text:
1248/2010. (XI. 19.) Korm. határozata a Nemzeti Külgazdasági Hivatal létrehozásával kapcsolatos intézkedésekről.
1. A Kormány a gazdaságosabb és hatékonyabb közigazgatás megteremtése, illetve a minisztériumi rendszerben nem
ellátható közfeladatok gazdaságosabb, hatékonyabb és eredményesebb meg valósítása érdekében, egyetért az ITD
Hungary Nonprofit Közhasznú Zártkörűen Működő Részvénytársaság megszüntetésével, egyidejűleg 2011. január 1.
napjával létrehozza a Nemzeti Külgazdasági Hivatalt.
2. A Kormány egyetért azzal, hogy a Nemzeti Külgazdasági Hivatal a külgazdaságért felelős miniszter irányítása alatt álló
központi hivatal, amely önállóan működő és gazdálkodó központi költségvetési szerv. A költségvetési szerv alapító
szerve a Magyar Köztársaság Kormánya, az alapítás dátuma: 2011. január 1. A költségvetési szerv irányító szerve
a Nemzetgazdasági Minisztérium, a Nemzeti Külgazdasági Hivatal vezetőjét és helyettesét a nemzetgazdasági
miniszter nevezi ki és menti fel.
3. A Kormány felhívja
a) a nemzetgazdasági minisztert, hogy a költségvetési tervezés során gondoskodjon a Nemzeti Külgazdasági Hivatal
működéséhez szükséges források önálló költségvetési címként történő megtervezéséről összesen 5 617 millió forintos
előirányzattal, amelyből a személyi jellegű ráfordítás a munkaadót terhelő járulékokkal együtt 1 318 millió forint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a költségvetési tervezéssel egyidejűleg
b) a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Nemzeti Külgazdasági Hivatal alapító okiratát adja ki;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a költségvetési szerv létrehozásáról szóló jogszabály kihirdetését követő 30 napon belül
c) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszterrel együttműködve gondoskodjon az ITD
Hungary Nonprofit Közhasznú Zártkörűen Működő Részvénytársaság megszüntetéséről és vagyonelemeinek,
illetve – a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 86/B. §-ában foglaltakra is figyelemmel –
a munkavállalóknak megállapodással a Nemzeti Külgazdasági Hivatal részére történő átadásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2011. január 1. d) a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy megállapodással rendezzék a Központi
Szolgáltatási Főigazgatóság által a Nemzeti Külgazdasági Hivatal részére biztosított szolgáltatások tartalmát és
feltételeit;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő:2010. december 31. e) a nemzetgazdasági minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy egymással együttműködve és a Magyar
Fejlesztési Bank Zrt. bevonásával készítsék elő a szervezeti átalakítást azzal, hogy e határozat közzétételét
követően az ITD Hungary Nonprofit Közhasznú Zártkörűen Működő Részvénytársaságot érintő szervezeti
döntéshez, illetve a 2011. évre történő kötelezettségvállaláshoz a nemzetgazdasági miniszter egyetértése
szükséges;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter a Magyar Fejlesztési Bank Zrt. bevonásával
Határidő: folyamatos 2010. december 31-ig
f) a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy a külgazdasági attasékra és a turisztikai attasékra
vonatkozó tárcamegállapodásokat vizsgálják felül és egységesítsék azok tartalmát és feltételeit.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
külügyminiszter
Határidő: 2010. december 31. 4. A Miniszterelnökségen, a minisztériumokban, az igazgatási és az igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi
költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról szóló 1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozat (a továbbiakban: H.)
2. számú melléklete a következő 4.10. ponttal egészül ki:
[Megnevezés Létszám (fő) Nemzetgazdasági Minisztérium] „4.10. Nemzeti Külgazdasági Hivatal 155”
5. A H. 2. számú melléklet 4. pontjában a „25884” szövegrész helyébe a „26039” szöveg, 11. pontjában a „60914”
szövegrész helyébe a „61069” szöveg lép.
6. Ez a határozat – a 7. pontban meghatározott kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. E határozat 4. és 5. pontja 2011. január 1-jén lép hatályba.
8. Ez a határozat 2011. január 31. napján hatályát veszti.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2016. VII. törvény a Magyarország Kormánya és a Globális Zöld Növekedési Intézet között a Globális Zöld Növekedési Intézet kiváltságairól és mentességeiről szóló jogállási megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Globális Zöld Növekedési
Intézet között a  Globális Zöld Növekedési Intézet kiváltságairól és mentességeiről szóló jogállási megállapodás
(a továbbiakban: Jogállási Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Jogállási Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Jogállási Megállapodás angol nyelvű hiteles szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2016. március 1-i ülésnapján fogadta el.
„MEGÁLLAPODÁS AMELY LÉTREJÖTT MAGYARORSZÁG ÉS A GLOBÁLIS ZÖLD NÖVEKEDÉSI
INTÉZET KÖZÖTT A GLOBÁLIS ZÖLD NÖVEKEDÉSI INTÉZET JOGÁLLÁSÁRÓL, KIVÁLTSÁGAIRÓL
ÉS MENTESSÉGEIRŐL
Megállapodás Magyarország és a  Globális Zöld Növekedési Intézet között a  Globális Zöld Növekedési Intézet
jogállásáról, kiváltságairól és mentességeiről
MIVEL a  Globális Zöld Növekedési Intézetet (angolul: Global Green Growth Institute – a  továbbiakban: GGGI)
a  Globális Zöld Növekedési Intézet létrehozásáról szóló megállapodás (a  továbbiakban: létrehozásról szóló
megállapodás) nemzetközi szervezetként hozta létre Rio de Janeiróban 2012. június 20-án;
MIVEL a létrehozásról szóló megállapodás 2012. október 18-án hatályba lépett;
MIVEL a GGGI elsődleges célja a fenntartható fejlődés előmozdítása a fejlődő és feltörekvő országokban – beleértve
a legkevésbé fejlett országokat is;
MIVEL Magyarország csatlakozott a GGGI létrehozásról szóló Alapító Egyezményhez, valamint a GGGI tagországa;
MIVEL a  GGGI – a  létrehozásról szóló megállapodás 15.  cikkével összhangban – kérhet olyan kiváltságokat és
mentességeket a  tagállamaiban, amelyek szükségesek és indokoltak a  GGGI rendes működéséhez – megfelelően
figyelembe véve a  hasonló típusú nemzetközi szervezetek számára általában biztosított kiváltságokat és
mentességeket –, és az  ilyen kiváltságok és mentességek a  GGGI és az  egyedi tagországok közötti külön
megállapodásban határozhatók meg;
MIVEL Magyarország és a  GGGI biztosítani kívánják azt, hogy a  GGGI rendelkezzen jogállással, valamint
kiváltságokkal és mentességekkel ahhoz, hogy területén és nemzetközi szinten tevékenységet végezhessen,
és hogy feladatait – beleértve az  irányító szerveit, személyi állományát és szakértőit, valamint a  szervezettel
kapcsolatban álló más személyeket illető feladatokat – hatékonyan és megfelelően láthassa el;
EZÉRT a jelen megállapodásban részes felek a következőkben állapodnak meg:
1. cikk
Fogalommeghatározások
A jelen megállapodásban való használatkor a következő kifejezések az alábbi jelentéssel bírnak:
„megállapodás” a Magyarország és a GGGI között létrejött jelen megállapodást jelenti;
„Tanácsadó Bizottság” a GGGI Tanácsadó Bizottságát jelenti;
„illetékes hatóságok” azokat a magyarországi hatóságokat jelölik, amelyek a Magyarországon alkalmazandó jog és
szokások keretében és azok alapján illetékességgel rendelkeznek;
„GGGI-irattár” a  GGGI teljes irattárát jelöli és magában foglal minden nyilvántartást, levelezést, dokumentumot,
kéziratot, mozgóképet, filmet, hangfelvételt és egyéb, a  GGGI tulajdonában álló vagy a  GGGI nevében birtokolt
anyagot;
„Közgyűlés” a GGGI Közgyűlését jelöli;
„Tanács” a GGGI Tanácsát jelöli;
„eltartott gyermekek” a  GGGI személyi állományának azokat a  gyermekeit jelöli, akik nem házasok és 21 évnél
fiatalabbak; vagy a  nem házas és 21 és 23 éves kor közötti nappali tagozatos tanuló vagy fogyatékkal élő
gyermekeket;
„főigazgató” a GGGI-nek a Közgyűlés által kinevezett főigazgatóját jelöli;
„szakértők” azokat a szakértőket jelöli, akik az adott szakértő és a GGGI között vagy adott szervezet és a GGGI között
létrejött szerződéses megállapodás szerint szolgáltatást nyújtanak a GGGI számára;
„Kormány” Magyarország Kormányát jelöli;
„Magyarország joga” Magyarország alaptörvényét és jogát jelenti és magában foglalja – korlátozás nélkül –
a törvényeket, rendeleteket, határozatokat, utasításokat, szabályokat, szabályozásokat, és a Kormány vagy hivatalai
által kiadott vagy felügyeletébe tartozó jogi aktusokat;
„GGGI által összehívott találkozó” a GGGI találkozóit jelenti, beleértve minden nemzetközi konferenciát vagy a GGGI
által összehívott egyéb gyűlést, továbbá az ilyen találkozók bizottságait, albizottságait vagy alcsoportjait;
„háztartási személyzet tagjai” azokat a nem magyar állampolgárságú, vagy magyarországi letelepedési engedéllyel
rendelkező személyeket jelöli, akiket a GGGI személyi állományának háztartási alkalmazottaiként foglalkoztatnak.
„iroda” a GGGI magyarországi irodáját jelenti, a 11. cikkben részletesebben kifejtettek szerint;
„GGGI tisztviselői” a főigazgatót és a GGGI által alkalmazott valamennyi személyt jelöli;
„GGGI személyi állománya” a Közgyűlés, a Tanács és a Tanácsadó Bizottság valamennyi tagját, és a GGGI tisztviselőit
(külföldi és magyar állampolgárságú vagy magyarországi letelepedési engedéllyel rendelkező személyeket
egyaránt), valamint a szakértőket jelöli, a helyben, óradíjban fizetett személyek kivételével.
„GGGI vagyona” a  GGGI teljes vagyonát és eszközállományát jelöli – elhelyezkedésre és birtokosra való tekintet
nélkül – és magában foglalja a pénzeszközöket, jövedelmeket, valamint a GGGI tulajdonát képező, általa birtokolt
vagy kezelt jogokat; és
„házastárs” a  GGGI személyi állományába tartozó személy partnerét jelöli (nemre tekintet nélkül), amennyiben
kapcsolatukat nyilvántartásba vetették, vagy azt a  személyt, akivel háztartását folyamatosan megosztja –
amennyiben a Kormány az ilyen jellegű kapcsolatot elismeri.
2. cikk
Jogi személyiség és jogképesség (1) A Kormány elismeri, hogy a GGGI egy nemzetközi jogi személyiséggel rendelkező nemzetközi szervezet.
 (2) A GGGI-t jogi személyiség valamint i. szerződéskötés, ii. ingó és ingatlan vagyon szerzése és elidegenítése és iii. jogi
eljárás indítása vonatkozásában jogképesség illeti meg.
 (3) A GGGI rendelkezik a nemzetközi szervezeteket megillető függetlenséggel és cselekvési szabadsággal.
3. cikk
Vagyon, pénzeszközök és eszközök (1) A  GGGI, továbbá – fellelési helytől és birtokostól függetlenül – vagyona és eszközei mentességet élveznek a  jogi
eljárások minden formájától, kivéve akkor, ha egyedi esetben kifejezetten lemond a mentességről. Ez azonban úgy
értendő, hogy egyértelmű eltérő nyilatkozat hiányában a  mentességfeladás nem terjed ki minden végrehajtási
intézkedésre.
(2) A GGGI vagyona és eszközei – fellelési helytől és birtokostól függetlenül – mentesülnek a házkutatás, igénybevétel,
elkobzás, kisajátítás vagy a  beavatkozás bármilyen más formája alól, legyen az  akár végrehajtási, közigazgatási,
bírósági vagy jogi aktus.
(3) A GGGI irattára – bárhol is helyezkedjen el – sérthetetlen.
 (4) A GGGI – pénzügyi ellenőrzések, előírások vagy moratórium általi korlátozás nélkül – tarthat bármilyen pénzeszközt
vagy devizát/valutát; vezethet számlákat bármilyen pénznemben; és az általa tartott devizából/valutából szabadon
utalhat egyik országból a  másikba, továbbá az  általa tartott devizából/valutából szabadon válthat át bármilyen
másik pénznemre.
4. cikk
Adó- és vámmentesség (1) A GGGI, annak eszközei, jövedelmei és egyéb vagyona:
(a) mentesülnek valamennyi közvetlen adó alól, kivéve azokat, amelyek valójában nem különböznek
az egyedileg nyújtott szolgáltatásokért felszámított díjaktól;
(b) mentességet élveznek a behozatali és kiviteli tilalmak és korlátozások alól a GGGI által hivatalos használatra
behozott és kivitt árucikkek tekintetében, valamint a  GGGI által behozott vagy kivitt bármely kiadvány
esetében; ez  azonban úgy értendő, hogy az  ilyen mentességgel behozott cikkek nem értékesíthetők
Magyarország területén, kivéve ha ez  a  Kormánnyal egyeztetett feltételek mellett történik, a  hatályos
vámjogszabályok előírásaira tekintettel;
(c) a Kormány által előírt feltételek betartása mellett mentességet élveznek a GGGI által vagy nevében hivatalos
használatra behozott javak behozatalára, vagy az  általa vagy nevében a  szervezet bármely kiadványának
behozatalára kivetett vámok alól, a hatályos vámjogszabályok előírásaira tekintettel.
(2) A  Kormány által alkotott szabályok szerint a  GGGI adókedvezményt élvez a  szervezet hivatali tevékenységéhez
szükséges jelentős értékű termékek és szolgáltatások után megfizetett általános forgalmi adó visszatérítésének
formájában, úgy, hogy az ilyen kedvezményre a Kormány által a szabályokkal összhangban meghatározott feltételek
betartása mellett van lehetőség.
5. cikk
Közlemények (1) Az  e-mailek, postai küldemények, táviratok, telegramok, telexek, rádiótáviratok, faxüzenetek, telefonhívások
és egyéb kommunikációs eszközök prioritásai, díjai és pótdíjai vonatkozásában a  GGGI hivatalos közleményeit
Magyarország nem részesíti kedvezőtlenebb elbánásban, mint ahogyan a  Kormány bármely más nemzetközi
szervezet vagy kormány esetében eljár, beleértve az országban található bármelyik diplomáciai képviseletet.
(2) A  Magyarország területére érkező, onnan származó és azon keresztülmenő bármilyen eszközzel vagy bármilyen
formában továbbított minden kommunikáció mentesül a cenzúrától és a feltartóztatástól vagy a titkosságába való
beavatkozástól. Ez  nem zárja ki a  Kormány és a  GGGI közötti egyeztetést követően meghatározandó megfelelő
biztonsági óvintézkedések elfogadását.
(3) A  GGGI-nek Magyarországon joga van a  kódok alkalmazására, valamint arra, hogy levelezését és egyéb
kommunikációját futár révén vagy lezárt csomagban küldhesse el és fogadhassa, az ezeket megillető mentességek
és kiváltságok nem lehetnek kedvezőtlenebbek, mint amelyek a  diplomáciai futárokat és táskákat megilletik.
A táskákon láthatóan fel kell tüntetni a GGGI emblémáját és kizárólag hivatalos használatra szánt dokumentumokat
és cikkeket tartalmazhatnak, a futárnak pedig rendelkeznie kell egy GGGI által kibocsátott futárigazolvánnyal.
6. cikk
Gyülekezés, találkozók és konferenciák szabadsága (1) A Kormánnyal egyeztetve a GGGI-nek joga van Magyarországon találkozókat tartani.
 (2) A  GGGI-t és annak személyzetét teljes szabadság illeti meg a  találkozók, a  viták és a  döntéshozatal tekintetében.
A  Kormány minden szükséges intézkedést megtesz annak biztosítására, hogy a  GGGI által Magyarországon
összehívott találkozóknak ne legyen semmilyen jogi akadálya.
(3) A  GGGI által szervezett találkozóra vagy konferenciára meghívott és a  részvételre felhatalmazott személyeknek
joga van Magyarországra belépni és onnan kilépni, továbbá a  találkozó vagy konferencia helyszínére utazásuk és
visszautazásuk jogilag nem akadályoztatható. Megkapják a gyors utazáshoz szükséges eszközöket. Az adott esetben
szükséges vízumok és belépési engedélyek kiadására az  alkalmazandó joggal összhangban térítésmentesen és
a lehető leggyorsabban sor kerül.
7. cikk
Lobogó, embléma és jelölések
A GGGI jogosult ingatlanjain és járművein megjeleníteni lobogóját és/vagy egyéb azonosító jeleit.
8. cikk
A GGGI-tagok képviselőinek és a GGGI Közgyűlését, Tanácsát és Tanácsadó Bizottságát adó egyéb
személyek kiváltságai és mentességei
(1) A  GGGI-tagok képviselőit valamint a  Közgyűlést, a Tanácsot és a Tanácsadó Bizottságot adó egyéb személyeket –
feladataik ellátásakor és a  GGGI által összehívott találkozók helyszínére való utazásuk és visszautazásuk közben
a következő kiváltságok és mentességek illetik meg:
(a) mentesség a  személyes letartóztatás és fogva tartás, valamint a  szóbeli vagy írásbeli kijelentések, továbbá
hivatalos minőségükben elkövetett cselekedeteik miatti jogi eljárások alól (a  jogi eljárástól való ezen
mentesség nem vonatkozik a  fenti személyekre abban az  esetben, amikor közlekedési szabálysértést
követnek el vagy amikor a saját vagy általuk vezetett gépjármű kárt okoz);
(b) hasonló mentesség és kiváltság a  személyes poggyász tekintetében, összhangban a  diplomáciai
kapcsolatokról szóló Bécsi Egyezmény 36. cikk 2. bekezdésével;
(c) mentesség – házastársukkal és eltartott gyermekeikkel együtt – a bevándorlási korlátozások és a külföldiek
nyilvántartásba vételére vonatkozó követelmények alól;
(d) a devizára/valutára és a pénzváltásra vonatkozó korlátozások tekintetében ugyanazok a kedvezmények, mint
amelyek a külföldi kormányok képviselőit is megilletik ideiglenes hivatalos kiküldetéseik során; és
(e) amikor a  Közgyűlést, a  Tanácsot és a  Tanácsadó Bizottságot adó személyeknek GGGI-találkozókra kell
utazniuk, akkor Magyarország a  lehető leggyorsabban feldolgozza a  GGGI által benyújtott valamennyi
vízumkérelmet.
(2) Annak érdekében, hogy a GGGI-tagok és a Közgyűlést, a Tanácsot és a Tanácsadó Bizottságot adó egyéb személyek
számára a  GGGI-találkozókon biztosítva legyen a  teljes szólásszabadság és a  teljes függetlenség feladataik
ellátásában, a  szóbeli vagy írásbeli kijelentésekre és hivatali feladatuk teljesítése során az  általuk végrehajtott
valamennyi cselekedetre vonatkozó, a  jogi eljárás alóli mentesség a későbbiekben is megilleti őket tekintet nélkül
arra, hogy részt vesznek-e az ilyen feladatok teljesítésében.
(3) A 8. cikk (1)–(2) bekezdéseinek rendelkezései Magyarország képviselői tekintetében nem alkalmazandók.
(4) A  GGGI rendszeresen tudatja a  Kormánnyal azoknak a  tisztviselőknek a  nevét, akikre alkalmazandók a  jelen cikk
rendelkezései.
9. cikk
A GGGI tisztviselőinek kiváltságai és mentességei
(1) A GGGI tisztviselői:
(a) mentesülnek a személyes letartóztatás és fogva tartás, valamint a szóbeli vagy írásbeli kijelentések, továbbá
hivatalos minőségükben elkövetett cselekedetek miatti bármiféle jogi eljárások alól, és ez  GGGI-tisztviselői
státuszuk megszűnése után is megilleti őket (a  jogi eljárástól való ezen mentesség nem vonatkozik a  fenti
személyekre abban az  esetben, amikor közlekedési szabálysértést követnek el, vagy amikor a  saját vagy
általuk vezetett gépjármű kárt okoz);
(b) a GGGI által számukra fizetett bérek, juttatások és járandóságok tekintetében mentesülnek az  adózás
valamennyi formája alól;
(c) mentesülnek – házastársukkal és eltartott gyermekeikkel együtt – a bevándorlási korlátozások és a külföldiek
nyilvántartásba vétele alól;
(d) devizajogi kedvezmények tekintetében ugyanazokban a  kiváltságokban részesülnek, mint a  diplomáciai
képviseletek hasonló rangú tisztviselői;
(e) nemzetközi válságok idején ugyanazokban a  hazatérési kedvezményekben részesülnek – házastársukkal és
eltartott gyermekeikkel együtt – mint a diplomáciai képviseletek hasonló rangú tisztviselői;
(f ) a hatályos vámjogszabályok előírásaira tekintettel jogosultak bútoraikat, háztartási javaikat és személyes
vagyontárgyaikat vámmentesen behozni, amikor a  magyarországi irodában első alkalommal foglalják el
hivatalukat; és
(g) a hatályos vámjogszabályok előírásaira tekintettel jogosultak egy darab járművet személyes használatra
behozni, amikor a magyarországi irodában első alkalommal foglalják el hivatalukat – a Kormány által előírt
feltételek betartása mellett.
(h) a 9. cikk (1) bekezdés c), d), e), f ) és g) pontjai nem alkalmazhatók a GGGI-nek azon tisztviselőire, akik magyar
állampolgárok vagy állandó magyarországi lakóhellyel rendelkeznek és a  magyarországi Irodába jelölték ki
őket.
(2) A  GGGI tisztviselői mentesülnek a  honvédelmi kötelezettség alól, azzal a  feltétellel, hogy – a  magyar
állampolgárságú vagy állandó magyarországi lakóhellyel rendelkező tisztviselők tekintetében – ez  a  mentesség
a GGGI-nek azokra a tisztviselőire korlátozódik, akiknek a neve – feladataik miatt – felkerült a GGGI főigazgatója által
összeállított és a Kormány által jóváhagyott listára. Amennyiben a GGGI egyéb tisztviselőit honvédelmi szolgálatra
hívják be, úgy a  Kormány – a  GGGI kérésére – engedélyezi e  tisztviselők behívásának ideiglenes halasztását,
amennyiben ez az érdemi munkavégzés fennakadásának elkerülése érdekében szükséges.
(3) A 9. cikk (1)–(2) bekezdéseiben meghatározott kiváltságokon és mentességeken túlmenően a GGGI főigazgatóját,
a helyettes főigazgatóit és a  főigazgató-helyetteseit saját magukra, házastársukra és eltartott gyermekeikre nézve
megilletik a  diplomáciai küldöttségeket a  diplomáciai kapcsolatokról szóló Bécsi Egyezménnyel összhangban
megillető kiváltságok és mentességek, kivételek és kedvezmények.
(4) A  GGGI együttműködik a  Kormány illetékes hatóságaival az  igazságszolgáltatás megfelelő működésének
elősegítése, valamint az  e  cikkben említett kiváltságokkal, mentességekkel és kedvezményekkel kapcsolatos
visszaélések megelőzése érdekében.
(5) Az  e  cikkben foglalt kiváltságok és mentességek a  GGGI adott tagja, szervezete vagy más egysége által
foglalkoztatott és kirendelt személyekre is vonatkoznak.
10. cikk
Szakértők kiváltságai és mentességei
A GGGI szakértőit a feladataik hatékony ellátásához szükség szerint a következő kiváltságok és mentességek illetik
meg, beleértve a szolgálatukkal kapcsolatos utazásaik során is:
(a) mentesség a  személyes letartóztatás és fogva tartás, valamint a  szóbeli vagy írásbeli kijelentések, vagy
hivatali feladataik teljesítése során elkövetett cselekedeteik miatti jogi eljárások alól, ez  a  mentesség
a  későbbiekben is megilleti őket tekintet nélkül arra, hogy az  érintett személyeknek a  GGGI-vel fennálló
szerződéses kapcsolata megszűnt-e (a  jogi eljárástól való ezen mentesség nem vonatkozik a  fenti
személyekre abban az  esetben, amikor közlekedési szabálysértést követnek el vagy amikor a  saját vagy
általuk vezetett gépjármű kárt okoz);
(b) a devizára/valutára és a pénzváltásra vonatkozó korlátozások tekintetében ugyanazok a kedvezmények, mint
amelyek a külföldi kormányok képviselőit is megilletik ideiglenes hivatalos kiküldetéseik során; és
(c) mentesség – házastársukkal és eltartott gyermekeikkel együtt – a bevándorlási korlátozások és a külföldiek
nyilvántartásba vétele alól.
11. cikk
Az iroda helyiségei (1) A GGGI – a Kormány beleegyezésével – irodát hozhat létre Magyarországon (a továbbiakban: „iroda”).
 (2) Az iroda személyzetét oda kirendelhető GGGI-személyzet adja.
 (3) A  jelen megállapodás eltérő rendelkezése hiányában az  irodán belül Magyarország joga alkalmazandó és
az irodában elkövetett cselekedetek tekintetében Magyarország bíróságai rendelkeznek joghatósággal.
 (4) Az  iroda helyiségei sérthetetlenek, felettük a  GGGI látja el a  felügyeletet és az  ellenőrzést. A  GGGI beleegyezése
és általa jóváhagyott feltételek hiányában magyarországi hatóság kötelességei teljesítésének céljával nem léphet
be az  iroda helyiségeibe. A  GGGI és a  Kormány megállapodnak abban, hogy tűzvédelemmel, közegészségügyi
rendelkezésekkel és veszélyhelyzettel kapcsolatosan mely körülmények mellett és milyen módon léphetnek be
a magyar hatóságok az irodába a GGGI előzetes beleegyezése nélkül.
(5) A  GGGI-nek joga van az  irodával a  mind Magyarországon belülről, mind kívülről folytatott kommunikáció
támogatásához szükséges pont-pont telekommunikációs létesítményeket, valamint egyéb kommunikációs és
átviteli eszközöket Magyarországon telepíteni és azokat működtetni.
(6) A  GGGI-nek joga van arra, hogy a  tevékenységeinek teljes körű és független végzéséhez és feladatainak
teljesítéséhez az iroda helyiségein belül hatályos szabályokat és előírásokat vezessen be.
(7) A GGGI-nek joga van találkozókat összehívni az iroda helyiségeiben.
 (8) Az  iroda helyiségeit a GGGI céljaival és feladataival összeegyeztethető módon használják. A GGGI megelőzi, hogy
az iroda helyiségei az igazságszolgáltatás elől menekülők, a kiadatási eljárás alá vont személyek, a  jogi kézbesítést
vagy bírósági eljárást elkerülők menedékévé váljon.
(9) Magyarország illetékes hatóságai kellő körültekintéssel gondoskodnak arról, hogy az iroda helyiségeinek nyugalmát
ne zavarják meg illetéktelen behatolást megkísérlő vagy az  iroda helyiségeinek közvetlen közelében zavaró
tevékenységet folytató személyek.
(10) Amennyiben azt a GGGI kéri, úgy a magyarországi illetékes hatóságok biztosítják a törvénynek és a rendnek az iroda
helyiségein belüli fenntartásához és a szabálysértők eltávolításához szükséges elegendő számú rendőrt.
12. cikk
Átutazás és tartózkodás (1) A  Kormány minden szükséges intézkedést megtesz a  Magyarországra való belépés, az  onnan való kilépés és
az  országon belüli mozgás szabadságának, valamint – az  irodába rendelt személyek tekintetében – a  következő
személyek Magyarországon való tartózkodásának elősegítése érdekében, bármiféle korlátozás és állampolgárságra
való tekintet nélkül:
a) A GGGI-tagok képviselői valamint a Közgyűlést, a Tanácsot és a Tanácsadó Bizottságot adó egyéb személyek,
miközben feladataikat látják el és a GGGI által összehívott találkozók helyszínére utazásuk és visszautazásuk
közben;
b) a GGGI tisztviselői;
c) szakértők;
d) házastárs és eltartott gyermekek, valamint a  GGGI-nek az  Irodához rendelt tisztviselőinek és szakértőinek
háztartási személyzetének tagjai; és
e) a  GGGI által hivatalos ügyben meghívott egyéb személyek. A  GGGI közölni fogja e  személyek neveit
a Kormánnyal.
 (2) A  Kormány a  nagykövetségeit, követségeit, konzulátusait és Magyarország egyéb érdekképviseleti hivatalait
általánosan utasítja, hogy a jelen 12. cikkben említett személyek számára – szükség szerint, és a vonatkozó magyar
törvényeknek és jogszabályoknak megfelelően – késlekedés, várakozási idő vagy illetékfizetés, továbbá személyes
jelenlétük rendes megkövetelése nélkül állítsanak ki vízumot.
13. cikk
Kiváltságok és mentességek megszűnése (1) Jelen megállapodás a  személyek számára a  GGGI érdekében biztosít kiváltságokat és mentességeket és nem
az  egyének személyes előnyhöz juttatása érdekében. Valamennyi ilyen kiváltságot és mentességet élvező
személy köteles minden egyéb vonatkozásban betartani Magyarország törvényeit és jogszabályait. A  következő
hatóságoknak joga és kötelessége megszüntetni a következő személyek mentességét olyan egyedi esetben, amikor
– megítélésük szerint – a  mentesség akadályozná az  igazságszolgáltatás menetét és a  megszüntetés nem sérti
a GGGI érdekeit:
(a) a Közgyűlésben és a Tanácsban lévő képviselőik tekintetében a GGGI tagjai;
(b) a GGGI főigazgatója tekintetében a Közgyűlés;
(c) a Tanács és a Tanácsadó Bizottság tagjaiként eljáró szakértők és a nem állami szereplők tekintetében a Tanács;
és
(d) a GGGI tisztviselői, szakértői és a  GGGI saját maga tekintetében a  GGGI főigazgatója (kivéve saját magára
nézve).
 (2) A megszüntetést minden esetben kifejezetten írásba kell foglalni.
14. cikk
A jelen megállapodás értelmezésében vagy alkalmazásában való nézeteltérések rendezése
(1) A  jelen megállapodás értelmezéséből vagy alkalmazásából fakadó valamennyi nézeteltérést egyeztetés, tárgyalás
vagy a rendezés egyéb elfogadott formájában kell rendezni.
(2) Amennyiben a  nézeteltérésnek a  14.  cikk (1)  bekezdése szerinti rendezésére nem kerül sor a  felek egyikének
írásos kérelmét követő három hónapon belül, úgy bármelyik fél kérheti, hogy a  nézeteltérést a  14.  cikk
(3)–(5) bekezdéseiben meghatározott eljárás szerint terjesszék elő választottbírósági döntésre.
(3) A  választottbíróság három választottbíróból áll: mindkét fél választ egy választottbírót, a  harmadikat
–  a  választottbíróság elnökét – pedig a  másik két választottbíró választja. Amennyiben a  felek egyike elmulasztja
megválasztani a saját választottbíróját a másik fél választottbírójának kijelölését követő három hónapon belül, úgy
a második választottbírót a Nemzetközi Bíróság elnöke jelöli ki. Amennyiben az első két választottbíró nem állapodik
meg a  harmadik személyében a  kettejük közül a  későbbi kijelölésének napját követő három hónapon belül, úgy
a harmadik választottbírót bármelyik fél kérésére a Nemzetközi Bíróság elnöke jelöli ki.
(4) A  felek eltérő megállapodásának hiányában a  választottbíróság saját maga határozza meg a  saját eljárását,
a kiadásokat pedig a választottbíróság elbírálása szerint a felek viselik. A választottbírósági eljárások nyelve az angol.
(5) A többségi szavazással döntő választottbíróság a nézeteltérés vonatkozásában a jelen megállapodás rendelkezései
valamint a  nemzetközi jog alkalmazandó szabályai alapján hoz határozatot. A  választottbíróság döntése
a nézeteltérésben részes felekre nézve jogerős.
15. cikk
Általános rendelkezések (1) A  jelen megállapodás rendelkezései semmilyen módon nem értelmezhetők a  korábban vagy a  későbbiekben
a  Kormány és a  GGGI által külön megállapodásban megállapított kiváltságok, mentességek, mentesítések vagy
a GGGI-nek címzett különböző típusú támogatások és hozzájárulások korlátozásaként vagy megsértéseként.
(2) A  jelen megállapodás nem értelmezhető a  létrehozásról szóló megállapodás rendelkezéseinek vagy a  GGGI által
más módon birtokolt, szerzett vagy vállalt jogok vagy kötelezettségek hatályon kívül helyezéseként vagy azoktól
való eltérésként.
(3) A  Kormány és a  GGGI a  jelen megállapodás alkalmazási körén belül szükség esetén köthetnek ilyen kiegészítő
megállapodásokat.
16. cikk
A jelen Megállapodás más nemzetközi Egyezményekhez való viszonya
(1) A  jelen Megállapodás rendelkezései nem érintik a  Szerződő Felek egyéb két- vagy többoldalú nemzetközi
szerződésekben szereplő kötelezettségvállalásait, vagy nemzetközi szervezetekben való tagságát.
(2) A  jelen Megállapodás nem befolyásolja azokat a  kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós
tagságából fakadnak, következésképpen jelen Megállapodás rendelkezései nem idézhetők vagy értelmezhetők úgy,
mint amelyek érvénytelenítik vagy bármilyen más módon befolyásolják Magyarországnak az  Európai Unió alapját
képező szerződésekből származó kötelezettségeit.
17. cikk
Hatálybalépés és módosítás (1) A jelen megállapodást ratifikálni szükséges, hatálybalépése a későbbi jegyzék diplomáciai úton történő beérkezését
követő harmincadik (30.) napon esedékes, ezzel egyúttal jelezve minden szükséges belső jogi folyamat lezárultát
a felek részéről.
(2) A  Kormány vagy a  GGGI kérésére egyeztetés folytatható a  jelen megállapodás módosítására vonatkozóan.
A  módosítások megtétele közös írásos megegyezés alapján lehetséges, és a  jelen cikk (1)  bekezdése szerint
léphetnek hatályba.
A FENTIEK HITELÉÜL Magyarország és a  Globális Zöld Növekedési Intézet – mindketten szabályszerűen
meghatalmazott képviselőiken keresztül eljárva – két azonos érvényességű angol nyelvű eredeti példányban
aláírták a jelen megállapodást a lenti napokon.
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA GLOBÁLIS ZÖLD NÖVEKEDÉSI INTÉZET
 NEVÉBEN ÉS MEGBÍZÁSÁBÓL NEVÉBEN ÉS MEGBÍZÁSÁBÓL

 2015. 12. 08. 2015. 12. 08.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 17. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az energiapolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1226/2016. (V. 2.) Korm. határozata a központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2016. kompenzációjához szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
4.  §  (1)  bekezdése szerinti céltartaléknak a  központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2016. évi
kompenzációja finanszírozása érdekében történő felhasználása céljából 16  383  027 ezer forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 34. Céltartalékok cím, 1. Közszférában
foglalkoztatottak bérkompenzációja alcím terhére, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2015. (II. 27.) SZTNH utasítása az egyes választható cafetéria-juttatásokról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 151. § (3) bekezdése és a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi
I. törvény 17. § (1) bekezdése alapján – a Magyarország központi költségvetéséről szóló mindenkor hatályos törvény, a személyi
jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény, az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény, az Önkéntes Kölcsönös
Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény, a  közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes
illetménypótlékokról szóló 249/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet, a  Széchenyi Pihenő Kártya kibocsátásának és felhasználásának
szabályairól szóló 55/2011. (IV. 12.) Korm. rendelet, az  Erzsébet-utalvány kibocsátásáról szóló 39/2011. (XII. 29.) KIM rendelet,
a  kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a  garantált bérminimum megállapításáról szóló mindenkor hatályos
rendelkezésekre is figyelemmel – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás
alapján a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalában a választható egyes cafetéria-juttatások rendjét az alábbiak szerint határozom
meg:
I. Bevezető rendelkezések Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás személyi hatálya a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal)
a) kormánytisztviselőire és ügykezelőire (a továbbiakban: kormánytisztviselő) és
b) munkaszerződés alapján foglalkoztatott munkavállalóira
[a továbbiakban a) és b) pont együtt: dolgozó] terjed ki.
(2) Az utasítás tárgyi hatálya a Hivatal által a dolgozói részére béren kívüli, választható (cafetéria-) juttatásként adható
juttatásokra, azok igénybevételének részletes szabályaira, az  elszámolás rendjére és a  visszatérítés szabályaira
terjed ki.
(3) Az utasítás hatálya nem terjed ki a Hivatal által jogszabály, más utasítás vagy egyedi döntés alapján a dolgozóknak
nyújtott egyéb juttatásokra.
Az utasítás célja 2. § Az utasítás célja a jogszabályi keretek között a dolgozók egyéni szükségleteihez megfelelően igazodó olyan rendszer
alkalmazása, amely a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) és a munka
törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) alapján alanyi jogon járó egyéb juttatások mellett
a havi illetményen, munkabéren kívüli cafetéria-juttatásokat biztosít a dolgozók egyéni választásának megfelelően.
II. A cafetéria-rendszerre vonatkozó közös szabályok A választható juttatások
3. § (1) A dolgozók egyéni döntése alapján választható juttatások (a továbbiakban: cafetéria-rendszer elemei):
a) a  munkahelyen biztosított étkeztetésnek minősülő szolgáltatás keretében megvalósuló ételfogyasztáshoz
nyújtott támogatás (a továbbiakban: melegétel vásárlására fordítható támogatás),
b) a fogyasztásra kész étel és melegétel vásárlására is felhasználható utalvány (a továbbiakban: Erzsébet-utalvány)
[a továbbiakban a) és b) pont együtt: étkezési hozzájárulás],
c) a Széchenyi Pihenő Kártya (a továbbiakban: SZÉP Kártya)
ca) szálláshely szolgáltatásra felhasználható alszámlával,
cb) melegkonyhás vendéglátóhelyen felhasználható alszámlával,
cc) a szabadidő eltöltését, rekreációt, egészségmegőrzést szolgáló alszámlával,
d) az iskolakezdési támogatás,
e) az önkéntes kölcsönös egészségpénztári hozzájárulás.
(2) Ha az  (1) bekezdésben meghatározott valamely cafetéria-rendszer elem tekintetében a személyi jövedelemadóról
szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja.) kedvezményes adózáshoz kapcsolódó mértéket határoz meg,
akkor a  dolgozók az  adott cafetéria-elemet az  éves keretösszegen belül is legfeljebb az  Szja.-ban meghatározott
kedvezményes mértékig választhatják.
A választható juttatások pénzügyi kerete 4. § (1) A cafetéria-rendszer elemeinek az egy dolgozó által igénybe vehető, közterhekkel együtt meghatározott bruttó éves
keretösszege (a továbbiakban: éves keretösszeg) teljes munkaidejű foglalkoztatás esetén minden dolgozó
tekintetében – beleértve a  vezető megbízású kormánytisztviselőket is – az  adott naptári évre (a továbbiakban:
tárgyév) a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvényben a cafetéria-keret maximumaként meghatározott
összeg.
(2) Ha a dolgozó jogviszonya év közben kezdődik vagy szűnik meg, továbbá a nem az egész évre szóló határozott idejű
foglalkoztatás, illetve részmunkaidőben történő foglalkoztatás esetén az  (1)  bekezdés szerinti éves keretösszeg
időarányos része illeti meg a  dolgozót. A  jogosultsági idő számításakor az  adott év naptári napjainak számát kell
figyelembe venni. Az arányos keretösszeget ezer forintra kerekítve kell meghatározni.
(3) Ha a  dolgozó – munkáltatói intézkedés alapján – a  tárgyéven belül az  eredetileg meghatározott (1)–(2)  bekezdés
szerinti keretösszeg helyett másik keretösszegre válik jogosulttá, az  új keretösszegnek a  változás időpontjától
számított időarányos része illeti meg.
(4) A  dolgozó a  tárgyévre meghatározott éves keretösszegnél – év közben kezdődő vagy megszűnő kormányzati
szolgálati jogviszony vagy munkaviszony (a továbbiakban együtt: foglalkoztatási jogviszony), illetőleg a keretösszeg
(3) bekezdés szerinti módosulása esetén pedig az időarányosan megállapított keretösszegnél – magasabb összeget
nem használhat fel.
(5) A  tárgyévben igénybe nem vett keretösszeg, illetőleg annak fel nem használt része a  tárgyévet követő évre nem
vihető át, és pénzben sem váltható meg.
(6) A cafetéria-rendszer elemeinek bruttó értékét meghatározó átváltási szorzószám tartalmazza a dolgozót terhelő és
a Hivatal által megfizetendő összes közterhet.
A jogosultak köre 5. § (1) A cafetéria-rendszer elemeinek igénybevételére a Hivatallal a  tárgyév január 1. napján fennálló vagy azt követően
a tárgyévben a Hivatallal létesített foglalkoztatási jogviszonyban foglalkoztatott dolgozók jogosultak.
(2) A  foglalkoztatási jogiszony tárgyéven belüli megszűnésekor a  keretösszeg a  jogviszony megszűnésének napjáig
időarányosan jár.
(3) Próbaidő kikötése esetén a  dolgozót a  próbaidő alatt is megilleti a  tárgyévre a  cafetéria-juttatás, illetve annak
időarányosan járó része.
(4) Nem jogosult cafetéria-juttatásra a  tartós külszolgálaton lévő, illetve nemzeti szakértőként foglalkoztatott
kormánytisztviselő, továbbá a  dolgozó azon időtartam alatt, amikor illetményre, munkabérre sem jogosult,
amennyiben a  távollét időtartama meghaladja a  harminc napot. A  harminc napot meghaladó távollét esetében
a  dolgozót a  távollét első napjától kezdve nem illeti meg a  juttatás. A  távollétek időtartamát – a  jogosultság
szempontjából – nem lehet összeszámítani.
(5) A  (4)  bekezdésben foglalt rendelkezést a  dolgozó bármilyen jogcímen igénybe vett fizetés nélküli szabadságának
idejére – ideértve a gyermekgondozás céljából igénybe vett fizetés nélküli szabadságot is – megfelelően alkalmazni
kell.
Az igénybevétel rendje 6. § (1) A cafetéria-rendszer választott elemeinek felmérése, összesítése, a nyilatkozatok átvétele és tárolása, a keretfelhasználás
dolgozónkénti nyilvántartása és ellenőrzése, valamint az  utalványos szolgáltatások utalványainak beszerzése,
biztonságos tárolása, őrzése és szétosztása, valamint a számfejtés kezdeményezése a Humánpolitikai Önálló Osztály
(a továbbiakban: HÖO) feladata.
(2) A SZÉP Kártya választott alszámlájára történő utalás, az önkéntes kölcsönös egészségpénztári hozzájárulás szolgáltatók
részére történő átutalása, továbbá a számfejtés – a HÖO által megadott összesített adatok alapján – a Pénzügyi és
Számviteli Osztály (a továbbiakban: PSZO) feladata.
(3) A dolgozók a Hivatal által megadott elektronikus rendszerben (WebCafé program) választják ki a cafetéria-rendszer
elemei közül azokat, amelyeket az adott évben igénybe kívánnak venni. A kiválasztást követően kinyomtatott és aláírt
nyilatkozatokat a  HÖO részére legkésőbb a  tárgyév február 28. napjáig kell átadni, ha a  Hivatal a  tárgyévre ennél
korábbi határidőt nem határozott meg. Amennyiben a dolgozó által választott juttatások bruttó összege nem éri el
a dolgozót megillető keretösszeget, az 1000 forintot el nem érő maradvány összege nem vehető igénybe.
(4) Év közben létesített foglalkoztatási jogviszony esetén a dolgozó az első munkában töltött napot követő 10 munkanapon
belül elektronikusan választja ki a  cafetéria-rendszer elemei közül azokat, amelyeket igénybe kíván venni.
A  kinyomtatott és aláírt nyilatkozatot a  HÖO részére kell átadni. A  tárgyév december 1. napja után kezdődő
foglalkoztatási jogviszony esetén a dolgozó kizárólag a 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti elemet jogosult választani.
(5) A tárgyéven belül a választott elemről másikra áttérni – akkor is, ha ezt a jelen utasítás kifejezetten nem zárja ki – csak
rendkívül indokolt esetben, a gazdasági főigazgató előzetes engedélye alapján lehet. A dolgozó az alapul szolgáló
körülményeket tartalmazó, megindokolt kérelmét a  HÖO osztályvezetője részére nyújthatja be. A  kérelem
elfogadásáról a gazdasági főigazgató – a HÖO osztályvezetőjének javaslatát is figyelembe véve – dönt.
(6) A dolgozó az általa választott cafetéria-elemeknél megjelöli azt az éves összesített összeget, amit ténylegesen el kíván
költeni az adott szolgáltatásra (a továbbiakban: nettó keretösszeg).
(7) A nettó keretösszeg és a választott cafetéria-elemhez tartozó átváltási szorzószám szorzata határozza meg a választott
cafetéria-elemhez tartozó bruttó keretösszeget.
(8) A választott elemek bruttó keretösszegeinek együttes összege a tárgyévben nem haladhatja meg a dolgozót a 4. §
szerint megillető keretösszeget.
(9) A keretösszeg egyes elemeit a dolgozó az alábbiak szerint kapja meg:
a) a  3.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti választott elem esetén a  kizárólag a  Hivatal éttermében beváltható
utalvány átadásával havonta,
b) a 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti választott elem esetén az Erzsébet-utalvány átadásával havonta,
c) a  3.  § (1)  bekezdés c)  pont egyes alpontjai szerinti választott elem esetén a  dolgozó választása szerinti
szolgáltatásra felhasználható juttatásnak a Széchenyi Pihenő Kártya egyes alszámláira történő átutalásával,
d) a  3.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti választott elem esetén az  iskolakezdési támogatásra felhasználható
utalvány átadásával,
e) a  3.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti választott elem esetén az  önkéntes kölcsönös egészségpénztár
bankszámlájára történő átutalással havonta.
 (10) A dolgozó a 3. § (1) bekezdése szerinti választott elemek közül:
a) a 3. § (1) bekezdés a) pontja szerinti melegétel vásárlására fordítható támogatást a választott elem értékéig
havonta legfeljebb az  Szja. szerinti mindenkori kedvezményes adózású mérték szerinti értékben, első
alkalommal legkésőbb a tárgyév március 31. napjáig,
b) a  3.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti Erzsébet-utalványt havonta legfeljebb az  Szja. szerinti mindenkori
kedvezményes adózású mérték szerinti értékben, első alkalommal legkésőbb a tárgyév március 31. napjáig,
c) a 3. § (1) bekezdés c) pont egyes alpontjai szerinti SZÉP Kártya alszámlák tekintetében legkésőbb a tárgyév
április 30. napjáig,
d) a  3.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti iskolakezdési támogatást egy alkalommal, teljes értékben, legfeljebb
gyermekenként (tanulónként) az Szja. szerinti mindenkori kedvezményes adózású mérték szerinti értékben,
legkésőbb a mindenkori Szja. szerint a tárgyévben az igénybevételre meghatározott kezdő napot megelőző
munkanapig,
e) a 3. § (1) bekezdés e) pontja szerinti önkéntes kölcsönös egészségpénztári támogatást az adójogszabályok által
meghatározott keretek között, az igénylés szerinti ütemezésben kapja meg.
(11) Az  év közben létesített foglalkoztatási jogviszony esetében a  3.  § (1)  bekezdés a)–c)  alpontjai szerinti elemek
megrendeléséről a  HÖO a  6.  § (4)  bekezdés szerint leadott nyilatkozat átvételétől számított 30 napon belül
gondoskodik, és az azok megérkezését követő 5 napon belül adja át a dolgozónak a 6. § (10) bekezdés szerint addig
már esedékessé vált elemeket.
(12) Az  év közben létesített foglalkoztatási jogviszony esetében a  3.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti elem a  tárgyév
július 1. napjáig választható.
(13) Ha a dolgozó a 6. § (3) bekezdés, illetőleg a 6. § (4) bekezdés szerinti nyilatkozatot a jelen utasításban erre meghatározott
határidőben önhibájából nem adja le, vagy a választott elem igénybevételéhez a  jelen utasításban meghatározott
dokumentumokat nem nyújtja be, a keretösszege erejéig kizárólag a 3. § (1) bekezdés c) pont ca) alpontja szerinti
SZÉP Kártya szálláshely alszámla elemre jogosult, ideértve azt az esetet is, ha a mulasztás csak egy vagy több elemet
érint, illetve ha a mulasztás a keretösszeg egészét vagy egy részét érinti.
A visszafizetés rendje 7. § (1) A  dolgozót, ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, visszafizetési kötelezettség terheli, ha az  őt megillető
keretösszegnél bármely okból többet vett igénybe, így különösen:
a) ha év közben megszűnő foglalkoztatási jogviszony esetén az időarányos keretösszegnél többet vett igénybe,
b) ha a folyamatosan, 30 napot meghaladó keresőképtelen állomány esetében a kiszámított, időarányosan járó
keretösszegnél többet vett igénybe,
c) ha részmunkaidőben történő foglalkoztatása vagy annak változása következtében csökkentett keretösszegre
vált jogosulttá, és az így kiszámított, őt megillető kisebb összegű keretösszegnél többet vett igénybe,
d) ha az év közben kezdődő fizetés nélküli szabadság miatt az időarányos keretösszegnél többet vett igénybe.
(2) Ha a  dolgozó az  őt megillető bruttó keretösszegnél többet vett igénybe, a  keretösszeget meghaladó rész nettó
összegét legkésőbb a  (3)  bekezdés szerinti esedékességkor köteles visszafizetni. A  visszafizetési kötelezettség
mértékét a HÖO írásbeli értesítésben határozza meg, amelynek egy példányát a PSZO részére is továbbítja. A PSZO
ennek alapján a központosított illetményszámfejtési rendszerben (KIR) elvégzi a számfejtést.
(3) A visszafizetés esedékessé válik:
a) a jogviszony megszűnése esetén az utolsó munkában töltött napot megelőző munkanapon, ha a visszafizetés
oka a keretösszeg 7. § (1) bekezdés a) pontja szerinti csökkenés vagy túllépés,
b) a  keresőképessé válást követő első munkanapon, ha annak oka a  keretösszeg 7.  § (1)  bekezdés b)  pontja
szerinti távollét miatti csökkenés vagy túllépés,
c) a  változás hatálybalépése utáni első munkanapon, ha annak oka a  keretösszeg 7.  § (1)  bekezdés c)  pontja
szerinti változás miatti csökkenés vagy túllépés,
d) a fizetés nélküli szabadság esetén legkésőbb az utolsó munkában töltött napot megelőző munkanapon, ha
a visszafizetés oka a keretösszeg 7. § (1) bekezdés d) pontja szerinti csökkenés vagy túllépés.
 (4) A visszafizetési kötelezettség teljesíthető:
a) a keretösszegnek a még igénybe nem vett cafetéria-elem összegével történő csökkentésével,
b) bármely elem tekintetében pénzbeli visszafizetéssel, ami történhet készpénzben vagy a  Hivatal által
működtetett POS terminálon keresztül, illetőleg a dolgozó külön írásban adott felhatalmazása alapján az őt
megillető illetmény, munkabér vagy egyéb járandóságok terhére történő beszámítással,
c) ha a  juttatás természete lehetővé teszi, az  elem – a  dolgozó választása szerint – visszafizetés helyett
természetben is visszaadható.
(5) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a dolgozó csak akkor kérheti a tartozás részletekben történő visszafizetését,
ha a kérelem benyújtását megelőző négy naptári negyedévben kapott bruttó jövedelmének egy hónapra eső átlaga
nem haladja meg a  Hivatal által a  tárgyévre gazdasági vezetői utasításban meghatározott jövedelemhatárt,
részmunkaidős foglalkoztatás esetén ennek az összegnek az arányos részét.
(6) Az  (5)  bekezdés szerinti kérelmet – a  munkáltatói jogkört gyakorló vezető véleményével együtt – legkésőbb
a visszafizetés esedékességének napján a Szociális Bizottság elnökéhez kell benyújtani, aki azt – javaslatával együtt –
továbbítja a döntésre jogosult gazdasági főigazgatónak.
III. A cafetéria-rendszerbe tartozó egyes juttatásokra vonatkozó különös szabályok
Étkezési hozzájárulás 8. § (1) Az étkezési hozzájárulás – a dolgozó választása szerint – lehet:
a) a Hivatal székházában működő étterem üzemeltetője által kibocsátott utalvány vagy
b) a fogyasztásra kész étel és melegétel vásárlására felhasználható Erzsébet-utalvány.
(2) A dolgozó az étkezési hozzájárulás általa választott formájáról a 6. § (3) bekezdés, illetőleg a 6. § (4) bekezdés szerinti
nyilatkozat kitöltésével nyilatkozik. A választott formáról másikra áttérni a tárgyéven belül nem lehet.
(3) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti étkezési hozzájárulás a munkahelyi étteremben történő étkezéshez igénybe vehető
támogatás, amelynek összegét a  Hivatal az  étterem üzemeltetője által kibocsátott étkezési utalvány formájában
nyújtja.
(4) Az  Erzsébet-utalvány a  fogyasztásra kész élelmiszerek, élelmiszer alapanyagok, továbbá melegétel vásárlására
felhasználható utalvány.
(5) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti utalvány havi összegének felső határa az Szja. szerinti mindenkori kedvezményes
adózású mérték szerinti érték.
(6) Az Erzsébet-utalvány havi összegének felső határa az Szja. szerinti mindenkori kedvezményes adózású mérték szerinti
érték.
(7) Az étkezési utalványt a dolgozók által leadott nyilatkozat alapján az adott keretösszeg ezen elemére választott érték
erejéig havonta biztosítja a Hivatal legfeljebb az (5) és a (6) bekezdés szerinti értékben.
(8) Az  (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti utalvány havi nettó keretösszegének száz forinttal osztható összegnek kell
lennie.
Széchenyi Pihenő Kártya 9. § (1) A  SZÉP kártya olyan névre szóló – plasztikkártya formájában forgalomba kerülő – készpénz-helyettesítő fizetési
eszköz, amellyel a  dolgozó az  elfogadóhelyként a  rendszerbe bevont szolgáltatóknál szálláshelyi szolgáltatásokat,
vendéglátási szolgáltatásokat és a szabadidő eltöltéséhez kapcsolódó szolgáltatásokat vehet igénybe.
(2) A SZÉP Kártya az alábbi alszámlákat tartalmazza:
a) külön jogszabályban meghatározott szálláshely szolgáltatásra felhasználható szálláshely alszámla,
b) melegkonyhás vendéglátóhelyeken külön jogszabályban meghatározott étkezési szolgáltatásra felhasználható
vendéglátás alszámla,
c) a  szabadidő eltöltését, a  rekreációt, az  egészségmegőrzést szolgáló, külön jogszabályban meghatározott
szolgáltatásra felhasználható szabadidő alszámla.
 (3) A  dolgozó a  SZÉP Kártya általa választott alszámlájáról a  6.  § (3)  bekezdés, illetőleg a 6.  § (4)  bekezdés szerinti
nyilatkozat kitöltésével nyilatkozik. A választott alszámláról a 3. § (1) bekezdés szerinti másik cafetéria-elemre áttérni
– ideértve a SZÉP Kártya másik alszámláját is – a tárgyéven belül nem lehet.
(4) A SZÉP Kártya alszámláira utalható összeg felső határa a mindenkori Szja. szerinti érték.
Iskolakezdési támogatás 10. § (1) A Hivatal utalvány formájában iskolakezdési támogatást nyújt, amelyet a dolgozó a közoktatásban részt vevő vagy
bármely EGT-államban ennek megfelelő oktatásban részt vevő gyermeke számára vehet igénybe, feltéve hogy
a  cafetéria-juttatásra jogosult személy a  gyermeknek – a  családok támogatásáról szóló törvény vagy bármely
EGT-állam hasonló jogszabálya alapján családi pótlékra vagy hasonló ellátásra jogosult – szülője, gyámja vagy
e szülőnek, gyámnak vele közös háztartásban élő házastársa.
(2) Az iskolakezdési támogatást kizárólag tankönyv, taneszköz, ruházat vásárlására lehet felhasználni.
 (3) Az iskolakezdési támogatás a mindenkori Szja. szerint meghatározott időtartam alatt vehető igénybe.
 (4) Az  iskolakezdési támogatást a  dolgozó az  elektronikus rendszerben kitöltött, kinyomtatott és aláírt cafetéria
nyilatkozatnak és az annak mellékletét képező nyomtatványnak a HÖO részére történő átadásával igényelheti.
 (5) Az  iskolakezdési támogatás mértéke gyermekenként az  Szja. szerinti mindenkori kedvezményes adózású mérték
szerinti érték. Önkéntes kölcsönös egészségpénztári hozzájárulás 11. § (1) Az  önkéntes kölcsönös egészségpénztári hozzájárulás keretében a  Hivatal munkáltatóitagdíj-hozzájárulást fizet
annak a dolgozónak, aki ezt a juttatást választja, és már valamely önkéntes kölcsönös egészségpénztár tagja, vagy
legkésőbb a 6. § (3) bekezdés, illetőleg a 6. § (4) bekezdés szerinti nyilatkozat leadásától számított 15 napon belül
valamely önkéntes kölcsönös egészségpénztárnál tagsági jogviszonyt létesít.
(2) Ha a dolgozó olyan egészségpénztárban tag, vagy olyannal létesít tagsági jogviszonyt, amelyikkel a Hivatal még nem
áll szerződéses kapcsolatban, az önkéntes kölcsönös egészségpénztári hozzájárulás fizetéséhez szükséges szerződés
előkészítése a HÖO feladata. A szerződés aláírására a Hivatal részéről a gazdasági főigazgató jogosult.
(3) Az  önkéntes kölcsönös egészségpénztári tagság a  záradékolt önkéntes egészségpénztári belépési nyilatkozattal
igazolható.
(4) A tárgyévben létesített tagsági viszony esetében a (3) bekezdés szerinti nyilatkozat másolati példányát a HÖO részére
kell átadni. A záradékolt belépési nyilatkozatokat az átvételt követően a HÖO kezeli és tartja nyilván. Ha a dolgozó
a  tárgyévet megelőzően létesítette a  tagsági jogviszonyt, és a  (3)  bekezdés szerinti nyilatkozat átadásával
az egészségpénztári tagságot már igazolta, a tárgyévben ismételten nyilatkozatot leadnia nem kell.
(5) A  dolgozó az  önkéntes kölcsönös egészségpénztári tagsági jogviszonya megszüntetését köteles haladéktalanul
a  HÖO részére bejelenteni, és ennek tényét az  egészségpénztár által kiállított irattal hitelt érdemlően igazolni.
A bejelentés elmaradásából származó költségek megfizetése a dolgozót terheli.
12. § (1) Az  önkéntes kölcsönös egészségpénztári hozzájárulás havi mértéke legfeljebb az  Szja. szerinti mindenkori
kedvezményes adózású mérték szerinti érték.
(2) Az önkéntes kölcsönös egészségpénztári hozzájárulást a dolgozó az elektronikus rendszerben kitöltött, kinyomtatott
és aláírt cafetéria-nyilatkozatnak és az annak mellékletét képező nyomtatványnak a HÖO részére történő átadásával
igényelheti.
(3) Az önkéntes kölcsönös egészségpénztári hozzájárulást a dolgozók a (2) bekezdés szerint leadott nyilatkozat alapján,
az abban megadott ütemezés szerint, az adott keretösszeg ezen elemére választott érték erejéig biztosítja a Hivatal.
A  hozzájárulás választható legkisebb összege a  kiválasztott egészségpénztár alapszabályában rögzített kötelező
havi/éves alaptagdíj lehet, a  legmagasabb összege pedig nem haladhatja meg a  jogszabályban meghatározott
kedvezményes adózás felső határát.
(4) Az egészségpénztári hozzájárulásra felhasznált összegek átutalása az egészségpénztár és a dolgozók között, az általuk
megkötött szerződés (záradékolt belépési nyilatkozat elfogadásával létrejött tagság) alapján történik
az egészségpénztárak számára.
(5) Az egyes pénztárak által nyújtott szolgáltatásokról részletes információk az egészségpénztáraknál szerezhetők be.
Ugyancsak az egyes pénztáraktól szerezhető be pontos információ a számlára utalt összegből történő eltérő mértékű
levonásokról.
IV. Hatályba léptető és vegyes rendelkezések 13. § (1) Ez az  utasítás a  Hivatalos Értesítőben történő közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit
2015. január 1. napjától kell alkalmazni.
(2) Az utasítás tartalmi felülvizsgálatáról, aktualizálásáról és karbantartásáról a HÖO osztályvezetője köteles gondoskodni.
 (3) A  felülvizsgálatot évente el kell végezni, és annak eredményétől függően – szükség esetén – kezdeményezni kell
az utasítás módosítását vagy új utasítás kiadását. Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke


text:
21/2010. (V. 12.) KHEM utasítása a Nemzeti Közlekedési Hatóság részére a környezetvédelmi ellenőrzés eredményeként keletkező igazgatási szolgáltatási díjbevétel terhére a fejezetet irányító szerv által előírt befizetési kötelezettségekről.
1. § (1) Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 96. § (1) bekezdése alapján, a közúti járművek műszaki
megvizsgálásáról szóló 5/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet 14. § (2) bekezdésében foglaltakra figyelemmel – a közúti
járműveknek a közlekedési hatóság által történő műszaki megvizsgálása során – a környezetvédelmi ellenőrzés
eredményeként keletkező igazgatási szolgáltatási díjbevétel terhére mindösszesen 1644,5 M Ft összegű befizetési
kötelezettséget írok elő a Közlekedési Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium (továbbiakban: KHEM) irányítása alá
tartozó Nemzeti Közlekedési Hatóság (ÁHT: 275378) részére. (2) A Nemzeti Közlekedési Hatóság az (1) bekezdésben megállapított befizetési kötelezettséget a következők
szerint köteles teljesíteni az Állami többletfeladatok fejezeti kezelésű előirányzatra (ÁHT: 280845) a
10032000-00290737-50000005 számú KHEM fejezeti kezelésű célelőirányzat-felhasználási keretszámlára (Kiadási
KTK 172, bevételi KTK 332). 2010. május 15-ig 327 250,0 ezer forint,
2010. június 30-ig 442 380,0 ezer forint, 2010. szeptember 30-ig 432 500,0 ezer forint,
2010. november 30-ig 442 370,0 ezer forint, mindösszesen: 1 644 500,0 ezer forint.
(3) A Nemzeti Közlekedési Hatóság az (1) és (2) bekezdésnek megfelelő befizetésről a Magyar Államkincstár által részére
megküldött visszaigazolás másolatát a visszaigazolás kézhezvételét követő 5 napon belül köteles megküldeni a KHEM
Társasági és Intézményfelügyeleti Főosztálya részére. A Nemzeti Közlekedési Hatóság az átutalási bizonylat
„Megjegyzés” rovatában a következők szerint köteles feltüntetni a teljesített befizetés jogcímét: „Befizetési
kötelezettség a környezetvédelmi ellenőrzés eredményeként keletkező igazgatási szolgáltatási díjbevétel terhére.”
(4) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott befizetés összege a központi költségvetést illeti.
2. § (5) Ez az utasítás 2010. május 10-én lép hatályba.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
100/2015. (XI. 19.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Belarusz Köztársaság Kormánya közötti beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Belarusz Köztársaság Kormánya közötti beruházások ösztönzéséről és
kölcsönös védelméről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy az érintett miniszterekkel egyetértésben a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
létrejövő szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratokat adja ki;
 5. felhívom a  nemzetgazdasági minisztert és a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását
követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1485/2016. (VIII. 31.) Korm. határozata a 2017. Ritmikus Gimnasztika Európa-bajnokság megrendezéséhez szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány támogatja a  2017.  évi Ritmikus Gimnasztika Európa-bajnokság (a  továbbiakban: Esemény) sikeres megrendezését,
ennek érdekében
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – 2017.  évben
a  2017.  évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében gondoskodjon az  Esemény
megrendezésének kapcsán a  Nemzetközi Torna Szövetség részére fizetendő licencdíj megfizetésének érdekében
23,25 millió forint forrás rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2017. évi központi költségvetés terhére biztosítandó támogatás tekintetében felmerülés szerint
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az Esemény megvalósítása céljából a Magyar Torna Szövetség (a továbbiakban: Szövetség) részére – az 1. pontban
meghatározott licencdíjon felül – 2016.  évben Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi
C.  törvény 1. számú melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben 105,0 millió forint, valamint
a 2017. évi forrás tekintetében a 2017. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében
legfeljebb 506,75 millió forint összegű állami támogatás ütemezett rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2016. évi központi költségvetés terhére biztosítandó támogatás tekintetében azonnal
a 2017. évi központi költségvetés terhére biztosítandó támogatás tekintetében felmerülés szerint
3. felkéri a  Szövetséget, hogy – a  turizmussal kapcsolatos feladatok koordinálásáért felelős kormánybiztos
bevonásával  – biztosítsa az  Esemény lebonyolításában a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. (a  továbbiakban:
Ügynökség) közreműködését, illetve ennek keretében az  Ügynökséggel a  szervezéssel és lebonyolítással
kapcsolatos feladatainak meghatározására megállapodást kössön.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
418/2017. (XII. 19.) Korm. rendelete az igazságügyi szakértői névjegyzékbe vételhez szükséges szakmai gyakorlati idő szakirányú jellegének igazolására szolgáló hatósági bizonyítvány kiadása iránti eljárás részletes szabályairól.
A Kormány az  igazságügyi szakértőkről szóló 2016. évi XXIX. törvény 139.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendeletben meghatározottak szerint kell eljárni, ha az  ügyfél az  igazságügyi szakértői névjegyzékbe
(a továbbiakban: névjegyzék) való felvételi eljárásban az igazságügyi szakértői tevékenység folytatásához szükséges,
nem szakértőjelöltként megszerzett szakmai gyakorlat szakirányú jellegét az  igazságügyi szakértőkről szóló
2016. évi XXIX. törvény 8. § (2) bekezdése alapján hatósági bizonyítvánnyal (a továbbiakban: bizonyítvány) köteles
igazolni.
2. § Az ügyfél a  bizonyítvány kiállítása iránti kérelmét az  1.  mellékletben meghatározott területeken bejegyezhető
igazságügyi szakértői szakterületekhez kapcsolódóan az  ott megjelölt, a  bizonyítvány kiállítására hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező hatósághoz köteles benyújtani.
3. § A bizonyítvány kiállítására irányuló kérelemnek tartalmaznia kell:
a) az ügyfél
aa) nevét, születési helyét és idejét, anyja születési nevét, levelezési címét és lakcímét,
ab) oklevelének számát és keltét (szak, kar megnevezésének feltüntetésével),
ac) tudományos fokozatát (amennyiben ilyennel rendelkezik),
ad) szakképzettségét (például szakorvosi képesítését),
ae) hazai vagy nemzetközi szakmai minősítését, annak számát és keltét (amennyiben ilyennel
rendelkezik),
af ) jelenlegi foglalkozását, beosztását, munkakörét,
ag) munkáltatójának megnevezését és címét;
b) az  igazságügyért felelős miniszter rendeletében meghatározott azon igazságügyi szakértői szakterület
megnevezését, amely vonatkozásában kéri a szakmai gyakorlat szakirányú jellegének igazolását.
4. § (1) A bizonyítvány kiállítására irányuló kérelem mellett a következőket kell igazolni:
a) az előírt képesítés meglétét;
b) a szakmai működés részletes leírását;
c) a szakmai gyakorlati idő meglétét vagy a tudományos tevékenység végzését, amelyek igazolására
ca) munkaviszony, köztisztviselői, kormánytisztviselői, állami tisztviselői, közalkalmazotti, hivatásos
szolgálati, igazságügyi alkalmazotti jogviszony keretében végzett tevékenység esetén a munkáltató
vagy a korábbi munkáltató,
cb) megbízási jogviszonyban végzett tevékenység esetén a megbízó,
cc) a  polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezet tagjaként, illetve
alkalmazottjaként végzett tevékenység esetén a gazdálkodó szervezet,
cd) munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében végzett tevékenység esetében a foglalkoztató
által kiállított olyan igazolás alkalmas, amely tartalmazza
1. az ügyfél nevét, születési helyét és idejét, anyja nevét, lakcímét,
2. az ügyfél által betöltött munkakör megnevezését és részletes leírását,
3. a  jogviszony fennállásának pontos naptári időtartamát (naptári év, hónap, nap szerinti
megjelöléssel);
d) az  ügyfél korábbi foglalkoztatójának jogutód nélküli megszűnése esetén a  szakmai gyakorlat időtartamát
vagy – amennyiben a  szerződésből nem állapítható meg a  jogviszony megszűnésének időpontja vagy
a szakmai gyakorlat időtartama – a szerződést, illetve a munkaviszony vagy munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszony megszüntetését vagy megszűnését.
(2) A  szakmai működés részletes leírásának a  pontos naptári időtartam szerinti meghatározással tartalmaznia kell,
hogy az  ügyfél mikor, hol, milyen munkakört töltött be, milyen időtartamú szakmai gyakorlattal és képesítéssel
rendelkezik, a  szakmai működés, a  szaktudás megítéléséhez szükséges egyéb adatokat, például a  szakmai cikkek,
értekezések megjelenésének időpontját és helyét.
5. § A szakmai gyakorlat szakirányú jellegének igazolására szolgáló bizonyítvány kiadására irányadó ügyintézési határidő
húsz nap.
6. § (1) A  bizonyítvány kiadása során az  ügyfél által megjelölt szakterületen az  előírt képesítés megszerzésétől
a  bizonyítvány iránti kérelem benyújtásáig végzett tényleges gyakorlati vagy tudományos tevékenységet kell
figyelembe venni. A különböző időpontokban szerzett gyakorlati időket össze kell adni.
(2) A  szakmai gyakorlati időbe nem számítható be a  megszakítás nélkül hat hónapot meghaladó fizetés nélküli
szabadság, a  szülési szabadság, a  gyermekgondozási díj és – a  gyermekgondozást segítő ellátás folyósítása alatt
végezhető kereső tevékenység kivételével – a gyermekgondozást segítő ellátás folyósításának időtartama.
7. § Az 1. melléklet 5. sorában megjelölt hatóság a bizonyítvány kiállítását megelőzően kikérheti a Herman Ottó Intézet
Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság véleményét.
8. § Ahol e rendelet gyermekgondozást segítő ellátást említ, azon gyermekgondozási segélyt kell érteni, ha az ellátásra
való jogosultság 2016. január 1-jét megelőzően nyílt meg.
9. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2015. (V. 26.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya között a diplomata és szolgálati/hivatalos útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter, a külgazdasági és külügyminiszter, valamint az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya
és Mongólia Kormánya között a  diplomata és szolgálati/hivatalos útlevéllel rendelkező állampolgáraik
vízummentességéről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegének – a megerősítés
fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  belügyminisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy
a  Megállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a  Megállapodás szövegének végleges megállapítását
követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
110/2019. (III. 18.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4/A.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére – Fodor Péter dandártábornokot
2019. március 15-ei hatállyal vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2019. március 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
95/2015. (II. 9.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Dr. Fehér Bencét 2015. február 10. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2015. január 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
81/2015. (XII. 16.) FM rendelete a borszőlő telepítés és kivágás engedélyezésének és ellenőrzésének eljárási rendjéről.
A szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény 57. § (1) bekezdés d) és j) pontjában
a 22.  § b)  pontja tekintetében a  jogalkotásról szóló 2010.  évi CXXX.  törvény 31.  § (2)  bekezdés b)  pontjában, valamint
a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény 57. § (1) bekezdés b) és h) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 16.) Korm. rendelet 65.  §
1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. telepítés: a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény (a továbbiakban: Btv.) 2. §
18–20. pontjai szerinti új telepítési engedély, újratelepítési engedély, és átváltott telepítési engedély alapján
végrehajtott telepítés, valamint a  Btv. 7.  § (1)  bekezdése szerinti, az  ültetvény más fajtára történő cseréje
(a továbbiakban: átoltás);
2. engedélyes: borszőlőültetvény telepítésére vagy kivágására vonatkozó engedéllyel rendelkező természetes
személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet;
3. összefüggő terület: a  kérelemben megjelölt, a  kérelmező használatában lévő, akár több helyrajzi számon
nyilvántartott, a  telepítési engedéllyel vagy kivágási engedéllyel érintett terület, amelyet telepítéssel,
kivágással, újratelepítéssel nem érintett terület – kivéve út, csatorna, árok – nem szakít meg.
2. Nyilvántartások és jelentések 2. § (1) A  borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a  támogatási programok, a  harmadik
országokkal folytatott kereskedelem, a  termelési potenciál és borágazat ellenőrzése tekintetében történő
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. június 27-i 555/2008/EK bizottsági
rendelet (a  továbbiakban: 555/2008/EK bizottsági rendelet) 65.  cikk (5)  bekezdésében, valamint 74.  cikkében
meghatározott adatok összeállítása a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa (a továbbiakban: HNT) feladata.
(2) A  HNT az  (1)  bekezdésben meghatározott adatokat a  borpiaci évet követő év január 30-áig megküldi
az  agrárpolitikáért felelős miniszternek (a  továbbiakban: miniszter), aki azt minden év március 1-jéig továbbítja
az Európai Bizottsághoz.
3. § (1) A  HNT január 31-ig megküldi a  miniszter részére a  2015/561/EU bizottsági végrehajtási rendelet 11.  cikk
(1) bekezdés e) pontjában meghatározott tartalmú és formájú jelentést. Az első jelentést 2017-ben kell elkészíteni.
(2) A  HNT szeptember 30-ig megküldi a  miniszter részére a  2015/561/EU bizottsági végrehajtási rendelet 11.  cikk
(2) bekezdésében meghatározott tartalmú és formájú jelentéseket.
3. Új telepítési engedély 4. § (1) A  miniszter február 20-ig a  HNT véleményének beszerzését követően meghatározza az  adott naptári évben az  új
telepítések számára engedélyezhető terület nagyságát.
(2) A  miniszter az  új telepítések számára engedélyezhető terület nagyságáról február 28-ig tájékoztatót tesz közzé
a miniszter által vezetett minisztérium hivatalos lapjában és honlapján.
5. § (1) Az új telepítési engedély iránti kérelmet minden év március 10. és március 31. között lehet benyújtani az  illetékes
hegybíróhoz.
(2) A  benyújtott kérelmeket április 10-ig a  HNT összesíti, és megállapítja, hogy a  kérelmekben új telepítésre igényelt
területek mértékének összege meghaladja-e az  adott évben az  új telepítések számára engedélyezhető terület
nagyságát.
(3) A  hegybíró április 20-ig kiadja az  új telepítési engedélyt valamennyi kérelmező részére, amennyiben a  kérelmek
alapján összesített területnagyság nem haladja meg az új telepítések számára engedélyezhető terület nagyságát.
6. § (1) Amennyiben a kérelmek alapján összesített terület nagysága meghaladja az új telepítések számára engedélyezhető
területnagyságot, a HNT a 2015/561/EU bizottsági végrehajtási rendelet I. melléklet A. része szerint az új telepítési
engedély iránt benyújtott kérelmekben szereplő területnagyságot arányosan csökkenti valamennyi kérelmező
esetében.
(2) A  hegybíró az  új telepítési engedélyt az  (1)  bekezdés szerint megállapított csökkentett mértékű területre adja ki,
amennyiben a kérelmekben új telepítésre igényelt területek csökkentésének mértéke nem haladja meg az 50%-ot.
(3) A hegybíró április 30-ig nyilatkozattételre szólítja fel a kérelmezőt, amennyiben az új telepítést csak a kérelemben
megjelölt terület 50%-án, vagy annál kisebb területen lehet engedélyezni. A kérelmező a nyilatkozattételi felszólítás
kézbesítésétől számított 15 napon belül a kérelmét visszavonhatja.
(4) A  hegybíró május 15-ig kiadja az  új telepítési engedélyt, amennyiben a  kérelmező elfogadja az  új telepítésre
engedélyezhető csökkentett területnagyságot, vagy határidőn belül nem nyilatkozik. Az eljárást meg kell szüntetni,
amennyiben a kérelmező a nyilatkozattétére vonatkozó felszólítás alapján visszavonja a kérelmét.
(5) Amennyiben az új telepítési engedély kérelmezője az új telepítésre igényelt terület csökkentése miatt visszavonja
a kérelmét, akkor a visszautasított új telepítésre engedélyezhető terület nagyságával növelni kell a következő évben
új telepítésre engedélyezhető terület nagyságát.
4. Kivágási engedély 7. § (1) Kivágási engedély iránti kérelmet a hegybíróhoz kell benyújtani a 11. §-ban és a 12. §-ban meghatározottak szerint.
 (2) A kivágási engedély a következő adatokat tartalmazza:
a) a kérelmező neve, lakcíme;
b) a kérelmező gazdasági akta száma;
c) a művelettel érintett ingatlanok adatai (település neve, helyrajzi szám, parcellaazonosító, területnagyság);
d) az engedély időbeli hatálya.
5. Újratelepítési engedély 8. § (1) Újratelepítési engedély iránti kérelmet az nyújthat be, aki borszőlő ültetvényt kivágási engedély alapján vágott ki.
 (2) Az újratelepítési engedélyt a kivágott ültetvénnyel megegyező nagyságú területre lehet igényelni. Az újratelepítési
engedélyt ugyanabban a mezőgazdasági üzemben kell felhasználni, amelyben a borszőlő ültetvényt kivágták.
 (3) Az  újratelepítési engedély iránti kérelmet a  hegybíróhoz kell benyújtani. Az  újratelepítési engedély iránti
kérelmek a kivágás időpontja szerinti borpiaci évet követő második borpiaci év végéig nyújthatók be. Ugyanazon
földrészleten a meglévő borszőlő ültetvénnyel azonos nagyságú borszőlő telepítés esetén az újratelepítési engedély
iránti kérelmet a kivágási engedély iránti kérelemmel egyidejűleg is be lehet nyújtani.
(4) A  kivágás alapján kérelmezhető újratelepítési engedélyt a  kivágási engedély jogosultja gazdasági aktájának
részeként kell nyilvántartani.
(5) A  mezőgazdasági igazgatási szervnél családi gazdaságként nyilvántartásba vett mezőgazdasági üzem esetén
a gazdálkodó család tagjainak gazdasági aktáit ugyanazon mezőgazdasági üzemhez tartozónak kell tekinteni.
6. Átváltott telepítési engedély 9. § (1) Az  újratelepítési joggal rendelkező természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezet az  újratelepítési jog érvényességi idejének lejártáig, de legkésőbb 2020. december 31-ig kérelmezheti
az újratelepítési jog telepítési engedélyre történő átváltását. Az újratelepítési jogtartalékból 2015. december 31-ig
kiadott telepítési jog a vásárlás borpiaci évét követő második borpiaci év végéig érvényes.
(2) Az  átváltott telepítési engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell az  átváltás alapját képező újratelepítési jogról
szóló határozat számát.
(3) A nem saját jogon keletkezett újratelepítési jognak – az örökölt újratelepítési jog kivételével – engedélyre történő
átváltása esetén a  hegybíró csak oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel
rendelkező bor előállítására alkalmas szőlőtelepítésére adhat engedélyt.
7. Kísérleti borszőlőültetvény, törzsültetvény telepítése 10. § (1) Kísérleti borszőlőültevény, törzsültetvény telepítését a  HNT által erre a  célra rendszeresített nyomtatvány
benyújtásával lehet kérelmezni a  telepítés helye szerint illetékes hegybírónál. A  kérelemnek a  11.  § (2)  bekezdés
a)–c), valamint f ) pontjában szereplő adatokat kell tartalmaznia.
(2) A kérelemhez mellékelni kell
a) a 12. §-ban foglalt dokumentumokat;
b) kísérleti borszőlőültetvény telepítés esetén a  borkészítésre alkalmas szőlőfajták osztályba sorolásáról szóló
56/2014. (IV. 30.) VM rendelet 2. §-a szerinti, a NÉBIH által kiadott, a borszőlőfajták termesztési alkalmassági
vizsgálatára vonatkozó engedélyt, és
c) törzsültetvények esetében a  szőlő szaporítóanyagok előállításáról, minősítéséről és forgalomba hozataláról
szóló 87/2006. (XII. 28.) FVM rendelet 6. § (3) bekezdése szerinti, a NÉBIH által kiadott előzetes engedélyt.
(3) Kísérleti borszőlőültevény, törzsültetvény telepítésére vonatkozóan a 11–15. § ban foglalt szabályok irányadók.
8. A kérelmekre vonatkozó általános szabályok 11. § (1) Az 1. § 1. pontjában meghatározott telepítésre vonatkozó engedélyt (a továbbiakban együtt: telepítési engedély),
valamint kivágási engedélyt az  a  természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezet kaphat, aki
a) rendelkezik a  szőlészeti és a  borászati adatszolgáltatás, valamint a  származási bizonyítványok kiadásának
rendjéről, továbbá a borászati termékek előállításáról, forgalomba hozataláról és jelöléséről szóló 127/2009.
(IX. 29.) FVM rendelet 3. §-ában meghatározott gazdasági akta számmal és,
b) a kérelemben feltüntetett ingatlan tulajdonosa, vagy az ingatlant érvényes jogcím alapján használja.
 (2) A  telepítési, valamint kivágási engedély iránti kérelmet postai úton, vagy személyesen a  HNT által rendszeresített
és honlapján közzétett nyomtatványon kell benyújtani a kérelemben megjelölt összefüggő terület fekvése szerint
illetékes hegybíró részére. A nyomtatvány tartalmi elemei az alábbiak:
a) kérelmező gazdasági akta száma;
b) kérelmező neve, lakcíme;
c) az érintett ingatlanok adatai (település neve, helyrajzi szám, parcellaazonosító, területnagyság);
d) a kérelemmel érintett földterület nagysága;
e) a szőlőfajta megnevezése;
f ) új telepítés és újratelepítés esetén a  tőkék száma hektáronként, a  tőtávolság, a  sortávolság és a  művelési
mód. 12. § (1) A  telepítési engedély iránti kérelemhez – kivéve az  ugyanazon földrészleten a  meglévő borszőlő ültetvénnyel
azonos nagyságú borszőlő telepítést, valamint az  átoltást – mellékelni kell telepítés esetén a  talajvédelmi
hatáskörben eljáró megyei kormányhivatalnak a  talajvédelmi terv jóváhagyásáról szóló jogerős határozatának
másolatát, amely – saját gyökerű szaporítóanyag felhasználása esetén – tartalmazza az  érintett terület talaj
immunitására vonatkozó rendelkezést.
(2) A telepítési, valamint a kivágási engedély iránti kérelemhez mellékelni kell
a) az osztatlan közös tulajdonban lévő ingatlan esetén valamennyi tulajdonostársnak, illetve a saját vagy közös
tulajdonban lévő, de özvegyi vagy haszonélvezeti joggal terhelt ingatlan esetén a  haszonélvezőnek, illetve
az  özvegyi joggal rendelkező személynek a  kérelmezett művelet végrehajtására vonatkozó hozzájáruló
nyilatkozatát eredeti példányban,
b) a  használatot biztosító jogviszony fennállása esetén – a  használatba adónak a  kérelmezett művelet
végrehajtására vonatkozó, teljes bizonyító erejű magánokiratban adott hozzájáruló nyilatkozatát eredeti
példányban.
(3) A hozzájáruló nyilatkozatnak tartalmaznia kell
a) valamennyi tulajdonos, haszonélvező, és özvegyi joggal rendelkező
aa) természetes személy születési nevét, születési helyét és idejét, anyja nevét, lakcímét,
ab) jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet nevét (cégnevét), székhelyét,
adószámát, vagy
b) a használatba adó ba) természetes személy születési nevét, születési helyét és idejét, anyja nevét, lakcímét,
bb) jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet nevét (cégnevét), székhelyét,
adószámát,
c) a kérelmező nevét, címét és
d) az érintett földterület fekvése szerinti település nevét és az ingatlan helyrajzi számát.
9. A telepítési engedély tartalma, módosítása és visszavonása
13. § (1) A telepítési engedély az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a kérelmező neve, lakcíme;
b) a kérelmező gazdasági akta száma;
c) a  művelettel érintett ingatlanok adatai (település neve, helyrajzi szám, parcellaazonosító, területnagyság,
telepítés esetén a terület termőhelyi kataszteri osztály, pontérték);
d) telepítési jog átváltása esetén a telepítési engedélyre vonatkozóan a kérelmező birtokában lévő telepítési jog
adatai;
e) a szőlőfajta megnevezése;
f ) új telepítés és újratelepítés esetén a tőkék száma hektáronként, a tőtávolság és a sortávolság;
g) az engedély időbeli hatálya;
h) telepítési engedély esetén a telepítéshez tartozó talajvédelmi tervet jóváhagyó határozat iktatószáma.
(2) A telepítést a jóváhagyott talajvédelmi tervben foglaltak szerint kell végrehajtani.
14. § (1) A  hegybíró által kiadott, telepítésre, valamint kivágásra vonatkozó engedély annak érvényességi ideje alatt
módosítható.
(2) A 2012. augusztus 1-jétől kiadott telepítési engedély esetében az engedélyben szereplő telepített fajták arányának,
vagy a sor- és tőtávolságnak a 10%-ot meg nem haladó mértékű megváltoztatásához nem szükséges az engedély
módosítása.
(3) A  2012. július 31-ig kiadott érvényes fajtaváltási engedélyek (a  továbbiakban: fajtaváltási engedély), valamint
telepítési és pótlási engedélyek – a  szőlőfajta megnevezése, a  hektáronkénti tőszám, a  sortávolság, és
a művelésmód kivételével – nem módosíthatóak.
(4) Kérelemre a hegybíró visszavonja
a) a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal által kiadott érvényes telepítési, pótlási, fajtaváltási engedélyeket, és
b) a hegybíró által kiadott érvényes telepítési, pótlási engedélyeket.
15. § (1) A  telepítés, kivágás elvégzésének tényét az  engedélyesnek a  végrehajtást követően 15 napon belül írásban
be kell jelentenie a  hegybíró részére. A  bejelentés adattartalmát és formátumát a  HNT honlapján teszi közzé.
A  bejelentéshez – kivágás kivételével – mellékelni kell az  ültetvényleltárt és a  szőlő szaporítóanyag származási
igazolvány másolati példányát.
(2) A hegybíró a telepítés elvégzéséről szóló, az engedélyes által tett bejelentést és mellékleteit, annak beérkezésétől
számított 10 napon belül továbbítja a NÉBIH részére.
(3) A bejelentés kézhezvételét követően a NÉBIH a telepítés és a 2012. július 31-ig kiadott fajtaváltási engedély alapján
megvalósuló fajtaváltás (a  továbbiakban: fajtaváltás) végrehajtását legkésőbb a  bejelentést követő vegetációs
időszakban ellenőrzi.
(4) A NÉBIH az ellenőrzési jegyzőkönyvet az ellenőrzést követő 30 napon belül megküldi a hegybíró részére.
 (5) Ha a  NÉBIH az  ellenőrzése során megállapítja, hogy a  szőlőültetvényt a  telepítési, fajtaváltási engedélyben
foglaltaktól eltérően telepítették, a hegybíró tájékoztatása mellett felszólítja az engedélyest, hogy kezdeményezze
a telepítési, fajtaváltási engedély módosítását. A telepítési engedélyben szereplő fajták arányának, valamint a sor- és
tőtávolságnak a 10%-ot meg nem haladó mértékű megváltoztatásához nem szükséges az engedély módosítása.
(6) A hegybíró a NÉBIH ellenőrzési jegyzőkönyve és a benyújtott engedély-kérelem alapján új engedélyt ad ki, valamint
rögzíti az új ültetvény adatait a borszőlő ültetvénykataszterben.
(7) Amennyiben a  NÉBIH az  ellenőrzése során megállapítja, hogy a  telepített szőlőültetvény mérete az  engedélyben
szereplő területnagyságot – a  területmérésre alkalmazott eszköz és módszer tűréshatárát is figyelembe véve  –
meghaladja, a  ténylegesen mért területnagyság és az  engedélyben szereplő területnagyság különbsége
eredményeként kapott területnagyságot engedély nélkül végzett telepítésnek minősíti.
10. A telepítési engedély fel nem használása esetén alkalmazandó szankció
16. § Amennyiben a  telepítési engedéllyel rendelkező az  engedély érvényességi idején belül nem végzi el a  telepítést
– az átoltás és a fajtaváltás kivételével –, az engedélyes új telepítési engedély iránti kérelmet a lejárt engedély lejárati
napjától számított két naptári éven belül nem nyújthat be.
17. § (1) A hegybíró a tudomására jutott, engedély nélküli
a) borszőlőültetvény új telepítést, újratelepítést 10 napon belül bejelenti a NÉBIH;
b) kivágást 10 napon belül bejelenti a megyei kormányhivatal
részére.
(2) A megyei kormányhivatal kivágás esetén 30 napon belül, a NÉBIH telepítés esetén a vegetációs időszakban helyszíni
ellenőrzést végez, és a  jegyzőkönyv egy példányát 8 napon belül megküldi az  illetékes hegybíró, valamint a  HNT
részére.
(3) A  HNT nyilvántartást vezet az  engedély nélkül telepített, valamint az  engedély nélküli újratelepítéssel érintett
ültetvények adatairól, amelyről az  555/2008/EK bizottsági rendelet XIII.  mellékletében foglalt 1. és 3. táblázat
felhasználásával jelentést készít. A  jelentést a  HNT a  borpiaci évet követő év január 30-ig megküldi a  miniszter
részére.
(4) A  HNT január 30-ig jelentést küld a  miniszter részére a  telepítési és a  kivágási engedély kiadását megelőzően
ellenőrzésre kiválasztott kérelmek számáról és a lefolytatott ellenőrzések eredményéről.
18. § (1) Amennyiben a  NÉBIH tudomására jut, hogy telepítési engedély nélküli telepítést hajtottak végre – az  átoltás
kivételével –, határidő tűzésével felszólítja az  ültetvény használóját a  szőlőültetvény kivágására és a  Btv. 43/D.  §
(2)  bekezdésében foglaltak alapján bírság megfizetésére kötelezi a  használót. A  NÉBIH eljárásáról tájékoztatja
a hegybírót.
(2) Amennyiben az  (1)  bekezdés szerint telepített ültetvényen termés található, a  használó a  kivágás elrendeléséről
szóló határozat jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül köteles egy 80 térfogatszázalékot meghaladó
alkohol készítésére alkalmas lepárlóüzemmel az  ültetvény szőlőtermésének lepárlásáról szóló szerződést kötni.
A  szerződésben legalább a  NÉBIH által kiállított hatósági bizonyítványon szereplő mennyiségnek kell szerepelnie.
Az eredeti szerződést a megkötésétől számított 15 napon belül a NÉBIH részére meg kell küldeni.
19. § (1) A telepítési engedély nélkül telepített ültetvény szőlőtermésének lepárlásra történő leadásáról szóló bizonylatokat
(szállítólevél és felvásárlási jegy) a  használó a  kiállítás napjától számított 8 napon belül, de legkésőbb a  kiállítás
évében október 30-áig köteles a NÉBIH részére benyújtani.
(2) A lepárlóüzem a 18. § (2) bekezdése szerinti szerződés alapján beszállított termés lepárlását követő második hónap
végéig köteles a NÉBIH részére az alábbi dokumentumokat benyújtani:
a) a szerződésbe foglalt termés átvételi bizonylatainak másolatát,
b) a  jövedéki adóról és a  jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003.  évi
CXXVII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 8/2004. (III. 10.) PM rendelet [a továbbiakban:
8/2004. (III. 10.) PM rendelet] 33. számú melléklete szerinti termelési napló másolatát tételenként,
c) a 8/2004. (III. 10.) PM rendelet 28. számú melléklete szerinti, a vámhatóság által ellenjegyzett termékmérleg
nyilvántartások másolatait azokra a hónapokra, amelyekben az adott termék lepárlásra került,
d) az előállított alkoholra vonatkozó, a NÉBIH által kiállított minősítési bizonyítványt tételenként.
 (3) A lepárlással kapcsolatban felmerült összes költség a használót terheli.
11. Záró rendelkezések 20. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
21. § E rendelet
a) a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a  922/72/EGK, a  234/79/EGK,
az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. cím III. fejezete,
b) az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési
rendszer tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. december 15-i 2015/560/EU felhatalmazáson
alapuló bizottsági rendelet, valamint
c) az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési
rendszer tekintetében történő alkalmazásával kapcsolatos szabályok megállapításáról szóló, 2015. április 7-i
2015/561/EU bizottsági végrehajtási rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 22. § Hatályát veszti
a) a szőlőtermelési potenciálról szóló 38/2013. (V. 24.) VM rendelet, és
b) a szőlészeti és borászati adatszolgáltatás rendjéről és a  nem hegyközségi településeken a  közigazgatási
feladatokat ellátó hegyközségek meghatározásáról szóló 96/2004. (VI. 3.) FVM rendelet, a  borok
eredetvédelmi szabályairól szóló 97/2004. (VI. 3.) FVM rendelet, valamint a  termőföldre vonatkozó
elővásárlási és előhaszonbérleti jog gyakorlásával összefüggő igazgatási szolgáltatási díjról szóló 55/2006.
(VII. 27.) FVM rendelet módosításáról szóló 3/2009. (I. 16.) FVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
126/2019. (III. 29.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Resperger István Tibort 2019. március 15.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2019. február 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
72/2019. (II. 28.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Riskó-Nagy Lászlót kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2018. augusztus 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
13/2017. (V. 11.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 19/2017. (II. 2.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 19/2017. (II. 2.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2017. február 2-ai 15. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló
megállapodás 11. cikkének c) pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás azon későbbi jegyzék kézhezvételét követő harmincadik (30.) napon lép hatályba, amelyben
a  Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek a Megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött későbbi jegyzék
kézhezvételének napja: 2017. április 14.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. május 14.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 19/2017. (II. 2.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram
kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 19/2017. (II. 2.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2017. május 14-én,
azaz kettőezer-tizenhét május tizennegyedik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1641/2013. (IX. 11.) Korm. határozata a 2012. kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványok egy részének felhasználásáról, a Játékszín Nonprofit Kft. működésének támogatásáról.
A Kormány
 1. a további intézkedésig fel nem használható 2012. évi kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat
maradványokból a XII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetnél keletkezett 63,4 millió forintnak
a) az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  §
(5) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a felhasználását engedélyezi és
b) az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
az 1. melléklet szerinti fejezetek közötti átcsoportosítását rendeli el;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjanak a  Játékszín
Terézkörúti Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság működésének és szakmai programmegvalósításának
támogatásához 2014-ben szükséges többletforrás központi költségvetésben történő megtervezéséről az  Emberi
Erőforrások Minisztériuma költségvetési fejezetében.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2014. évi központi költségvetés tervezése
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2018. (I. 15.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bóta Zsuzsannát
a 2018. január 10. napjától 2021. január 9. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1419/2017. (VI. 28.) Korm. határozata a Testnevelési Egyetem új kampusza, valamint a hozzá kapcsolódó sportlétesítmények, szálláshelyek és szolgáltató egységek megépítése projekt keretében megvalósuló egyes beruházásokkal kapcsolatos tárgy és tárgyéven túli kötelezettségvállalás jóváhagyásáról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában biztosított
jogkörében eljárva jóváhagyja, hogy a  Testnevelési Egyetem (a továbbiakban: Egyetem) új kampusza, valamint
a  hozzá kapcsolódó sportlétesítmények, szálláshelyek és szolgáltató egységek megépítése projekt keretében
megvalósuló egyes beruházásokkal kapcsolatban az  Egyetem a  kiadási előirányzatai terhére a  2018. évben
legfeljebb 9183,0 millió forint, a 2019. évben legfeljebb 13 687,0 millió forint kötelezettséget vállaljon.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2016. (II. 18.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2016. február 1. napjától 2016. július 31. napjáig
Kara Ákost miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az egyes közlekedésfejlesztési projektekkel összefüggő közigazgatási hatósági ügyek
nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről szóló
345/2012. (XII. 6.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 345/2012. (XII. 6.) Korm. rendelet] 1. melléklet 4.1. pontjában
foglaltaknak megfelelően nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé minősített és a Kormány
a Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő fejlesztéséhez kapcsolódó állami infrastruktúra megépítésére vonatkozó
kötelezettségvállalásról szóló 1092/2014. (II. 28.) Korm. határozatával [a továbbiakban: 1092/2014. (II. 28.)
Korm. határozat] támogatott Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő fejlesztése során
a) ellátja az EU-támogatásra számot tartó, 2007. évi kezdésre ütemezett nagyprojektek előkészítésének
költségvetési támogatásáról szóló 1067/2005. (VI. 30.) Korm. határozat által nevesített nagyprojekt kapcsán
kötött támogatási szerződés szerint a Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő építésének előkészítésével
kapcsolatos koordinációs feladatokat;
b) összehangolja a Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő fejlesztéséhez kapcsolódó állami infrastruktúraberuházást a befektetői betelepülések elősegítése érdekében.
3. § A miniszteri biztos munkájába – a Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő fejlesztésével kapcsolatos feladatok
koordinációjának ellátásában – a MAHART Magyar Hajózási Zrt. (a továbbiakban: MAHART Zrt.), a Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.), az Észak-dunántúli Vízügyi Igazgatóság (a továbbiakban: ÉDUVIZIG),
a  MÁV Magyar Államvasutak Zrt., a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. (a továbbiakban: NIF Zrt.) és a Központi
Statisztikai Hivatal vezetőin keresztül az intézmények munkatársait szakértői közreműködőként – a szükséges
mértékben – bevonhatja.
4. § (1) A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium által irányított, felügyelt központi költségvetési szervek és a tulajdonosi
joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok kötelesek a miniszteri biztost feladatának végrehajtásában segíteni,
a rendelkezésükre álló szükséges információkat, dokumentációkat, szakértői segítséget, illetve eszközöket számára
biztosítani.
(2) A más minisztériumok irányítása alatt álló – a 345/2012. (XII. 6.) Korm. rendelet hatálya alá tartozó – szervek
vonatkozásában a szükséges egyeztetések lefolytatására a miniszteri biztos jogosult.
5. § A miniszteri biztos feladatát – az 1092/2014. (II. 28.) Korm. határozatban foglaltak szerint – az MNV Zrt., a NIF Zrt.,
az ÉDUVIZIG, valamint a MAHART Zrt. bevonásával látja el.
6. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján díjazás és juttatás nem illeti meg.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter