text:
1518/2018. (X. 17.) Korm. határozata a Nemzeti Stadionfejlesztési Program keretében megvalósítandó új Bozsik Stadion fejlesztésével kapcsolatos további intézkedésekről.
A Kormány a  hazai verseny- és szabadidősport támogatása, a  sportlétesítmény-infrastruktúra további fejlesztése, valamint
a Nemzeti Stadionfejlesztési Program keretében megvalósítandó új Bozsik Stadion fejlesztésének elősegítése érdekében
 1. egyetért azzal, hogy a  Nemzeti Stadionfejlesztési Program keretében megvalósuló Bozsik Stadion fejlesztéséhez
kapcsolódó intézkedésekről szóló 1656/2014. (XI. 19.) Korm. határozat 1.  pont a)  alpontja szerinti ingatlanon új,
8000 fő befogadására alkalmas fedett, UEFA 4. kategóriájú stadion létesüljön;
2. az 1.  pontban meghatározott új Bozsik Stadion megvalósítása érdekében felhívja a  pénzügyminisztert és
a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjanak
a) a 2019. évben további 9 350 300 000 forint forrásnak a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1.  Célelőirányzatok alcím, 11. Budapest és a  fővárosi agglomeráció fejlesztése jogcímcsoport, 3. Budapest
Bozsik Stadion labdarúgó sportlétesítmény-fejlesztése jogcím javára történő biztosításáról,
b) a 2020. évben további 4 199 600 000 forint forrásnak a  központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezet
javára történő biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az a)  alpont tekintetében 3 200 000 000 forint forrás vonatkozásában 2019. március 31.,
6 150 300 000 forint forrás vonatkozásában 2019. június 30.,
 a b) alpont tekintetében a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
3. a 2. pontban meghatározott új Bozsik Stadion megvalósítása vonatkozásában
a) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában
biztosított jogkörében eljárva a  központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 11. Budapest és a  fővárosi agglomeráció fejlesztése
jogcímcsoport, 3. Budapest Bozsik Stadion labdarúgó sportlétesítmény-fejlesztése jogcím terhére vállalható
kötelezettségek mértékét a 2019–2020. évekre az alábbiak szerint állapítja meg:
aa) a 2019. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 12 789 100 000 forint,
ab) a 2020. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 4 199 600 000 forint,
b) az Áht. 36.  § (4b)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva engedélyezi, hogy a  Miniszterelnökséget
vezető miniszter – az új Bozsik Stadion megvalósítása céljából – 5 000 000 000 forintot meghaladó összegre
a  2019–2020. költségvetési évek előirányzatait érintően, a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 30.  Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 11. Budapest és a  fővárosi agglomeráció fejlesztése
jogcímcsoport, 3. Budapest Bozsik Stadion labdarúgó sportlétesítmény-fejlesztése jogcím terhére
16 988 700 000 forint összeg mértékéig kötelezettséget vállaljon;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
4. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 1 060 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli
el a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI.  Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 11. Budapest
és a  fővárosi agglomeráció fejlesztése jogcímcsoport, 3. Budapest Bozsik Stadion labdarúgó sportlétesítmény
fejlesztés jogcím terhére, a  Kvtv.  1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 11. Budapest és a  főváros agglomeráció fejlesztése jogcímcsoport, 1. KKBK Kiemelt
Kormányzati Beruházások Központja Nonprofit Zrt. szakmai feladatainak ellátása jogcím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
 5. egyetért azzal, hogy az  1.  pontban meghatározott új Bozsik Stadion megvalósítása tekintetében a  Kormány
irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.)
Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
39/2013. (V. 31.) EMMI rendelete a Könyvtárellátási Szolgáltató Rendszer működéséről.
A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 100. § (3) bekezdés
n)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § j) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
1. § (1) A Könyvtárellátási Szolgáltató Rendszer (a továbbiakban: KSZR) a  megyei könyvtár és az  illetékességi területén
lévő, 5000 főnél kisebb lakosságszámú település (a továbbiakban: kistelepülés) önkormányzata (a továbbiakban:
kistelepülési önkormányzat) között kötött megállapodás (a továbbiakban: kistelepülési megállapodás) alapján
– a  muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény
(a továbbiakban: Kultv.) 64. § (2) bekezdés b) pontjában foglaltak megvalósítása érdekében – működő szolgáltatási
rendszer a nyilvános könyvtári ellátás kötelező települési önkormányzati feladatának biztosításához.
(2) A kistelepülési megállapodás alapján a  megyei könyvtár által a  nyújtott szolgáltatásokat, valamint a  kistelepülési
önkormányzat által a  Kultv. 64.  § (3)  bekezdése alapján működtetett könyvtári, információs és közösségi hely
elnevezésű könyvtári szolgáltató helyre (a továbbiakban: szolgáltató hely) vonatkozó követelményeket e  rendelet
állapítja meg.
(3) A megyei könyvtár által a  kistelepülési megállapodás alapján nyújtott szolgáltatások fedezetét a  központi
költségvetésről szóló törvény biztosítja.
(4) A megyei könyvtár szolgáltatásait a  megyei könyvtárral kötött külön megállapodás alapján a  nemzetiségi
könyvtárat fenntartó nemzetiségi önkormányzat is igénybe veheti megfelelő kínálatú és minőségű könyvtári
szolgáltatások biztosítására irányuló fenntartói feladatainak ellátásához.
2. § A KSZR működésének alapelvei:
a) a könyvtári szolgáltatások korszerű és széleskörű választékának és minőségének biztosítása,
b) egységes, költséghatékony dokumentum- és információs szolgáltatás megszervezése,
c) teljes körű, szakszerű és pontos számítógépes nyilvántartás, statisztikai adatszolgáltatás, adatelemzés,
d) a megfelelő szakismeretekkel rendelkező emberi erőforrás biztosítása,
e) a használói elégedettség rendszeres mérése,
f ) a szolgáltatások színvonalas, rendszeres népszerűsítése, a lakosság sokoldalú tájékoztatása,
g) a források felhasználásának átláthatósága.
3. § A kistelepülési önkormányzat a  Kultv. 64.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti feladata keretében a  lakosság számára
az alábbi könyvtári szolgáltatásokat nyújtja:
 1. könyvtári dokumentumok (könyvek, újságok, folyóiratok, CD, DVD, idegen nyelvű, nemzetiségi és egyéb
könyvtári dokumentumok) helyben történő használata, kölcsönzése,
 2. elektronikus könyvtárak és adatbázisok használata,
 3. egyéni információs kérések teljesítése,
 4. interaktív, interneten igénybe vehető könyvtári szolgáltatások (elektronikus kérés, értesítés a  kért
dokumentum hozzáférhetőségéről, tájékoztatás kérése, kölcsönzés meghosszabbítása, értesítés a kölcsönzési
idő lejáratáról, értesítés a rendezvényekről, programokról stb.),
5. könyvtári dokumentumok előjegyzése,
 6. az Országos Dokumentumellátási Rendszer szolgáltatásainak igénybe vétele, könyvtárközi
dokumentumszolgáltatás,
 7. számítógép- és internethasználat,
 8. könyvtári, helyismereti, ügyintézési és egyéb információszolgáltatás,
 9. tájékoztatás az információkeresés ismereteiről, a tudományos kutatás vagy az egyéni tanulás támogatása,
10. tájékoztatás a könyvtári rendszer szolgáltatásairól,
11. a megyei könyvtári közös katalógus és a helyi állományfeltáró eszközök használata,
12. könyvtári szolgáltatások a fogyatékossággal élők számára,
13. fénymásolás, nyomtatás, szkennelés,
14. olvasás iránti érdeklődés felkeltését, fejlesztését szolgáló egyéni és közösségi foglalkozások,
15. gyermekfoglalkozások,
16. a szabadidő kulturált eltöltésének lehetősége,
17. könyvtári közösségi, közművelődési rendezvények, programok.
4. § (1) A 3.  § szerinti szolgáltatások teljesítése érdekében a  megyei könyvtár kistelepülési megállapodás szerint igénybe
vehető szolgáltatásai:
 1. dokumentumszolgáltatás (könyvek, időszaki kiadványok, audiovizuális, elektronikus dokumentumok
biztosítása),
 2. a digitális írástudás, az információs műveltség elsajátításának, az egész életen át tartó tanulás folyamatának
segítése, könyvtárhasználat ismertetése,
 3. tájékoztatás az Országos Dokumentumellátási Rendszerről, az országos lelőhely-nyilvántartás működéséről,
 4. könyvtárközi kölcsönzés keretében az egyedi dokumentumokra vonatkozó kérések teljesítése, közvetítése,
 5. az oktatásban, képzésben részt vevők információellátásának segítése, tájékoztatás a tudományos kutatás és
az adatbázisokból történő információkérés lehetőségéről,
 6. a szolgáltató helyre vonatkozó adatok és információk közzététele a megyei könyvtár honlapján,
 7. a könyvtári szolgáltatásokról információk biztosítása a  kistelepülési önkormányzat honlapján, különös
figyelemmel az új és az  ingyenesen igénybe vehető szolgáltatásokra, továbbá a fogyatékossággal élőket és
a nemzetiséghez tartozókat érintő információkra,
8. a könyvtári állomány nyilvántartása, feltárása, gondozása, ennek keretében a  beszerzett újdonságok
nyilvántartásba vétele, elektronikus katalógusban való közzététele az  interneten, állományellenőrzés
elvégzése, – szükség szerint – kivonás az állományból,
9. a településre és a megyére vonatkozó helyismereti információk biztosítása, digitalizálása,
10. tájékoztatás a könyvtári rendszerben elérhető adatbázisokról,
11. speciális könyvtári szolgáltatások, dokumentumok, eszközök biztosítása a fogyatékossággal élők számára,
12. a lakosság érdeklődésének megfelelő kulturális, közösségi, közművelődési rendezvények és egyéb
programok, kiállítások szervezése,
13. az olvasáskultúra fejlesztését támogató programok szervezése, az  olvasás, a  tanulás, a  közösségi élet
támogatása, a civil önszerveződések segítése,
14. a szolgáltató hely bevonása az országos és térségi szakmai programokba,
15. a könyvtári személyzet rendszeres képzése, továbbképzése,
16. tájékoztatás a pályázati lehetőségekről,
17. szakmai tanácsadás,
18. statisztikai adatszolgáltatás,
19. a könyvtári szolgáltatásokhoz szükséges informatikai eszközök, kis értékű tárgyi eszközök, szakmai és egyéb
anyagok, nyomtatványok beszerzése,
20. a megyei könyvtár által a kistelepülési megállapodásban vállalt további szolgáltatás.
(2) A megyei könyvtárnak rendelkeznie kell a  kistelepülési megállapodás alapján vállalt, az  (1)  bekezdés szerinti
szolgáltatások teljesítéséhez szükséges berendezéssel, technikai felszereltséggel, szállítóeszközzel, valamint
szakképzett könyvtárossal.
5. § (1) A szolgáltató hely alkalmas a KSZR keretében igénybe vett szolgáltatások fogadására, ha
a) rendelkezik a  könyvtári dokumentumok tárolására szolgáló eszközökkel, valamint az  egyéni helyben
használatot biztosító és a közösségi programok során használható bútorzattal,
b) rendelkezik a 3. §-ban meghatározott szolgáltatások nyújtására alkalmas műszaki felszereléssel,
c) rendelkezik internet- és telefonkapcsolattal,
d) a lakosság számára nyújtott könyvtári szolgáltatásokra és az igénybe vett szolgáltatások fogadására alkalmas,
tiszta és rendezett,
e) komfortos, megfelelő fűtéssel, világítással rendelkezik,
f ) közterületről akadálymentesen megközelíthető és
g) a szolgáltató helyen a kistelepülési önkormányzat
ga) 1500 fő alatti lakosságszámú kistelepülésen legalább érettségivel,
gb) 1500–2500 fő közötti lakosságszámú kistelepülésen középfokú szakirányú végzettséggel,
gc) 2500 fő feletti lakosságszámú kistelepülésen közalkalmazotti jogviszonyban, felsőfokú
végzettséggel és könyvtáros szakképzettséggel
rendelkező személyt foglalkoztat. (2) A kistelepülési önkormányzat – a  kistelepülési megállapodás alapján – az  (1)  bekezdés g)  pont ga)–gc)  alpontja
szerinti személy foglalkoztatásával
a) gondoskodik a szolgáltató hely nyitva tartásáról,
b) rendszeresen kapcsolatot tart a megyei könyvtárral,
c) javaslatot tesz könyvtári dokumentumok beszerzésére,
d) javaslatot tesz a könyvtári és a könyvtárhoz kapcsolódó közművelődési programok szervezésére,
e) ügyel a könyvtári dokumentumok raktári rendjének megőrzésére,
f ) ügyel az állomány és a szolgáltató hely rendjének megőrzésére,
g) statisztikai adatokat gyűjt és határidőre továbbítja a megyei könyvtárnak,
h) negyedévente legalább egy alkalommal részt vesz az  alapszolgáltatásokon túli programok fogadásában,
szervezésében, saját szervezésű közösségi program lebonyolításában.
 (3) A szolgáltató hely rendszeresen, a felhasználók többsége számára megfelelő időpontban tart nyitva. A szolgáltató
hely heti nyitvatartási óraszámát a kistelepülési megállapodás rögzíti.
6. § (1) A megyei könyvtár a  kistelepülési megállapodásban foglalt módon, korszerű könyvtári szolgáltatások nyújtására
alkalmas felszereltséggel, számítógéppel, internetkapcsolattal és szakképzett könyvtárossal rendelkező, mobil
szolgáltató eszköz KSZR keretében történő működtetésével segítheti a kistelepülési önkormányzatot az 5. § (1) és
(2) bekezdésében foglaltak teljesítésében.
(2) A mobil szolgáltató eszköz által nyújtott szolgáltatásokat és a szolgáltató hely részére – legalább kéthetente 1,5 óra
időtartamban – történő rendelkezésre állás idejét a kistelepülési megállapodás rögzíti.
7. § (1) A megyei könyvtár éves tervet készít a  KSZR tárgyévi működéséről, a  kistelepülések számára nyújtott
szolgáltatásokról. Az éves terv tartalmazza a KSZR szolgáltatásait, az egyes kistelepüléseken megvalósítani tervezett
szolgáltatásfejlesztéseket, a  megyei könyvtár által a  kistelepülések számára elvégzett központi feladatokat,
az alszámlán kezelt, központi költségvetési támogatás egységes feladatalapú felhasználási tervét és a szolgáltatások
minőségének biztosítását megvalósító módszereket.
(2) A kistelepülési megállapodás megkötése és módosítása során figyelemmel kell lenni az  (1) bekezdés szerinti éves
tervben foglaltakra. A  kistelepülési önkormányzat és a  megyei könyvtár évente felülvizsgálják az  igénybe vett
szolgáltatások körét.
(3) A kistelepülési megállapodás határozott vagy határozatlan időre köthető. A  kistelepülési megállapodást
a  kistelepülési önkormányzat legkésőbb 3 hónappal az  év vége előtt felmondhatja az  év végére. A  megyei
könyvtár a kistelepülési megállapodásban vállalt szolgáltatásokat szüneteltetheti, ha a kistelepülési önkormányzat
a szolgáltató hely nyitva tartását nem biztosítja.
(4) A megyei könyvtár beszámolót készít a KSZR előző évi működéséről. A beszámolót, valamint az (1) bekezdés szerinti
éves tervet a tárgyév március 31-éig megküldi a kultúráért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter).
(5) A  megyei könyvtár a  KSZR által az  előző évben nyújtott szolgáltatásokról évente május 31-éig tájékoztatót készít
a kistelepülési önkormányzat számára.
(6) A miniszter az éves terv és a (4) bekezdés szerinti beszámoló alapján, valamint a könyvtári szakfelügyelet keretében
ellenőrzi az (1)–(3) bekezdésben foglaltak megvalósulását.
8. § (1) A megyei könyvtár az  általa nyújtott KSZR szolgáltatások megszervezéséhez igénybe veheti városi könyvtár
közreműködését egyes, a városi könyvtárral kötött megállapodásban rögzített feladatok ellátására.
(2) A megyei könyvtár csak olyan feladatok ellátására veheti igénybe a  városi könyvtár közreműködését, amelyek
ellátása ezen a módon hatékonyabb és gazdaságosabb.
(3) A városi könyvtár által az  (1)  bekezdés alapján ellátott feladatok költségeinek fedezetéről a  megyei könyvtár
gondoskodik.
9. § A kistelepülési önkormányzat a települési közkönyvtári és iskolai könyvtári feladatokat együttesen ellátó szolgáltató
helyre is igénybe veheti a  megyei könyvtár által nyújtott KSZR-szolgáltatásokat. Az  iskolai könyvtári feladatokhoz
igénybe vett szolgáltatásokat és finanszírozásukat a  megyei könyvtárral kötött külön megállapodásban kell
szabályozni.
10. § A miniszter minden év február 28-áig az  általa vezetett minisztérium honlapján közzéteszi a  tárgyév január 1-jén
hatályos kistelepülési megállapodással rendelkező kistelepülési önkormányzatok listáját.
11. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 10. napon lép hatályba.
 (2) Az 5.  § (1)  bekezdésében foglaltak teljesítése során a  kistelepülési önkormányzat gondoskodik arról, hogy
a többcélú kistérségi társulás mozgókönyvtári támogatásából a kistelepülés számára biztosított könyvtári állomány
és egyéb ingóságok továbbra is rendelkezésre álljanak a település nyilvános könyvtári ellátására.
(3) Ha a  kistelepülési önkormányzat e  rendelet hatálybalépésekor a  szolgáltató helyre vonatkozó, 5.  § (1)  bekezdés
szerinti valamennyi követelményt nem tudja biztosítani, a kistelepülési megállapodás a kistelepülési önkormányzat
lehetőségeinek figyelembevételével megállapíthatja a hiányzó követelmények teljesítésének módját és legkésőbb
2018. december 31-éig tartó ütemezését.
(4) A megyei könyvtár a  kistelepülési megállapodások előkészítésére vonatkozó eljárása keretében 2013. október
31-éig elkészíti a szolgáltató helyek 5 évre szóló szolgáltatásfejlesztési tervét.
(5) A 7. § (1) bekezdése szerinti éves tervet és a 7. § (5) bekezdése szerinti éves tájékoztatót a 2013. évben e rendelet
hatálybalépését követő 30. napig kell a miniszternek megküldeni, illetve elkészíteni.
balog zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
4/2018. (V. 4.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal közbeszerzési és beszerzési szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról
szóló 2014. évi LXXVI. törvény 6.  §-a és 8.  § (1)  bekezdése alapján, a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 27.  §
(1) bekezdésében, valamint a közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 320/2015. (X. 30.) Korm. rendelet
23. § (4) bekezdésében foglaltakra tekintettel, a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. Az  utasítás személyi hatálya a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal (a továbbiakban: NKFI Hivatal)
nevében eljáró, az NKFI Hivatal által megindított közbeszerzési eljárásokba bevont személyekre terjed ki.
2. Az utasítás alkalmazási köre kiterjed valamennyi, az NKFI Hivatal által a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény
(a továbbiakban: Kbt.) és a központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a központi beszerző szervezet feladatés hatásköréről szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.) alapján kezdeményezett beszerzésre,
az  ilyen eljárások eredményeképpen megkötött szerződések módosítására és az  azok teljesítésével kapcsolatos
közbeszerzési kötelezettségekre.
2. A közbeszerzési eljárások tervezése 3. A főosztályi szintű szervezeti egységek vezetői – elnökhelyettes irányítása alá tartozó főosztály esetén az elnökhelyettes
jóváhagyásával – minden év december 1-ig írásban (elektronikusan és papír alapon, feljegyzésként is) tájékoztatják
a  Kommunikációs Osztály vezetőjét a  következő év Nemzeti Kommunikációs Hivatalról és a  kormányzati
kommunikációs beszerzések központosított közbeszerzési rendszeréről szóló 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet
(a  továbbiakban: R2) hatálya alá tartozó kommunikációs szolgáltatásokra vonatkozó beszerzési igényeikről.
A  főosztályvezetők tájékoztatása és a  Kommunikációs Osztály saját kommunikációs szolgáltatásokra vonatkozó
beszerzési igényei alapján a  Kommunikációs Osztály vezetője december 5-ig összeállítja az  NKFI Hivatal
kommunikációs  szolgáltatásokra vonatkozó éves összesített beszerzési tervét (a továbbiakban: Kommunikációs
Közbeszerzési Terv).
4. A Kommunikációs Közbeszerzési Tervet a Költségvetési Főosztály Beszerzési és Üzemeltetési Osztálya (a továbbiakban:
Beszerzési és Üzemeltetési Osztály) vezetőjének egyetértésével a  Kommunikációs Osztály vezetője terjeszti fel
jóváhagyásra az  NKFI Hivatal elnöke részére legkésőbb a  tárgyévet megelőző év december 12-ig, és jóváhagyást
követően – december 15-ig – a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály gondoskodik annak megküldéséről a  Nemzeti
Kommunikációs Hivatal (a továbbiakban: NKOH) részére az erre rendszeresített portálon keresztül.
5. A Kommunikációs Közbeszerzési Tervvel egy időben a Kommunikációs Osztály vezetője gondoskodik az NKFI Hivatal
szponzorációs költségtervének elkészítéséről és a 4. pont szerinti eljárási rendben történő jóváhagyatásáról.
6. A 3–4. pontok szerinti beszerzések kivételével a főosztályi szintű szervezeti egységek vezetői – elnökhelyettes irányítása
alá tartozó főosztály esetén az elnökhelyettes jóváhagyásával – minden év március 10. napjáig írásban (elektronikusan
és papír alapon, feljegyzésként is) kötelesek megküldeni az adott költségvetési évre vonatkozó beszerzési igényeiket
az  1.  mellékletben foglalt minta alapján a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály részére. A  közbeszerzési eljárások
lebonyolításához szükséges időigényről, a  kapcsolódó kötelezettségekről, az  eljárás lebonyolításának feltételeiről
(így különösen: értékhatárok, kivételek, részekre bontás tilalma) az eljárások tervezhetősége érdekében a közbeszerzési
ügyekért felelős Beszerzési és Üzemeltetési Osztály kérésre tájékoztatást ad.
7. A Kbt. 42. §-a, valamint az R1. 17. § (2) és (3) bekezdése szerinti éves összesített közbeszerzési tervet (a továbbiakban:
Közbeszerzési Terv) a 6. pontban leírt adatszolgáltatás és a közbeszerzési kötelezettség alá tartozó kommunikációs
beszerzések tekintetében a Kommunikációs Közbeszerzési Terv alapján a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály készíti el
legkésőbb tárgyév március 20-ig. A Beszerzési és Üzemeltetési Osztály jóváhagyásra megküldi a Közbeszerzési Tervet
az NKFI Hivatal elnökének (a továbbiakban: elnök). A Közbeszerzési Tervet – a jóváhagyást követően – a Beszerzési és
Üzemeltetési Osztály küldi meg az NKFI Hivatal webmesterének (a továbbiakban: webmester) közzétételre, valamint
legkésőbb tárgyév március 31-ig a közbeszerzésekért felelős miniszter által vezetett minisztériumnak (a továbbiakban:
minisztérium), továbbá gondoskodik a  Közbeszerzési Terv Közbeszerzési Adatbázisba történő feltöltéséről
és legkésőbb a tárgyév május 15. napjáig a központosított közbeszerzési portálra történő feltöltéséről is.
8. A  Közbeszerzési Terv, a  Kommunikációs Közbeszerzési Terv és a  szponzorációs költségterv módosításakor azok
elfogadására vonatkozó eljárásrend az irányadó.
9. A Beszerzési és Üzemeltetési Osztály a Kbt. 38. §-a szerinti előzetes tájékoztatót készíthet, amelyet a Költségvetési
Főosztály vezetője küld meg az elnöknek jóváhagyásra.
3. Éves statisztikai összegezés, közzétételi kötelezettségek 10. A  közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények feladásának, ellenőrzésének és közzétételének szabályairól,
a hirdetmények mintáiról és egyes tartalmi elemeiről, valamint az éves statisztikai összegezésről szóló 44/2015. (XI. 2.)
MvM rendelet 40. §-a szerinti statisztikai összegezést a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály készíti el tárgyévet követő
év május 15-ig, és a  Költségvetési Főosztály vezetője küldi meg jóváhagyásra az  elnöknek, majd – a  jóváhagyást
követően – a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetője megküldi azt a  Közbeszerzési Hatóságnak, valamint
gondoskodik a statisztikai összegezés Közbeszerzési Adatbázisban való közzétételéről legkésőbb a tárgyévet követő
év május 31. napjáig.
11. A Kbt. 37. és 43. §-ában, valamint a 38. § (3) bekezdésében foglalt közzétételi kötelezettségek teljesítését a Beszerzési
és Üzemeltetési Osztály vezetője vagy az  általa írásban kijelölt személy végzi. A  Kbt. 39.  § (1)  bekezdése szerinti
közbeszerzési dokumentumokat a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály adatközlése alapján a  webmester teszi
hozzáférhetővé az NKFI Hivatal honlapján.
4. A közbeszerzési eljárások kezdeményezése és előkészítése 12. Közbeszerzési eljárás kezdeményezésére az  NKFI Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatában megállapított
valamennyi főosztályi szintű szervezeti egység vezetője jogosult (a továbbiakban: kezdeményező) a 2. mellékletben
foglalt minta alapján elkészített egyedi közbeszerzési adatlap alkalmazásával. Ha a megindítani kívánt eljárás nem
vagy eltérő adatokkal szerepel a Közbeszerzési Tervben, úgy a kezdeményező egyúttal a Közbeszerzési Terv megfelelő
módosítását kezdeményezi az 1. melléklet szerinti közbeszerzési tervlap alkalmazásával.
13. A  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály minden esetben vizsgálja azt, hogy a  beszerzés tárgya nem tartozik-e
az  R1.  hatálya alá, amennyiben igen, van-e arra vonatkozóan hatályos keretmegállapodás vagy keretszerződés,
valamint hogy fennáll-e a Kbt. alapján a közbeszerzési eljárás lefolytatásának kötelezettsége.
14. A véglegesített egyedi közbeszerzési adatlapot Költségvetési Főosztály vezetőjének aláírását követően a Beszerzési
és Üzemeltetési Osztály terjeszti fel jóváhagyásra az elnöknek.
15. Amennyiben a beszerzés tárgya nem tartozik az R1. hatálya alá, vagy a hatálya alá tartozik, de nincs arra vonatkozóan
hatályos keretmegállapodás vagy keretszerződés, és fennáll a  Kbt. alapján a  közbeszerzési eljárás lefolytatásának
kötelezettsége, a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály az egyedi közbeszerzési adatlap elnök általi jóváhagyását követően
a) felhívja a  kezdeményezőt, hogy az  eljárás megindítására vonatkozó kezdeményezéshez elkészített egyedi
közbeszerzési adatlaphoz csatolja
aa) a beszerzés tárgyára vonatkozó részletes feladatspecifikációt (műszaki leírást),
ab) a műszaki-szakmai alkalmasság megítéléséhez szükséges szempontokat,
ac) a bírálati szempontra, részszempontokra, súlyszámokra vonatkozó javaslatokat,
ad) a becsült érték meghatározásához szükséges adatokat,
ae) hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás és a nem hirdetmény közzétételével induló eljárás esetében
az  ajánlattételre felhívni javasoltak listáját legalább név, székhely, e-mail-cím, levelezési cím
megjelölésével,
b) megvizsgálja a kezdeményező által benyújtott adatokat közbeszerzési szempontból, elvégzi a szükséges belső
egyeztetéseket,
c) felkéri az  NKFI Hivatal Jogi és Igazgatási Főosztályát (a továbbiakban: Jogi és Igazgatási Főosztály), hogy
a  dokumentáció részét képező, a  kezdeményező és a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály által előkészített
szerződéstervezetet a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal szerződéskötési és szerződésnyilvántartási rendjéről szóló elnöki utasításban foglaltak szerint véleményezze,
d) összeállítja az  ajánlati, részvételi vagy ajánlattételi felhívást, összefoglaló tájékoztatást és a  dokumentációt,
a minisztériumi előterjesztést, egyezteti az így összeállított iratokat a kezdeményezővel,
e) szükség esetén összeállítja a Kbt. 103. § (1) bekezdésében előírt iratokat,
f ) tájékoztatja a kezdeményezőt az eljárás időigényéről és lefolytatásáról,
g) a bírálóbizottság tagjai részére előkészíti a megbízó leveleket,
h) elkészíti, és a  bírálóbizottság tagjaitól beszerzi az  összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatokat,
a  Humánpolitikai Osztály vezetőjének egyidejű tájékoztatása mellett felhívja az  erre kötelezetteket
vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségükre,
i) elkészíti a  3.  melléklet szerinti fedezetigazolást, és gondoskodik a  pénzügyi ellenjegyzésre jogosult általi
aláírásáról.
16. A 15. pont a) alpontjában foglaltak összeállításához a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály kérésre a kezdeményező
számára közbeszerzési szakmai segítséget nyújt. A 14. és 15. pontban foglaltakat követően a Beszerzési és Üzemeltetési
Osztály vezetője az elnök részére jóváhagyásra felterjeszti az alábbiakat:
a) előterjesztés a minisztérium részére, kivéve a 21. pont szerinti esetben,
b) ajánlati, részvételi vagy ajánlattételi felhívás, összefoglaló tájékoztatás és dokumentáció,
c) amennyiben fennáll a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás lefolytatásának jogalapja, és az NKFI Hivatal ezen
eljárásforma alkalmazását választja, a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás megindításához (Kbt. 98–103. §-a)
szükséges dokumentumok,
d) javaslat a bírálóbizottság elnökének és tagjainak személyére,
e) nem hirdetmény közzétételével induló eljárás esetén az  ajánlattételre felhívni javasolt gazdasági szereplők
listája.
 17. A 16. pont szerinti elnöki jóváhagyást követően a közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló
320/2015. (X. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R3.) 5–9/A.  §-a szerinti hozzájárulás céljából a  Beszerzési
és Üzemeltetési Osztály az előírt iratokat megküldi a minisztériumnak.
18. Informatikai eszközök és szolgáltatások beszerzése esetén a  17.  pont szerinti hozzájárulás irataihoz csatolni kell
az R3. 4. § (3) bekezdése szerinti jóváhagyást is, amelynek beszerzéséről a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetője
gondoskodik.
19. Amennyiben a  17.  pont szerinti hozzájárulás, illetve a  18.  pont szerinti jóváhagyás megadásához adatok,
dokumentumok és hiányosságok pótlása, hiba javítása vagy válaszok megadása szükséges, ezek teljesítéséről, illetve
a hiányosságok pótlásáról, hibák javításáról a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály – szükség szerint a kezdeményező
adatszolgáltatása alapján – gondoskodik.
20. Amennyiben a minisztérium az eljárás megindításához hozzájárul, a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály intézkedik
az  eljárás megindítása iránt. Amennyiben a  minisztérium vagy az  e-közigazgatásért felelős miniszter az  eljárás
megindítását feltételhez vagy módosításhoz köti, a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály a jelzett igénynek megfelelően
az  ajánlati, ajánlattételi vagy részvételi felhívást, összefoglaló tájékoztatást vagy dokumentációt módosítja,
és jóváhagyásra felterjeszti az elnöknek, és azt követően intézkedik az eljárás megindítása iránt.
21. A  17–20.  pontokban előírtaktól eltérően nem szükséges előterjesztés készítése és benyújtása az  R3. 1.  §
(2)  bekezdésében felsorolt esetekben azzal, hogy európai uniós alapokból származó támogatás felhasználásával
történő beszerzés esetén a 6. alcím rendelkezéseit alkalmazni kell.
5. A közbeszerzési eljárások lebonyolítása 22. A közbeszerzési eljárás lebonyolítása során a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály
a) összehívja a bírálóbizottságot,
b) elkészíti a bírálóbizottság üléséről a jegyzőkönyvet,
c) összegyűjti és nyilvántartja a bírálóbizottsági tagok összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatait, bírálati
lapjait,
d) a  Költségvetési Főosztály érintett szervezeti egységének közreműködésével elvégzi az  ajánlati biztosíték
kezelésével, nyilvántartásával, visszafizetésével kapcsolatos feladatokat.
 23. A közbeszerzési eljárások lebonyolítása során a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály tart kapcsolatot az ajánlattevőkkel;
ennek keretében
a) szükség esetén elkészíti és megküldi részükre a kiegészítő tájékoztatást,
b) átadás-átvételi elismervénnyel átveszi, és – a  részvételi vagy ajánlattételi határidő lejártakor – jegyzőkönyv
felvétele mellett bontja az  ajánlatokat vagy részvételi jelentkezéseket azzal, hogy a  bontást a  Beszerzési
és  Üzemeltetési Osztály közbeszerzési munkakörben alkalmazott kormánytisztviselője vagy az  e  célból
megbízott, közbeszerzési szakértelemmel rendelkező személy végzi, továbbá elkészíti és kiküldi
az ajánlattevőknek a bontásról készült jegyzőkönyvet,
c) elkészíti és kiküldi az ajánlattevőknek a hiánypótlási felhívásokat,
d) tájékoztatja az  ajánlattevőket az  ajánlatban található, az  értékelés eredményére kiható számítási hiba
javításáról,
e) szükség esetén felvilágosítást kér az ajánlattevőktől,
f ) aránytalanul alacsony ár és egyéb aránytalan vállalás esetén adatokat, valamint indokolást kér az ajánlattevőktől,
g) fogadja a  kiegészítő tájékoztatásra irányuló kéréseket, hiánypótlásokat, felvilágosításokat, adatokat,
indokolásokat,
h) elkészíti és megküldi a minisztérium, illetve az operatív programok egységes eljárásrendek mentén történő,
koordinált végrehajtását biztosító szervezeti egységek és az  ajánlattevők részére az  írásbeli összegezést,
szükség szerint gondoskodik annak javításáról, módosításáról.
24. A közbeszerzési eljárások lebonyolítása során a bírálóbizottsági tag köteles
a) a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály által megadott határidőket betartani,
b) az eljárási cselekményeken részt venni,
c) álláspontját kialakítani, az alapján a bírálati lapot kitölteni és aláírni,
d) a részére átadott ajánlati vagy részvételi jelentkezés példányokat bizalmasan kezelni, megőrizni és az eljárás
befejezését követően a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály részére visszaadni.
 25. A közbeszerzési eljárások lebonyolítása során a bírálóbizottság vizsgálja
a) a benyújtott hiánypótlások és felvilágosítások elfogadhatóságát,
b) aránytalanul alacsony ár és egyéb aránytalan vállalás esetén a  benyújtott adatok, valamint indokolás
elfogadhatóságát,
c) az ajánlatok érvényességét. 26. A közbeszerzési eljárások lebonyolítása során a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetője javaslatot tesz az elnök
részére
a) az ajánlati, részvételi, ajánlattételi felhívás, összefoglaló tájékoztatás visszavonására, valamint a közbeszerzési
dokumentumok módosítására,
b) az ajánlattételi vagy részvételi határidő meghosszabbítására.
27. A közbeszerzési eljárások lebonyolítása során a bírálóbizottság tesz javaslatot az elnök részére
a) az ajánlatok érvényessé vagy érvénytelenné nyilvánítására,
b) az ajánlattevő kizárására, alkalmatlanságának megállapítására,
c) az eljárás eredménytelenné nyilvánítására,
d) az eljárás eredményére, ennek keretében a nyertes ajánlattevő személyére és adott esetben a nyertest követő
legkedvezőbb ajánlattevő személyére.
 28. A bírálóbizottság elnöke megnyitja, vezeti és lezárja a bírálóbizottsági üléseket. A bírálóbizottság akkor határozatképes,
ha az ülésen legalább három tag jelen van, és a közbeszerzés tárgya szerinti szakmai, közbeszerzési, jogi és pénzügyi
szakértelem biztosított. Az ülések, tárgyalások vezetésére a bírálóbizottság elnökének távolléte vagy akadályoztatása
esetén – amennyiben a bírálóbizottság egyébként határozatképes – a bírálóbizottság tagjai közül levezető elnököt
választ. A bírálóbizottság ülésének jegyzőkönyvét a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetője vagy az általa kijelölt
munkatársa készíti el.
29. Az R3. 1. §-a szerinti esetekben a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály kezdeményezi a közbeszerzési eljárás részvételi
szakaszában a  részvételi szakasz eredményének megállapítását megelőzően, az  ajánlati szakaszában az  eljárás
eredményéről szóló írásbeli összegezés ajánlattevők részére történő megküldését megelőzően a részvételi szakasz
vagy az eljárás eredményére vonatkozó szabályossági tanúsítvány kiállítását az R3. 12. §-a szerint, és megküldi az előírt
iratokat a minisztériumnak.
30. A  bírálóbizottság javaslata alapján az  elnök dönt a  27.  pontban felsoroltakról, az  R3. 13.  §-a szerinti szabályossági
tanúsítvány birtokában vagy az R3. 13. § (4) bekezdése szerinti feltételek fennállta esetén szabályossági tanúsítvány
bevárása nélkül hozza meg döntését, egyetértése esetén a döntési javaslat aláírásával. Amennyiben az elnök a döntési
javaslattal nem ért egyet, a javaslattól eltérő döntését is írásban rögzíti.
31. A közbeszerzési eljárások lebonyolítása során a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály gondoskodik
a) a hirdetmények közzétételre történő feladásáról,
b) az előzetes vitarendezési kérelmekkel kapcsolatos intézkedések megtételéről,
c) az iratbetekintés biztosításáról.
32. Az R3. 23. § (3) bekezdése szerinti adatszolgáltatási kötelezettséget az ott megjelölt határidőben és a miniszter által
előírt tartalommal a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály teljesíti.
6. Európai uniós alapokból származó támogatás igénybevételével megvalósuló közbeszerzések
33. Amennyiben a  közbeszerzés valamely európai uniós alapból származó támogatás igénybevételével kerül
megvalósításra, a közbeszerzési eljárás lefolytatása során a 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai
uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet folyamatba
épített ellenőrzésre vagy utóellenőrzésre vonatkozó szabályainak betartásával kell eljárni.
34. Az európai uniós értékhatárokat el nem érő értékű közbeszerzési eljárás, továbbá építési beruházás, építési koncesszió
esetén a 300 000 000 forintot el nem érő értékű közbeszerzési eljárás esetében a közbeszerzési eljárás előírt iratanyagát
a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály adatközlése alapján a projektvezető küldi meg a döntés meghozatalát követő
munkanapon, de legkésőbb az ajánlatok elbírálásáról szóló írásbeli összegezés megküldésének napján az  irányító
hatóság részére.
35. Az  európai uniós értékhatárokat elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzési eljárás, továbbá építési beruházás,
építési koncesszió esetén a  300 000 000 forintot elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzési eljárás esetében
a közbeszerzési eljárás kizárólag abban az esetben indítható meg, ha az európai uniós források felhasználásáért felelős
miniszter a közbeszerzési dokumentumokat ellenőrizte, és erről támogató tartalmú vagy feltétellel támogató tartalmú
minőség-ellenőrzési tanúsítványt állított ki. Az eljárás során a közbeszerzési eljárás előírt adatközléseket és iratanyagot
a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály adatközlése alapján a projektvezető küldi meg az előírt határidőben az irányító
hatóság, valamint az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére.
7. A közbeszerzési szerződések teljesítése, módosítása, jogorvoslat 36. A  közbeszerzési eljárás eredményeképpen kötött szerződés teljesítésének elismeréséről és a  teljesítésigazolás
kiadásáról vagy az  elismerés megtagadásáról a  Kbt. 135.  § (1) és (2)  bekezdésében foglalt határidőkben köteles
a  teljesítés igazolására jogosult nyilatkozni. A  Kbt. 135.  § (3)–(12)  bekezdésében rögzített fizetési feltételekkel
kapcsolatos ajánlatkérői kötelezettségek megtartásáért a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály a felelős.
37. A  szerződés teljesítésével kapcsolatban a  Kbt. 142.  §-ában előírt kötelezettségek teljesítéséért a  kezdeményező
és a szerződésben teljesítésigazolóként feltüntetett személy a felelős. A teljesítéssel kapcsolatos iratok egy eredeti
példányát át kell adni a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály részére, amely az  eljárás irataihoz csatolja azokat.
A szerződés teljesítésével kapcsolatos, a Kbt. 142. § (5) és (6) bekezdésében meghatározott bejelentési kötelezettséget
a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály teljesíti.
38. Közbeszerzési szerződés módosítását a  Kbt. 141.  §-a alapján a  4.  mellékletben foglalt formanyomtatványon
a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztálynál kell kezdeményezni. Amennyiben a  szerződés a  Kbt. előírásai alapján
módosítható, a kezdeményező és a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály kidolgozza a szerződés módosítását, amelyet
a  Jogi és Igazgatási Főosztály az  NKFI Hivatal szerződéskötési és szerződés-nyilvántartási rendjéről szóló elnöki
utasítás szerint véleményez. A szerződésmódosítást a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály – szükség esetén pénzügyi
ellenjegyzés után – terjeszti fel az elnöknek, aki – az R3. 15. §-ában foglalt esetben a minisztérium jóváhagyásától
függően – dönt a  szerződésmódosítás engedélyezéséről. A  kezdeményező a  döntést követően gondoskodik
a szerződés módosításáról, a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály elkészíti a szerződésmódosításról szóló tájékoztatót
tartalmazó hirdetményt, továbbá gondoskodik a  hirdetmény feladásáról és a  módosítás, valamint a  hirdetmény
közzétételéről.
39. Amennyiben a  közbeszerzési jogszabályok megsértése miatt a  Közbeszerzési Döntőbizottság előtt jogorvoslati
eljárás indul az  NKFI Hivatallal szemben, az  ezzel kapcsolatos közzétételi kötelezettségek teljesítéséről és az  NKFI
Hivatal képviseletéről a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vagy az e célból megbízott felelős akkreditált közbeszerzési
szaktanácsadó gondoskodik. Az eljáráshoz a Jogi és Igazgatási Főosztály a Szervezeti és Működési Szabályzat szerinti
hatáskörében nyújt támogató segítséget, szükség esetén megbízott ügyvéd közreműködésével.
8. Az NKFI Hivatal nevében eljáró és a közbeszerzési eljárásba bevont személyekkel kapcsolatos szabályok
40. Az  NKFI Hivatalnál a  közbeszerzési feladatokat a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetője és a  közbeszerzési
munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselők általános jelleggel, az elnök által megbízott más személyek eseti
jelleggel látják el.
41. Közbeszerzési eljárásban az NKFI Hivatal munkatársai közül kizárólag az járhat el, az eljárásba kizárólag az vonható be,
az eljárást csak olyan személy ellenőrizheti, aki az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi
CLII. törvényben foglaltak szerint – több eljárásban való részvétel esetén legalább évente, június 30-ig –
vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének – a  Humánpolitikai Osztály felé – eleget tett, (amelyre a  Beszerzési
és  Üzemeltetési Osztály külön felhívja az  érintett figyelmét, és egyúttal tájékoztatja a  Humánpolitikai Osztályt
az érintett személyekről), valamint akivel szemben a Kbt. 25. §-ában foglalt összeférhetetlenségi helyzet nem áll fenn,
és erről, továbbá titoktartási kötelezettségéről nyilatkozik.
42. A Beszerzési és Üzemeltetési Osztály a jelen utasításban és a Szervezeti és Működési Szabályzatban meghatározott,
a  közbeszerzési eljárásokkal összefüggő kötelezettségeinek teljesítéséért és a  közbeszerzésekre vonatkozó
jogszabályok betartásáért, az  eljárásba bevont jogi szakértő a  szerződéstervezet és a  szerződési feltételek
jogszerűségéért, a pénzügyi szakértő a pénzügyi fedezet rendelkezésre állásáért, a fizetési feltételek teljesíthetőségéért
és a gazdálkodási, államháztartási, adózási szabályoknak való megfelelésért felelős. A közbeszerzés tárgya szerinti
szakértelemmel rendelkező szervezeti egység felel a műszaki leírásért és az ajánlatok szakmai értékeléséért.
43. A közbeszerzési eljárások tekintetében az elnök eseti vagy általános jelleggel dönthet külső, közbeszerzési eljárást
lebonyolító szervezet vagy személy (a továbbiakban: külső közbeszerzési szakértő) igénybevételéről. A  külső
közbeszerzési szakértő az NKFI Hivatal nevében lebonyolítja a közbeszerzési eljárást. Ezen esetekben az NKFI Hivatal
megbízási szerződést köt a külső közbeszerzési szakértővel. A megbízási szerződésben az eljárásra vonatkozó döntési
jogosultság nem telepíthető a külső közbeszerzési szakértőre.
44. A bírálóbizottság közbeszerzés tárgya szerinti, a pénzügyi, a jogi és a közbeszerzési szakértelmet biztosító tagjainak
és esetleges póttagjainak személyére a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetője tesz az  érintett szakterületi
főosztályvezetőkkel egyeztetett és általuk jóváhagyott javaslatot. Egységes javaslat hiányában a személyekről a felek
véleményének ismeretében az elnök dönt. A bírálóbizottság elnöke az NKFI Hivatal vezető beosztással rendelkező
kormánytisztviselője lehet.
45. A  bírálóbizottság összetételét az  elnök hagyja jóvá, aki jogosult a  bírálóbizottság bármely tagja személyében
bekövetkező változás engedélyezésére is.
46. A kezdeményező szervezeti egységnek lehetősége van külső szakmai szakértő bevonására is javaslatot tenni. A külső
szakmai szakértővel az NKFI Hivatal megbízási szerződést köt.
47. A  kezdeményező és a  közbeszerzés tárgya szerinti szakértelemmel rendelkező szakmai főosztály felel azért, hogy
a beszerzés tárgyaként és mennyiségeként közölt adatok, a műszaki leírásban meghatározottak szakmai szempontból
helytállóak és a valóságnak megfelelnek.
48. A  pénzügyi, a  jogi és a  közbeszerzési szakértelmet biztosító bírálóbizottsági tagoknak a  kezdeményező
és a közbeszerzés tárgya szerinti szakértő által meghatározott műszaki tartalom, bírálati szempontrendszer, általános
joggyakorlat során alkalmazott szerződéses feltételek vonatkozásában a Kbt. és a közbeszerzési eljárásra vonatkozó
egyéb jogszabályok betartása érdekében szakterületükön figyelmeztetési kötelezettségük van a  bírálóbizottság
irányába, amennyiben ezen feltételek jogellenessége nyilvánvalóan megállapítható, és arról tudomást szereznek.
49. A bírálóbizottsági tag a 24. pontban foglaltakon túl köteles
a) biztosítani az általa képviselt szakértelmet az eljárás során,
b) tiszteletben tartani a verseny tisztaságát, az esélyegyenlőség és az egyenlő bánásmód elvét,
c) az eljárás lefolytatása során az eljárásban részt vevőkkel folyamatosan együttműködni.
9. Központosított közbeszerzés 50. A  2–8. alcím szerinti rendelkezéseket a  központosított közbeszerzési eljárások tekintetében – a  kommunikációs
beszerzések kivételével – a jelen alcím szerinti eltérésekkel kell alkalmazni.
51. A központosított közbeszerzéseket is a Közbeszerzési Tervben kell rögzíteni. Az ide tartozó beszerzésekre vonatkozó
igényeket (ideértve az utazásszervezéssel kapcsolatos beszerzéseket is) a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály jelenti be
a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF) portáljára.
52. A  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály központosított közbeszerzéssel történő beszerzésekkel kapcsolatos feladatai
különösen az alábbiak:
a) intézkedés a központi közbeszerzési rendszerbe történő igénybejelentésről,
b) szükség szerint a központi közbeszerzési rendszerben kezelt, NKFI Hivatalra vonatkozó adatok aktualizálása,
c) adminisztratív és adatszolgáltatási – így különösen az R1. 28. § (4) bekezdése szerinti – teendők ellátása a KEF
felé,
d) a  központosított közbeszerzési igények összesítése és folyamatos frissítése, azoknak a  Közbeszerzési Terv
módosításának kezdeményezésével történő rögzítése.
 53. Az  egyes szervezeti egységek vezetői gondoskodnak a  saját szervezeti egységük szakmai feladataihoz szükséges
központosított közbeszerzés alá eső anyagok, eszközök, szolgáltatási igények összegyűjtéséről és azoknak a Beszerzési
és Üzemeltetési Osztály vezetőjéhez történő megküldéséről.
54. A saját hatáskörben történő beszerzés esetén az adott termékkör beszerzésére a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály
KEF-hez bejelentett munkatársa köteles az NKFI Hivatal beszerzési igényét előzetesen a központosított közbeszerzési
portálon elektronikus úton bejelenteni, valamint a  saját hatáskörben megvalósított beszerzés eredményeként
megkötött szerződésnek az  R1. 7.  § (4)  bekezdése szerinti alapadatait, továbbá a  szerződés teljesítésének
dokumentumait a központosított közbeszerzési portálon elektronikus úton feltölteni.
55. Amennyiben a beszerzés tárgya az R1. hatálya alá tartozik, és van arra vonatkozóan hatályos keretmegállapodás vagy
keretszerződés, de a  keretmegállapodás verseny-újranyitási vagy konzultációs kötelezettséget ír elő, a  Beszerzési
és Üzemeltetési Osztály az egyedi közbeszerzési adatlap elnök általi jóváhagyását követően
a) felhívja a  kezdeményezőt, hogy az  eljárás megindítására vonatkozó kezdeményezéshez elkészített egyedi
közbeszerzési adatlaphoz adja meg a beszerezni kívánt kiemelt termék KEF szerinti cikkszámát és a beszerzési
mennyiséget,
b) megvizsgálja a kezdeményező által benyújtott adatokat közbeszerzési szempontból, elvégzi a szükséges belső
egyeztetéseket,
c) összeállítja a  szerződési feltételeket, előkészíti a  dokumentáció részét képező szerződéstervezetet, és azt
véleményezésre megküldi a Jogi és Igazgatási Főosztálynak,
d) összeállítja az  ajánlattételi felhívást és a  dokumentációt, a  minisztériumi előterjesztést, egyezteti az  így
összeállított iratokat a kezdeményezővel,
e) tájékoztatja a kezdeményezőt az eljárás időigényéről és menetéről,
f ) a bírálóbizottság tagjai részére előkészíti a megbízó leveleket,
g) elkészíti, és a  bírálóbizottság tagjaitól beszerzi az  összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatokat,
a  Humánpolitikai Osztály vezetőjének egyidejű tájékoztatása mellett felhívja az  erre kötelezetteket
vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségükre,
h) elkészíti a  3.  melléklet szerinti fedezetigazolást, és gondoskodik a  pénzügyi ellenjegyzésre jogosult általi
aláírásáról.
56. Az  55.  pontban foglaltakat követően a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetője az  elnök részére jóváhagyásra
felterjeszti
a) az előterjesztést a minisztérium részére, kivéve a 60. pont szerinti esetekben,
b) az ajánlattételi felhívást és szükség esetén a dokumentációt,
c) az érintett szervezeti egységek vezetőjével egyeztetett javaslattételt a bírálóbizottság elnökének és tagjainak
személyére.
 57. Az 56. pont szerinti elnöki jóváhagyást követően az R3. 5–9. §-a szerinti hozzájárulás, továbbá informatikai eszközök
és szolgáltatások beszerzése esetén az  R3. 4.  § (3)  bekezdése szerinti jóváhagyás megkérése céljából a  Beszerzési
és Üzemeltetési Osztály az előírt iratokat megküldi a minisztériumnak.
58. Amennyiben az R3. 7. § (2) bekezdése alapján a minisztériumi hozzájárulás megadásához adatok, dokumentumok
és hiányosságok pótlása, hiba javítása vagy válaszok megadása szükséges, ezek megadásáról, illetve a hiányosságok
pótlásáról, hibák javításáról a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály gondoskodik.
59. Amennyiben a minisztérium az eljárás megindításához hozzájárul, a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály intézkedik
az eljárás megindítása iránt. Amennyiben a minisztérium az eljárás megindítását feltételhez vagy módosításhoz köti,
a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály a  jelzett igénynek megfelelően az  ajánlattételi felhívást vagy dokumentációt
módosítja, és jóváhagyásra felterjeszti az elnöknek, és azt követően intézkedik az eljárás megindítása iránt.
60. Az  57–59.  pontokban előírtaktól eltérően nem szükséges minisztériumi előterjesztés készítése és benyújtása
az R3. 1. § (2) bekezdésében és az R3. 6. § (5) bekezdésében felsorolt esetekben azzal, hogy az R3. 6. § (5) bekezdése
szerinti adatszolgáltatást a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály teljesíti. Európai uniós alapokból származó támogatás
felhasználásával történő beszerzés esetén a 6. alcím rendelkezéseit alkalmazni kell.
10. Kommunikációs beszerzések 61. A 2–8. alcím szerinti rendelkezéseket a kommunikációs beszerzések tekintetében a jelen alcím szerinti eltérésekkel
kell alkalmazni.
62. A kommunikációs beszerzések esetén kezdeményezőként mindig a Kommunikációs Osztály vezetője jár el.
 63. Az  egybeszámítási kötelezettség teljesítését a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetője ellenőrzi a  megküldött
adatok alapján.
 64. A  63.  pont szerinti vizsgálatnak az  R2 hatályára, illetve az  R2 alapján megkötött keretmegállapodások vagy
keretszerződések vizsgálatára is ki kell terjednie.
 65. Az R2-ben meghatározott iratoknak és adatoknak az NKOH központosított közbeszerzési portálján történő feltöltéséről
a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály soron kívül gondoskodik. A feltöltésre kerülő dokumentumokat a Kommunikációs
Osztály a beszerzés aktuálissá válását legalább 15 nappal megelőzően megküldi a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály
részére.
66. A kommunikációs beszerzések esetén – ide értve a szponzorációra irányuló igényeket is – a beszerzési igényt minden
esetben úgy kell összeállítani, hogy az a megvalósítás megkezdését megelőzően legalább 10 nappal megküldhető
legyen az R2 8. § szerint az NKOH-nak. Rendkívüli sürgősséget igénylő esetben a beszerzési igényt haladéktalanul
továbbítani kell az NKOH-nak.
67. A beszerzés csak az NKOH R2. 12. § (3) bekezdés a)–c), illetve 12/A. § (3) bekezdés a)–c) pontjai szerinti hozzájárulása
esetén, a hozzájárulás megadásától számított hat hónapon belül kezdhető meg.
11. Közbeszerzési értékhatár alatti beszerzések 68. Amennyiben nem kell közbeszerzési eljárást lefolytatni, akkor a beszerzések során ezen alcím előírásait kell alkalmazni,
figyelemmel az  NKFI Hivatal gazdálkodási szabályzatáról, valamint a  szerződéskötési és szerződés-nyilvántartási
rendjéről szóló elnöki utasításban foglaltakra.
69. A közbeszerzésen kívüli beszerzések vonatkozásában is be kell tartani a hatékony és felelős gazdálkodás követelményét.
A közbeszerzési értékhatár alatti beszerzések során a Kbt.-ben rögzített összeférhetetlenségi szabályokat irányadónak
kell tekinteni.
70. Amennyiben a beszerzés értéke nem éri el a 200 000 forintot (általános forgalmi adóval együttesen számítva), akkor
a  beszerzéshez nem kötelező három ajánlatot kérni, hanem a  kezdeményező által szakmailag és gazdaságilag
legmegfelelőbbnek ítélt partnertől lehet a szolgáltatást igénybe venni vagy a terméket megvásárolni az NKFI Hivatal
gazdálkodási szabályzatáról, valamint a szerződéskötési és szerződés-nyilvántartási rendjéről szóló elnöki utasításban
foglaltak betartásával.
71. Amennyiben a  beszerzés értéke eléri vagy meghaladja a  200 000 forintot (általános forgalmi adóval együttesen
számítva), akkor a szakmailag és gazdaságilag legmegfelelőbb partner kiválasztására az NKFI Hivatal szerződéskötési
és szerződés-nyilvántartási rendjéről szóló elnöki utasításban foglalt vonatkozó rendelkezések irányadók. Az ajánlatok
kiértékelésének szempontjai lehetnek különösen a  termék vagy szolgáltatás ára, minősége, referenciák, fizetési
feltételek, rendelkezésre állás, korábbi tapasztalatok. A beérkezett ajánlatok kiértékelésére és a nyertes ajánlatról való
döntéshozatalra az  NKFI Hivatal szerződéskötési és szerződés-nyilvántartási rendjéről szóló elnöki utasításban
foglaltakat kell alkalmazni.
72. Amennyiben valamely okból nem lehetséges három ajánlat bekérése, ennek okait a  kezdeményezőnek írásban
dokumentálnia kell. A 200 000 forintot meghaladó, de a nettó 1 000 000 forintot el nem érő beszerzések esetén sem
szükséges három ajánlat bekérése, ha a szerződés
a) teljesítésére kizárólagosan egy szervezet vagy személy képes,
b) tárgya ügyvédi megbízás, jogi szakértelmet igénylő feladat, egészségügyi szolgáltatás igénybevétele,
utasbiztosítási szolgáltatás megrendelése,
c) a  tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény szerinti szakértők
és testületi tagok felkérésére (megbízására) irányul,
d) speciális szakértelemmel rendelkező személy közreműködésével nyújtott egyedi szellemi tevékenységével
teljesíthető,
e) megkötésére költségvetési szervvel kerül sor,
f ) korábban kötött szerződés módosítására irányul.
73. A nettó 1 000 000 forintot elérő, de Kbt. 15. § (1) bekezdés b) pontja szerinti nemzeti értékhatárokat el nem érő értékű
beszerzések esetén a  közbeszerzési értékhatárok alatti értékű beszerzések megvalósításával és ellenőrzésével
kapcsolatos szabályokról szóló 459/2016. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R4.) 3. § (1) bekezdése szerinti
beszerzések esetén nem szükséges három ajánlat bekérése.
74. A  73.  pont szerinti beszerzések esetén az  ajánlattételre felhívni kívánt gazdasági szereplők kiválasztása során
az R4. 2. §-a szerint kell eljárni.
75. A  kezdeményező köteles a  beszerzés teljes iratanyagát a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztályra ellenőrzés céljából
benyújtani. A  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály megvizsgálja, hogy a  beérkezett ajánlatok alapján a  beszerzés
becsült értéke megfelelően lett-e meghatározva, a három ajánlat bekérésének mellőzése a vonatkozó jogszabályokban,
szabályzatokban, elnöki utasításokban foglaltaknak megfelelően történt-e, az  ajánlatok alapján – az  R4. 3.  §
(2) bekezdésére is figyelemmel – a felelős gazdálkodás szempontjából legmegfelelőbb partner került-e megjelölésre
a javaslatban. Amennyiben a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vizsgálata szerint a szerződéses partner kiválasztása
megfelelően történt, a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetője a javaslatot döntésre felterjeszti az elnök részére.
Amennyiben a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vizsgálata szerint a  szerződéses partner kiválasztása nem
megfelelően történt, és így a beszerzés a javasolt partnerrel nem valósítható meg, a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály
vezetője a  szükséges feladatokról egyeztetést kezdeményez a  beszerzés kezdeményezőjével, és tájékoztatja
a  megfelelő eljárásról. A  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály ellenőrzési hatásköre a  kezdeményező által irányított
szakterület felelősségi körébe tartozó, a  beszerzéssel összefüggő szakmai kérdésekre nem terjed ki. Amennyiben
a  kezdeményező a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály véleményével nem ért egyet, az  ügyet teljes iratanyagával
együtt döntésre felterjeszti az elnöknek.
76. Amennyiben a beszerzés az egyes európai uniós alapokból származó támogatásból valósul meg, és az uniós vagy
a projektelőírások az ezen alcímben szereplőeknél szigorúbb előírásokat tartalmaznak, akkor azon előírásokat kell
megfelelően alkalmazni.
77. A  73.  pont szerinti beszerzéssel kapcsolatos, az  R4. 4.  § (1)  bekezdése szerinti adatokról a  kezdeményező
a kötelezettségvállalást követően e-mail útján tájékoztatja a Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetőjét, aki vezeti
az ezen beszerzésekre vonatkozó R4. szerinti nyilvántartást.
78. Az  R4. 4.  § (1)  bekezdése szerinti adatszolgáltatást a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály vezetője teljesíti az  ott
meghatározott határidőre.
12. Ellenőrzés, dokumentálási rend 79. A jelen utasításban és a vonatkozó jogszabályokban foglaltak betartását és a közbeszerzéseket az NKFI Hivatal belső
ellenőre a belső ellenőrzési tervben foglaltak szerint, valamint soron kívül ellenőrzi.
80. A közbeszerzési eljárásnak a Kbt. 46. §-ában foglaltak szerinti, az eljárás kezdeményezésétől a szerződés teljesítéséig
dokumentált, az  adott közbeszerzési eljárásra vonatkozó valamennyi iratát a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály
köteles összegyűjteni és megőrizni, a  dokumentumokat a  belső ellenőr vagy más ellenőrzésre jogosult kérésére
átadás-átvételi jegyzőkönyvvel ellenőrzésre átadni vagy lehetővé tenni az elektronikus úton történő hozzáférést.
81. A  Kbt. 36.  § (2)  bekezdése és a  62.  § (7)  bekezdése szerinti bejelentést – a  Beszerzési és Üzemeltetési Osztály
vezetőjének kezdeményezésére – az NKFI Hivatal képviseletében kizárólag az elnök tehet. Az NKFI Hivatal nevében
eljáró, a  közbeszerzési, beszerzési eljárásba bevont kormánytisztviselő a  tisztességtelen piaci magatartás
és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 11. §-a vagy az Európai Unió Működéséről szóló Szerződés
101. cikke szerinti rendelkezések nyilvánvaló megsértésének észlelése vagy annak alapos okkal történő feltételezése
esetén az elnököt köteles értesíteni.
13. Záró rendelkezések 82. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 83. Jelen utasítás rendelkezéseit a hatálybalépését követően indított közbeszerzési eljárásokra kell alkalmazni.
 84. Hatályát veszti a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal közbeszerzési és beszerzési szabályzatáról szóló
10/2015. (VII. 28.) NKFIH utasítás. Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök


text:
1401/2014. (VII. 18.) Korm. határozata a Budai Várban található Karmelita kolostor átépítésével összefüggő feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Miniszterelnökség központi hivatalát a Budapest I. kerület 6460 helyrajzi számú, természetben
a Budapest I. kerület Színház utca 5–11. szám alatt található ingatlanban, a Budapest I. kerület 6459 helyrajzi számú,
természetben a  Budapest I. kerület Színház utca 1–3. szám alatt található ingatlanban, illetve az  egykori tábori
püspökség szomszédos területén (a továbbiakban: Ingatlan) helyezzék el;
2. az 1.  pontban foglaltak végrehajtása érdekében elrendeli az  Ingatlan felújítását és átépítését az  új funkciónak
megfelelően (a továbbiakban: Beruházás) oly módon, hogy a Beruházás 2016. március 15. napjáig megvalósuljon;
továbbá felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert és az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért
felelős kormánybiztost, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést a Beruházás megvalósítása érdekében.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos, illetve 2016. március 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
61/2009. (HK 16.) HM KF–HM HVKF e g y ü t t e s intézkedése a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti Munkavédelmi Szabályzatának kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. §-ának (3) bekezdése,
101. §-ának (4) bekezdése, valamint a Magyar Honvédségre, illetve a katonai nemzetbiztonsági szolgálatokra vonatkozó eltérő munkavédelmi követelményekről, eljárási
szabályokról szóló 1/2009. (I. 30.) HM rendelet 5. §-a
alapján az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a Honvédelmi Minisztérium Infrastrukturális Ügynökségre (a továbbiakban: HM IÜ), a Magyar Honvédség Támogató Dandárra (a továbbiakban:
MH TD), illetve a HM szerveinek területén szervezett
munkavégzés keretében munkát végző személyekre terjed ki.
2. Ezen intézkedés mellékleteként kiadjuk a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti Munkavédelmi Szabályzatát.
3. Ez az intézkedés a közzétételét követő 8. napon lép
hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Honvédelmi
Minisztérium Szervezeti Munkavédelmi Szabályzatának
kiadásáról szóló 153/2005. (HK 23.) HM KÁT–HM
HVKF együttes intézkedés.
Dr. Szeredi Péter s. k.,
HM kabinetfőnök


text:
396/2018. (HK 12.) HVKF szakutasítása NATO szabványosítási egyezmények hatálytalanításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése, továbbá és a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
10. § (1) bekezdés h) pontja alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban meghatározott rendelkezések érvényesülését.
3. Hatályát veszti
a) a STANAG 2210 JGS (EDITION 6) DIGITAL
GEODETIC DATA FOR LIST OF GEODETIC DATA
(TRIG LIST) AND POSITION INFORMATION
GRAPHIC (PIG) PRODUCTION című NATO szabványosítási egyezmény, mely a 16/2016. (HK 10.) HVKFH
szakutasításával került nemzeti bevezetésre,
b) a STANAG 2213 IGEO (EDITION 4) GAZETTEERS AND DATA FILES című NATO szabványosítási
egyezmény, mely a 32/2003. (HK 1/2004.) HVKFH szakutasítással került nemzeti elfogadásra,
c) a STANAG 2251 IGEO (EDITION 7) SCOPE AND
PRESENTATION OF MILITARY GEOGRAPHIC
INFORMATION AND DOCUMENTATION (MGID)
című NATO szabványosítási egyezmény, mely
a 17/2015. (HK 8.) HVKFH szakutasítással került nemzeti
elfogadásra,
d) a STANAG 3710 IGEO (EDITION 1) MILITARY
CITY MAPS című NATO szabványosítási egyezmény,
mely a 13/2003 (HK 4.) MH TSZF intézkedéssel került
nemzeti bevezetésre,
e) a STANAG 7072 IGEO (EDITION 2) VECTOR
MAP (VMAP) – LEVEL 0 című NATO szabványosítási
egyezmény, mely a 92/2003. (HK 17.) MH TSZF intézkedéssel került nemzeti bevezetésre,
DARD (DIGEST) című NATO szabványosítási egyezmény, mely a 107/2002 (HK 29.) MH TSZF intézkedéssel
került nemzeti bevezetésre,
g) a STANAG 7123 IGEO (EDITION 3) DIGITAL
GEOGRAPHIC INFORMATION (DGI) ON OPTICAL
MEDIA című NATO szabványosítási egyezmény, mely
a 18/2015. (HK 10.) HVKFH szakutasítással került nemzeti bevezetésre, és
h) a STANAG 7163 IGEO (EDITION 1) VECTOR
MAP (VMAP) – LEVEL 1 című NATO szabványosítási
egyezmény, mely a 18/2015. (HK 10.) HVKFH szakutasítással került nemzeti bevezetésre.
4. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. Ez a szakutasítás a hatályba lépését követő napon hatályát veszti.
Korom Ferenc altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
108/2012. (V. 2.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Tom Nrrring rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetnek a Dán Királyság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő
kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2012. március 20. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1217/2017. (IV. 12.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
9000,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím javára,
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Rendkívüli kormányzati
intézkedések alcím terhére az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1221/2019. (IV. 23.) Korm. határozata a kiemelt budapesti közösségi fejlesztések keretében a Budapest I. kerület, Clark Ádám tér, a Budapest V. kerület, Széchenyi István tér és a József Attila utca átalakításának megvalósításáról.
A Kormány
a Magyarország Kormánya és Budapest Főváros Önkormányzata közötti együttműködési megállapodásban meghatározott
feladatok végrehajtásával összefüggésben, a  Fővárosi Közfejlesztések Tanácsa javaslata alapján, a  Fővárosi Közfejlesztések
Tanácsa vonatkozó döntésének végrehajtása és a  kiemelt budapesti közösségi fejlesztések megvalósításának támogatása
keretében,
 1. egyetért Budapest belvárosa zöldfelületeinek bővítése, a  gyalogos-kerékpáros és közösségi közlekedés
feltételeinek javítása, a  sokszínű szabadidő-eltöltési lehetőségek támogatása és pihenőterek kialakítása, valamint
a gépjárműforgalom csökkenése érdekében a Budapest I. kerület, Clark Ádám tér, a Budapest V. kerület, Széchenyi
István tér és József Attila utca közterületi megújításának szükségességével a Fővárosi Közfejlesztések Tanácsa által
rögzített, 1. melléklet szerinti elvek mentén;
2. egyetért azzal, hogy az 1. pont szerinti közterületek megújításának engedélyezési terv, építési engedély, kiviteli terv
és kapcsolódó tenderdokumentáció szintű részletességgel történő előkészítését és tervezését, engedélyeztetését
Budapest Főváros Önkormányzata (a  továbbiakban: Fővárosi Önkormányzat), a  tulajdonában álló BKK Budapesti
Közlekedési Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: BKK Zrt.) útján a  lehetséges
leggyorsabb ütemezéssel valósítsa meg;
3. egyetért a  2.  pont szerinti tervezési tevékenység költségéhez kapcsolódóan központi költségvetés támogatás
biztosításával a Fővárosi Önkormányzat részére, az 6. pont szerinti előterjesztés alapján;
4. felkéri a Fővárosi Önkormányzatot, hogy a 2. pont szerinti előkészítés és a  terveztetés folyamatába a Budapest és
a  fővárosi agglomeráció fejlesztésének felelősségi körében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszter útján
vonja be a  KKBK Kiemelt Kormányzati Beruházások Központja Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaságot
(a továbbiakban: KKBK Nonprofit Zrt.);
5. egyetért azzal, hogy az  1.  melléklet szerinti elvek mentén a  Fővárosi Önkormányzat a  BKK Zrt. útján,
a  KKBK  Nonprofit Zrt. szakmai közreműködésével feltételes közbeszerzési eljárást folytasson le az  1.  pont szerinti
közterületek megújítása tervezőjének kiválasztására;
6. felhívja a Budapest és a fővárosi agglomeráció fejlesztésének felelősségi körében eljáró Miniszterelnökséget vezető
minisztert, hogy Budapest főpolgármesterével együttműködve, az  eljárás során megismert árajánlatok alapján
készítsenek előterjesztést a Kormány részére az előkészítés költségeinek 3. pont szerinti biztosítása érdekében.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a közbeszerzési eljárás lezárását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2013. (I. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 3. §
(2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kissné dr. Koch Ágnest 2013. január 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem. Budapest, 2012. december 20.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1983/2015. (XII. 23.) Korm. határozata a TIOP-2.2.4-09/1-2010-0027 azonosító számú („Szervezeti és infrastrukturális megújulás – Markhot Ferenc Kórház” című) projekt megvalósításához szükséges fedezet biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a TIOP-2.2.4-09/1-2010-0027 azonosító számú, „Szervezeti és infrastrukturális megújulás – Markhot Ferenc
Kórház” című projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának 1. melléklet szerinti növelésével az Uniós fejlesztések
fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló 549/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet
28. §-a és 29. § (3) bekezdése alapján,
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjanak
a  projekt támogatási szerződésének 1.  melléklet szerinti módosításáról, ezáltal – az  1.  melléklet szerinti
többlettámogatás vonatkozásában – a támogatási jogviszony háromoldalú jogviszonyra történő változtatásáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
150/2008. (XII. 3.) AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás tárgyában – dr. Holló András alkotmánybíró párhuzamos indokolásával – meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
222/2008. (VII. 16.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) a 222/2008. (VII. 16.) OVB határozatával megtagadta egy országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítését. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés
szerepelt: „Kezdeményezzük, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt a választási bizottságok jogi személyiségéről.” Az OVB az indokolásában arra hivatkozott, hogy
az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról
szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 118. §
(3)–(5) bekezdéseiben megfogalmazott követelményeknek és eltér a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek az országos népszavazási kezdeményezésen és az
országos népi kezdeményezésen történő végrehajtásáról
szóló 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet (a továbbiakban: R.)
mellékletében megállapított aláírásgyűjtőív mintájától,
mivel az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán már szerepelnek
személyes adatok.
2. A 222/2008. (VII. 16.) OVB határozat a Magyar
Közlöny 2008. évi 105. számában, 2008. július 18-án jelent meg. A Ve. 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek
az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen 2008. július 29-én a kezdeményezők nyújtottak
be kifogást.
A kifogás benyújtói szerint az R. melléklete nem tartalmazza, hogy a rovatokat a kezdeményező vagy a kezdeményezést támogató tölti-e ki. Az aláírágyűjtő ív mintapéldányán az. 1. és. 2. sorszámú rovatban, mint kezdeményezők
tüntették fel adataikat. Álláspontjuk szerint, mivel még
nincs hitelesített aláírásgyűjtő ív, szóba sem kerülhet,
hogy megkezdték volna az aláírások gyűjtését.
A kifogás benyújtói sérelmezték továbbá, hogy az OVB
ülésének a honlapon közzétett meghívója nem felelt meg a
Ve. vonatkozó rendelkezéseinek. A napirendben ugyanis
ez a kérdés nem szerepelt, így annak tárgyalásáról nem
szerezhettek tudomást és nem állt módjukban az ülésen
megjelenni és nyilatkozataikat megtenni sem, ami a konkrét jogszabálysértésen túl a Ve. 3. § c) pontjában foglalt
esélyegyenlőség elvét is sérti. Minderre tekintettel kérték
az OVB kifogásolt határozatának megsemmisítését és az
OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését.
II. A kifogás nem megalapozott. 1. A jelen ügyben az Alkotmánybíróság hatáskörét az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása jogorvoslati eljárás, ezért az Alkotmánybíróság a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja,
hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat,
ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az országos népszavazás és ekként a népi kezdeményezés tekintetében is különös jelentősége van az aláírásgyűjtő ív törvényességének, annak, hogy az aláírásgyűjtő ív a legapróbb részletekig megfeleljen a törvény formai előírásainak
[49/2008. (IV. 22.) AB határozat, ABH 2008. április, 488,
490.]. A Ve. 131. §-a értelmében az országos népi kezdeményezés során a Ve. 117–121. §-ait és a 130. § (1) és
(3) bekezdésének rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni. A Ve. 118. §-a pedig pontosan meghatározza, hogy
mit kell tartalmaznia az aláírásgyűjtő ívnek. Annak érdekében, hogy az aláírásgyűjtő ív mindenben megfeleljen a
törvényben szabályozott tartalmi követelményeknek, az
R. mellékletében kötelezően alkalmazandó mintaként
meghatározta az országos népi kezdeményezés, illetőleg
országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtés során használható aláírásgyűjtő ív mintáját.
Azt a kifogás benyújtói sem vitatták, hogy az OVB-hez
benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányának az aláírás
gyűjtésére szolgáló első két sorát kitöltötték és aláírták. Az
Alkotmánybíróság megállapította, hogy a benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldánya emiatt nem felel meg a vonatkozó jogszabályi előírásoknak, ezért a 222/2008. (VII. 16.)
OVB határozatot, az abban foglalt indokolás szerint helybenhagyta.
Tekintettel arra, hogy az OVB eljárásával kapcsolatos
kifogás a határozat tartalmát nem érintette, ezért annak
vizsgálatát az Alkotmánybíróság mellőzte.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az
OVB határozatának a Magyar Közlönyben történt közzétételére tekintettel rendelte el.
Budapest, 2008. december 1. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
232/2014. (IX. 10.) Korm. rendelete a Miniszterelnökség budavári elhelyezését biztosító felújítási és építési beruházás megvalósításához kapcsolódó egyes beszerzéseknek a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet 7. § (5) bekezdés a) pontja szerinti minősítéséről.
A Kormány a  közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182.  § (1)  bekezdés 12.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  Miniszterelnökség budavári elhelyezését biztosító felújítási és építési beruházás megvalósításához
szükséges, a 2. §-ban meghatározott beszerzések tekintetében megállapítja, hogy a beszerzések során a minősített
adatot, az  ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a  különleges biztonsági intézkedést
igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet közösségi beszerzésre vonatkozó
szabályainak alkalmazása olyan információk átadására kötelezné Magyarországot, amelyeknek felfedése ellentétes
az  állam biztonságához fűződő alapvető érdekével és olyan nemzetbiztonsági érdekekbe ütköző információk
átadását tenné lehetővé, amelynek felfedése ellentétes az állam biztonságához fűződő alapvető érdekével.
2. § Az 1.  § szerinti beszerzésnek minősül a  Budapest I. kerület, 6461, 6460, 6459, 6458, 6515 és 14363/1 helyrajzi
számon nyilvántartott ingatlanokon (a továbbiakban együtt: Ingatlanok) az épületek átépítéséhez és felújításához,
valamint az  Ingatlanokon új épület létesítéséhez kapcsolódó tervezési munkák ellátására, a  tervezési előkészítő
munkálatok ellátására, a koncepciótervek, az építési engedélyezési tervek, a kiviteli tervek és a megvalósulási tervek
elkészítésére, valamint egyéb meghatározott tervezési feladatok ellátására irányuló beszerzések.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
202/2019. (VIII. 23.) Korm. rendelete a nyugellátásokban és egyes más ellátásokban részesülő személyek részére juttatandó rezsiutalványról.
A Kormány
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva,
a 6. és 10.  § tekintetében a  villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170.  § (1)  bekezdés 6. és 13.  pontjában és
a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 132. § 12. és 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet célja 1. § E rendelet célja annak biztosítása, hogy az  évtizedeken át tartó és az  ország gyarapodását szolgáló munkájuk
elismeréseként a  nyugdíjasok is részesülhessenek a  magyar állampolgárok közös erőfeszítésének köszönhetően
erősödő magyar gazdaság eredményeiből.
2. Általános rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. rezsiutalvány: a  Magyar Államkincstár által kibocsátott, a  Magyar Államkincstárral szembeni pénzkövetelést
megtestesítő bankjegynek, forgatható utalványnak, a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló
törvény szerinti készpénz-helyettesítő fizetési eszköznek, valamint értékpapírnak nem minősülő és kizárólag
az  e  rendeletben meghatározott szolgáltatások ellenértékének kiegyenlítésére szolgáló papíralapú fizetési
eszköz;
2. jogosult: az a személy, akinek 2019 májusában
2.1. öregségi nyugdíjat,
2.2. özvegyi nyugdíjat,
2.3. szülői nyugdíjat,
2.4. árvaellátást,
2.5. baleseti hozzátartozói nyugellátást,
2.6. mezőgazdasági szövetkezeti öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékot,
2.7. mezőgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi
járadékát,
2.8. korhatár előtti ellátást,
2.9. szolgálati járandóságot,
2.10. átmeneti bányászjáradékot,
2.11. táncművészeti életjáradékot,
2.12. rokkantsági ellátást,
2.13. rehabilitációs ellátást,
2.14. baleseti járadékot,
2.15. rokkantsági járadékot,
2.16. bányászok egészségkárosodási járadékát,
2.17. fogyatékossági támogatást,
2.18. vakok személyi járadékát,
2.19. a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján
folyósított ellátást,
2.20. polgármesterek közszolgálati járadékát,
2.21. a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti kiegészítő rokkantsági támogatást,
2.22. a  honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek
hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerinti kiegészítő hozzátartozói
támogatást,
2.23. a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti árvák kiegészítő támogatását,
2.24. a  hadigondozásról szóló törvény alapján a  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló
1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 62.  §-ában foglaltak szerint megemelendő
rendszeres pénzbeli ellátást,
2.25. kormányrendelet alapján a  Tny. 62.  §-ában foglaltak szerint emelendő, az  egyes személyes
szabadságot korlátozó intézkedésekkel vagy semmissé nyilvánított elítéléssel összefüggésben járó
emelést,
2.26. nemzeti helytállásért elnevezésű pótlékot,
2.27. házastársi pótlékot vagy
2.28. házastársi jövedelempótlékot
folyósítottak;
3. szolgáltatás: a  villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény (a továbbiakban: Vet.), valamint
a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a továbbiakban: Get.) szerinti egyetemes szolgáltatás;
4. szolgáltató: a Vet. és a Get. szerinti egyetemes szolgáltató.
3. A rezsiutalvány nyújtása és kibocsátása 3. § (1) A  jogosultakat 2019 szeptemberében egyszeri juttatásként, egy alkalommal személyenként 9000 forint értékű,
három darab 3000 forint címletű rezsiutalvány illeti meg.
(2) A rezsiutalvány akkor is egyszer jár, ha a jogosult több, az 1. § 2. pontjában meghatározott ellátásban részesül.
 (3) A  juttatás a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 1. számú melléklet 7.39.  pontja alapján
adómentes.
 (4) A rezsiutalványt az 1. mellékletben foglalt tartalmi és formai feltételeknek megfelelően kell előállítani.
 (5) A  rezsiutalvány kialakításában, előállításában – a  Magyar Államkincstár megbízásának megfelelően – az  Erzsébet
Utalványforgalmazó és Gazdasági Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság közreműködik.
4. A rezsiutalvány jogosultakhoz történő eljuttatása 4. § (1) A Magyar Államkincstár a (2) és (3) bekezdésben foglaltak szerint intézkedik a rezsiutalványnak a jogosultak részére
történő megküldéséről.
(2) A  rezsiutalványt tartalmazó küldemény jogosultak részére történő kézbesítésére postai szolgáltatás keretében
kerül sor. E kézbesítési feladat ellátása az egyetemes postai szolgáltató (a továbbiakban: Posta) kizárólagos joga és
kötelezettsége.
(3) A  Posta a  kézbesítést kizárólag egyszer kísérli meg. A  postai kézbesítés eredménytelensége esetén az  ismételt
kiküldés iránti kérelmet a  Magyar Államkincstárnál, a  Magyar Államkincstár által a  honlapján közzétett címen kell
előterjeszteni. A kérelem benyújtásának jogvesztő határideje 2019. november 30.
5. A rezsiutalvány felhasználhatósága, beváltása 5. § (1) A  rezsiutalvány a  szolgáltatásért fizetendő, természetes személy fogyasztót terhelő számla kiegyenlítésére
használható fel.
(2) A rezsiutalvány – a 6. § (3) bekezdésében meghatározott kivétellel – sem részben, sem egészben készpénzre nem
váltható.
(3) A rezsiutalványt a jogosultak a 6. és 7. §-ban foglaltak szerint 2020. március 31-ig használhatják fel.
 (4) A rezsiutalvány felhasználhatóságáról
a) a Posta elektronikusan és papír alapon hirdetmény formájában,
b) a szolgáltató az ügyfélszolgálatán, valamint a honlapján
részletes tájékoztatást tesz közzé.
6. § (1) A  rezsiutalvány valamennyi postai szolgáltatóhelyen felhasználható a  szolgáltatás tekintetében felmerült,
természetes személyt terhelő számla ellenértékeként a  Posta Elszámoló Központot működtető intézményen
keresztül fizetési számlára történő készpénzbefizetést lehetővé tevő fizetési megbízás (a továbbiakban: postai
számlabefizetési megbízás) útján.
(2) A  szolgáltatás tekintetében kibocsátott, a  szolgáltatásért fizetendő díj kiegyenlítésére szolgáló, postai
számlabefizetési megbízás esetében egy vagy több rezsiutalvány egy vagy több postai számlabefizetési megbízás
ellenértékének kiegyenlítésére is felhasználható, de a  felhasznált rezsiutalvány értéke nem haladhatja meg
a fizetendő szolgáltatások ellenértékét.
(3) A  postai számlabefizetési megbízás esetében az  átadott rezsiutalvány vagy rezsiutalványok összegét
a Posta Elszámoló Központot működtető intézmény készpénzre váltja át.
7. § (1) A  szolgáltató részére az  ügyfélszolgálatán átadott rezsiutalványok értékét a  szolgáltató haladéktalanul,
de legkésőbb az  átadást követő 15 napon belül jóváírja a  rezsiutalványt felhasználó természetes személy által
meghatározott természetes személy fogyasztó folyószámláján.
(2) Ha az (1) bekezdés szerint meghatározásra kerülő természetes személy fogyasztó előre fizető mérővel rendelkezik,
akkor a szolgáltató gondoskodik a rezsiutalványok értékének a mérőre történő feltöltéséről.
(3) Az  egyetemes szolgáltató az  (1)  bekezdés szerinti jóváírásból fakadóan a  természetes személy fogyasztó
folyószámláján az  elszámolás során jelentkező 3000 forintot meghaladó túlfizetést – visszafizetés helyett –
a természetes személy fogyasztó következő számláiban számolja el.
8. § (1) A rezsiutalvány felhasználásakor a szolgáltató, illetve a Posta Elszámoló Központ
a) ellenőrzi a  rezsiutalvány 1.  melléklet szerinti tartalmi és formai elemeit, és csak az  azoknak megfelelő
rezsiutalványt fogadja el,
b) az elfogadott rezsiutalványt bevonja és érvényteleníti a fizetés teljesítésének igazolása érdekében.
(2) A  szolgáltató és a  Posta Elszámoló Központ a  felhasználás során átadott rezsiutalványt nyilvántartásba veszi
a sorszáma mint egyedi megkülönböztető jelzése alapján.
6. A rezsiutalvány elszámolása 9. § (1) A  rezsiutalvány kibocsátásának fedezetét az  állam a  Magyar Államkincstáron – mint az  állami költségvetés
pénzforgalmi lebonyolítási, illetve társadalombiztosítási nyugellátást folyósító feladatkörében eljáró intézményen –
keresztül biztosítja.
(2) A  központi költségvetés XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 8. Magyar Államkincstár címének terhére teljesül
a rezsiutalványok kibocsátása, felhasználása, beváltása és elszámolása.
10. § (1) A  rezsiutalvány postai számlabefizetési megbízás ellenértékének kiegyenlítésekor az  átadott rezsiutalványt
a  Posta Elszámoló Központot működtető intézmény a  belső eljárásrendje szerint az  elszámolás során készpénzre
váltja át, amelynek a  forrását a  Magyar Államkincstár a  Posta Elszámoló Központot működtető intézmény részére
megállapodásban meghatározottak szerint biztosítja.
(2) A Posta Elszámoló Központot működtető intézmény a rezsiutalványok elfogadását megalapozó összeg maradványát
visszafizeti a megállapodásnak megfelelően a Magyar Államkincstár számára a megállapodás megszűnését követő
30 napon belül, de legkésőbb 2020. április 30-ig.
11. § A szolgáltató által átvett és a  fogyasztó számláján jóváírt rezsiutalványok ellenértékét a  Magyar Államkincstár
a szolgáltató által benyújtott adatszolgáltatás alapján heti elszámolás keretében téríti meg a szolgáltató részére.
12. § (1) A  rezsiutalvánnyal történő elszámolás során a  szolgáltató és a  Posta Elszámoló Központot működtető intézmény
az  érvénytelenített rezsiutalványt a  megállapodás szerinti elszámolási összesítővel havonta eljuttatja a  Magyar
Államkincstár számára.
(2) A rezsiutalványok tekintetében a szolgáltató és a Magyar Államkincstár, valamint a Posta és a Magyar Államkincstár
közötti végső elszámolás határideje 2020. május 15.
7. Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök