type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
117/2013. (IV. 23.) Korm. rendelete az Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő, a Kormány által a nemzeti fejlesztési miniszter hatáskörébe utalt beruházások megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről és az azokhoz kapcsolódó kiemelt jelentőségű ügyek lefolytatásának elősegítéséről.
A Kormány a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 143. § (1) bekezdés d) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. Fejezet
ÁltalÁnos rendelkezések 1. A rendelet alkalmazási köre
1. § E  rendeletet kell alkalmazni a  Magyarország által az  Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt
kötelezettséggel összefüggő vagy az Európai Unió jogi aktusából következő, a Kormány által a nemzeti fejlesztési
miniszter (a  továbbiakban: miniszter) hatáskörébe utalt beruházásokra, illetve a  beruházások megvalósításában
részt vevő szervezetekre.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. kedvezményezett: a rendelet hatálya alá tartozó beruházások kedvezményezettje,
2. konzorcium: a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011.
(I. 28.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet] 2.  § (1)  bekezdés 16.  pontjában
meghatározott fogalom,
3. konzorciumvezető: konzorcium kedvezményezett esetén a  konzorciumi szerződésben ekként nevesített
személy,
4. közreműködő szervezet: a  4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 2.  § (1)  bekezdés 17.  pontjában meghatározott
szervezet,
5. projektfelügyelő: az egyes beruházások megvalósítását támogató szakértő,
6. támogatási szerződés: a  4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 2.  § (1)  bekezdés 27.  pontjában meghatározott
szerződés. II. Fejezet
az Intézkedések végrehajtÁsÁnak szervezetrendszere 3. A miniszterek feladatai
3. § (1) A  miniszter elsődleges feladata a  Kormány által a  hatáskörébe utalt beruházások határidőben történő
megvalósításának e rendelet szerinti intézkedések útján történő elősegítése.
(2) A miniszter
a) összehangolja az 1. §-ban meghatározott beruházásokkal kapcsolatban hatáskörrel rendelkező intézmények
tevékenységét, módszereket és követelményeket dolgoz ki a támogatáspolitikai intézkedésekhez,
b) folyamatosan figyelemmel kíséri az  1.  §-ban meghatározott beruházások megvalósítását, összehangolja
a  fejezeti kezelésű előirányzatokból juttatott támogatások, az  európai uniós támogatások és költségvetési
források felhasználását, nyomon követi a  rendelet hatálya alá tartozó intézkedések hatásait és azokról
a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottságot (a továbbiakban: NFK) hathavonta tájékoztatja,
c) javaslatot tesz az NFK útján a Kormány részére a rendelet hatálya alá tartozó beruházások megvalósításával
kapcsolatos folyamatok gyorsításával összefüggésben szükséges jogszabályok módosítására,
d) az  1.  §-ban meghatározott beruházásokat érintő kiemelt jelentőségű ügyek határidőben történő
lefolytathatósága érdekében szükség szerint egyeztetéseket kezdeményez a  beruházások megvalósítása
során hatáskörrel rendelkező közigazgatási szervekkel,
e) a 6. § szerinti esetekben meghatározza azokat a beruházásokat, amelyek megvalósítása egy – a 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet szerinti – pályázat keretében történik,
f ) a  kiemelt jelentőségű ügyekhez kapcsolódó, de a  kormányzati saját hatáskörben történő megvalósítás
hatálya alá nem tartozó beruházások megvalósítása érdekében szakmai támogatási feladatokat lát el,
együttműködve a hatáskörrel rendelkező irányító hatósággal, közreműködő szervezettel,
g) az a)–f ) pontban meghatározott feladatok kapcsán együttműködik a beruházások tekintetében hatáskörrel
rendelkező irányító hatósággal, közreműködő szervezettel és a 6. §-ban nevesített szervezettel.
4. § A  feladatkörében érintett miniszter közreműködik az  1.  §-ban meghatározott beruházások határidőben történő
megvalósítása érdekében a forrásfelhasználást akadályozó adminisztratív természetű akadályok elhárításában.
5. § (1) A  miniszter egyedi kérésére a  beruházások megvalósítása kapcsán feladat- és hatáskörrel rendelkező,
megkeresett szervezet a  feladatkörét érintő adatkörben tájékoztatást ad a  nemzetközi kötelezettséget tartalmazó
dokumentumokban – így különösen az  Európai Unió valamely pénzügyi alapjából finanszírozott támogatási
programban – kitűzött célok megvalósulásának nyomon követéséhez, illetve a  beruházások megvalósítása
érdekében.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott adatok személyes adatot nem tartalmazhatnak.
 (3) A  miniszter gondoskodik az  általa kezelt adatok eredeti védelmi szintjének fenntartásáról. A  rendeletben foglalt
intézkedések megvalósításában részt vevő, a  6.  §-ban nevesített szervezeten kívül más részére a  miniszter adatot
nem továbbíthat.
(4) A  miniszter az  (1)–(3)  bekezdésben meghatározott adatokat a  6.  §-ban nevesített szervezet útján, az  eredeti
formájukban, elektronikus módon vagy papír alapon tartja nyilván.
(5) A miniszter és a más érintett miniszter gondoskodik az irányítása alá tartozó közigazgatási szervek 3. § (2) bekezdés
d)  pontjában foglaltak szerinti közreműködésének zavartalanságáról. A  közreműködő közigazgatási szervek
térítésmentesen kötelesek eleget tenni a 3. § (2) bekezdés d) pontjában foglaltaknak.
4. A Nemzeti Fejlesztési Programiroda Nonprofit Kft. feladatai
6. § (1) A  3.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatok végrehajtása érdekében a  miniszter tevékenységét a  Nemzeti
Fejlesztési Programiroda Nonprofit Kft. (a továbbiakban: Társaság) támogatja a jelen §-ban meghatározottak szerint.
(2) A Társaság
 1. működteti a projektfelügyelők rendszerét,
 2. kidolgozza a  rendelet hatálya alá tartozó közbeszerzések egységes lebonyolításának rendszerét, a  7.  § és
a  8.  § (5)  bekezdése szerinti beruházások esetén, illetve a  miniszter által meghatározott további esetekben
gondoskodik a közbeszerzési eljárások lebonyolításáról,
3. szükség szerint, így különösen az  7.  § (3) és a  8.  § (5)  bekezdésének alkalmazása során, kedvezményezetti
vagy projektgazdai minőségben eljárva közreműködik a  beruházások megvalósításának előkészítésében és
lebonyolításában,
4. nyomon követi a  beruházások szerződéses állományának alakulását, a  szerződések teljesítését és
ütemezéstől való eltérését,
5. figyelemmel kíséri a  beruházásokhoz kapcsolódó közbeszerzési eljárások lebonyolítását, a  közbeszerzési
eljárás alapján megkötött szerződések teljesítését,
6. figyelemmel kíséri a beruházások pénzügyi elszámolását,
 7. szakmai támogatást, tájékoztatást nyújt, illetve tanácsadási feladatokat lát el minden, a rendelet hatálya alá
tartozó beruházás kedvezményezettje számára, 8. javaslatot tesz a miniszternek a rendelet hatálya alá tartozó beruházásokat érintő jogszabályok módosítására,
együttműködve a  beruházások tekintetében hatáskörrel rendelkező irányító hatósággal, közreműködő
szervezettel,
9. a miniszter döntése alapján közreműködik a kormányzati intézkedések végrehajtásában,
10. a miniszter döntése alapján közreműködik a  rendelet hatálya alá tartozó beruházásokat érintő miniszteri
beszámolók, tájékoztatók előkészítésében,
11. kapcsolatot tart a  miniszter irányítása alá tartozó, az  adott feladat ellátásáért felelős szervezeti egységével,
valamint a beruházások tekintetében hatáskörrel rendelkező irányító hatósággal, közreműködő szervezettel,
projektgazdával, kedvezményezettel,
12. az egységes jogalkalmazás érdekében szakmai tanácsot ad az  1.  §-ban meghatározott beruházások
kedvezményezettjei, projektgazdái számára, együttműködve a  beruházások tekintetében hatáskörrel
rendelkező irányító hatósággal, közreműködő szervezettel,
13. a miniszterrel egyeztetve szakmai továbbképzéseket szervez az  1.  §-ban meghatározott beruházások
kedvezményezettjei, projektgazdái számára, együttműködve a  beruházások tekintetében hatáskörrel
rendelkező irányító hatósággal, közreműködő szervezettel,
14. havonta jelentést készít a miniszternek a projektek előrehaladásáról,
15. tevékenységéről negyedévente beszámol a miniszternek,
16. ellát minden olyan feladatot, amelyet jogszabály, kormányhatározat, továbbá a  tulajdonosi joggyakorló
egyedi, illetve normatív utasításával a hatáskörébe utal. III. Fejezet
a beruhÁzÁsok megvalósítÁsa érdekében szükséges Intézkedések
5. A támogatási szerződéssel még nem rendelkező beruházások esetén alkalmazható intézkedések
7. § (1) Ha a beruházás támogatási szerződéssel még nem rendelkezik és a beruházás határidőben történő megvalósítása
nemzetstratégiai érdek, a  miniszter kidolgozza a  támogatási kérelem benyújtásához szükséges intézkedési
tervet. Ennek előkészítése során a  miniszter jogosult megkeresni a  lehetséges kedvezményezetteket és felmérni
a beruházási igény nagyságát és a szükséges forrásigényt. Az igényfelmérés alapján a Társaság az általa működtetett
projektfelügyelők rendszerén keresztül közreműködik a pályázatok előkészítése, kidolgozása és benyújtása során.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti kérelem ügyében a  támogatói döntés megszületik, és a  Kormány annak saját
hatáskörben történő megvalósításáról dönt, a  Társaság konzorciumvezetőként részt vesz az  egyes beruházási
konstrukciók (projektek) megvalósításában és megilleti minden olyan jog, valamint terheli minden olyan
kötelezettség, amelyet a  támogatási szerződés a  konzorciumvezető és a  konzorciumi tagok számára meghatároz.
A támogatási szerződés kiterjedhet mind az előkészítési, mind a megvalósítási szakaszra.
(3) A  Társaság a  jelen § szerinti beruházások esetén gondoskodik a  közbeszerzési eljárások lebonyolításáról.
A közbeszerzési eljárások lebonyolítása mind az előkészítési, mind a megvalósítási szakasz beszerzéseire kiterjedhet.
6. A támogatási szerződéssel rendelkező beruházások esetén alkalmazható intézkedések
8. § (1) A  támogatási szerződéssel rendelkező beruházások esetében a  miniszter – a  Társaság közreműködésével –
megvizsgálja a  beruházások megvalósítása érdekében tett korábbi intézkedéseket, az  előkészítés alatt álló, illetve
folyamatban lévő közbeszerzési eljárások előrehaladását és a megkötött szerződések teljesülését.
(2) Az  (1) bekezdésben foglaltak végrehajtása érdekében a miniszter nyilatkozattételre hívja fel a kedvezményezettet,
amely során a  kedvezményezett köteles haladéktalanul, de legkésőbb a  nyilatkozattételre való felhívás
kézhezvételétől számított harminc napon belül nyilatkozni arról, hogy a kivitelezés (építési beruházás) valamennyi
fázisára vonatkozó közbeszerzési eljárások a  közbeszerzésekről szóló törvény szerinti megindítására sor kerül-e
a nyilatkozattételre történő felhívás kézhezvételét követő két hónapon belül.
(3) Ha a kedvezményezett határidőben nem nyilatkozik, vagy valamely közbeszerzési eljárás megindítására nem kerül
sor a (2) bekezdésben meghatározott időpontig, a miniszter kezdeményezi a támogatónál a támogatási szerződés
módosítását. Ebben az  esetben a  Társaság konzorciumvezetőként belép a  kedvezményezetti konzorciumba.
Ha a  korábbiakban konzorcium nem került létrehozásra, a  Társaság és a  korábbi egyszemélyi kedvezményezett
konzorciumi megállapodást köt, amelynek konzorciumvezetője a Társaság.
(4) A  (3)  bekezdésben meghatározott esetben a  kedvezményezettet – a  konzorciumi szerződés a  Társaság
konzorciumvezetőként történő belépéséhez szükséges módosítása vagy megkötése tekintetében – szerződéskötési
kötelezettség terheli.
(5) Az  olyan beszerzési tárgyak esetében, amelyekre a  kedvezményezett a  (2)  bekezdésben a  közbeszerzési eljárás
megindításra meghatározott határidőn belül nem indította meg a közbeszerzési eljárást, a Társaság folytathatja le
az 6. § (2) bekezdés 2. pontja alapján a közbeszerzési eljárásokat.
Iv. Fejezet
zÁró rendelkezések 7. Hatályba léptető rendelkezés
9. § Ez a rendelet a kihirdetést követő napon lép hatályba.
8. Átmeneti rendelkezés 10. § A rendelet hatálybalépésekor már a miniszter hatáskörébe utalt beruházások esetében a 8. § (2) bekezdését azzal
az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a kedvezményezetteknek 2013. május 15-ig kell nyilatkozatot tenniük arról, hogy
a 8. § (2) bekezdésében nevesített közbeszerzési eljárás megindítására 2013. június 30-áig sor kerül.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
249/2015. (HK 9.) HVKF szakutasítása intézkedés hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (2) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011 (XII. 22.) Korm. rendelet
10. § (1) bekezdés h) pontja alapján – figyelemmel a szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasításban foglaltakra – az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. Hatályát veszti a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Logisztikai Doktrína (2. kiadás/MH DSZOFT kód:
11410) kiadásáról szóló 30/2006. (HK 8.) MH ÖLTPK intézkedés.
2. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
A távollévő HVKF helyett: Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
468/2009. (XII. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 7-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. F.-né magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. november 20-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy a Munka Törvénykönyvének rendelkezései valamennyi munkavégzésre irányuló jogviszony szabályait
egységesen állapítsák meg?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Nem állapítható meg, hogy egy eredményes
népszavazást köve tően megalkotandó jogszabály hogyan és milyen mértékben változtatná meg a munkavégzésre
irányuló jogviszonyra vonatkozó hatályos szabályozást. Különös tekintettel arra, hogy a munkavégzésre irányuló
jogszabályokat jelenleg a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továb biak ban: Mt.),
a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továb biak ban: Ktv.) és a közalkalmazottak jogállásáról
 szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továb biak ban: Kjt.), illetve számos egyéb törvény tartalmazza. A Ktv. 71. §
(1) bekezdése értelmében a közszolgálati jogviszonyra az Mt. szabályait akkor kell alkalmazni, ha a törvény azt
kifejezetten elrendeli, a Kjt. 2. § (3) bekezdése értelmében pedig a közalkalmazotti jogviszonyra az Mt. szabályait
a törvény ben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
A kérdés megfogalmazása tehát nem egyértelmű azért, mert nem állapítható meg, hogy a beadványozó szándéka
szerint az Mt. mindenféle jogviszonyra vonatkozzon, vagy mindenféle jogviszonyra sztenderdizált szabályokat
állapítson meg, vagy esetleg mindkettőt jelentse.
A fentiek értelmében a választópolgár számára nem egyértelműen megválaszolható a kérdés, mivel ehhez
az szükséges, hogy az világos és egyféleképpen értelmezhető legyen. Továbbá a jogalkotó számára sem egyértelmű,
mivel a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés nem tudná eldönteni, hogy hatályban lévő jogszabályok felől
milyen jogalkotási kötelezettség terheli.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvény ben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat Kjt. 2. § (3) bekezdésén, Ktv. 71. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
26/2019. (II. 5.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Gecse Istvánnét 2019. június 29-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. január 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
175/2016. (VII. 1.) Korm. rendelete a helyi földbizottságok ügyféli jogairól.
A Kormány a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 72. § b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A helyi földbizottság vagy az  annak feladatát a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi
CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény
103.  §-a alapján ellátó Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara az  ügyfél jogait gyakorolja
az e feladatkörét érintő közigazgatási hatósági eljárásokban.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
 (2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő és a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2019. (IV. 10.) KKM közleménye a Magyarország és az Argentin Köztársaság között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2019. V. törvény 2. §-ának és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2019. évi V. törvénnyel a Magyar Közlöny 2019. március 14-i 43. számában kihirdetett, a Magyarország és
az  Argentin Köztársaság között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) 13. cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„E Megállapodás azon utolsó, diplomáciai úton küldött értesítés kézhezvételétől számított 30. (harmincadik) napon
lép hatályba, amelyen keresztül Magyarország és az Argentin Köztársaság tájékoztatja egymást arról, hogy
megfeleltek az e Program hatálybalépéséhez szükséges nemzeti előírásoknak, és hogy elfogadták az ehhez
szükséges jogszabályokat és egyéb szabályokat.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges feltétel teljesülésének napja: 2019. március 28.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2019. április 27.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2019. évi V. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
és az Argentin Köztársaság között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás
kihirdetéséről szóló 2019. évi V. törvény 2. §-a és 3. §-a 2019. április 27-én, azaz kettőezertizenkilenc április
huszonhetedik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
22/2009. (III. 27.) HM utasítása az önkéntes tartalékos rendszer fejlesztéséhez kapcsolódó feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 52. § (1) bekezdésének f) pontja alapján az alábbi
utasítást adom ki. 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alá
rendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint
felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
terjed ki.
2. § (1) Az önkéntes tartalékos rendszer fejlesztésének feladatait a HM kabinetfőnöke koordinálja.
(2) Az ágazaton belüli fejlesztési feladatok az önkéntes
tartalékos rendszer működési tapasztalatainak vizsgálatáról szóló 23/2008. (HK 7.) HM utasítás (a továbbiakban:
ÖTR utasítás) 3. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint létrehozott bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által
készített, a Kormány 2008. október 29-i ülésén jóváhagyott jelentés, valamint a Bizottság jóváhagyott feladat- és
ütemterve alapulvételével kerülnek előkészítésre.
(3) A Bizottság az önkéntes tartalékos rendszer fejlesztéséhez kapcsolódóan döntés-előkészítő, véleményező és
javaslattételi joggal rendelkezik.
(4) A Bizottság vezetője az önkéntes tartalékos rendszer
fejlesztésére vonatkozó stratégiai jelentőségű javaslatokat
– a kabinetfőnök döntése alapján – a HM kollégiuma elé
terjeszti.
3. § A HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF)
a) 2009. március 31-ig kidolgozza és felterjeszti a Magyar Honvédség részletes bontású létszámáról szóló
106/2007. (XII. 6.) OGY határozat önkéntes tartalékos
rendszer fejlesztésével összefüggésben indokolt módosítására vonatkozó előterjesztést;
b) 2009. április 30-ig kidolgozza és megküldi a Bizottság részére az önkéntes tartalékos állománnyal kapcsolatos konkrét igényekre vonatkozó javaslatokat, illetve a
rendszer feltöltésére vonatkozó ütemezést az MH hadrenden kívüli szervezetei vonatkozásában;
c) 2009. augusztus 31-ig, együttműködésben a HM Jogi
Főosztállyal (a továbbiakban: HM JF) és a HM Személyzeti Főosztállyal (a továbbiakban: HM SZEF) kidolgozza
és felterjeszti, a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi
XCV. törvénnyel kapcsolatban az MH nyilvántartási és
behívási rendszerének korszerűsítésére, valamint az önkéntes tartalékosok jogállását érintő módosítására vonatkozó előterjesztést;
d) 2009. augusztus 31-ig, együttműködésben a HM
JF-fel, a HM SZEF-fel, és a HM Kommunikációs és Toborzó Főosztállyal (a továbbiakban: HM KTF) kidolgozza
és felterjeszti az önkéntes tartalékos rendszert támogató
munkáltatói motivációs rendszer nem anyagi jellegű ösztönzési formáira és kapcsolattartási rendszerre vonatkozó
kormányelőterjesztés-tervezetét;
e) biztosítja, hogy 2009. évtől kezdődően a honvédelmi
politika megvalósításáról, a Magyar Honvédség felkészítéséről, állapotáról és fejlesztéséről az Országgyűlés számára készülő beszámolóban ismertetésre kerüljenek az önkéntes tartalékos rendszer fejlesztése érdekében elvégzett
feladatok és azok eredményei;
f) a HM Védelmi Hivatallal együttműködve végzi a más
ágazatok (igazságügyi, pénzügyi, szociális és munkaügyi,
oktatási stb.) által az önkéntes tartalékos rendszer fejlesztéséhez kapcsolódóan előkészített javaslatok és a tárca célkitűzései közötti összhang vizsgálatát, az érintett HMszervek és szervezetek bevonásával.
4. § A HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály (a továbbiakban: HM HKF)
a) az MH katonai szervezetei vonatkozásában, 2009.
április 30-ig kidolgozza és megküldi a Bizottság részére az
önkéntes tartalékos állománnyal kapcsolatos konkrét
igényt, illetve a tervezett állomány felkészítésének várható
ütemezését;
b) 2009. május 31-ig kidolgozza és megküldi a Bizottság részére az önkéntes tartalékosok alkalmazási elveit;
c) 2009. július 31-ig kidolgozza és megküldi a Bizottság
részére az önkéntes tartalékos állomány katonai előképzettség és tervezett feladat szerint differenciált kiképzési
rendszerét meghatározó szabályozó tervezetét, amely a további jogalkotási eljárásban alapul szolgál;
d) 2009. december 31-ig kidolgozza a c) pont szerinti
kiképzési rendszer részletszabályait.
5. § (1) A HM KTF 2009. május 31-ig – együttműködésben
a HM SZEF-fel és a HM TKF-fel – kidolgozza és megküldi a Bizottság részére az önkéntes tartalékos rendszer iránt
érdeklődőkkel történő kapcsolattartási rendszer, valamint
az önkéntes tartalékos és a honvédelmi tárca közötti információáramlást biztosító rendszer kialakítására, és annak
szabályozói hátterére vonatkozó elgondolást.
(2) A HM KTF 2009. szeptember 30-ig együttműködésben a HM TKF-fel és a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi
Egyetemmel (a továbbiakban: ZMNE) kidolgozza és megküldi a Bizottság részére az alap-, közép- és felsőfokú oktatási intézményekben az állampolgári/honvédelmi ismeretek szélesítését célzó program tervezetét.
(3) A HM KTF 2009. szeptember 30-ig együttműködésben a HM TKF-fel kidolgozza és megküldi a Bizottság részére a köztisztviselők általános közigazgatási képzési
rendszerének fejlesztésére vonatkozóan a honvédelmi ismeretek/védelmi igazgatás vonatkozásában a képzési tematikára vonatkozó javaslatát.
6. § A HM SZEF 2009. május 31-ig együttműködésben a
HM KTF-fel, a HM JF-fel és a HM TKF-fel, kidolgozza és
megküldi a Bizottság részére az önkéntes tartalékos rendszerhez kapcsolódóan a toborzás, behívás (értesítés), illetve a nyilvántartás rendszerére és annak szabályozói hátterére vonatkozó elgondolását.
7. § A HM Haderőtervezési Főosztály (a továbbiakban: HM
HTF) – együttműködésben a HM TKF-fel – 2009. augusztus 31-ig kidolgozza és megküldi a Bizottság részére a műveleti igényszámvetés és a kiképzés tervezett ütemezése
alapján az önkéntes tartalékos státuszokat tartalmazó állománytáblákat, munkaköri jegyzékeket (a továbbiakban:
állománytáblák).
8. § A HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség
a) 2009. október 15-ig összeállítja és megküldi a Bizott
ság részére az önkéntes tartalékos rendszer fejlesztéséhez
kapcsolódó, a HM HKF és a HM HTF által kidolgozott
műveleti igényszámvetés és állománytábla alapján, a személyi juttatások és kapcsolódó költségek számvetését;
b) 2009. december 15-ig – a HM JF, a HM Védelmi Tervezési Főosztály (a továbbiakban: HM VTF) és a HM TKF
közreműködésével – megvizsgálja az önkéntes tartalékosokat alkalmazó munkáltatók támogatását biztosító, erőforrással alátámasztható pénzügyi lehetőségeket, kidolgozza és megküldi a Bizottság részére az önkéntes tartalékos rendszerhez kapcsolódó munkáltatói anyagi ösztönző/érdekeltségi rendszer kialakítására, valamint a munkáltatói anyagi kompenzációs rendszer kialakítására és erőforrás-szükségletre vonatkozó tárcajavaslat-tervezetet.
9. § A HM Infrastrukturális Ügynökség 2009. október 15-ig
összeállítja és megküldi a Bizottság részére az önkéntes
tartalékos rendszer fejlesztéséhez kapcsolódó, a HM HKF
és a HM HTF által kidolgozott műveleti igényszámvetés
és állománytábla alapján a rendszer biztosításához szükséges infrastrukturális igények felmérésére vonatkozó számvetéseket és terveket.
10. § A HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség 2009. október 15-ig összeállítja és megküldi a Bizottság részére, az
önkéntes tartalékos rendszer fejlesztéséhez kapcsolódó, a
HM HKF és a HM HTF által kidolgozott műveleti igényszámvetés és állománytábla alapján, a rendszer logisztikai
biztosítására vonatkozó számvetéseket és terveket.
11. § A HM VTF a tervezésben részt vevő, a feladatért felelős
felsőszintű és közvetlen tervező szervezetek adatszolgáltatása alapján a hosszú és a rövid távú tervek tervezése során biztosítja az önkéntes tartalékos rendszer fejlesztésével kapcsolatos javaslatok megvalósítását szolgáló döntések megjelenítését, az erőforrások feladathoz történő hozzárendelését.
12. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba, és 2011. december 31-én hatályát veszti.
(2) Az ÖTR utasítás 7. §-ában a „2009. december
31-én” szövegrész helyébe a „2011. december 31-én” szövegrész lép.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
31/2016. (II. 25.) Korm. rendelete a Rácalmás városban megvalósuló ipari telephely kialakításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Rácalmás város külterületén
elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 053/7, 053/8, 053/10, 053/11, 059/2, 059/5, 059/6, 059/7, 059/8,
059/41, 059/42, 059/43, 059/44, 059/45, 059/46, 059/47, 059/48, 059/49, 059/50, 059/51, 059/52, 059/53, 059/54,
059/55, 059/56, 059/57, 059/58, 059/59, 059/60, 059/61, 059/62, 059/63, 059/64, 059/65, 059/66, 059/67, 059/68,
073, 075/4, 075/5, 075/6, 075/21 és 075/22 helyrajzi számok alatt nyilvántartott ingatlanok területén ipari telephely
kialakításával kapcsolatos, 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és
üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Fejér Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
192/2011. (VIII. 31.) KE határozata kitüntetések adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a szlovákiai magyar közösség identitásának megőrzése érdekében végzett sokoldalú munkássága elismeréseként
Csáky Pálnak, a Magyar Koalíció Pártja volt elnökének, volt miniszterelnök-helyettesnek a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkereszt a csillaggal
polgári tagozata,
az agykutatás terén elért, nemzetközileg is nagyra becsült, a magyar neurobiológiai kutatások világszínvonalra emelő
munkásságáért, a magyar tudomány nemzetközi hírnevének öregbítéséért
dr. Buzsáki Györgynek, a Magyar Tudományos Akadémia külső tagjának, a Rutgers-Newark Egyetem professzorának,
agykutatónak,
Somogyi Péternek, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagjának, az Oxfordi Egyetem Anatómiai és
Neuropharmakológiai Intézet igazgatójának, neurobiológusnak,
az önálló erdélyi magyar felsőoktatás intézményes és szakmai feltételeinek megteremtése érdekében végzett
munkássága, oktató-nevelő, tankönyvírói és publikációs tevékenysége elismeréseként
dr. Dávid László mérnöknek, a Sapientia Erdélyi Magyar Tudományegyetem rektorának, egyetemi tanárnak,
az utóbbi fél évszázad egyik legnagyobb gazdasági eredménnyel járó – az Y zeolit savas formájának – felfedezéséért és
katalitikus eljárásának kidolgozásáért, több évtizedes tudományos és kutatói munkásságáért, életműve
elismeréseként
dr. Rabó Gyula Kossuth-díjas vegyészmérnöknek, a Magyar Tudományos Akadémia külső tagjának,
Magyarország és a magyarság külföldi hírnevének öregbítésében, a magyarsággal szembeni negatív előítéletek
eloszlatásában szerzett elévülhetetlen érdemeiért, példaértékű életútja elismeréseként
Sisa István írónak,
a magyar sport amerikai hírnevének öregbítéséért, sportpályafutása, életútja elismeréseként
dr. Tarics Sándor olimpiai bajnok vízilabdázónak, a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje
polgári tagozata, a délvidéki magyarság önszerveződésének elindítása és politikai érdekképviseletének megteremtése terén végzett
több évtizedes tevékenysége elismeréseként
Ágoston Andrásnak, a Vajdasági Magyar Demokrata Párt elnökének,
a magyar–izraeli kapcsolatok érdekében végzett több évtizedes, sokoldalú tevékenysége elismeréseként
Eytan Bentsur diplomatának, az Izraeli Külügyminisztérium nyugalmazott főigazgatójának,
több évtizedes szépírói, újságírói, lapszerkesztői, művelődésszervezői tevékenysége, valamint a délvidéki magyarság
érdekében végzett közéleti munkássága elismeréseként
Dudás Károlynak, a Hét Nap című vajdasági magyar hetilap Táncsics Mihály-díjas fő- és felelős szerkesztőjének,
Székelyföld területi autonómiája és az erdélyi magyar közösség háromszintű önrendelkezésének megalapozása,
az erdélyi magyarság érdekében végzett fáradhatatlan, sokoldalú tevékenysége elismeréseként
Fodor Imrének, Marosvásárhely volt polgármesterének, a Marosszéki Székely Tanács elnökének,
a magyar–amerikai védelmi kapcsolatok erősítése és a magyar–amerikai egyetemközi kapcsolatok előmozdítása
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Ivany Robert Rudolph-nak, a houstoni Szent Tamás Egyetem rektorának,
több évtizedes kiemelkedő zenepedagógiai, közösségszervező és – építő tevékenysége, valamint az egyetemes és
népi zenei kultúra népszerűsítése, hagyományaink megőrzése érdekében végzett munkájáért, a Gyermekfilharmónia
megalapításáért és vezetéséért
ifj. Haáz Sándornak, a szentegyházasfalui Mártonffy János Általános Iskola zenepedagógusának,
a magyar–horvát politikai és kulturális kapcsolatok elmélyítése, a horvátországi magyarság, a helyi kulturális értékek
megőrzése érdekében végzett munkássága elismeréseként
Jakab Sándornak, a Horvátországi Magyarok Demokratikus Közössége elnökének,
sokoldalú irodalmi munkásságáért, a magyar irodalom Finnországban történő megismertetése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Hannu Launonen műfordítónak, irodalomtörténésznek,
a vajdasági magyarság politikai és társadalmi viszonyait középpontba állító több évtizedes tudományos munkássága,
életműve elismeréseként
dr. Mirnics Károlynak, a Teleki László Alapítvány Közép-európai Intézete tudományos külső munkatársának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje
polgári tagozata, a felvidéki magyar anyanyelvi oktatás érdekében végzett munkája, szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
Ádám Zitának, a Szlovákiai Magyar Pedagógusok Szövetsége alelnökének,
a szórvány magyar közösségek, különösen az I–IV. osztályos kisiskolások anyanyelvi tanítása érdekében végzett
áldozatos munkájáért, a Válaszúti Szórványkollégium elindításáért és működtetéséért, példaértékű nemzeti
önazonosságerősítő nevelőmunkájáért
Balázs-Bécsi Gyöngyvér pszichopedagógusnak, a Kallós Zoltán Alapítvány elnökének, a válaszúti Mezőségi
Szórványkollégium igazgatójának,
az erdélyi magyar értékteremtő közösség felvirágoztatása, az erdélyi magyarság szülőföldhöz való ragaszkodásának
erősítése, a székelyföldi magyar ifjúság művészeti képzése érdekében végzett tevékenysége, művészi munkája
elismeréseként
Bíró Gábor festőművésznek, restaurátornak,
a horvátországi magyarság fennmaradása érdekében végzett sokoldalú munkássága elismeréseként
Dukai Zoltánnak, a Ferences Rendház (Eszék) elöljárójának,
a szlovákiai magyar ajkú katolikus hívek lelki gondozásáért, a Jópásztor Alapítvány elnökeként a komáromi imanapok
megszervezése érdekében végzett fáradhatatlan munkásságáért, a felvidéki magyar kispapképzés odaadó
támogatásáért
uro Zoltánnak, Érsekújvár esperes-plébánosának, püspöki helynöknek,
a magyar kultúra gazdagítása érdekében végzett több évtizedes, sokoldalú művészeti, oktató-nevelő munkássága
elismeréseként
Gazda József irodalom- és műkritikusnak, esszéírónak, tanárnak,
nemzeti kincsünk, a kolozsvári Házsongárdi temető régi magyar sírköveinek, valamint a temetőben nyugvó jeles
magyar személyiségek sírjának mentéséért, helyreállításáért és gondozásáért végzett önzetlen és kiemelkedő
színvonalú tevékenysége elismeréseként
Gergely Istvánné Tőkés Erzsébet nyugalmazott tanárnak, a Házsongárdi Alapítvány alapító igazgatójának,
modernista, egyedülálló, a gömböt, a kúpot, a hengert formázó grafikái, valamint egyedi látásmódot tükröző művészi
alkotásaiban kiteljesedő alkotói munkássága elismeréseként
Heim András képző- és grafikusművésznek,
több évtizedes kiemelkedő és áldozatos lelkipásztori munkájáért, karitatív tevékenysége elismeréseként
dr. Herman M. Jánosnak, a Királyhágómelléki Egyházkerület lelkipásztorának,
az első magyarországi gyermekpszichiátria létrehozásáért, a magyar pszichiátria, különösen a Pécsi
Tudományegyetem Pszichiátriai Klinikájának nyújtott sokirányú támogatásáért, életútja elismeréseként
dr. Jakab Irénnek, az American Society of Psychopathology of Expression elnökének,
a Los Angeles-i magyarság nyelvi és kulturális önazonosságának megőrzése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
Jakabffy Zsolt Attilának, a San Fernando Völgyi Magyar Református Egyház lelkipásztorának,
a református hittan, egyháztan és evangéliumi világnézet terén végzett több évtizedes tudományos kutatói és oktatói
tevékenysége elismeréseként
dr. Juhász Tamásnak, a teológiai tudomány doktorának, a Kolozsvári Protestáns Teológiai Intézet volt rektorának,
a magyar irodalmat gazdagító irodalmi munkásságáért, a magyarság és a modernség kérdéseit szem előtt tartó prózai
tevékenységéért
Király László költőnek, műfordítónak, írónak, a Helikon irodalmi folyóirat szerkesztőjének,
a magyar nyelv- és irodalom több évtizedes tanításáért, a magyarság tudatos vállalása, valamint az anyanyelv
megőrzése és gyökerei megismerése fontosságának diákjaiban történő erősítéséért, életpályája elismeréseként
Király László nyugalmazott tanárnak,
az Észak-Amerikában élő magyar közösségek összefogása, identitásuk megőrzése érdekében végzett lelkipásztori és
szerkesztői munkájáért
Kiss György Barnabásnak, a Szent Kereszt Magyar Egyházközség (Detroit) plébánosának,
műfajgazdag alkotótevékenységéért, művészetoktatói munkája, példaértékű életútja elismeréseként
Kristófi János festő- és képzőművésznek,
a magyar golfélet megújításáért, fellendítéséért, újjászervezéséért végzett kiemelkedő szakmai munkája
elismeréseként
Damian MacPherson sportpszichológusnak, golfjátékosnak, edzőnek, a tatai Old Lake Golf Klub igazgatójának,
a Magyarország és a Szentszék közötti kapcsolatok fejlesztése és ápolása érdekében végzett tevékenysége,
az olaszországi magyar híveket összetartó, identitásukat megőrző és erősítő lelkipásztori munkája elismeréseként
dr. Németh László Imre pápai prelátusnak, a Pápai Magyar Intézet rektorának,
Szatmárnémetiben végzett áldozatos címzetes esperesi és templomépítési munkája elismeréseként
Pallai Béla Miklós Józsefnek, a Szatmárnémeti Parókia görög katolikus parókusának, címzetes esperesnek,
az 1944/45-ben mártírhalált halt délvidéki magyarok emlékének életben tartásáért, a vajdasági magyar demokratikus
közéletben való aktív részvételéért, hagyományápoló és műemlékvédő tevékenysége, életútja elismeréseként
Papp Ferencnek, az Újvidéki Nagy Sándor Műemlékvédő és Hagyományápoló Egyesület elnökének,
közel hat évtizedes tudományos kutatói munkássága, különösen az emberi test anyagcseréjének vizsgálata terén
végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Pusztai Árpád János biokémikusnak, nyugalmazott tudományos főkutatónak,
az erdélyi magyar festészetben és képzőművészetben végzett tevékenysége – különösen portréfestészete, fa- és
növényábrázolásai – elismeréseként
Valovits László festőművésznek, a Romániai Képzőművészek Szövetsége tagjának,
a magyar–indiai kulturális kapcsolatok fejlesztése, az Indiában élt magyar művészek munkássága megőrzése és
megismertetése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Kapila Vatsyayan nyugalmazott kulturális államtitkárnak, az Indiai Parlament Felsőháza parlamenti képviselőjének, a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje
polgári tagozata; kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. augusztus 3. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
57/2011. (VII. 7.) OGY határozata az Alkotmánybíróság elnökének megválasztásáról.
Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvénynek az Alaptörvénnyel összefüggő
egyes átmeneti rendelkezések megalkotása érdekében szükséges módosításáról szóló 2011. évi LXI. törvény 5. §-ában
foglaltak alapján
dr. Paczolay Pétert 2011. szeptember 1-jei hatállyal az Alkotmánybíróság elnökévé
megválasztja. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
27/2010. (III. 5.) HM utasítása a fejezeti kezelésű előirányzatok 2010. felhasználásának rendjéről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 24. § (9) bekezdése és 49. § (5) bekezdésének p) pontja alapján az
államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. § 6. pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva, a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a következő utasítást adom ki:
1. § Jelen utasítás előírásait a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény
(a továbbiakban: költségvetési törvény) 1. melléklete szerinti, a XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 8. Fejezeti
kezelésű előirányzatok költségvetési cím 1. Beruházás, és 2. Ágazati célelőirányzatok költségvetési alcímek
előirányzataira kell alkalmazni. 2. § (1) Gazdálkodószervezetek az 1. Beruházás alcímen belül: az 5. Központilag kezelt lakástámogatási előirányzatok
jogcímcsoport 5. Lakástámogatás kiemelt előirányzata vonatkozásában a HM Védelemgazdasági Főosztály
(a továbbiakban: HM VGF) azzal, hogy a költségvetési előirányzat felhasználását és elszámolását a HM Infrastrukturális
Ügynökség (a továbbiakban: HM IÜ) végzi, mely szervezet lakásgazdálkodási feladatainak végrehajtását a HM VGF
felügyeli. (2) Gazdálkodószervezetek a 2. Ágazati célelőirányzatok alcímen belül:
a) a 3. társadalmi szervek támogatása jogcímcsoport 5. Magyar Hadtudományi Társaság, 13. Budapesti Honvéd
Sportegyesület támogatása jogcímek, valamint a 16. Magyar Futball Akadémia Alapítvány támogatása jogcím
tekintetében (kétoldalú megállapodás alapján) a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály;
b) az 5. Nonprofit korlátolt felelősségű társaságok támogatása jogcímcsoport esetében a HM VGF;
c) a 25. Hozzájárulás a NATO Biztonsági Beruházási Programjához jogcímcsoport tekintetében a HM Fejlesztési és
Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ); d) a 3. társadalmi szervek támogatása jogcímcsoport – az a) pontban foglaltakon kívüli – valamennyi jogcíme, a
36. MH Szociálpolitikai Közalapítvány által ellátott feladatok támogatása jogcímcsoport, valamint a 37. Honvéd
Együttes Művészeti Nkft. támogatása jogcímcsoport vonatkozásában a HM Személyzeti Főosztály
(a továbbiakban: HM SZEF); e) az 1. Válságkezelő és békeműveletek keretében felajánlott alegységek jogcímcsoport tekintetében a felülről
nyitott előirányzatokra vonatkozó szabályok – a költségvetési törvény 9. melléklete – szerint eljárva, a
24. Hozzájárulás a NATO költségvetéséhez, a 35. Egyéb uniós befizetések, a 38. A fejezeti kezelésű előirányzatokkal
összefüggésben felmerült, a Magyar Államkincstár által nyújtott szolgáltatások díjai, valamint a 32. Hozzájárulás a
hivatásos katonák kedvezményes nyugellátásának kiadásaihoz jogcímcsoportok vonatkozásában a HM
Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ).
(3) Gazdálkodószervezetek a költségvetési törvényben nem nevesített jogcímcsoportok vonatkozásában:
a) a 8/1/5. Központilag kezelt lakástámogatási előirányzatok jogcímcsoport 6. Lakásépítés kiemelt előirányzat
tekintetében a HM IÜ; b) a 8/2/15. Nemzetközi kártérítés jogcímcsoport tekintetében – mely forgóalapot képez – a HM Jogi Főosztály;
c) a 8/2/34. Feladatfinanszírozási előirányzatok maradványának befizetése jogcímcsoport tekintetében – mely a
8/1. alcímen keletkezett és elvont előző évi előirányzat-maradvány elszámolására szolgál – a HM KPÜ.
3. § (1) A gazdálkodószervezetek feladataikat a HM KPÜ bevonásával hajtják végre.
(2) A 8/1/5. Központilag kezelt lakástámogatási előirányzatok tekintetében a kincstári számlavezetés és finanszírozás, a
feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok felhasználása, valamint egyes államháztartási adatszolgáltatások
rendjéről szóló 46/2009. (XII. 30.) PM rendelet (a továbbiakban: PM rendelet.) VI. fejezetében foglaltak szerint kell
eljárni. (3) A feladatfinanszírozás keretén kívüli fejezeti kezelésű előirányzat, célelőirányzat-felhasználási keretszámláról
közvetlenül, fejezeten kívülre átadott vagy kifizetett pénzeszközök forgalmának lebonyolítására, valamint a számlára
befolyt bevételek felhasználására irányuló javaslattétel a HM KPÜ hatásköre.
(4) A fejezeti kezelésű előirányzatoknak kezelési költsége nincs. A Kincstár által a PM rendelet 15–16. § alapján – a
feladatfinanszírozási és egyéb fejezeti kezelésű előirányzatokhoz kapcsolódó forintszámlák vonatkozásában –
felszámított díjakat a HM KPÜ számolja el a 8/2/38. jogcímcsoport dologi kiadások előirányzata terhére.
4. § (1) Az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 48. § szerinti
éves költségvetési javaslatokat a gazdálkodószervezetek készítik el és a HM KPÜ részére 2010. február 22-ig küldik
meg. A HM KPÜ a javaslatokat felülvizsgálja, és a honvédelmi miniszter részére – szolgálati úton – jóváhagyásra
felterjeszti. A jóváhagyást követően a gazdálkodószervezetek az éves költségvetésben meghatározott előirányzatok
tárgyévben történő teljesítésével vagy felhasználásával összefüggésben – a (2) bekezdés szerinti kivétellel – az előírt
adatszolgáltatási és elszámolási kötelezettségek tekintetében saját hatáskörben járnak el.
(2) Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 24. § (13) bekezdésében, a költségvetési
törvény 31. § (5) bekezdésében, valamint az Ámr. 55. § (1) bekezdésének d) pontjában és 56. § (7) bekezdésében
foglaltakra tekintettel, a fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásával kapcsolatos előirányzat-átcsoportosításra
vonatkozó javaslatokat a gazdálkodószervezetek a HM KPÜ részére küldik meg. A HM KPÜ a javaslatokat felülvizsgálja
és a honvédelmi miniszter részére – szolgálati úton – jóváhagyásra felterjeszti. A HM KPÜ a jóváhagyott
előirányzat-módosításokról a gazdálkodószervezetek részére tájékoztatást nyújt. (3) A 8. Fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési cím előirányzatai teljesítéséről a HM KPÜ számszaki beszámolót és
szöveges indokolást állít össze a gazdálkodószervezetek adatszolgáltatása alapján. Az előirányzatok 2009. évben
képződő kötelezettségvállalással terhelt maradványát, a gazdálkodószervezetek által megküldött beszámolók alapján
a HM KPÜ felülvizsgálja és a honvédelmi miniszter részére – szolgálati úton – jóváhagyásra felterjeszti.
(4) A jóváhagyott 2009. évi előirányzat-maradvány 2010. évi felhasználására vonatkozó javaslatok alapján az
előirányzat-módosítás érdekében a HM KPÜ a (2) bekezdésben foglaltak szerint jár el. Előirányzat-maradványt terhelő
kifizetés tárgyévi előirányzat terhére nem teljesíthető. (5) A közhasznú társaságok 2009. I. félévi és a nonprofit korlátolt felelősségű társaságok 2009. II. félévi működéséről a HM
VGF, az MH Szociálpolitikai Közalapítvány tekintetében pedig a HM SZEF szöveges értékelést készít, melyet a
zárszámadáshoz kapcsolódóan meghatározásra kerülő időpontig a HM KPÜ részére megküld.
5. § (1) Az előirányzat-finanszírozási terveket a gazdálkodószervezetek adatszolgáltatása alapján a HM KPÜ nyújtja be
elektronikus úton a Kincstárhoz, a PM rendelet 21. melléklete szerint meghatározott formában.
(2) Az adatszolgáltatást az 1. melléklet szerinti tartalommal havonta a tárgyhónapot megelőző hónap 18-áig kell
megküldeni a HM KPÜ részére. (3) Az adatszolgáltatás tartalmazza a jóváhagyott éves (módosított) kiadási előirányzatot és annak forrásait (bevétel,
maradvány, támogatás), valamint ezek negyedéves és havi bontásait, valamint a tárgyhónap dekádonkénti bontását.
(4) A dekádonként 100 millió forintot elérő, vagy azt meghaladó kiadási ütemet kötelezettségenként részletezni és
indokolni kell. (5) A kifizetési ütem tárgyhónapon belül csak részletes indoklással módosítható, melyhez az adatszolgáltatást a kiadás
várható teljesítésének időpontját megelőző 12. napig kell felterjeszteni.
(6) Tárgyévre vonatkozó adatszolgáltatást a jóváhagyott előirányzat 100%-os teljesülését követően már nem kell
teljesíteni. 6. § A „Honvéd Együttes Művészeti Nkft. támogatása” jogcímcsoport vonatkozásában az érintett fejezetek közötti
előirányzat-átadáshoz kapcsolódó előirányzat-finanszírozási terveket a HM KPÜ a fejezetek közötti megállapodás
alapján nyújtja be. 7. § (1) Az előirányzat-finanszírozási tervet úgy kell elkészíteni, hogy az a kötelezettségvállalási jogkör gyakorlásának és a
likviditás biztosításának alapjául szolgáljon. (2) A teljesítésarányos finanszírozás megvalósulása, valamint a rendelkezésre állási díj Kincstár általi felszámolásának
elkerülése érdekében biztosítani kell a tényleges kifizetések terv szerinti teljesülését.
(3) Biztosítani kell az előirányzat-finanszírozási terv, valamint a 8. § szerinti előirányzat-felhasználási terv közötti
összhangot. 8. § A fejezeti kezelésű előirányzatokkal való gazdálkodás feladatainak végrehajtásához a gazdálkodószervezetek a
PM rendelet 60. § (1) bekezdése előírásainak megfelelően éves előirányzat-felhasználási tervet kötelesek készíteni, és
annak aktualizálásáról minden hónap 4-éig a HM KPÜ részére adatszolgáltatást teljesítenek.
9. § (1) A 8/1. Beruházás alcím előirányzatai terhére kötelezettséget a gazdálkodószervezetek vezetői vagy az általuk írásban
megbízott személy vállalhat. (2) A 8/2 Ágazati célelőirányzatok alcím előirányzatai terhére kötelezettséget – a jogszabály alapján történő fizetési
kötelezettség kivételével – 50 millió forintig a gazdálkodószervezetek vezetői, vagy az általuk írásban megbízott
személy, 50–100 millió forint között a HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár (a továbbiakban: HM
VTISZÁT), 100 millió forint felett a honvédelmi miniszter vállalhat.
(3) A kötelezettségvállalási dokumentumban a szakmai, műszaki teljesítés határidejét úgy kell megállapítani, hogy a
pénzügyi teljesítés határideje nem haladhatja meg a tárgyévet követő év június 30-át.
(4) Amennyiben a kötelezettségvállalás dokumentuma támogatási szerződés, abban rögzíteni kell az Ámr. 112. §
(6) bekezdésében meghatározott tartalmi elemeket. (5) A kötelezettségvállalásnak előirányzat-felhasználási terven kell alapulnia. A kötelezettségvállalás a gazdasági vezető
vagy az általa írásban kijelölt személy ellenjegyzése után, és csak írásban történhet. A gazdasági vezető a fejezeti
kezelésű előirányzatok vonatkozásában a HM KPÜ vezérigazgatója. 10. § (1) A kiadások teljesítésének és a bevételek beszedésének elrendelése előtt a gazdálkodószervezetek okmányok alapján
ellenőrzik és szakmailag igazolják azok jogosultságát, összegszerűségét és a szerződés, megrendelés, megállapodás
teljesítését. (2) A szakmai teljesítésigazolás alapján az érvényesítő ellenőrzi az összegszerűséget, a fedezet meglétét, és azt, hogy az
előírt követelményeket betartották-e. Érvényesítést a gazdálkodószervezet vezetője által írásban megbízott, az
Ámr.-ben előírt pénzügyi és számviteli képesítéssel rendelkező személy végezhet.
(3) A kiadás teljesítésének, a bevétel beszedésének vagy elszámolásának érvényesített okmány alapján történő
elrendelésére (a továbbiakban: utalványozás) a gazdálkodószervezet vezetője vagy az általa írásban felhatalmazott
személy jogosult. Utalványozás további feltétele a kötelezettségvállalás, jogszabály rendelkezése, nemzetközi
szerződés vagy nemzetközi tagságból adódó kötelezettség dokumentuma. (4) Az utalványozás ellenjegyzése a 8/1. Beruházások költségvetési alcím esetében a gazdálkodószervezetnél, a
8/2. Ágazati célelőirányzatok költségvetési alcím esetében a HM KPÜ-n történik.
(5) A szakmai teljesítés igazolására, az érvényesítésre, az utalványozásra, az utalványozás ellenjegyzésére, valamint
könyvelés igazolására a 2. melléklet szerinti formanyomtatványt (utalványrendeletet) kell alkalmazni.
(6) A kötelezettségvállalás, utalványozás, ellenjegyzés, érvényesítés és a teljesítésigazolás rendjét a HM, a HM IÜ, a HM FLÜ
és a HM KPÜ gazdálkodási intézkedésében kell részletesen szabályozni.
11. § (1) Az Ámr. 235. § (2) és (4) bekezdéseiben előírt, valamint a PM rendelet 55. §-a szerinti kötelezettségvállalások kincstári
bejelentését a 8/1. Beruházás költségvetési alcímhez tartozó előirányzatok tekintetében a gazdálkodószervezetek
által a HM KPÜ részére papíralapon megküldött, a PM rendelet 34. melléklete szerinti „Szerződésbejelentés” okmány, a
8/2. Ágazati célelőirányzatok költségvetési alcímen belül pedig a PM rendelet 49., 50. és az 51. mellékletei szerinti
okmányok alkalmazásával a HM KPÜ végzi elektronikus úton.
(2) A 8/1. Beruházás költségvetési alcím vonatkozásában a gazdálkodószervezetek a PM rendelet 50. § (3) bekezdése
szerinti alapokmányt papíralapon megküldik a HM KPÜ részére, mely szervezet azt az ellenjegyzést követően
elektronikus úton továbbítja a Kincstárhoz. 12. § (1) A HM KPÜ szakmai területét érintően felülvizsgálja, vagy a szakmai kompetenciáját meghaladó esetekben az illetékes
– szakmai felelős – szervezetek bevonásával felülvizsgáltatja a részére megküldött, a 24. Hozzájárulás a NATO
költségvetéséhez és a 35. Egyéb uniós befizetések jogcímcsoportokat terhelő kifizetésekre vonatkozó fizetési
felszólításokat. (2) Amennyiben a felszólításban szereplő összeg kifizetésének jogossága igazolt, 50 millió forintos összeghatárig a
kifizetést a HM KPÜ vezérigazgatója utalványozza, 50 millió forint felett a HM KPÜ a kifizetésre vonatkozó javaslatát
100 millió forintos összeghatárig a HM VTISZÁT-nak, 100 millió forint feletti kifizetés esetén a HM kabinetfőnöknek – a
HM VTISZÁT útján – utalványozásra felterjeszti. (3) Az év közben felmerülő új feladatokkal kapcsolatos – a költségvetés tervezési időszakában még nem ismert – fizetési
kötelezettségek teljesítésének elrendelése – összeghatártól függetlenül – a HM kabinetfőnök hatáskörébe tartozik.
13. § (1) A fejezeti kezelésű előirányzatokkal való gazdálkodást a gazdálkodószervezeteknél a folyamatba épített, előzetes,
utólagos és vezetői ellenőrzési rendszer, valamint a saját intézményi államháztartási belső ellenőrzési rendszer
keretében kell ellenőrizni. (2) A fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának ellenőrzését a HM Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatal a HM
éves fejezetszintű államháztartási belső ellenőrzési terve alapján végzi.
14. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg a fejezeti kezelésű előirányzatok 2009. évi
felhasználásának rendjéről szóló 15/2009. (II. 27.) HM utasítás, valamint a fejezeti kezelésű előirányzatok terhére
történő kifizetések finanszírozásáról és az ezzel kapcsolatos adatszolgáltatás rendjéről szóló 54/2007. (HK 12.) HM
utasítás hatályát veszti. Budapest, 2010. február 15. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
97/2015. (HK 1/2016.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése.  az Ideiglenes Biztonsági Határzárral, a KÖZÖS AKARAT feladattal, valamint a tömeges migráció okozta válsághelyzet kezelésével és az arra történő felkészüléssel összefüggő minisztériumi készenléti és ügyeleti szolgálatok
létesítéséről A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján a
következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre és a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Az Ideiglenes Biztonsági Határzárral, a KÖZÖS
AKARAT feladattal, valamint a tömeges migráció okozta
válsághelyzet kezelésével és az arra történő felkészüléssel
összefüggésben jelentkező többletfeladatok folyamatos
ellátása érdekében a honvédelmi szervezetek állományából a 3–5. pont szerinti készenléti – aktivizálás esetén
ügyeleti – szolgálatok felállítására kerül sor.
3. A Belügyminisztérium (a továbbiakban: BM) Központi Operatív Törzs (a továbbiakban: BM KOT) Honvédelmi Minisztériumi Összekötő Tiszti Szolgálat (a továbbiakban: BM KOT HM ÖTI)
a) feladata
aa) 24 órás laktanyán kívüli készenléti szolgálatként
– aktivizálás esetén a BM KOT parancsnokának felkérése
és a HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban:
HM KÁT) döntése alapján 24 órás váltásban, 24 órás
ügyeleti szolgálatként – folyamatos közreműködés a migrációs helyzet kezelésével kapcsolatos feladatokat koordináló BM KOT munkájában,
ab) a Stratégiai Művelet Központ (a továbbiakban:
SMK) BM KOT-ba delegált összekötő tisztje munkájának
támogatása,
ac) az MH irányába megfogalmazott igények SMK részére történő továbbítása, és
ad) közreműködés az MH alkalmazásával, igénybevételével kapcsolatos szakterületi információk cseréjében és
a jelentések összeállításában,
b) vezénylése, alárendeltsége:
ba) vezénylését – az alárendeltségükbe tartozó állo
mányból – heti váltásban, páratlan héten a HM Tervezési
és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF) főosztályvezetője és páros héten a HM Védelmi Hivatal
(a továbbiakban: HM VH) főigazgatója biztosítja, aktivizálás esetén napi váltásban felváltva,
bb) szolgálati feladataival összefüggésben együttműködik az SMK BM KOT munkahelyre vezényelt tagjával, és
bc) jelentéseit a HM TKF főosztályvezetője és a
HM VH főigazgatója részére terjeszti fel.
4. Az Ügyeletes Jogász Tiszt (a továbbiakban: ÜJOTI)
a) feladata
aa) 24 órás laktanyán kívüli készenléti szolgálatként
– aktivizálás esetén a Honvéd Vezérkar főnökének (a továbbiakban: HVKF) felkérésére és a HM KÁT döntése
alapján, a HM Jogi Főosztály (a továbbiakban: HM JF) főosztályvezetőjének kijelölése szerint 12 vagy 24 órás váltásban, ügyeleti szolgálatként – az SMK migrációs helyzet
kezelésével kapcsolatos feladatai jogi szakmai támogatásának folyamatos biztosítása, a kapcsolódó szakterületi jelentések kidolgozása, és
ab) a hatáskörét meghaladó jogi szakfeladatokban a
döntési javaslatok továbbítása a hatáskörrel rendelkező
szakmai elöljáró részére,
b) vezénylése, alárendeltsége:
ba) vezénylését – az érintett honvédelmi szervezetek
vezetőivel történő előzetes egyeztetés alapján – a HM JF
főosztályvezetője biztosítja a HM JF, a HM Igazgatási és
Jogi Képviseleti Főosztály és a HM Hatósági Hivatal állományából, és
bb) szolgálati feladatai ellátása szempontjából az SMK
vezetőjének van alárendelve.
5. A Kommunikációs Külön Ügyelet (a továbbiakban:
KOMKÜ)
a) feladata
aa) 24 órás laktanyán kívüli készenléti szolgálatként –
aktivizálás esetén a HVKF felkérése és a HM KÁT döntése alapján, a HM kabinetfőnökének kijelölése szerint,
12 vagy 24 órás váltásban ügyeleti szolgálatként – az SMK
migrációs helyzet kezelésével kapcsolatos feladatai kommunikációs szakmai támogatásának folyamatos biztosítása, a kapcsolódó szakterületi jelentések kidolgozása,
ab) folyamatos kapcsolattartás a HM kabinetfőnökével
és a 2. pont szerinti feladatban érintett honvédelmi szervezetek kommunikációs szakállományával, és
ac) a hatáskörét meghaladó szakfeladatokban a javaslatok továbbítása a HM kabinetfőnöke részére,
b) vezénylése, alárendeltsége:
ba) vezénylését a HM kabinetfőnöke – az érintett hon
védelmi szervezetek vezetőivel történő előzetes egyeztetés és a szolgálatba lépők kommunikációs felkészítése
alapján – a HM szervek és az MH katonai szervezeteinek
állományából biztosítja, és
bb) szolgálati feladatai ellátása szempontjából az SMK
vezetőjének van alárendelve,
c) önálló nyilatkozattételre nem jogosult. 6. A 3–5. pont szerinti szolgálatokat elsődlegesen a hivatásos és szerződéses állományból 1-1 fővel kell biztosítani. A szolgálatvezénylést – havonta, aktivizálás esetén
hetente – a BM KOT HM ÖTI esetében a HM TKF főosztályvezetője, az ÜJOTI esetében a HM JF főosztályvezetője és a KOMKÜ esetében a HM kabinetfőnöke hagyja
jóvá.
7. A BM KOT által megküldött jelentéseket az MH
Központi Ügyelet (a továbbiakban: MH KÜ) vagy az aktivizált vezetési elem továbbítja a HM TKF főosztályvezetőjének és a HM VH főigazgatójának, amelyet a HM TKF
főosztályvezetője felterjeszt a HM KÁT részére.
8. A készenléti szolgálat kiértesítése az MH KÜ-n
keresztül történik. A beérkezés biztosítása érdekében
a MH KÜ ügyeletes gépjárműve Budapest közigazgatási
határán kívül is igénybe vehető.
9. A 3–5. pont szerinti szolgálatot ellátó személyi állomány járandóságait a készenléti – aktivizálás esetén az
ügyeleti – szolgálatokra vonatkozó szabályok alapján kell
biztosítani. Az erre vonatkozó parancsokat a katonák vonatkozásában a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség készíti elő.
10. Ez az együttes intézkedés az aláírása napján lép hatályba, rendelkezéseit azonban
a) a 3. pont szerinti szolgálat vonatkozásában 2015. november 6-tól,
b) a 4. és az 5. pont szerinti szolgálat vonatkozásában
2015. november 7-től
kell alkalmazni.
11. Hatályát veszti az Ideiglenes Biztonsági Határzárral,
a HATÁROZOTT FELLÉPÉS 2015 gyakorlattal, valamint a tömeges migráció okozta válsághelyzet kezelésével
és az arra történő felkészüléssel összefüggő minisztériumi
ügyeleti szolgálatok létesítéséről szóló 58/2015. (HK 9.)
HM KÁT–HVKF együttes intézkedés.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
37/2012. (X. 31.) KIM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján 2012. október 26. napjától 2013. április
26. napjáig dr. Guller Zoltánt miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos az Államreform Operatív Program vonatkozásában
a) gondoskodik annak akciótervének kidolgozásáról, monitoringrendszerének működtetéséről, illetve koordinálja
a 2014–2020-as európai uniós tervezési időszakra vonatkozó közigazgatás-fejlesztéssel kapcsolatos
feladatokat, b) ellátja a projektmenedzsmenttel kapcsolatos feladatokat. (2) A miniszteri biztos az (1) bekezdésben meghatározott feladatai ellátása körében irányítja a Közigazgatási és
Igazságügyi Hivatal Államreform Operatív Programmal kapcsolatos tevékenységét. 3. § A miniszteri biztos az Elektronikus Közigazgatási Operatív Program vonatkozásában ellátja a Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztériumot érintő projektmenedzsmenttel kapcsolatos feladatokat. 4. § A 2–3. §-ban meghatározott feladatok ellátása körében a miniszteri biztos
a) részt vesz a projekt/pályázati felhívás és az útmutató kidolgozásában, véleményezésében,
b) elkészíti a projekt/pályázati adatlap nem szakmai tartalmú részeit,
c) felelős az adatlap, támogatási szerződés elkészítéséért, összeállításáért, azok módosításáért és benyújtásáért a
Közreműködő Szervezet felé, d) elkészíti a Közreműködő Szervezet által megküldött hiánypótlási felhívásokat, és felelős azok véglegezéséért,
benyújtásáért a Közreműködő Szervezet felé, e) kapcsolatot tart – közbeszerzéssel összefüggő ügyek kivételével – a Támogatóval, Közreműködő Szervezettel,
és a külső ellenőrző szervekkel, f) véleményezi a projekt során felmerülő belső, illetve külső erőforrásból finanszírozott szerződéseket,
g) összeállítja a kifizetési igényléseket, h) ellenőrzi a kifizetési igénylésekhez kapcsolódó elszámolást alátámasztó dokumentumokat elszámolhatósági
szempontjából, i) felelős a szakmai beszámoló összeállításáért, j) rögzíti a kifizetési igénylést és a szakmai beszámolót az EMIR Pályázó Tájékoztató Felületén,
k) végzi a projekt kommunikációs követelmények teljesítésének adminisztrálását, megvalósulásának nyomon
követését (sajtódosszié-vezetés), l) vezeti a projektdossziét. 5. § A miniszteri biztos
a) gondoskodik az Erzsébet-program megvalósításához szükséges jogszabályok előkészítéséről,
b) kapcsolatot tart a Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány és a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium között,
illetve más intézményekkel, c) az Erzsébet-program megvalósítása érdekében kapcsolatot tart és lefolytatja a szükséges közigazgatási
egyeztetéseket, d) az Erzsébet-programra vonatkozóan fejlesztési javaslatokat tesz,
e) szakmai felügyeletet gyakorol a minisztérium tulajdonában, vagyonkezelésében levő, illetve a Balassi Intézet
szakmai felügyelete alatt álló gazdasági társaságok vonatkozásában, f) összehangolja a Bejárható Magyarország Keretprogrammal kapcsolatos feladatokat.
6. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter a közigazgatási államtitkár útján irányítja.
7. § A miniszteri biztos gyakorolja a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 17/2010. (VIII. 31.) KIM utasítás 49. § (1) bekezdés b)–c) pontjában meghatározott feladatköröket.
8. § (1) A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (10) bekezdés a) pontja alapján megállapított havi 200 000 Ft összegű díjazás illeti
meg. (2) A miniszteri biztos tevékenységét a Ksztv. 38. § (9) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
9. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
10. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 27/2012. (VIII. 31.) KIM utasítás.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
25/2013. (XI. 6.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság H. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Akarja-e Ön, hogy a  fogyasztóval 2001. január 1. után kötött deviza alapú kölcsönszerződés esetén a  pénzügyi
intézmény, a  kamat meghatározásakor annak az  országnak a  jegybanki alapkamatához igazodjon a  futamidő
kezdetétől, melynek devizája alapján a hitelt folyósították?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. október 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
a  népszavazáshoz való jog garanciális eleme, mely magában foglalja a  választópolgári és a  jogalkotói
egyértelműség követelményét is. A  választópolgári egyértelműség feltétele, hogy a  kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen legyen értelmezhető, a  kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni, míg a  jogalkotói
egyértelműség arra vonatkozik, hogy a  népszavazás eredménye alapján az  Országgyűlés el tudja dönteni, hogy
terheli-e jogalkotási kötelezettség, és amennyiben igen, milyen jogalkotásra köteles.
A Nemzeti Választási Bizottság az  egyértelműség fentiekben ismertetett követelményén túl hivatkozva
az  Alkotmánybíróság 26/2007. (IV. 25.) AB határozatában kifejtett érvrendszerre, annak szerves részének tekinti
azt is, hogy a népszavazási kérdésben foglalt döntési kötelezettség ne legyen kivitelezhetetlen, végrehajthatatlan,
a  következményeiben kiszámíthatatlan. Az  egyértelműség követelményének része, hogy a  választópolgárok
a  kérdés megválaszolásának lehetséges következményeit világosan lássák. Az  egyértelműség követelményének
lényege, hogy a népszavazási kérdésnek döntésre alkalmasnak kell lennie, aminek a jogalkotói és a választópolgári
egyértelműség feltétlenül szükséges, de nem egyetlen feltétele. A  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja
szerint a  kezdeményezésben szereplő kérdés esetében a  választópolgár döntése meghozatalakor nem lenne
tisztában azzal, hogy a  kérdésre igennel vagy nemmel szavazás esetén döntésének a  hitelszerződésekre
nézve milyen pénzügyi vagy egyéb következményei lennének. A  népszavazásra bocsátandó kérdésről tehát
a  választópolgároknak úgy kellene döntést hozniuk, hogy nem volna egyértelmű, az  eredményes népszavazást
követően a  kérdésben szereplő kamat meghatározási mód milyen változásokat hozna a  deviza alapú
kölcsönszerződések törlesztő részletei tekintetében, és ennek milyen pénzpiaci, társadalmi és egyéb gazdasági
hatásaival kellene számolniuk. A  kérdés tartalma tehát a  választópolgárok számára félrevezető, mert előre nem
tudhatják és nem is mérhetik fel döntésük várható következményeit.
A Bizottság álláspontja szerint a  kérdés megfogalmazása azért sem egyértelmű, mivel nem világos, hogy egy
eredményes népszavazás esetén pontosan mikortól és milyen feltételekkel és a kölcsönszerződések melyik körére
kellene a kamatváltozás meghatározásának a kérdésben lévő számítási módját alkalmazni.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy az  Alaptörvény B)  cikk (1) és (3)–(4)  bekezdései szerint
Magyarország független, demokratikus jogállam. A  közhatalom forrása a  nép, mely hatalmát választott képviselői
útján valamint kivételesen közvetlenül gyakorolja. A  közvetlen hatalomgyakorlás módja a  népszavazás, melyet
az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdésben lehet tartani. A népszavazás, mint a népszuverenitás gyakorlásának
kivételes módja megvalósulása esetén a  képviseleti hatalomgyakorlás fölé kerül, mely által az  Országgyűlés
végrehajtó szerepbe kerül. Az  érvényes és eredményes népszavazással hozott döntés az  Országgyűlésre
a népszavazás megtartásától számított három évig kötelező és az Országgyűlés köteles a népszavazás döntésének
haladéktalanul eleget tenni.
A népszavazásnak a  fentiekben ismertetett kivételes szerepével a  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint
nem összeegyeztethető, hogy a beadványozó egy időben, ugyanabban a tárgykörben, egymáshoz képest minimális
eltérésekkel 12 darab népszavazási kezdeményezést nyújtson be.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontja az  országos népszavazási
kezdeményezések tekintetében a  választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.)
rendelkezéseit rendeli alkalmazni. A  Bizottság álláspontja szerint a  beadványozó magatartása a  régi Ve.
3.  § d)  pontjában szabályozott jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elvébe ütközik. A  jóhiszemű és
rendeltetésszerű joggyakorlás elve irányadó az országos népszavazási kezdeményezés benyújtójára is. A Bizottság
álláspontja szerint – egyetértve az  Alkotmánybíróság több határozatában is kifejtett álláspontjával – a  régi
Ve. egészének rendszerében – a  régi Ve. 3.  §-ában foglalt általános alapelvekre is figyelemmel – ítélendő meg
a hitelesítésre szánt aláírásgyűjtő ív. Erre tekintettel az aláírásgyűjtő ívek hitelesítése során az Nsztv. 10. § e) pontja
alapján vizsgálandó az is, hogy a kezdeményezés megfelel-e a régi Ve. 3. §-ában szabályozott eljárási alapelveknek,
ezek között a  jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. Jelen esetben a  beadványozó
megsértette a  választási eljárás hivatkozott alapelvét. Az  eljárás kezdeményezője ugyanis 12 darab népszavazási
kezdeményezésre irányuló kérdésből álló csomagot nyújtott be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz. A  Bizottság
álláspontja szerint közjogi értelemben nem tekinthető sem jóhiszemű, sem rendeltetésszerű joggyakorlásnak
az  olyan kezdeményezői magatartás, amely egy időben és ugyanabban a  tárgykörben, csekély mértékben eltérő,
több népszavazásra bocsátandó kérdés hitelesítésére irányul.
Fentiek alapján a  Nemzeti Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § c) és e)  pontjai alapján, mivel a  kérdés
megfogalmazása, valamint az  aláírásgyűjtő ív nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek –
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény B) cikk (1) és (3)–(4) bekezdésein, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI.  törvény
349.  § (1)  bekezdés c)  pontján és a  (2)  bekezdésén, az  Nsztv. 2.  §-án és a  10.  § c) és e)  pontján, valamint a  13.  §
(1) bekezdésén, a régi Ve. 124/A. § (3) bekezdés b) pontján és a 3. § d) pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi XCIII. törvény 37.  §
(1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján
alapul.
Budapest, 2013. október 29. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
282/2010. (IV. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 6-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. március 25-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári Perrendtartástól szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly módon,
hogy a bírósági jegyzőkönyv szó szerint tartalmazza a bírósági tanács elnöke, illetve tagjai által tett valamennyi
nyilatkozatot?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra bocsátott kérdésnek mind
a választópolgár, mind a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie. Az egyértelműség követelményét a testület és
az Alkotmánybíróság is a népszavazáshoz való jog alkotmányos garanciájaként értelmezi.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megtévesztő, mivel azt
a téves látszatot kelti, mintha a bírósági tanács elnöke és tagjai tennének a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi
III. törvény (a továb biak ban: Pp.) értelmében „nyilatkozatot”, holott erre csak a feleknek van lehetősége.
Az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését ha
a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat a Pp. rendelkezésein, az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. § (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
2/2017. (I. 5.) NGM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdése és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 38. § (2) bekezdése, valamint a 2017. évi Asztanai Szakvilágkiállításon történő magyar részvételről szóló
1864/2015. (XII. 2.) Korm. határozat alapján 2017. január 1. napjától 2017. június 30. napjáig terjedő időtartamra
a  2017. évi Asztanai Szakvilágkiállítással (a továbbiakban: EXPO) kapcsolatos feladatok végrehajtásáért és
koordinációjáért felelős miniszteri biztossá Kárteszi Nándor urat nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. § szerinti feladatkörében:
a) képviseli Magyarország Kormányát az EXPO-val kapcsolatos kérdésekben;
b) elkészíti Magyarország EXPO részvétele (a továbbiakban: részvétel) előkészítésének időbeli ütemtervét;
c) kidolgozza a részvétel koncepcióját és a pénzügyi tervét (költségbecslés, pénzügyi ütemezés), előkészíti
a  2017. évi EXPO-n történő részvételhez kapcsolódó feladatok finanszírozásához szükséges fedezet
biztosításáról szóló kormány-előterjesztést;
d) vizsgálja a Kazahsztánban és a kapcsolódó regionális piacokon, illetve környezetiparban érdekelt magyar
vállalatok bevonásának lehetőségeit az EXPO részvétel finanszírozásába, és javaslatot tesz ennek
megvalósítására;
e) vizsgálja a részvétel várható hatásait;
f ) javaslatot tesz a szükséges kormányzati, közigazgatási döntésekre, intézkedésekre, az esetleges kapcsolódó
jogalkotási feladatokra, kidolgozza azok szakmai tartalmát, koordinálja azok előkészítését, gondoskodik
a szükséges kormány-előterjesztések előkészítéséről;
g) értékelő jelentést készít az EXPO és a magyar részvétel tapasztalatairól;
h) koordinálja a szükséges tárcaközi együttműködést, valamint a 2017. évi Asztanai Szakvilágkiállításon történő
magyar részvételről szóló 1864/2015. (XII. 2.) Korm. határozatban létrehozni rendelt tárcaközi munkacsoport
tevékenységét;
i) összehangolja a hazai előkészítő és az asztanai helyszíni tevékenységet, valamint ellátja a részvétel
megvalósításának operatív irányítását;
j) ellátja mindazokat az egyéb feladatokat, melyeket a nemzetközi kiállításokról szóló – 21/1982. (V. 24.)
MT rendelettel kihirdetett – nemzetközi egyezmény, illetve az EXPO általános szabályzata a részlegmegbízott
részére meghatároz.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a gazdaságfejlesztésért és -szabályozásért felelős államtitkár útján a nemzetgazdasági
miniszter irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét 3 fős titkárság segíti.
5. § A miniszteri biztos feladatköre ellátásáért díjazásban és juttatásban nem részesül.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 29/2015. (XII. 30.) NGM utasítás és a miniszteri biztos
kinevezéséről szóló 9/2016. (VII. 29.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
146/2014. (XII. 12.) ME határozata a Nemzetközi Korrupcióellenes Akadémia (IACA) Közgyűlésein való részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek azzal, hogy a  Nemzetközi Korrupcióellenes Akadémia (IACA) Közgyűlésein Magyarország Kormányát
képviselő küldöttség vegyen részt;
 2. felhatalmazom a belügyminisztert, hogy a küldöttség tagjait a külügyminiszterrel egyetértésben jelölje ki;
 3. felhívom a külügyminisztert, hogy a küldöttség részére a részvételhez szükséges meghatalmazási okiratot az adott
ülés előtt adja ki. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1061/2017. (II. 8.) Korm. határozata a Határtalanul! Programról.
A Kormány egyetért a Határtalanul! Program továbbfejlesztésének koncepciójával és az abban foglaltak ütemezett megvalósítása
érdekében
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások miniszterével együttműködésben –
gondoskodjon a  Határtalanul! Program továbbfejlesztéséhez szükséges 932,840 millió forint egyszeri támogatás
biztosításáról a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet 20/5/18/3 Határtalanul! Program támogatása fejezeti kezelésű előirányzat javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: felmerülés ütemében
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások miniszterével együttműködésben –
gondoskodjon a  Határtalanul! Program működtetéséhez szükséges 19,1 millió forint egyszeri támogatás
biztosításáról a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet 19. Emberi Erőforrás Támogatáskezelő cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: felmerülés ütemében
3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen előterjesztést a Kormány részére a Határtalanul! Program
normatív alapú támogatási lehetőségét megteremtő jogalkotási feltételekről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. december 31.
4. felhívja az emberi erőforrások miniszterét a szükséges jogszabályi felhatalmazás megteremtésére annak érdekében,
hogy az  Oktatási Hivatal (OH) felhatalmazást kapjon a  Határtalanul! Program keretében az  egyes iskolákra és
tanulóikra vonatkozó részvételi adatok gyűjtésére és rögzítésére a Köznevelés Információs Rendszerében (KIR).
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
67/2007. (XII. 28.) IRM rendelete a Rendőrség szervei illetékességi területének megállapításáról.
A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
101. §-a (1) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az igazságügyi és rendészeti miniszter feladatés hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. §-ának n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok, a rendőrkapitányságok, és a határrendészeti kirendeltségek illetékességi területét e rendelet melléklete, a Repülőtéri
Rendőr Igazgatóság (a továbbiakban: RRI) illetékességi
területét e rendelet 3. §-a, valamint melléklete, a vízirendészeti rendőrkapitányságok illetékességi területét pedig e
rendelet 4. §-a tartalmazza.
2. § (1) Az Országos Rendőr-főkapitányság feladatait országos illetékességgel látja el.
(2) A Készenléti Rendőrség, a Köztársasági Őrezred, és
a Nemzeti Nyomozó Iroda feladatait országos illetékességgel látja el.
3. § (1) Az RRI a Rendőrség szerveiről és a Rendőrség szerveinek feladat- és hatásköréről szóló 329/2007. (XII. 13.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 10. §-ának (1) bekezdésében meghatározott feladatait országos illetékességgel
látja el.
(2) Az RRI az R. 10. §-ának (2) bekezdésében meghatározott feladatait Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér
(a továbbiakban: repülőtér) területén látja el.
(3) Az RRI illetékessége az R. 11. §-a (2) bekezdése
i) pontjának 1. alpontja meghatározott feladatok tekintetében Budapest, Pest megye és az államhatárral nem rendelkező megyék területére terjed ki.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott illetékességi terület a repülőtér nyilvános, a közforgalom számára megnyitott területeire, a repülőtéri belső parkolókra, a repülőteret
határoló kerítéssel bezárt területre, valamint a repülőtér
jegykezelési, vámkezelési és tranzit területeire, továbbá a
forgalmi előterére, a külső parkolókra és a terminálokhoz
vezető utakra terjed ki.
4. § A vízirendészeti rendőrkapitányságok illetékességi területe a következőkre terjed ki:
a) a Dunai Vízirendészeti Rendőrkapitányság illetékességi területe: a Dunának országhatártól országhatárig
terjedő szakasza (1850,2–1433 fkm), ideértve a főmederből közvetlenül hajózható mellékágakat is;
b) a Tiszai Vízirendészeti Rendőrkapitányság illetékességi területe: a Tiszának országhatártól országhatárig
terjedő szakasza (744,8–159,6 fkm), ideértve a főmederből hajózható mellékágakat és a Tisza-tó teljes vízterületét;
c) a Balatoni Vízirendészeti Rendőrkapitányság illetékességi területe: a Balaton vízterülete a siófoki Sió-zsilipig.
5. § (1) A közlekedésrendészeti és balesethelyszínelői feladatokat
a) a Fejér Megyei Rendőr-főkapitányság az M1, az M6
és az M7 autópálya Pest megyei,
b) a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság az M3 és az
M5 autópálya, valamint az M0 autóút budapesti, valamint
c) a Somogy Megyei Rendőr-főkapitányság az M7
autópálya Veszprém megyei
szakaszára kiterjedő illetékességgel látja el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott különös illetékesség a gyorsforgalmi útra, annak kezdetét és végét jelző
tábláig az arra fel és arról lehajtást biztosító bekötő útszakaszra, továbbá a gyorsforgalmi utak mentén létesített műtárgyakig terjedő területre, illetve ezek hiányában a burkolattól mért 10 méteres szélességű sávra, valamint a gyorsforgalmi úthoz ki- és bejárattal csatlakozó – elsősorban a
gyorsforgalmi úton közlekedőket szolgáló – létesítményekre (így különösen benzinkút, szerviz, segélyszolgálat,
parkoló, pihenő, vendéglátó-ipari objektum), a gyorsforgalmi utak felett átívelő kizárólag a gyorsforgalmi út, vagy
az azon közlekedőket szolgáló létesítmények megközelítésére szolgáló műtárgyak teljes területére terjed ki.
6. § Ideiglenes határátkelőhely megnyitásának engedélyezése esetén – amennyiben jogszabály másként nem rendelkezik – a megyei rendőr-főkapitányság határozatában kell
kijelölni azt a határrendészeti kirendeltséget, illetve rendőri szervet, amelynek illetékességébe tartozik az ideiglenesen megnyitott határátkelőhely.
7. § (1) Ez a rendelet 2008. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet 5. §-a 2008. június 30-án hatályát veszti.
(3) A rendelet hatálybalépéssel egyidejűleg hatályát
veszti a) a megyei (budapesti) rendőr-főkapitányságok és
rendőrkapitányságok illetékességi területének megállapításáról szóló 22/2004. (VI. 2.) BM rendelet, a megyei (budapesti) rendőr-főkapitányságok és rendőrkapitányságok illetékességi területének megállapításáról szóló 22/2004. (VI.
2.) BM rendelet és a belügyminiszter irányítása alá tartozó
szervek és az önkormányzati tűzoltóság hivatásos szolgálati
viszonyban álló tagjaival kapcsolatos munkáltatói jogkörök
szabályozásáról, valamint e szerveknél rendszeresített hivatásos beosztások meghatározásáról szóló 11/1997. (II. 18.)
BM rendelet módosításáról szóló 35/2005. (VII. 27.) BM
rendelet, a megyei (budapesti) rendőr-főkapitányságok és
rendőrkapitányságok illetékességi területének megállapításáról szóló 22/2004. (VI. 2.) BM rendelet módosításáról
szóló 4/2007. (II. 12.) IRM rendelet, a megyei (budapesti)
rendőr-főkapitányságok és rendőrkapitányságok illetékességi területének megállapításáról szóló 22/2004. (VI. 2.)
BM rendelet módosításáról szóló 31/2007. (VI. 18.) IRM
rendelet,
b) a Határőrség határrendészeti szerveinek és nyomozó
hatóságainak illetékességi területéről szóló 18/2004.
(VI. 1.) BM rendelet, a Határőrség határrendészeti szerveinek és nyomozó hatóságainak illetékességi területéről
szóló 18/2004. (VI. 1.) BM rendelet és a közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok
kiadásáról és visszavonásáról szóló 35/2000. (XI. 30.) BM
rendelet módosításáról szóló 53/2004. (IX. 15.) BM rendelet, a Határőrség határrendészeti szerveinek és nyomozó
hatóságainak illetékességi területéről szóló 18/2004.
(VI. 1.) BM rendelet módosításáról szóló 3/2007. (II. 9.)
IRM rendelet,
c) a vízi közlekedés rendőrhatósági igazgatásáról szóló
13/1996. (VI. 28.) BM rendelet 16. §-a.
Dr. Takács Albert s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter