text:
14/2016. (V. 25.) MvM rendelete a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadói tevékenységről.
A közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198.  § (2)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 9.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 1. pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó: azon büntetlen előéletű természetes személy, akit
az  e  rendeletben meghatározottak alapján a  közbeszerzésekért felelős miniszter által vezetett
minisztérium előzetesen regisztrált és az előzetes regisztráció alapján a a közbeszerzésekről szóló 2015. évi
CXLIII. törvényben (a továbbiakban: Kbt.) megjelölt szerv névjegyzékbe vett, rendelkezik az e rendelet szerinti
felsőfokú végzettséggel, felelősségbiztosítással és közbeszerzési gyakorlattal, továbbá aki a  közbeszerzési
eljárásban részt vevők oktatására vonatkozó feltételrendszer kialakítására, valamint a  közbeszerzési tárgyú
képzések irányítására, felügyeletére és ellenőrzésére vonatkozó Korm. rendeletben meghatározottak szerinti
kötelező képzésen (a továbbiakban: közbeszerzési szakmai képzés) igazoltan részt vett és eredményes vizsgát
tett;
2. kérelmező: azon természetes személy, aki az  e  rendelet szerint felelős akkreditált közbeszerzési
szaktanácsadóként történő előzetes regisztrációját és az  előzetes regisztráció alapján a  felelős akkreditált
közbeszerzési szaktanácsadói névjegyzékbe történő felvételét kezdeményezi;
3. közbeszerzési tevékenység: mindazon tevékenységek összessége, amely közbeszerzési eljárások
előkészítésével, lefolytatásával, közbeszerzési szerződések teljesítésével és módosításával, valamint
a  közbeszerzésekre vonatkozó jogszabályokban az  eljárás résztvevőit terhelő egyéb kötelezettségek
végrehajtásával, illetve őket illető jogosultságok gyakorlásával kapcsolatosan az ajánlatkérő oldalán felmerül,
továbbá a  közbeszerzésekért felelős miniszter által vezetett minisztériumban végzett, a  közbeszerzésekre
vonatkozó jogszabályok előkészítésére irányuló közbeszerzési-szakmai feladatok ellátása;
4. nem független felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó: azon felelős akkreditált közbeszerzési
szaktanácsadó, aki tevékenységét kizárólag egy ajánlatkérő részére, munkaviszonyban, közalkalmazotti,
közszolgálati, kormánytisztviselői vagy állami tisztviselői jogviszonyban, vagy foglalkoztatásra irányuló
egyéb jogviszonyban látja el; a  nem független felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó külön
meghatalmazás nélkül, a  munkaviszonya, közszolgálati, közalkalmazotti, kormánytisztviselői vagy
állami tisztviselői jogviszonya, vagy egyéb foglalkoztatási jogviszonya alapján képviseli munkáltatóját
a közbeszerzési eljárásokban.
2. A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó előzetes regisztrációja
2. § (1) Azon természetes személyek, akik e  rendelet hatálybalépését megelőzően az  e  rendeletben meghatározott
közbeszerzési tevékenységet vagy közbeszerzési eljárásokhoz kapcsolódó, jogszabályban feljogosított szerv
részére végzett folyamatba épített közbeszerzési-jogi ellenőrzésben, minőségellenőrzési tevékenységben,
utóellenőrzésben, vagy utólagos ellenőrzésben érdemi tevékenységet végeztek, az  1.  melléklet szerinti
dokumentum kitöltésével nyújthatják be az  előzetes regisztráció iránti kérelmüket a  közbeszerzésekért felelős
miniszternek.
(2) A kérelmező az előzetes regisztráció iránti kérelméhez a következőket csatolja:
a) felsőfokú végzettségét igazoló diploma vagy oklevél másolatát,
b) közbeszerzési gyakorlat igazolására vonatkozó 3. § és 4. § szerinti dokumentumokat,
c) felelősségbiztosítási kötvény másolatát [kivéve az 5. § (3) bekezdés szerinti esetben],
d) erkölcsi bizonyítványt, vagy annak másolatát,
e) büntetőjogi felelőssége tudatában tett nyilatkozatát, mely szerint vele szemben a  Kbt. 187.  § (8)  bekezdésében
meghatározott kizáró okok nem állnak fenn,
f ) igazolást, amely bizonyítja, hogy a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók kötelező közbeszerzési
szakmai képzésére vonatkozó követelményeket teljesítette, és
g) az  előzetes regisztráció díjának befizetését igazoló készpénz-átutalási megbízás vagy átutalási megbízás
másolatát.
 (3) A  közbeszerzésekért felelős miniszter az  előzetes regisztráció iránti kérelemhez csatolt okiratok megvizsgálása
után a kérelem beérkezésétől számított húsz napon belül a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) szerint döntést hoz az  okiratok megfelelőségéről.
A  hiányosan benyújtott okiratok pótlására a  közbeszerzésekért felelős miniszter egy alkalommal, nyolc napos
határidőt biztosít a  kérelmező számára. A  hiánypótlás időtartama az  ügyintézési határidőbe nem számít be.
A hiánypótlási határidő eredménytelen eltelte esetén a közbeszerzésekért felelős miniszter az előzetes regisztráció
iránti kérelmet elutasítja.
(4) Az  (1) és (2)  bekezdésben foglalt okiratok teljeskörűsége és megfelelősége esetén a  közbeszerzésekért felelős
miniszter továbbítja az  előzetes regisztráció iránti kérelem tárgyában hozott, (3)  bekezdés szerinti döntését
a  Kbt.-ben megjelölt szervnek, amely a  kérelmezőt felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadóként a  Kbt.
187.  § (2)  bekezdés a)  pont ac)  alpontja alapján névjegyzékbe veszi. Az  előzetes regisztráció tárgyában hozott
döntés megfelelőségéért a közbeszerzésekért felelős miniszter, az előzetes regisztrációról szóló döntésben szereplő
adatoknak a névjegyzékben történő feltüntetéséért a Kbt.-ben megjelölt szerv felel.
(5) Az (1)–(4) bekezdés alapján előzetesen regisztrált felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók tevékenységüket
az előzetes regisztrációtól számított két évig gyakorolhatják.
(6) Az  előzetes regisztrációt kizárólag olyan természetes személy kezdeményezheti, aki felsőfokú – főiskolai
vagy egyetemi – végzettséggel és e  rendeletben meghatározott, igazolt gyakorlattal rendelkezik, valamint
a közbeszerzési szakmai képzést igazoltan teljesítette.
(7) Ha a kérelmező előzetes regisztrációját nem független felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadóként kéri, erről
a  kérelemben külön nyilatkoznia kell, egyúttal meg kell jelölnie munkáltatóját, valamint kérelméhez csatolnia kell
a munkaviszonya vagy egyéb foglalkoztatási jogviszonya fennállására vonatkozó munkáltatói igazolást.
3. A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadói tevékenység feltételét képező közbeszerzési
gyakorlat igazolása
3. § (1) A  kérelmező közbeszerzési gyakorlatát a  munkáltatói jogokat gyakorló személy vagy az  általa kijelölt személy
által kiadott és aláírt igazolással, megbízási jogviszonyban ellátott tevékenység esetén a  megbízó által kiállított
és aláírt referencia nyilatkozattal igazolhatja. Az  igazolásnak ki kell térnie arra is, hogy a  kérelmező az  igazolás
kiállítója –  vagy az  általa képviselt szervezet – által indított, lebonyolított, vagy ellenőrzött közbeszerzési
eljárásban érdemben részt vett, azt érdemben felügyelte, vagy annak érdemi ellenőrzését, minőségellenőrzését,
utóellenőrzését vagy utólagos ellenőrzését (a továbbiakban: ellenőrzési tevékenység) végezte. Ha a  kérelmező
a tevékenységét olyan személy vagy szervezet részére munkaviszony, munkavégzésre vagy foglalkoztatásra irányuló
egyéb jogviszony vagy megbízási jogviszony keretében végezte, aki a  közbeszerzési eljárások lebonyolítását
vagy az  ellenőrzési tevékenységet megbízási vagy egyéb jogviszony keretében jogosult ajánlatkérő vagy
ellenőrzésre feljogosított szerv részére végezni, az igazolást ezen szervezet is kiállíthatja, feltéve, hogy ehhez csatol
az ajánlatkérőtől vagy az ellenőrzésre feljogosított szervtől származó nyilatkozatot, amelyből megállapítható, hogy
a kérelmező számára az adott eljárás tekintetében igazolt tevékenységre az adott szervezet az ajánlatkérőtől vagy
ellenőrzésre feljogosított szervtől megbízást, illetve megrendelést kapott. A  nyilatkozatot a  megbízó szervezet
a kérelmező kérésére öt munkanapon belül köteles kiállítani.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, közbeszerzési gyakorlatra vonatkozó igazolás kiállítója büntetőjogi felelőssége
tudatában nyilatkozik, hogy jogosult az igazolás kiadására és az igazolás tartalma a valóságnak megfelel.
(3) A kérelmező közbeszerzési gyakorlatát a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: régi Kbt.)
6.  § (1)  bekezdése, továbbá a  Kbt. 5–7.  §-a szerinti ajánlatkérőnél vagy ezek megbízásából a  kérelem benyújtását
megelőző három évben összesen legalább huszonöt közbeszerzési eljárásban folytatott közbeszerzési tevékenység
bemutatásával igazolhatja, melyből legalább tizenöt közbeszerzési eljárás teljes körű lebonyolítására vonatkozik.
(4) A  kérelmező közbeszerzési tevékenységre vonatkozó gyakorlatát igazolhatja munkajogviszony, közszolgálati,
közalkalmazotti, kormánytisztviselői vagy állami tisztviselői jogviszony, egyéb foglalkoztatási jogviszonyban
vagy megbízási jogviszony alapján közbeszerzési eljárásokhoz kapcsolódó, jogszabályban feljogosított szerv
részére végzett folyamatba épített közbeszerzési-jogi ellenőrzésben, minőségellenőrzési tevékenységben,
utóellenőrzésben, vagy utólagos ellenőrzésben történő érdemi részvétel is.
(5) E  § alkalmazásában közbeszerzési eljárás teljes körű lebonyolításaként nem vehető figyelembe a  régi Kbt.
szerinti keretmegállapodásos eljárás régi Kbt. 110.  § (3) és (4)  bekezdése szerinti második részére vonatkozó
eljárási cselekmények, így a  verseny újranyitásával, közvetlen megrendeléssel, valamint a  konzultációval történő
szerződéskötés, továbbá az egyedi közbeszerzési szerződés megkötésére irányuló, Kbt. 105. § (1) és (2) bekezdése
szerinti eljárási cselekmények.
(6) Az e § szerinti esetben a közbeszerzési gyakorlatra vonatkozó igazolásnak tartalmaznia kell mindazokat az adatokat,
amelyek alapján megállapítható, hogy a kérelmező eleget tesz az előzetes regisztráció feltételeinek. A közbeszerzési
eljárás teljes körű lebonyolítására vagy közbeszerzési tevékenységre vonatkozó közbeszerzési gyakorlatra vonatkozó
igazolásnak tartalmaznia kell az alábbi információkat:
a) a  kérelmező mely közbeszerzési eljárással összefüggésben fejtette ki a  hivatkozott tevékenységet,
a következők szerint:
aa) az ajánlatkérő neve,
ab) az eljárás tárgyának megnevezése,
ac) az eljárás fajtája,
ad) az eljárást megindító hirdetmény megjelenésének napja, hirdetmény közzététele nélküli eljárásban
az eljárást megindító felhívás közvetlen megküldésének napja,
ae) a hirdetménnyel induló eljárások esetében az eljárást megindító hirdetmény azonosító száma;
af ) az eljárás eredményéről szóló tájékoztató megjelenésének napja,
b) az igazolt eljárással összefüggésben a kérelmező által ellátott tevékenység pontos megjelölése,
c) azt, hogy sor került-e az  adott közbeszerzési eljárással kapcsolatban olyan jogorvoslati eljárásra, amelyben
jogerősen jogsértést állapítottak meg,
d) az  igazolás kiállítójának büntetőjogi felelőssége tudatában tett és aláírásával igazolt nyilatkozatát, amely
szerint az igazolás kiállítója jogosult az igazolás kiadására [3. § (2) bekezdés].
 (7) Nem vehető figyelembe közbeszerzési gyakorlatként az  olyan közbeszerzési eljárással kapcsolatban kifejtett
tevékenység, amellyel összefüggésben jogorvoslati eljárást kezdeményeztek és jogerősen jogsértés került
megállapításra.
(8) A (7) bekezdés szerinti szabályt nem kell alkalmazni, ha a kérelmező büntetőjogi felelőssége tudatában nyilatkozik,
hogy nem az ő tevékenysége vezetett a jogsértéshez.
(9) Az  ellenőrzési tevékenységre vonatkozó közbeszerzési gyakorlatra vonatkozó igazolásnak tartalmaznia kell
mindazokat az információkat, amelyek alapján megállapítható, hogy a kérelmező eleget tesz az előzetes regisztráció
feltételeinek, így:
a) a  kérelmező mely közbeszerzési eljárással összefüggésben fejtette ki a  hivatkozott tevékenységet,
a következők szerint:
aa) az ajánlatkérő neve,
ab) az eljárás tárgyának megnevezése,
ac) az eljárás fajtája,
ad) az ellenőrzési ügy iktatószáma/ügyszáma,
ae) az ellenőrzés befejezésének időpontja,
b) az  igazolt eljárással összefüggésben a  kérelmező által ellátott tevékenységnek és az  ellenőrzés típusának
pontos megjelölését,
c) az  igazolás kiállítójának büntetőjogi felelőssége tudatában tett és aláírásával igazolt nyilatkozatát, amely
szerint az igazolás kiállítója jogosult az igazolás kiadására [3. § (2) bekezdés].
(10) A  közbeszerzésekért felelős miniszter az  e  § szerinti igazolásban feltüntetett, a  közbeszerzési eljárás teljes körű
lebonyolítására vagy közbeszerzési tevékenységre vonatkozó adatokat ellenőrzi, az ellenőrzési tevékenység körében
megadott adatok ellenőrzése céljából az  ellenőrzésre feljogosított szervtől információt kérhet. Ha az  igazoláson
szereplő közbeszerzési eljárás a  Közbeszerzési Adatbázisban nem szerepel, az  adott közbeszerzési eljárás
a kérelmező gyakorlatának igazolásaként nem fogadható el.
4. § (1) A  kérelmezőnek nem szükséges a  3.  § (3)  bekezdésében meghatározott közbeszerzési eljárások teljes körű
lebonyolítását igazolnia, ha a kérelem benyújtását megelőző három éven belül legalább ötven közbeszerzési eljárás
tekintetében az  1.  § 3.  pontja szerinti közbeszerzési tevékenységre, vagy ellenőrzési tevékenységre vonatkozó
referenciával rendelkezik.
(2) A  közbeszerzési eljárások teljes körű lebonyolítása körében egy adott közbeszerzési eljárás előkészítésével
és lefolytatásával kapcsolatban kifejtett, 1.  § 3.  pontja szerinti különböző tevékenységek a  közbeszerzési
gyakorlattal szemben támasztott követelmények teljesítése szempontjából a  kérelmező előzetes regisztrációja
során csak egyszer vehetők figyelembe. Az  ellenőrzési tevékenység körében egy adott közbeszerzési eljárás több
szakaszával kapcsolatban megvalósult, vagy több típusú ellenőrzés (minőség-ellenőrzés, szabályossági ellenőrzés,
utóellenőrzés, utólagos ellenőrzés) a  közbeszerzési gyakorlattal szemben támasztott követelmények teljesítése
szempontjából külön-külön is figyelembe vehető. Egy közbeszerzési eljárással kapcsolatos jogorvoslati eljárással
összefüggő képviseleti tevékenység jogorvoslati szakaszonként külön-külön figyelembe vehető azzal, hogy
ugyanazon közbeszerzési eljárással kapcsolatos jogorvoslati tevékenység egy kérelmező szempontjából csak
egyszer vehető figyelembe.
(3) E  § szerinti esetben a  közbeszerzési gyakorlatra vonatkozó igazolásnak tartalmaznia kell mindazokat az  adatokat,
amelyek alapján megállapítható, hogy a  kérelmező eleget tesz az  előzetes regisztráció feltételeinek. Így
a  közbeszerzési eljárás teljes körű lebonyolítására vagy közbeszerzési tevékenységre vonatkozó közbeszerzési
gyakorlatra vonatkozó igazolásnak tartalmaznia kell az alábbi információkat:
a) a  kérelmező mely közbeszerzési eljárással összefüggésben fejtette ki a  hivatkozott tevékenységet,
a következők szerint:
aa) az ajánlatkérő neve,
ab) az eljárás tárgyának megnevezése,
ac) az eljárás fajtája,
ad) az eljárást megindító hirdetmény megjelenésének napja, hirdetmény közzététele nélküli eljárásban
az eljárást megindító felhívás közvetlen megküldésének napja,
ae) a hirdetménnyel induló eljárások esetében az eljárást megindító hirdetmény azonosító száma,
af ) az eljárás eredményéről szóló tájékoztató megjelenésének napja,
b) az igazolt eljárással összefüggésben a kérelmező által ellátott tevékenység pontos megjelölése,
c) azt, hogy sor került-e az  adott közbeszerzési eljárással kapcsolatban olyan jogorvoslati eljárásra, amelyben
jogerősen jogsértést állapítottak meg,
d) az  igazolás kiállítójának büntetőjogi felelőssége tudatában tett és aláírásával igazolt nyilatkozatát, amely
szerint az igazolás kiállítója jogosult az igazolás kiadására [3. § (2) bekezdés].
 (4) Nem vehető figyelembe közbeszerzési gyakorlatként az  olyan közbeszerzési eljárással kapcsolatban kifejtett
tevékenység, amellyel összefüggésben jogorvoslati eljárást kezdeményeztek és jogerősen jogsértés került
megállapításra.
(5) A  (4)  bekezdésben foglalt szabályt nem kell alkalmazni, ha a  kérelmező büntetőjogi felelőssége tudatában
nyilatkozik, hogy nem az ő tevékenysége vezetett a jogsértéshez.
(6) Az  ellenőrzési tevékenységre vonatkozó közbeszerzési gyakorlatra vonatkozó igazolásnak tartalmaznia kell
mindazokat az  adatokat, amelyek alapján megállapítható, hogy a  kérelmező eleget tesz az  előzetes regisztráció
feltételeinek, így:
a) a kérelmező mely közbeszerzési eljárással összefüggésben fejtette ki a  hivatkozott tevékenységet,
a következők szerint:
aa) az ajánlatkérő neve,
ab) az eljárás tárgyának megnevezése,
ac) az eljárás fajtája,
ad) az ellenőrzési ügy iktatószáma/ügyszáma,
ae) az ellenőrzés befejezésének időpontja,
b) az  igazolt eljárással összefüggésben a  kérelmező által ellátott tevékenységnek és az  ellenőrzés típusának
pontos megjelölését,
c) az  igazolás kiállítójának büntetőjogi felelőssége tudatában tett és aláírásával igazolt nyilatkozatát, amely
szerint az igazolás kiállítója jogosult az igazolás kiadására [3. § (2) bekezdés].
(7) A közbeszerzésekért felelős miniszter az e § szerinti igazolásban feltüntetett, közbeszerzési tevékenység igazolására
vonatkozó adatokat ellenőrzi, az  ellenőrzési tevékenység körében megadott adatok ellenőrzése céljából
pedig az  ellenőrzésre feljogosított szervtől információt kérhet. Ha az  igazoláson szereplő közbeszerzési eljárás
a Közbeszerzési Adatbázisban nem szerepel, az adott közbeszerzési eljárás a kérelmező gyakorlatának igazolásaként
nem fogadható el.
(8) Ha a  kérelmező közbeszerzési tevékenységét a  közbeszerzésekért felelős miniszter által vezetett minisztériumban
végzett, a  közbeszerzésekre vonatkozó jogszabályok előkészítésére irányuló közbeszerzési-szakmai feladatok
ellátásával kívánja igazolni, az  igazolásnak azt kell tartalmaznia, hogy a  kérelmező a  hivatkozott közbeszerzési
tevékenységet legalább két évig folyamatosan végezte, illetve végzi, valamint tartalmaznia kell, hogy ennek körében
a) a kérelmező milyen típusú tevékenységet végzett, és
b) az  igazolás kiállítójának büntetőjogi felelőssége tudatában tett és aláírásával igazolt nyilatkozatát, amely
szerint az igazolás kiállítója jogosult az igazolás kiadására.
4. A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadói tevékenység feltételét képező
felelősségbiztosítás
5. § (1) Az  előzetes regisztráció feltétele, hogy a  kérelmező természetes személy, vagy a  munkáltatója rendelkezzen
olyan felelősségbiztosítási szerződéssel, amely legalább évi ötven millió forint, és káreseményenként legalább
huszonöt millió forint összeghatárig fedezetet biztosít a kérelmező felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadói
tevékenysége körében okozott károkra. A  felelősségbiztosításon a kérelmező természetes személynek név szerint,
biztosítottként kell szerepelnie.
(2) A  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó köteles a  közbeszerzésekért felelős miniszternek bejelenteni,
ha a  kötelező felelősségbiztosítására vonatkozó adataiban változás állt be, a  változást követően haladéktalanul,
de legkésőbb a  változástól számított öt munkanapon belül. Ha a  változás következtében a  felelős akkreditált
közbeszerzési szaktanácsadó nem felel meg az  (1)  bekezdés szerinti feltételeknek, a  közbeszerzésekért felelős
miniszter határozatban törli a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó előzetes regisztrációját, amely
határozata alapján a  Kbt.-ben kijelölt szerv törli a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadót a  felelős
akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók névjegyzékéből.
(3) Az  (1)  bekezdéstől eltérően a  nem független felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadókénti előzetes
regisztráció esetében a  természetes személy felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadókra vonatkozó
felelősségbiztosítás nem feltétele az előzetes regisztrációnak és a névjegyzékbe vételnek.
5. A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó tevékenysége 6. § (1) A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó a közbeszerzési eljárások szakszerű lefolytatását segíti elő.
 (2) A  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó a  közbeszerzési eljárás előkészítése és lefolytatása során
a  közbeszerzési szakértelmet biztosítja, a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadás körébe eső feladatokat
személyesen köteles ellátni. A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó a közbeszerzési eljárással kapcsolatos
valamennyi feladata vonatkozásában a  közbeszerzési szakértelem biztosításáért felel. A  felelős akkreditált
közbeszerzési szaktanácsadó az  eljárás során szorosan együttműködik az  eljárás tárgya szerinti, pénzügyi, jogi
vagy egyéb szakértelmet biztosító személyekkel, de a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó nem felel
a közbeszerzési eljárás során a nem közbeszerzési szakértelem körébe eső (így különösen az eljárás tárgya szerinti,
pénzügyi, és jogi szakértelem körébe eső) feladatok teljesítésének szakszerűségéért és megfelelőségéért.
(3) A  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó attól az  időponttól válik jogosulttá felelős akkreditált
közbeszerzési szaktanácsadóként tevékenység folytatására, amely időponttal a közbeszerzésekért felelős miniszter
előzetesen regisztrálta.
(4) A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó tevékenysége körében aláírásával és az előzetes regisztráció során
kapott lajstromszámát feltüntető pecséttel ellenjegyzi a  közbeszerzési eljárás során keletkezett (6)  bekezdésben
meghatározott dokumentumokat. A  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó az  ellenjegyzésével igazolja
a  közbeszerzési eljárásban történő személyes részvételét, továbbá az  eljárás alapjául szolgáló iratok személyes
ellenőrzését, és felelősséget vállal az eljárás – közbeszerzési szempontú – szakszerűségéért és a közbeszerzésekre
vonatkozó jogszabályoknak való megfelelőségéért.
(5) A  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó – az  eljárást megindító felhívás közzétételét vagy megküldését
követő 24 órán belül – a  közbeszerzésekért felelős miniszter által üzemeltett elektronikus adatbázisban köteles
feltüntetni azt a közbeszerzési eljárást, amelynek lebonyolításában közreműködik.
(6) A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó ellenjegyzéssel köteles ellátni:
a) a közbeszerzési eljárást megindító felhívást és a közbeszerzési dokumentumokat,
b) a bontási jegyzőkönyvet, jegyzőkönyveket, és
c) az összegezést, összegezéseket.
(7) A  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó a Kbt. 27. § (3) bekezdése szerinti esetben az eljárást megindító
felhívásban nevét és lajstromszámát, a  közbeszerzési dokumentumokban pedig nevét, levelezési címét, e-mail
címét, valamint lajstromszámát feltünteti.
(8) Felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadói tevékenység megbízás alapján vagy munkaviszonyban,
munkavégzésre vagy foglalkoztatásra irányuló egyéb jogviszonyban végezhető. A felelős akkreditált közbeszerzési
szaktanácsadó tevékenységének ellátása során szakmailag nem utasítható, feladatának ellátásáért felelősséggel
tartozik.
(9) Ha a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó gazdasági társaság, ügyvédi iroda vagy bármilyen más
egyéni vagy társas vállalkozás (a továbbiakban: vállalkozás) tagjaként vagy alkalmazottjaként tevékenykedik, úgy
a megbízási szerződést a vállalkozás köti meg, de a megbízási szerződésben konkrétan meg kell jelölni a megbízás
végrehajtásáért személyében felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadót (több szaktanácsadó közreműködése
esetén valamennyi szaktanácsadót). A  megbízási szerződésben feltüntetett szaktanácsadókat ugyanazon
vállalkozásnál tagi vagy alkalmazotti jogviszonyban álló más felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó akkor
helyettesíthet, ha erre a megbízási szerződés lehetőséget ad.
(10) Ha a nem független felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó foglalkoztatási jogviszonya megszűnik, ennek
tényét a  megszűnéstől számított öt munkanapon belül köteles a  közbeszerzésekért felelős miniszter részére
bejelenteni, és egyben kérni előzetes regisztrációja törlését vagy módosítását. A közbeszerzésekért felelős miniszter
az előzetes regisztrációt akkor módosítja, ha a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó a 11. § (3) bekezdése
szerinti igazgatási szolgáltatási díjat megfizeti, és igazolja, hogy a  jelen rendelet szerinti felelősségbiztosítással
rendelkezik. A módosításról a közbeszerzésekért felelős miniszter értesíti a nyilvántartást vezető szervet.
(11) A  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó a  tevékenysége körében okozott kár megtérítéséért – ha más
jogszabály a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó jogviszonyát, illetve a  foglalkozatási jogviszonya
körében okozott kárért való felelősségét eltérően nem szabályozza – a Ptk. szabályai szerint felel.
(12) A  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó tevékenysége akkor terjedhet ki az  ügyvédekről szóló 1998. évi
XI. törvény 5.  § (1)  bekezdésében meghatározott tevékenység végzésére is, ha a  felelős akkreditált közbeszerzési
szaktanácsadó ilyen tevékenység ellátására egyébként jogosult.
6. A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók nyilvántartása 7. § A Kbt.-ben kijelölt szerv által vezetett névjegyzék közhiteles hatósági nyilvántartás, az  abban foglalt adatok
valódiságát az ellenkező bizonyításáig vélelmezni kell.
8. § (1) A  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók tekintetében a  közbeszerzésekért felelős miniszter látja
el a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerint
a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóság feladatait.
(2) A  névjegyzékbe történő bejegyzés hatálya a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó e  rendelet szerinti
előzetes regisztrációjától számított két évig tart. A  névjegyzékbe történő bejegyzés megújítható. A  névjegyzékbe
történt bejegyzés megújítására a  11.  § (2)  bekezdésben foglalt eltéréssel az  előzetes regisztrációra vonatkozó
szabályok az irányadóak.
9. § (1) A névjegyzéket a Kbt.-ben kijelölt szerv kereshető formában közzéteszi honlapján.
 (2) A névjegyzék tartalmazza a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó
a) lajstromszámát,
b) nevét,
c) az 1. melléklet szerinti kérelmében feltüntetett elérhetőségeit,
d) az előzetes regisztráció időpontját,
e) az előzetes regisztráció érvényessége lejártának időpontját és
f ) a  nem független felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó esetében ennek tényét és a  munkáltatóra
vonatkozó adatokat (név, székhely). 10. § A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó köteles a  Kbt. 187.  § (8)  bekezdése szerinti körülményeiben
bekövetkezett változást haladéktalanul, de legkésőbb a  változástól számított öt munkanapon belül bejelenteni
a  közbeszerzésekért felelős miniszternek. Ha a  változás következtében a  felelős akkreditált közbeszerzési
szaktanácsadó vonatkozásában valamely, a  Kbt. 187.  § (8)  bekezdésében meghatározott kizáró ok fennáll,
a  közbeszerzésekért felelős miniszter határozatban törli a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó
előzetes regisztrációját, amely határozata alapján a  Kbt.-ben kijelölt szerv törli a  felelős akkreditált közbeszerzési
szaktanácsadót a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók névjegyzékből.
7. Igazgatási szolgáltatási díj 11. § (1) Az előzetes regisztráció igazgatási szolgáltatási díja hetvenötezer forint.
 (2) A névjegyzékbe történt bejegyzés megújítása esetén az igazgatási szolgáltatási díj mértéke ötvenezer forint.
 (3) A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó névjegyzékben szereplő adatainak módosítását háromezer forint
igazgatási szolgáltatási díj megfizetése után kérelmezheti a közbeszerzésekért felelős miniszternél.
 (4) Az  (1)–(3)  bekezdés szerinti, valamint a  14.  § (3)  bekezdés szerinti igazgatási szolgáltatási díj megfizetésének
elmaradása esetén a  kérelem elbírálás nélkül elutasításra kerül. Az  igazgatási szolgáltatási díj megfizetése alól
mentesség nem adható.
(5) Az igazgatási szolgáltatási díj a kérelem elutasítása vagy visszavonása esetén nem kerül visszafizetésre.
 (6) Az  (1)–(3) bekezdés valamint a 14. § (3) bekezdés szerinti igazgatási szolgáltatási díjat a kérelem előterjesztésével
egyidejűleg a  közbeszerzésekért felelős miniszter által vezetett minisztérium Magyar Államkincstárnál vezetett
10032000-00294889-30000003 számú saját bevételek célelszámolási számla akkreditált közbeszerzési regisztráció
megnevezésű számlára kell megfizetni. A  díjak megfizetéséről a  közbeszerzésekért felelős miniszter által vezetett
minisztérium számlát vagy számlát helyettesítő bizonylatot nem állít ki.
(7) Az  igazgatási szolgáltatási díj a  közbeszerzésekért felelős miniszter által vezetett minisztérium saját bevétele,
amelyet a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók közbeszerzési szakmai képzésére kell fordítani.
8. A Felelős Akkreditált Közbeszerzési Szaktanácsadók Szakmai Testülete
12. § (1) A Felelős Akkreditált Közbeszerzési Szaktanácsadók Szakmai Testületét a közbeszerzésekért felelős miniszter hozza
létre és gondoskodik a működés feltételeinek a biztosításáról.
(2) A  Felelős Akkreditált Közbeszerzési Szaktanácsadók Szakmai Testületének feladata a  felelős akkreditált
közbeszerzési szaktanácsadók szakmai munkájának figyelemmel kísérése, a  felelős akkreditált közbeszerzési
szaktanácsadók feladataira, eljárására vonatkozó szabályozás érvényesülésének, valamint gyakorlatának
az értékelése és a szükséges javaslatok megtétele a közbeszerzésért felelős miniszter számára.
13. § (1) A  Felelős Akkreditált Közbeszerzési Szaktanácsadók Szakmai Testülete kilenc főből áll, amelynek tagja
a  közbeszerzésekért felelős miniszter vagy az  általa kijelölt személy, a  közbeszerzésekért felelős miniszter által
kijelölt további négy felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó, a  Közbeszerzési Hatóság elnöke vagy
az általa kijelölt személy, a Közbeszerzési Hatóság elnöke által kijelölt további egy felelős akkreditált közbeszerzési
szaktanácsadó, valamint a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók közössége vagy önszerveződés alapján
létrejött szervezetei által delegált további két személy.
(2) A  Felelős Akkreditált Közbeszerzési Szaktanácsadók Szakmai Testülete tagjai közül megválasztja a  Közbeszerzési
Hatóság keretében működő Tanács Kbt. 182. § (2) bekezdés n) pontja szerinti tagjait.
9. Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmincegyedik napon lép hatályba.
 (2) A  rendelet 1.  § 1. és 4.  pontjában meghatározott végzettséggel és kritériumokkal rendelkező természetes
személy akkor jogosult az  e  rendelet hatálybalépését követően a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadói
tevékenységet gyakorolni, ha az e rendelet szerinti, közbeszerzésekért felelős miniszter által vezetett minisztérium
által szervezett közbeszerzési szakmai képzésre vonatkozó feltételeknek eleget tesz. Ha a  képzésre vonatkozó
kötelezettségét a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó nem teljesíti, az  előzetes regisztrációja törlésre
kerül. A  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók a  közbeszerzési szakmai képzés megszervezéséig
mentesülnek e kötelezettség teljesítése alól.
(3) Azon felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók, akik a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók
előzetes regisztrációjáról szóló 46/2015. (XI. 2.) MvM rendelet [a továbbiakban: 46/2015. (XI. 2.) MvM rendelet]
szerinti előzetes regisztrációval rendelkeztek, az e rendelet szerinti előzetes regisztrációjukat e rendeletben foglaltak
szerint kérhetik azzal, hogy esetükben az  e  rendelet szerinti első előzetes regisztráció során a  közbeszerzési
gyakorlat igazolása nem szükséges, és az  előzetes regisztráció iránti kérelem előterjesztésével egyidejűleg
fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértéke negyvenezer forinttal mérséklődik, az  előzetes regisztráció
minden egyéb feltételét ugyanakkor teljesíteniük kell. Azok a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók,
akik a  46/2015.  (XI.  2.) MvM rendelet szerinti előzetes regisztrációjukat a  regisztráció lejárta miatt ismételten
benyújtották, az  e  rendelet szerinti első előzetes regisztráció során mentesülnek az  igazgatási szolgáltatási díj
megfizetése alól. A  46/2015. (XI. 2.) MvM rendelet szerint előzetesen regisztrált felelős akkreditált közbeszerzési
szaktanácsadók a  46/2015. (XI. 2.) MvM rendelet szerinti előzetes regisztráció során kapott lajstromszámukat
megtartják az  e  rendelet szerinti előzetes regisztráció során. A  46/2015 (XI. 2.) MvM rendelet alapján előzetesen
regisztrált felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók a folyamatban lévő közbeszerzési eljárásokban továbbra
is eljárhatnak felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadóként, új megbízást azonban csak az e rendelet szerinti
előzetes regisztrációjukat követően vállalhatnak.
(4) Az elektronikus adatbázis felállításáig a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók a 6. § (5) bekezdés szerinti
kötelezettségüknek az eljárásoknak az erre a célra létrehozott, és a közbeszerzésekért felelős miniszter által vezetett
minisztérium közleményében megjelölt funkcionális e-mail címre történő megküldésével tehetnek eleget.
15. § Hatályát veszti a 46/2015. (XI. 2.) MvM rendelet.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1492/2016. (IX. 15.) Korm. határozata az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság, mint a közbeszerzésekről szóló 2015. CXLIII. törvény 5. § (1) bekezdés e) pontja szerinti Ajánlatkérő által kezdeményezett, a „Szolgáltatási szerződés ’MFB Pont’ elnevezésű értékesítési pontok kialakítására és üzemeltetésére, továbbá kiemelt közvetítői és pénzügyi közvetítői szolgáltatások nyújtására” tárgyú közbeszerzési eljárásban a közbeszerzésekről szóló 2015. CXLIII. törvény 62. § (1) bekezdés n) pontjában foglaltak alkalmazása alól történő felmentés adásáról.
A Kormány a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 62.  § (5a)  bekezdése
alapján a  verseny biztosítása érdekében felmentést ad az  MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő
Részvénytársaság mint Ajánlatkérő által kezdeményezett, a  „Szolgáltatási szerződés ’MFB Pont’ elnevezésű
értékesítési pontok kialakítására és üzemeltetésére, továbbá kiemelt közvetítői és pénzügyi közvetítői
szolgáltatások nyújtására” tárgyú – a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból
származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 74.  § (3)  bekezdése
szerinti  kormánydöntés közzétételétől számított 45 napon belül megindítandó – közbeszerzési eljárásban
a Kbt. 62. § (1) bekezdés n) pontjában foglaltak alkalmazása alól.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
420/2012. (XII. 29.) Korm. rendelete a gyermek születése esetén az apát megillető pótszabadsággal összefüggő költségek megtérítéséről.
A Kormány a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény hatályba lépésével összefüggő átmeneti rendelkezésekről és
törvénymódosításokról szóló 2012. évi LXXXVI. törvény 19/A. §-ában, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény 259. § (1) bekezdés 18. pontjában,
a 4. § (2) bekezdése tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés b) pontjában,
a 4. § (3) bekezdése tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed
a) a munka törvénykönyvéről szóló törvény, b) a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény,
c) a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény, d) a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvény,
e) a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló
törvény, f) az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló törvény,
g) a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló törvény
hatálya alá tartozó munkáltatókra és a gyermek születése esetén járó pótszabadságra jogosult foglalkoztatott
személyekre (a továbbiakban: munkavállaló). (2) Az (1) bekezdés szerinti munkáltatók munkavállalói részére a pótszabadság idejére járó távolléti díj és munkáltatói
közteher összege a munkáltató részére a központi költségvetésből kerül megtérítésre.
(3) A munkavállaló a pótszabadság igényléséhez a munkáltatójának bemutatja a gyermek eredeti születési anyakönyvi
kivonatát, illetve halva született gyermek esetén a halottvizsgálati bizonyítvány eredeti példányát, és írásban
nyilatkozik arról, hogy a szülői felügyeletet gyakorló vér szerinti vagy örökbefogadó apa szülői felügyeleti jogát
bíróság nem szünetelteti, nem szüntette meg. (4) Az igénybevételi jogosultságot ellenőrizhető módon, írásban dokumentálni kell.
(5) A munkáltató a pótszabadság igénybevételéről nyilvántartást vezet. A nyilvántartás tartalmazza az igénybe vevő
nevét, a ténylegesen igénybe vett napok számát, időpontját, a távolléti díj kiszámításának módját, összegét és a
számított közterheket. A nyilvántartás mellékleteként a (3) bekezdés szerinti nyilatkozatnak és a (4) bekezdés szerinti
dokumentumnak a megőrzése a számviteli bizonylatokra vonatkozó előírások figyelembevételével a munkáltató
feladata. (6) Ha a munkavállaló a pótszabadságra jogosító időtartamon belül munkahelyet változtat, az új munkáltatójánál akkor
jogosult a pótszabadság igénybevételére, ha igazolja, hogy az előző munkáltatónál a pótszabadságot részben vagy
egészben még nem vette igénybe. Erről az előző munkáltató a munkavállaló kérésére három munkanapon belül
köteles igazolást kiadni. 2. § (1) Az 1. § (1) bekezdés szerinti munkáltatóknak az apákat megillető pótszabadsággal összefüggő költségek megtérítése
iránti kérelmet a kincstárnak az igénylő székhelye vagy telephelye szerint illetékes területi szervéhez (a továbbiakban:
Igazgatóság) kell benyújtaniuk. Az Igazgatóság a benyújtott kérelmeket elbírálja, és ellátja a folyósítás feladatait.
(2) Az Igazgatóság ellenőrzi az apát megillető pótszabadság alapján járó, kifizetett és elszámolt távolléti díj és közterhei
nyilvántartását, annak jogszerűségét és elszámolását. Az ellenőrzés a kifizetést megelőzően írásbeli dokumentumok
alapján, továbbá szükség esetén a helyszínen, kifizetett költségtérítés tekintetében utólagos helyszíni ellenőrzés
keretében történik. A jogosultság hiányában, illetve magasabb összegben elszámolt összeg megtérítéséről fizetési
meghagyással intézkedik. A fizetési meghagyás ellen kereset benyújtásnak van helye. A kereset elbírálásának a vitatott
összeg erejéig a végrehajtásra halasztó hatálya van. 3. § (1) A munkáltató az apát megillető és részére kifizetett távolléti díj és annak közterhei megtérítését az erre a célra
rendszeresített nyomtatványon vagy elektronikus űrlapon évente 4 alkalommal – március 31-éig, június 30-áig,
szeptember 30-áig, valamint december 31-éig – kérelmezheti. Az Igazgatóság a benyújtási határidőt követő tizenöt
napon belül gondoskodik a kimutatott összeg átutalásáról. A munkáltató által kifizetett távolléti díj és annak közterhei
legkésőbb a kifizetéstől számított három évig számolható el.
(2) A családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény végrehajtásáról rendelkező 223/1998. (XII. 30.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 4/B. § (4) bekezdése szerinti családtámogatási kifizetőhely az R. 27/A. §
(2) bekezdése szerinti elszámolásban mutatja ki a tárgyhónapban számfejtett és kifizetett pótszabadság idejére járó
távolléti díj összegét és annak közterheit. 4. § (1) Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a gyermek születése esetén az apát megillető munkaidő-kedvezménnyel összefüggő költségek
megtérítéséről szóló 305/2002. (XII. 27.) Korm. rendelet a) 1. § (1) bekezdésében az „a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény, a köztisztviselők jogállásáról
szóló 1992. évi XXIII. törvény, a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény, a bírák jogállásáról és
javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény, az ügyészségi szolgálati viszonyról és az ügyészségi
adatkezelésről szóló 1994. évi LXXX. törvény, az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló
1997. évi LXVIII. törvény,”; b) 1. § (2) bekezdésében az „a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 138/A. §-ában,”
szövegrész. (3) Hatályát veszti a közbeszerzési eljárásokhoz kapcsolódó, a munkavállalók védelmére és a munkafeltételekre
vonatkozó tájékoztatási kötelezettség eljárási szabályairól és díjazásáról szóló 1/2004. (I. 9.) FMM rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
150/2011. (XII. 9.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 130/2011. (VII. 26.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett az
Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 130/2011. (VII. 26.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
Az OVB vitatott határozatában az országos népszavazás kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
hitelesítését megtagadta. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepel: „Egyet ért e ön azzal, hogy a jövőben
hazánkban a munkáltatók a túlórát szabadnapban adhatja ki bárkinek, és ne pénzben mutatkozzon fizetéskor?”
Az OVBh. indokolása megállapította, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az országos
népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében
meghatározott egyértelműségi követelménynek. Megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő
kérdés egyfajta közvélemény-kutatásra irányul, arra, hogy a beadványozó véleményével egyetértenek-e
a választópolgárok, azonban nem állapítható meg belőle, hogy egy esetleges eredményes népszavazást követően
a jogalkotó milyen tartalmú jogszabály megalkotására lenne köteles.
Megállapította továbbá, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása nem egyértelmű
a választópolgárok számára sem, mivel a mondat egyes részei, kifejezései egymással nyelvtani és logikai
összefüggésben nincsenek, ezáltal annak pontos tartalma sem állapítható meg.
Mindezek alapján az OVB megállapította, hogy a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta.
2. Az OVBh. a Magyar Közlöny 2011. évi 88. számában 2011. július 26-án jelent meg, a kifogást 2011. július 28-án
– határidőben – terjesztették elő.
A kifogástevő – aki azonos a népszavazás kezdeményezőjével – álláspontja szerint a kérdés megfelel a népszavazási
kezdeményezés követelményeinek, az mind a választópolgárok, mindpedig a jogalkotó számára egyértelmű, ezért az
OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra kötelezését kérte az Alkotmánybíróságtól.
3. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatai
ellen benyújtott kifogások elbírálása során kialakította következetes gyakorlatát. Az Alkotmánybíróság a kifogás
alapján lefolytatott jogorvoslati eljárásban azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. §
(2) bekezdésének a)–c) pontjaiban, illetve 130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív
hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. Eljárása során az
Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
4. Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott kifogás érveit nem találta megalapozottnak. Az OVB
a kifogásolt határozatban az aláírásgyűjtő ív hitelesítését az Nsztv. 10. § c) pontjában foglaltak alapján jogszerűen
tagadta meg, ezért az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve, az indokok
helyességére tekintettel a 130/2011. (VII. 26.) OVB határozatot helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. december 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
82/2016. (VII. 29.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Dunakiliti és Doborgaz (Dobrohošt’) települések közötti gyalogos-kerékpáros Duna-híd, valamint a kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán,
Dunakiliti és Doborgaz (Dobrohošt’) települések közötti gyalogos-kerékpáros Duna-híd, valamint a  kapcsolódó
létesítmények megépítéséről szóló egyezmény (a továbbiakban: egyezmény) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi
minisztert, hogy az  egyezmény létrehozását követően az  egyezmény szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2006. (V. 5.) GKM rendelete az autógáz töltőállomás építésének és üzemeltetésének szabályairól.
A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról
szóló 297/2005. (XII. 23.) Korm. rendelet 15. §-ának c) és
e) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket
rendelem el:
1. § A rendelet hatálya kiterjed a belső égésű motorok gázüzemanyag tartályának töltésére szolgáló autógáz kimérő
szerkezet, gázüzemanyagtároló, a töltőhely, a gázüzemanyagot szállító tartályautó lefejtőhely, a töltésre érkezett
járművek fel- és elvonulására szolgáló közlekedési út,
ideiglenes parkolásra szolgáló hely és a működtetéshez
szükséges egyéb épület, műtárgy (a továbbiakban: töltőállomás) építési engedélyezéséhez szükséges tervezésre és
az üzemeltetésre.
2. § (1) A töltőállomás tekintetében az építésügyi hatósági
jogkört első fokon a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési
Hivatal műszaki-biztonsági feladatkörében eljáró, területileg illetékes műszaki-biztonsági felügyelőségei (a továbbiakban: Felügyelőség) gyakorolják.
(2) A Felügyelőség határozata ellen benyújtott fellebbezések tekintetében másodfokú hatóságként a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal főigazgatója jár el.
3. § (1) A töltőállomás létesítésének, üzemeltetésének biztonsági szabályait e rendelet mellékletében közzétett
Autógáz Töltőállomás Biztonsági Szabályzat tartalmazza.
(2) A cseppfolyós gáz töltőállomáson föld feletti, földdel nem fedett kivitelben legfeljebb 5 m3, földdel fedett
vagy földbe süllyesztett kivitelben legfeljebb 30 m3 autógáz tárolható.
4. § (1) A használatba vett töltőállomás nyomástartó berendezésein az üzemeltető kérelmére a Felügyelőség időszakos hatósági ellenőrzést végez.
(2) Az ellenőrzést a következőkben felsorolt időszakonként kell végrehajtani:
a) külső ellenőrzést 3 évenként,
b) belső ellenőrzést 5 évenként,
c) szilárdsági ellenőrzést 10 évenként.
(3) Az ellenőrzést a nyomástartó berendezésekre és
rendszerekre vonatkozó jogszabályban1 előírt eljárásokkal
kell végezni, és az ellenőrzés eredményét a nyomástartó
berendezésekre előírt módon kell dokumentálni.
(4) Az időszakos hatósági ellenőrzésről készített jegyzőkönyv egy példányát a Felügyelőség az üzemeltetőnek
átadja. A jegyzőkönyv tartalmazza az ellenőrzés terjedelmét, eredményét és a következő időszakos hatósági ellenőrzés időpontját.
5. § (1) Az üzemeltető köteles haladéktalanul a Felügyelőségnek bejelenteni a töltőállomás nyomástartó berendezése sérülését, robbanását, és a vele kapcsolatos tűzesetet. A
bejelentésben közölni kell legalább
a) az esemény helyszínének pontos címét,
b) az eseményben érintett berendezés fajtáját, típusát,
c) az esemény és következményei rövid leírását,
d) a bejelentő nevét, beosztását, hivatali címét.
(2) A Felügyelőség az élet- és vagyonvédelem érdekében az üzemeltetőt – határidő kitűzésével egyidejűleg – a
szükséges intézkedések megtételére kötelezheti. A Felügyelőség meghatározza az újbóli használatbavétel feltételeit.
6. § (1) A Felügyelőség a töltőállomás üzemeltetőjénél műszaki-biztonsági szempontból ellenőrzést végezhet.
(2) Ellenőrizheti a használatbavétel feltételeinek teljesítését, és a kezelésre, karbantartásra, javításra vonatkozó
előírások betartását.
(3) Az üzemeltetőnek meg kell őriznie az üzemanyagtöltő állomással kapcsolatos nyilatkozatokat és dokumentumokat, és azokat ellenőrzéskor a Felügyelőség rendelkezésére kell bocsátani.
(4) A töltőállomás biztonságos üzemeltetését veszélyeztető hiányosság, az Autógáz Töltőállomás Biztonsági
Szabályzatban előírtaknak nem megfelelő állapot, továbbá
az időszakos vizsgálat elmulasztása esetében a Felügyelőség határozattal felfüggesztheti a töltőállomás használatát
a hiányosság megszüntetéséig, illetve az elmaradt cselekmény pótlásáig.
1 A nyomástartó és töltőlétesítmények műszaki-biztonsági hatósági felügyeletéről szóló 63/2004. (IV. 27.) GKM rendelet.
7. § E rendeletben meghatározott hatósági eljárásokért a
Felügyelőség külön jogszabályban2 meghatározott díjat
számít fel.
8. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépését megelőzően létesített, határozott időre szóló használati engedéllyel rendelkező töltőállomás nyomástartó berendezései esetében a 4. § (2) bekezdésében előírt ellenőrzési időszakokat a használati engedély lejártát követően kell alkalmazni. A 4. § (2) bekezdése szerinti első időszakos ellenőrzés után a használati
engedély visszavonásáig érvényes.
9. § A rendelet tervezetének a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, a 98/48/EK irányelvvel módosított 98/34/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikkében előírt
egyeztetése megtörtént.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
413/2018. (IX. 11.) KE határozata az Országos Bírósági Hivatal elnökhelyettesének kinevezéséről.
A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 79. § (1) bekezdése alapján – az Országos
Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Vajas Sándort 2018. szeptember 15-ei hatállyal határozatlan időtartamra
az Országos Bírósági Hivatal elnökhelyettesévé kinevezem.
Budapest, 2018. augusztus 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
113/2017. (III. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar öttusasportban kimagaslóan eredményes versenyzői pályafutása, valamint az  1956-os forradalom és
szabadságharc idején tiltakozását a  szovjet versenyzőkkel való kézfogás megtagadásával kifejező bátor kiállása,
továbbá a megtorlást is méltósággal viselő, példaadó emberi tartása elismeréseként
Benedek Gábor olimpiai bajnok és kétszeres világbajnok öttusázó részére,
a magyar kultúra és turizmus népszerűsítése iránti elhivatottsága, valamint a  magyar–lengyel társadalmi
kapcsolatok elmélyítését szolgáló, kiváló közösségszervező és kultúraközvetítő tevékenysége elismeréseként
Ewa Peplińska-Chałaj, a łódźi Lengyel–Magyar Baráti Társaság alapítója és elnöke részére,
a magyar–német, illetve a  magyar–szász kapcsolatok fejlesztését szolgáló, valamint Magyarország jó hírét erősítő
példaértékű tevékenysége elismeréseként
dr. Matthias Rößler, a  Szász Tartományi Parlament elnöke, a  Kereszténydemokrata Unió tartományi képviselője
részére,
a partiumi magyar közösség hitének és kultúrájának megőrzése iránt elhivatott, odaadó lelkipásztori szolgálata,
valamint jelentős oktatói és aktív társadalmi tevékenysége elismeréseként
Pálfi József, a  Partiumi Keresztény Egyetem rektora, egyetemi tanára, a  Nagyvárad-Rét Református Egyházközség
református lelkipásztora, a Csillagocska Alapítvány alapítója és elnöke részére,
a kanadai magyarság összefogását értékes közéleti tevékenysége mellett az  edmontoni közösség lelki életének
gazdagításával is szolgáló, példaértékű életútja, valamint több száz teológiai és valláselméleti munkát magába
foglaló publikációs tevékenysége elismeréseként
dr. Pungur József, az  edmontoni Kálvin Magyar Református Egyház lelkésze, a  Kanadai Magyarok Országos
Szövetségének sajtókapcsolatokért felelős alelnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND tisztikeresztje
polgári tagozata; a Szegedi Tudományegyetem Frankofón Egyetemi Központ nemzetközi kapcsolatainak fejlesztése terén és a magyar
tudományosság elismertetése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Albert Lourde, az alexandriai Senghor Egyetem leköszönő rektora részére,
a magyar borászati hagyományok megőrzése és az  erdélyi borok nemzetközi elismertetése érdekében végzett
kimagasló színvonalú munkája elismeréseként
dr. Balla Géza, a Wine Princess Kft. ügyvezető igazgatója, a Határon Túli Magyar Borászok Egyesületének elnöke és
alapító tagja, a  Sapientia Erdélyi Magyar Tudományegyetem Marosvásárhelyi Kar Kertészmérnöki Tanszékének
egyetemi adjunktusa részére,
a Kárpát-medencében élő magyarság összefogását a  Bukaresti Magyar Élet című folyóirat, illetve számos
matematikai tárgyú szaklap szerkesztésével és verseny megszervezésével szolgáló, példaértékű tevékenysége
elismeréseként
dr. Bencze Mihály, a  bukaresti Ady Endre Líceum igazgatója, a  Wildt József Tudományos Társaság elnöke,
a Nemzetközi Magyar Matematika Verseny alapítója részére,
a magyar keresztény szépirodalmat gazdagító kiemelkedő színvonalú lírai és prózai alkotásai, valamint kulturális
értékeink vajdasági népszerűsítése és a  bánáti magyar szórványközösségek lelkigondozása érdekében végzett
lelkiismeretes szolgálata elismeréseként
Bogdán József, a  fehértemplomi Szent Anna, a  Boldogságos Szűz Édesanyja Római Katolikus Plébánia plébánosa,
a Szeged-Csanádi Székeskáptalan tiszteletbeli kanonokja részére,
a romániai forradalom után újrainduló kolozsvári kulturális élet fellendítését sokrétű irodalmi, irodalomtörténészi
és szerkesztői munkája mellett a  fiatal erdélyi alkotók felfedezésével és pályájának egyengetésével is szolgáló
tevékenysége elismeréseként
dr. Bréda Ferenc esszéíró, költő, irodalomkritikus, a kolozsvári Babeş–Bolyai Tudományegyetem Színház és Televízió
Karának volt egyetemi adjunktusa, a kolozsvári Bretter György Irodalmi Kör alapító tagja részére,
a magyar–német politikai és társadalmi kapcsolatok fejlesztését, valamint Magyarország jó hírének nemzetközi
erősítését kivételesen elkötelezetten szolgáló tevékenysége elismeréseként
Eva-Maria Greve, Magyarország hamburgi és schleswig-holsteini tiszteletbeli konzulja részére,
az erdélyi magyarság nemzeti identitásának megőrzését szolgáló példaértékű művészi pályája elismeréseként
Fülöp József Zoltán, Jászai Mari-díjas színművész, a csíkszeredai Csíki Játékszín alapító tagja részére,
a magyar irodalom klasszikusainak bolgár nyelvre történő hiteles művészi tolmácsolása terén elsőrangú, több
évtizedes munkája elismeréseként
Gencso Hrisztozov író, műfordító részére,
a magyar kultúra bajorországi megismertetése és népszerűsítése, valamint a  magyar–bajor baráti kapcsolatok
fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Grassinger Maia, a Müncheni Művészetek Háza elnöke részére,
a magyar tánc- és balettművészet hagyományainak továbbadását és görögországi megismertetését elhivatottan
szolgáló művészi munkája elismeréseként
Gregus Zoltán balettművész, a Choroproodos Balettiskola tulajdonosa, vezető tanára részére,
a magyar kultúra lengyelországi népszerűsítése, valamint a  két nemzet közötti kapcsolatok szorosabbra fűzése
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Henryk Urjasz, a łódźi Lengyel–Magyar Baráti Társaság tagja részére,
a Magyarország és Észak-Rajna–Vesztfália között fennálló kulturális, tudományos, illetve gazdasági kapcsolatok
fejlesztése mellett hazánk gazdasági és külpolitikai törekvéseinek németországi megismertetését is támogató, több
évtizedes munkája elismeréseként
Hubert Schulte-Kemper, Magyarország esseni tiszteletbeli konzulja részére,
az európai uniós jog és a nemzetközi kapcsolatok terén végzett munkája elismeréseként
dr. Jaap Willem De Zwaan, a  Rotterdami Erasmus Egyetem Jogi Karának professor emeritusa, a  Hágai Alkalmazott
Tudományok Egyetem előadója, a Clingendael Institute volt igazgatója részére,
a magyar cserkészhagyományok ápolását szolgáló kitartó és eredményes munkája elismeréseként
Jablonkay Péter, a Külföldi Magyar Cserkészszövetség nyugat-európai kerületének vezetője részére,
az erdélyi szórványmagyarság lelki életének gazdagítása és identitásának megőrzése iránt kivételesen elhivatott
lelkészi szolgálata és közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Jakab István, a  Maros-Mezőségi Református Egyházmegye esperese, a  Galambodi Református Egyházközség
lelkipásztora, egyházi író részére,
a magyar–német gazdasági kapcsolatok erősítését és a  hazai befektetések ösztönzését szolgáló példaértékű
vállalatvezetői tevékenysége elismeréseként
Joerg Bauer, a General Electric Hungary elnöke részére,
a magyar–finn kapcsolatok fejlődését elsősorban Pécs és Lahti város hatvan éve fennálló testvérvárosi kötelékének
erősítésével szolgáló tevékenysége elismeréseként
Jyrki Myllyvirta, Lahti város polgármestere részére,
a magyar borkultúra és gasztronómia dániai megismertetése és népszerűsítése mellett a magyar–dán kapcsolatok
fejlődését és a helyi magyar közösség összetartását is erősítő tevékenysége elismeréseként
Kácsor László, a Laszlo´s Vin Hungary tulajdonosa részére,
a magyar gép- és járműgyártás jelentős külföldi képviselőjeként több mint három évtizede kiemelkedő szakmai
színvonalon, nagyfokú gazdasági hatékonysággal végzett, eredményes munkája elismeréseként
Kővári Pál, a Rába Járműipari Holding Nyrt. amerikai külképviseletének vezetője részére,
az erdélyi Mezőség népi hagyományainak, szellemi és tárgyi örökségének megőrzését szolgáló értékmentő és
közösségszervező tevékenysége elismeréseként
Lapohos András, a  Kolozs megyei Ördöngösfüzesi Általános Iskola nyugalmazott igazgatója, az  ördöngösfüzesi
Egyházi és Szórványmúzeum, valamint az Állattani Múzeum és a Dokumentum Múzeum alapítója részére,
a kárpát-medencei autentikus magyar népzene és néptánc hagyományainak továbbörökítése iránt elkötelezett
gyűjtőmunkája, több évtizedes koreográfusi pályája, valamint a  székelyföldi táncházmozgalom elindításában
játszott meghatározó szerepe elismeréseként
László Ferenc Csaba, a székelykeresztúri Pipacsok Néptáncegyüttes alapítója, vezetője és koreográfusa, a nagyváradi
Szigligeti Színház Nagyvárad Táncegyüttesének koreográfusa részére,
a magyar–lengyel barátság ápolását és a két nemzet közötti kapcsolatok szorosabbra fűzését szolgáló tevékenysége
elismeréseként
Marian Grochowski, a skierniewicei Liberatis Polgári Kör Egyesület vezetője részére,
a magyar–észt kétoldalú kapcsolatok fejlesztése és elmélyítése érdekében végzett közel két évtizedes munkája,
valamint Magyarország nemzetközi hírnevét erősítő tevékenysége elismeréseként
Mart Laanemäe, az Észt Köztársaság berlini nagykövete, az Észt Köztársaság volt Budapestre akkreditált nagykövete,
a Fenno-Ugria Társaság tagja részére,
a magyar nyelv és kultúra megőrzése és népszerűsítése iránt elhivatott művészi pályája, valamint példaértékű
közéleti szerepvállalása, különösen az  1989-es temesvári események során a  református templom és gyülekezet
melletti bátor kiállása elismeréseként
Péterfy Lajos színművész részére,
a magyar–francia együttműködés, különösen a  Centre Régió gazdasági és kulturális kapcsolatainak fejlesztése
érdekében végzett, illetve az  egyetemközi kooperáció terén is jelentős előrelépést hozó tevékenysége
elismeréseként
Roland Paul Eugène Nicolin, Magyarország tours-i tiszteletbeli konzulja részére,
az erdélyi magyarság életét gazdagító papi szolgálata mellett a  háromszéki fiatalok lelki fejlődését segítő,
fáradhatatlan közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Szabó Lajos, a  sepsiszentgyörgyi Szent József Plébánia címzetes kanonok-plébánosa, esperes, szentszéki tanácsos
részére,
Magyarország panamai képviseletében és a  két ország közötti kapcsolatok szorosabbra fűzése érdekében közel
negyed évszázada végzett odaadó munkája elismeréseként
Szmirnov István, Magyarország panamai tiszteletbeli konzulja részére,
a magyar–bajor kapcsolatok fejlesztése és a  magyar kultúra pártfogolása iránt elkötelezett tevékenysége
elismeréseként
Toni Schmid, a Bajor Oktatási, Kulturális, Tudományos és Művészeti Minisztérium helyettes államtitkára részére,
az új-zélandi magyarság körében végzett, a magyar nyelv, kultúra és identitás megőrzésére irányuló több évtizedes
közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Tóth István, a Christchurchi Magyar Klubház volt elnöke, az Új-Zélandi Magyar Szövetség volt vezetője részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc eseményeinek, illetve a  magyar menekültek sorsának nemzetközi
megismertetésében vállalt jelentős szerepe, valamint az  írországi magyar kutatókat és egyetemi hallgatókat
támogató tevékenysége elismeréseként
dr. Vera Sheridan, a Dublin City University egyetemi oktatója részére,
a nyugat-bácskai katolikus hívek szolgálata mellett a  vajdasági magyar fiatalok anyanyelvű hitéletét és közösségi
életét is gazdagító áldozatos munkája, valamint a  doroszlói Kegyhely felújítása és bővítése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Verebélyi Árpád, a  doroszlói plébánia kormányzója, kerületi esperes, a  doroszlói Mária, Keresztények Segítsége
Egyházmegyei Kegyhely igazgatója részére,
a magyar–etióp gazdasági, kereskedelmi és kulturális kapcsolatok fejlesztését, valamint a  magyar kultúra külföldi
népszerűsítését szolgáló több évtizedes, elkötelezett munkája elismeréseként
Zeradawit Teklehaimanot Afework, Magyarország volt etiópiai tiszteletbeli konzulja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND lovagkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. március 3.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
65/2015. (VIII. 7.) ME határozata a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnöke megbízatásának megszűnéséről.
A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 6. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
megállapítom, hogy
dr. Vida Ildikónak, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnökének e megbízatása – lemondása alapján –
2015. július 20-ai hatállyal megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
106/2017. (III. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar vitorlázósportot egyedülálló teljesítményével és eredményeivel nemzetközi rangra emelő legendás
pályafutása, saját tervezésű és építésű versenyhajóival elért világraszóló sikerei elismeréseként
Fa Nándor hajótervező és -építő, óceáni szólóvitorlázó, a Fa Hajó Kft. tulajdonosa és vezetője részére,
több évtizedes rendkívül értékes, különösen a  polgári jog területén kiemelkedő oktatói és tudományos pályája,
valamint elkötelezett állampolgári biztosi és alkotmánybírói szakmai munkája elismeréseként
dr. Lenkovics Barnabás, a győri Széchenyi István Egyetem Deák Ferenc Állam- és Jogtudományi Kara Polgári Jogi és
Polgári Eljárásjogi Tanszékének egyetemi tanára, az Alkotmánybíróság volt elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND nagykeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. március 3.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
616/I/2009. AB elnöki végzés.  Az Alkotmánybíróság elnöke jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az indítványt elutasítom. I n d o k o l á s
I. Az indítványozó az Alkotmánybírósághoz intézett indítványában a földgáz díjának megállapításáról szóló
11/1999. (III. 19.) GM rendelet (a továbbiakban: R.) hatályon kívül helyezését kérte. Álláspontja szerint a támadott
R. igazságtalan, tisztességtelen és diszkriminatív, ezért alkotmánysértő. Tekintettel arra, hogy az indítványozó által
kifogásolt R.-t hatályon kívül helyezte a földgáz közüzemi
díjainak megállapításáról szóló 96/2003. (XII. 18.) GKM
rendelet 23. § (1) bekezdése, az Alkotmánybíróság főtitkára tájékoztatta az indítványozót, hogy utólagos absztrakt
normakontroll hatáskör keretében nem kérheti egy már hatályát vesztett jogszabály alkotmányosságának vizsgálatát.
Az indítványozó petícióként benyújtott utóiratában kérelmét – a főtitkár tájékoztatása ellenére – fenntartotta és
kérte az Alkotmánybíróság „soron kívüli azonnali döntését”.
II. Az indítvány nyilvánvalóan alaptalan. Az Alkotmánybíróság már több határozatában rámutatott arra, hogy az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 1. § b) pontja
alapján – főszabályként – csak hatályban levő jogszabály,
illetve az állami irányítás egyéb jogi eszköze alkotmányosságát vizsgálja. Az Alkotmánybíróság következetes
gyakorlata szerint hatályon kívül helyezett jogszabály alkotmányellenességének vizsgálatát csak kivételesen, a
konkrét normakontroll eseteiben, vagyis az Abtv. 38. §-a
szerinti bírói kezdeményezés és az Abtv. 48. §-ában foglalt
alkotmányjogi panasz esetén vizsgálja. [160/B/1996. AB
határozat, ABH 1999, 875, 876.; 1378/B/1996. AB határozat, ABH 2001, 1609, 1610.; 418/B/1997. AB határozat,
ABH 2002, 1627, 1629.]
Mivel az indítvány az Abtv. 1. § b) pontjában szabályozott utólagos absztrakt normakontroll hatáskörben érkezett, ezért azt az Abtv. 23. § (1) bekezdése alapján – mint
nyilvánvalóan alaptalant – elutasítom.
Budapest, 2010. január 11. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
42/2009. (VI. 12.) HM utasítása a stratégiai légiszállítási képesség program első C-17 szállító repülőgépének Magyarországra történő érkezése alkalmából megrendezésre kerülő ünnepségsorozat végrehajtásával összefüggő feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a stratégiai légiszállítási képesség befogadó nemzeti támogatásának biztosításához kapcsolódó egyes feladatokról szóló 118/2008.
(HK 1/2009.) HM utasításban foglaltakra – az alábbi
utasítást
adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, illetőleg a közvetlen
felügyelete alá tartozó szervezetek, valamint a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteinek a
feladat végrehajtásában érintett állományára terjed ki.
2. § 2009. július 27-én a stratégiai légiszállítási képesség
program első C-17 szállító repülőgépének Magyarországra történő érkezése, a Nehéz Légiszállító Ezred (Heavy
Airlift Wing; a továbbiakban: HAW) aktiválása, a NATO
Biztonsági Beruházási Program (NATO Security Investment Programme – NSIP) keretében elkészült objektumok
átadása, valamint a NATO Légiszállítást Kezelő Ügynökség (NATO Airlift Management Agency; a továbbiakban:
NAMA) magyarországi székhelyének alapkőletétele alkalmából ünnepségsorozat (a továbbiakban: Rendezvény) kerül megtartásra az MH Pápa Bázisrepülőtér területén.
3. § (1) A Rendezvény előkészítése, a szükséges feladatok
meghatározása és koordinálása, valamint lebonyolítása érdekében szervező bizottságot (a továbbiakban: Bizottság)
jelölök ki.
(2) A Bizottság tagjai:
Elnök: dr. Szeredi Péter, HM kabinetfőnök
Társelnök: Tömböl László mk. vezérezredes, a HM
Honvéd Vezérkar főnöke
Rendezvényigazgató: dr. Horváth József vezérőr
nagy, HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ), vezérigazgató
Infrastrukturális igazgató: Csák Gábor mk. vezérőrnagy, HM Infrastrukturális Ügynökség, vezérigazgató
Nemzetközi igazgató: Gyenes István mk. dandártábornok, HM Nemzetközi Együttműködési Főosztály, főosztályvezető
Egészségügyi igazgató: dr. Németh András orvos
dandártábornok, MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ, parancsnok
Kommunikációs igazgató: Bocskai István, HM Kommunikációs és Toborzó Főosztály, főosztályvezető, HM
szóvivő
Biztonsági igazgató: Görög Sándor okl. mk. ezredes,
MK Katonai Biztonsági Hivatal, II. Katonai Biztonsági
Igazgatóság, igazgató
Protokoll- és tervezési igazgató: Takács István ezredes, HM FLÜ Nemzetközi és Szolgáltatási Igazgatóság,
igazgató
Repülési igazgató: Domonkos Miklós ezredes, MH
Pápa Bázisrepülőtér, parancsnok
Szakreferensek:
nemzetközi együttműködés:
Jakab Ferenc ezredes, MH Összhaderőnemi Parancs
nokság, (a továbbiakban: MH ÖHP), logisztikai főreferens
Magyar Róbert okl. mk. alezredes HM FLÜ, Vezér
igazgatói Iroda, kiemelt főtiszt
rendészeti biztosítási, díszelgési feladatok: László
Tibor ezredes, MH Támogató Dandár, Helyőrség-támogató Parancsnokság, parancsnok
repülőprogramok: Vida Károly nyá. alezredes, HM
Miniszteri Kabinet, repülőnap-szervező bizottság, titkár
kommunikációs, protokoll feladatok: Szabó András alezredes, MH ÖHP Parancsnoki Iroda, kiemelt főtiszt
valós logisztikai támogatás (MH ÖHP): Erdődi Zsolt alezredes, MH ÖHP, Hadtápfőnökség, kiemelt főtiszt (f. h.)
pénzügy: Szelezsán Norbert őrnagy, HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség, Nemzetközi Igazgatóság,
Nemzetközi Együttműködési Osztály, osztályvezető
Kapcsolattartók:
NAMA részéről: Szarvas László, NAMA vezérigaz gató-helyettes
HAW részéről: Szalóky Szabolcs sz. főhadnagy,
HAW-protokolltiszt 4. § (1) A Bizottság elnöke felelős a Rendezvény megszervezéséért és lebonyolításáért. Feladatait a társelnökkel
együttműködésben, és a Bizottság, illetve annak tagjai részére történő feladatszabás útján látja el.
(2) A Bizottság társelnöke felel a Rendezvény megszervezésével és végrehajtásával összefüggő katonai szakfeladatok koordinálásáért, felügyeletéért. Teljeskörűen helyettesíti a Bizottság elnökét.
(3) A Rendezvényigazgató felel a munka- és feladatterv
kidolgozásáért, a Bizottság üléseinek előkészítéséért,
munkarendjének meghatározásáért, a rendezvényen részt
vevők számára szervezett katonai és egyéb programok tervezéséért, szervezéséért, továbbá a Rendezvény finanszírozási, forrás- és szükségleti, valamint költségvetési tervének elkészítéséért, a jóváhagyott finanszírozási, forrás- és
szükségleti, valamint költségvetési tervek végrehajtásáért,
a jogszerű gazdálkodási tevékenységért.
(4) Az infrastrukturális igazgató felel a Rendezvény
végrehajtása során igénybe vett helyszínek berendezéséért, a szükséges kommunális feltételek biztosításáért.
(5) A nemzetközi igazgató felel a Rendezvény lebonyolításához szükséges, nemzetközi kapcsolattartással összefüggő feladatok előkészítéséért, megszervezéséért.
(6) Az egészségügyi igazgató felel a Rendezvény teljes
körű egészségügyi és közegészségügyi biztosításának
megszervezéséért és végrehajtásának szakmai irányításáért. A Rendezvény egészségügyi és közegészségügyi
biztosítását az MH ÖHP egészségügyi szakállománya
hajtja végre.
(7) A kommunikációs igazgató felelős a Rendezvényhez kapcsolódó katonai és nem katonai jellegű tájékoztatásért, a kommunikációs feladatok szervezéséért és végrehajtásáért.
(8) A biztonsági igazgató felelős a nemzetbiztonsági
szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvényben meghatározott nemzetbiztonsági feladatok végrehajtásáért, a
Rendezvény minden oldalú biztonságának tervezéséért, illetve az ezzel kapcsolatos feladatok szervezéséért, együttműködésben az érintett katonai, rendészeti és polgári szervezetekkel. A nemzetbiztonsági feladatokon túli biztonsági tevékenységek ellátásáért való felelősség az adott feladat végrehajtóját, illetve közvetlen szolgálati elöljáróját
(vezetőjét) terheli.
(9) A protokoll- és tervezési igazgató felel a Rendezvényre történő protokolláris meghívásokért. Felel továbbá
a meghívott vendégek, valamint a Rendezvényen részt
vevő valamennyi hazai és külföldi, katonai és polgári közreműködő teljes körű ellátásáért.
(10) A repülési igazgató felel a Rendezvénnyel összefüggésben végrehajtandó repülőfeladatok kidolgozásáért
és minden oldalú biztosításáért. A feladat során szükség
szerint együttműködik a repülésben érintett polgári szervezetekkel.
(11) A szakreferensek felelősek a szakterületük szerinti
feladatkör tervezéséért, szervezéséért és végrehajtásáért.
Munkájuk során együttműködnek az igazgatókkal és az általuk kijelölt személyekkel.
5. § (1) A Rendezvényigazgató az utasítás hatálybalépését
követő 15 napon belül elkészíti és jóváhagyásra felterjeszti a Bizottság elnökének a Rendezvény végrehajtásával kapcsolatos munka- és feladat-, program- és kommunikációs tervet.
(2) A Rendezvényigazgató az (1) bekezdésben megjelölt tervek jóváhagyását követő 30 napon belül a Bizottság
elnökéhez felterjeszti a Rendezvény végrehajtásának részletes szabályait tartalmazó HM KF–HVKF együttes intézkedés tervezetét.
6. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba és 2009.
december 15-én hatályát veszti.
Budapest, 2009. június 4. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
237/2015. (IX. 4.) Korm. rendelete a Budai Vigadó felújítására irányuló beruházás megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b) és d)–f ) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 4. § tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdés 17. pontjában,
az 5. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16. pont
2. alpontjában, 17., 24. és 27. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Budapest I. kerület
14277  helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanon megvalósuló, a  Budai Vigadó felújítására irányuló beruházással
(a továbbiakban: Beruházás) összefüggő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
eljárásokat, amelyek
a) a Beruházás megvalósításához és használatbavételéhez közvetlenül kapcsolódnak, valamint
b) útépítési, közmű csatlakozási és fejlesztési, valamint egyéb munkák tekintetében az  (1)  bekezdés szerinti
ingatlannal szomszédos, Budapest I. kerület 14276 helyrajzi számú ingatlant, valamint a Budapest 14278/1,
14278/2, 14278/3 helyrajzi számú ingatlanokat, a Budapest 14271 helyrajzi számú Iskola utcát és a Budapest
14432 helyrajzi számú Fő utcát érintik.
(3) A  Kormány az  1.  melléklet 3., 4., 5. és 7.  pontja szerinti közigazgatási hatósági ügyekben első fokon eljáró
hatóságként Budapest Főváros Kormányhivatala V. Kerületi Hivatalát, másodfokon eljáró hatóságként Budapest
Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
(4) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben
építésügyi, valamint örökségvédelmi szakkérdésben szakhatóság közreműködését rendeli el, a Kormány első fokú
eljárásban eljáró szakhatóságként Budapest Főváros Kormányhivatala V. Kerületi Hivatalát, másodfokú eljárásban
eljáró szakhatóságként Budapest Főváros Kormányhivatalát jelöli ki.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használhatja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokra vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg – tizenöt nap.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1.  § (1) és (2)  bekezdésében meghatározott ingatlanokra vonatkozó településrendezési eszköz módosítása
során a  véleményadás határideje az  egyes tervek, illetve programok környezeti vizsgálatáról szóló 2/2005. (I. 11.)
Korm. rendelet 4. § (4) bekezdésétől eltérően legfeljebb nyolc nap.
5. § (1) A  Beruházással érintett építmények, önálló rendeltetési egységek esetében a  Kormány a  következő beépítési
szabályokat állapítja meg:
a) a tetőtér beépíthető,
b) a terepszint feletti beépítettség földszinten legfeljebb 100%,
c) a szintterületi mutató legfeljebb 5,5.
(2) A Beruházással összefüggésben
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni,
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1160/2013. (III. 28.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról szóló 1617/2012. (XII. 18.) Korm. határozatban meghatározott kedvezményezett személyének változásáról.
A Kormány a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról szóló
1617/2012. (XII.18.) Korm. határozattal elrendelt előirányzat-átcsoportosítás felhasználási célja tekintetében egyetért
azzal, hogy az átcsoportosítással biztosított előirányzatot a Filharmónia Budapest és Felső-Dunántúl Koncert
és Fesztiválszervező Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság helyett a Budapesti Fesztivál- és Turisztikai Központ
Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság és a Művészetek Palotája Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
használja fel. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
267/2010. (X. 25.) KE határozata rendőr dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről és szolgálati nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 56. § (2) bekezdés c) pontja alapján a belügyminiszter előterjesztésére
dr. Szabadfi Árpád rend őr dandártábornok szolgálati viszonyát 2010. december 30-ai hatállyal felmentéssel megszüntetem és őt
2010. december 31-ei hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem.
Budapest, 2010. szeptember 28. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1195/2018. (IV. 4.) Korm. határozata a Nemzeti Kastélyprogram és Nemzeti Várprogram hét helyszínéhez tartozó sürgős állagmegóvó munkákhoz szükséges források rendelkezésre állásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy sürgős állagmegóvási munkák elvégzéséhez
a) a nádasdladányi Nádasdy-kastély tekintetében legfeljebb 190 454 159 forint összeg,
b) a majki Kamalduli Remeteség tekintetében legfeljebb 563 303 278 forint összeg,
c) a sümegi Püspöki Palota tekintetében legfeljebb 319 880 007 forint összeg,
d) a bajnai Sándor-Metternich kastély tekintetében legfeljebb 224 636 437 forint összeg,
e) a dégi Festetics-kastély és parkja tekintetében legfeljebb 466 155 716 forint összeg,
f ) a tatai Esterházy-kastélyegyüttes tekintetében legfeljebb 336 549 776 forint összeg, valamint
g) a füzérradványi Károlyi-kastély tekintetében legfeljebb 298 115 147 forint összeg
támogatás nyújtása szükséges;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pontban meghatározott célok megvalósítása
érdekében – a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt mindösszesen –
legfeljebb 962 996 540 forint forrás biztosításáról a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi
C.  törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 88. Nemzeti Kastélyprogram jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszterrel együttműködve
2019-ben gondoskodjon – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal
együtt mindösszesen – legfeljebb 1 444 494 810 forint költségvetési forrás biztosításáról a  tárgyévi költségvetési
törvényben meghatározott Miniszterelnökség fejezetében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése keretében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1343/2013. (VI. 17.) Korm. határozata az e-útdíj rendszer működtetésének induló költségeihez szükséges költségvetési források biztosítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a  Széll Kálmán Terv kiterjesztése keretében megvalósítandó egyes intézkedésekről szóló
1122/2012. (IV.  25.) Korm. határozat 8.  pontjában foglaltak megvalósulása érdekében, az  államháztartásról szóló
2011. évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az  elektronikus útdíj rendszer
működtetésének induló költségeit összesen 6000,0 millió forint összegben az  alábbiak szerint megelőlegezi, és
elrendeli –  elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel – a  Magyarország
2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
a) XIV. Belügyminisztérium fejezet, 7. Rendőrség cím javára 2000,0 millió forint,
b) XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési
ágazati programok alcím, 3. UD rendszer működtetése és kapcsolódó feladatok jogcímcsoport javára
4000,0 millió forint
1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7.  Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: belügyminiszter, nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1423/2018. (IX. 7.) Korm. határozata a Határtalanul! program támogatásának biztosításáról.
A Kormány felhívja a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a Határtalanul! program megvalósításához szükséges
1 960 570 000 forint egyszeri támogatás biztosításáról a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló
2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 5. Egyéb feladatok támogatása alcím, 18. Határon túli oktatási és kulturális feladatok
támogatása jogcímcsoport, 3. Határtalanul! program támogatása jogcím javára, továbbá 9 000 000 forint egyszeri
támogatás biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 48. Kincstári díj és pénzügyi tranzakciós illeték alcím javára.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
170/2016. (V. 30.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Dr. Hanula Gergelyt 2016. június 1. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. május 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
28/2010. (III. 15.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján az igazságügyi és rendészeti miniszter elő ter jesz tésére
dr. Ilonczai Attilának, a Bűnügyi szakértői és Kutatóintézet főigazgató-helyettesének,
Kóta Tündének, a Központi Igazságügyi Hivatal Pártfogó Felügyelői Szolgálata igazgatójának
a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést;
Borsi János büntetés-végrehajtási ezredesnek, a Nagyfa-Alföld Mezőgazdasági és Vegyesipari Kft.
ügyvezető igazgatójának,
dr. Fehér László rend őr alezredesnek, rend őrségi főtanácsosnak, a Baranya Megyei Rendőr-főkapitányság Ellenőrzési
Szolgálat szolgálatvezetőjének,
Fiskovics Béla rend őr alezredesnek, az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium Nemzetközi Oktatási Központja
osztályvezetőjének,
Gelle Ferenc rend őr alezredesnek, rend őrségi tanácsosnak, a pest Megyei Rendőr-főkapitányság Dabasi
Rendőrkapitányság Örkényi Rendőrőrs parancsnokának,
Hollósi Gábor rendőr. ezredesnek, a Vas Megyei Rendőr-főkapitányság Szombathelyi Rendőrkapitánysága
vezetőjének,
Kiss József László rend őr alezredesnek, rend őrségi főtanácsosnak, a Győr-Moson-Sopron Megyei
Rendőr-főkapitányság Csornai Rendőrkapitánysága vezetőjének,
Ruszkai József rend őr ezredesnek, rend őrségi főtanácsosnak, az Országos Rendőr-főkapitányság Gazdasági
Igazgatóság Észak-Magyarország Gazdasági Ellátó Igazgatósága igazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(katonai tagozat) kitüntetést; Büki Istvánnak, az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium Rendészeti Igazgatási Főosztály Vagyongazdálkodási
Osztálya vezető-főtanácsosának,
Kovács Árpád Zsoltnak, az Igazságügyi Hivatal főosztályvezetőjének,
Kubicsekné dr. Páll Eszternek, a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal Dél-dunántúli Regionális Igazgatóság
Engedélyügyi és Regisztrációs Osztálya vezetőjének,
Rodriguez Sainz Aldonak, az Igazságügyi és Kutató Intézetek Szolnoki Intézete igazságügyi vegyész szakértőjének,
Sarka Ferencnek, a Miskolci Rendészeti Szakközépiskola Koordinációs és Humánigazgatási Osztálya kiemelt
főelőadójának,
Skoróné Sztojanovits Máriának, a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal Állampolgársági Igazgatóság
Állampolgárság Megállapítási Osztály ügyintézőjének,
dr. Szabó Marianna büntetés-végrehajtási közalkalmazottnak, a Nagyfai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet
vezető gyógyszerészének,
Szakátsné Hegedüs Borbálának, a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Igazságügyi Hivatal igazgatójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést; Kósa András rend őr alezredesnek, rend őrségi tanácsosnak, a Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság Hivatala
Titkársági Osztály vezetőjének,
Kocsis Tünde rend őr alezredesnek, a Győr-Moson-Sopron Megyei Rendőrkapitányság Hivatala kiemelt főreferense,
sajtószóvivőjének,
Kovácsné Hajnal Erzsébet rend őr alezredesnek, a Heves Megyei Rendőr-főkapitányság, Füzesabonyi
Rendőrkapitányság Igazgatásrendészeti Osztály osztályvezetőjének,
dr. Kovács Zsuzsanna nyugállományú rend őr alezredesnek, rend őrségi főtanácsosnak, az Adyligeti Rendészeti
Szakközépiskola igazgató-helyettesének,
dr. Kövesdi József rend őr alezredesnek, a Köztársasági Őrezred Személyvédelmi Főosztály Delegációs és
Rendezvénybiztosító Osztály osztályvezetőjének,
Szegedi Péter büntetés-végrehajtási őrnagynak, a Sátoraljaújhelyi Fegyház és Börtön gazdasági
osztályvezető-helyettesének,
dr. Szöllősi Olga büntetés-végrehajtási orvos őrnagynak, a Büntetés-végrehajtási Központi Kórház adjunktusának,
Vargáné Kelemen Mária rend őr alezredesnek, a Vas Megyei Rendőr-főkapitányság Humánigazgatási Szolgálat
szolgálatvezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(katonai tagozat) kitüntetést; Papp Lászlónénak, az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium Humánigazgatási és Fejlesztési Főosztály titkárnőjének
Szabó Károlynénak, a Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság Berettyóújfalui Rendőrkapitányság titkárnőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI BRONZ ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést; Csányi István rend őr főtörzszászlósnak, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság Kazincbarcikai
Rendőrkapitányság Rudabánya Rendőrőrs Közrendvédelmi Csoport körzeti megbízottjának,
Varga József büntetés-végrehajtási főtörzszászlósnak, a Pálhalmai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet mb.
biztonsági tisztjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI BRONZ ÉRDEMKERESZT
(katonai tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. március 1. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök