text:
49/2015. (XI. 6.) EMMI rendelete a Legionella által okozott fertőzési kockázatot jelentő közegekre, illetve létesítményekre vonatkozó közegészségügyi előírásokról.
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247.  § (3)  bekezdés n)  pont na) és nb)  alpontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48. § 3. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya kiterjed a Legionella által okozott fertőzési kockázatot jelentő közegekre, illetve létesítményekre,
azok üzemeltetőire, illetve tulajdonosaira.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) aeroszol: a  gáznemű közegben nem ülepedő, szabad szemmel nem látható, folyadék vagy szilárd
részecskéket (10–500 nanométer) finom eloszlásban tartalmazó diszperz rendszer;
b) használati melegvíz rendszer: egy létesítményben élő, dolgozó vagy azt látogató személyek melegvíz
használati igényét biztosító melegvíz-előállító, -tároló és -elosztó hálózatok összessége;
c) legionellosis: a Legionella által okozott megbetegedések összefoglaló neve;
d) Legionella: vizes környezetekben és talajban gyakran előforduló baktériumnemzetség, amely az  épített
vízrendszerekben emberi egészségkockázatot jelentő mértékben elszaporodhat;
e) Legionella-expozíció szempontjából kockázatot jelentő közeg: azon 20–50 °C közötti hőmérsékletű víz és az azt
tartalmazó berendezések vagy rendszerek, amelyek használata, működése, bemutatása vagy karbantartása
során aeroszol képződés lehetséges;
f ) Legionella-fertőzési kockázatot jelentő létesítmények: olyan közforgalmú létesítmények, amelyekben
Legionella-expozíció szempontjából kockázatot jelentő közegek találhatóak;
g) fokozott Legionella-fertőzési kockázatot jelentő létesítmények: az  f )  pont szerinti létesítmények közül
az  egészségügyi és szociális intézmények, kereskedelmi szálláshelyek, nedves hűtőtornyok és azon
közfürdők, ahol aeroszol előállító meleg vizű medencét üzemeltetnek, különösen pezsgőmedencét,
élménymedencét, hidroterápiás kezelőt;
h) monitoring: a vízhőmérséklet mérése vagy a Legionella-koncentráció – speciális esetekben a 22 °C-on számolt
telepszám – vizsgálata;
i) nedves hűtőtorony: olyan berendezés, amelyben a  felmelegedett víz légárammal szemben haladva lehűl,
miközben a víz egy része a környezeti levegőbe párolog és a lehűtött víz jellemzően valamilyen hőcserélőhöz
kerül visszavezetésre, ahol ismét felmelegszik;
j) vízhőmérséklet mérése: a  végkifolyókon végzett hőmérsékletmérés, amelyet kalibrált vízhőmérővel kell
végezni meleg víz esetén a víz egy perces, hideg víz esetén annak két perces kifolyatását követően.
3. § (1) E  rendelet alkalmazásában a  kockázatkezelési intézkedési szint alatt azt a  Legionella-koncentrációt vagy 22 °C-on
számolt telepszám vizsgálati eredményt kell érteni, amely az  egyes, Legionella-fertőzési kockázatot jelentő
létesítményekre, közegekre e rendeletben meghatározott értéket meghaladja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kockázatkezelési szintnek a következő fokozatai vannak:
a) figyelmeztető szint,
b) beavatkozási szint, valamint
c) azonnali beavatkozási szint.
3. Felelősség 4. § A Legionella-fertőzési kockázatot jelentő létesítményekre, illetve a fokozott Legionella-fertőzési kockázatot jelentő
létesítményekre vonatkozó előírások betartásáért a létesítmény üzemeltetője, ennek hiányában tulajdonosa felel.
4. Kockázatbecslés 5. § (1) A Legionella-fertőzési kockázatot jelentő létesítményekben, illetve a fokozott Legionella-fertőzési kockázatot jelentő
létesítményekben a Legionella-fertőződési kockázat egységes módszertan szerinti felmérését el kell végezni.
(2) A kockázatbecslést a létesítmény üzemeltetésében bekövetkezett, a Legionella-expozíció szempontjából kockázatot
jelentő közeg paramétereit érintő változást követően 30 napon belül ismételten el kell végezni.
(3) A kockázatbecslési dokumentáció kötelező tartalmi elemeit az 1. melléklet tartalmazza.
 (4) A kockázatbecslési dokumentáció elérhetőségét a munkavállalók részére a létesítményben biztosítani kell.
5. Monitoring 6. § (1) A Legionella-fertőzési kockázatot jelentő azon létesítmények esetén, ahol az 1. melléklet 9. pontja szerinti értékelés
magas kockázatot állapít meg, az Országos Közegészségügyi Központ (a továbbiakban: OKK) módszertani levelében
meghatározott gyakorisággal monitoringot kell végezni.
(2) A  fokozott Legionella-fertőzési kockázatot jelentő létesítményekben minden esetben kötelező monitoring
vizsgálatot végezni dokumentált módon, a (3)–(5) bekezdésben foglaltak szerint.
(3) Használati melegvíz rendszerek esetén hőmérsékletmérést havonta, Legionella-csíraszám meghatározást évente
egyszer kell végezni a kockázatbecslés alapján kijelölt számú és elhelyezkedésű vizsgálati ponton, de épületenként
legalább egy, a melegvíz előállítás helyétől távol eső végkifolyón.
(4) Közfürdők esetén a  Legionella-csíraszám meghatározása érdekében a  medence vízvizsgálatát havonta, a  szűrt
víz vizsgálatát negyedévente kell elvégezni. Három egymást követő, kimutatási határ alatti eredmény esetén
a medencevíz-vizsgálat gyakorisága negyedévesre csökkenthető.
(5) Nedves hűtőtornyok esetén a  Legionella-csíraszám meghatározását és a  22 °C-on számolt telepszám vizsgálatot
havonta kell elvégezni a  kockázatbecslés alapján kijelölt számú és elhelyezkedésű vizsgálati ponton, de legalább
a  hűtőtorony vízteréből. Három egymást követő, értékelhető 1000 Telepképző Egység (a  továbbiakban: TKE)/liter
alatti Legionella-eredmény esetén a Legionella vizsgálati gyakoriság negyedévesre csökkenthető.
(6) A (3)–(5) bekezdésben foglaltak szerint elvégzett valamennyi monitoring eredményt 5 évre visszamenőleg, azonnal
hozzáférhető módon meg kell őrizni a létesítményben.
6. Kockázatkezelés 7. § (1) Ha a  kockázatbecslés, illetve a  monitoring alapján megállapítást nyer, hogy Legionella-fertőzési kockázat, illetve
fokozott kockázat áll fenn, haladéktalanul kockázatkezelésről kell intézkedni.
(2) A  kockázatkezelési intézkedési szinteket meghaladó monitoring eredmények esetén a  2.  mellékletben foglaltak
szerint kockázatkezelésről kell intézkedni.
(3) A  létesítménnyel összefüggésbe hozható legionellosis megbetegedés esetén a  2.  mellékletben előírt, azonnali
beavatkozási szint szerinti kockázatkezelésről kell intézkedni.
7. Nedves hűtőtornyok 8. § (1) A Magyarország területén működő nedves hűtőtornyokat az Országos Tisztifőorvosi Hivatal (a továbbiakban: OTH)
által működtetett elektronikus rendszeren keresztül az  üzemeltetőnek, ennek hiányában a  tulajdonosnak be kell
jelentenie az OTH részére a következő adatok megadásával:
a) az üzemeltető, ennek hiányában a tulajdonos neve, székhelye vagy lakcíme,
b) a  létesítmény címe (település irányítószáma, neve, a  közterület megnevezése, helyrajzi szám), ahol
a hűtőtorony működik,
c) a hűtőtorony: ca) gyártója,
cb) típusa, típusszáma,
cc) gyártásának éve,
cd) megnevezése,
ce) kialakítása (zárt vagy nyitott), valamint
d) a rendszer térfogata.
 (2) A bejelentés tudomásulvételét az OTH az általa működtetett elektronikus rendszeren keresztül az (1) bekezdésben
jelzett követelményeknek maradéktalanul megfelelő bejelentés beérkezését követően visszaigazolja.
 (3) A bejelentett nedves hűtőtornyokról az OTH az (1) bekezdésben foglalt adattartalommal nyilvántartást vezet.
 (4) Az  üzemeltető, ennek hiányában a  tulajdonos az  (1)  bekezdésben foglalt adatokban bekövetkező változást
15 napon belül köteles az OTH-nak bejelenteni. 8. Hatósági feladatok
9. § (1) A  Legionella-expozíció szempontjából kockázatot jelentő közegeket, a  Legionella-fertőzési kockázatot jelentő
létesítményeket, illetve a  fokozott Legionella-fertőzési kockázatot jelentő létesítményeket a  népegészségügyi
feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatal (a  továbbiakban: járási hivatal) ellenőrzi és szükség szerint
intézkedik.
(2) A Legionella-fertőzési kockázatot jelentő létesítményekben, illetve a fokozott Legionella-fertőzési kockázatot jelentő
létesítményekben elvégzendő feladatok gyakorlati végrehajtásához szükséges ismereteket és követelményeket
az OKK által kiadott módszertani levél határozza meg.
(3) Az OKK a honlapján minden év január 15-éig közzéteszi a frissített módszertani levelet.
9. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 90. napon lép hatályba.
11. § (1) A  Legionella-fertőződési kockázat egységes módszertan szerinti felmérését az  e  rendelet hatálybalépésekor
működő, Legionella-fertőzési kockázatot jelentő létesítményekben, illetve fokozott Legionella-fertőzési kockázatot
jelentő létesítményekben e  rendelet hatálybalépését követő egy éven belül, az  e  rendelet hatálybalépését
követően létesítendő Legionella-fertőzési kockázatot jelentő létesítményekben, illetve fokozott Legionella-fertőzési
kockázatot jelentő létesítményekben a használatbavételi engedély jogerőre emelkedését követő 2 hónapon belül
kell elvégezni.
(2) Az  e  rendelet hatálybalépésekor működő nedves hűtőtornyot e  rendelet hatálybalépésétől számított 6 hónapon
belül, az  e  rendelet hatálybalépését követően létesítendő nedves hűtőtornyot a  használatbavételi engedély
jogerőre emelkedését követő 15 napon belül kell bejelenteni az OTH-nak a 8. § (1) bekezdésében foglaltak szerint.
(3) A  járási hivatal e  rendelet hatálybalépését követő 12 hónapig mellőzi az  egészségügyi bírság kiszabását
az e rendeletben foglaltak megsértése esetén.
12. § A rendelet tervezetének a  műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás
megállapításáról és az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló,
1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikkében előírt egyeztetése megtörtént.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
5/2014. (IV. 9.) Miniszterelnökségi utasítása a fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének és felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 28.  § (1)  bekezdése és a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  §
(5)  bekezdésének f )  pontja alapján, figyelemmel az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet 30. §-ában foglaltakra – az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – a fejezeti kezelésű előirányzatok
kezelésének és felhasználásának szabályait az alábbiak szerint állapítom meg.
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § Az utasítás hatálya kiterjed:
a) a  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény XI. Miniszterelnökség fejezetében meghatározott,
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár (a továbbiakban: államtitkár) irányítása alá tartozó fejezeti kezelésű
előirányzatra;
b) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) alapján a  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény XI. Miniszterelnökség fejezetében
a költségvetési év során megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatokra;
c) a  költségvetési évet megelőző évekről áthúzódó, a  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény
XI. Miniszterelnökség fejezetet irányító szerv vezetőjének irányítása alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok
költségvetési maradványára, tekintet nélkül annak eredeti előirányzathoz való kapcsolódására vagy annak
hiányára
[az a)–c) pont szerinti előirányzatok a továbbiakban együtt: előirányzatok].
2. Értelmező rendelkezések 2. § Az utasítás alkalmazásában
a) kötelezettségvállaló: az államtitkár vagy a Miniszterelnökség alkalmazásában álló, vagy az Ávr. 52. § (1) vagy
(4) bekezdésében meghatározott, az ott előírt eljárásrend szerint az államtitkár által felhatalmazott személy;
b) kötelezettségvállalás jogi ellenjegyzése: a kötelezettségvállalás – a Miniszterelnökség gazdálkodásának egyes
kérdéseiről szóló miniszterelnökségi utasításban meghatározott – jogi és közbeszerzési szempontú vizsgálata;
c) kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzése: az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 37. § (1) bekezdésében foglaltak ellenőrzése és írásban történő igazolása, figyelemmel
a kötelezettségvállalás jogi ellenjegyzésére;
d) teljesítést igazoló: az  Ávr. 57.  § (4)  bekezdése szerint a  kötelezettségvállalásra jogosult által írásban kijelölt
személy;
e) utalvány ellenőrzése: az  utalványozás feltétele Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény
XI.  Miniszterelnökség fejezet pénzügyi és számviteli feladatait ellátó Főosztály (a továbbiakban: Főosztály)
vezetője által írásban kijelölt ellenőr (utalvány ellenjegyző) egyetértése, melyet az utalványon aláírásával vagy
szignójával igazol. Az ellenőr feladata annak vizsgálata, hogy a kifizetés nem sérti a gazdálkodásra vonatkozó
szabályokat, valamint a teljesítés igazolása és az érvényesítés megtörtént;
f ) kötelezettségvállalás jogi ellenjegyzője: a  Miniszterelnökség államtitkár által írásban felhatalmazott
jogtanácsosa;
g) kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzője: a  gazdasági vezető vagy a  gazdasági vezető által írásban
felhatalmazott, a Miniszterelnökség alkalmazásában álló személy;
h) érvényesítő: a  gazdasági vezető vagy a  gazdasági vezető által írásban felhatalmazott, a  Miniszterelnökség
alkalmazásában álló személy;
i) utalványozó: az államtitkár által írásban felhatalmazott, a Miniszterelnökség alkalmazásában álló személy;
j) utalvány ellenőr: a  Főosztály vezetője által írásban felhatalmazott, a  Miniszterelnökség alkalmazásában álló
személy. 3. Összeférhetetlenségi szabályok 3. § (1) Nem láthat el ugyanazon gazdasági esemény tekintetében kötelezettségvállalási, kötelezettségvállalás-ellenjegyzési,
teljesítésigazolási, érvényesítési, valamint utalványozási feladatot az  a  személy, akivel szemben az  Ávr. 60.  §-ában
foglalt valamely összeférhetetlenségi ok fennáll.
(2) Ugyanazon gazdasági esemény során az utalvány ellenőre nem lehet azonos az utalványozó személyével.
II. Fejezet
Az előirányzatok módosítása és átcsoportosítása 4. Általános rendelkezések
4. § (1) A  fejezeti hatáskörben végrehajtott előirányzat-módosítások és átcsoportosítások elrendelésére az  államtitkár,
illetve – az  Ávr. 44.  § (1)  bekezdése alapján az  államtitkár által átruházott jogkörben – a  Főosztály vezetője vagy
főosztályvezető-helyettese vagy osztályvezetője jogosult.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott jogkör gyakorlása kizárólag írásban történhet, feljegyzés vagy az  előirányzatmódosításról szóló megállapodás alapján.
(3) Az  előirányzatokat érintő fejezeti és kormány hatáskörben elrendelt előirányzat-átcsoportosítások végrehajtásáról
a Főosztály gondoskodik.
(4) A végrehajtott előirányzat-módosításokról a Főosztály naprakész nyilvántartást vezet.
5. Előirányzatok módosítása 5. § (1) Az  előirányzatok kiadási, bevételi és támogatási előirányzatainak módosítására az  Áht. és az  Ávr. vonatkozó
rendelkezéseinek megfelelően van lehetőség.
(2) Az  eredeti bevételi előirányzatok túlteljesítése miatti, fejezetet irányító szervi engedélyezésről vagy az
államháztartásért felelős miniszter engedélyének beszerzéséről a Főosztály intézkedik.
6. Előirányzatok átcsoportosítása 6. § (1) Az  előirányzatok átcsoportosítása történhet más fejezet fejezeti kezelésű előirányzata vagy címe javára, fejezeten
belül más fejezeti kezelésű előirányzat részére, valamint fejezeten belül a  Miniszterelnökség vagy a  Magyarország
központi költségvetéséről szóló törvény XI. Miniszterelnökség fejezethez tartozó költségvetési szerv javára.
(2) Amennyiben az átcsoportosításhoz a Kormány egyedi határozatában foglalt döntése szükséges, úgy a kapcsolódó
kormány-előterjesztést a Főosztály és a jogi feladatokat ellátó főosztály készíti elő.
(3) Amennyiben az átcsoportosításhoz az államháztartásért felelős miniszter engedélye szükséges, annak beszerzéséről
a Főosztály gondoskodik.
(4) Fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításra – a Kormány egyedi határozatában foglalt döntés kivételével – kizárólag
megállapodás alapján kerülhet sor. A  kapcsolódó megállapodást a  Főosztály és a  jogi feladatokat ellátó főosztály
készíti elő. A megállapodás kötelezettségvállalásnak minősül, ezért azt jogi szempontú és pénzügyi ellenjegyzéssel
kell ellátni az utasítás 4. § (1) bekezdése szerinti személy aláírását megelőzően.
(5) A  Miniszterelnökséghez vagy a  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény XI. Miniszterelnökség
fejezethez tartozó költségvetési szerv javára átcsoportosított előirányzat felhasználása során az  intézmény a  saját
gazdálkodására vonatkozó szabályok szerint jár el.
III. Fejezet
Az előirányzatok felhasználása 7. Az előirányzatok felhasználásának általános szabályai
7. § (1) Az előirányzatok felhasználási céljait, a pénzügyi teljesítésekben érintettek körét, valamint a  lebonyolításban részt
vevő szakmai szervezeti egységeket az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A tárgyévi előirányzatok terhére az Ávr. 46. §-ában foglaltak szerint vállalható kötelezettség.
8. § (1) A  közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény alapján kötött szerződésekhez kapcsolódó, havi nettó 200 ezer
forintot meghaladó kifizetésnél az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 36/A. §-ában foglaltak szerint kell
eljárni.
(2) Az együttes adóigazolás szerződő féltől történő beszerzéséről vagy a köztartozásmentes adózói adatbázisban való
szereplés ellenőrzéséről a Főosztály gondoskodik.
9. § (1) Az  előirányzatok felhasználásával kapcsolatban jelentkező díjakkal, jutalékokkal és a  fizetési számlák vezetésével
kapcsolatos költségeket az érintett fejezeti kezelésű előirányzat terhére kell elszámolni.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés alkalmazása alól a gazdálkodási terület irányítási jogkörét gyakorló helyettes
államtitkár jóváhagyásával el lehet térni.
8. Kötelezettségvállalás, ellenjegyzés, teljesítésigazolás 10. § (1) A  kötelezettségvállalás dokumentumát (szerződés, megállapodás) a  kezdeményező szakmai szervezeti egységgel,
a partnerrel, a Főosztállyal és a Miniszterelnökség egyéb érintett szervezeti egységeivel – főszabály szerint – a jogi
feladatokat ellátó főosztály egyezteti. A megrendeléseket a Főosztály egyezteti. A tervezetekre a Miniszterelnökség
szervezeti egységei a lehető legrövidebb időn belül kötelesek választ adni.
(2) A  kötelezettségvállalás dokumentumának egy eredeti (aláírt) példányát a  Főosztály a  pénzügyi kifizetéshez
kapcsolódó iratként kezeli.
(3) A kötelezettségvállalásokról év közben a Főosztály a FORRÁS SQL programmal analitikus nyilvántartást vezet.
 (4) Ha a  kötelezettségvállalás nem felel meg az  Áht. 37.  § (1)  bekezdésében foglalt kritériumoknak, az  érintett
pénzügyi ellenjegyzésre jogosult az  ellenjegyzést akadályozó körülményekről írásban tájékoztatást köteles adni
a kötelezettségvállaló, az államtitkár, a gazdasági vezető és a jogi ellenjegyző részére. Ha az államtitkár a tájékoztatás
ellenére írásban utasítást ad a pénzügyi ellenjegyzésre, az ellenjegyző az Ávr. 54. § (4) bekezdésében foglaltak szerint
köteles eljárni.
(5) Ha a  kötelezettségvállalás jogszabályba, az  államtitkár által kiadott normatív utasításba vagy egyéb közjogi
szervezetszabályozó eszközbe ütközik, és ezért nem látható el jogi szempontú ellenjegyzéssel, a  jogi ellenjegyző
köteles erre a kötelezettségvállaló, az államtitkár és a gazdasági vezető, valamint a pénzügyi ellenjegyző figyelmét
felhívni, továbbá részükre az ellenjegyzést akadályozó körülményekről írásban tájékoztatást adni.
(6) A Főosztály az ellenjegyzés(eke)t követően a kötelezettségvállalás dokumentumát felterjeszti a kötelezettségvállaló
részére aláírásra.
(7) A  kötelezettségvállaló által aláírt szerződések partnerekkel történő aláíratásáról a  jogi feladatokat ellátó főosztály
gondoskodik.
11. § (1) A  kiadás teljesítésének elrendelése előtt az  Ávr. 57.  § (1)  bekezdése szerint el kell végezni a  teljesítés igazolását.
Az esetleges hiányosságok megszüntetésére intézkedést kell kezdeményezni, és érvényesíteni kell a szerződésben,
megrendelésben, megállapodásban rögzített szankciókat. A  szerződésszegésen alapuló igények érvényesítésére
irányuló felszólítást jogi szempontú véleményezésre meg kell küldeni a jogi feladatokat ellátó főosztály részére.
(2) A  teljesítés elfogadását megalapozó okmányok, bizonylatok és egyéb dokumentumok megőrzése a  teljesítés
igazolására jogosult személy feladata tekintettel arra, hogy azok közérdekből nyilvános adatként való kiadása
– az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvényben foglaltaknak
megfelelően – bárki által igényelhető.
(3) A  támogatási szerződés esetében a  teljesítést igazoló személy felelőssége, hogy dokumentált módon ellenőrizze
a  szakmai és pénzügyi beszámoló megfelelőségét, különös tekintettel a  költségvetési támogatásban részesülő
(a továbbiakban: kedvezményezett) által vállalt feladatok teljes körű elvégzésére, a  feladatellátás színvonalára,
a feladatok határidőre történő befejezésére.
(4) Támogatási szerződés esetében a  teljesítést igazoló – a  teljesítés igazolásával egyidejűleg – aláírásával nyilatkozik
a szakmai és pénzügyi beszámoló elfogadásáról, annak a támogatási szerződésben foglaltaknak való megfelelőségéről.
9. Utalványozás, utalvány ellenőrzése, érvényesítés 12. § Az érvényesítés során az Ávr. 58. §-ában foglaltak szerint kell eljárni.
13. § Az utalvány ellenőrzésére jogosult személy a rendelkezésére álló dokumentumok alapján köteles ellenőrizni, hogy
az érvényesítés az Ávr. 58. §-ában foglaltak alapján történt meg.
14. § (1) Utalványozni a FORRÁS SQL rendszerből előállított utalványlapon vagy külön írásbeli rendelkezéssel lehet.
 (2) A külön írásbeli rendelkezésként elkészített utalványon fel kell tüntetni az Ávr. 59. § (3) bekezdésében meghatározott
adatokat.
 (3) Az érvényesítőnek az utalványt – ha nem ért vele egyet – akkor kell aláírnia, ha erre az utalványozó írásban utasítja.
Ebben az esetben az érvényesítő az Ávr. 54. § (4) bekezdésében foglaltak szerint köteles eljárni.
IV. Fejezet
Költségvetési támogatások 10. Általános rendelkezések 15. § (1) Költségvetési támogatás egyedi döntés alapján vagy pályázati rendszerben, támogatási szerződés vagy támogatói
okirat alapján nyújtható.
(2) Adott esetben a  költségvetési támogatások odaítélésénél az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint
a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény 53. § (2) bekezdésében foglaltakat is
figyelembe kell venni.
(3) A  közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvényben meghatározott
adatszolgáltatások www.kozpenzpalyazat.gov.hu weboldalon történő közzétételéről a Főosztály gondoskodik.
(4) Annak ellenőrzéséről, hogy a kedvezményezett megfelel-e a rendezett munkaügyi kapcsolatok feltételeinek a  jogi
feladatokat ellátó főosztály gondoskodik.
16. § Az utasítás
a) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.;
a továbbiakban: csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelet),
b) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének az  általános gazdasági érdekű
szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendelet (HL L 114, 2012.4.26., 8. o.; a továbbiakban: csekély összegű
közszolgáltatási támogatásokról szóló bizottsági rendelet),
c) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 106.  cikk (2)  bekezdésének az  általános gazdasági érdekű
szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában
nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat
(HL L 7., 2012.1.11., 3. o.; a továbbiakban: Határozat),
d) az SA.34770 (2012/N-2). számú európai bizottsági határozat
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
17. § (1) Közszolgáltatás ellentételezése céljából támogatás a csekély összegű közszolgáltatási támogatásokról szóló bizottsági
rendelet és a Határozat alapján nyújtható.
(2) Nem lehet kedvezményezett az a vállalkozás, amely
a) – a csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelet 1. cikk (2) bekezdésében foglaltak kivételével –
a  csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatást a  csekély összegű
támogatásokról szóló bizottsági rendelet 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott kivételek szerint, és
b) a  csekély összegű közszolgáltatási támogatásokról szóló bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatást
a  csekély összegű közszolgáltatási támogatásokról szóló bizottsági rendelet 1.  cikk (2)  bekezdésében
meghatározott kivételek szerint
használná fel.
 (3) A közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatás fejében végző vállalkozás részére nyújtott, a csekély összegű
támogatásokról szóló bizottsági rendelet szerinti csekély összegű támogatás teherszállító jármű vásárlására nem
vehető igénybe.
(4) A  csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelet 6.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott nyilatkozat
szerinti, továbbá az e rendelet alapján odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának együttes
összege nem haladhatja meg a csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendeletben meghatározott felső
határt.
(5) A csekély összegű közszolgáltatási támogatásokról szóló bizottsági rendelet 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott
nyilatkozat szerinti, továbbá az e rendelet alapján odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának
együttes összege nem haladhatja meg a csekély összegű közszolgáltatási támogatásokról szóló bizottsági rendeletben
meghatározott felső határt.
(6) A támogatást nyújtó köteles írásban tájékoztatni a csekély összegű támogatás kedvezményezettjét, hogy az csekély
összegű támogatásban részesül. A tájékoztatásnak utalnia kell a támogatás jogalapjául szolgáló uniós jogszabályra
(a csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendeletre vagy a csekély összegű közszolgáltatási támogatásokról
szóló bizottsági rendeletre), megjelölve annak pontos címét és az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését,
valamint meg kell határoznia a támogatás pontos összegét bruttó támogatástartalomban kifejezve.
(7) A Határozat alapján nyújtott támogatás mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez
szükséges nettó költséget, ideértve az  ésszerű nyereséget. A  támogatás mértékét a  Határozat 5.  cikke szerint kell
megállapítani.
(8) Ha a Határozat alapján nyújtott támogatás kedvezményezettje a Határozat 5. cikkének megfelelően meghatározott
összeget meghaladó támogatásban részesül, a  túlkompenzációt a  Határozat 6.  cikk (2)  bekezdésében foglaltak
alapján köteles visszafizetni.
(9) A  Határozat alapján nyújtott támogatás kedvezményezettje a  támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles
vezetni, amelyből a (7) és (8) bekezdésben meghatározott követelmények ellenőrizhetőek.
11. Támogatási kérelem 18. § (1) Egyedi támogatási kérelem vagy pályázat esetén a kérelmezőnek a részletes támogatási igényen túl
a) a 2. és 3. mellékletet,
b) a 5–7. mellékletet, valamint
c) az  Áht. 50.  §-ában meghatározott feltételeknek való megfelelést igazoló, a  támogató által előírt egyéb
dokumentumokat
kell megküldenie a Miniszterelnökség részére. (2) Ha a  kérelmező úgy nyilatkozik, hogy a  támogatásra irányuló eljárásban érintett, a  kérelemhez mellékelnie kell
a 4. melléklet szerinti közzétételi kérelmet is. Ha az érintettséget magalapozó körülmény a kérelem benyújtása után,
de a  támogatási döntés előtt következik be, a  kérelmező köteles a  tudomásszerzéstől számított 8 munkanapon
belül kezdeményezni a  körülmény közzétételét. Ha a  kérelmező a  közzétételt határidőben nem kezdeményezi,
támogatásban nem részesülhet, támogatási döntés nem hozható.
(3) A támogatási kérelem akkor minősül befogadottnak, ha a kérelem mellett az (1) és – érintettség esetén – a (2) bekezdés
szerinti, hiánytalanul kitöltött iratok rendelkezésre állnak. Ezek hiányában a kérelem nem bírálható el.
12. A támogatási döntés 19. § (1) Támogatási döntés meghozatalára az államtitkár vagy az általa írásban felhatalmazott személy jogosult.
 (2) Amennyiben a  költségvetési támogatás a  kérelemben megjelölt összeghez képest kisebb összegben került
meghatározásra, úgy a kedvezményezett írásban nyilatkozni köteles, hogy a meghatározott költségvetési támogatási
összeggel a támogatandó tevékenységet, feladatot el tudja-e látni, vagy sem.
(3) Amennyiben a  kedvezményezett úgy nyilatkozik, hogy a  kisebb költségvetési támogatásból is megvalósítja
tevékenységét, úgy a nyilatkozathoz csatolni köteles a módosított költségvetést is.
20. § (1) A  támogatásról szóló döntést az  Ávr. 71.  § (1)  bekezdésében foglaltak szerint kell közölni a  kedvezményezettel.
Amennyiben a  támogatási döntésre és a  támogatási szerződés megkötésére egyidejűleg kerül sor, értesítésnek
a támogatási szerződés kedvezményezett által történő aláírása minősül.
(2) Amennyiben a  támogatási igény vagy a  pályázat keretében nem került benyújtásra, az  (1)  bekezdés szerinti
értesítésben a  kedvezményezettet határidő kitűzésével fel kell hívni az  Ávr. 72.  §-ában meghatározottak szerint
a szerződés megkötéséhez szükséges nyilatkozatok, dokumentumok benyújtására.
(3) A Főosztály teljesíti az Ávr. 71. § (3) és (4) bekezdésben foglalt, a Magyar Államkincstár részére történő bejelentési
kötelezettségeket.
13. A költségvetési támogatás folyósítása 21. § Amennyiben a  támogatási szerződés a  költségvetési támogatás előlegként történő kifizetéséről rendelkezik, úgy
a kifizetésről – amennyiben a szerződéses feltételek maradéktalanul fennállnak – a Főosztály külön utasítás nélkül
intézkedik.
14. A támogatási szerződés, támogatói okirat módosítása 22. § A  támogatási szerződést, támogatói okiratot a  kedvezményezett kezdeményezésére módosítani kizárólag
az Ávr. 83. §-ában foglaltak figyelembevételével és a kedvezményezett írásbeli, indokolt kérelme alapján lehet.
15. Költségvetési támogatás felhasználásának elszámolása 23. § (1) A  teljesítésigazoló a  támogatási szerződés teljesítését figyelemmel kíséri és a  kedvezményezett esetleges
szerződésellenes eljárása esetén köteles a kedvezményezett figyelmét a szerződésszerű teljesítésre haladéktalanul
felhívni, az eset körülményeit tisztázni, az ehhez szükséges egyeztetést a kedvezményezettel lefolytatni.
(2) Amennyiben az elszámolás során a támogatási szerződéshez mellékelt költségvetéshez képest a kedvezményezett
kevesebb önrész vagy egyéb forrás felhasználását igazolja, úgy a  költségvetési támogatás összegét arányosan
csökkenteni kell.
16. A pályázati rendszer keretében nyújtott költségvetési támogatások különleges szabályai
24. § Amennyiben a költségvetési támogatás biztosítására pályázati úton kerül sor, úgy a szakmai főosztály a jogi feladatokat
ellátó főosztállyal együttműködve pályázati kiírást készít.
25. § A pályázati kiírásnak legalább az Ávr. 66. § (2) bekezdésében felsorolt adatokat tartalmaznia kell.
26. § A pályázati úton nyújtott támogatások esetében a Kincstári Monitoring Rendszer részére történő, az Ávr. 65/A. §-a
szerinti adatok megküldéséről a jogi feladatokat ellátó főosztály gondoskodik.
27. § A  pályázati eljárásrend és a  pályázati kiírás jóváhagyását követően a  pályázati kiírást legalább a  www.kormany.hu
weboldalon közzé kell tenni.
V. Fejezet
Záró és hatályon kívül helyező rendelkezések
28. § (1) Az utasításban nem szabályozott kérdésekben az Áht.-ban, valamint az Ávr.-ben foglaltak szerint kell eljárni, és be
kell tartani a  költségvetési szervek gazdálkodására vonatkozó egyéb jogszabályokat. Az  utasítás rendelkezéseit
a Miniszterelnökség gazdálkodásának egyes kérdéseiről, valamint a Miniszterelnökség Közbeszerzési és Beszerzési
Szabályzatáról szóló Miniszterelnökségi utasításokkal összhangban kell alkalmazni.
(2) Hatályát veszti a  fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésének és felhasználásának szabályairól szóló 1/2014. (II. 21.)
Miniszterelnökségi utasítás.
29. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár


text:
69/2013. (VII. 29.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az innovatív technológiák bemutató-üzemi tájékoztató programokkal való megismertetéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) és h) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. általános csekély összegű (de minimis) támogatás: a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra
való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: általános
„de minimis” rendelet) alapján nyújtott támogatás;
2. bemutató üzem: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (a továbbiakban: EMVA) társfinanszírozott
intézkedések irányító hatósága (a  továbbiakban: IH) által Bemutató Üzemként elismert és nyilvántartásba
vett, bemutató üzemi programot szolgáltató szervezet;
3. bemutató üzemi program: a  Bemutató Üzem által a  saját üzemi területén, egy naptári napon belül
megvalósított, gyakorlati bemutató, tájékoztató és konzultációs rendezvény, amelyen mezőgazdasági
termelők és erdőgazdálkodók vehetnek részt, és amelynek tárgya innovatív fajták, technológiák,
környezetvédelmi, állatjóléti, gazdaságirányítási, szervezési, vagy marketing megoldások bemutatása;
4. erdőgazdálkodó: az  a  természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági
társaság, akit, vagy amelyet az erdészeti hatóság külön jogszabály alapján nyilvántartásba vett;
5. kölcsönös megfeleltetés előírásai: a  közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére
meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a  mezőgazdasági
termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az  1290/2005/EK,
a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendeletben foglalt szabályok szerint;
6. mezőgazdasági termelő: az a természetes személy, jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság,
aki vagy amely a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról
és a  3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó
EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet I. melléklete szerinti – az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 16. § (3) bekezdés d) pontja
alapján az  állami adóhatósághoz bejelentett – 01.1, 01.2, 01.3, 01.4, 01.5, 01.6 és 01.7 alágazatba tartozó
tevékenységet folytat, vagy őstermelői igazolvánnyal rendelkezik;
7. projektterv: a Bemutató Üzem által a naptári év első vagy második félévére vonatkozóan készített terv, amely
tartalmazza az  adott időszak folyamán megvalósításra tervezett bemutató üzemi programok időpontjait
(legalább a hónap megjelölésével), témáit, valamint költségtervét.
(2) E  rendelet vonatkozásában nem kell alkalmazni az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap
társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.)
FVM rendelet (a  továbbiakban: Vhr.) 8.  § (2)  bekezdésében, 9.  § (2)  bekezdésében, 12.  § (4)  bekezdésében, 17.  §
(2) és (4)  bekezdésében, 20.  § (4)  bekezdésében, 24.  §-ában, 25.  § (2)  bekezdésében, 27.  § (1)  bekezdés
e)–f ) pontjában, a 31. §-ában, valamint 33. § (4) bekezdésében foglalt rendelkezéseket.
2. A támogatás jellege 2. § E rendelet alapján vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe a bemutató üzemi programok megvalósításához.
3. A Bemutató Üzem cím elnyerésének feltételei 3. § (1) A  Bemutató Üzemként történő elismerésről – a  Nemzeti Agrárszaktanácsadási, Képzési és Vidékfejlesztési Intézet
(a  továbbiakban: NAKVI) közreműködésével lebonyolított pályázat alapján – az  IH hoz döntést. A Bemutató Üzem
címre az  a  (3)  bekezdés szerinti szervezet jogosult, amely részére e  rendelet hatálybalépését követően, az  IH által
közleményben közzétett pályázati felhívásra benyújtott pályázata alapján, az IH a Bemutató Üzem címet odaítélte.
(2) Az  IH a  bemutató üzemi programok iránt jelentkező igénytől függően több alkalommal is meghirdetheti
a Bemutató Üzem cím elnyerésére irányuló pályázatot.
(3) Bemutató Üzem címre jogosult
a) e  rendelet hatálybalépését megelőző gazdasági évben legalább 4 Európai Méretegység nagyságú
gazdasággal rendelkező őstermelő, családi gazdaság, egyéni vállalkozó, egyéni cég, szövetkezet, társas
vállalkozás, termelői csoport, termelői és értékesítési szövetkezet, beszerzési és értékesítési szövetkezet,
szociális szövetkezet,
b) legalább 20 hektár üzemi területtel rendelkező erdőgazdaság, vagy
c) legalább 2 hektár üzemi területtel rendelkező erdészeti szaporítóanyag termelő gazdaság.
(4) A  Bemutató Üzem címre való jogosultság további feltétele a  bemutató üzemi program megvalósítására való
alkalmasság a következő szakterületek közül legalább egyre vonatkozóan:
a) növénytermesztés,
b) kertészet,
c) integrált növény- és talajvédelem,
d) öntözés, vízgazdálkodás,
e) állattenyésztés,
f ) állategészségügy,
g) állatjólét,
h) mezőgazdasági és erdőgazdálkodási gépesítés,
i) mezőgazdasági és erdőgazdálkodási technológia,
j) megújuló energia,
k) fenntartható gazdálkodás,
l) környezetvédelem,
m) ökológiai gazdálkodás,
n) induló fiatalok gazdálkodása,
o) kereskedelmi forgalmazás céljából történő élelmiszer-előállítás,
p) a külön jogszabályban meghatározott kistermelői élelmiszer-előállítás,
q) erdőgazdálkodás,
r) vadgazdálkodás,
s) lovasturizmus.
(5) A Bemutató Üzem cím odaítélésének bírálati szempontjai:
a) a  (4)  bekezdés szerinti szakterületeken a  bemutató üzemi programok minél egyenletesebb országos
lefedettségének a biztosítása;
b) a bemutatás tárgyának: ba) stratégiai jelentősége az adott tájegységben,
bb) gazdasági versenyképesség növelő hatása,
bc) környezetkímélő hatása,
bd) innovatív jellegének mértéke;
c) a  bemutató üzemi program lebonyolításához olyan szaktanácsadó közreműködésének biztosítása legalább
a program teljes időtartama alatt, aki a szaktanácsadói tevékenység engedélyezéséről szóló 90/2009. (VII. 24.)
FVM rendelet alapján a bemutató tárgya szerinti szakterületen szaktanácsadói engedéllyel rendelkezik.
(6) Nem jogosult Bemutató Üzem címre az a személy vagy szervezet,
a) aki, vagy amely mezőgazdasági vagy erdészeti tevékenységgel összefüggően használatos termékeket gyárt,
forgalmaz, vagy az ilyen termékekkel ügynöki tevékenységet folytat;
b) akit, vagy amelyet jogerős határozatban az  EMVA társfinanszírozásával nyújtott támogatásnak
az intézkedésben való jogosulatlan részvétel szabályai szerinti visszafizetésére köteleztek;
c) akinek, vagy amelynek az (1) bekezdés szerinti pályázat benyújtását megelőző
ca) gazdasági évben a saját bevételei nem érik el az összes bevétel 20%-át, vagy
cb) két gazdasági évben az adózás előtti eredménye 0 vagy negatív; vagy
d) akinek, vagy amelynek a  bemutató tárgyát képező üzeme, üzemrésze, technológiája nem felel meg
a kölcsönös megfeleltetés előírásainak, és a munkabiztonságra vonatkozó jogszabályi követelményeknek.
(7) A  vetőmag és a  szaporítóanyag a  (6)  bekezdés a)  pontja alkalmazásában nem minősül mezőgazdasági vagy
erdészeti tevékenységgel összefüggően használatos terméknek.
(8) A Bemutató Üzem címet az IH visszavonja
a) a Bemutató Üzem írásbeli kérelmére;
b) ha a Bemutató Üzemmel szemben a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) a 10. §
(1) bekezdése szerinti jogkövetkezményt 2 alkalommal érvényesíti; vagy
c) a (6) bekezdésben meghatározott körülmény fennállása esetén.
4. A projektterv jóváhagyásának feltételei és szempontjai 4. § (1) A  NAKVI a  Bemutató Üzem által benyújtott projekttervet csak abban az  esetben hagyja jóvá, ha a  projektterv
6 hónapos időszakra vonatkoztatva legalább 3 bemutató üzemi programot tartalmaz.
(2) A projektterv jóváhagyásának további szempontjai:
a) a jogcímre rendelkezésre álló forráskeret nagysága,
b) a bemutató üzemi programok egyenletes szakterületi és területi lefedettségének biztosítása,
c) a bemutató üzemi programok költségtervének megalapozottsága.
(3) A  jóváhagyott projekttervek támogatásigénye nem haladhatja meg a  jogcímre rendelkezésre álló forráskeret
nagyságát.
(4) Egy naptári félévre vonatkozóan a Bemutató Üzemnek csak egy projektterve hagyható jóvá.
 (5) A  Bemutató Üzem a  projekttervet a  NAKVI honlapján rendszeresített elektronikus űrlap kitöltésével,
kinyomtatásával, cégszerű aláírásával és a NAKVI címére postai úton történő megküldésével nyújtja be.
 (6) A projektterv-benyújtás (a postai feladás) határideje
a) első alkalommal a Bemutató Üzemi cím odaítéléséről szóló értesítés kézhezvételét követő 15. munkanap;
b) 2014. év második félévére vonatkozóan 2014. január 31.
(7) A  NAKVI a  projektterv jóváhagyásáról a  benyújtást követő 30 napon belül hoz döntést. Hiányos vagy téves
adatok esetén a  projekttervet hiánypótlás, a  költségtervet megalapozatlanság esetén módosítás céljából egy
alkalommal visszaküldi, válaszadási határidő megjelölésével. A projektterv jóváhagyása történhet az abban foglalt
bemutató-üzemi programok összességének, vagy egy részének jóváhagyásával.
(8) A NAKVI a bemutató üzemi programok projekttervben foglaltak szerinti teljesülését a helyszínen ellenőrizheti.
5. A támogatás igénybevételének feltételei 5. § (1) Támogatási kérelem benyújtására jogosult az a Bemutató Üzem, amelynek projekttervét a NAKVI vezetője a 4. §-ban
foglalt rendelkezések alapján jóváhagyta.
(2) A támogatás igénybevételének további feltételei:
a) a bemutató üzemi programon legalább 10, legfeljebb 25 részvételre jogosult mezőgazdasági termelő vagy
erdőgazdálkodó részt vesz;
b) a bemutató üzemi program időtartama legalább 5 óra;
c) a bemutató üzemi programon jelenléti ív készül, amely tartalmazza a résztvevők
ca) nevét,
cb) ügyfél-azonosítóját,
cc) aláírását,
cd) adószámát vagy adóazonosító jelét,
ce) a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a  továbbiakban: NÉBIH) által nyilvántartott
erdőgazdálkodói kódját, amennyiben a  résztvevő ügyfél-azonosítóval nem rendelkező
erdőgazdálkodó ügyfél,
cf ) őstermelői igazolvány számát, amennyiben a résztvevő őstermelő ügyfél,
cg) egyéni vállalkozói igazolványának számát, illetve nyilvántartási számát, amennyiben a  résztvevő
egyéni vállalkozó mezőgazdasági termelő ügyfél,
ch) beosztását, amennyiben a résztvevő tájékoztatót tartó személy,
ci) névjegyzéki regisztrációs számát, amennyiben a résztvevő szaktanácsadó;
d) a  projekttervben megjelölt bemutató üzemi programok időpontját és helyszínét a  Bemutató Üzem
legkésőbb a megvalósítás napját megelőző 10. napon rögzíti a NAKVI által működtetett integrált elektronikus
rendszerben;
e) a  bemutató üzemi program megvalósítását követő 5 munkanapon belül a  Bemutató Üzem a  megvalósítás
tényét és a résztvevőknek – az aláírt jelenléti ívvel megegyező – jegyzékét rögzíti a NAKVI által működtetett
elektronikus rendszerben;
f ) a bemutató üzemi program során a résztvevők számára átadásra kerül egy legalább 5 gépelt oldal terjedelmű
szakmai ismertető a bemutató tárgyáról.
(3) A bemutató üzemi program időtartamának legfeljebb 25%-ában a saját üzemi területen kívüli helyiség is igénybe
vehető.
(4) A  bemutató üzemi programban közreműködő szaktanácsadó a  bemutató üzemi program napjára az  Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a szaktanácsadási szolgáltatások igénybevételéhez nyújtandó támogatások
részletes feltételeiről szóló 52/2007. (VI. 28.) FVM rendelet (a  továbbiakban: szaktanácsadási jogcímrendelet)
alapján támogatható szaktanácsadási tevékenységet nem számolhat el a  szaktanácsadási jogcímrendelet 6.  §
(5) bekezdésében meghatározott munkanaplóban.
(5) A Bemutató Üzem egy naptári napon csak egy bemutató üzemi programra vonatkozóan jogosult támogatásra.
 (6) A  (2)  bekezdés d) és e)  pontja szerint rögzített adatokra vonatkozóan a  NAKVI betekintési lehetőséget biztosít
az MVH részére.
 (7) A  (2)  bekezdés d)  pontja szerinti elektronikus rögzítést követően azonos naptári napra, azonos helyszínre újabb
bemutató üzemi program nem rögzíthető, és megszervezése esetén nem támogatható.
 (8) A bemutató üzemi program megvalósítását megakadályozó vis maior esemény bekövetkezése esetén a Bemutató
Üzem az  adott bemutató üzemi program teljesítését elhalaszthatja legkésőbb a  projektterv időszakának utolsó
napjáig. A  vis maior esemény bekövetkezéséről és a  bemutató üzemi program elhalasztásáról szóló tájékoztatást
a  Bemutató Üzem köteles rögzíteni a  NAKVI által működtetett integrált elektronikus rendszerben, a  tervezett
bemutató üzemi program kezdési időpontját megelőzően.
(9) A  Bemutató Üzem kizárólag olyan bemutató üzemi program alapján jogosult támogatásra, amelyen a  résztvevők
térítésmentesen vesznek részt. Térítésmentes részvételre jogosult ugyanazon Bemutató Üzem által szervezett
azonos témájú bemutató üzemi programon korábban részt nem vevő
a) ügyfél-azonosítóval rendelkező mezőgazdasági termelő, vagy
b) ügyfél-azonosítóval, illetve NÉBIH által nyilvántartott erdőgazdálkodói kóddal rendelkező erdőgazdálkodó
saját maga, legfeljebb 2 fő alkalmazottja, vezető tisztségviselője, vagy tagja.
6. A támogatás forrása, keretösszege, mértéke, elszámolható kiadások
6. § (1) A  támogatás forrása az  EMVA társfinanszírozásával megvalósuló Innovatív technológiák elterjesztése bemutató
üzemi projektek útján gazdaságokban és erdészetekben támogatási jogcímhez rendelt keretösszeg, amely
7 057 163 euró, de legfeljebb 2 milliárd forint.
(2) A támogatás felső határa:
a) egy jogosult résztvevőre vonatkoztatva 88 euró, de legfeljebb 25 000 Ft,
b) egy bemutató üzemi programra vonatkoztatva 2200 euró, de legfeljebb 625 000 Ft,
c) egy Bemutató Üzem részére 2015. január 31-ig 52 929 euró, de legfeljebb 15 000 000 Ft.
(3) A támogatás mértéke az elszámolható kiadások 100%-a.
 (4) Elszámolható kiadásnak minősülnek:
a) a  szervező, előkészítő és marketing munka költségei (telefon, posta költségek, a  szervezést végzők
útiköltsége, bérköltsége, prospektus, plakát, szórólap, reklám);
b) a  szaktanácsadói közreműködéssel kapcsolatos költségek, a  Bemutató Üzem és a  szaktanácsadó között
létrejött szerződés alapján;
c) a bemutató lebonyolításával kapcsolatos bérköltségek;
d) az 5. § (2) bekezdés f ) pontja szerinti anyag elkészítésének és sokszorosításának költsége;
e) a  bemutató lebonyolításával kapcsolatos dologi költségek (gépi munka, fertőtlenítőszer, növény- és
állatvédelemmel, állathigiéniával, munkavédelemmel kapcsolatos költségek, terembérlet, rendezvénysátor
bérlet, eszközök bérlete, a kóstoltatás céljára előállított saját élelmiszerek költsége).
7. A támogatási kérelem benyújtása 7. § (1) A  támogatási kérelmet az  MVH által rendszeresített és honlapján közzétett formanyomtatványon, postai úton
az ügyfél székhelye szerint illetékes MVH kirendeltséghez kell benyújtani.
(2) A támogatási kérelmek benyújtása folyamatosan történik 2013. szeptember 1-jétől 2014. június 30-ig.
 (3) A formanyomtatványt legalább a következő adattartalommal kell az MVH-nak rendszeresítenie:
a) a Bemutató Üzem neve, címe, ügyfél-azonosítója, és
b) a NAKVI által jóváhagyott bemutató üzemi programok
ba) projekttervben meghatározott kódszámai és
bb) költsége. (4) A 3. § (3) bekezdés b) és c) pontja szerinti Bemutató Üzem a támogatási kérelmében köteles nyilatkozni a kérelem
benyújtását megelőző kettő pénzügyi évben és a  támogatási kérelem benyújtásának pénzügyi évében kapott
valamennyi, az általános „de minimis” rendelet hatálya alá tartozó támogatás összegéről.
(5) Egy jóváhagyott projekttervre vonatkozóan az ügyfél csak egy támogatási kérelmet nyújthat be.
 (6) A támogatási kérelemhez csatolni kell a NAKVI által jóváhagyott projektterv másolatát.
 (7) A  támogatási kérelem benyújtását követően módosításnak és hiánypótlásnak helye nincs. Amennyiben az  ügyfél
a  kérelemhez csatolandó dokumentumot a  kérelem benyújtásával egyidejűleg nem vagy hiányosan nyújtja be,
a kérelem érdemi vizsgálat nélkül elutasításra kerül.
(8) A bemutató üzemi programot a projektterv időszakának utolsó napjáig, de legkésőbb 2014. december 31-ig meg
kell valósítani.
(9) Nem ítélhető meg több támogatás a  NAKVI által az  adott programra jóváhagyott költségtervben meghatározott
összegnél.
8. A támogatási kérelem elbírálása 8. § (1) Az  MVH a  támogatási kérelmeket a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz
és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 32.  § (1)  bekezdés
b) pontja alapján a támogatási kérelmek beérkezési sorrendje alapján bírálja el.
(2) A  3.  § (3)  bekezdés b) és c)  pontja szerinti Bemutató Üzem esetében általános csekély összegű (de minimis)
támogatásnak minősül.
(3) Amennyiben a  támogatás kedvezményezettje – a  támogatási határozatban foglaltak szerint – erdőgazdálkodó
Bemutató Üzem, a  kedvezményezett értesítése, a  támogatás ellenőrzése és folyósítása során az  általános „de
minimis” rendelet 2. és 3. cikkében meghatározottak szerint kell eljárni.
9. Kifizetési kérelem 9. § (1) Kifizetési kérelmet az a Bemutató Üzem nyújthat be, aki rendelkezik a támogatási kérelmét jóváhagyó vagy részben
jóváhagyó jogerős támogatási határozattal.
(2) A  kifizetési kérelem elektronikus formanyomtatványát legalább a  következő adattartalommal kell az  MVH-nak
rendszeresítenie:
a) a Bemutató Üzem neve, címe, ügyfél-azonosítója,
b) a támogatási határozat azonosító száma,
c) a bemutató üzemi programokon résztvevők száma, és
d) a megvalósított bemutató üzemi programoknak
da) a NAKVI által jóváhagyott projekttervben meghatározott kódszámai és
db) részletezett költségei.
(3) A kifizetési kérelemhez a Vhr. 16/B. § (3) bekezdésében meghatározott módon csatolni kell
a) a Bemutató Üzem által pénzügyileg rendezett bizonylatok ügyfél példányát,
b) az  útiköltség, a  személyi és dologi költségek, valamint a  szaktanácsadói közreműködés költségének
igazolására szolgáló bizonylatokat,
c) a pénzügyi teljesítést igazoló bizonylatokat,
d) a bemutató üzemi programok jelenléti íveit, valamint
e) ha a  bemutató üzemi programon az  ügyfél meghatalmazottja vesz részt, az  arról szóló igazolást, hogy
legkésőbb a bemutató üzemi program kezdetének időpontjától kezdődően a programon résztvevő személy
és az általa képviselt szervezet között az 5. § (9) bekezdésben meghatározott jogviszony fennáll.
(4) Ha egy bemutató üzemi programon a résztvevők száma 10-nél kevesebb, az adott programra vonatkozóan költség
nem számolható el.
(5) Egy projektterv megvalósítására vonatkozóan legfeljebb két kifizetési kérelem nyújtható be.
(6) A  Bemutató Üzem köteles a  támogatási kérelmében meghatározott bemutató üzemi programoknak legalább
a 40%-át végrehajtani.
10. Jogkövetkezmények 10. § (1) Ha a Bemutató Üzem az 5. § (2) bekezdés c) és d) pontja szerinti feltételeket nem teljesíti, akkor az adott bemutató
üzemi program vonatkozásában nem jogosult támogatásra.
(2) Ha a Bemutató Üzem az 5. § (2) bekezdés e) és f ) pontja szerinti feltételeket nem teljesíti, akkor az érintett bemutató
üzemi programok alapján kifizetendő támogatási összeg az egyes pontokban foglalt kötelezettségek elmulasztása
alapján 20-20%-kal csökkentendő.
(3) Ha a Bemutató Üzem az 5. § (2) bekezdés b) pontja szerinti feltételt
a) legfeljebb 40%-ban teljesíti, akkor az  adott bemutató üzemi program vonatkozásában nem jogosult
támogatásra,
b) 41–100%-ban teljesíti, akkor a támogatási összegnek a teljesítéssel arányos részére jogosult,
c) 100%-ot meghaladó mértékben teljesíti, akkor a támogatási összeg 100%-ára jogosult.
(4) Amennyiben a  Bemutató Üzem a  9.  § (6)  bekezdésében foglalt előírást megsérti, az  adott támogatási kérelemre
vonatkozóan támogatási jogosultsága megszűnik.
11. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetést követő harmadik napon lép hatályba.
12. § Ez a  rendelet az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló,
2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 20.  cikk a)  pont i)  alpontjának, valamint 21.  cikkének
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
13. § Ez a  rendelet a  Szerződés 87. és 88.  cikkének az  általános csekély összegű (de minimis) támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatást
tartalmaz.
dr. Fazekas sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
1387/2011. (XI. 17.) Korm. határozata az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetével (FAO) szemben fennálló egyes tagállami kötelezettségek teljesítéséről.
A Magyar Köztársaság Kormánya és az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) között a FAO Európai és
Közép-Ázsiai Regionális Hivatala, a FAO Közép- és Kelet-Európai Alregionális Hivatala, valamint a Közös Szolgáltató Központ
felállításáról szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kihirdetéséről szóló 203/2007. (VII. 31.) Korm. rendeletben vállalt
kötelezettségének további végrehajtása érdekében a Kormány 1. a 2014. június 30-ig esedékessé váló 4727 ezer USD-nek megfelelő forint összegnek a felét 2012. második félévétől az
adott évben esedékes részletekben bocsátja az ösztöndíjas program megvalósításának céljaira;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2014. június 30. 2. megvizsgálja, hogy a FAO-val szembeni projektfinanszírozási kötelezettség megvalósítása (a 2012. december 31-ig
esedékessé váló 4727 ezer USD-nek megfelelő forint összeg negyede) céljából a Magyarország által fenntartott, illetve
a jövőben esedékessé váló hazai finanszírozású, fejlesztési célú nemzetközi együttműködések közül melyek
valósíthatók meg a FAO közreműködésével; ennek során figyelmet érdemel:
a) a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet
XVIII. Külügyminisztérium fejezetében az 5. cím 22. Nemzetközi Fejlesztési Együttműködés és Humanitárius
Segélyezés jogcím-csoport alatt Afganisztánnak nyújtandó fejlesztési támogatások megvalósítása, illetve az
egyéb partnerországokban megvalósítandó fejlesztési projektek végrehajtása, b) a FAO-val kötött megállapodásban foglaltak, valamint a Magyarország által EU-tagként a nemzetközi fejlesztések
finanszírozására vállalt GNI/ODA kötelezettségek teljesítése érdekében a nemzetközi fejlesztési célú
előirányzatok növelése; Felelős: külügyminiszter Határidő: azonnal 3. a FAO Letéti Alap rendelkezésére bocsátja a 2012. december 31-ig esedékessé váló 4727 ezer USD-nek megfelelő
forint összeg negyedét; Felelős: vidékfejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter
külügyminiszter Határidő: 2012. december 31. 4. felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a projektek és a 2012-ben elindítandó ösztöndíjas program
szakmai részletei kidolgozásának és a megvalósításának előkészítéséről; Határidő: azonnal
5. felhívja a vidékfejlesztési minisztert és a külügyminisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszter bevonásával a fizetési
kötelezettségek átütemezése, továbbá a Megállapodás átfogó, logisztikai, jogállási, mentességi kérdéseket is
magában foglaló módosítása érdekében tegyék meg a szükséges intézkedéseket azzal, hogy a Kormány támogatja,
hogy a FAO tisztviselők mellett a tisztviselők családtagjai (házastárs és 21 év alatti gyermekek) is jogosultak legyenek
– saját jogon – az adó-visszatérítésre; Határidő: azonnal
6. felhívja a vidékfejlesztési minisztert, a közigazgatási és igazságügyi minisztert, és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
tegyenek javaslatot a FAO magyarországi irodáinak az Ereky-terv keretében megvalósuló, annak
szempontrendszerével összhangban lévő költséghatékony budapesti, vagy agglomerációs elhelyezésére, és felhívja
a vidékfejlesztési minisztert, hogy az elhelyezéssel összefüggő tárgyalásokat a FAO illetékes vezetőivel kezdje meg.
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1507/2012. (XI. 16.) Korm. határozata a TIOP-3.2.1-12/1-2012-0001 azonosító számú („Az integrált rendszer kereteinek megteremtése a foglalkoztatási szolgálat infrastruktúrájának fejlesztésével” című) kiemelt projekt támogatásának jóváhagyásáról és akciótervi nevesítéséről.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a TIOP-3.2.1-12/1-2012-0001 azonosító számú, „Az integrált rendszer kereteinek
megteremtése a foglalkoztatási szolgálat infrastruktúrájának fejlesztésével” című, egymilliárd forintot meghaladó
támogatási igényű projektjavaslatot, 2. elfogadja az 1. pont szerinti projekt kiemelt projektként történő nevesítését, és hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti
Fejlesztési Ügynökség Humán Erőforrás Programok Irányító Hatósága a támogatási szerződést megkösse.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
206/2016. (VI. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Vavroh Géza
Alajost 2016. június 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. június 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
12/2017. (III. 31.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján dr. Budai Gyulát 2017. március 22. napjától
a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – az Oroszország által elrendelt embargóból fakadó
külgazdasági intézkedésekért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) az Oroszország által elrendelt embargó miatt szükségessé váló külgazdasági intézkedésekre vonatkozó
javaslattétel,
b) segítségnyújtás az  oroszországi embargóval sújtott magyar mezőgazdasági és agrárvállalkozások, továbbá
élelmiszer-feldolgozók és vállalkozások számára a piacaik megtartása érdekében,
c) az együttműködés elősegítése a magyar–orosz gazdasági vegyes bizottságban,
d) kapcsolattartás az  embargóval érintett magyar vállalkozásokkal, valamint a  Magyar Nemzeti Kereskedőház
Zártkörűen Működő Részvénytársasággal,
e) a Keleti Nyitás politikája keretében az oroszországi piacon nem értékesíthető mezőgazdasági termékek más
régiókban történő értékesítési lehetőségének vizsgálata, új piacok felkutatása, javaslattétel az új értékesítési
lehetőségek kihasználására,
f ) gondoskodik a mezőgazdasági és környezetügyi szakdiplomata (agrár attaséi) hálózat felülvizsgálatáról.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
4. § A miniszteri biztos a  fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 21/2016. (IX. 15.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
83/2011. (X. 28.) OGY határozata Németh Zsolt országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Németh Zsolt a Jobbik Magyarországért Mozgalom országgyűlési képviselője mentelmi jogát
a Pécsi Városi Bíróság 17. B. 1196/2011. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
1015/2006. (II. 10.) Korm. határozata Ganz Transelektro Villamossági Rt. részére nyújtandó korlátozott költségvetési készfizető kezességvállalásról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 33. § (1) bekezdése és 42. § (1) bekezdése, valamint a
Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény 33. § (1) bekezdése és 42. §
(1) bekezdése alapján a Ganz Transelektro Villamossági
Rt. üzleti tevékenysége fejlesztéséhez és a tulajdonában
álló, illetve a csoportszintű együttműködés során a tulajdonába kerülő társaságok üzletmenetének racionalizálásához kapcsolódó finanszírozást szolgáló hitelfelvételének
kiegészítő biztosítékaként 75%-os – de legfeljebb
2,397 milliárd forint – készfizető kezességet vállal legfeljebb 3 milliárd forint éven túli lejáratú hitel, valamint annak kamatai és járulékai visszafizetésére. A kezességvállalási díj a kezességgel biztosított hitel kezességvállalással
arányos tőkeösszegének 0,8%-a;
2. az 1. pontban meghatározott kezességvállalás feltételeit az alábbiak szerint határozza meg:
2.1. a pénzeszközök felvételénél és felhasználásánál a
közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény előírásait nem kell alkalmazni;
2.2. az 1. pont szerinti kezesség beváltásakor igazolni
kell, hogy a finanszírozó hitelintézetek a hitel nyújtásának
időpontjában egyéb fedezeteként lekötött ingatlan(ok)ra
biztosított jelzálogjogok értékének:
a) az ingatlan(ok) prudens banki fedezetértékelési szabályok szerint megállapított hitelfedezeti értékének az ingatlan(ok)on esetlegesen már fennálló terhekkel csökkentett értéke legalább 1 milliárd forintot, és
b) az ingatlan(ok) nemzetközileg elfogadott értékelési
módszerek szerint megállapított fejlesztési értékének, az
esetlegesen már fennálló terhekkel csökkentett értéke legalább 2 milliárd forintot eléri;
2.3. a kezességvállalási szerződés megkötéséhez a gazdasági és közlekedési miniszter előzetes jóváhagyása
szükséges a kereskedelmi bankok és a Transelektro Ipari
Csoport tulajdonosainak együttműködési rendszeréről;
2.4. minden további feltételre az állam által vállalt kezesség előkészítésének és a kezesség beváltásának eljárási
rendjéről szóló 151/1996. (X. 1.) Korm. rendelet vonatkozik;
3. felhatalmazza a pénzügyminisztert, hogy a Kormány
nevében a kezesi szerződést kösse meg;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 4. egyetért azzal, hogy a gazdasági és közlekedési miniszter a Ganz Transelektro Villamossági Rt. üzleti tevékenysége fejlesztéséhez és a tulajdonában álló, illetve a
csoportszintű együttműködés során a tulajdonába kerülő
társaságok üzletmenetének racionalizálásához kapcsolódó
finanszírozást végző hitelintézetek reorganizációs költségeihez csekély összegű támogatásként legfeljebb 75%-os
mértékben – a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium fejezeti költségvetéséből – támogatást biztosítson.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: azonnal 5. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
20/2004. (III. 31.) OGY határozata az Országos Rádió és Televízió Testület elnökének és tagjainak megválasztásáról.
Az Országgyűlés a rádiózásról és televíziózásról szóló
1996. évi I. törvénynek megfelelően négy évre,
2004. március 29. napjától Kovács Györgyöt az Országos Rádió és Televízió Testület elnökévé,
dr. Ladvánszky Györgyöt,
Szalai Annamáriát,
Tímár Jánost és
dr. Wéber Jánost
az Országos Rádió és Televízió Testület tagjává megválasztja.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
30/2013. (IV. 25.) OGY határozata Balog Zoltán országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Balog Zoltán országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Pesti Központi Kerületi Bíróság
10. B. 34.878/2012/4. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
2011. XXVI. törvény az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Tádzsik Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Bolgár Köztársaságnak és Romániának a partnerségi és együttműködési megállapodáshoz történő csatlakozásának figyelembevételéről szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről.
(A Jegyzőkönyv 2010. január 1-jén lépett nemzetközi jogi szempontból hatályba.)
1. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Tádzsik Köztársaság közötti
partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Bolgár Köztársaságnak és
Romániának a partnerségi és együttműködési megállapodáshoz történő csatlakozásának figyelembevételéről szóló
Jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
A törvényt az Országgyűlés a 2011. március 7-i ülésnapján fogadta el.
2. § A Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
JEGYZŐKÖNYV
az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Tádzsik Köztársaság közötti
partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Bolgár
Köztársaságnak és Romániának a partnerségi és együttműködési megállapodáshoz történő
csatlakozásának figyelembevételéről
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,
A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
a továbbiakban: a tagállamok, melyek képviseletében az Európai Unió Tanácsa jár el, és
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG,
a továbbiakban: a Közösségek, melyek képviseletében az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság jár el,
egyrészről, valamint
A TÁDZSIK KÖZTÁRSASÁG másrészről
a továbbiakban e jegyzőkönyv alkalmazásában: a felek,
TEKINTETTEL a Belga Királyság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt
Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi
Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, a Máltai
Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Szlovén
Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült
Királysága (az Európai Unió tagállamai), valamint a Bolgár Köztársaság és Románia között, a Bolgár Köztársaságnak és
Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés rendelkezéseire, amely szerződést 2005.
április 25-én írták alá Luxembourgban, és amely 2007. január 1-jén lépett hatályba,
FIGYELEMBE VÉVE a Tádzsik Köztársaság és az Európai Unió közötti kapcsolatokban a két új tagállam EU-hoz történő
csatlakozása miatt kialakuló új helyzetet, amely lehetőségeket teremt, valamint kihívást jelent a Tádzsik Köztársaság és
az Európai Unió közötti együttműködés számára,
FIGYELEMMEL a felek azon óhajára, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás célkitűzéseit és elveit elérjék
és végrehajtsák,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
1. cikk
A Bolgár Köztársaság és Románia az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Tádzsik Köztársaság
közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodás feleivé válnak, amely
megállapodást 2004. október 11-én írták alá Luxembourgban (a továbbiakban: a megállapodás), továbbá a Közösség
többi tagállamával megegyező módon elfogadják és tudomásul veszik a megállapodás, valamint az ugyanazon
a napon aláírt záróokmány mellékletét képező együttes nyilatkozatokat, levélváltásokat és a Tádzsik Köztársaság
nyilatkozatának szövegét.
2. cikk
E jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezi.
3. cikk
(1) E jegyzőkönyvet a Közösségek, továbbá a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa, valamint a Tádzsik
Köztársaság saját rendelkezéseinek megfelelően hagyja jóvá.
(2) A felek értesítik egymást az előző bekezdésben említett idevágó rendelkezések végrehajtásáról. A jóváhagyó
okiratokat az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságánál kell letétbe helyezni.
4. cikk
(1) Ez a jegyzőkönyv a megállapodás hatálybalépésének napján lép hatályba, feltéve, hogy addig a napig a jegyzőkönyvre
vonatkozó valamennyi jóváhagyó okiratot letétbe helyezték.
(2) Amennyiben az e jegyzőkönyvre vonatkozó jóváhagyó okiratok közül nem helyezik letétbe mindegyiket az említett
időpontig, a jegyzőkönyv az utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének időpontját követő első hónap első napján
lép hatályba.
(3) Amennyiben az e jegyzőkönyvre vonatkozó jóváhagyó okiratok közül nem helyezik letétbe mindegyiket
a megállapodás hatálybalépésének időpontjáig, a jegyzőkönyvet a megállapodás hatálybalépésének napjától
ideiglenesen alkalmazzák.
5. cikk
(1) A megállapodás, a záróokmány és az ehhez csatolt valamennyi dokumentum szövege bolgár és román nyelven
készült.
(2) E dokumentumok e jegyzőkönyv mellékleteit képezik, és a megállapodás, a záróokmány és a hozzá csatolt valamennyi
dokumentum más nyelveken készült szövegével együtt egyaránt hitelesek.
6. cikk Ez a megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland,
lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint tádzsik
nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles. 3. § (1) E törvény a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,


text:
1146/2015. (III. 12.) Korm. határozata a KDOP-3.1.1/A-09-2f-2011-0001 azonosító számú („Tata, Kossuth tér városközpont értékmegőrző rehabilitációja” című) projekttel összefüggő, háromszázmillió forintot meghaladó értékű építési beruházás megvalósítására irányuló, 2015. február 1-jét követően meginduló közbeszerzési eljárásról.
A Kormány előzetesen hozzájárul a KDOP-3.1.1/A-09-2f-2011-0001 azonosító számú, „Tata, Kossuth tér városközpont
értékmegőrző rehabilitációja” című projekt keretében kiírni tervezett, Tata város Kossuth terének kivitelezése építési
beruházás tárgyú közbeszerzési eljárás 2015. február 1-jét követő megindításához.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2004. (II. 20.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Perui Köztársaság Kormánya közötti mezőgazdasági együttműködésről szóló egyezmény kihirdetéséről.
(A diplomáciai jegyzékváltás 1999. június 14-én
megtörtént.) 1. §
A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és a Perui
Köztársaság Kormánya közötti mezőgazdasági együttmű
ködésről szóló, Budapesten, 1998. szeptember 14-én aláírt
egyezményt e rendelettel kihirdeti.
2. § Az egyezmény magyar nyelvű szövege a következő:
,,Egyezmény a Magyar Köztársaság Kormánya
és a Perui Köztársaság Kormánya közötti
Mezőgazdasági Együttműködésről A Magyar Köztársaság Kormánya és a Perui Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Felek),
a két nemzet közötti baráti szálak szorosabbra fűzésének óhajától vezéreltetve,
annak tudatában, hogy érdekükben áll a műszaki és
tudományos haladás mindkét fél javát szolgáló előmozdítása és fejlesztése,
tekintettel közös érdekeltségükre abban, hogy ösztönözzék a tudományos kutatást, a fenntartható fejlődést és
a technológia átadást az agrárium területén, lehetővé téve
mindkét országban ezen erőforrások felelősségteljes hasznosításának biztosítását,
egyetértésre jutottak, hogy megkötik a jelen Mezőgazdasági Együttműködési Egyezményt.
I. Cikkely Jelen Egyezmény célja a két ország közötti mezőgazdasági témájú műszaki és tudományos együttműködés előmozdítása programok és projektek kidolgozása és végrehajtása útján a gyümölcstermesztés, a zöldségtermesztés, a
gabonafélék, a hüvelyesek, a gumós növények, az embriótranszplantáció, a biotechnológia, az állattenyésztés, a növény- és állategészségügy, az agráripari kultúrák, a termékértékesítés területén, valamint a felek érdeklődésére számot tartó más területeken.
II. Cikkely A Felek a jelen Egyezmény alapján kiegészítő megállapodásokat köthetnek, amelyekben pontosíthatják a célokat, a munkák ütemterveit, a Felek kötelezettségeit, a finanszírozási kérdéseket, az ágazati szerveket és/vagy függőségeket, a projektek végrehajtásának felelőseit és az
egyes műveleti tervek kidolgozásának határidőit.
III. Cikkely A projektek ezen kívül kiterjedhetnek a többi között az
alábbi együttműködési formákra:
a) az agrárszektor gazdasági és társadalmi fejlődését
elősegítő kutatási, képzési és képesítési tevékenységek közös és összehangolt megvalósítása;
b) szemináriumok és konferenciák szervezése, tudományos információcsere az I. Cikkelyben megjelölt területeken és általános agrárdokumentáció csere;
c) bármely egyéb műszaki együttműködési forma,
amelynek célja a Felek agrárfejlődésének előmozdítása.
IV. Cikkely A Felek a műszaki együttműködés különféle formáit
e célból létrehozandó agrárprojektek keretében valósítják
meg
a) szakosító, szakmai továbbképző és műszaki gyakorlat szerzési tanulmányi ösztöndíjak biztosításával;
b) szakértők, kutatók, szakemberek kérdésével szakirányú konzultánsi és tanácsadói szolgáltatás nyújtása céljából;
c) eszközök és anyagok cseréjével;
d) információ- és tapasztalatcserével.
V. Cikkely A Felek az I., III. és IV. Cikkelyben említett műszaki
együttműködési formák körébe illeszkedő projektek végrehajtásához a nemzeti törvényeikben, valamint a vonatkozó kiegészítő megállapodásokban rögzítettekkel összhangban kérhetik nemzetközi szervek részvételét a projektekben, illetve azok finanszírozásában.
VI. Cikkely A Felek kijelölik a II. Cikkelyben rögzített műszaki
együttműködési projektekkel kapcsolatos egyeztetést végző képviselőiket, és gondoskodnak a szükséges hivatalos
lépések megtételéről a saját országukban a témára vonatkozóan hatályos törvényi szabályozással összhangban.
VII. Cikkely A képviselők közös elhatározásból és meghatározott
időszakonként összeülnek
a) a jelen Egyezmény és az azt kiegészítő megállapodások végrehajtásának előmozdítása, megkönnyítése és adott
esetben ellenőrzése,
b) a megvalósítás ütemének figyelemmel kísérése és az
e célt szolgáló agrárprojektek tökéletesítésének előmozdítása,
c) az e célt szolgáló agrárprojektek végrehajtása során
elért eredmények kiértékelése
céljából. VIII. Cikkely Jelen Egyezmény értelmezésével és végrehajtásával kapcsolatban felmerülő bármely nézeteltérést a Felek diplomáciai úton oldanak meg.
IX. Cikkely Jelen Egyezmény három évig marad hatályban. A Felek
diplomáciai úton értesítik egymást, hogy eleget tettek az
Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak. Az Egyezmény a későbbi jegyzék keltének napján lép hatályba.
X. Cikkely Jelen Egyezményt a Felek hallgatólagosan kétévenként
meghosszabbítják, kivéve, ha a Felek valamelyike az adott
időszak lejárta előtt legalább hat hónappal azt a másik
Félnek felmondja.
Kelt Budapesten, 1998. szeptember 14-én, magyar és
spanyol nyelven, mindkét nyelvű szöveg egyaránt hiteles.
A Magyar Köztársaság A Perui Köztársaság
Kormánya nevében Kormánya nevében’’
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba,
rendelkezéseit azonban 1999. június 14. napjától kell alkalmazni.
(2) A rendelet végrehajtásáról a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter gondoskodik.
Budapest, 1999. május 3. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1147/2018. (III. 26.) Korm. határozata a Debrecen megyei jogú város külterületén található földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Debrecen Megyei Jogú Város külterületén fekvő, 1.  melléklet
szerinti földrészleteket, valamint az  ezen földrészletekből a  telekalakítási eljárásban hozott döntés véglegessé
válását követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2019. (I. 24.) OBH utasítása a bírósági szervezetben működő szakmai hálózatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a bíróságok szervezetéről
és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következő
normatív utasítást adom ki:
1. § [A szabályzat célja]
Az utasítás (a továbbiakban: szabályzat) célja, hogy a  bíróságok az  alkotmányos kötelezettségüket teljesítsék
–  a  független bírák magas színvonalon és időszerűen ítélkezzenek. A  szabályzat az  emberi erőforrások optimális
elosztása és hasznosítása, valamint a  képzési rendszer fejlesztése, a  többi hivatásrenddel való együttműködés
stratégiai célok megvalósításának elősegítése érdekében meghatározza a bíróságok és az OBH feladatkörébe tartozó
szakterületek országos működtetésének, illetve fejlesztésének érdekében a  szakterületen dolgozó bírák és
igazságügyi alkalmazottak szervezett együttműködésének kereteit.
2. § [A szabályzat hatálya]
 (1) A  szabályzat személyi hatálya a  bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 16.  §-ában
meghatározott bíróságokra (a továbbiakban: bíróság) és az  Országos Bírósági Hivatalra (a továbbiakban: OBH)
terjed ki.
(2) A szabályzat tárgyi hatálya az OBH elnöke által létrehozott bírósági szakmai hálózatok megalakulására, feladataira,
működésére és tagjainak díjazására terjed ki.
(3) A szabályzat általános szabályaihoz képest külön OBH utasítás egyes szakmai hálózatokra speciális rendelkezéseket
tartalmazhat. A külön OBH utasításban létrehozott szakmai hálózatokra vonatkozó rendelkezéseket e szabályzattal
összhangban kell értelmezni.
3. § [A szakmai hálózat létrehozása]
 (1) Az OBH elnöke – amennyiben erről külön OBH utasítás nem rendelkezik – határozatával országos szakmai hálózatot
hozhat létre a  bíróság és az  OBH feladatkörébe tartozó szakterület működtetése, illetve fejlesztése érdekében
a  szakterületen dolgozó bírák és igazságügyi alkalmazottak koordinált együttműködésére, valamint tudásuk
megosztására.
(2) Az OBH elnöke határozata a szabályzat keretei között tartalmazza különösen a szakmai hálózat:
a) megnevezését;
b) feladatait;
c) tagjainak körét (beosztás, feladat-, illetve munkakör megjelölésével) vagy tagjai kiválasztásának módját;
d) a tagok jogosultságait és kötelezettségeit;
e) koordinációjáért felelős OBH szervezeti egység megnevezését, vagy a koordinátor kiválasztásának módját;
f ) működésének időtartamát és lényeges szabályait, koordinációját;
g) tagjainak (köztük a koordinátor és helyettesei) esetleges díjazását.
(3) Szakmai hálózat alakítható ki különösen:
a) a bíróság és az OBH egyes igazgatási feladatainak megvalósítására;
b) egyes bírósági ügyszakok vagy alapfeladatok sajátos igazgatási feladatainak segítésére;
c) az  OBH és a  bíróságok feladatait érintő jogszabály, illetve jogszabálytervezet véleményezésében
közreműködésre;
d) a költségvetési gazdálkodás, belső kontrollrendszer, szervezeti integritás hatékonyabbá tételére;
e) az  OBH és a  bíróságok alapfeladatainak ellátásához szükséges kisegítő vagy funkcionális, különösen
informatikai, infrastrukturális, közbeszerzési vagy humánpolitikai feladatok megvalósításának elősegítésére;
f ) az OBH országos programjai megvalósításának elősegítésére.
(4) A szakmai hálózat kialakítása során mérlegelni kell a következő szempontokat:
a) az  OBH szakmai szervezeti egységei és a  bíróságok szakterületért felelős vezetői, bírái vagy igazságügyi
alkalmazottai közvetlen és kétirányú kommunikációjának biztosítása;
b) az OBH feladatkör szerint érintett szervezeti egységének vezetője a szakmai hálózat tagja, koordinációjának
tevékeny részese lehessen;
c) legalább minden ítélőtábla és törvényszék egy-egy szakterület szerint érintett bírája vagy igazságügyi
alkalmazottja tag legyen;
d) az adott szakterület meghatározó szereplői, lehetőleg az érintett szervezeti egységek vezetői, tagok legyenek;
e) az elsősorban igazságügyi alkalmazottakat tömörítő szakmai hálózatban bírósági vezető vagy bíró is segítse
a munkát;
f ) a bírósági tag javaslatáról, kezdeményezéséről a bíróság elnöke vagy az általa kijelölt bírósági vezető előzetesen,
a hálózat tagjaként folytatott belső kommunikációjáról folyamatosan értesüljön;
g) a  bírósági tag részére meghatározott, a  központi igazgatási feladatokra történő megbízásban, a  célfeladat
kitűzésben nem szereplő vagy a napi működés körébe nem tartozó feladatról a bíróság elnöke vagy az általa
kijelölt bírósági vezető előzetesen értesüljön.
4. § [A szakmai hálózatok feladatai]
 (1) A szakmai hálózat feladatait – amennyiben erről külön OBH utasítás nem rendelkezik – az OBH elnökének határozata
tartalmazza, amely különösen a szakterület
a) munkavégzésének folyamatos figyelemmel kísérése, a  jó gyakorlatok és eredmények megosztása, a  hibák
feltárása, szervezett összegyűjtése és jelzése;
b) jogszabályoknak és egyéb szabályozóknak, vezetői utasításoknak megfelelő működtetése;
c) folyamatos fejlesztése, erre javaslatok, jogszabályi rendelkezések és szabályozók kidolgozása, a  fejlesztési
lehetőségek feltárása, döntésre bemutatása;
d) fejlesztéséről szóló döntések végrehajtása, az  új megoldások bevezetése, a  munkafolyamatok betanítása,
a feladatellátáshoz szükséges segédanyagok és infrastrukturális háttér kidolgozása;
e) munkatársainak rendszeres képzése, a tudásmegosztó fórumok működtetése;
f ) munkájához kapcsolódó tanácsadás, segítségnyújtás a bírósági vezetők, bírák és igazságügyi alkalmazottak
részére; és
g) tevékenységéről, a hálózat feladatellátásáról évente történő beszámolás az OBH elnökének.
(2) Az OBH elnöke a szakmai hálózat részére általános vagy egyedi feladatot határozhat meg.
 (3) A szakmai hálózat éves beszámolójának bíróságok részére történő megküldéséről az OBH elnöke dönt.
5. § [A szakmai hálózatok tagjainak megbízatása, a tagok jogai és kötelezettségei]
 (1) A szakmai hálózat tagja megbízatása az OBH elnökének határozatában foglaltak szerint pályázat útján vagy pályázat
nélküli kijelöléssel jön létre. A  pályázati felhívás tartalmazza a  pályázati feltételeket, határidőket, a  megbízás
időtartamát, valamint a pályázatok kapcsán a javaslattételre jogosult személyek megnevezését. A pályázatról az OBH
elnöke dönt. Pályázat hiányában az OBH elnökének határozata utal a kijelöléssel történő megbízásra.
(2) A szakmai hálózat tagjának megbízatás megszűnik:
a) a szolgálati jogviszony megszűnésével;
b) a határozott idejű megbízás lejártával;
c) a megbízásról történő lemondással;
d) a megbízás OBH elnöke által történő visszavonásával;
e) ha a tag fegyelmi büntetés hatálya alatt áll;
f ) ha a  tag más bíróságra való áthelyezésére kerül sor, kivéve, ha az  OBH elnöke az  érintett tag kérelmére
– új szolgálati helyén – engedélyezi számára a feladatok ellátását;
g) az OBH elnökének határozatában vagy a pályázati felhívásban meghatározott okból.
(3) A szakmai hálózat tagja jogosult
a) feladatának ellátásához szakmai iránymutatást kérni a hálózat koordinációjáért felelős személytől;
b) javaslatot tenni a hálózat részére annak feladataival kapcsolatban;
c) hozzáférni a hálózat által kidolgozott szakmai anyagokhoz;
d) részt venni a hálózat tagjainak központi és helyi képzésén, javaslatot tenni a képzés témájára;
e) a hálózatra vonatkozó előírások szerinti juttatásokra.
(4) A szakmai hálózat tagja köteles
a) közreműködni a hálózat feladatainak megvalósításában;
b) ellátni a részére meghatározott feladatokat;
c) jelezni, ha a hálózat feladatkörében intézkedésre van szükség;
d) információt adni, segítséget nyújtani a szakterületét érintő kérdésekben a hozzá forduló bírósági vezető, bíró
vagy igazságügyi alkalmazott részére;
e) a  munkáltatói jogkör gyakorlója által meghatározottak szerint beszámolni a  hálózatban folytatott
tevékenységéről. 6. § [A szakmai hálózatok koordinációja]
 (1) A  koordinátor elsősorban a  szakmai hálózat szakterülete szerinti feladatkörrel rendelkező OBH szervezeti egység
vezetője vagy az OBH-ba beosztott bíró, illetve igazságügyi alkalmazott.
 (2) Amennyiben a  koordinátor nem az  OBH-ba beosztott bíró vagy igazságügyi alkalmazott, feladatainak ellátását
a szakmai hálózat szakterülete szerinti feladatkörrel rendelkező OBH szervezeti egység támogatja.
 (3) A koordinátor munkáját az OBH elnökének határozatában meghatározott számú koordinátorhelyettes segítheti.
7. § [A szakmai hálózatok koordinátorának feladatai]
 (1) A  koordinátor – a  6.  § (2)  bekezdésében meghatározott esetben az  OBH szervezeti egységének vezetőjével
együttesen  – felel a  szakmai hálózat 4.  §-ban meghatározott feladatellátásának megszervezéséért és hatékony
végrehajtásáért.
(2) A koordinátor – eltérő rendelkezés hiányában – meghatározza
a) a koordinátorhelyettesek közötti feladatmegosztást, a koordinátorhelyettesek részletes feladatait;
b) a szakmai hálózat tagjainak esetleges éves beszámolási kötelezettsége teljesítésének módját;
c) a feladatok ellátásának módját, ennek érdekében
ca) a hálózat tagja feladatellátásának módját és határidejét, amennyiben a feladatkör az OBH elnökének
utasításában, határozatában, a központi igazgatási feladatokra történő megbízásban vagy a célfeladat
kitűzésben rögzített;
cb) az  OBH, illetve a  bíróság elnökén keresztül a  hálózat tagjának egyedi feladatát, amennyiben
a feladatkör előzetesen nem rögzített.
(3) A  koordinátor felelős a  szakmai hálózat belső kommunikációjának megszervezéséért, a  hálózaton belüli
tudásmegosztásért, a hálózat intranetes honlapjának létrehozása esetén annak működéséért és tartalmáért.
(4) A koordinátor foglalja össze és mutatja be az OBH elnökének a hálózat által kidolgozott szakmai javaslatot.
 (5) A  koordinátor – eltérő rendelkezés hiányában – a  tárgyévet követő év február hónap utolsó napjáig elkészíti és
bemutatja az OBH elnökének a hálózat tárgyévi szakmai tevékenységéről szóló éves beszámolót.
8. § [A szakmai hálózatok tagjainak juttatásai]
 (1) Az  OBH elnöke – amennyiben erről külön OBH utasítás nem rendelkezik – határozatában a  szakmai hálózat tagja
(koordinátora, koordinátorhelyettese) számára különösen a következő díjazást állapíthatja meg:
a) a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény (a továbbiakban: Bjt.)
aa) 180. §-ában meghatározott idegennyelv-ismereti pótlék,
ab) 181. §-ában meghatározott kiegészítő pótlék;
b) a  bíróságok és az  Országos Bírósági Hivatal gazdálkodásáról szóló szabályzatról szóló 5/2013. (VI. 25.)
OBH utasítás 2. melléklet 10. §-ában meghatározott céljuttatás.
(2) Az  OBH elnökének határozata a  díjázás mértékét a  bírói illetményalap százalékában határozza meg. Amennyiben
a szakmai hálózat OBH-ba nem beosztott tagját az OBH elnöke díjazásában részesíti, a Bjt. 29. §-a vagy az igazságügyi
alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény (a továbbiakban: Iasz.) 42/D.  §-a alapján
központi igazgatási feladatok ellátásával bízza meg. Amennyiben az OBH elnöke a szakmai hálózat OBH-ba beosztott
tagját díjazásban részesíti, számára céljuttatást állapít meg.
(3) A szakmai hálózat tagja feladatának ellátásához az OBH elnökének határozata vagy egyéb döntése alapján kaphat
mobil informatikai eszközt.
(4) A szakmai hálózat tagjának tevékenysége figyelembe vehető a Bjt. 182. §-ában meghatározott képzettségi pótlék,
valamint az Iasz. 97. § (2) bekezdésében meghatározott alapilletmény megállapítása során.
(5) A szakmai hálózat tagját előnyben kell részesíteni a hálózat feladatai szerinti szakterületet érintő képzés, továbbképzés,
nemzetközi vagy hazai konferencián történő részvétel engedélyezése, ösztöndíj odaítélése, tanulás támogatása
során.
9. § [Hatályba léptetés]
Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


text:
17/2016. (VI. 30.) MvM utasítása az állami projektértékelői jogviszony keretében végzett értékelési feladatok díjazásának általános alapelveiről, hatáskörök átruházásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi XXXIII. törvény 8. § (4) és (5) bekezdésére figyelemmel a következő
utasítást adom ki:
1. § Az állami projektértékelői jogviszony keretében végzett értékelési feladatok díjazását az 1. melléklet szerint állapítom
meg, figyelembe véve a  jogszabályban meghatározott kedvezményezetti kört, a  kiválasztási eljárásrend típusát,
valamint a támogatási kérelemben igényelt támogatási összeg mértékét.
2. § (1) Ha az értékelő állami projektértékelői jogviszonya keretében ellátott értékelési feladatainak 1. § szerint megállapított
díjazása a  tárgyévben eléri az  alapjogviszonya szerinti éves rendszeres illetményének, munkabérének kétszeresét,
akkor – a (6) bekezdésben foglalt kivétellel – az adott naptári évben nem rendelhető el számára további értékelési
feladat.
(2) A tárgyévi díjazások összeszámításánál az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények
módosításáról szóló 2016. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 110/2016. (V. 25.) Korm. rendelet 15. § (1) bekezdése
alapján az adott naptári évben a Miniszterelnökség (a továbbiakban: Munkáltató) által teljesítésigazolt összegeket
kell figyelembe venni.
(3) Az értékelő alapjogviszonya szerinti éves illetményét, munkabérét az általa benyújtott munkáltatói igazolás adatai
alapján kell megállapítani úgy, hogy az  igazolás kiállítását megelőző havi megállapított, rendszeres illetmény,
munkabér tizenkétszeresét kell venni abban az esetben is, ha a ténylegesen kifizetett illetménye, munkabére ettől
eltért, ideértve különösen a keresőképtelenség vagy egyéb ok miatti (tartós) távollét esetét.
(4) Ha az  értékelő alapjogviszonya szerinti illetménye, munkabére a  (3)  bekezdés szerinti megállapítását követően
a  tárgyévben megváltozik, azt az  éves illetmény, munkabér megállapításánál – a  3.  §-ban foglaltak kivételével –
figyelmen kívül kell hagyni.
(5) Az eseti feladatok elrendelésére kijelölt szervezeti egység köteles jelezni, ha az érintett értékelő díjazása a következő
eseti feladat teljesítésével meghaladná az  (1)  bekezdés szerinti mértéket. Ebben az  esetben a  miniszter a  feladat
ellátásával olyan másik – az adott szakértelemmel rendelkező – értékelőt bíz meg, akinek a díjazása összességében
nem éri el az  (1)  bekezdésben meghatározott mértéket. Az  érintett értékelő számára – ha arra lehetőség van –
alacsonyabb díjazású feladat ellátása akkor rendelhető el, ha annak teljesítésével az  értékelő éves díjazása nem
haladja meg az (1) bekezdésben foglalt mértéket.
(6) Az  állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi
XXXIII. törvény (a továbbiakban: Ápjt.) 1. § (3) bekezdése szerinti munkáltatói jogkör gyakorlójának döntése alapján
– különösen indokolt esetben – az  (5)  bekezdésben foglalt korlátozást nem kell alkalmazni. Ebben az  esetben
az  (1)  bekezdés szerinti mérték túlléphető, ha az  adott tématerületen nincs olyan, megfelelő szakértelemmel
rendelkező értékelő, aki az adott támogatási kérelem értékelését vállalja.
3. § (1) A Munkáltató az állami projektértékelői jogviszony létesítését követő naptári évtől kezdődően az értékelőt – évente
egy alkalommal – az alapjogviszonya szerinti illetmény, munkabér igazolására hívhatja fel.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti igazolást követően a  Munkáltató a  2.  § (3)  bekezdése szerinti számítást újra elvégzi, és
a tárgyévre vonatkozóan megállapítja az értékelő alapjogviszonya szerinti éves illetményét, munkabérét.
4. § Az európai uniós fejlesztésekért felelős államtitkár a  miniszter által átruházott hatáskörben gyakorolja mindazon
jogköröket, és ellátja azokat a feladatokat, amelyeket az Ápjt. 8. § (5) bekezdése a miniszternek címez.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
18/2008. (HÉ 54.) ÖM utasítása Dél-alföldi Regionális Államigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
A Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási
szervéről szóló 318/2008. (XII. 23.) Korm. rendelet 8. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, a
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter, a 9. § (9) bekezdése, a 12. § (11)–(12) bekezdései, a 17. § c) pontja, a 37. §
és 38. §, valamint a 45. § (14)–(15) és (18)–(19) bekezdései tekintetében a szociális és munkaügyi miniszter, valamint a 9. § (7) és (8) bekezdései, a 12. § (6)–(9) bekezdései, a 17. § c) pontja, a 34. § és a 35. §, illetve a 45. § (16) és
(18), valamint (19) bekezdései tekintetében a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter egyetértésével – tekintettel
a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. § (1) bekezdésére – kiadom a következő
utasítást: 1. A Dél-alföldi Regionális Államigazgatási Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) szervezetét és működési rendjét
a jelen utasítás mellékletét képező Szervezeti és Működési
Szabályzat (a továbbiakban: Szabályzat) tartalmazza.
2. A Hivatal szervezeti egységei ügyrendjüket ezen utasítás hatálybalépésétől számított 30 napon belül készítik
el, amelyet a hivatalvezető hagy jóvá.
3. Az ügyrendnek tartalmaznia kell az irányításra, a felügyeletre és a szervezet vezetésére vonatkozó legfontosabb szabályokat, a belső munkamegosztást, a szervezeti
egységek részletes feladatait, a kiadmányozás és a helyettesítés rendjét.
4. Ez az utasítás 2009. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
1/2014. (VII. 23.) MvM utasítása a Miniszterelnökség Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
60. § (2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés
c) pontjában foglaltakra figyelemmel – a következő utasítást adom ki:
1. § A Miniszterelnökség Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az 1. mellékletben foglaltak
szerint határozom meg.
2. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) 2014. szeptember 1-jén lép hatályba a 2. függelék
3. § Hatályát veszti a Miniszterelnökség Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2014. (I. 22.) ME utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter