text:
297/2015. (X. 13.) Korm. rendelete a 2016/2017. tanévre vonatkozó szakmaszerkezeti döntésről és a 2016/2017. tanévben induló képzések tanulmányi ösztöndíjra jogosító szakképesítéseiről.
A Kormány a  szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 88.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény (a  továbbiakban: Szt.) 84.  § (5)  bekezdése alapján
a 2016/2017. tanévre szóló szakmaszerkezeti döntést (a továbbiakban: szakmaszerkezeti döntés) az 1−4. melléklet
tartalmazza.
(2) Az  1.  melléklet megyénként és a  fővárosra elosztva tartalmazza az  iskolai rendszerű szakképzésben oktatható,
az  Országos Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló 150/2012.
(VII. 6.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: OKJ) szerinti, állam által elismert azon szakképesítéseket, amelyekre
a  2016/2017. tanévben induló iskolai rendszerű képzésekben – az  oktatás munkarendjére tekintet nélkül –
a szakképző iskola fenntartója
a) korlátozás nélkül beiskolázhat, költségvetési hozzájárulásra korlátozás nélkül jogosult (a  továbbiakban:
támogatott szakképesítés),
b) költségvetési hozzájárulásra nem jogosult (a továbbiakban: nem támogatott szakképesítés),
c) költségvetési hozzájárulásra korlátozott keretszámok alapján jogosult (a  továbbiakban: korlátozottan
támogatott szakképesítés).
 (3) A 2. melléklet tartalmazza az adott megyében és a fővárosban iskolai rendszerű szakképzést folytató intézmények
fenntartóira lebontva – az oktatás munkarendjére tekintet nélkül megyénként és a fővárosra külön – a korlátozottan
támogatott szakképesítések keretszámait.
(4) A  3.  melléklet megyénként és a  fővárosra lebontva tartalmazza az  iskolai rendszerű szakképzésben oktatható,
OKJ  szerinti azon szakközépiskolai ágazatokat, amelyekre a  2016/2017. tanévben induló iskolai rendszerű
képzésekben – az oktatás munkarendjére tekintet nélkül – a szakképző iskola fenntartója
a) korlátozás nélkül beiskolázhat, költségvetési hozzájárulásra korlátozás nélkül jogosult (a  továbbiakban:
támogatott ágazat),
b) költségvetési hozzájárulásra nem jogosult (a továbbiakban: nem támogatott ágazat),
c) költségvetési hozzájárulásra korlátozott keretszámok alapján jogosult (a  továbbiakban: korlátozottan
támogatott ágazat).
 (5) A 4. melléklet az adott megyében és a fővárosban iskolai rendszerű szakképzést folytató intézmények fenntartóira
lebontva – az oktatás munkarendjére tekintet nélkül megyénként és a fővárosra külön – tartalmazza a korlátozottan
támogatott ágazatok keretszámait.
(6) A szakmaszerkezeti döntés nem vonatkozik az iskolai rendszerű szakképzésben
a) az Szt. 25. § (5) bekezdése alapján részszakképesítésre,
b) a kizárólag speciális szakiskolában oktatható szakképesítésre,
c) a rendészetért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítésre,
d) a büntetés-végrehajtási intézetben
történő beiskolázásra.
(7) A  szakmaszerkezeti döntés nem érinti a  szakképző iskolai fenntartónak a  (6)  bekezdésben meghatározott
szakképzésre történő beiskolázáshoz kapcsolódó költségvetési hozzájárulásra való jogosultságát.
(8) A  fenntartó a  (6)  bekezdés c)  pontja szerinti képzésre történő beiskolázáshoz kapcsolódó költségvetési
hozzájárulásra a rendészetért felelős miniszternek az Szt. 91. § (7) bekezdése szerinti engedélye alapján jogosult.
2. § (1) Az  e  rendeletben foglaltakat a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a  továbbiakban: Nkt.) 4.  §
31. pontjában foglaltaknak megfelelően a 2016/2017. tanév második félévében induló képzésekre is alkalmazni kell.
(2) Az  1.  § (4) és (5)  bekezdésében, valamint a  3. és a  4.  mellékletben foglaltakat az  Szt. 27.  § (1)  bekezdésében
meghatározott beszámítás alapján a  kilencedik évfolyamnál magasabb évfolyamon induló, érettségire felkészítő
ágazati szakközépiskolai képzésre is alkalmazni kell.
(3) Ha a  tanuló évfolyamot ismétel és az érintett szakképesítés vagy szakközépiskolai ágazat a megismételt évfolyam
induló tanévében e  rendelet szerint korlátozottan támogatottnak minősül, a  tanulmányoknak az  azonos
szakképesítésre vagy szakközépiskolai ágazati képzésre való felkészítés keretében történő folytatása esetén
a tanulót a megismételt évfolyamon a keretszám tekintetében figyelmen kívül kell hagyni.
(4) Ha a  tanuló az  Nkt. szerinti Köznevelési Hídprogramokból lép a  szakképzésbe, és a  választott szakképesítése
a  képzés megkezdésekor e  rendelet szerint korlátozottan támogatottnak minősül, akkor a  tanulót a  keretszám
tekintetében figyelmen kívül kell hagyni.
3. § (1) A  fenntartó – a  szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter, az  állami intézményfenntartó központ és
az  Szt.  4/A.  § (2)  bekezdése szerinti miniszter (a  továbbiakban együtt: állami fenntartó) kivételével – köteles
megteremteni a  2. és a  4.  mellékletben rá meghatározott keretszám mértékéig az  adott képzésre történő
beiskolázás valamennyi feltételét, a  képzést meghirdetni, és a  szükséges intézkedéseket megtenni annak
érdekében, hogy a rá meghatározott keretszámot be tudja tölteni a beiskolázás során.
(2) A  fenntartó jogutódlással történő megszűnése esetén a  jogutód fenntartót illeti meg az  érintett megyében vagy
a  fővárosban korlátozottan támogatott szakképesítés és szakközépiskolai ágazat esetén a  megszűnt fenntartó
e  rendeletben meghatározott keretszám mértékéig érvényes költségvetési hozzájárulási jogosultsága. A  jogutód
fenntartó – a  jogutódlás tényének igazolásával, működési engedélyhez kötött szakképző iskola fenntartója esetén
a jogerős működési engedély hiteles másolatával – 15 napon belül írásban jelzi a jogutódlást az állami szakképzési
és felnőttképzési szervnek, amely a változást a honlapján nyilvánosságra hozza.
4. § (1) A  szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter – a  (2) és a  (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – jogosult
a 2. és a 4. melléklet szerint, a nem állami fenntartóra meghatározott keretszámra vagy annak egy részére, ha a nem
állami fenntartó egészben vagy részben nem tudja megteremteni beiskolázás feltételeit
a) a jogutód nélküli megszűnése,
b) a szakképző intézményének vagy annak feladatellátási helyének megszűnése,
c) a szakképző intézményének jogutódlással történő fenntartóváltása, vagy
d) az a)–c) pont hatálya alá nem tartozó egyéb ok
miatt.
(2) Az  OKJ 6.  mellékletében foglalt szakképesítések és az  ezeket megalapozó szakközépiskolai ágazatok esetén
az (1) bekezdés szerinti keretszámra az Szt. 4/A. § (2) bekezdése szerinti miniszter jogosult.
(3) A munkaerő-piaci relevanciával nem rendelkező művészeti, kulturális, kézműves, hagyományőrző szakképesítések
és az  ezeket megalapozó szakközépiskolai ágazatok esetén az  (1)  bekezdés szerinti keretszám ötven százalékára
az állami intézményfenntartó központ jogosult.
(4) A fenntartók között keretszám-átadásra nincs lehetőség.
 (5) Az  állami fenntartó az  (1)–(3)  bekezdés szerinti jogosultságát a  nem állami fenntartó legkésőbb 2016. augusztus
31-ig – a  2.  § (1)  bekezdése szerinti képzések esetén 2017. január 15-ig – az  állami szakképzési és felnőttképzési
szerv felé teljesített, a  szakképesítésekre és a  szakközépiskolai ágazatokra vonatkozó adatszolgáltatási
kötelezettsége alapján gyakorolja. Az  adatszolgáltatás tartalmazza munkarend szerinti, valamint megyénkénti
és fővárosi bontásban a  támogatott és a  korlátozottan támogatott szakképesítésre és szakközépiskolai ágazatra
e rendelet alapján beiskolázott tanulók számát.
(6) A  korlátozottan támogatott szakképesítések és szakközépiskolai ágazatok tekintetében a  szakmaszerkezeti
döntésben meghatározott keretszám és az  (5)  bekezdés szerinti adatszolgáltatásban feltüntetett beiskolázott
és beiskolázandó létszám különbsége 2016. augusztus 31-től, a  2.  § (1)  bekezdése szerinti képzések esetén
2017.  január 15-től az állami fenntartót illeti meg. Az állami szakképzési és felnőttképzési szerv az e bekezdésben
meghatározottakon túl jogosult a szakmaszerkezeti döntést megalapozó adatoknak a személyes adatok védelmére
vonatkozó jogszabályok megtartásával történő bekérésére a fenntartó által működtetett iskola tekintetében.
(7) Az állami szakképzési és felnőttképzési szerv a (6) bekezdésben szereplő határidőt követő 5 napon belül tájékoztatja
az Szt. 4/A. § (2) bekezdése szerinti minisztert, illetve az állami intézményfenntartó központot a (2) bekezdés, illetve
a (3) bekezdés alapján a hatáskörükbe tartozó szakképesítések és az ezeket megalapozó szakközépiskolai ágazatok
fel nem használt keretszámairól.
(8) Az (5) bekezdés szerinti adatszolgáltatás elmulasztása vagy a ténylegesen beiskolázott létszámmal meg nem egyező
adatok szolgáltatása esetén a nem állami fenntartó a mulasztással vagy a nem egyező adatszolgáltatással érintett
megye vagy a  főváros és azon belül az  érintett szakképesítés vagy szakközépiskolai ágazat esetén a  következő
két tanévben a  korlátozottan támogatott keretszámok elosztásakor nem vehető figyelembe. Az  adatszolgáltatás
hitelességét az állami szakképzési és felnőttképzési szerv – a költségvetést folyósító szerv adatai alapján – ellenőrzi.
5. § A megyénként és a  fővárosra tekintettel meghatározott, a  2016/2017. tanévben induló képzésekben tanulmányi
ösztöndíjra jogosító hiány-szakképesítéseket az 5. melléklet tartalmazza.
6. § A 6. melléklet az adott megyében és a fővárosban iskolai rendszerű szakképzést folytató intézmények fenntartóira
lebontva – az oktatás munkarendjére tekintet nélkül megyénként és a fővárosra külön – tartalmazza a rendészetért
felelős miniszter hatáskörébe tartozó, korlátozottan támogatott ágazatok keretszámait.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
85/2019. (II. 28.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Koppány Attilát kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország addisz-abebai
nagykövetségének a  vezetésével, valamint Magyarországnak a  Dzsibuti Köztársaságban és az  Egyenlítői-guineai
Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2018. november 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1474/2019. (VIII. 1.) Korm. határozata a turisztikai célú keskeny nyomközű kisvasutak fejlesztésének II. üteméről.
A Kormány
 1. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  agrárminiszter, valamint az  innovációért és technológiáért felelős
miniszter bevonásával – a  turisztikai célú keskeny nyomközű kisvasutak fejlesztéséről szóló 1467/2017. (VII. 25.)
Korm. határozat 1.  pont e)  alpontjában foglaltak végrehajtása érdekében gondoskodjon a  1.  mellékletben
meghatározott fejlesztési beruházások megvalósításához
a) a 2020. költségvetési évben szükséges 2 523 000 000 forint biztosításáról a 2020. évi központi költségvetés
XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet javára;
b) a 2020. költségvetési évben szükséges 2 014 000 000 forint biztosításáról a 2020. évi központi költségvetés
XII. Agrárminisztérium fejezet javára;
c) a 2021. költségvetési évben szükséges 365  000  000 forint biztosításáról a  2021. évi központi költségvetés
XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet javára;
d) a 2021. költségvetési évben szükséges 3 908 000 000 forint biztosításáról a 2021. évi központi költségvetés
XII. Agrárminisztérium fejezet javára;
e) a 2022. költségvetési évben szükséges 1 475 600 000 forint biztosításáról a 2022. évi központi költségvetés
XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium fejezet javára;
f ) a 2022. költségvetési évben szükséges 2 296 000 000 forint biztosításáról a 2022. évi központi költségvetés
XII. Agrárminisztérium fejezet javára;
Felelős: pénzügyminiszter agrárminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: az a) és b)  alpont tekintetében a  2020. évi központi költségvetés végrehajtása során,
a felmerülés ütemében, legkésőbb 2020. február 15-ig
a c) és d) alpont tekintetében a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
 az e) és f ) alpont tekintetében a 2022. évi központi költségvetés tervezése során
2. felhívja az  agrárminisztert, valamint az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy az  1.  pont szerinti
források terhére a támogatói körükbe tartozó fejlesztési beruházások megvalósításához nyújtsanak támogatást, és
gondoskodjanak a 2. mellékletben meghatározott kedvezményezettekkel támogatási jogviszony létrehozásáról;
Felelős: agrárminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter Határidő: az 1. pont a) és b) alpontja szerinti források esetében 2020. március 31.
 az 1. pont c) és d) alpontja szerinti források esetében 2021. január 15.
 az 1. pont e) és f ) alpontja szerinti források esetében 2022. január 15.
3. felhívja az aktív Magyarországért felelős kormánybiztost, hogy
a) az Aktív és Ökoturisztikai Fejlesztési Központ Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság útján gondoskodjon
a hazai kisvasutak egységes marketingjének tervezéséről és felügyeletéről, valamint
b) alakítsa ki a kisvasutak hatékony működtetésének egységes szakmai koncepcióját;
Felelős: aktív Magyarországért felelős kormánybiztos
Határidő: 2020. március 31.
4. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  aktív Magyarországért felelős kormánybiztos és a  miniszterelnök
kabinetfőnöke bevonásával készítsen előterjesztést a Kormány részére annak érdekében, hogy a keskeny nyomközű
vasúton történő személyszállítási szolgáltatás Széchenyi Pihenő Kártyával is igénybe vehető legyen.
Felelős: pénzügyminiszter
aktív Magyarországért felelős kormánybiztos
a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2019. október 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
480/2018. (XI. 8.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Zaal Gogsadze rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Georgia magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2018. szeptember 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
146/2018. (XII. 6.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Zöld-foki Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter és az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya
és a  Zöld-foki Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás
(a  továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegének – a  jóváhagyás fenntartásával történő – végleges
megállapítására;
2. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövegének végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás kihirdetéséről
szóló kormányrendelet tervezetét a  Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
121/2018. (X. 4.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének javaslatára
dr. Fábián Károlyt – 2018. október 3-ai hatállyal –
az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2030/2008. (III. 11.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Svéd Királyság Kormánya között az egymás nevében a vízumok kiadásában, valamint a biometrikus adatok gyűjtésében diplomáciai és konzuli képviseleteik útján történő kölcsönös eljárásról szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és a Svéd
Királyság Kormánya között az egymás nevében a vízumok
kiadásában, valamint a biometrikus adatok gyűjtésében
diplomáciai és konzuli képviseleteik útján történő kölcsönös eljárásról szóló megállapodás (a továbbiakban:
megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a megállapodás
szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a megállapodás végleges szövegének megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a
Kormány a külügyminisztert jelöli ki.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
7/2016. (IV. 29.) FM utasítása miniszteri biztosi kinevezésről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § Horváth Istvánt a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a Földművelésügyi Minisztérium
(a továbbiakban: Minisztérium) kiemelt programokért felelős miniszteri biztosának nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos közreműködik:
a) a sertéságazati kormányzati stratégia végrehajtásának koordinációjában,
b) a húsmarha, juh, gyógynövény termékpálya szervezésével összefüggő feladatok koordinációjában, valamint
c) a háztáji feladatokkal kapcsolatos koordinációs feladatok ellátásában.
3. § A miniszteri biztos megbízatása 2016. február 18. napjától 2016. július 1. napjáig terjedő időtartamra szól.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a Ksztv. 38. § (4) bekezdése alapján a földművelésügyi miniszter irányítja.
5. § A miniszteri biztost feladata ellátásában a Minisztérium Miniszteri Titkársága segíti.
6. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
7. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztosi kinevezésről szóló 14/2015. (VIII. 25.) FM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
1310/2014. (IX. 18.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Budapest 11. számú országgyűlési egyéni választókerületében időközi országgyűlési képviselő-választás kitűzése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság Budapest 11. számú országgyűlési egyéni választókerületében elhalálozás miatt
megüresedett országgyűlési képviselői mandátum betöltésére az  időközi választást 2014. november 23. napjára
tűzi ki.
A Nemzeti Választási Bizottság a választási eljárás határidőit és határnapjait e határozat melléklete szerint határozza
meg.
A határozat ellen a  meghozatalától számított 3 napon belül az  ügyben érintett természetes és jogi személy, jogi
személyiség nélküli szervezet személyesen, levélben, vagy elektronikus dokumentumként a  Kúriához címzett
bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújthat be a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.;
levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547; e-mail: nvb@nvi.hu). A bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet úgy kell benyújtani,
hogy az  legkésőbb 2014. szeptember 15-én 16.00 óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet
kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A  bírósági
felülvizsgálat iránti kérelem elektronikus dokumentumként való benyújtása esetén a  kérelem benyújtójának jogi
képviselője minősített elektronikus aláírásával látja el a  kérelmet. Az  elektronikus dokumentumként benyújtott
kérelem mellékleteit oldalhű másolatban elektronikus okirati formába kell alakítani. A  bírósági eljárás nem tárgyi
illetékmentes. A bírósági felülvizsgálat iránti kérelem benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) 4.  cikkének (3)  bekezdés b)  pontja szerint
„Az országgyűlési képviselő megbízatása megszűnik (…) halálával”.
Az országgyűlési képviselők választásáról szóló 2011.  évi CCIII.  törvény (a  továbbiakban: Vjt.) 19.  § (1)  bekezdése
alapján az  egyéni választókerületben időközi választást kell tartani, ha a  megválasztott egyéni választókerületi
képviselő megbízatása megszűnik.
A választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény (a  továbbiakban: Ve.) 244.  § (1)  bekezdése szerint
az  országgyűlési képviselők időközi választását – az  országgyűlési egyéni választókerületi választási bizottság
javaslatára figyelemmel – a Nemzeti Választási Bizottság tűzi ki.
A Ve. 8.  § (1)  bekezdése szerint az  időközi választást a  mandátum megüresedésétől számított százhúsz napon
belülre kell kitűzni. A Ve. 6. § (1) bekezdése alapján a választást úgy kell kitűzni, hogy a magyarországi szavazás napja
a kitűzés napját követő hetvenedik és kilencvenedik nap közé essen.
Dr. Such György, az  Országgyűlés Hivatalának főigazgatója 2014. július 30-án kelt levelében arról tájékoztatta
a Budapest 11. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi Választási Bizottság elnökét, hogy Kiss Péter, Budapest
11. számú országgyűlési egyéni választókerületben mandátumot szerzett egyéni országgyűlési képviselő
2014. július 29-én elhunyt. Az OEVB – a Ve. 244. § (1) bekezdésében foglaltakra figyelemmel – 2014. augusztus 26-i
ülésén jegyzőkönyvbe foglalt döntéssel a megüresedett országgyűlési képviselői mandátum betöltésére az időközi
választás napjának 2014. november 23. napját javasolta.
Tekintettel arra, hogy az  OEVB időközi országgyűlési választás kitűzésére tett javaslata a  Ve. fent hivatkozott
rendelkezéseinek megfelel, a  Nemzeti Választási Bizottság – a  Ve. 244.  § (1)  bekezdésében foglalt jogkörében
eljárva – a rendelkező részben foglaltak szerint döntött.
II. A határozat az  Alaptörvény 4.  cikkének (3)  bekezdése b)  pontján, a  Vjt. 19.  §-án, a  Ve. 6.  § (1)  bekezdésén, 8.  §
(1)  bekezdésén, 11.  § (1)  bekezdésén, 244.  § (1)  bekezdésén, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  Ve. 222.  §-án,
a  223.  §-án, a  224.  §-án, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990.  évi XCIII.  törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  §
(3) bekezdés d) pontján, a 62. § (1) bekezdés s) pontján, valamint a Legfelsőbb Bíróság 2/2010. (III. 23.) közigazgatási
jogegységi határozatán alapul.
Budapest, 2014. szeptember 12. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
27/2009. (X. 29.) ÖM rendelete a tűzvédelmi szakvizsgára kötelezett foglalkozási ágakról, munkakörökről, a tűzvédelmi szakvizsgával összefüggő oktatásszervezésről és a tűzvédelmi szakvizsga részletes szabályairól.
A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. § (2) bekezdés 5. és 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §
c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A tűzvédelmi szakvizsgára kötelezett foglalkozási ágak, munkakörök 1. § (1) Az 1. mellékletben meghatározott foglalkozási ágak, illetve munkakörök szerinti tevékenységet – a (3) bekezdésben
foglalt kivétellel – csak érvényes tűzvédelmi szakvizsgával (a továbbiakban: szakvizsga) rendelkező személy végezhet.
(2) Szakvizsgával kell rendelkeznie annak a vezetőnek (munkáltatónak) is, aki az 1. melléklet 1–9. pontjaiban
meghatározott tevékenységet végzők munkáját közvetlenül irányítja. (3) Nem kötelezett szakvizsga megszerzésére az 1. melléklet 1–5. pontjában meghatározott tevékenységet végző, vagy
azt irányító személy, ha legalább a szakvizsgabizottság tagjaira vonatkozó képesítéssel rendelkezik.
(4) Az 1. melléklet 10. pontja szerinti szakvizsga képesít az 1. melléklet 8. pontja szerinti, az 1. melléklet 11. pontja szerinti
szakvizsga az 1. melléklet 9. pontja szerinti munkakör betöltésére is.
Tűzvédelmi oktatásszervezés 2. § (1) Szakvizsgával összefüggő oktatásszervező (a továbbiakban: oktatásszervező) az a felnőttképzési tevékenységet
folytató jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet vagy egyéni vállalkozó lehet, amely a tűzvédelmi
szakvizsgára történő felkészítést és a szakvizsgáztatást szervezi, a tűzvédelmi szakvizsgához szükséges oktatási
segédanyaggal és oktatási tematikával rendelkezik és azt az oktatáshoz biztosítja. Az oktatási tematika és az oktatási
segédanyag a szakvizsga típusához igazodó, törzsanyagon alapuló szakszerű és aktuális ismereteket tartalmazza.
(2) Az oktatásszervező a tűzvédelmi hatósághoz intézett, az oktatásszervezői tevékenység megkezdésére vonatkozó,
a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti
bejelentéséhez mellékeli az oktatási tematikát. A tűzvédelmi szakvizsgáztatásban való részvétel feltételei
3. § (1) Szakvizsgáztatásra az jogosult, aki a) az 1. melléklet 1–5. pontjai szerinti foglalkozási ágakra (munkakörökre) előírt szakvizsgák esetében felsőfokú
végzettséggel és legalább középfokú tűzvédelmi szakképesítéssel, továbbá tűzvédelmi szakterületen
a szakképesítés megszerzésétől számított legalább ötéves szakmai gyakorlattal,
b) az 1. melléklet 6–11. pontjai szerinti foglalkozási ágakra (munkakörökre) előírt szakvizsgák esetében műszaki
képzési területen szerzett mérnöki szakképzettséggel, végzettséggel és felsőfokú tűzvédelmi szakképesítéssel,
továbbá tűzvédelmi szakterületen a szakképesítés megszerzésétől számított legalább ötéves szakmai
gyakorlattal rendelkezik. (2) Az 1. melléklet 10–11. pontjai szerinti foglalkozási ágak (munkakörök) vonatkozásában a szakvizsgáztatásra való
jogosultság további feltétele az érvényes szakvizsga megléte. (3) A szakvizsgabizottság háromtagú, elnökét és két tagját az oktatásszervező írásban kéri fel a szakvizsgáztatásra
jogosultak közül. (4) A szakvizsgabizottság elnöke nem lehet:
a) az oktatásszervező, b) az oktatásszervezővel munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló személy,
c) az oktatásszervező hozzátartozója. (5) A szakvizsgabizottság tagja, elnöke nem működhet közre közeli hozzátartozójának, valamint az ugyanannál
a munkáltatónál alkalmazásban álló szakvizsgázónak a szakvizsgáztatásában, valamint egyéb olyan esetekben, ahol az
elfogulatlan szakvizsgáztatás tőle nem várható el. (6) A kizárási okot a szakvizsgabizottság tagjának (elnökének), illetve a szakvizsgázónak a szakvizsga megkezdéséig kell
bejelentenie az oktatásszervezőnek, aki a fenti összeférhetetlenségi okok esetén köteles új szakvizsga-bizottsági tag
(elnök) felkéréséről gondoskodni. (7) A szakvizsgabizottság elnöke a szakvizsga megkezdése előtt vizsgálja, hogy a szakvizsgabizottság megalakítása, illetve
a szakvizsga megszervezése az oktatásszervező jogosultságainak megfelelően, e rendelet előírásai szerint történt-e.
A szakvizsga folyamán a szakvizsgabizottság elnöke köteles gondoskodni az e rendeletben foglaltak betartásáról.
A szakvizsgabizottság tagjai felelősek a szakvizsga megfelelő szakmai színvonalának biztosításáért.
Az oktatás és a szakvizsga lefolytatását megelőző adatszolgáltatás
4. § (1) Az oktatásszervező az oktatás és a szakvizsga megkezdése előtt írásban bejelenti a tűzvédelmi hatóságnak
a) oktatás esetén annak helyét, kezdő időpontját (év, hó, nap, óra, perc) és időtartamát,
b) szakvizsga esetén annak helyét és kezdő időpontját (év, hó, nap, óra, perc),
c) a szakvizsgabizottság tagjainak nevét, d) a foglalkozási ág vagy munkakör megnevezését.
(2) Távoktatás esetén az (1) bekezdés b)–d) pont pontjában meghatározottakat, valamint a távoktatás tényét kell
bejelenteni. (3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott adatokat úgy kell közölni a tűzvédelmi hatósággal, hogy az a bejelentést
legalább az oktatás vagy a szakvizsga időpontja előtt 8 munkanappal korábban megkapja.
(4) Az e rendeletben előírt feltételek hiányában az oktatást megtartani, és a szakvizsgát lefolytatni nem lehet.
A tűzvédelmi szakvizsga feltételei 5. § (1) Szakvizsgára az a személy bocsátható, aki a felkészítő tanfolyamon részt vett, és
a) az 1. melléklet 7–9. pontjaiban meghatározott foglalkozási ág (munkakör) esetében legalább az Országos Képzési
Jegyzékben szereplő műszaki szakképesítéssel vagy érettségivel rendelkezik, b) az 1. melléklet 10–11. pontjaiban meghatározott foglalkozási ág (munkakör) esetében műszaki képzési területen
szerzett mérnök szakképzettséggel rendelkezik, c) valamint az 1. melléklet 7. pontjában meghatározott foglalkozási ág (munkakör) esetében az a) pontban
foglaltakon túlmenően legalább 3 hónap tűzoltó-készülék karbantartó műhelyben eltöltött gyakorlati idővel
rendelkezik. (2) A szakvizsga elméleti és – az 1. melléklet 7. pontjában meghatározott foglalkozási ágak (munkakörök)
esetében – gyakorlati részből áll. (3) Az elméleti vizsga az 1. melléklet 1–3. pontjai esetében – az oktatásszervező választása szerint – írásbeli vagy szóbeli, az
1. melléklet 4–11. pontjai esetében írásbeli. Szóbeli vizsgának akkor van helye, ha a vizsgázó az írásban bármely okból
akadályoztatva van, vagy a vizsga megszervezésével kapcsolatos egyes körülmények azt indokolttá teszik.
(4) A sikeres szakvizsga letételéről az oktatásszervező a 2. melléklet szerinti tűzvédelmi szakvizsga bizonyítványt
(a továbbiakban: bizonyítvány) ad ki, ami a szakvizsga napjától számított 5 évig érvényes.
(5) Sikertelen szakvizsga esetén az oktatásszervező – a felkészítő tanfolyam újbóli elvégzésének kötelezettsége
nélkül – biztosítja a szakvizsga megismétlését. (6) A bizonyítvány érvényességének lejárta esetén ismételt szakvizsga tehető, a felkészítő tanfolyam újbóli elvégzésének
kötelezettsége nélkül. A tűzvédelmi szakvizsgával kapcsolatban felvett jegyzőkönyv, a munkáltató adatszolgáltatási
kötelezettsége 6. § (1) Az oktatásszervező a szakvizsgáról a 3. melléklet szerinti jegyzőkönyvet vesz fel, amelyet 6 évig megőriz. Az
oktatásszervező jogutód nélküli megszűnése esetén a jegyzőkönyveket a tűzvédelmi hatóságnak átadja, amely
gondoskodik azok megőrzéséről. (2) Az oktatásszervező a szakvizsgáról készült jegyzőkönyv egy eredeti, aláírásokkal és az oktatásszervező bélyegzőjével
ellátott példányát a szakvizsgát követő 8 munkanapon belül megküldi a tűzvédelmi hatóságnak.
(3) A munkáltató a szakvizsgára kötelezett munkakörökről kimutatást vezet, amelyet az ellenőrző tűzvédelmi
hatóságnak – a hatósági ellenőrzés során – köteles bemutatni.
A bizonyítvány érvénytelensége 7. § (1) A szakvizsgával rendelkező személy bizonyítványa érvénytelen, ha
a) a tűzvédelmi hatóság megállapította, hogy az oktatás vagy a szakvizsgáztatás az e rendeletben foglalt előírásokat
súlyosan sérti (különösen ilyennek minősül, ha az oktatás részben vagy teljesen elmarad, a szakvizsga lefolytatása
vagy a szakismeretek számonkérése nélkül történik meg a bizonyítvány kiállítása, az oktatásról, a szakvizsgáról
a tűzvédelmi hatóság értesítése olyan tartalommal és módon történik meg, amely a tűzvédelmi hatósági
ellenőrzés szakszerű lefolytatását nem biztosítja), b) a tűzvédelmi hatóság megállapította, és az oktatásszervezőt arról értesítette, hogy a szakvizsgával rendelkező
személy foglalkozása körében tűzvédelmi szabály megszegésével tüzet okoz, vagy munkája közvetlen
tűzveszélyt jelent környezetére, c) a tűzvédelmi hatóság megállapította, és az oktatásszervezőt arról értesítette, hogy a tűzoltó-technikai termék
tervezését, kivitelezését, karbantartását a jogszabályban, tűzvédelmi műszaki követelményben, a tűzvédelmi
hatósági engedélyben foglaltaktól eltérő módon, vagy annak működőképességét veszélyeztetve végzi.
(2) Az érvénytelen bizonyítványt az oktatásszervező köteles visszavonni. Az oktatásszervező a bizonyítvány
visszavonásáról a bizonyítvány számának megadásával 5 munkanapon belül írásban értesíti a tűzvédelmi hatóságot és
az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot (a továbbiakban: OKF). Az OKF az értesítés alapján a bizonyítvány
számát honlapján közzéteszi. (3) Ha az érvénytelen bizonyítvány visszavonásra kerül, akkor az ismételt szakvizsgára bocsáthatóság feltétele a felkészítő
tanfolyam újbóli elvégzése. Szakvizsgáztatásra jogosult személy, oktatásszervező eltiltása
8. § (1) A tűzvédelmi hatóság határozatával a szakvizsgáztatásra jogosult személyt, a 3. § (3)–(5) bekezdésben foglalt
rendelkezések bármelyikének megsértése esetén legfeljebb 3 évre eltilthatja a szakvizsgáztatástól. Az eltiltás
időtartamának megállapítása során a tűzvédelmi hatóság a jogsértések mértékét és számát figye lembe véve hozza
meg döntését.
(2) A tűzvédelmi hatóság határozatával az oktatásszervezőt legfeljebb 3 évre eltilthatja az oktatásszervezéstől, ha az
oktatást vagy a szakvizsgáztatást az e rendeletben foglalt elő írásokat súlyosan sértve végzi, az érvénytelen
bizonyítványt nem vonja vissza. Az eltiltás időtartamának megállapítása során a tűzvédelmi hatóság a jogsértések
mértékét és számát figye lembe véve hozza meg döntését.
Hatályba léptető és záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) A tűzvédelmi szakvizsgára kötelezett foglalkozási ágakról, munkakörökről és a szakvizsga részletes szabályairól szóló
53/2005. (XI. 10.) BM rendelet (a továb biak ban: R.) rendelkezései alapján regisztrált oktatásszervezők bejelentése
jogfolytonosnak minősül, a szakvizsgáztatásra jogosultnak az R. alapján történt regisztrációja e rendelet
hatályba lépésétől számított 60 napig érvényes.
(3) A szakvizsga törzsanyagát és a javasolt szakirodalom körét az OKF az e rendelet hatálybalépését követő 45 napon belül
honlapján és Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben közzéteszi. A közzétételig a korábbi
törzsanyag használható.
(4) A szakvizsga törzsanyagának és a javasolt szakirodalom változásait a (2) bekezdésben meghatározott módon kell
közzétenni.
(5) Hatályát veszti az R. Ez a bekezdés az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Varga Zoltán s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
12/2016. (IV. 7.) KKM közleménye a Magyarország és a Kazah Köztársaság között létrejött kiadatási egyezmény kihirdetéséről szóló 2015. CXCIX. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2015. évi CXCIX. törvénnyel a Magyar Közlöny 2015. december 12-i 195. számában kihirdetett, a Magyarország és
a Kazah Köztársaság között létrejött kiadatási Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 24. cikk 1. pontja az alábbiak
szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„(…) Jelen Egyezmény a diplomáciai úton érkezett azon utolsó írásbeli értesítés kézhezvételétől számított harmincadik
(30.) napon lép hatályba, amelyben a Felek a jelen Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások
lezárulásáról értesítik egymást.”
Az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges utolsó diplomáciai jegyzék kézhezvételének napja: 2016. január 11.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2016. február 10.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2015. évi CXCIX. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország és a Kazah Köztársaság között létrejött kiadatási egyezmény kihirdetéséről szóló 2015. évi
CXCIX. törvény 2. és 3. §-a 2016. február 10-én, azaz kettőezer-tizenhat február tizedikén lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter