text:
2003. LXXX. törvény a jogi segítségnyújtásról.
Annak érdekében, hogy létrejöjjön a szociálisan hátrányos helyzetben lévők számára egy olyan intézményrendszer, amelyben a támogatottak szakszerű jogi tanácsot és
eljárási jogi képviseletet kaphatnak jogaik érvényesítése és
jogvitáik megoldása során, az Országgyűlés a következő
törvényt alkotja:
I. Rész A JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS KERETÉBEN
NYÚJTOTT TÁMOGATÁSOK
ÉS IGÉNYBEVÉTELÜK FELTÉTELEI I. Fejezet A PEREN KÍVÜLI TÁMOGATÁSOK
A támogatás formái 1. § (1) Az állam a jogi segítségnyújtás keretében jogi
segítő e törvény szerinti igénybevételének jogát biztosítja
peren kívül (a továbbiakban e Fejezetben: támogatás)
a támogatott személynek (a továbbiakban: fél).
(2) A jogi segítő a fél számára jogi tanácsot ad vagy
beadványt, egyéb iratot készít (a továbbiakban: jogi szolgáltatás), amelynek jogszabályban meghatározott mértékű
munkadíját és költségeit (a továbbiakban együtt: a jogi
szolgáltatás díja) az állam a fél helyett a jogi segítő részére
megfizeti vagy megelőlegezi.
(3) A jogi segítő óradíját a központi költségvetésről
szóló törvényben az Országgyűlés állapítja meg úgy, hogy
annak összege az előző évi összegnél nem lehet alacsonyabb.
2. § (1) Ha a fél a jövedelmi és vagyoni viszonyai alapján
arra szerez jogosultságot, hogy helyette a jogi szolgáltatás
díját az állam viseli (5. §), a jogi szolgáltatás igénybevétele
a fél számára nem jár költségekkel.
(2) Ha a fél a jövedelmi és vagyoni viszonyai alapján arra
szerez jogosultságot, hogy helyette a jogi szolgáltatás díját
az állam megelőlegezze (6. §), az előlegezett díjat a támogatás engedélyezéséről szóló határozatban megállapított
határidőn belül kell az állam részére visszatérítenie.
A visszatérítésre legfeljebb egyéves határidő biztosítható,
e határidőn belül pedig a részletekben történő teljesítés is
engedélyezhető.
A törvényt az Országgyűlés a 2003. október 20-i ülésnapján fogadta el.
Tárgyi hatály 3. § (1) A támogatás abban az esetben biztosítható a
félnek, ha
a) olyan jogvitában érintett, amellyel kapcsolatban a
későbbiekben per lefolytatására kerülhet sor és a fél eljárási jogainak, kötelességeinek megismeréséhez jogi tanácsadásra vagy a későbbi perbeli jognyilatkozat megtétele
érdekében beadvány készítésére van szükség,
b) peren kívül is lezárható jogvitában érintett és e felet
a jogvita peren kívüli lezárásának lehetőségeiről indokolt
tájékoztatni vagy részére olyan iratot készíteni, amely a
jogvita lezárását szolgálja,
c) jogvita lezárását szolgáló peren kívüli közvetítésben
vesz részt, és a közvetítést lezáró megállapodás aláírását
megelőzően szükséges részére a jogi tanácsadás,
d) mindennapi megélhetését közvetlenül érintő kérdésben (így különösen lakhatással, munkajoggal összefüggő kérdések, közüzemi szolgáltatások igénybevétele) szükséges a jogról való tájékoztatás,
e) kötelezettséget keletkeztető közigazgatási eljárásban vesz részt, és a fél eljárási jogainak, kötelességeinek
megismeréséhez jogi tanácsadásra vagy jognyilatkozat
megtétele érdekében beadvány készítésére van szükség,
f) részére abban a kérdésben szükséges jogi tanácsadás,
hogy jogainak védelme érdekében mely hatóságnál milyen
típusú eljárást kell indítania, illetve ilyen eljárás kezdeményezése érdekében beadvány készítésére van szükség,
g) bűncselekmény sértettje, és a feljelentés megtételéhez, büntetőeljárásbeli jogainak megismeréséhez vagy a
bűncselekménnyel okozott kár megtérítése iránti eljárás
megindításához van szüksége jogi tanácsadásra vagy beadvány készítésére,
h) polgári vagy büntetőeljárásban rendkívüli jogorvoslati kérelem elkészítéséhez kér segítséget.
(2) Magyarországi lakóhellyel rendelkező személy ügyében jogi tanácsadásra akkor is sor kerülhet, ha az érintett
bírósági vagy hatósági eljárás külföldön van folyamatban.
(3) Nem lehet támogatást nyújtani
a) szerződés készítésére, kivéve, ha a szerződést kötő
felek közösen kérik a támogatást, és valamennyiük vonatkozásában fennállnak annak a feltételei,
b) jogi tanácsadásra a következő területeken:
1. pénzintézet által folyósított kölcsön felvételének
feltételei,
2. olyan jogügylet tárgyában, amelyben a jognyilat
kozatot csak ügyvéd által ellenjegyzett okiratba
vagy közjegyzői okiratba foglaltan lehet tenni,
kivéve, ha a jogügylet a fél és családja lakhatását
szolgáló ingatlan elidegenítése vagy megterhelése,
c) alkotmányjogi panasszal kapcsolatban,
d) a magánszemély vállalkozási jellegű tevékenységével
kapcsolatos ügyben, e) társadalmi szervezet létrehozásával és működésével
kapcsolatos ügyben,
f) vámügyekkel kapcsolatban. Személyi hatály 4. § (1) Támogatásban részesíthető a fél, ha
a) magyar állampolgár;
b) Magyarország területén bejelentett lakóhellyel ren
delkező vagy menekültügyi eljárásban részt vevő külföldi
személy;
c) nem magyar állampolgár az államának a Magyar
Köztársasággal kötött nemzetközi megállapodása vagy
viszonosság alapján;
d) az Európai Unió tagállamának állampolgára;
e) az Európai Unión kívüli államnak az Európai Unió
tagállamában jogszerűen tartózkodó állampolgára. (2) A viszonosság fennállása tekintetében az igazságügyminiszter nyilatkozata irányadó.
(3) E törvénynek az Európai Unió tagállamaira vonatkozó rendelkezései nem alkalmazhatók Dániára.
Rászorultság 5. § (1) A jogi szolgáltatás díját a fél helyett az állam
viseli, ha a fél rendelkezésre álló havi nettó jövedelme
(munkabére, nyugdíja, egyéb rendszeres pénzbeli juttatása), nem haladja meg a munkaviszony alapján megállapított öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét
(a továbbiakban: nyugdíjminimum), vagyona pedig — a
9. §-ban foglaltak figyelembevételével — nincs.
(2) Jövedelmi és vagyoni helyzetére tekintet nélkül rászorultnak tekintendő az a fél, aki
a) rendszeres szociális segélyben részesül,
b) közgyógyellátásban részesül vagy egészségügyi szol
gáltatásra való jogosultságát állapították meg, vagy
c) átmeneti szállást igénybe vevő hajléktalan személy,
d) menekült, menedékes, illetve menekültkénti vagy
menedékeskénti elismerését kérő személy és a jövedelmi
és vagyoni helyzetéről tett nyilatkozata alapján a számára
biztosított ellátásra és támogatásra jogosult.
6. § A jogi szolgáltatás díját a fél helyett az állam előlegezi, ha a fél rendelkezésre álló havi nettó jövedelme nem
haladja meg a teljes munkaidőben történő foglalkoztatás
alapján járó munkabér mindenkori legkisebb összegét
(minimálbér), és vagyona — a 9. §-ban foglaltak figyelembevételével — nincs.
7. § (1) A rendelkezésre álló jövedelem számításánál a
havi jövedelembe be kell számítani a féllel egy háztartásban
élő személy jövedelmét is — kivéve, ha ellenérdekű
személy a féllel fennálló jogvitában, vagy államigazgatási
eljárásban —, és ezt az összeget kell elosztani a féllel egy
háztartásban élő személyek számával.
(2) A rendelkezésre álló jövedelem megállapításánál az
(1) bekezdés alapján kiszámított összegből le kell vonni
a) jogszabály alapján a fél által fizetendő tartásdíj vagy
járadék összegét, és
b) lakás vásárlásához, felújításához, építéséhez pénzintézet (munkáltató) által folyósított hitel havi törlesztőrészletének a félre eső összegét, ha a lakás a hitel felvételekor megfelelt a méltányolható lakásigény külön jogszabályban meghatározott feltételeinek.
8. § (1) A rászorultságot akkor is meg kell állapítani, ha
a fél rendelkezésre álló jövedelme az 5. vagy a 6. §-ban
megállapított összeghatárt meghaladja, de a fél
a) a jogi szolgáltatás igénybevételét lehetetlenné tévő
mértékben akadályoztatva van a jövedelmével való rendelkezési joga gyakorlásában,
b) számára a jogi szolgáltatás igénybevétele egyéb személyes körülményeire — így különösen fogyatékosságára,
illetve a lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye államának magas megélhetési költségeire — tekintettel még
ilyen összegű jövedelem mellett is lehetetlen, vagy
c) a jövedelmét a jogi szolgáltatás igénybevételétől eltérő más célra kell fordítania és ennek elmaradása a fél vagy
a vele egy háztartásban élők életét, testi épségét, egészségét, vagy megélhetését közvetlenül veszélyeztetné.
(2) Nem lehet a rászorultságot megállapítani, ha a félnek a támogatás iránti kérelem előterjesztését megelőző
évben elért nettó átlagkeresete legalább 30 százalékkal
meghaladja a rászorultsághoz vizsgált, levonások [7. §
(2) bek.] nélküli havi nettó jövedelmét.
9. § (1) Nem lehet a rászorultságot megállapítani akkor,
ha a fél rendelkezésre álló jövedelme nem haladja meg az
5. vagy a 6. §-ban megállapított összeghatárt, de a fél olyan
vagyonnal rendelkezik, amelynek felhasználásával (értékesítésével, megterhelésével stb.) a jogi szolgáltatás igénybevételének költségeit fedezni tudná. E szabály alkalmazásában nem vehető figyelembe az a vagyontárgy, amelynek
felhasználásával járó veszteség nem áll arányban a jogi
szolgáltatás igénybevétele folytán elérhető előnyökkel.
(2) Nem lehet az (1) bekezdésben meghatározott vagyonnak tekinteni különösen
a) a szokásos életszükségleti és berendezési tárgyakat, b) a fél olyan ingatlanát, amely saját és az általa eltartottak lakhatását szolgálja,
c) a mozgáskorlátozott személy gépjárművét és azt a
gépjárművet, amely nélkül a fél foglalkozásának gyakorlása lehetetlenné válik, és
d) azokat a vagyontárgyakat, amelyek az 5. és 6. §-ban
meghatározott mértékű jövedelem megszerzéséhez szükségesek.
A támogatás kizártsága 10. § (1) Nem lehet támogatást nyújtani, ha a szükséges
támogatást az ügyben a fél korábban már megkapta, vagy
ha a fél ügyében eljáró közigazgatási szerv a fél beadványának elkészítésében segítséget nyújtott.
(2) Nem részesíthető a fél támogatásban, ha
a) valamely, korábban nyújtott támogatást valótlan
adatok szolgáltatása miatt megvontak tőle, a megvonás
időpontjától számított 2 évig,
b) a fél a korábban igénybe vett jogi szolgáltatás díját
— bár arra köteles lett volna — nem térítette vissza az
államnak, vagy
c) a támogatás iránti kérelmében foglaltak ellenőrzésére irányuló vizsgálat elvégzését akadályozza.
(3) A (2) bekezdés b) pontjában foglalt esetben a fél
kivételesen részesíthető támogatásban, ha igazolja, hogy a
jövedelmi és vagyoni helyzete, egyéb személyes körülményei olyan fokban romlottak meg, hogy önhibáján kívül
nem képes a jogi szolgáltatás díjának visszatérítésére.
II. Fejezet TÁMOGATÁSOK A POLGÁRI ELJÁRÁSOKBAN A támogatás formái
11. § (1) Az állam a jogi segítségnyújtás keretében a
törvényben meghatározott polgári peres és nemperes eljárásokban (a továbbiakban együtt: per) a felperes, az alperes, a beavatkozó (perbehívott), a kérelmező és a kérelmezett fél részére a következő támogatásokat nyújtja:
a) teljes vagy részleges költségmentesség,
b) teljes vagy részleges költségfeljegyzési jog,
c) pártfogó ügyvédi képviselet (a továbbiakban e Feje
zetben együtt: támogatás). (2) A költségmentesség, a költségfeljegyzési jog és a
pártfogó ügyvédi képviselet a Polgári perrendtartásról
szóló 1952. évi III. törvényben (a továbbiakban: Pp.) meghatározott kedvezményeket jelenti a fél számára.
A támogatás igénybevételének feltételei 12. § (1) A támogatásra a 4. § (1) bekezdésének
a)—e) pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő
fél jogosult.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feltételek teljesülésétől
függetlenül támogatásban részesíthető
a) a menekültügyi eljárásban hozott határozat bírósági
felülvizsgálata iránt kérelmet benyújtó személy;
b) külföldi fél [4. § (1) bek. b)—e) pont] olyan perekben, amelyekben a felet rászorultságára tekintet nélkül
illeti meg a költségfeljegyzési jog.
(3) A 14. § (3) bekezdésében foglaltak szerint támogatásban részesíthető a közhasznú, vagy kiemelkedően közhasznú szervezet és a munkavállalói érdekképviseleti szervezet.
13. § Költségmentességre az 5. és 7—9. §-okban meghatározott feltételeknek megfelelő fél jogosult.
14. § (1) Költségfeljegyzési jogra a 6. és 7—9. §-okban
meghatározott feltételeknek megfelelő fél jogosult.
(2) A fél a jövedelmi, vagyoni helyzetére tekintet nélkül
jogosult költségfeljegyzési jogra (tárgyi költségfeljegyzési
jog) a következő perekben:
a) az apasági és a származás megállapítása iránti egyéb
per;
b) a szülői felügyelet megszüntetése vagy visszaállítása
iránti per;
c) a gondnokság alá helyezés és a gondnokság alá helyezés megszüntetése iránti per;
d) a gyermek elhelyezésével és átadásával kapcsolatos
per;
e) a törvényen alapuló tartással kapcsolatos per, ideértve a tartásdíjnak a kötelezett járandóságait folyósító szervtől vagy más személytől való behajtása, a tartásdíj megszüntetése vagy összegének megváltoztatása, továbbá a tartásdíjra irányuló végrehajtás megszüntetése vagy korlátozása
iránti pert is;
f) a munkaviszonnyal, a közszolgálati és a közalkalmazotti jogviszonnyal, más szolgálati viszonnyal, valamint a
szövetkezeti tagsági viszony alapján létrejött munkaviszony jellegű jogviszonnyal kapcsolatos per (a továbbiakban: munkaügyi per), kivéve azokat a munkaügyi pereket, amelyekben a feleket tárgyi illetékfeljegyzési jog
illeti meg;
g) a bányakár megtérítése iránti per; h) bűncselekménnyel a személy életében, testi épségében vagy egészségében okozott kár megtérítése iránti igény
érvényesítése;
i) az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény
21. §-ának (2) bekezdésében és X. Fejezetében szabályozott eljárások;
j) a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi
LXXXI. törvényben szabályozott nyugellátás és hozzátartozói nyugellátás iránti igény érvényesítésével kapcsolatos
eljárás;
k) az egészségbiztosítási ellátások iránti igények érvényesítésével kapcsolatos eljárás.
(3) A közhasznú vagy kiemelkedően közhasznú szervezet és a munkavállalói érdekképviseleti szervezet vagyoni
helyzetétől függetlenül költségfeljegyzési jogra rászorultnak tekintendő az általa közérdekből, külön jogszabály
felhatalmazása alapján indított perben.
15. § A pártfogó ügyvédi képviselet joga azt a költségmentességben vagy költségfeljegyzési jogban részesült személyt illeti meg,
a) aki jogban járatlansága és az ügy bonyolultsága folytán személyesen eljárva nem lenne képes a perben érdekeit
eredményesen képviselni, eljárási jogait hatékonyan gyakorolni, vagy
b) akinek a perében a jogi képviselet kötelező.
A támogatás kizártsága 16. § A feltételek teljesítése esetén sem lehet támogatást
nyújtani, ha
a) a fél pereskedése rosszhiszeműnek vagy már előre
teljesen eredménytelennek látszik,
b) mint engedményes lép fel, és valószínűnek mutatkozik, hogy az engedményezés a támogatás igénybevételével
történő perlés lehetővé tételét célozta,
c) az eljárás előzetes bizonyítás lefolytatására irányul,
d) a per a fél gazdálkodó tevékenységével vagy társadal
mi szervezet alapításával kapcsolatos,
e) az ügyben a perlés (jogi képviselet) költségeit vagy
ténylegesen a jogi képviseletet a fél más állami támogatási
rendszerben biztosított támogatásként megkapta,
f) a 10. § (2) bekezdésében szabályozott esetekben, kivéve, ha lehetőség van a 10. § (3) bekezdésben foglaltak
alkalmazására, vagy
g) azt törvény egyéb okból kizárja. III. Fejezet
TÁMOGATÁSOK A BÜNTETŐELJÁRÁSBAN A támogatás formái 17. § (1) Az állam a jogi segítségnyújtás keretében büntetőeljárásokban a 18—20. §-ban foglalt feltételek fennállása esetén a következő támogatásokat nyújtja:
a) személyes költségmentesség a pótmagánvádló részére [a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény
(a továbbiakban: Be.) 343. § (3) bek.],
b) pártfogó ügyvédi képviselet a sértett, a magánvádló,
a magánfél, és az egyéb érdekeltek [Be. 57. § (3) bek.],
valamint a pótmagánvádló [Be. 343. § (3) bek.] részére
(a továbbiakban e Fejezetben együtt: támogatás).
(2) A személyes költségmentesség és a pártfogó ügyvédi
képviselet tartalmát a Be. határozza meg.
A támogatás igénybevételének feltételei 18. § A sértett, a magánvádló, a magánfél, az egyéb
érdekelt részére a pártfogó ügyvédi képviselet; a pótmagánvádló részére a személyes költségmentesség és a párt
fogó ügyvédi képviselet az e törvényben foglalt egyéb feltételek teljesítése esetén az állampolgárságára tekintet nélkül engedélyezhető.
19. § (1) A támogatásra a sértett, a magánvádló, a magánfél, az egyéb érdekelt és a pótmagánvádló akkor tekintendő rászorultnak, ha jövedelmi és vagyoni viszonyai alapján megfelel az 5. és a 7—9. §-okban foglalt feltételeknek;
nem részesíthető azonban támogatásban, ha a 16. § e) és
f) pontjában foglaltak fennállnak.
(2) A kiskorú sértett és magánfél a jövedelmi és vagyoni
viszonyaira tekintet nélkül jogosult a támogatásra; nem
részesíthető azonban támogatásban, ha a 16. § e) pontjában foglaltak fennállnak.
20. § (1) A pártfogó ügyvédi képviselet joga azt a 19. §
szerint rászorult sértettet, magánvádlót, magánfelet és
egyéb érdekeltet illeti meg, aki az ügy bonyolultsága, jogban járatlansága vagy egyéb személyes körülményei folytán
képtelen személyesen eljárva a jogainak hatékony érvényesítésére.
(2) A pártfogó ügyvédi képviseletre jogosultság az
(1) bekezdésben foglalt körülmények mérlegelése nélkül
megilleti
a) a kiskorú sértettet és magánfelet,
b) a költségmentességben részesült, jogi szakvizsgával
nem rendelkező pótmagánvádlót. II. Rész A TÁMOGATÁSOK IGÉNYBEVÉTELE,
FOLYÓSÍTÁSA ÉS VISSZATÉRÍTÉSE
IV. Fejezet KÖZÖS ELJÁRÁSI SZABÁLYOK Illetékesség 21. § Az e törvényben meghatározott támogatások
(a továbbiakban e Fejezetben együtt: támogatás) engedélyezése iránti kérelmet az Igazságügyi Minisztérium Pártfogó Felügyelői és Jogi Segítségnyújtó Szolgálatának a fél
lakóhelye szerint illetékes megyei hivatala (a továbbiakban: megyei hivatal) bírálja el.
A támogatás engedélyezése iránti kérelem 22. § (1) A félnek a kérelmet egy példányban, az erre a
célra rendszeresített nyomtatvány kitöltésével kell benyújtania, amelyben meg kell jelölni a következő adatokat:
a) a támogatásra való jogosultság megállapításához
szükséges adatok (név, születési időpont, anyja neve, lakó
helye; foglalkozására, jövedelmére és vagyonára vonatkozó adatok; a vele egy háztartásban élő személyek ezen
adatai),
b) azt, hogy az ügyben korábban vett-e már igénybe
támogatást (vagy kapott arra engedélyt), és
c) azt, hogy korábban igénybe vett támogatásokkal kapcsolatban terheli-e őt az állam felé fizetési kötelezettség.
(2) A kérelem előterjesztése illeték- és díjfizetési kötelezettséggel nem jár.
A kérelem elbírálásának határideje 23. § (1) A megyei hivatal a kérelemről — ha a támogatás igénybevételének feltételei annak alapján megállapíthatók — a kérelem személyesen történő benyújtásakor
azonnal, az írásban benyújtott kérelem alapján pedig
15 napon belül határozattal dönt. A kérelem elutasításáról
szóló határozatot indokolással kell ellátni.
(2) Ha a kérelem hiányos, a megyei hivatal a hiányok
rövid határidővel történő pótlására hívja fel a felet.
Adatváltozás bejelentése 24. § A fél a támogatás engedélyezése során vizsgált
adataiban bekövetkezett változásokat köteles a megyei
hivatalnak 8 napon belül bejelenteni.
A kérelemben foglaltak valódiságának ellenőrzése 25. § (1) A megyei hivatal a kérelem elbírálásakor és a
támogatás engedélyezésének felülvizsgálatakor a felet — a
11. §-ban meghatározott támogatások esetében ellenfelét
is — meghallgathatja, a támogatás igénybevételének feltételeire vonatkozó adatokat nyilvántartó hatóságokat a közölt adatok valódiságának ellenőrzése érdekében megkeresheti vagy a kérelemben megjelölt adatok valódiságát a
fél lakásán vagy tartózkodási helyéül szolgáló ingatlanban
is megvizsgálhatja.
(2) A meghallgatásról és a vizsgálatról jegyzőkönyvet
kell készíteni.
(3) A támogatás igénybevétele feltételeinek vizsgálata
céljából az adóhatóság az adótitokról, az erre hatáskörrel
rendelkező hatóság pedig az 5. § (2) bekezdésében megjelölt támogatásokra való jogosultságról megkeresésre tájékoztatja a megyei hivatalt.
Kézbesítés 26. § A határozatot a jelenlévő félnek át kell adni, egyébként részére postai úton kézbesíteni kell.
A támogatás felülvizsgálata és megvonása 27. § (1) A felülvizsgálat során a megyei hivatal elrendelheti a támogatás engedélyezéséhez szükséges igazolások ismételt csatolását, és egyéb bizonyítást folytathat le.
(2) A megyei hivatal a támogatást megvonja és a támogatás összegének visszatérítésére kötelezi a felet, ha
a) a felülvizsgálat során — felhívás ellenére — nem
nyilatkozik a támogatás engedélyezéséhez szükséges adatairól, vagy nem csatolja a felhívásban megjelölt igazolásokat,
b) a támogatás igénybevételének feltételei a kérelem
előterjesztésekor sem álltak fenn és a fél a támogatás iránti
kérelmében valótlan adatot szolgáltatott,
c) a 10. § (2) bekezdésében meghatározott kizáró ok áll
fenn.
Segítségnyújtás a támogatás igénybevételéhez,
egyéb tanácsadás 28. § (1) A támogatásról, a támogatás engedélyezésének,
felülvizsgálatának, megvonásának és visszatérítésének a
feltételeiről, a jogi segítők személyéről és elérhetőségükről
a megyei hivatal a hozzá forduló ügyfelet illeték- és díjmentesen tájékoztatja, részére a támogatás engedélyezése iránti kérelemhez szükséges nyomtatványokat rendelkezésre
bocsátja és kitöltésükben segítséget nyújt.
(2) A megyei hivatal a hozzá forduló ügyfelet a jövedelmi
és vagyoni helyzetének vizsgálata nélkül, illeték- és díjmentesen tájékoztatja arról, hogy a kérelmének elbírálása melyik bíróság vagy hatóság feladatkörébe tartozik, az eljárás
megindítása és lefolytatása milyen költségekkel jár számára, továbbá rövid tájékoztatást ad az egyszerű megítélésű
ügyekben felmerült jogi kérdésekben.
Fellebbezés 29. § (1) A fél a határozat ellen a kézhezvételtől számított 15 napon belül az Igazságügyi Minisztérium Pártfogó
Felügyelői és Jogi Segítségnyújtó Szolgálat Országos Hivatalához (a továbbiakban: országos hivatal) címzett fellebbezést nyújthat be, ha a megyei hivatal:
a) a támogatás engedélyezésére irányuló kérelmét elutasítja, b) a kérelmétől eltérően engedélyez számára támogatást (ideértve azt is, ha a fél részére kérelmétől eltérően
illetékfeljegyzési jogot engedélyeznek), vagy
c) a támogatást megvonja. (2) A fellebbezést a megyei hivatalhoz kell benyújtani,
amely annak saját hatáskörben helyt adhat, egyébként az
iratokkal együtt három napon belül felterjeszti azt az országos hivatalhoz.
30. § (1) Az országos hivatal az elsőfokú határozatot
helyben hagyja, ha pedig helyt ad a fellebbezésnek, a határozatot megváltoztatja, vagy — ha a rendelkezésre álló
adatok nem elégségesek a döntéshez — a hiányok megjelölésével új eljárás lefolytatására kötelezi a megyei hivatalt.
(2) A fellebbezés eredményeképpen hozott határozatot
indokolással kell ellátni.
31. § A megyei hivatal megismételt eljárására az első
fokú eljárásra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
Bírósági felülvizsgálat 32. § (1) A másodfokon jogerőre emelkedett határozat
felülvizsgálatát a fél a kézhezvételtől számított 30 napon
belül kérheti a bíróságtól. A bíróság a kérelemről nemperes eljárásban határoz, eljárására — ha az eljárás nemperes
jellegéből más nem következik — a Pp. rendelkezéseit kell
megfelelően alkalmazni. A bíróság az ügyben a kérelem
benyújtásától számított 30 napon belül határoz, a jogszabálysértő határozatot megváltoztatja vagy hatályon kívül
helyezi és szükség esetén új eljárás lefolytatását rendeli el.
A bíróság a megyei és az országos hivatal mérlegelését
felülvizsgálhatja, a határozat meghozatala során — a támogatások engedélyezésére előírt mérlegelési szempontok
szerint — méltányosságot is gyakorolhat.
(2) A felülvizsgálat iránti kérelmet az országos hivatalhoz kell benyújtani, amely azt 8 napon belül az iratokkal
együtt továbbítja a bíróságnak.
A támogatás nyilvántartása 33. § (1) A megyei hivatal a támogatás igénybevételéről
— a támogatás iránti kérelmek elbírálása és a visszatérítési
kötelezettség teljesítésének ellenőrzése érdekében — nyilvántartást vezet.
(2) A megyei hivatalok által vezetett nyilvántartás országos adatbázist alkot.
34. § A nyilvántartás a következő adatokat tartalmazza:
a) a fél nevét, születési időpontját, anyja nevét és lakó
helyét,
b) a kérelem elbírálására vonatkozó következő adato
kat:
1. a határozat tartalma (engedélyezés, elutasítás),
2. a határozathozatal időpontja,
3. a jogorvoslati kérelem elbírálása, jogerőre emel
kedés időpontja,
4. a megismételt eljárás adatai (1—6. pontok sze
rint),
5. a támogatás formája,
6. a támogatás felülvizsgálatára vonatkozó adatok.
35. § (1) A megyei hivatal a nyilvántartásban rögzített
adatokat a támogatás iránti kérelem előterjesztéstől számított 10 évig tartja nyilván és kezeli, továbbá köteles
azokat megvédeni a jogosultatlan hozzáférés, nyilvánosságra hozás vagy jogszabályellenes felhasználás ellen.
(2) A megyei hivatal a nyilvántartás adataiból megkeresésre tájékoztatást ad a büntető- vagy polgári ügyben eljáró
bíróság, a büntetőügyben eljáró ügyész vagy nyomozó hatóság, a bírósági és közigazgatási végrehajtást foganatosító
hatóság részére, valamint a 43. § (3) bekezdésében foglalt
esetben a jogi segítő számára.
A támogatás visszatérítése 36. § Ha a félnek a támogatást vissza kell térítenie, erre
az a megyei hivatal kötelezi határozattal, amelyik a támogatást engedélyezte, és a tartozását a jogerős határozat
alapján nyilvántartja.
37. § A visszatérítési kötelezettség elmulasztása esetén
a megyei hivatal — a fél kérelmére, indokolt esetben — egy
alkalommal legfeljebb hat hónapra terjedő halasztást vagy
részletfizetést adhat a teljesítésre, kivéve, ha a visszatérítésre a 27. § (2) bekezdésében foglaltak alapján kerül sor.
38. § (1) Ha a fél a 37. § alapján megállapított fizetési
feltételeket sem teljesíti, a megyei hivatal írásban felszólítja arra, hogy a hátralékot egy összegben 30 napon belül
fizesse meg.
(2) A támogatást az Igazságügyi Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) ,,Jogi segítségnyújtás’’ elnevezésű
fejezeti kezelésű célelőirányzatának (a továbbiakban: célelőirányzat) javára kell megfizetni.
(3) A vissza nem térített támogatás adók módjára behajtandó köztartozásnak minősül, a teljesítés elmulasztása
esetén a megyei hivatal megkeresi a tartozás összegének
behajtására hatáskörrel rendelkező szervet.
Az államigazgatási eljárás szabályainak alkalmazása 39. § A megyei és az országos hivatal eljárására az e törvényben nem szabályozott kérdésekben az államigazgatási
eljárás szabályait kell alkalmazni.
V. Fejezet A PEREN KÍVÜLI TÁMOGATÁSOKRA
VONATKOZÓ KÜLÖNÖS SZABÁLYOK
A támogatásra irányuló kérelem 40. § A félnek a támogatásra irányuló kérelmében meg
kell jelölnie a kért támogatást (jogi tanácsadás, okirat
szerkesztés), de legalább annak rövid leírását, hogy milyen
ügyben, kérdésben kér jogi segítséget.
Határozathozatal 41. § A kérelemnek helyt adó határozat tartalmazza:
a) a kérelem alapjául szolgáló ügy, vita megjelölését,
b) a jogi szolgáltatás tárgyát, célját, c) a támogatott jogi szolgáltatás formáját és azt, hogy
az állam a jogi segítő jogi szolgáltatás nyújtására fordított
idejének figyelembevételével hány óra díját téríti vagy
előlegezi meg a fél helyett,
d) a jogi szolgáltatás igénybevételének határidejét, e) a támogatás összegének állam részére történő viszszatérítésére való kötelezést, ha a fél helyett az állam a jogi
szolgáltatás díját csak előlegezi.
A jogi szolgáltatás igénybevétele 42. § A fél a támogatott jogi szolgáltatás igénybevételét
a támogatás engedélyezéséről szóló határozatban foglalt
határidőn belül kezdheti meg. E határidő 1 hónaptól 3 hónapig terjedhet.
43. § (1) Ha a jogi szolgáltatás legfeljebb két óra időtartamú, vagy a félnek a legfeljebb négy óra időtartamban
nyújtott jogi szolgáltatást haladéktalanul igénybe kell vennie, a fél a jogi szolgáltatás igénybevétele érdekében közvetlenül a jogi segítőhöz fordulhat (jogi szolgáltatás igénybevétele a támogatás utólagos engedélyezésével).
(2) A félnek a jogi szolgáltatás igénybevétele érdekében
a támogatás engedélyezésére vonatkozó szabályok szerint
kell eljárnia, és a támogatás igénybevételének feltételeit
igazoló okiratokat a jogi segítőnek át kell adnia. Ha a jogi
segítő a támogatás igénybevételének feltételeit igazoló okiratok és a fél nyilatkozata alapján a feltételeket biztosítottnak látja, a fél részére a 3. §-ban meghatározott jogi
szolgáltatást nyújtja.
(3) A jogi segítő a támogatás kizártságának megállapítása érdekében a megyei hivataltól rövid úton tájékoztatást
kérhet arról, hogy a fél az ügyben részesült-e már támogatásban, azt tőle megvonták-e, vagy a részére korábban
nyújtott támogatás összegét visszatérítette-e.
(4) Ha a jogi szolgáltatás e §-ban foglalt módon történő
igénybevételének nincs helye, vagy a jogi segítő a bemutatott okiratok és a fél előadása alapján nem látja biztosítottnak a támogatás igénybevételének feltételeit, a felet tájékoztatja arról, hogy a jogi szolgáltatást csak a megyei hivatal támogatást engedélyező határozata alapján veheti
igénybe.
44. § (1) Ha a jogi szolgáltatás igénybevételét a megyei
hivatal utólag támogatásként engedélyezi, az erről szóló
határozatban megállapítja a jogi segítő díjának összegét is.
(2) A támogatás iránti kérelem elutasítása esetén is
részesül a jogi segítő díjazásban — a határozatban foglalt
összegben —, ha a beadvány készítésének elmaradása azzal
a következménnyel járt volna, hogy a fél valamely jognyilatkozat megtételére előírt határidőt elmulasztja. Ilyen
esetben a felet a megyei hivatal határozattal kötelezi a jogi
segítő részére megfizetett díj megtérítésére.
45. § A jogi segítő a jogi szolgáltatás nyújtását követően
a támogatás igénybevétele feltételeinek utólagos vizsgálata
érdekében megküldi a megyei hivatalnak a fél által részére
átadott okiratokat, amelyeket a hivatal a támogatás engedélyezése iránti kérelemként kezel. A megyei hivatal a
támogatás engedélyezéséről szóló határozatát a jogi segítőnek is megküldi, aki a kérelem elutasításáról szóló határozat ellen jogorvoslattal élhet (29—32. §).
46. § Ha a támogatást engedélyező határozatban foglalt
időtartam lejárt, a jogi segítő tájékoztatja a felet, hogy ezt
követően csak a megyei hivatal további időtartamot engedélyező határozata alapján járhat el a fél ügyében, vagy ha
ennek feltételei fennállnak, a támogatás utólagos engedélyezésére vonatkozó szabályok szerint nyújt jogi szolgáltatást (43—45. §).
47. § A támogatásról, a támogatás engedélyezésének,
felülvizsgálatának, megvonásának és visszatérítésének a
feltételeiről a jogi segítő a hozzá jogi szolgáltatás igénybevétele érdekében vagy tájékoztatásért forduló felet tájékoztatja, részére a támogatás engedélyezése iránti kérelemhez szükséges nyomtatványokat rendelkezésre bocsátja és kitöltésükben segítséget nyújt. E tevékenységéért a
jogi segítő díjat nem számíthat fel.
A támogatás felülvizsgálata 48. § A megyei hivatal a támogatás igénybevétele feltételeinek fennállását annak jogerős engedélyezésétől számított 1 éven belül bármikor felülvizsgálhatja.
A jogi szolgáltatás díjának fedezete 49. § (1) A jogi segítő részére a jogi szolgáltatás díját a
célelőirányzat terhére kell megfizetni. A célelőirányzat
csak a díj összegének megfizetésére használható fel.
(2) A célelőirányzat terhére történő kifizetések célelőirányzat-módosítás nélkül teljesíthető kiadások.
A díj megfizetése a jogi segítő részére 50. § (1) Ha a jogi szolgáltatás igénybevétele a támogatást engedélyező határozat alapján, annak meghozatalát
követően történik, a jogi szolgáltatás nyújtásáról a jogi
segítő a külön jogszabályban foglalt módon értesíti a megyei hivatalt, amely intézkedik a díj megfizetése iránt.
(2) Ha a jogi szolgáltatás igénybevétele a támogatás
feltételeinek utólagos vizsgálata mellett történik, a jogi
segítő a támogatás feltételeit igazoló okiratok megküldésével együtt a jogi szolgáltatás nyújtásáról szóló, és a kifizetéshez szükséges dokumentumokat is megküldi a megyei
hivatal részére. A megyei hivatal a támogatás engedélyezésével együtt, a jogerős határozatban foglaltak alapján intézkedik a díj megfizetése iránt.
51. § A megyei hivatal a tárgyhónapban hozott, a kifizetést lehetővé tévő határozatok alapján a tárgyhót követő
hónap 10. napjáig küldi meg a minisztériumnak a célelőirányzat terhére teljesítendő kiadások listáját, amely alapján a minisztérium gondoskodik a díjak átutalásáról.
VI. Fejezet A POLGÁRI ELJÁRÁSOKBAN NYÚJTOTT
TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS
SZABÁLYOK A támogatás engedélyezése iránti kérelem 52. § (1) A polgári eljárásban biztosított támogatás engedélyezését a fél a tárgyalás berekesztéséig vagy a nemperes eljárás befejezéséig kérheti. A részleges költségmentesség vagy költségfeljegyzési jog mértékének megváltoztatása iránt a fél a per folyamán is előterjeszthet kérelmet, ha
a bíróság olyan összegű költség előlegezésére kötelezi,
amely a perrel kapcsolatban addig felmerült költségekhez
képest a per költségeit jelentősen megemeli.
(2) A költségmentesség és a költségfeljegyzési jog, továbbá az illetékmentesség és az illetékfeljegyzési jog hatálya — törvény eltérő rendelkezése hiányában — a kérelem
előterjesztésétől kezdve a per egész tartamára, valamint
— a törvényben foglalt eltérésekkel — a végrehajtási eljárásra is kiterjed.
(3) Ha a fél a költségmentesség vagy költségfeljegyzési
jog engedélyezését az eljárás megindítását követően kéri,
annak hatálya — ha törvény eltérően nem rendelkezik —
nem terjed ki az eljárásnak az engedélyezés előtti szakaszára. Ha a fél a per során ismeretlen helyen tartózkodott, a
részére engedélyezett költségmentesség hatálya visszahat
az eljárás megindítására.
53. § A kérelemben a félnek meg kell jelölnie
a) a kért támogatást (költségmentesség, költségfeljegy
zési jog), b) a pert lefolytató bíróságot és annak a pernek a tárgyát és az ügyszámát, amelynek lefolytatásához a támogatást kéri; vagy ha a per még nem indult meg, az ellenfél
nevét, lakóhelyét (székhelyét), a jogvita tárgyát és az eljárás
lefolytatására illetékes bíróságot.
A támogatást engedélyező határozat 54. § (1) A támogatást engedélyező határozatnak tartalmaznia kell
a) a perre vonatkozó adatokat (bíróság, — ha ismert —
az ügyszám, felek neve, címe, a per tárgya);
b) azt, hogy a fél költségmentességben részesül, vagy
költségfeljegyzési jogra jogosult, illetve — ha ennek a
15. §-ban foglalt feltételei fennállnak — megilleti-e a pártfogó ügyvédi képviselet joga;
c) azt, hogy a fél a támogatásra mely időponttól szerzett
jogosultságot;
d) a költségmentesség, illetve a költségfeljegyzési jog
teljes vagy részleges jellegét; ha részleges, az milyen költségekre vagy a költségek mely hányadára vonatkozik.
(2) A megyei hivatal a költségmentesség és a költségfeljegyzési jog teljes vagy részleges jellegéről és a részlegesség
mértékéről mérlegelési jogkörében dönt, annak során az
ügy tárgyi súlyát, bonyolultságát és a fél rendelkezésre álló
jövedelmét, valamint a fél által várhatóan előlegezendő
költségek összegét mérlegeli.
(3) Ha a fél részére költségmentesség nem engedélyezhető, de jövedelmi és vagyoni viszonyai alapján a költségfeljegyzési jog vagy illetékfeljegyzési jog engedélyezésének
feltételei fennállnak, részére a megyei hivatal a kérelmétől
eltérően, hivatalból költségfeljegyzési jogot, vagy illetékfeljegyzési jogot engedélyez. A határozatot indokolással
kell ellátni. Ugyanígy kell eljárni akkor is, ha a fél költségfeljegyzési jog engedélyezését kéri, de csak az illetékfeljegyzési jog feltételeinek felel meg.
Kézbesítés 55. § (1) A támogatás engedélyezéséről szóló jogerős
határozatot (ideértve az illetékfeljegyzési jog engedélyezéséről szóló határozatot is) a megyei hivatal megküldi a
kérelemben megjelölt bíróságnak.
(2) Ha a per ügyszáma csak a kérelem benyújtását követően válik ismertté, a fél köteles arról a megyei hivatalt
értesíteni.
A támogatás felülvizsgálata és megvonása 56. § (1) A megyei hivatal a támogatás feltételeinek
fennállását felülvizsgálja
a) a per jogerős befejezéséig — az engedélyezés időpontjához képest — kétévente,
b) az eljárás bármely szakaszában — ideértve a felülvizsgálati kérelem (Pp. 270. §) elbírálását is —, ha adat
merül fel arra nézve, hogy a feltételek már az engedélyezéskor sem álltak fenn, vagy utóbb megszűntek.
(2) A végrehajtható okirat kiállítása előtt a megyei hivatal megvizsgálja a végrehajtást kérő fél részére korábban
engedélyezett támogatás igénybevételének feltételeit.
Ebben az esetben a perindítást megelőzően vagy azzal
egyidejűleg előterjesztett, támogatás engedélyezése iránti
kérelem előterjesztésére és elbírálására vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával kell eljárni.
57. § (1) Ha a támogatás megvonására a 27. § (2) bekezdés b) pontjában foglalt okból kerül sor, a támogatás megvonásának kérdésében hozott határozat hatálya visszahat
az eljárás megindítására. A megyei hivatal a határozatában
felhívja a felet, hogy a határozat jogerőre emelkedését
követő 8 napon belül végrehajtás terhe mellett fizesse meg
az állam által előlegezett költségeket.
(2) Ha a megyei hivatal a támogatást azért vonja meg,
mert az engedélyezés feltételei utóbb szűntek meg, vagy
eredetileg sem álltak fenn, de a támogatás engedélyezése
nem az (1) bekezdésben meghatározott okra vezethető
vissza, a fél a megvonás időpontjától kezdve köteles az
esetleg felmerülő illetéket leróni, és az előlegezett költségeket megfizetni.
(3) A megyei hivatal a támogatás jogerős megvonásáról
értesíti a bíróságot.
Eljárás tárgyi költségfeljegyzési jog fennállása esetén 58. § (1) A tárgyi költségfeljegyzési jog engedélyezése
iránt nem kell a kérelmet előterjeszteni, annak fennállásáról a bíróság hivatalból határoz. A megyei hivatal a bíróság
tárgyi költségfeljegyzési jog fennállásáról szóló jogerős határozata alapján intézkedik a költségek előlegezéséről.
(2) A bíróság határozatának kézhezvételét követően a
megyei hivatal felhívja a felet azon adatainak a közlésére,
amelyeket a támogatás igénybevételéről szóló nyilvántartásba be kell jegyezni.
(3) A támogatás felülvizsgálatára vonatkozó rendelkezések a tárgyi költségfeljegyzési jog esetében nem alkalmazhatók.
A támogatás nyilvántartása 59. § A támogatás nyilvántartása a következő adatokat
is tartalmazza:
a) a bíróság megnevezése, a per ügyszáma, a felek neve
és a per tárgya,
b) a per során a fél helyett előlegezett költség összege
(költségjegyzék).
Eljárás az Európai Unió tagállamába irányuló jogi
segítségnyújtás iránti kérelem előterjesztése esetén
60. § (1) Ha a Magyarországon lakóhellyel vagy szokásos
tartózkodási hellyel rendelkező fél az Európai Unió valamely tagállamának bírósága, egyéb hatósága előtt folyó
polgári vagy kereskedelmi jogvitában kíván jogi segítségnyújtást igénybe venni, az erre irányuló kérelmét a lakóhelye szerint illetékes megyei hivatalban is előterjesztheti.
(2) A megyei hivatal az (1) bekezdés szerinti kérelmet
— a külön jogszabályban meghatározottak szerint —
továbbítja az Európai Unió tagállamának illetékes hatóságához.
(3) A megyei hivatal elutasítja a kérelmet, ha azt nem az
(1) bekezdésben meghatározott ügyben terjesztik elő. Az
elutasító határozatot indokolással kell ellátni, a határozat
ellen a támogatás iránti kérelmet elutasító határozatra
vonatkozó szabályok szerint van helye jogorvoslatnak.
A támogatások igénybevétele 61. § (1) A támogatás engedélyezése alapján a fél helyett
az állam által előlegezendő, perrel kapcsolatos költség
előlegezéséről a külön jogszabályban foglaltak szerint a
támogatás engedélyezésének ügyében első fokon eljárt
megyei hivatal intézkedik a bíróság előlegezést kimondó
határozata alapján.
(2) Ha a fél részére pártfogó ügyvédi képviseletet engedélyeztek, a fél képviseletét pártfogó ügyvédként elvállaló
jogi segítő vagy a bíróság által kirendelt más ügyvéd (ügyvédi iroda) köteles nevéről, irodájának címéről és bankszámlaszámáról a megyei hivatalt 8 napon belül értesíteni.
A támogatás visszatérítése 62. § (1) A megyei hivatal pervesztessége arányában
kötelezi a költségfeljegyzési jogban részesült pervesztes
felet vagy a támogatásban részesült fél pernyertessége folytán a perköltség viselésére köteles perbeli ellenfelét a fél
helyett a megyei hivatal által előlegezett költség visszatérítésére, ha a bíróság ennek kötelezettségét jogerős határozatában megállapította.
(2) A 37. §-ban foglalt halasztás vagy részletfizetés csak
a fél részére engedélyezhető; a perbeli ellenfél a határozat
jogerőre emelkedést követő 30 napon belül köteles a teljesítésre. Különös méltánylást érdemlő esetben a megyei
hivatal a fél részére a 37. §-ban foglalt határidőnél hoszszabb időtartamra is biztosíthat halasztást vagy részletfizetést.
(3) A határozat ellen a tartozás jogalapjára hivatkozással nem lehet jogorvoslattal élni.
(4) A teljesítés elmulasztása esetén a megyei hivatal
— a szükséges eljárások megindítása érdekében — megkeresi a tartozás összegének behajtására hatáskörrel rendelkező szervet.
VII. Fejezet A BÜNTETŐELJÁRÁSOKBAN NYÚJTOTT
TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS
SZABÁLYOK A támogatás engedélyezésére és igénybevételére vonatkozó
eltérő szabályok
63. § (1) A személyes költségmentesség és a pártfogó
ügyvédi képviselet engedélyezése a VI. Fejezetben foglalt
szabályok megfelelő alkalmazásával történik.
(2) A támogatás iránti kérelmet a büntetőeljárás bármely szakaszában elő lehet terjeszteni a megyei hivatalhoz.
(3) A támogatás engedélyezése nem hat vissza a büntetőeljárás megindulására.
(4) A támogatás iránti kérelemben foglaltak ellenőrzése
során a félen kívül a büntetőeljárásban szereplő egyéb
személyek meghallgatására nem kerül sor.
(5) Ha a fél képviseletét pártfogó ügyvédként jogi segítő
nem vállalja és ez — a határidőkre tekintettel — a jogainak
a sérelmével járhat, a fél a határidő elmulasztása esetén
erre hivatkozással a büntetőügyben igazolási kérelmet terjeszthet elő, a megyei hivatal pedig részére — kérelmére —
pártfogó ügyvédként jogi segítőt vagy kivételesen a bíróság
székhelyén működő ügyvédet vagy ügyvédi irodát rendel ki.
VIII. Fejezet A JOGI SEGÍTŐ A jogi segítő feladatokat ellátó személyek
64. § (1) A jogi segítő e törvény alapján peren kívüli jogi
szolgáltatást nyújt és pártfogó ügyvédként jár el (e Fejezetben a továbbiakban együtt: jogi szolgáltatás). Jogi segítői
tevékenységet az folytathat, aki az országos hivatal által
vezetett jogi segítői névjegyzékben (a továbbiakban: névjegyzék) szerepel.
(2) A névjegyzék adatai nyilvánosak, azokat az országos
hivatal a világhálón is közzéteszi.
65. § (1) A névjegyzék tartalmazza a jogi segítő
a) nevét (szervezet esetében képviselőjének nevét is),
b) irodájának, alirodájának címét, telefonszámát,
c) ügyvédi, közjegyzői kamarai tagságát,
d) közreműködési kötelezettségének terjedelmét
1. szakterületét vagy szakterületeit,
2. az általa havonta ellátni vállalt ügyek számát,
e) által megjelölt azt a nyelvet, amelyen a jogi szolgáltatás nyújtását vállalja,
f) azoknak az ügyeknek a számát, amelyekben a jogi
segítő ténylegesen jogi szolgáltatást nyújtott.
(2) A jogi segítő a névjegyzékben szerepelő adataiban
bekövetkezett változásokról az országos hivatalt 8 napon
belül köteles értesíteni.
66. § (1) A névjegyzékbe felvételre kerül az országos
hivatallal jogi segítői feladatok ellátására szolgáltatási
szerződést kötő
a) jogvédelemmel foglalkozó társadalmi szervezet, alapítvány, kisebbségi önkormányzat, jogi oktatást végző
egyetem (a továbbiakban e Fejezetben együtt: jogi segítő
szervezet),
b) ügyvéd, ügyvédi iroda és a tevékenységét Magyarországon állandó jelleggel végző európai közösségi jogász
(a továbbiakban együtt: ügyvéd),
c) közjegyző. (2) Jogi segítő szervezet — a (3) bekezdésben foglalt
kivétellel — akkor kérheti a felvételét a névjegyzékbe, ha
rendelkezik az ügyfelek fogadására alkalmas helyiséggel és
ügyvéddel olyan határozott idejű megbízási szerződést kötött, amely alapján az ügyvéd — legalább a szolgáltatási
szerződés időtartama alatt — a nevében és megbízásából a
jogi szolgáltatást nyújtja.
(3) Jogi oktatást végző egyetem (egyetem) akkor is kérheti felvételét a névjegyzékbe, ha nincs ügyvéd megbízottja,
de jogi szakvizsgával vagy állam- és jogtudományi doktori
fokozattal rendelkező egyetemi oktatója által vezetett,
ügyfelek fogadására alkalmas helyiséggel rendelkező szervezeti egysége folytat jogvédő tevékenységet.
(4) Az ügyvéd és a közjegyző akkor kérheti felvételét a
névjegyzékbe, ha tevékenységét, illetve szolgálatát nem
szünetelteti, nem áll fegyelmi eljárás hatálya alatt és felelősségbiztosításának fennállását igazolja.
A szolgáltatási szerződés 67. § (1) A szolgáltatási szerződésben a jogi segítő kötelezettséget vállal arra, hogy — a közreműködési kötelezett
ségének terjedelmén belül — a hozzá e törvény alapján
forduló felek részére ingyenesen jogi szolgáltatást nyújt,
amelyet csak e törvényben foglalt okból jogosult megtagadni.
(2) A szolgáltatási szerződésben az országos hivatal — a
minisztérium nevében és helyett eljárva — kötelezettséget
vállal arra, hogy a jogi segítő által nyújtott jogi szolgáltatások díját a jogi segítő részére a jogszabályban foglalt módon megfizeti. Az országos hivatalnak a 66. §-ban foglalt
feltételeknek megfelelő személyekkel — erre irányuló kérelmükre — a szolgáltatási szerződést meg kell kötnie.
(3) A szolgáltatási szerződés hároméves időtartamra
köthető; módosítására akkor van lehetőség, ha a jogi segítő
névjegyzékben szerepelő adataiban változás következett
be, vagy ha szakterületét kívánja módosítani, illetve a havonta ellátni vállalt ügyek számát emelni.
A jogi segítő közreműködési kötelezettsége 68. § (1) Jogi segítőként a névjegyzékben szereplő ügyvéd és közjegyző, valamint a jogi segítő szervezet megbízásából tevékenykedő ügyvéd olyan jogi szolgáltatások nyújtását végezheti, amely a tevékenységére vonatkozó jogszabályok alapján hatáskörébe tartozik, és e jogszabályok
irányadóak a jogi szolgáltatás nyújtásáért fennálló szakmai, etikai, fegyelmi és anyagi felelősségére is.
(2) Pártfogó ügyvédi képviseletet polgári eljárásban a
névjegyzékben szereplő ügyvéd és — a (3) bekezdésben
foglalt kivétellel — jogi segítő szervezet láthat el. A névjegyzékben szereplő jogi segítő szervezet büntetőeljárásban akkor láthatja el a sértett pártfogó ügyvédi képviseletét, ha megfelel a Be. 58. §-ának (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek, egyéb személyek pártfogó ügyvédjeként büntetőeljárásban nem járhat el.
(3) Ha az egyetem a jogi segítői tevékenységének folytatására nem rendelkezik ügyvéd megbízottal, jogi segítői
tevékenységére e törvény rendelkezései a következő eltérésekkel alkalmazandók:
a) csak peren kívüli segítségnyújtást végezhet,
b) az egyetemet terheli a polgári jogi felelősség a szak
szerűtlen segítségnyújtásból eredő károk megtérítéséért,
c) a jogi szolgáltatás nyújtását a szervezeti egységet
vezető oktató felügyelete mellett jogi szakvizsgával vagy
állam- és jogtudományi doktori fokozattal rendelkező
egyetemi oktató végezheti.
69. § (1) A jogi segítő szolgáltatási szerződésben megjelölt időtartamra vonatkozó közreműködési kötelezettsége
vagy általános jellegű, vagy az általa megjelölt szakterületre, illetve az általa egy hónapra megjelölt számú ügyben
történő jogi szolgáltatásra terjed ki.
(2) A jogi segítő a szakterületét a névjegyzékben a következők szerint jelölheti meg:
a) polgári és közigazgatási ügyek,
b) büntetőügyek,
c) az a) vagy b) pontban foglalt szakterületen belül
egyéb szakterület (jogi segítő szervezet esetében). (3) A büntetőügyekben történő jogi segítségnyújtásra
kötelezettséget vállaló jogi segítő büntetőügyben lát el
pártfogó ügyvédi képviseletet, a 3. § (1) bekezdésének
g) pontjában meghatározott szolgáltatást nyújtja, továbbá
büntetőügyben rendkívüli jogorvoslati kérelmet készít.
(4) A polgári és közigazgatási ügyekben történő jogi
segítségnyújtásra kötelezettséget vállaló jogi segítő polgári
eljárásban lát el pártfogó ügyvédi képviselet és — a sértettek jogvédelme [3. § (1) bek. g) pontja], valamint büntetőügyekben rendkívüli jogorvoslati kérelmek készítése kivételével — peren kívüli szolgáltatásokat nyújt.
(5) A jogi segítő szervezet a (2) bekezdés a) vagy
b) pontjában foglalt szakterületen belül megjelölheti, hogy
milyen típusú ügyekben, illetve milyen ügyfélkör számára
nyújt jogi szolgáltatásokat.
70. § (1) A jogi segítő — ha annak e törvényben foglalt
feltételei fennállnak — a szolgáltatási szerződésben megjelölt időszakban és szakterületen köteles a fél számára jogi
szolgáltatást nyújtani, kivéve, ha
a) a közreműködést mint ügyvéd és közjegyző is köteles
lenne megtagadni az ügyvédekről vagy a közjegyzőkről
szóló törvény alapján, vagy a reá vonatkozó etikai szabályzat értelmében,
b) már teljesítette a közreműködési kötelezettségét a
szolgáltatási szerződésben meghatározott számú ügyben,
illetve a jogi szolgáltatás nyújtása nem tartozik a szolgáltatási szerződésben meghatározott szakterületébe, vagy
c) a fél által kért vagy a hivatal által engedélyezett okirat
vagy beadvány készítése, nyilatkozat megtétele csak a szakmai szabályok megsértésével lehetséges.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjában foglalt körülményről a
jogi segítő köteles a félnek részletes felvilágosítást adni, s
ha ügyében a jogi segítségnyújtás más jogi szolgáltatás
útján biztosítható, részére ezt a jogi szolgáltatást nyújtani.
(3) A jogi segítő a közreműködés megtagadásáról — a
megtagadás okának megjelölésével — haladéktalanul tájékoztatja a megyei hivatalt, és ezen okirat másolatát a fél
kérelmére részére is átadja.
Törlés a névjegyzékből 71. § (1) Az országos hivatal a jogi segítőt törli a névjegyzékből, ha a szolgáltatási szerződés megszűnt. A szolgáltatási szerződés megszűnésére a Polgári Törvénykönyvről
szóló 1959. évi IV. törvény rendelkezései az e törvényben
foglalt eltérésekkel megfelelően irányadóak, a szerződés
megszüntetésének és felbontásának nincs helye.
(2) A szerződést az országos hivatal felmondja, ha a jogi
segítői névjegyzékbe történő bejegyzés feltételei megszűntek vagy megállapítja, hogy már a felvételkor sem álltak
fenn, felmondhatja, ha a jogi szolgáltatás nyújtásával kapcsolatban a jogi segítő — vagy más ügyvéd megbízottal nem
rendelkező jogi segítő szervezet esetében a nevében eljáró
ügyvéd — fegyelmi vagy kártérítési kötelezettségét megállapították, vagy a jogi segítő a jogi szolgáltatást a 70. §
(1) bekezdésének b) pontja alapján legalább három alkalommal alaptalanul megtagadta.
(3) A jogi segítő a szerződést akkor mondhatja fel, ha a
névjegyzékbe történő felvétel feltételei megszűntek, vagy
ha a jogi segítői névjegyzékbe felvett ügyvéd vagy közjegyző
igazolja, hogy a szolgáltatási szerződésből eredő kötelezettségek teljesítése egyéb ügyvédi vagy közjegyzői tevékenységének végzését lehetetlenné teszi.
IV. Rész ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK IX. Fejezet A TÖRVÉNY HATÁLYBALÉPÉSE
ÉS VÉGREHAJTÁSA
Hatálybalépés 72. § (1) Ez a törvény — a (2)—(5) bekezdésben foglalt
kivétellel — 2004. április 1-jén lép hatályba.
(2) A törvény 1. §-ának (3) bekezdése és 86. §-ának
(2) bekezdése a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(3) A törvény VIII. Fejezete és 74—75. §-a 2004. január
1-jén lép hatályba.
(4) A törvény 4. §-a (1) bekezdésének d) és e) pontja,
4. §-ának (3) bekezdése, valamint 60. §-a és 87. §-ának
(1) bekezdése 2004. május 1-jén lép hatályba.
(5) 2006. január 1-jén lép hatályba a törvény II. és III.,
valamint — a 60. § kivételével — VI. és VII. Fejezete,
76. §-a (2) bekezdésének az illetékekről szóló 1990. évi
XCIII. törvény (Itv.) 57. §-a (1) bekezdésének r) pontját
beiktató rendelkezése, 77—85. §-a és 86. §-ának (1) bekezdése.
Átmeneti rendelkezések 73. § (1) Ezt a törvényt a polgári és büntetőeljárásokban
akkor kell alkalmazni, ha a támogatás iránti kérelmet
e törvény hatálybalépését követően nyújtották be.
(2) A 3. § (1) bekezdésének g) pontja szerinti támogatás
csak azon bűncselekmények esetén biztosítható, amelyeket e törvény hatálybalépését követően követtek el.
Felhatalmazás 74. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendelettel
állapítsa meg a megyei és országos hivatal létrehozására,
szervezetére és működésére vonatkozó szabályokat.
75. § Felhatalmazást kap az igazságügy-miniszter, hogy
rendelettel állapítsa meg
a) az e törvény szerinti támogatások engedélyezése
iránti kérelem előterjesztésére vonatkozó részletes szabályokat, a támogatásokra való rászorultság igazolásának
módját, valamint a támogatás folyósításának és visszatérítésének részletes szabályait,
b) a pénzügyminiszterrel egyetértésben a jogi segítő
peren kívül nyújtott szolgáltatásának díját és a díj megfizetésének módját,
c) a jogi segítők adatait tartalmazó névjegyzék vezetésének részletes szabályait,
d) a megyei és országos hivatalban foglalkoztatottak
képesítési feltételeire vonatkozó szabályokat.
X. Fejezet MÓDOSULÓ JOGSZABÁLYOK 76. § (1) Az Itv. 33. §-ának (2) bekezdése a következő
28. ponttal egészül ki:
(Egyes alkotmányos jogok érvényesítése, illetőleg kötelezettségek teljesítése, valamint a társadalmi igazságosság előmozdítása érdekében a mellékletben és a külön jogszabályokban meghatározott illetékmentes eljárásokon felül tárgyuknál fogva illetékmentes eljárások:)
,,28. a jogi segítségnyújtás engedélyezésére irányuló eljárás.’’ (2) Az Itv. 57. §-ának (1) bekezdése a következő p) és
r) ponttal egészül ki:
(Illetékmentes a polgári ügyekben:)
,,p) a jogi segítségnyújtás engedélyezése tárgyában ho
zott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata,
r) a költségmentesség és költségfeljegyzési jog engedé
lyezése iránti eljárás.’’ (3) Az Itv. 57. §-ának (2) bekezdése a következő
d) ponttal egészül ki:
(Illetékmentes a büntető ügyekben:)
,,d) a személyes költségmentesség engedélyezése iránti
eljárás.’’ 77. § (1) A Pp. 7. §-a (2) bekezdésének második mondata helyébe a következő rendelkezés lép:
,,A külön jogszabályban meghatározott esetben és módon a fél — kérelmére — részben vagy egészben mentesíthető a pervitellel összefüggő költségek előlegezése, illetve
viselése alól.’’
(2) A Pp. 76. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(4) Az ügyészt, valamint a külön jogszabállyal erre
feljogosított szervezetet költségek előlegezésére nem lehet
kötelezni, hanem a költségfeljegyzési jogra irányadó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.’’
(3) A Pp. 84—88. §-a és az azt megelőző alcím helyébe
a következő alcím és rendelkezések lépnek, és a Pp. a
következő 86/A. §-sal egészül ki:
,,Költségkedvezmények 84. § (1) Azt a felet (ideértve a beavatkozót is), aki
jövedelmi és vagyoni viszonyai folytán a perköltséget fedezni nem tudja, jogai érvényesítésének megkönnyítése
végett — kérelmére — a külön törvényben foglalt feltételek szerint teljes vagy részleges költségmentesség illeti
meg. A költségmentesség az alábbi kedvezményeket jelenti:
a) illetékmentesség; b) mentesség az eljárás során felmerülő költségek (tanú- és szakértői díj, ügygondnoki és tolmácsi díj, pártfogó
ügyvéd díja, helyszíni tárgyalás és szemle költsége stb.)
előlegezése és — ha e törvény másként nem rendelkezik —
megfizetése alól;
c) mentesség a perköltség-biztosíték letétele alól; d) pártfogó ügyvédi képviseletre való igény, ha azt törvény lehetővé teszi.
(2) A fél nem részesíthető költségmentességben, ha azt
külön törvény kizárja.
(3) A teljes költségmentesség az (1) bekezdésében meghatározott valamennyi költségre, a részleges költségmentesség pedig a költségek meghatározott hányadára, vagy
tételesen meghatározott költségekre vonatkozik. Ha a fél
részleges költségmentességben részesül, a mentességgel
nem érintett költségekre megilleti a 85. §-ban meghatározott költségfeljegyzés joga.
(4) Az (1) bekezdés b) pontja alá eső azon költségeket,
amelyeknek előlegezése alól a költségmentességben részesülő fél mentesül, az állam előlegezi, kivéve az ügygondnoki díjat. Az ügygondnoki díj megfizetésére — a perköltségek viselésére vonatkozó általános szabályok figyelembevételével és a költségmentesség teljes vagy részleges
jellegétől függetlenül — a pervesztes felet akkor is kötelezni kell, ha költségmentességben részesül.
85. § (1) Azt a felet (beavatkozót), aki jövedelmi és
vagyoni viszonyai folytán képtelen a perrel kapcsolatos
költségek előlegezésére, kérelmére a külön törvényben
foglalt feltételek fennállása esetén a teljes vagy részleges
költségfeljegyzés kedvezménye illeti meg. A költségfeljegyzésre jogosult fél helyett a 84. § (1) bekezdésének b) pontjában megjelölt költségeket az állam előlegezi és a felet
megilleti az illetékfeljegyzés joga is. Ha a felet a bíróság a
perköltség megfizetésére kötelezi, az állam által előlegezett költségeket és a feljegyzett illetéket köteles az államnak megfizetni.
(2) A teljes költségfeljegyzési jog a 84. § (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott valamennyi költségre és a
költségfeljegyzési joggal együtt járó illetékfeljegyzési jog
az illeték teljes összegére, a részleges költségfeljegyzési jog
pedig a költségek és illeték valamely, bíróság által meghatározott hányadára, vagy tételesen meghatározott költségekre vonatkozik. A külön törvényben meghatározott, az
ügy tárgyára tekintettel érvényesülő tárgyi költségfeljegyzési jog (tárgyi költségfeljegyzési jog) — a (3) bekezdésben
foglalt kivételekkel — a teljes költségfeljegyzési jog kedvezményét biztosítja a félnek.
(3) A tárgyi költségfeljegyzési jog a vértulajdonságvizsgálat és a származás megállapításához szükséges más
orvosszakértői (élettani) vizsgálat költségének, valamint a
törvényen alapuló tartással kapcsolatos perekben a tartásra kötelezett jövedelmének megállapításához szükséges
szakértői vizsgálat költségének előlegezése alól nem mentesít.
(4) Ha külföldi állam joga a magyar félnek a tárgyi
költségfeljegyzési jognál több kedvezményt biztosít a külföldi bíróság előtt, a költségfeljegyzésre rászorultságtól
függetlenül jogot biztosító perekben ezen előnyösebb szabályokat kell alkalmazni a magyar bíróság előtt pereskedő
külföldi féllel szemben is.
(5) A tárgyi költségfeljegyzési jog fennállásáról a bíróság
hivatalból határoz; ha végzésében azt állapítja meg, hogy a
tárgyi költségfeljegyzési jog nem áll fenn, a végzés ellen
külön fellebbezésnek van helye. A tárgyi költségfeljegyzési
jog fennállását megállapító jogerős határozatát a bíróság
megküldi az Igazságügyi Minisztérium Pártfogó Felügyelői
és Jogi Segítségnyújtó Szolgálata felek lakóhelye szerint
illetékes megyei hivatalának (a továbbiakban: jogi segítségnyújtó hivatal). A felet addig nem lehet kötelezni az
illeték megfizetésére, amíg a bíróság nem állapítja meg
jogerős határozatával azt, hogy az ügyben a tárgyi költségfeljegyzési jog nem áll fenn.
86. § (1) A költségmentesség és az illetékmentesség a
végrehajtási eljárás során le nem rótt illetékek, valamint az
állam által előlegezett költségek viselése alól a feleket nem
mentesíti.
(2) A költségmentesség, a költségfeljegyzési jog, az illetékmentesség, valamint az illetékfeljegyzési jog fennállása
nem érinti az ellenfél javára megítélt perköltség, továbbá
a végrehajtási eljárás során a felek által megfizetett illetékek és előlegezett költségek (végrehajtási költségek) megtérítésének kötelezettségét.
86/A. § (1) Ha a félnek nincs jogi képviselője, a bíróság
— a Pp. 3. §-a (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően — tájékoztatja a költségkedvezmények igénybevételének feltételeiről.
(2) Ha a költségmentességben vagy költségfeljegyzési
jogban részesült fél helyett az államnak költséget kell előlegezni, a bíróság az előlegezés szükségességéről — az azt
kimondó jogerős határozat megküldésével — 8 napon belül értesíti a jogi segítségnyújtó hivatalt.
(3) Ha a költségmentességben vagy költségfeljegyzési
jogban részesült fél helyett az állam által előlegezett költség viselésére az ellenfél köteles, ennek tényét a bíróság
— a költség összegének megállapítása nélkül, a pervesztesség százalékos arányának meghatározásával — a perköltség viseléséről rendelkező határozatában megállapítja.
Az első fokon eljárt bíróság a jogerős határozatról — a
szükséges adatok közlésével — 8 napon belül értesíti a jogi
segítségnyújtó hivatalt.
(4) Ha a költségfeljegyzési jogban részesült fél a perköltség viselésére köteles, a bíróság a perköltség viseléséről
szóló határozatában — a költség összegének megállapítása
nélkül, a pervesztesség százalékos arányának meghatározásával — megállapítja annak tényét, hogy a helyette az
állam által megelőlegezett költséget köteles az államnak
megfizetni. Az első fokon eljárt bíróság a jogerős határozatról — a szükséges adatok közlésével — 8 napon belül
értesíti a jogi segítségnyújtó hivatalt.
87. § (1) A pártfogó ügyvédi képviselet engedélyezésének hatálya — a külön törvényben foglalt eltérésekkel —
az eljárás jogerős befejezéséig tart.
(2) Ha a pártfogó ügyvédi képviselet engedélyezésére a
per folyamán kerül sor, az ügyfél képviseletét pártfogó
ügyvédként elvállaló, a külön törvényben meghatározott
jogi segítő köteles a személyéről a bíróságot 8 napon belül
tájékoztatni.
(3) Ha jogi segítő a fél képviseletét pártfogó ügyvédként
nem vállalja és ez — a határidőkre tekintettel — a fél
jogainak sérelmével járhat, a fél a határidő elmulasztása
esetén erre hivatkozással igazolási kérelmet terjeszthet
elő, a bíróság pedig a fél részére — kérelmére — pártfogó
ügyvédként jogi segítőt, vagy kivételesen a bíróság székhelyén működő ügyvédet vagy ügyvédi irodát rendel ki.
(4) A pártfogó ügyvéd az őt megillető munkadíjat és
költségtérítést a perköltségben elmarasztalt ellenféltől
közvetlenül behajthatja. A pervesztes ellenfél — ha a pártfogó ügyvéd díját vagy költségeit a bíróság előlegezte —
köteles ezt közvetlenül az államnak megfizetni.
88. § (1) A költségmentesség és költségfeljegyzési jog,
valamint pártfogó ügyvédi képviselet engedélyezésének
előfeltételeire, engedélyezésére, valamint felülvizsgálatára
és megvonására vonatkozó szabályokat, továbbá az állam
által előlegezett költségek behajtásának szabályait külön
törvény állapítja meg.
(2) E törvény és az (1) bekezdés szerinti külön törvény
rendelkezései az illetékfeljegyzési jog engedélyezésére, felülvizsgálatára és megvonására is megfelelően alkalmazandók.’’
(4) A Pp. 121. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
,,(4) Ha a fél költségkedvezmény engedélyezése iránti
kérelmet terjesztett elő, a keresetlevélhez csatolni kell a
költségmentesség, illetve a költségfeljegyzési jog (illetékfeljegyzési jog) engedélyezéséről szóló jogerős határozatot. Ha a törvény a kereset benyújtására határidőt állapít
meg és e határidő lejártáig a jogerős határozat nem született meg, a keresetlevél kivételesen enélkül is benyújtható,
de a keresetlevélben nyilatkozni kell arról, hogy a költségmentesség vagy költségfeljegyzési jog engedélyezése iránti
kérelmet benyújtották a jogi segítségnyújtó hivatalhoz.
Ebben az esetben a pert a jogerős határozat meghozataláig
akkor lehet folytatni, ha a keresetlevélben erre irányuló
kérelmet terjesztettek elő, egyébként az eljárás lefolytatására előírt határidőket a jogerős határozatnak a bíróság
részére történő kézbesítése időpontjától kell számítani.’’
(5) A Pp. 124. §-ának (1) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
,,A bíróság a keresetlevél megvizsgálásával egyidejűleg
dönt a tárgyi költségfeljegyzési jog fennállásról (85. §).’’
(6) A Pp. 338. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(1) A bizonyítási eljárással járó költségek előlegezésére a közigazgatási szervet nem lehet kötelezni, hanem reá
a költségfeljegyzési jog esetében irányadó szabályokat kell
megfelelően alkalmazni.’’
78. § A Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról szóló 1954. évi VI. törvény 26. §-a,
27. §-ának (2) bekezdése, a polgári perrendtartás egyes
rendelkezéseinek módosításáról szóló 1957. évi VIII. törvény 30. §-a, az illetékekről szóló 1986. évi I. törvény a
hatályát veszti.
79. § A cégnyilvántartásról, a cégnyilvánosságról és a
bírósági cégeljárásról szóló 1997. évi CXLV. törvény
20. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
,,(3) Az eljárás során költségmentesség és költségfeljegyzési jog engedélyezésének nincs helye.’’
80. § A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 34. §-ának (2) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
,,E költségek előlegezése alól a költségmentesség és a
költségfeljegyzési jog kedvezménye nem mentesít.’’
81. § A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény
173. §-a a következő mondattal egészül ki:
,,A hagyatéki eljárásban a Pp. költségkedvezményekre
vonatkozó szabályai nem alkalmazhatók.’’
82. § (1) A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 57. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(3) A sértett, magánvádló, magánfél vagy egyéb érdekelt kérelmére — ha annak a jogi segítségnyújtásról szóló
törvényben foglalt feltételei fennállnak — a törvényben
meghatározott szervezet engedélyezi a pártfogó ügyvédi
képviseletet. Ha a bíróság észleli, hogy a pártfogó ügyvédi
képviselet engedélyezésének feltételei a felsoroltak valamelyikénél fennállnak, e személyt tájékoztatja arról, hogy
pártfogó ügyvédi képviselet engedélyezését kérheti, ha pedig az ügyész a Polgári perrendtartásban meghatározottak
szerint perindításra jogosult, erre az ügyész figyelmét felhívhatja.’’
(2) A Be. 230. §-ának (1) bekezdése az első mondatot
követően a következő mondattal egészül ki:
,,A pótmagánvádló a vádindítványt személyesen akkor
nyújthatja be, ha a vádindítványban nyilatkozik arról, hogy a
személyes költségmentesség és a pártfogó ügyvédi képviselet
engedélyezése iránt a külön jogszabályban foglaltak szerint
kérelmet terjesztett elő a jogi segítségnyújtó hivatalhoz.’’
(3) A Be. 231. §-a (2) bekezdésének b) pontja helyébe a
következő rendelkezés lép:
(A bíróság a vádindítványt elutasítja, ha)
,,b) a pótmagánvádlót ügyvéd nem képviseli, kivéve, ha
a természetes személy pótmagánvádló jogi szakvizsgával
rendelkezik [56. § (4) bek.] vagy ha a vádindítványban arról
nyilatkozott, hogy személyes költségmentesség engedélyezése iránt kérelmet terjesztett elő,’’
(4) A Be. 231. §-a a következő új (3) bekezdéssel egészül
ki, és a jelenlegi (3)—(5) bekezdés számozása (4)—(6) bekezdésre változik:
,,(3) Ha a pótmagánvádló a személyes költségmentesség
engedélyezése iránt kérelmet terjesztett elő, a bíróság a
személyes költségmentesség engedélyezéséről szóló jogerős határozat kézhezvételét követő 30 nap elteltével vizsgálja meg a vádindítványt abból a szempontból, hogy azt el
kell-e utasítani.’’
(5) A Be. 343. §-ának (3) és (4) bekezdése helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,(3) A pótmagánvádló részére — ha annak a jogi segítségnyújtásról szóló törvényben foglalt feltételei fennállnak — a törvényben meghatározott szervezet személyes
költségmentességet engedélyez. A személyes költségmentesség engedélyezése esetén
a) a pótmagánvádló pártfogó ügyvédi képviseletre jogosult, b) a pótmagánvádlót és pártfogó ügyvédjét a büntetőügy iratairól kért másolat egyszeri kiadása során illetékfeljegyzési jog illeti meg,
c) a pártfogó ügyvéd díját és igazolt készkiadását pedig
az állam előlegezi.
(4) A pótmagánvádló pártfogó ügyvédjének díjára a kirendelt védő díjazására vonatkozó jogszabályt kell alkalmazni.’’
(6) A Be. 604. §-a (2) bekezdésének b) pontjában az ,,és
a pótmagánvádló’’ szövegrész a hatályát veszti.
83. § (1) Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény (a továbbiakban: Iasz.) 1. §-ának (1) bekezdésében a ,,Pártfogó Felügyelői Szolgálat Országos Hivatalával és a megyei (fővárosi) hivatalaival (a továbbiakban együtt: PFSZ Hivatala)
szövegrész helyébe a ,,Pártfogó Felügyelői és Jogi Segítségnyújtó Szolgálat Országos Hivatalával és a megyei (fővárosi) hivatalaival (a továbbiakban együtt: PJSZ Hivatala)’’
szövegrész lép.
(2) Az Iasz. 6. §-ának (1) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
,,Tisztviselő a PJSZ Országos Hivatalában és megyei
hivatalában foglalkoztatott, a jogi segítségnyújtás körébe
tartozó támogatások iránti kérelmeket intéző igazságügyi
alkalmazott is.’’
(3) Az Iasz. 8. §-a (1) bekezdésének c) és d) pontjában,
11. §-ának (3) bekezdésében, 14/A. §-ának (4) bekezdésében, 33. §-ának (1) bekezdésében, 103/A. §-a (1) bekezdésének b) pontjában, 104. §-ának (1) bekezdésében,
105. §-ának (1) és (2) bekezdésében és a 6. számú melléklete Vezetői pótlékok rovata 2. pontjában a ,,PFSZ’’ szövegrész helyébe a ,,PJSZ’’ szövegrész lép.
84. § A büntetések és az intézkedések végrehajtásáról
szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet 95. §-ának (1) bekezdésében a ,,Pártfogó Felügyelői Szolgálat Országos Hivatalánál’’ szövegrész helyébe a ,,Pártfogó Felügyelői és
Jogi Segítségnyújtó Szolgálat Országos Hivatalánál’’ szövegrész lép.
85. § (1) Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 21. §-a (4) bekezdésének második mondata és
201. §-ának (2) bekezdése a hatályát veszti.
(2) A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló
1997. évi LXXXI. törvény 81. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,81. § Az e törvényben szabályozott nyugellátás, hozzátartozói nyugellátás iránti igények érvényesítésével kapcsolatos valamennyi eljárás illetékmentes, az igények érvényesítésével kapcsolatos közigazgatási eljárás költségmentes.’’
(3) A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló
1997. évi LXXXIII. törvény 61. §-ának (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(9) Az egészségbiztosítási ellátások iránti igények érvényesítésével kapcsolatos valamennyi eljárás illetékmentes, az igények érvényesítésével kapcsolatos közigazgatási
eljárás költségmentes.’’
(4) A külön törvényben meghatározott bírósági eljárásokkal kapcsolatban írt tárgyi költségmentességen tárgyi
költségfeljegyzési jogot kell érteni.
86. § (1) Az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény
(Ügytv.) 31. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
,,(5) Pártfogó ügyvédi képviseletet ügyvéd meghatalmazás
útján is elláthat, ha a külön jogszabály szerinti jogi segítőként
működik; díjazására ebben az esetben is a kirendelt ügyvéd
díjazására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.’’
(2) Az Ügytv. 131. §-a következő (2) bekezdéssel egészül ki, és a § eredeti szövegének számozása (1) bekezdésre
változik:
,,(1) A kirendelt ügyvéd óradíját a központi költségvetésről szóló törvényben az Országgyűlés állapítja meg úgy,
hogy annak összege az előző évi összegnél nem lehet alacsonyabb.’’
87. § (1) A Pp. 85. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és a § a következő (5) és (6) bekezdéssel egészül ki:
,,(4) Külföldiek részére a költségmentes perlés kedvezménye — az (5) bekezdésben foglalt eltérésekkel — csak a
Magyar Állam által kötött nemzetközi megállapodás vagy
viszonosság esetében engedélyezhető. A 84. § (3) bekezdésében megjelölt tárgyi költségmentesség a külföldit nemzetközi megállapodás vagy viszonosság hiányában is megilleti, a perköltség-biztosíték alól azonban a külföldi — az
(5) bekezdésben foglalt kivétellel — a 84. § (3) bekezdése
esetében is csak akkor mentesül, ha ezt nemzetközi megállapodás vagy viszonosság lehetővé teszi. A viszonosság
fennállása tekintetében az igazságügy-miniszter nyilatkozata irányadó.
(5) Az Európai Unió tagállamának állampolgára és az
Európai Unión kívüli államnak az Európai Unió tagállamában jogszerűen tartózkodó állampolgára a magyar állampolgárokra irányadó feltételek szerint jogosult költségmentességre, perköltség-biztosíték letételére pedig nem
kötelezhető. A költségmentesség ebben az esetben a tárgyalásra történő utazás költségeire is kiterjed, ha a fél
tárgyaláson történő jelenléte a törvény alapján kötelező.
(6) Ha külföldi állam joga a magyar félnek a tárgyi
költségmentességnél több kedvezményt biztosít a külföldi
bíróság előtt, a tárgyi költségmentes perekben ezen előnyösebb szabályokat kell alkalmazni a magyar bíróság előtt
pereskedő külföldi féllel szemben is.’’
(2) A Pp. 87. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,87. § (1) Költségmentesség esetén a bíróság az ügy vitelé
re a fél kérésére pártfogó ügyvédként a bíróság székhelyén
működő ügyvédet vagy ügyvédi irodát rendel ki, feltéve, hogy
a kirendelés az ügy körülményeire tekintettel szükséges. A
bíróság hivatalból rendel ki pártfogó ügyvédet a jogi képviselővel nem rendelkező, költségmentességben részesült fél számára, ha ügyében a jogi képviselet kötelező.
(2) A pártfogó ügyvédi képviselet elrendelésének hatálya az eljárás jogerős befejezéséig tart.
(3) A pártfogó ügyvéd az őt megillető díjakat a perköltségben elmarasztalt ellenféltől közvetlenül behajthatja, a
pervesztes ellenfél pedig — ha a pártfogó ügyvéd díját vagy
költségeit a bíróság előlegezte — köteles ezt közvetlenül
az államnak megfizetni.’’
88. § Ez a törvény a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai
Közösségek következő jogszabályával összeegyeztethető
szabályozást tartalmaz: a Tanács 2003/8/EK irányelve a
határokon átnyúló jogviták tekintetében a joghoz való
hozzájutás javításáról, a jogi segítségnyújtásra irányadó
közös minimumszabályok megteremtése útján.
Mádl Ferenc s. k., Mandur László s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1470/2017. (VII. 25.) Korm. határozata a TIT Budapesti Planetárium épületén elvégzendő életveszély-elhárító intézkedések támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Tudományos Ismeretterjesztő Társulat (a továbbiakban: TIT) közművelődési, köznevelési, tudományos
és ismeretterjesztő feladatának elősegítése céljából a  TIT Budapesti Planetárium (a továbbiakban: Planetárium)
épületén szükséges életveszély-elhárító intézkedések elvégzésével;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az 1. pontban foglalt feladat végrehajtásához 2017. évben 86 197 440 forint rendelkezésre állásáról a Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 30. Társadalmi, civil és non-profit szervezetek működési támogatása
alcím, 23. Kulturális társadalmi, civil és non-profit szervezetek jogcímcsoport, 5. Tudományos Ismeretterjesztő
Társulat támogatása jogcím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1397/2016. (VII. 21.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és az Ománi Szultánság Kormánya között a diplomata, szolgálati és különleges útlevelekkel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország Kormánya és az Ománi Szultánság Kormánya között a diplomata, szolgálati és különleges
útlevelekkel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló Megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás)
bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a külgazdasági és külügyminisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
40/2013. (X. 11.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a Pesti Vigadó felújításának irányítására és
összehangolására 2013. szeptember 1. napjától 2014. február 28. napjáig Takács Viktort miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét a nemzeti fejlesztési miniszter a közigazgatási államtitkár útján irányítja.
 (2) A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (10) bekezdés a) pontja alapján havi 700 000 forint összegű díjazás illeti meg.
3. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 11/2013. (IV. 11.) NFM utasítás.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter