezetékek és felhasználói berendezések műszaki biztonsági felülvizsgálatával kapcsolatos további szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy készítse elő a  gáz csatlakozó vezetékek és felhasználói berendezések
műszaki-biztonsági felülvizsgálatáról szóló 19/2012. (VII. 20.) NGM rendelet (a  továbbiakban: R.) olyan tartalmú
módosítását, amelynek értelmében az  R. szerinti határidők részhatáridőkre oszlanak és az  első felülvizsgálatot
követő további felülvizsgálatok időpontjai azonosak lesznek a  felülvizsgálandó felhasználói berendezések
fogyasztását mérő berendezések kötelező cseréjével;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítse elő a  földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény, valamint
a földgáz rendszerüzemeltetők és egyetemes szolgáltatók által külön díj ellenében végezhető, valamint ingyenesen
biztosítandó szolgáltatásokról szóló 17/2013. (IV. 30.) NFM rendelet olyan tartalmú módosítását, amely szerint a gáz
csatlakozó vezetékek és felhasználói berendezések
a) műszaki biztonsági felülvizsgálata az  egyetemes szolgáltatásra jogosult fogyasztók számára ingyenes
szolgáltatássá válik, valamint
b) műszaki biztonsági felülvizsgálatának díja a  földgázelosztót terheli, azzal, hogy a  földgázelosztó azt
költségként ne számolhassa el;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. szeptember 30.
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert, a belügyminisztert, valamint a közigazgatási
és igazságügyi minisztert arra, hogy vizsgálják meg, hogy a szolgáltatók helyett mely állami szerv kerüljön kijelölésre
a  gáz csatlakozó vezetékek és felhasználói berendezések műszaki-biztonsági felülvizsgálata során feltárt hibák
kijavítására kötelezés tekintetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert, a belügyminisztert, valamint a közigazgatási
és igazságügyi minisztert arra, hogy készítsék elő a  3.  pont szerinti vizsgálat eredménye alapján a  gáz csatlakozó
vezetékek és felhasználói berendezések műszaki javításával kapcsolatos mulasztások bejelentésének kezelésére és
a mulasztás szankcionálására vonatkozó jogi szabályozást.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2017. (VI. 22.) KKM közleménye a higanyról szóló Minamata Egyezmény kihirdetéséről szóló 2016. CLII. törvény 2–3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2016. évi CLII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2016. december 15-i 203. számában kihirdetett, a higanyról szóló
Minamata Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 31. cikk 1. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Egyezmény az ötvenedik megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozó okirat letétbe helyezésének napjától
számított kilencvenedik napon lép hatályba.”
Az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges feltétel teljesülésének napja: 2017. május 18.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2017. augusztus 16.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2016. évi CLII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a higanyról
szóló Minamata Egyezmény kihirdetéséről szóló 2016. évi CLII. törvény 2–3. §-ai 2017. augusztus 16-án, azaz
kettőezer-tizenhét augusztus tizenhatodikán lépnek hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1221/2014. (IV. 8.) Korm. határozata az M43 autópálya országhatárig történő kiépítéséhez kapcsolódó intézkedésekről.
A Kormány egyetért a Nagylakot keletről elkerülő út megépítésével (a továbbiakban: beruházás), ennek érdekében
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  beruházás megvalósítása
érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. augusztus 31.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy készítse elő és terjessze a  Kormány elé a  beruházás előkészítéséhez
2014. évben szükséges forrás biztosítása érdekében a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet javára történő
előirányzat-átcsoportosításról szóló előterjesztést;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. július 1. 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  beruházás megvalósításához
szükséges forrást a költségvetés tervezése során biztosítsák.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a 2015., a 2016. és a 2017. évi költségvetés tervezésekor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1636/2013. (IX. 10.) Korm. határozata a KEOP-1.1.1/B/10-11-2013-0005 azonosító számú („Szilárdhulladék-gazdálkodási rendszer továbbfejlesztése a Heves Megyei Regionális Hulladékgazdálkodási Társulás területén” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-1.1.1/B/10-11-2013-0005 azonosító számú, „Szilárdhulladék-gazdálkodási
rendszer továbbfejlesztése a  Heves Megyei Regionális Hulladékgazdálkodási Társulás területén” című, egymilliárd
forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi
Programok Irányító Hatósága általi megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1753/2017. (X. 27.) Korm. határozata a kormányzati szektorba nem sorolt, 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő 2017. augusztusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/E.  §-a alapján, tekintettel az  adósságot
keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra,
a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2017. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) a gazdasági társaság az 1. melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) a gazdasági társaság egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből,
mint amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
211/2006. (X. 20.) Korm. rendelete az EU Költségvetéséből 2007-től támogatandó egyedi projektek és komplex fejlesztések előkészítéséhez szükséges decentralizált forrás felhasználásáról.
A Kormány az Alkotmány 35. §-ának (2) bekezdésében
megállapított eredeti jogalkotó hatáskörében, az Alkotmány 35. §-a (1) bekezdésének c) pontjában megállapított
feladatkörében a következőket rendeli el:
A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2006. évi
költségvetéséről szóló 2005. évi CLIII. törvény 21. számú
mellékletének „B) 2006. évben 2007., illetve 2008. évi kifizetésre vállalható kötelezettségek I. Regionális fejlesztési tanácsok döntési hatáskörében”, „az EU költségvetéséből 2007-től támogatandó egyedi projektek és komplex
fejlesztések előkészítésére az 50. § (11) bekezdése szerint
2007. évre” sorban szereplő összesen 4000 millió forint
forrás felhasználására terjed ki.
(2) A forrás felhasználásával, kezelésével és ellenőrzésével kapcsolatos, e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) és az államháztartás működési
rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: Ámr.) foglaltak az irányadóak.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) projekt: tartalmilag és formailag részletesen kidol
gozott, megfelelő pénzügyi háttérrel és végrehajtási ütemezéssel rendelkező fejlesztési elképzelés;
b) projekt-előkészítés: a Nemzeti Stratégiai Referencia
Keret operatív programjaihoz illeszkedő, a Kohéziós Alap
vagy a strukturális alapok támogatásával megvalósítandó
projektek támogatási pályázatainak és kapcsolódó megalapozó dokumentumainak, valamint a megvalósításhoz
szükséges közbeszerzési dokumentációinak kidolgozása.
Ennek része a fejlesztést megalapozó megvalósíthatósági
tanulmányok kidolgozása, a különféle tervek, a szakhatósági engedélyekhez szükséges dokumentációk kidolgozása, a környezetvédelmi hatástanulmányok elkészítése, kiviteli tervek kidolgozása, valamint a közbeszerzési eljárás
előkészítése és lefolytatása;
c) komplex fejlesztés: a 2007–2013-as fejlesztési időszakra vonatkozó, az Új Magyarország Fejlesztési Terv
(Nemzeti Stratégiai Referencia Keret) és az operatív programok stratégiai céljaihoz illeszkedő, azok megvalósulását
szolgáló, több ágazatot érintő, komplex, hosszú távú fejlesztés;
d) egyedi projekt: olyan regionális jelentőségű
– 500 millió forint összköltség feletti – projekt, amely illeszkedik a régió fejlesztési programjához.
Az előirányzat célja, a felhasználás feltételei,
támogatható tevékenységek
3. § (1) Az előirányzat célja az Új Magyarország Fejlesztési
Terv operatív programjainak megvalósítását szolgáló projektek előkészítése.
(2) Az 1. §-ban meghatározott forrás egyedi projektek
és komplex fejlesztések előkészítésének támogatására akkor használható fel, ha az megfelel az alábbi általános támogatási feltételeknek:
a) a fejlesztés az EU strukturális alapjaiból és/vagy a
Kohéziós Alapból történő támogathatóság külön jogszabályban meghatározott feltételeinek megfelel;
b) illeszkedik a Nemzeti Stratégiai Referencia Keret
fejlesztési prioritásaihoz, a regionális vagy valamely ágazati operatív program támogatási irányaihoz;
c) illeszkedik a régió saját fejlesztési koncepciójához,
stratégiájához;
d) illeszkedik az érintett szakterület ágazati szakmapolitikai irányaihoz, fejlesztési céljaihoz és követelményeihez;
e) társadalmi, gazdasági, környezeti szempontból kiemelkedő jelentőségű, eredménye a lokális hatáson túlmutató, legalább kistérségi, regionális érvényű;
f) szakmai tartalma szerint hozzájárul a régió versenyképességéhez, fenntartható fejlődéséhez, a foglalkoztatási
lehetőségek megőrzéséhez és bővítéséhez, a hátrányos
adottságok felszámolásához, a környezetbiztonság növe
léséhez, az életkörülmények javításához, a környezeti és
kulturális értékek megőrzéséhez;
g) a megvalósítás jogi, pénzügyi, szervezeti és egyéb
feltételei biztosíthatók;
h) az előkészítés támogatását követően megvalósítani
kívánt beruházás költsége legalább 500 M Ft.
(3) Az 1. §-ban meghatározott forrás felhasználására
irányuló előkészítési támogatási igények elbírálásának
specifikus szempontjait az alábbiak szerint a Regionális
Fejlesztési Tanács (a továbbiakban: RFT) állapítja meg:
a) a fejlesztés megfelelősége a megcélzott EU-támogatási forrás (Kohéziós Alap, strukturális alapok) felhasználhatóságának egyedi kritériumai szerint;
b) a fejlesztési javaslat tartalmi kidolgozottsága és
megalapozottsága (legalább előzetes megvalósíthatósági
tanulmánnyal alátámasztva), a projektelemek koherenciája és teljessége, részletes előkészítési munkaterv és megvalósítási ütemterv;
c) a fejlesztés hozzájárulása más kapcsolódó projektek
megvalósulásához (szinergia);
d) a fejlesztés költséghatékonysága az elfogadott célok
megvalósítására;
e) a fejlesztés eredményének fenntarthatósága, a megvalósítás, működtetés, hasznosítás kockázatai;
f) kötelezettségvállalás a támogatást igénylő részéről
az előkészített projekt megvalósítására, ehhez a saját erő
biztosítására;
g) jogszerűen rendezett és dokumentált együttműködés
a fejlesztés érdekeltjei között (együttműködési megállapodások);
h) rendezett tulajdonviszonyok;
i) felkészült és döntési hatáskörrel rendelkező projekt
menedzsment szervezet;
j) a támogatási kérelem benyújtója a rendezett munka
ügyi kapcsolatokkal szemben támasztott, az Áht.-ban
meghatározott követelményeknek megfelel.
(4) Az előkészítési támogatási kérelmek pályázati benyújtásának, elbírálásának, sorolásának részletes szabályait – a fenti általános követelmények és kiválasztási
szempontok érvényesítése mellett – az egyes EU-támogatási forrásokhoz és fejlesztési területekhez adaptáltan a régiók maguk alakítják ki.
(5) A (2) és (3) bekezdésekben foglalt támogatási feltételeknek együttesen és egyidejűleg kell teljesülniük.
Az előirányzat felhasználása 4. § A támogatási keret terhére csak olyan fizetési kötelezettség vállalható, melynek teljesítése legkorábban
2007-ben esedékes.
5. § A támogatási rendszer működtetését a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség (a továbbiakban: NFÜ) és az RFT között
létrejövő megállapodás szabályozza, melyben legalább az
alábbiakat kell rögzíteni:
a) az RFT döntési körébe utalt keret összegét;
b) a felhasználás céljait, feltételeit; c) regionális fejlesztési ügynökséggel történő feladatmegosztás kereteit;
d) a pályázati rendszerben működtetendő keret pályázati felhívásának tartalmi egyeztetését;
e) a végső kedvezményezettekkel kötendő mintatámogatási szerződések NFÜ általi jóváhagyásának rendjét;
f) a támogatással megvalósultak ellenőrzése vonatkozásában közreműködő szervezetek feladat- és hatáskörmegosztását;
g) az RFT által nyújtott támogatás formáját és mértékét
– beleértve a támogatható projekt megvalósításához biztosítandó minimális saját erő összegét, melynek legkisebb
mértéke az adott támogatással érintett projekt értékének
10%-a –, az elszámolható költségek körét.
6. § (1) Az RFT döntési hatáskörébe utalt támogatással helyi
önkormányzatok, az 1997. évi CXXXV. törvény
16. §-ában meghatározott megállapodással létrejött önkormányzati társulások, területfejlesztési társulások, települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásai, kistérségi területfejlesztési tanácsok, önkormányzati többségi
tulajdonban lévő közszolgáltatást végző gazdasági társaságok, költségvetési szervek, köztestületek, egyházak és
társadalmi szervezetek projektjei támogathatóak.
(2) Amennyiben – a 8. § (1) bekezdésében meghatározott támogatási célra tekintettel – az RFT a támogatott, a
támogatási szerződés az NFÜ és az RFT között jön létre.
(3) A lejárt, 60 napon túl meg nem fizetett köztartozással, valamint az Európai Unió tradicionális saját forrásai
címen fennálló tartozással rendelkezőkkel a köztartozás,
illetve tartozás megfizetéséig, valamint a csőd-, felszámolási és végelszámolási, illetve adósságrendezési eljárás
alatt álló szervezetekkel támogatási szerződés nem köthető. A szerződéskötést követően felmerülő köztartozással,
valamint az Európai Unió tradicionális saját forrásai címen
felmerülő tartozással rendelkező, illetve meginduló felszámolási és végelszámolási eljárás, valamint adósságrendezési eljárás alatt álló szervezetek esetén támogatás nem folyósítható, csődeljárás esetén a csődegyezség jóváhagyásáig a támogatás folyósítását fel kell függeszteni.
7. § (1) A támogatási keretből vissza nem térítendő támogatás ítélhető meg.
(2) Egy pályázatban csak egy támogatási cél jelölhető
meg. Egy adott támogatási célra csak egyszer adható támogatás.
(3) A támogatás maximális összegét és arányát a támogatási szerződés határozza meg.
(4) A támogatási szerződésben előirányzott költségeket
meghaladó kiadások a kedvezményezettet terhelik.
8. § (1) Támogatás az alábbi feladatok teljesítéséhez nyújtható:
a) átfogó fejlesztési programok kidolgozásához, fejlesztési programok értékeléséhez, átdolgozásához;
b) projektek, projektcsoportok azonosításához, azonosítását megalapozó felmérések, elemzések elvégzéséhez;
c) projektek, projektcsoportok kidolgozásához kapcsolódó átfogó megvalósíthatósági tanulmányok, hatásvizsgálatok elkészítéséhez.
(2) A támogatás szempontjából elszámolható költségek
közvetlenül és elengedhetetlenül kapcsolódnak a projekt
előkészítéséhez, illetve az EU-támogatási kérelemnek és
háttér-dokumentációinak elkészítéséhez. A támogatható
tevékenységek köre:
a) tanulmányok, tervek, hatásvizsgálatok (hatástanulmányok) elkészítése, aktualizálása, az ezekhez esetleg
szükséges felmérésekkel, feltárásokkal együtt;
b) engedélyezési dokumentációk elkészítése, egyeztetése, az engedélyezési eljárások lefolytatása;
c) a beruházás előkészítéséhez és megvalósításához
szükséges közbeszerzési eljárások előkészítése és lefolytatása, tenderfelhívási dokumentációk elkészítése;
d) a beruházás megvalósításához szükséges terület
megszerzésének és építéshez történő rendelkezésre bocsátásának előkészítési költségei;
e) lakossági egyeztetések, civil és szakmai fórumok,
PR tevékenység;
f) az EU-támogatási kérelem elkészítése;
g) projekt-irányítást segítő és menedzsment tevékeny
ségek költségei. 9. § Amennyiben a támogatott a szerződésben rögzített kezdési időpontot követő 2 hónapon belül nem kezdi meg a
szerződésben rögzített feladatok végrehajtását, vagy nem
kezdeményezi a támogatás – vagy a támogatás egy részé
nek – igénybevételét és a késedelem okát nem indokolja, a
támogatási szerződés a megkötésének időpontjára visszamenően hatályát veszti.
A támogatások folyósításának rendje, ellenőrzése
és követeléskezelése 10. §
(1) A támogatási szerződések előkészítését, a támogatások folyósítását, ellenőrzését és a követeléskezelést az
NFÜ megbízásából a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) megállapodás alapján, díjazás ellenében
végzi. A díjat az NFÜ a Magyar Köztársaság 2006. évi
költségvetéséről szóló 2005. évi CLIII. törvény 1. számú
mellékletének XIX/2/12 alcíme alatt szereplő „2007-től
induló EU nagyberuházások és komplex fejlesztéseik előkészítése” fejezeti kezelésű előirányzat terhére biztosítja.
(2) A támogatásokat a Kincstár az Ámr. 90–92. §-ában
előírtak szerint folyósítja azzal, hogy a támogatási szerződés megkötésének feltétele a megítélt támogatás igénybevétele tervezett ütemezésének bemutatása negyedéves
bontásban. A támogatási szerződések előkészítéséhez az
RFT a támogatási döntésekkel együtt – a döntést követő
3 munkanapon belül – a támogatott pályázatokat és azok
hiánypótlását megküldi a Kincstár fejlesztés helye szerint
illetékes területi igazgatóságának. A támogatott számláját
a Kincstárhoz nyújtja be, mely alapján a támogatás a
7. §-ban meghatározott feltételek szerint folyósítható.
A támogatási összeg teljesítményarányosan, utólagos
folyósítás keretében vehető igénybe.
(3) A támogatási szerződések végrehajtásának és a kötelezettségvállalás teljesítésének ellenőrzését a Kincstár és
az érintett RFT, vagy az általa megállapodás alapján eljáró
szervezet végzi.
(4) A támogatásból megvalósuló projekt-előkészítési és
tervezési tevékenységeket, valamint a benyújtott dokumentumokat értékelő szakmai jelentéseket, a támogatások
pénzügyi ellenőrzését tartalmazó elemzéseket az RFT
– együttműködve a Kincstárral – az NFÜ által az 5. § szerinti megállapodásban meghatározott formában és tartalommal évente elkészíti, és a tárgyévet követő február
15-ig megküldi az NFÜ részére.
(5) Az Ámr. 88. § (2) bekezdése alapján visszavont támogatást és kamatait az NFÜ megbízásából a követelés-kezelési feladatokat ellátó Kincstár – támogatási szerződésben meghatározott – számlájára, az értesítés kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül kell befizetni. Az
Ámr. 88. § (2) bekezdésének a) pontja alapján keletkezett
fizetési kötelezettségnek a támogatási döntést hozó előzetes jóváhagyását tartalmazó dokumentumban előírt időpontig kell eleget tenni, az Ámr. 88. § (2) bekezdésének
b) pontja szerint visszafizetendő támogatást és kamatait a
visszavonást tartalmazó értesítés kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül kell megfizetni.
Záró rendelkezések 11. § E rendelet a kihirdetését követő ötödik napon lép
hatályba.
12. § A rendelet hatálybelépésével egyidejűleg az Ámr.
4. sz. mellékletének 2006. évben feladatfinanszírozás körébe tartozó költségvetési előirányzatok című táblázatában
a XIX. Fejezet EU integráció 2. cím, 12. alcím 2007-től induló EU nagyberuházások és komplex fejlesztések előkészítése című sor a következőképpen módosul: „2007-től és
azt követően induló EU nagyberuházások és komplex fejlesztések előkészítése (központi előirányzatrész)”.
13. § A decentralizált támogatási keretre az Ámr. szerinti, a
feladatfinanszírozás körébe vont előirányzatokra vonatkozó felhasználási rend nem terjed ki.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
1061/2013. (II. 14.) Korm. határozata Magyarország 2013. Nemzeti Reform Programjának előkészítésével kapcsolatos feladatokról.
A Kormány 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával – készítse el
a 2013. évi aktualizált Nemzeti Reform Programot, és azt – az Európai Bizottság felé történő benyújtás határidejét
figyelembe véve – terjessze a Kormány elé a 2013. évi Éves Növekedési Jelentés ajánlásai, a 2012. évi országspecifikus
ajánlások, az Európai Bizottság és a Kormány közötti további kétoldalú egyeztetések, illetve a 2014–20-as európai
uniós költségvetési, tervezési időszak dokumentumaival való összhang biztosításának figyelembevételével;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter a feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2013. március 30. 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a munkaerő-kereslet bővítését szolgáló gazdaságfejlesztés,
a foglalkoztatáspolitika, a szakképzés és felnőttképzés, valamint az adórendszer foglalkoztatáshoz kapcsolódó elemei
tekintetében dolgozza ki részletesen a foglalkoztatási ráta növelésére irányuló, a 2013. évi Nemzeti Reform
Programban szerepeltetni javasolt, a 2013–14-es időszakra vonatkozó intézkedéseket a 2013. évi Éves Növekedési
Jelentés ajánlásaira és a 2012. évi országspecifikus ajánlásokra figyelemmel;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter a feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2013. február 28. 3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy részletesen dolgozza ki a korai iskolaelhagyás csökkentésére és
a felsőfokú végzettséggel rendelkezők arányának növelésére irányuló, a 2013. évi Nemzeti Reform Programban
szerepeltetni javasolt, a 2013–14-es időszakra vonatkozó intézkedéseket a felsőfokú végzettségűek növelése
tekintetében a 2013. évi Éves Növekedési Jelentés ajánlásaira, a korai iskolaelhagyás csökkentése tekintetében
a 2012. évi országspecifikus ajánlásokra figyelemmel és azokról tájékoztassa a nemzetgazdasági minisztert;
Felelős: emberi erőforrások minisztere a feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2013. február 28. 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával – dolgozza ki
részletesen a kutatás-fejlesztési ráfordítások növelésére irányuló, a 2013. évi Nemzeti Reform Programban
szerepeltetni javasolt, a 2013–14-es időszakra vonatkozó intézkedéseket a 2013. évi Éves Növekedési Jelentés
ajánlásaira és a 2012. évi országspecifikus ajánlásokra figyelemmel;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, az emberi erőforrások minisztere, a vidékfejlesztési miniszter
és a további, feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával Határidő: 2013. február 28.
5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a mezőgazdasági szektor és a természeti erőforrások vonatkozásában
a vidékfejlesztési miniszter bevonásával – dolgozza ki részletesen a megújuló energiaforrások arányának növelésére,
az energiahatékonyság javítására, illetve az Európai Unió emisszió-kereskedelmi rendszere alá nem tartozó
üvegházhatású gázok kibocsátásának korlátozására irányuló, a 2013. évi Nemzeti Reform Programban szerepeltetni
javasolt, a 2013–14-es időszakra vonatkozó intézkedéseket és azokról tájékoztassa a nemzetgazdasági minisztert;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter, a vidékfejlesztési miniszter és a további, feladatkörükben érintett
miniszterek bevonásával Határidő: 2013. február 28. 6. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával, a Nemzeti
Társadalmi Felzárkózási Stratégiáról, valamint végrehajtásának a 2012–2014. évekre szóló kormányzati intézkedési
tervéről szóló 1430/2011. (XII. 13.) Korm. határozat alapján dolgozza ki részletesen a szegénység visszaszorításához
hozzájáruló, a 2013. évi Nemzeti Reform Programban szerepeltetni javasolt, a 2013–14-es időszakra vonatkozó
intézkedéseket a 2013. évi Éves Növekedési Jelentés ajánlásaira és a 2012. évi országspecifikus ajánlásokra
figyelemmel és azokról tájékoztassa a nemzetgazdasági minisztert; Felelős: emberi erőforrások minisztere a feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2013. február 28. 7. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy tekintse át az oktatás, a nyugdíjrendszer, a rokkantsági ellátások,
a rehabilitációs szolgáltatások, az egészségügyi ellátórendszer, valamint a gyermekneveléshez kapcsolódó pénzbeli
ellátások és a gyermekellátó intézményrendszer tekintetében mely területeken lát lehetőséget a foglalkoztatási ráta
növeléséhez hozzájáruló intézkedések végrehajtására, majd – a nemzetgazdasági miniszter bevonásával – dolgozza ki
részletesen a 2013. évi Nemzeti Reform Programban szerepeltetni javasolt, a 2013–14-es időszakra vonatkozó
intézkedéseket a 2013. évi Éves Növekedési Jelentés ajánlásaira figyelemmel;
Felelős: emberi erőforrások minisztere a feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2013. február 28. 8. felhívja a belügyminisztert, hogy a közfoglalkoztatás tekintetében – a feladatkörükben érintett miniszterek
bevonásával – dolgozza ki részletesen javaslatait, majd tájékoztassa a nemzetgazdasági minisztert a foglalkoztatási
ráta növeléséhez hozzájáruló, a 2013. évi Nemzeti Reform Programban szerepeltetni javasolt, a 2013–14-es időszakra
vonatkozó intézkedésekről a 2012. évi országspecifikus ajánlásokra figyelemmel;
Felelős: belügyminiszter a feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával Határidő: 2013. február 28.
9. felhívja a feladatkörükben érintett minisztereket, hogy dolgozzák ki részletesen javaslataikat és tájékoztassák
a nemzetgazdasági minisztert a növekedés és versenyképesség előmozdítására irányuló, a 2013. évi Nemzeti Reform
Programban szerepeltetni javasolt, a 2013–14-es időszakra vonatkozó intézkedésekről a 2013. évi Éves Növekedési
Jelentés ajánlásaira figyelemmel, ideértve különösen: a) a vállalkozások üzleti környezetének javítására irányuló intézkedéseket,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter a feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2013. február 28. b) a zöldgazdaság-fejlesztésre irányuló intézkedéseket,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter, a nemzetgazdasági miniszter és a további, feladatkörükben
érintett miniszterek bevonásával Határidő: 2013. február 28. c) a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
végrehajtásának javítására irányuló intézkedéseket, Felelős: külügyminiszter, a nemzetgazdasági miniszter és a további, feladatkörükben érintett
miniszterek bevonásával Határidő: 2013. február 28. d) a hálózati iparágak fejlesztésére irányuló intézkedéseket;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2013. február 28.
10. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy – a feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával –
dolgozza ki részletesen a közigazgatás korszerűsítésére irányuló, a 2013. évi Nemzeti Reform Programban
szerepeltetni javasolt, a 2013–14-es időszakra vonatkozó intézkedéseket a 2013. évi Éves Növekedési Jelentés
ajánlásaira és a 2012. évi országspecifikus ajánlásokra figyelemmel és azokról tájékoztassa a nemzetgazdasági
minisztert; Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter a feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2013. március 15. 11. felhívja a feladatkörükben érintett minisztereket, hogy tájékoztassák a nemzetgazdasági minisztert az Európa 2020
célkitűzések állásáról, a célkitűzés elérése, valamint az országspecifikus ajánlások végrehajtása érdekében elsősorban
a 2012. év folyamán tett intézkedésekről; Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere nemzeti fejlesztési miniszter belügyminiszter vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2013. február 28. 12. a) felhívja a feladatkörükben érintett minisztereket, hogy a 2013. évi Nemzeti Reform Programban szerepeltetni
kívánt intézkedések területén folytassák le a szükséges társadalmi egyeztetéseket;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter emberi erőforrások minisztere nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter közigazgatási és igazságügyi miniszter vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2013. március 31.
b) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy tegyen javaslatot a 2013. évi Nemzeti Reform Program társadalmi
egyeztetésének módjára. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök