type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
11/2013. (V. 2.) BM utasítása a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló 15/2013. (V. 2.) BM rendelet végrehajtásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 28. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet 11.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következő
utasítást adom ki:
I. Fejezet
Az utasítás hatálya 1. § Az  utasítás hatálya kiterjed a  fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló BM rendelet
(a továbbiakban: BM rendelet) 1. §-ában foglalt előirányzatokra.
II. Fejezet
A fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának általános szabályai
1. Kötelezettségvállalási eljárás 2. § (1) Amennyiben az  1. és 2.  melléklet nem nevesít fejezeti kezelésű előirányzat tekintetében kötelezettségvállalót,
teljesítést igazolót, pénzügyi, jogi ellenjegyzőt, jogi vizsgálatot végző személyt, érvényesítőt, utalványozót, utalványellenjegyzőt, akkor azon a következő feladatkört ellátó személyeket kell érteni:
1. Adott előirányzat szakmai kezelője: a kötelezettségvállaló irányítása alatt álló szervezeti egység,
2. Érvényesítő: a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály (a továbbiakban: PEF) főosztályvezetője által írásban
kijelölt ügyintéző,
3. Jogi ellenjegyző, jogi vizsgálatot végző személy: az utasítás 3. § (5) bekezdésében nevesített munkaköröket
betöltő személy,
4. Kötelezettségvállaló: pályázati vagy pályázaton kívüli egyéb kötelezettségvállalásnál a  belügyminiszter
(a továbbiakban: miniszter) vagy a  jelen utasításban – fejezeti előirányzatonkénti bontásban – megjelölt
munkakört betöltő személy,
5. Pénzügyi ellenjegyző: a PEF főosztályvezetője vagy az általa írásban felhatalmazott vezető személy,
6. Teljesítést igazoló: az  utasításban megjelölt helyettes államtitkár, főosztályvezető, intézményvezető vagy
az általuk kijelölt vezető személy vagy munkatárs,
7. Utalvány-ellenjegyző: a  PEF főosztályvezetője vagy az  általa írásban kijelölt személy, aki a  pénzügyi
ellenjegyzésre vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával az utalvány ellenjegyzése során meggyőződik
arról, hogy a teljesítés igazolása és az érvényesítés megtörtént-e,
8. Utalványozó: a PEF főosztályvezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
 (2) Az  1. és 2.  melléklet rendelkezéseket tartalmaz a  Belügyminisztérium (a továbbiakban: BM) fejezeti maradvány
elszámolási számlára, a  BM fejezeti befizetési számlára, a  BM fejezeti elosztási számlára és a  BM fejezeti letéti
számlára is.
(3) Az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.)
53. § (1) bekezdés b) és c) pontja esetében írásbeli kötelezettségvállalás nem szükséges. Az Ávr. 53. § (1) bekezdés
a) pontja esetében írásbeli kötelezettségvállalás szükséges.
(4) Azokban az  esetekben, melyekben nem szükséges írásbeli kötelezettségvállalás, a  technikai kötelezettségvállalás
a kötelezettségvállalás analitikában rögzítésre kerül, a felhasználható keret ezzel az összeggel csökken.
3. § (1) A kötelezettségvállalás menete az alábbi szakaszokból áll:
a) az igény felmerülése,
b) a kötelezettségvállalás okmányának előkészítése,
c) pénzügyi ellenjegyzés, jogi ellenjegyzés, jogi vizsgálat,
d) a kötelezettségvállalás dokumentumának felek általi aláírása.
(2) A  megállapodás, szerződés, támogatói okirat (a továbbiakban együtt: kötelezettségvállalás dokumentuma)
tervezetét az  adott előirányzat szakmai kezelője (a kötelezettségvállalásra jogosult) készíti elő. Amennyiben
a kötelezettségvállalás dokumentuma nem magyar nyelven kerül aláírásra, a kezdeményező szükség esetén magyar
nyelvű kivonatot, különösen indokolt esetben egyszerű fordítást készít.
(3) Az  adott előirányzat szakmai kezelője a  PEF főosztályvezetője részére megküldi a  tervezett kötelezettségvállalás
dokumentumát.
(4) A PEF főosztályvezetője vagy az általa írásban felhatalmazott vezető személy a kötelezettségvállalás dokumentumát
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 37. § (1) bekezdésében foglaltak alapján
megvizsgálja, és – amennyiben az Áht. 37. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelel – a pénzügyi ellenjegyzéshez
szükséges teljes dokumentum beérkezését követő 10 munkanapon belül a  tervezett kötelezettségvállalást
nyilvántartásba veszi, elkülöníti a  feladat pénzügyi forrását, és pénzügyi ellenjegyzéssel látja el a  dokumentumot
oly módon, hogy a „pénzügyi ellenjegyzés” szöveg mellett a  kötelezettségvállalás dokumentumát aláírásával látja
el, továbbá elektronikusan rögzíti az  ellenjegyzett példányt, vagy másolatot készít arról. Amennyiben pénzügyi
észrevétel merül fel, a PEF főosztályvezetője a teljes dokumentációt visszaküldi a kezdeményezőnek.
(5) A  jogi ellenjegyzés, valamint a  jogi vizsgálat a  jogszabályokban meghatározott alaki, tartalmi, valamint anyagi
jogi és eljárásjogi rendelkezéseknek való megfelelést tanúsítja. Ennek során vizsgálni kell a  kötelezettségvállalás
dokumentumának a  polgári jogi, az  államháztartási jogszabályoknak, valamint a  közjogi szervezetszabályozó
eszközöknek való megfelelőségét.
a) Jogi ellenjegyző: a  bruttó 10 millió forint összérték feletti szerződések, valamint értékhatártól függetlenül
a megbízási szerződések, illetve megbízási elemet tartalmazó vállalkozási szerződések esetén a Peres Képviseleti
és Szerződés-előkészítő Főosztály (a továbbiakban: PKSZF) főosztályvezetője, vagy a PKSZF főosztályvezetője
által kijelölt, a PKSZF állományába tartozó vezető, jogtanácsos vagy megbízási jogviszony alapján közreműködő
ügyvéd. Az okirat megfelelősége esetén a „jogi ellenjegyzés” szöveg mellett a PKSZF főosztályvezetője vagy
a  PKSZF főosztályvezetője által kijelölt, a  PKSZF állományába tartozó vezető, jogtanácsos vagy megbízási
jogviszony alapján közreműködő ügyvéd a kötelezettségvállalás dokumentumát aláírásával látja el.
b) Jogi vizsgálatot végző személy: a bruttó 10 millió forint összérték alatti vagy az azt elérő összértékű szerződések
esetén a  PEF jogász végzettségű munkatársa, vagy megbízási jogviszony alapján közreműködő ügyvéd.
Az  okirat megfelelősége esetén „jogi vizsgálat” szöveg mellett a  PEF jogász végzettségű munkatársa vagy
megbízási jogviszony alapján közreműködő ügyvéd a kötelezettségvállalás dokumentumát aláírásával látja el.
(6) A jogi ellenjegyző vagy a jogi vizsgálatot végző személy a kötelezettségvállalás dokumentumának beérkezését követő
10 munkanapon belül – az  (5) bekezdésben foglaltaknak való megfelelősége esetén – ellenjegyzi vagy aláírásával
ellátja az okiratot. A jogi ellenjegyző elektronikusan rögzíti az ellenjegyzett példányt, vagy másolatot készít arról.
(7) Az Áht. 33. § (4) és (5) bekezdésében szabályozott megállapodást, valamint kezelő szervvel kötendő megállapodást
– értékhatártól függetlenül – a PEF jogász végzettségű munkatársa vizsgálja meg és látja el aláírásával.
(8) Amennyiben a kötelezettségvállalás dokumentuma az  (5) bekezdésben foglaltaknak nem felel meg, a PKSZF vagy
a  PEF a  tervezetet jogi véleményével visszaküldi a  kezdeményezőnek, aki a  jogi vélemény alapján átdolgozott
tervezetet küldi meg ismételten a PKSZF vagy a PEF részére.
(9) A  PKSZF vagy a  PEF megküldi a  pénzügyi és jogi ellenjegyzéssel ellátott, vagy a  jogi vizsgálatot végző személy
által aláírt kötelezettségvállalás dokumentumát a  kezdeményező adott előirányzat szakmai kezelője részére, aki
gondoskodik annak kötelezettségvállaló általi aláírásáról.
(10) Az adott előirányzat szakmai kezelője egy eredeti, aláírt és ellenjegyzett példányt irattárba helyez, egy-egy eredeti,
aláírt és ellenjegyzett példányt pedig – értékhatártól függetlenül – a PEF, valamint – a bruttó 10 millió forint összérték
feletti szerződések esetén – a PKSZF részére küld meg.
(11) A  kötelezettségvállalás dokumentuma módosításának eljárási rendje megegyezik a  kötelezettségvállalás eljárási
rendjével.
(12) A pénzügyi ellenjegyző és a jogi ellenjegyző, vagy a jogi vizsgálatot végző személy ugyanazon gazdasági eseményre
vonatkozóan azonos személy nem lehet.
2. Mintaszerződés 4. § (1) A mintaszerződés az előirányzatok rendeltetésével összhangban meghatározott céloknak és jogcímeknek megfelelő
tartalommal a  területért felelős szakmai egységek vagy a  kezelőszerv által előkészített, a  PKSZF által jogilag
ellenjegyzett és a  PEF főosztályvezetője vagy helyettese által oldalanként szignált, a  szabályozási és koordinációs
helyettes államtitkár által jóváhagyott minta szerint aláírásra kerülő szerződés.
(2) A  szerződésekről a  kötelezettségvállalásért felelős szakmai egység nyilvántartást vezet és a  bizonylatmegőrzési
szabályoknak megfelelően azok megőrzéséről gondoskodik. A  mintaszerződés nyilvántartásba vételét követően
a kötelezettségvállalásért felelős szakmai egység egy eredeti példányt megküld a PEF és a PKSZF részére.
(3) A  jóváhagyott támogatási mintaszerződéstől eltérő szerződés megkötése (módosítása) során kötelező a  jogi
ellenjegyzés. A mintaszerződés alapján megkötött szerződés módosítása – ha az a mintaszerződés tartalmát érintő
változást eredményezne – jogi ellenjegyzéshez kötött. A mintaszerződés tartalmát nem érintő módosítás esetén jogi
ellenjegyzés, illetőleg jogi vizsgálat nem szükséges.
3. Hivatali egységek együttműködése, nyilvántartási szabályok 5. § (1) A fejezeti kezelésű előirányzatok cél szerinti felhasználása során felmerülő valamennyi díj, illeték, költség az érintett
előirányzaton érvényesíthető.
(2) Az  előirányzat-kezelés teljes kezelési költsége fedezetet nyújt a  pályázat, a  támogatás, szerződés előkészítésével,
a szerződéskötéssel, a támogatói okirat kiadásával, a teljesítésigazolások kiadásához szükséges feladatok elvégzésével,
valamint a szakmai, műszaki, pénzügyi ellenőrzési, követeléskezelési, pénzügyi és számviteli feladatokkal kapcsolatban
felmerülő kiadásokra.
(3) A kezelő szervnek kifizetett kezelési költség éves összege nem haladhatja meg az adott fejezeti kezelésű előirányzat
módosított éves előirányzatának 6%-át, amelynek pontos összegéről a  fejezetet irányító szerv a  kezelő szervvel
kötendő megállapodásban állapodik meg.
(4) A  kötelezettségvállaló a  kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó naprakész nyilvántartást köteles vezetni. Az  adott
előirányzat szakmai kezelője olyan analitikus nyilvántartást vezet a  kötelezettségvállalásokról előirányzatonkénti
bontásban, amely biztosítja a kezelőszerv által vezetett kötelezettségvállalási nyilvántartás egyeztetési lehetőségét,
és lehetővé teszi a teljesítésigazolás megtörténtének mindenkori tételes ellenőrzését. Az adott előirányzat szakmai
kezelője az  általa vezetett kötelezettségvállalásokat a  PEF-fel, illetve a  pénzügyi feladatokat ellátó kezelő szervvel
negyedévente, legkésőbb a  tárgynegyedévet követő hónap utolsó napjáig egyezteti. Az  egyeztetés tényét,
eredményét mindkét fél részéről aláírt kimutatáson dokumentálni szükséges.
(5) Az  adott előirányzat szakmai kezelője – az  éves beszámoló elkészítéséhez – a  PEF által meghatározott időpontig
szöveges értékelést ad a PEF részére a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásáról. Az adott előirányzat szakmai
kezelője a  PEF által meghatározott időpontig, a  zárszámadási eljárás keretében – a  nemzetgazdasági miniszter
által meghatározott követelmények figyelembevételével – a megvalósított szakmai célokról tájékoztatást ad a PEF
részére. Az éves beszámoló és a zárszámadás tartalmára és formájára vonatkozó követelményekről a PEF az érintett
szakterületeket előzetesen tájékoztatja.
(6) Az adott előirányzat szakmai kezelője a kötelezettségvállalással nem terhelt, illetve a kötelezettségvállalással terhelt
maradványokat – a tárgyévet követő év január 31-éig – írásban egyezteti a PEF által kijelölt ügyintézőkkel.
(7) Amennyiben a  beszámolók hiányosak vagy hibásak, úgy a  beszámolásra kötelezett a  PEF felhívását követő
5 munkanapon belül kiegészíti vagy pontosítja, illetve azt újra megküldi a PEF részére.
(8) A fejezeti kezelésű előirányzatokra vonatkozó kötelezettségvállalás az Áht. 36. § (3) bekezdésében, valamint az Ávr.
46. §-ában foglalt időpont figyelembevételével történik. A fejezeti kezelésű előirányzatoknak az éves beszámolóban
szereplő kötelezettségvállalással terhelt maradványa a következő évben – a PEF főosztályvezetőjének hatáskörében
elvégzett előirányzat-módosítás után – változatlan rendeltetéssel, az  előző évben keletkezett, de pénzforgalmilag
csak a következő évben, években teljesülő kötelezettségvállalások teljesítésére – az államháztartásért felelős miniszter
által jóváhagyott összeg erejéig – használható fel. Az előirányzat-maradvány felhasználására ugyanazok az eljárási
szabályok vonatkoznak, mint az eredetileg megállapított előirányzatra.
(9) A  kiemelt előirányzatok közötti előirányzat-átcsoportosításra, módosításra, valamint a  maradvány és a  bevétel
előirányzatosítására az adott előirányzat szakmai kezelőjével történő egyeztetést követően, értékhatártól függetlenül,
a PEF főosztályvezetője vagy helyettese jogosult.
(10) A kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódóan a PEF olyan naprakész analitikus nyilvántartást köteles vezetni, amelyből
megállapítható az évenkénti kötelezettségvállalás összege.
6. § (1) A kedvezményezett köteles a támogatás forrásainak felhasználását ellenőrzés céljából elkülönítetten és naprakészen
számvitelileg nyilvántartani, és az  ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az  ellenőrzés lefolytatásához
szükséges tájékoztatást megadni.
(2) A  teljesítésigazolást végzők dokumentált módon ellenőrzik vagy ellenőriztetik a szakmai és pénzügyi beszámolók
megfelelőségét, amely kiterjed a szakmai beszámoló alaki és tartalmi elemeire, különös tekintettel a kedvezményezett
által vállalt feladatok teljes körű feladatellátására, a feladatellátás színvonalára, a vállalt feladatok határidőre történő
elvégzésére.
(3) Ha a teljesítést igazoló a pályázati kiírásban, vagy a támogatási szerződésben, támogatói okiratban előírtak megsértését,
vagy jogszabálysértésre utaló körülményt tapasztal, akkor haladéktalanul értesíteni köteles a kötelezettségvállalót,
a PEF és a PKSZF főosztályvezetőjét, hogy a szükséges lépéseket egyeztetett módon megtegyék. A teljesítést igazoló
– a teljesítés igazolásával egyidejűleg – aláírásával nyilatkozik a szakmai beszámoló megfelelőségéről.
7. § (1) A PEF az utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül előkészíti és megküldi a helyettes államtitkárok titkárságai
részére a  rendelkezési jogosultságot igazoló aláírásmintákat. Az  aláírásminták nyomtatványait a  3.  melléklet
tartalmazza. Az  utasításban szabályozott és a  központi költségvetésről szóló törvénnyel összhangban álló
előirányzatok esetében a kialakított aláírásminták költségvetési évre tekintet nélkül alkalmazhatóak.
(2) A helyettes államtitkárok titkárságai a PEF főosztályvezetője részére megküldik – fejezeti kezelésű előirányzatonkénti
bontásban – a kötelezettségvállalásra és a teljesítés igazolására jogosultak nevét, beosztását, aláírásmintáját. A PKSZF
főosztályvezetője a  PEF főosztályvezetője részére megküldi a  jogi ellenjegyzésre jogosultak nevét, beosztását,
aláírásmintáját. A  rendelkezési jogosultságban év közben bekövetkezett változásokról a  helyettes államtitkárok
titkárságai, valamint a  PKSZF főosztályvezetője haladéktalanul értesítik a  PEF főosztályvezetőjét az  aláírásminták
kitöltésével.
(3) A  dokumentumokat a  PEF főosztályvezetője az  utalványozásra, érvényesítésre jogosultak számára továbbítja.
Az aláírásmintákról készített másolati példányok alapján vagy a dokumentumok digitálisan rögzített, közös elektronikus
tárhelyen tárolt változata alapján kell az érvényesítést végzőknek meggyőződniük a kötelezettségvállaló, teljesítést
igazoló, jogi ellenjegyzést végző személy, jogi vizsgálatot végző személy aláírásának hitelességéről, a  joggyakorlás
szabályszerűségéről.
III. Fejezet
Záró rendelkezések 8. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
9. § Hatályát veszti
a) a  Belügyminisztérium fejezethez tartozó egyes költségvetési szervek középirányító szervként történő
kijelöléséről, az irányítói jogok gyakorlásának módjáról szóló 13/2011. (V. 23.) BM utasítás 1. melléklet d) pont
25. alpontja,
b) a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló 27/2012. (V. 30.) BM rendelet végrehajtásáról
szóló 23/2012. (V. 31.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
14/2013. (IX. 25.) NMHH rendelete az elektronikus hírközlési építmények elhelyezéséről és az elektronikus hírközlési építményekkel kapcsolatos hatósági eljárásokról.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182.  § (3)  bekezdés 26.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 109. § (5) bekezdésében meghatározott
feladatkörben eljárva, a következőket rendelem el:
I. FEjEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) A  rendelet hatálya kiterjed az  elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a  továbbiakban: Eht.) 188.  §
12. pontjában meghatározott elektronikus hírközlési építmények, mint sajátos építmények létesítésére és bontására.
(2) E  rendelet hatálya kiterjed az  (1)  bekezdés szerinti építmények tervezőjére, építtetőjére, üzemeltetőjére és
az  elektronikus hírközlési építmény tulajdonjogával vagy használatot biztosító egyéb jogával rendelkező
természetes személyre, jogi személyre és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetekre, a  4.  § szerinti
közreműködőkre, továbbá a 26. § (9) bekezdése szerinti tervezési jogosultsággal rendelkező szaktervezőkre.
(3) Az  elektronikus hírközlési építményekkel kapcsolatos építési tevékenységek engedélyezését (a  továbbiakban:
engedélyezés), illetve építésügyi hatósági ellenőrzését a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala
(a továbbiakban: Hatóság) végzi.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) antenna: olyan eszköz, berendezés, vagy annak tartozéka, amely elektromágneses jelek vételére vagy
sugárzására szolgál, b) antennatartó szerkezet: olyan hírközlési rendeltetésű műtárgy – a  vezeték nélküli hírközlés sajátos
építménye –, amely antenna elhelyezésére szolgál,
c) érintett ingatlan: az  az ingatlan, amelynek területén építési vagy bontási tevékenységet végeznek, továbbá
antenna és antennatartó szerkezet elhelyezése vagy bontása esetén a közvetlenül szomszédos ingatlan is,
d) jókarbantartási kötelezettség: az  építmény tulajdonosának, illetve üzemeltetőjének azon kötelezettsége,
amely a  használat során az  építmény állagának megóvása, az  élet, az  egészség, a  köz- és vagyonbiztonság
védelme érdekében az építmény műszaki állapotának rendszeres felülvizsgálatát és a szükséges átalakítási,
felújítási, helyreállítási munkálatok elvégzését foglalja magában,
e) korszerűsítés: a jogszerűen létesült elektronikus hírközlési építmény meglévő nyomvonalán korszerű technika
alkalmazásával a  hálózat egyes részeinek vagy teljes egészének – a  régi hálózat bontását is magában
foglaló – kicserélése, amelynek következtében nő a  hálózat üzembiztonsága, teljesítőképessége vagy
használhatósága.
II. FEjEZET
ÉPÍTÉSüGyI HATÓSÁGI ELjÁRÁSOK KÖZÖS SZABÁLyAI 3. Az építési, fennmaradási és bontási jogosultság igazolása
3. § (1) Az  építtető az  építési, fennmaradási és bontási (a  továbbiakban: építési) jogosultságát az  érintett ingatlan
vonatkozásában köteles közokirattal vagy teljes bizonyító erejű magánokirattal igazolni, ide nem értve
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban:
Ket.) 36. § (2) bekezdésében meghatározott adatok igazolását.
(2) Saját tulajdonban lévő ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetén az  építési jog igazolására az  olyan
okirat szolgálhat, amely a  tulajdonjog fennállását hitelesen tanúsítja. Amennyiben az  ingatlan harmadik személy
olyan dologi jogával terhelt, amely a tulajdonosi jogokat korlátozza, úgy a harmadik személy hozzájárulása vagy ezt
pótló jogerős hatósági döntés vagy jogerős bírósági határozat is szükséges.
(3) Idegen tulajdonban lévő ingatlanon történő építési tevékenység végzése esetén – ideértve a  közös tulajdonban
lévő ingatlant is – a (2) bekezdésben foglaltakon kívül az építtető az építési jogosultságát a vonatkozó jogszabályi
előírások szerinti hozzájárulással, határozattal vagy ezt pótló jogerős hatósági döntéssel vagy jogerős bírósági
határozattal köteles igazolni.
(4) Az  érintett ingatlanok e-hiteles tulajdoni lapjait a  Hatóság a  Földhivatali Információs Rendszerből letölti.
A szolgáltatásért fizetendő díjat az építtető előlegezi meg.
(5) Építmény bontása esetén a  bontási engedély iránti kérelem benyújtója köteles hitelt érdemlően bizonyítani,
hogy a  bontani kívánt elektronikus hírközlési építmény tulajdonosa, vagy a  tulajdonostól származó, a  vonatkozó
jogszabályi előírások szerinti megbízás, határozat vagy ezt pótló jogerős hatósági döntés vagy jogerős bírósági
határozat jogosítja a tevékenység elvégzésére.
4. Az engedélyezési eljárásban közreműködők 4. § (1) Az  engedélyezési eljárásban a  külön jogszabályban megjelölt, az  engedélyezési eljárás tárgya alapján érintett
szakhatóságok, illetve az  1.  mellékletben felsorolt azon közművek és más szervezetek működnek közre, melyek
építményét, közművét az elektronikus hírközlési építmény megközelíti vagy keresztezi.
(2) A  közművek és más szervezetek (a  továbbiakban: közreműködők) nyilatkozatát az  építtető köteles beszerezni és
az  engedély iránti kérelemhez csatolni. Nyilatkozat hiányában a  közreműködő megkeresését hitelt érdemlően
igazolni kell.
(3) A  közreműködők nyilatkozatának arra kell kiterjednie, hogy a  tervezett elektronikus hírközlési építmény
vonatkozásában milyen műszakilag indokolt védelmet kívánnak előírni saját közműveik keresztezésénél és
megközelítésénél. A megvalósult építmény használatbavételéhez adott nyilatkozat kizárólag az előírások kivitelezés
során történt teljesítésére vonatkozhat.
(4) A  közreműködő a  nyilatkozatát a  megkeresés kézhezvételétől számított 15 napon belül adja meg. Ha
a közreműködő határidőn belül nem nyilatkozik, úgy kell tekinteni, hogy előírást nem kívánt tenni.
5. Szakhatóság közreműködése 5. § (1) A  rendeletben szabályozott hatósági eljárásokban a  Nemzeti Hírközlési Hatóság eljárásában közreműködő
szakhatóságok kijelöléséről, valamint egyes szakhatósági közreműködések megszüntetéséről és módosításáról szóló
362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  mellékletében felsorolt szakhatóságok vesznek részt az  ott meghatározott
feltételek fennállása esetén és az ott megjelölt szakkérdésekben.
(2) A  szakhatósághoz intézett megkereséshez csatolni kell az  állásfoglalás kialakításához szükséges – antennák,
antennatartó szerkezetek esetében a 2. mellékletben meghatározott – mellékleteket.
6. A tervezői nyilatkozat tartalma 6. § (1) A  tervező köteles tervezői nyilatkozatot készíteni, melyet az  elvi építési, az  építési, a  fennmaradási és a  bontási
engedély iránti kérelemhez, valamint a 19. § szerinti bejelentéshez mellékelni kell.
(2) Az engedély iránti kérelemhez tartozó tervezői nyilatkozatnak tartalmaznia kell
a) a felelős tervező és a szakági tervezők nevét, címét, névjegyzéki számát,
b) az  általuk tervezett dokumentáció, illetve dokumentáció-rész megnevezését, az  építtető nevét,
megnevezését, és
c) az a) pontban megnevezett tervezők aláírását.
(3) A (2) bekezdés a) pontjában megnevezett tervezőnek a tervezői nyilatkozat részeként nyilatkoznia kell továbbá arról
is, hogy
a) az  általa készített, antennákra és antennatartó szerkezetekre vonatkozó építészeti műszaki dokumentáció,
illetve a  vezetékes elektronikus hírközlési építményekre vonatkozó kivitelezési dokumentáció
(a  továbbiakban: tervdokumentáció) megfelel a  külön jogszabály alapján kidolgozott szakmai
követelményeket megállapító szabályzatnak,
b) az  általa tervezett építészeti-műszaki megoldás megfelel az  általános érvényű szakmai előírásoknak
és a  jogszabályokban meghatározott követelményeknek, így különösen a  minőségi, biztonsági,
környezetvédelmi szabványoknak, az  örökségvédelmi jogszabályok rendelkezéseinek, a  megfelelőség
igazolások rendelkezésre állnak, a szakági tervezők munkáját összehangolta,
c) az  építmény elhelyezésénél az  Eht. 94.  § (2) és (3)  bekezdésében előírtakat figyelembe vette, idegen
tulajdonban lévő ingatlanon történő építés vagy bontás esetén az  ingatlannal rendelkezni jogosultaknak
a hozzájáruló nyilatkozata rendelkezésre áll, az érintettek körét feltárta,
d) a  vonatkozó nemzeti szabványtól eltérő műszaki megoldás alkalmazása esetén a  szerkezet, eljárás vagy
számítási módszer a szabványossal legalább egyenértékű,
e) az érintett közreműködőkkel az egyeztetés megtörtént, és
f ) amennyiben a településképi véleményezési eljárás lefolytatását nem kérte, annak okáról.
(4) A  tervező szakmagyakorlási jogosultságát a  tervdokumentáció aláíró lapján a  névjegyzéki száma feltüntetésével
igazolja.
(5) Az építési és bontási tevékenység bejelentéséhez tartozó tervezői nyilatkozat tartalmazza:
a) az építtető nevét, székhelyét,
b) a felelős tervező nevét, névjegyzéki számát,
c) az  elektronikus hírközlési építmény megnevezését, továbbá azt, hogy az  építmény elhelyezésénél az  Eht.
94. § (2) és (3) bekezdésében előírtakat figyelembe vette, idegen tulajdonban lévő ingatlanon történő építés
vagy bontás esetén az  ingatlannal rendelkezni jogosultaknak a  hozzájáruló nyilatkozata rendelkezésre áll,
az érintettek körét feltárta,
d) a  nyilatkozatot arról, hogy a  tervezett tevékenységre jelen rendelet szerint az  építtetőnek nem kell
engedélyezési eljárást kezdeményeznie, a  bejelentéshez előírt tervdokumentáció elkészült és az  abban
tervezett építészeti-műszaki megoldás megfelel a  vonatkozó jogszabályokban, általános és eseti
előírásokban foglaltaknak.
7. Helyszíni szemle 7. § (1) A Hatóság a döntés meghozatalához szükséges tényállás tisztázásának keretében az építési tevékenység helyszínén,
annak környezetében vizsgálja a döntés meghozatalának feltételeit, így különösen azt, hogy
a) az engedély kérelemhez, bejelentéshez mellékelt tervdokumentáció tartalma a valóságnak megfelel-e,
b) a  tervezett nyomvonalon az építési, bontási tevékenység megvalósítható-e, a  tevékenységet megkezdték-e
és a terveknek megfelelően folytatják-e, c) az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas állapotban van-e, valamint
d) a  megvalósult építmény, építményrész az  építési engedélynek, illetve a  módosított építési engedélynek,
valamint a  hozzá tartozó engedélyezési záradékkal ellátott tervdokumentációnak, illetve a  bejelentéshez
mellékelt tervdokumentációnak megfelelően valósult-e meg.
(2) A Hatóság a helyszínről, annak környezetéről dátummal ellátott, azonosítható fényképfelvételt készít.
8. Az eljárás megindulása 8. § (1) A kérelmező vagy képviselője az engedély iránti kérelmet, bejelentést a mellékletekkel együtt papír alapon, postai
úton vagy a Hatóság ügyfélszolgálatainál személyesen, illetve elektronikus úton terjesztheti elő.
(2) Ha az  eljárás lezárásaként a  tervdokumentáció záradékolása szükséges, a  megfelelő példányszámú papír alapú
dokumentáció biztosítására az építtető köteles.
(3) A  Hatóság felé a  térképi alapú dokumentumokat GML elektronikus formátumban, a  többi dokumentumot PDF
elektronikus formátumban
a) az  ügyfélkapun ugyfelkapu.magyarorszag.hu eléréssel, vagy a  Hatóság adatkapuján nmhh.hu, NMHH
Adatkapun keresztül, vagy
b) papír alapú eredeti példányú kérelem-adatlaphoz vagy bejelentés-adatlaphoz csatolt egyszer írható
elektronikus adathordozón is be lehet nyújtani. III. FEjEZET
ELSőFOKú ENGEDÉLyEZÉSI ELjÁRÁSOK
9. Az elektronikus hírközlési építményekre vonatkozó hatósági engedélyek
9. § (1) A hatósági engedélyek fajtái:
a) elvi építési engedély;
b) építési engedély;
c) használatbavételi engedély;
d) fennmaradási engedély;
e) bontási engedély.
(2) Az eljárásokért a Hatóság részére külön jogszabályban meghatározott igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
10. Elvi építési engedélyezési eljárás 10. § (1) Az építtető – az építési engedély iránti kérelem benyújtása előtt – elvi építési engedélyt kérhet a Hatóság honlapján
közzétett kérelem-adatlapon.
(2) Az elvi építési engedély iránti kérelemhez mellékelni kell
a) az elvi engedélyezési tervet egy példányban,
b) az építmény 1:10 000 méretarányú nyomvonal rajzát,
c) az építmény átnézeti rajzát,
d) az építmény egyszerűsített műszaki leírását,
e) az érintett terület megjelölését,
f ) az érintettek körének felsorolását, és
g) a tervezői nyilatkozatot.
(3) Az  engedély iránti kérelemhez az  eljárásban érintett szakhatóságok hat hónapnál nem régebbi előzetes
állásfoglalása becsatolható, ennek hiányában, a  szakhatósági állásfoglalások Hatóság általi beszerzése érdekében,
az érintett szakhatóság követelményének megfelelő, szakhatóságonként két példány dokumentációt – az azokhoz
tartozó külön jogszabályban előírt igazgatási szolgáltatási díjak, illetékek megfizetésének igazolását – kell
benyújtani.
(4) Amennyiben az  építtető kérelme alapján az  engedélyezési eljárást megelőzően a  külön jogszabályban foglaltak
alapján az  érintett település polgármestere településképi véleményezési eljárást folytatott le, a  településképi
véleményt az engedély iránti kérelemhez csatolni kell.
(5) Az  elvi építési engedély egy évig hatályos és csak az  elektronikus hírközlési építmény tervdokumentációjának
elkészítéséhez szükséges tevékenység végzésére jogosít.
11. Építési engedélyezési eljárás 11. § (1) Az  építési engedélyt az  elvégezni kívánt munka egészére kell kérni a  Hatóság honlapján közzétett kérelemadatlapon. Antennák és antennatartó szerkezetek építéséhez a  18.  § (1)  bekezdés f ) és g)  pontjában foglaltak
kivételével építési engedélyt kell kérni. Az  építéssel feleslegessé váló hálózat bontása egy eljárás keretében
engedélyezhető, amennyiben azt a  tervdokumentáció is tartalmazza. A  bontás tárgyát képező hálózat
nyomvonalhossza nem képez alapot az eljárási díj számításánál.
(2) Több építési szakaszra bontott építés esetén az egyes szakaszokra külön-külön is lehet engedélyt kérni.
 (3) A Hatóság honlapján közzétett adatlapon benyújtott építési engedély iránti kérelemhez csatolni kell
a) az  elektronikus hírközlési építmény teljes nyomvonaláról készített 1:25 000 méretarányú átnézeti térképet,
amennyiben a tervezett építmény helyközi szakaszt vagy szakaszokat is tartalmaz,
b) a  földhivataloktól beszerezhető méretarányhoz igazodva – a  nyomvonallal érintett helységek belterületére
1:10 000 vagy 1:4000 – Budapesten 1:5000 – méretarányú átnézeti térképet; belterületen 1:500; meglévő
nyomvonalon, tervezett építménynél, illetve külterületen 1:1000 méretarányú nyomvonal rajzot, továbbá
– az  elektronikus hírközlési építmények egyéb nyomvonalas építményfajtákkal való keresztezéséről,
megközelítéséről és védelméről szóló 8/2012. (I. 26.) NMHH rendelet szerinti keresztezésről – részletes
szelvényt, metszetet,
c) antennatartó torony esetén az  engedélyezési tervet és az  1:500 vagy 1:200 méretarányú telepítési
helyszínrajzot,
d) az építéssel érintett ingatlanok használati jogosultságát igazoló okiratot és az érintett ingatlanokról készített
rendszerezett kimutatást a Hatóság által közzétett kérelem-adatlap szerinti tartalommal,
e) a kérelem tartalmától függően, a közreműködők nyilatkozatát, környezeti hatásvizsgálat-köteles tevékenység
folytatására szolgáló építmény létesítése esetén a  jogerős környezetvédelmi engedély meglétéről szóló
nyilatkozatot, annak azonosítására szolgáló adatokkal, valamint a szakhatósági állásfoglalások megkéréséhez
előírt hozzájárulást, illetve nyilatkozatot,
f ) az  elvi építési engedély számát, keltét, amennyiben a  10.  § (1)  bekezdése szerint elvi építési engedéllyel
rendelkezik,
g) az építmény rendszertechnikai rajzát,
h) műtárgy igénybevételére vonatkozó hozzájárulást,
i) termőföld vagy mezőgazdasági művelés alatt álló föld igénybevétele esetén az illetékes ingatlanügyi hatóság
termőföld más célú hasznosítását engedélyező határozatát,
j) erdőnek, illetve fásításnak minősülő földrészletek igénybevétele esetén az  erdészeti hatóság más célú
hasznosítást engedélyező határozatát,
k) az elvi építési engedélyben meghatározott esetleges egyéb iratokat,
l) a tervezői nyilatkozatot,
m) az  elektronikus hírközlési építmény általános forgalmi adóval növelt tervezett létesítési költségét és
anyag-felhasználási kimutatását,
n) más nyomvonalas, illetve nyomvonaljellegű létesítmények megközelítésére, keresztezésére, igénybevételére
vonatkozó – az érintett létesítmény üzemeltetőjével egyeztetett – terveket vagy részletterveket,
o) a nyomvonal hosszát, torony magasságát,
p) elvi építési engedély hiányában a  10.  § (4)  bekezdése szerinti esetben a  polgármester településképi
véleményét.
 (4) A  (3)  bekezdésben felsoroltak a  műszaki leírással együtt képezik a  tervdokumentációt, melyet három példányban
kell a kérelemhez becsatolni.
 (5) Az  engedély iránti kérelemhez az  eljárásban érintett szakhatóságok előzetes állásfoglalása becsatolható,
ennek hiányában, a  szakhatósági állásfoglalások Hatóság általi beszerzése érdekében, az  érintett szakhatóság
követelményének megfelelő, szakhatóságonként két példány dokumentációt – az  azokhoz tartozó külön
jogszabályban előírt igazgatási szolgáltatási díjak, illetékek megfizetésének igazolását – kell benyújtani.
(6) Antennák és antennatartó szerkezetek esetében a szakhatósági állásfoglalások megkéréséhez a 2. melléklet szerinti
dokumentumokat kell becsatolni.
12. § A Hatóság az építési engedély iránti kérelem elbírálása során – a 7. §-ban foglaltak szerint – helyszíni szemlét tart.
13. § (1) Az  építési engedély megadásáról vagy megtagadásáról szóló határozat – a  Ket. vonatkozó rendelkezésében
foglaltakon túl – tartalmazza
a) az építtető nevét, címét (székhelyét),
b) az építmény pontos megnevezését, az érintett ingatlanok címét, helyrajzi számát,
c) az engedély hatályát,
d) a külön jogszabályban előírt adatszolgáltatási kötelezettségre vonatkozó felhívást,
e) a  használatbavételi engedély iránti kérelem benyújtására való utalást a  mulasztás jogkövetkezményeire
történő figyelmeztetés mellett,
f ) figyelmeztetést arra, hogy az építési engedély polgári jogi igényt nem dönt el,
g) figyelmeztetést arra, hogy az  elkészült építményt (hálózatot) az  építtető vagy üzemeltető egyértelmű
meghatározására alkalmas azonosítóval (hatósági engedély száma) kell ellátni,
h) tájékoztatást az építési tevékenység megkezdésének bejelentéséről,
i) tájékoztatást az engedély hatálya meghosszabbításának módjáról, feltételeiről,
j) tájékoztatást arról, hogy a  jogorvoslatra nyitva álló idő alatt az  ügyfél az  engedélyezés tárgyát képező
tervdokumentációba milyen módon tekinthet be.
 (2) A döntést közölni kell
a) jogerőre emelkedés előtt
aa) az építtetővel,
ab) a szakhatóságokkal,
ac) a közreműködőkkel,
ad) az ingatlan tulajdonosokkal és a jogszerű használókkal;
b) jogerőre emelkedés után
ba) az építtetővel,
bb) a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság illetékes területi szervével.
(3) Az  építési engedély megadása esetén, annak jogerőre emelkedése után a  Hatóság a  tervdokumentáció
engedélyezési záradékkal ellátott két példányát az építtetőnek megküldi.
(4) Az építési engedély a jogerőre emelkedésének napjától számított három évig hatályos.
 (5) A  Hatóság az  építési engedély hatályát egy esetben – az  építtető indokolt kérelmére – egy évvel
meghosszabbíthatja.
 (6) Az építési munkálatokat az építési engedély hatályának lejártáig be kell fejezni.
 (7) Amennyiben a Hatóság az építési engedélyezési eljárás során megállapítja, hogy a tervezett építési tevékenységet
engedély nélkül megkezdték, haladéktalanul, de legkésőbb a  szemlét követő 5 napon belül az  építési engedély
iránti kérelmet elutasítja, és a szabálytalan építés jogkövetkezményeit alkalmazza.
(8) Az  építtető jogutódja vagy az  engedély átruházása esetén annak új jogosultja (a  továbbiakban: az  építtető
jogutódja) a hatályos építési engedélyt vagy bontási engedélyt jogosult felhasználni, azonban köteles a jogutódlást
– annak megfelelő igazolása mellett – a  Hatóságnak bejelenteni. A  bejelentést megelőzően az  építtető jogutódja
nem jogosult építési vagy bontási tevékenységet folytatni.
12. Eltérés az építési engedélytől 14. § (1) A  jogerős és végrehajtható építési engedélyben foglaltaktól, valamint az  építési engedély mellékletét képező
tervdokumentációtól csak a Hatóság előzetes engedélyével – módosított építési engedéllyel – lehet eltérni.
(2) A  Hatóság honlapján közzétett kérelem-adatlapon benyújtott engedélyezés iránti kérelemhez csatolni kell
a fedvénytervet és a műszaki leírást.
(3) Ha az  eltérés érinti az  érintett ingatlan, építmény tulajdonosainak, kezelőinek a  hozzájárulásában meghatározott
feltételeit vagy a közreműködők építményeinek keresztezésére készített dokumentáció tartalmát, az építtető köteles
az  eltérésben érintett ingatlanok, építmények tulajdonosainak, kezelőinek, a  közreműködők ismételt hozzájáruló
nyilatkozatát beszerezni.
(4) A  Hatóság a  (2)–(3)  bekezdésben foglaltak alapján – ha az  eltérés érinti a  szakhatóságok előírásait, az  érintett
szakhatóságok hozzájárulásával – az eltérés jellegétől függően az építési engedélyt módosítja, vagy – amennyiben
az építési tevékenységet még nem kezdték meg – visszavonja és új építési engedélyt ad ki.
(5) Nincs szükség a  Hatóság előzetes engedélyére, ha az  eltérést olyan, a  tervezés során előre nem látott körülmény
teszi szükségessé, amely a  már megkezdett építési munkálatok záradékkal ellátott tervdokumentáció szerinti
folytatását akadályozza, és az  eltérés nem érinti a  szakhatóságok előírásait, az  érintett ingatlan, építmény
tulajdonosainak, kezelőinek a  hozzájárulásában meghatározott feltételeit vagy a  közreműködők építményeinek
keresztezésére készített dokumentáció tartalmát, és új közreműködők, új ingatlanok bevonásával nem jár.
(6) Az  (5)  bekezdés szerinti eltérés esetén legkésőbb a  használatbavételi engedély iránti kérelem benyújtásáig
a  megvalósult állapotról készített tervlapokat, a  módosításról készített műszaki leírást és a  tervezői nyilatkozatot,
míg a  (3)  bekezdés szerinti eltérés esetén a  módosító határozatot és az  alapjául szolgáló módosított záradékolt
tervlapokat csatolni kell az  eredeti építési engedélyhez és a  záradékkal ellátott tervdokumentációhoz, amelyek
az építési napló mellékletét képezik.
(7) Amennyiben az  építtető – az  (5)  bekezdést kivéve – a  Hatóság előzetes engedélye nélkül eltér a  jogerős
és végrehajtható építési engedélyben foglaltaktól, valamint az  építési engedély mellékletét képező
tervdokumentációtól, abban az esetben az egész építményre vonatkozóan fennmaradási engedély iránti kérelmet
kell benyújtania a 16. §-ban foglaltak szerint.
13. Használatbavételi engedélyezési eljárás 15. § (1) Az  építési engedély alapján létesített elektronikus hírközlési építmény használatbavételéhez szükséges engedély
iránti kérelmet az építtetőnek az építési munka építési naplóban rögzített befejezésétől számított harminc napon
belül kell a Hatóság honlapján közzétett kérelem-adatlapon benyújtania a Hatósághoz.
(2) A használatbavételi engedélyt az elektronikus hírközlési építmény egyes önállóan üzembe helyezhető szakaszaira is
lehet kérni.
(3) A használatbavételi engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell
a) az építtető és – ha nem azonos az építtetővel – az üzemben tartó nevét és címét (székhelyét),
b) az elektronikus hírközlési építmény megnevezését, az érintett ingatlanok helyrajzi számát,
c) az építési engedély számát és keltét,
d) az építés befejezésének időpontját,
e) az építmény általános forgalmi adóval növelt tényleges létesítési költségét, és
f ) a megvalósult építmény tényleges nyomvonal hosszát.
(4) A kérelemhez egy-egy példányban mellékelni kell:
a) az elektronikus hírközlési építmény műszaki átadás-átvételéről készült jegyzőkönyvet és ennek mellékleteit;
b) az  egységes elektronikus közműnyilvántartásról szóló 324/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelet (a  továbbiakban:
e-közmű rendelet) alapján a  leendő üzemeltető igazolását a  nyíltárkos geodéziai bemérésben szereplő
nyomvonal ellenőrzéséről, adatszolgáltatási szintek szerinti minősítéséről és nyilvántartásba vételéről;
c) az elektronikus hírközlési építmény geodéziai bemérési rajzát;
d) a megvalósult építmény javított tervdokumentációját;
e) az érintett közművek tulajdonosainak a használatbavételhez történő hozzájárulását;
f ) a felelős műszaki vezetői nyilatkozatot;
g) az építmény jellegétől függően a mérési jegyzőkönyveket;
h) az érintésvédelmi minősítő iratot.
(5) A  használatbavételi engedély iránti kérelem elbírálása során a  Hatóság a  benyújtott dokumentumok alapján –
szükség szerint helyszíni szemle megtartása mellett – megvizsgálja különösen, hogy
a) az  építési tevékenységet a  jogerős építési engedélynek, módosított engedélynek, az  ahhoz tartozó
engedélyezési záradékkal ellátott tervdokumentációnak megfelelően végezték-e el,
b) a tapasztalt eltérések építésügyi hatósági engedélyhez kötöttek-e,
c) az  építmény az  építési engedélyben megjelölt rendeltetésének megfelelő és biztonságos használatra
alkalmas állapotban van-e,
d) az elkészült építmény a vonatkozó jogszabályoknak, előírt követelményeknek megfelel-e,
e) felszín alatti építmény esetén azt, hogy az érintett építmény nyíltárkos bemérése megtörtént-e,
f ) az  adott építmény közérdekű adatai az  egységes elektronikus közműnyilvántartási rendszerben
(a továbbiakban: e-közmű) szerepelnek-e.
 (6) A  használatbavételi engedély akkor adható meg, ha az  építmény a  rendeltetésszerű és biztonságos
használat követelményeinek, az  építési engedélynek és a  hozzá tartozó engedélyezési záradékkal ellátott
tervdokumentációnak megfelel.
(7) A  használatbavételi engedély megadásáról vagy megtagadásáról szóló határozatnak – a  Ket. vonatkozó
rendelkezésében foglaltakon túl – tartalmaznia kell
a) az építtető és – ha nem azonos az építtetővel – az üzemben tartó nevét és székhelyét,
b) az építmény pontos megnevezését, az érintett ingatlanok címét, helyrajzi számát,
c) az építési engedély számát és keltét, és
d) az elektronikus hírközlési építmény használatbavételével és üzemben tartásával kapcsolatos esetleges egyéb
előírásokat.
 (8) A döntést közölni kell a) mindazokkal, akikkel a Hatóság az építési engedélyt közölte,
b) ha nem azonos az építtetővel, az üzemeltetővel.
(9) Használatbavételi engedély hiányában az  építmény jogszerűen nem használható, azon elektronikus hírközlési
szolgáltatás nem nyújtható.
14. Fennmaradási engedélyezési eljárás 16. § (1) Ha elektronikus hírközlési építményt engedély nélkül vagy attól – a  Hatóság előzetes engedélye nélkül – eltérő
módon (a továbbiakban együtt: szabálytalanul) építenek vagy építettek, a Hatóság az építtető vagy az építménnyel
rendelkezni jogosult kérelme alapján fennmaradási engedélyt ad, ha a szabályossá tétel feltételei fennállnak vagy
megteremthetők. Amennyiben a  Hatóság állapítja meg, hogy az  elektronikus hírközlési építmény szabálytalanul
épül vagy épült, határidő tűzésével az építtetőt felhívja a fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtására.
(2) A  Hatóság határidő tűzésével az  építtetőt fennmaradási engedély iráni kérelem benyújtására hívja fel akkor is, ha
az elektronikus hírközlési építmény
a) előzetes bejelentés nélkül, vagy
b) nem a bejelentésben és a hozzá tartozó dokumentációban foglaltak szerint épült meg, vagy
c) az elvégzett építési munkák nem a 19. § (1) bekezdés a)–c) pontja alá tartozónak minősülnek.
(3) A Hatóság honlapján közzétett kérelem-adatlapon benyújtott fennmaradási engedély iránti kérelemhez mindazokat
a  mellékleteket csatolni kell, amelyeket az  építési, illetve használatbavételi engedély iránti kérelemhez e  rendelet
szerint csatolni kellett volna.
(4) A  fennmaradási engedély iránti kérelem elbírálása során a  Hatóság helyszíni szemle megtartása mellett vizsgálja,
hogy
a) a meglévő állapotot rögzítő tervdokumentáció tartalma megfelel-e valóságnak,
b) a szabályossá tétel feltételei fennállnak-e vagy megteremthetőek-e,
c) felszín alatti építmény esetén azt, hogy az érintett építmény nyíltárkos bemérése megtörtént-e,
d) az adott építmény közérdekű adatai az e-közműben szerepelnek-e.
(5) Az (1) bekezdés szerint szabálytalanul épített elektronikus hírközlési építményre a Hatóság
a) fennmaradási engedélyt adhat, feltéve, hogy az  építmény megfelel e  rendeletnek, egyéb jogszabályoknak,
valamint a hatósági és szakhatósági előírásoknak,
b) határozott időre szóló fennmaradási engedélyt adhat – melyben kötelezi az  építtetőt az  átalakítás
elvégzésére – feltéve, hogy az  átalakítás után az  elektronikus hírközlési építmény egyéb jogszabályoknak,
szabványoknak, valamint a hatósági, szakhatósági, és műszaki előírásoknak megfelelővé válik.
(6) A Hatóság a szabálytalanul épített elektronikus hírközlési építményre fennmaradási engedélyt nem adhat, ha
a) az  építmény az  átalakítással sem felel meg e  rendeletnek, egyéb jogszabályoknak, valamint a  hatósági,
szakhatósági előírásoknak, vagy
b) az elrendelt átalakítást az előírt határidőre nem végezték el, vagy
c) az építtető fennmaradási engedély iránti kérelmét a hatóság felhívása szerinti határidőig nem nyújtotta be,
illetve az azzal kapcsolatos hiánypótlási felhívásnak a megadott határidőig nem tett eleget, vagy
d) az elkészült építmény közérdekű adatai az e-közműben nem szerepelnek.
(7) A  Hatóság a  fennmaradási engedély megtagadásával egyidejűleg a  17.  § (1)  bekezdésére tekintettel – határidő
tűzésével – bontási engedély iránti kérelem benyújtására hívja fel az építtetőt.
(8) Az építmény fennmaradását engedélyező határozatában a Hatóság egyidejűleg rendelkezik a bírság kiszabásáról.
 (9) A határozat – a döntéstől függően – az építési, használatbavételi engedélyezési eljárásban hozott döntés tartalmi
elemein túl tartalmazza
a) a bírság kiszabásának alapját képező fennmaradási vagy bontást nyilvántartásba vevő rendelkezést,
b) az építésügyi bírság számításának módját, összegét, a befizetés határidejét,
c) a befizetés megtörténtének 8 napon belüli igazolására vonatkozó figyelmeztetést,
d) a fellebbezés tekintetében a bírságra vonatkozó eltérő ügyfélkör megállapítását,
e) a szabálytalanság tudomásra jutásának időpontját,
f ) a bírság összegének tételes kiszámítását, és
g) a tájékoztatást az építésügyi bírság elengedésének feltételeiről.
(10) Ha a Hatóság a  fennmaradási engedélyt megadja, az építtetőnek az építményre használatbavételi engedélyt nem
kell kérnie.
(11) A fennmaradási engedély közlésére a használatbavételi engedély közlésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
15. Bontási engedélyezési eljárás 17. § (1) Jogerős használatbavételi engedéllyel vagy fennmaradási engedéllyel rendelkező elektronikus hírközlési építmény
bontása esetén a bontási engedély iránti kérelmet az építtető vagy tulajdonos a munka tervezett megkezdése előtt
legalább harminc nappal köteles a Hatóságnak benyújtani a Hatóság honlapján közzétett kérelem-adatlapon.
(2) A  Hatóság honlapján közzétett kérelem-adatlapon benyújtott bontási engedély iránti kérelemhez mellékelni kell
a 3. §-ban foglaltak szerinti jogosultság igazolását, a bontási tervet, valamint az érintett közművek nyilatkozatát.
(3) A bontási engedély iránti kérelem elbírálása során a Hatóság a kérelem és mellékletei alapján vizsgálja, hogy
a) a tervezett bontási munka kielégíti-e a vonatkozó biztonsági, környezetvédelmi, építészeti, örökségvédelmi,
műszaki és egyéb követelményeket,
b) a  tervezőként megjelölt személy rendelkezik-e a  terv elkészítéséhez szükséges szakirányú tervezési
jogosultsággal.
 (4) A  bontási engedély a  jogerőre emelkedésétől számított egy évig hatályos. Amennyiben az  építmény bontására
a  16.  § (7)  bekezdése alapján kerül sor, az  engedély hatálya egy évnél rövidebb is lehet. A  bontási munkát
az engedély hatályának lejártáig be kell fejezni.
(5) Az  építtetőnek a  bontási tevékenység befejezését a  befejezéstől számított tizenöt napon belül közölnie kell
a Hatósággal.
(6) Amennyiben a  Hatóság megállapítja, hogy a  bontásra kötelezett a  bontási engedély hatálya alatt a  bontást nem
végezte el, bírságot szab ki.
(7) A határozat az építési engedélyezési eljárás során hozott döntés vonatkozó tartalmi elemein kívül tartalmazza
a) a bontás végrehajtásának Hatóság által megállapított feltételeit,
b) tájékoztatást arról, hogy az építtető vagy tulajdonos a bontási tevékenységet csak a jogerős és végrehajtható
bontási engedély és az  ahhoz tartozó dokumentáció alapján, az  engedély hatálya alatt, továbbá saját
felelősségre és veszélyére végezheti.
(8) A döntést közölni kell
a) jogerőre emelkedés előtt
aa) az építtetővel és – amennyiben az nem azonos az építtetővel – a tulajdonossal,
ab) a szakhatóságokkal,
ac) a közreműködőkkel,
ad) az érintett ingatlanok tulajdonosaival és jogszerű használóival;
b) jogerőre emelkedés után
ba) az építtetővel,
bb) a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság illetékes területi szervével.
(9) Ha a Hatóság megállapítja, hogy a bontási tevékenységet jogszerűtlenül végezték, bírságot szab ki.
IV. FEjEZET
ENGEDÉLyHEZ NEM KÖTÖTT ÉPÍTÉSI TEVÉKENySÉGEK 16. Építési vagy bontási engedély, illetve bejelentés nélkül végezhető építési tevékenységek
18. § Építési vagy bontási engedély, illetve bejelentés nélkül végezhetőek az alábbi építési tevékenységek:
a) az  antennák és antennatartó szerkezetek kivételével az  építtető tulajdonában álló ingatlan határán belül
végzett építési tevékenység;
b) 4,0 m2-nél nem nagyobb alapterületű és 3,0 m-nél nem magasabb elektronikus hírközlési építmény
földfelszínen vagy – az  építmény tartószerkezete megerősítésének szükséglete nélkül – építményen való
elhelyezése vagy bontása;
c) az olyan, az alaplétesítmény építési engedélyében szereplő elektronikus hírközlési építmény építése, amely
ca) az antennák és antennatartó szerkezetek kivételével vasút, gyorsforgalmi út területén üzemi célokat
szolgáló elektronikus hírközlési építmény elhelyezésére irányul, feltéve, hogy az  építtető vagy
a magyar állam tulajdonában álló ingatlan igénybevételére kerül sor;
cb) az  elektronikus hírközlési építmény kőolajvezeték, földgázvezeték, villamosmű, vízvezeték,
szennyvízvezeték, távhővezeték, szállítószalag, függőpálya tartozékának minősül;
d) az elektronikus hírközlési építmény föld alatti – mélyszinti – bányában üzemi célokat szolgál;
e) hibaelhárítással és karbantartással összefüggő tevékenység;
f ) antennatartó szerkezet létesítése vagy bontása, ha annak bármely irányú mérete, a  legnagyobb fizikai
kiterjedése a 6,0 m-t nem haladja meg;
g) az antennatartó szerkezet méretétől függetlenül a szerkezetre antenna felszerelése, ha az antenna bármely
irányú mérete a 4,0 m-t nem haladja meg;
h) jogerős használatbavételi vagy fennmaradási engedéllyel rendelkező, vagy a 19–20. § szerint nyilvántartásba
vett elektronikus hírközlő hálózathoz csatlakozó, maximum 100 m hosszúságú, az előfizetői hozzáférési pont
kiépítését szolgáló hálózatrész létesítése.
17. Építési és bontási tevékenység bejelentése 19. § (1) Építési vagy bontási engedély nélkül, bejelentés alapján végezhetőek az alábbi építési tevékenységek:
a) az elektronikus hírközlési építmény 2. § e) pontja szerinti korszerűsítése;
b) a  jogszerűen épült elektronikus hírközlési célú alépítményi csőhálózatba, közmű alagútba, metró alagútba
történő kábelbehúzás, védőcső behúzás, illetve jogszerűen épült elektronikus hírközlési, vagy villamos
energia elosztó hálózat részét képező, vagy közvilágítási, vagy tömegközlekedési célú tartószerkezetekre,
oszlopokra történő vezetékek, kábelek elhelyezése vagy bontása;
c) az antennák és antennatartó szerkezetek kivételével az olyan, az alaplétesítmény építési engedélyében nem
szereplő és attól eltérő időpontban megvalósuló elektronikus hírközlési építmény építése, amely
ca) vasút, gyorsforgalmi út területén üzemi célokat szolgál, feltéve, hogy az  építtető vagy a  Magyar
Állam vagy az  alaplétesítmény üzemeltetőjének tulajdonában álló ingatlanon kerül elhelyezésre,
ideértve azt az esetet is, amikor a külön jogszabály alapján az építtető a Magyar Állam nevében és
javára végzi az építési tevékenységet;
cb) kőolajvezeték, földgázvezeték, villamosmű, vízvezeték, szennyvízvezeték, távhővezeték,
szállítószalag, függőpálya tartozékának minősül.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentés nyilvántartásba vételének feltétele, hogy az  építtető a  Hatóság honlapján
közzétett előzetes bejelentő-adatlap benyújtásával a munkálatok megkezdése előtt legalább 15 nappal bejelenti
a) az építtető, bejelentő nevét, székhelyét,
b) a bejelentés típusát,
c) az elektronikus hírközlési építmény megnevezését,
d) az építés módját,
e) a kivitelezés tervezett kezdési időpontját,
f ) a nyomvonal hosszát,
és csatolja a tervdokumentációt.
(3) A  Hatóság a  hiánytalanul beérkezett előzetes bejelentésben foglaltakat a  beérkezést követő naptól számított
8 napon belül nyilvántartásba veszi.
(4) Amennyiben az  előzetes bejelentés nem felel meg a  (2)  bekezdésben foglaltaknak, a  Hatóság a  beérkezéstől
számított 5 napon belül hiánypótlási felhívást küld ki az építtetőnek.
(5) Amennyiben az előzetes bejelentés és csatolt tervdokumentáció alapján a Hatóság megállapítja, hogy a  tervezett
építési vagy bontási tevékenység nem felel meg az  (1)  bekezdés a)–c)  pontjában meghatározott kritériumoknak,
a  bejelentés hatósági nyilvántartásba vételét megtagadja, és az  építési vagy bontási engedély iránti kérelem
benyújtásával kapcsolatos jogszabályi rendelkezésekről tájékoztatja az építtetőt.
(6) Az építési vagy bontási tevékenység a bejelentés megtételétől számított tizenkét hónapig folytatható.
 (7) Az építtető a bejelentett építési és bontási tevékenység befejezéséről 15 napon belül a Hatóság honlapján közzétett
adatlapon köteles utólagos bejelentést tenni. (8) Az  utólagos bejelentéshez csatolni kell az  e-közmű rendelet alapján a  leendő üzemeltető igazolását a  nyíltárkos
geodéziai bemérésben szereplő nyomvonal ellenőrzéséről, adatszolgáltatási szintek szerinti minősítéséről és
nyilvántartásba vételéről.
(9) A  Hatóság az  építmény elkészültét az  utólagos bejelentés beérkezését követő naptól számított 8 napon belül
hatósági nyilvántartásba veszi.
(10) A  Hatóság a  nyilvántartásba vételt határozatban megtagadja és a  szabálytalan építés jogkövetkezményeit
alkalmazza, ha azt állapítja meg, hogy az (1) bekezdésben meghatározott építési vagy bontási tevékenységet
a) előzetes bejelentés nélkül, vagy
b) az előzetes bejelentéstől eltérően végezték, vagy
c) az elkészült építmény nem az (1) bekezdés a)–c) pontja alá tartozónak minősül,
d) az elkészült építmény közérdekű adatai az e-közműben nem szerepelnek.
(11) A (9) bekezdés szerinti nyilvántartásba vétel hiányában az építmény jogszerűen nem használható, azon elektronikus
hírközlési szolgáltatás nem nyújtható.
18. Rendeltetés megváltozásának bejelentése 20. § (1) A tulajdonos vagy az üzemeltető köteles a Hatóságnak bejelenteni, ha a korábban más céllal – jogszerűen engedély,
illetve bejelentés nélkül – létesült elektronikus hírközlési építmény rendeltetése oly módon változik meg, ami
alapján annak építése már engedély-, illetve bejelentés-köteles lenne.
(2) A bejelentésnek tartalmaznia kell
a) a bejelentő nevét, székhelyét,
b) az építmény megnevezését, az érintett ingatlanok helyrajzi számát,
c) a felhasznált kábel típusát, hosszát, optikai kábel esetén a szálak számát,
d) a nyomvonal hosszát,
e) az építés módját,
f ) az építészeti-műszaki tervező nevét, jogosultságának számát.
(3) A Hatóság honlapján közzétett bejelentés-adatlaphoz mellékelni kell
a) a létesítmény műszaki leírását, a 11. § (3) bekezdés b) pontja szerinti nyomvonalrajzot,
b) ha a bejelentő nem a tulajdonos, az építmény tulajdonosának hozzájárulását,
c) az építmény létesítésének jogszerűségét igazoló dokumentumot,
d) tervezői nyilatkozatot, hogy a korábban más céllal, rendeltetéssel létesült elektronikus hírközlési létesítmény
a  megváltozott használat (elsősorban nyilvános hálózattá történő minősítése) tekintetében az  építészetiműszaki megoldás megfelel a  vonatkozó jogszabályoknak, általános érvényű és eseti előírásoknak, így
különösen a minőségi, biztonsági, környezetvédelmi szabványoknak.
(4) A  Hatóság a  változást a  bejelentés beérkezésétől számított 8 napon belül – amennyiben a  bejelentés megfelel a
(2)–(3) bekezdésben foglaltaknak – nyilvántartásba veszi.
19. Építésügyi hatósági felügyelet és ellenőrzés 21. § (1) Amennyiben a  Hatóság az  általa vezetett nyilvántartás alapján megállapítja, hogy az  építtető a  jogerős építési
engedély hatályának fennállása alatt az  építési munka megkezdését nem jelentette be és használatbavételi
engedély iránti kérelmet sem nyújtott be, – a  lejárat előtt 90 nappal – értesíti az építtetőt az engedély hatályának
lejárati idejéről és tájékoztatja a meghosszabbítás lehetőségéről.
(2) Amennyiben a jogerős építési engedély hatályának lejártáig az építtető használatbavételi engedély iránti kérelmet
nem nyújt be és az  építési engedély hatályának meghosszabbítását sem kezdeményezi, a  Hatóság a  tényállás
tisztázása érdekében helyszíni ellenőrzést tart.
(3) Ha a  helyszíni ellenőrzés eredményeként a  Hatóság megállapítja, hogy az  építési engedély hatálya jogszerűen
nem hosszabbítható meg és már megkezdett kivitelezéssel létrejött építményre használatbavételi engedély nem
adható, az építmény továbbépítéséhez határidő tűzésével új építési engedély iránti kérelem benyújtására hívja fel
az építtetőt.
(4) A  Hatóság hivatalból indított építésügyi hatósági felügyeleti eljárás eredményeként – határidő tűzésével –
határozatban kötelezi az építtetőt az építmény elbontására, amennyiben megállapítja, hogy
a) a 16. § (7) bekezdése szerinti felhívásra az építtető a bontási engedély iránti kérelmet nem nyújtotta be, vagy
a bontási engedély alapján a bontást nem végezte el,
b) a korszerűsítéssel egyidejűleg az építtető a régi hálózatot nem bontotta el,
c) használaton kívüli építmény elbontása nem történt meg.
(5) Amennyiben az a) és c) pont tekintetében az építtető kiléte nem állapítható meg, az építmény üzemeltetőjét vagy
ennek hiányában az építmény tulajdonosát kötelezi a Hatóság bontásra.
(6) Az eljárásra egyebekben a bontási engedélyezési eljárás szabályai irányadók.
 (7) A bontásra kötelező határozatban foglaltak nem teljesítése esetén a Hatóság bírságot szab ki.
20. Ingatlanhasználat, közös építményhasználat 22. § (1) Az építési engedélyezési eljárás során előterjesztett szolgalmi vagy más használati jog alapítás iránti kérelem jogerős
elbírálásáig a Hatóság az engedélyezési eljárást a Ket. 32. § (1) bekezdése alapján felfüggeszti.
(2) Az  Eht. 95.  § (2)  bekezdése szerint a  Hatósághoz benyújtott szolgalmi vagy más használati jog alapítása iránti
kérelemnek tartalmaznia kell
a) a szolgalmi vagy más használati jog terjedelmét,
b) az elektronikus hírközlési építmény elhelyezésének helyét és módját,
c) a védősáv hosszát és szélességét a nyomvonal jobb és bal oldalán,
d) azt, hogy a  korlátozást mely nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatás érdekében kéri
a szolgáltató.
 (3) A kérelemhez mellékelni kell a változási vázrajzot.
21. Bírság 23. § (1) E rendelet alapján
a) a használatbavételi engedély iránti kérelem határidőre történő benyújtásának elmulasztása esetén,
b) az engedélytől eltérően épített, bontott elektronikus hírközlési építmény esetén,
c) az engedély nélkül létesített, bontott elektronikus hírközlési építmény esetén,
d) a jogutódlás bejelentését megelőzően folytatott építési vagy bontási tevékenység esetén,
e) a 24. § (1)–(2) bekezdése szerinti bejelentés elmulasztása esetén, vagy
f ) a bontási kötelezettség nemteljesítése esetén
a Hatóság az Eht. 49. § (4) bekezdés a) pontjában meghatározott jogkövetkezményeket alkalmazhatja.
(2) Nem szabható ki bírság, ha a szabálytalan állapot kezdete vagy a jogsértés elkövetése óta öt év már eltelt.
22. Kivitelezési tevékenység megkezdésének bejelentése 24. § (1) Az  építtető köteles az  építési hatósági engedélyhez kötött építmény kivitelezésének megkezdése előtt 15 nappal
– a  Hatóság honlapján közzétett adatlapon – bejelenteni a  Hatóságnak a  kivitelezés megkezdésének tervezett
időpontját, amennyiben az építési tevékenység
a) nettó beruházási értéke az 50 millió forintot meghaladja,
b) a közbeszerzésekről szóló törvény hatálya alá tartozik, vagy
c) az építtetői fedezetkezelés hatálya alá esik.
(2) Az  építtető köteles az  építési hatósági engedélyhez kötött, az  (1)  bekezdés hatálya alá nem tartozó építmény
kivitelezésének és az  építési napló megnyitásának napját a  kivitelezés megkezdését követő 8 napon belül
– a Hatóság honlapján közzétett adatlapon – bejelenteni a Hatóságnak.
(3) Az (1) bekezdés szerinti bejelentéssel egyidejűleg az építtető köteles az építés helye szerint illetékes adóhatóságnak
bejelenteni az építési tevékenységre vonatkozó teljes kivitelezési értéket az építés helyszínének címét és helyrajzi
számát.
23. Nyilvántartás 25. § A jogerős engedélyekről, a nyilvántartásba vett bejelentésekről, valamint a Hatóság honlapján közzétett kérelem és
bejelentés adatlapokon feltüntetett adatokról a Hatóság nyilvántartást vezet.
24. Az elektronikus hírközlési építmények elhelyezésének szabályai 26. § (1) A  településfejlesztési koncepcióról, az  integrált településfejlesztési stratégiáról és a  településrendezési
eszközökről, valamint egyes településrendezési sajátos jogintézményekről szóló 314/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet
(a  továbbiakban: R.) 5.  §-ában, és 9–13.  §-ában szabályozott településfejlesztési koncepcióhoz, helyi építési
szabályzathoz, valamint településszerkezeti tervhez, valamint helyi építési szabályzathoz kapcsolódó megalapozó
vizsgálatnak az R. 1. melléklet helyzetfeltáró munkarész 1.16.3 pontját érintő, illetve a  településszerkezeti tervhez,
valamint a  helyi építési szabályzathoz kapcsolódó alátámasztó javaslatnak az  R. 3.  melléklet 35. sor 4.3.  pontját
érintő minimális tartalmi követelményeit a 4. melléklet határozza meg.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti megalapozó vizsgálat és alátámasztó javaslat elektronikus hírközlési fejezetét a  többi
szakági munkarésszel összhangban kell elkészíteni.
(3) Az elektronikus hírközlési fejezetek tartalmi részletessége függ a feladat jellegétől, a tervezett területfelhasználástól
és szolgáltatási funkcióktól.
(4) Az  elektronikus hírközlési fejezetekben meg kell jeleníteni a  meglévő elektronikus hírközlési építmények
elhelyezését a felhasználók számára elérhető, alábbi szolgáltatások vonatkozásában:
a) helyhez kötött telefonszolgáltatás;
b) mobil rádiótelefon szolgáltatás;
c) vezetékes műsorelosztó szolgáltatás – analóg és digitális, valamint internet szolgáltatásra alkalmas
megoldással –;
d) internet szolgáltatás;
e) műsorszórás. (5) Az elektronikus hírközlési fejezetekben rögzíteni kell, hogy a  területet érintően van-e előkészületben kormányzati
célú, illetve jelentős elhelyezési igénnyel bíró külön célú elektronikus hírközlési hálózatfejlesztés, melyek esetében
ezek elhelyezési kérdéseit is érinteni kell.
(6) Az  elektronikus hírközlési fejezetnek biztosítania kell a  szolgáltatásnyújtás szabadságát, a  szolgáltatások
szabad áramlását, be kell mutatnia a  fogyasztói érdekek hatékony védelme területén a  szabad szolgáltató- és
szolgáltatásválasztás, az esélyegyenlőség, az egyetemes szolgáltatáshoz való hozzáférés biztosítását, az információs
társadalommal összefüggő szolgáltatások, új technológiák elterjedési lehetőségét.
(7) A megalapozó vizsgálathoz készülő elektronikus hírközlési fejezetben össze kell vetni és értékelni kell az előzetesen
beszerzett adatokat.
(8) Az elektronikus hírközlési fejezetek elkészítéséhez be kell szerezni az érintett elektronikus szolgáltatók nyilatkozatát.
A  szaktervező településrendezési hírközlési tervező által kiküldött tájékoztatás adatkérő levél kötelező tartalmi
elemei:
a) az elektronikus hírközlési tervezési feladat címe, típusa, tervezési terület,
b) a tervezési feladat leírása,
c) a 4. melléklet 1. pontjában foglalt szempontok teljesítéséhez rendelkezésre álló és általa adható információ.
(9) Az  elektronikus hírközlési fejezetet csak a  településtervezési és az  építészeti-műszaki tervezési, valamint
az építésügyi műszaki szakértői jogosultság szabályairól szóló 104/2006. (IV. 28.) Korm. rendelet 2. mellékletének II.
alcím 4. pontjában meghatározott településrendezési hírközlési tervező (betűjele: TH) jogosultsággal rendelkező és
névjegyzékbe vett tervező készíthet.
(10) A  helyi építésügyi szabályozások az  elektronikus hírközlési építmények elhelyezésének szabályai tekintetében
e  rendelettel ellentétes vagy e  rendelethez képest többletkövetelményeket támasztó rendelkezéseket nem
tartalmazhatnak.
V. FEjEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 27. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdés kivételével – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
 (2) A 15. § (4) bekezdés b) pontja, a 15. § (5) bekezdés f ) pontja, a 15. § (8) bekezdés b) pontja, a 16. § (4) bekezdés
d)  pontja, a  16.  § (6)  bekezdés d)  pontja, a  19.  § (8)  bekezdése, valamint a  19.  § (10)  bekezdés d)  pontja 2013.
november 1-jén lép hatályba.
(3) E  rendelet rendelkezéseit a  hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni, azzal, hogy
a  hatálybalépése előtt elkövetett jogsértésekre a  jogsértés elkövetésekor hatályos szabályok anyagi jogi
rendelkezései alkalmazandók.
(4) E rendelet hatálybalépését megelőzően megkezdett
a) elektronikus hírközlési építmény meglévő nyomvonalon történő korszerűsítésére irányuló, vagy
b) jogerős használatbavételi vagy fennmaradási engedéllyel rendelkező elektronikus hírközlő hálózathoz
csatlakozó – az 1000 méter hosszúságot meg nem haladó – hálózatrész létesítésére irányuló, vagy
c) jogszerűen épült elektronikus hírközlési célú alépítményi csőhálózatba, közmű alagútba, metró alagútba
történő kábelbehúzásra, illetve jogszerűen épült tartószerkezetekre, oszlopokra történő vezetékek, kábelek
elhelyezésére, bontására irányuló
építési tevekénység esetén a 19. § (7) bekezdésében foglalt eljárás szerinti utólagos bejelentést kell tenni.
Dr. Karas Mónika s. k.,
 a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke