type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1745/2018. (XII. 20.) Korm. határozata az arcképmás felvétel készítése során egységes informatikai és irodatechnikai eszközök alkalmazásával kapcsolatos feladatok ellátásához szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az  egységes infrastruktúra és képfelvételezési eljárások kiterjesztésével a  Külgazdasági és
Külügyminisztérium eljárásaira;
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  1.  pontban foglaltak végrehajtása érdekében – a  külgazdasági és
külügyminiszterrel együttműködve – gondoskodjon a 2019. évben egyszeri jelleggel 87 600 000 forint költségvetési
forrás biztosításáról a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet
XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása címen belül.
Felelős: pénzügyminiszter
külgazdasági és külügyminiszter Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2009. (II. 20.) ÖM rendelete a helyi önkormányzatok és a többcélú kistérségi társulások létszámcsökkentési döntéseivel kapcsolatos egyszeri költségvetési támogatás igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának és elszámolásának részletes feltételeiről.
A Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló
2008. évi CII. törvény 5. számú mellékletének 9. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.)
Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszter véleményének kikérésével – a következőket
rendelem el:
1. § (1) A Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről
szóló 2008. évi CII. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény) 5. számú mellékletének 9. pontjában foglalt
előirányzat szolgál a helyi önkormányzatok és a többcélú
kistérségi társulások létszámcsökkentési döntéseivel kapcsolatos 2009. évi költségvetési támogatás fedezetéül,
továbbá a helyi önkormányzatok és a többcélú kistérségi
társulások létszámcsökkentési döntéseivel kapcsolatos
egyszeri költségvetési támogatás igénylésének, döntési
rendszerének, folyósításának és elszámolásának részletes
feltételeiről szóló 15/2008. (III. 27.) ÖTM rendelet
(a továbbiakban: R.), illetve az előrehozott öregségi nyugdíjjogosultság feltételeivel rendelkező, helyi önkormányzatoknál alkalmazott köztisztviselők felmentéséhez kapcsolódó egyes kifizetések támogatásáról szóló 157/2008.
(VI. 10.) Korm. rendelet alapján 2008. évről áthúzódó
– a pályázók által ténylegesen kifizetett – 2009. évre eső
kifizetések forrásául, továbbá a prémiumévek programról
és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004.
évi CXXII. törvény szerinti munkáltatói kifizetések forrásául is.
(2) A központi támogatás a pályázót a feladatellátás
racionálisabb megszervezéséből adódó – a pályázó által
intézményi szinten és az összesített létszámban is kimutatható álláshely-megszüntetéssel együtt járó – létszámcsökkentési döntéseihez kapcsolódó jogszabályi kötelezettségei teljesítéséhez illeti meg.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) intézményi szintű létszám: a helyi önkormányzatok
esetében a létszámcsökkentéssel, illetve esetleges növekedéssel érintett intézmények, illetve az önkormányzat polgármesteri hivatalának létszámadata, a többcélú kistérségi
társulás esetében a társulás létszámcsökkentéssel, illetve
az esetleges növekedéssel érintett intézményeinek, illetve
munkaszervezetének létszámadata;
b) összesített létszám: a helyi önkormányzat valamennyi intézményének és polgármesteri hivatalának létszámadata, a többcélú kistérségi társulás esetében a társulás valamennyi intézményének és munkaszervezetének
létszámadata;
c) felmentési időre járó illetmény: a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) 92. §-a, valamint 93. § (3) bekezdése szerinti felmondási és a munkavégzés alóli felmentési időre megállapított munkabér és átlagkereset, a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban:
Ktv.) 18. § (1)–(2) és (4) bekezdései szerint, valamint
a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII.
törvény (a továbbiakban: Kjt.) 33. § (1)–(2) bekezdései
szerint megállapított felmentési időre járó átlagkereset,
illetmény összege.
Az igénylés benyújtásával kapcsolatos alapelvek 3. § (1) Igénylést nyújthat be a pályázó, ha:
a) a költségvetési szerveinél – ideértve az Országos
Egészségbiztosítási Pénztár által finanszírozott feladatokat ellátó költségvetési szerveket is – főfoglalkozásban,
határozatlan idejű közszolgálati, közalkalmazotti jogviszonyban vagy munkaviszonyban állók (a továbbiakban
együtt: foglalkoztatott) – kivéve a közhasznú munkavégzés címén foglalkoztatottak – jogviszonyának (a továbbiakban együtt: jogviszony) megszüntetéséről döntött,
b) a létszámcsökkentési döntéséből – intézményenként – egyértelműen beazonosíthatóak a megszüntetett
álláshelyek,
c) 2008. szeptember 30. napját követő – a 4. §-ban foglaltakra figyelemmel hozott – döntése következményeként
fizetési kötelezettsége keletkezik,
d) a Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről
szóló 2007. évi CLXIX. törvény 5. számú mellékletének
9. pontja szerinti pályázat keretében e foglalkoztatott után
támogatásban nem részesült,
e) a létszámcsökkentéssel érintett álláshelyen foglalkoztatott – jogviszonyban töltött ideje folyamatosságának
megszakítása nélküli – foglalkoztatására az önkormányzat
költségvetési szerveinél, a többcélú kistérségi társulások
esetében a társulás szervezetén belül a meglévő üres álláshelyeken, az előreláthatólag megüresedő álláshelyeken
vagy a tervezett új álláshelyeken, illetve szervezeti változás, feladatátadás következtében a pályázó fenntartói
körén kívüli munkáltatónál nincs lehetőség, és
f) az intézményei létszámhelyzetének és az intézmények közötti tervezhető létszám- és álláshely-átcsoportosítás lehetőségének felülvizsgálata függvényében dönt a felmentéssel vagy rendes felmondással együtt járó létszámcsökkentésről.
(2) A képviselő-testület, illetve társulási tanács abban az
esetben is jogosult 2009. évben a pályázat benyújtására, ha
2008. szeptember 30-át követő döntése esetén a létszámcsökkentéssel érintett foglalkoztatottak jogviszonyának
megszűnésével kapcsolatban 2008. december 31-éig
keletkezett tényleges kifizetési kötelezettsége. Ebben az
esetben további feltétel, hogy a pályázó az R. alapján
e foglalkoztatottak után nem részesült támogatásban. E pályázatok elbírálása is a jelen rendeletben rögzített szabályok szerint történik, azzal az eltéréssel, hogy ebben az
esetben a 2008. évet érintő tényleges kifizetés dokumentumait a pályázathoz kell csatolni.
(3) E rendelet alkalmazásában 2008. szeptember 30-a
utáni döntésnek minősül az a döntés is, amely 2008. szeptember 30-a előtti döntést erősít meg, feltéve, hogy a pályázónak a korábbi döntéséből 2008. szeptember 30-át
követő kifizetési kötelezettsége is keletkezik, továbbá a
(2) bekezdésben foglaltak szerint korábban nem részesült
támogatásban. Ebben az esetben további feltétel a (2) bekezdésben foglalt kifizetések dokumentumainak csatolása. A megerősítő döntés dátuma nem lehet későbbi, mint
az adott foglalkoztatott felmentési vagy rendes felmondási
idejének befejező időpontja, kivéve a jogutód nélküli megszűnés miatt elbocsátásra kerülő foglalkoztatottak esetét,
amennyiben a jogutód nélküli megszűnés 2008. szeptember 30-át követően következik be.
(4) Abban az esetben, ha a létszámcsökkentéssel érintett
álláshelyen foglalkoztatott nyugdíjasnak minősül, a felmentéssel vagy rendes felmondással együtt járó álláshelymegszüntetésről szóló döntést a pályázónak legkésőbb a
foglalkoztatott felmentési vagy rendes felmondási idejének utolsó napjáig kell meghoznia.
(5) A létszámcsökkentéssel érintett foglalkoztatottakra
és a létszámcsökkentéssel együtt járó álláshely-megszüntetésre vonatkozóan a pályázó által benyújtott igény csak
egy alkalommal kerülhet elbírálásra.
4. § (1) Ha a létszámcsökkentéssel érintett foglalkoztatott
esetében a pályázó a létszámcsökkentési döntését követően az Mt. 90. § (1) bekezdésében foglaltakra tekintettel
csak későbbi időpontban tudja a jogviszonyt megszüntetni, akkor az Mt. 90. § (1) bekezdése szerinti idő elteltét
követően nyújthatja be e foglalkoztatott után a támogatási
igényét.
(2) Ha a létszámcsökkentéssel érintett foglalkoztatott a
jogviszony megszűnése vagy az azzal kapcsolatos járandósága tekintetében munkaügyi bírósághoz fordult jogorvoslatért, akkor a pályázó az említett foglalkoztatott utáni
fizetési kötelezettségének támogatására az igénylését
akkor nyújthatja be, amikor a bíróság jogerősen megállapítja a munkáltató által hozott döntés jogszerűségét.
(3) Az (1)–(2) bekezdésekben foglaltak esetében megerősítő döntés csatolása nem szükséges, azonban a tény
igazolására szolgáló dokumentumokat a pályázó köteles a
pályázathoz csatolni.
5. § (1) Amennyiben a létszámcsökkentés többcélú kistérségi társulásban, közösen fenntartott intézményben vagy
körjegyzőségben történik, úgy a társulásban, illetve körjegyzőségben részt vevő valamennyi önkormányzat köteles nyilatkozni a 6. § (1) bekezdés j) pontjában foglaltakról.
(2) Körjegyzőség létrehozása esetében a gesztor önkormányzat költségvetéséből kimutathatónak kell lennie a
társulás következtében kialakuló csökkentett tényleges
létszámnak.
(3) Körjegyzőség megszüntetése, körjegyzőséghez való
csatlakozás esetében a körjegyző, illetve jegyző járandóságaival kapcsolatosan csak az esetben lehet pályázatot
benyújtani, ha a körjegyzői vagy jegyzői álláshely megszüntetése ténylegesen kimutatható.
(4) Amennyiben a létszámcsökkentés mellett létszámbővítés is történik, úgy
a) vizsgálni szükséges, hogy a felmentéssel vagy rendes felmondással érintett foglalkoztatott az új álláshelyen
foglalkoztatható-e,
b) a létszámnövekedést tételesen indokolni szükséges
a 6. § (1) bekezdés d) pontja szerint, az (5) bekezdésben,
valamint a 11. § (1) bekezdésében hivatkozott jogszabályváltozással alátámasztva.
(5) Létszámnövekedés csak az esetben fogadható el, ha
azt – önkormányzati rendeleten vagy társulási tanácsi
határozaton kívüli – jogszabályváltozásból adódó, a pályázó számára kötelezően ellátandó többletfeladatok teszik
szükségessé. Pályázatot az esetben lehet a létszámcsökkentési döntésből következő kifizetési kötelezettségek
megtérítésére benyújtani, ha a fenti feltételek az esetleges
létszámnövekedés esetében teljesülnek.
A pályázat benyújtásához szükséges dokumentumok 6. § (1) A pályázathoz mellékelni kell az alábbi dokumentumokat:
a) a pályázó költségvetési döntésének kivonatát (önkormányzat esetében rendelet, többcélú kistérségi társulás
esetében a társulási tanácsi határozat), amelyben a költségvetési – intézményenként beazonosítható és összesített –
létszámkeret (engedélyezett álláshelyek száma) a létszámcsökkentéssel érintett évre meghatározásra került,
b) az 1. melléklet szerint összesített, a pályázó által benyújtandó igényt tartalmazó táblázatot,
c) a pályázó azon döntését – amennyiben az a) pontban
előírt dokumentumok nem tartalmazzák –, amely a létszámcsökkentés előtti és az azt követően kialakult tényleges és intézményenként beazonosítható álláshely-megszüntetéssel együtt járó létszámcsökkentés tételes kivonatát tartalmazza, amelyben a létszámcsökkentés előtti és a
racionalizálási döntést követő intézményi szintű és összesített létszámadat is szerepel. E döntésnek tartalmaznia
kell a 3. § (1) bekezdés f) pontja szerinti felülvizsgálat
megállapításait is. E döntés időpontjának az elbocsátott
foglalkoztatottakkal kapcsolatos jogviszony-megszüntető
okiratok kiállításának dátumát, valamint a foglalkoztatottak felmentési vagy rendes felmondási idejének kezdő időpontját meg kell előznie. Amennyiben a jogviszony-megszüntető okirat keltezése későbbi, mint a felmentés vagy
rendes felmondás kezdő időpontja, úgy csatolni szükséges
az érintett foglalkoztatott által is aláírt azon munkáltatói
intézkedésről készített dokumentumot, amelyben a foglalkoztatottat előzetesen értesítették jogviszonyának várható
megszüntetéséről,
d) a 2. mellékletben meghatározott táblázatot, amelyben a pályázó a létszámcsökkentési döntést megelőző, valamint az azt követően kialakuló, intézményi szintű létszámadatokat, illetve az összesített létszámot mutatja ki.
Ha a pályázó a létszámcsökkentést követően akár intézményi szinten, akár összesítetten létszámnövekedést mutat ki,
akkor ennek szöveges indokolása szükséges. Amennyiben
a pályázat két költségvetési évet érint, úgy a 2. melléklet
szerinti táblázatot valamennyi költségvetési évre vonatkozóan ki kell tölteni,
e) a 3. melléklet szerinti táblázatot, amely a pályázó
intézményenként, foglalkoztatottanként feltüntetett adatait tartalmazza,
f) a 4. melléklet szerinti, az öregségi nyugdíj, az előrehozott öregségi nyugdíj, illetve a rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjra való jogosultság (az említett járandóságban való részesülés) igazolására szolgáló adatokat tartalmazó táblázatot,
g) az 5. melléklet szerinti, a korengedményes nyugdíjazás miatti jogviszonymegszűnéssel érintett foglalkoztatottak jogviszonyának megszűnésekor kötelezően kitöltendő
táblázatot, továbbá az illetékes Nyugdíjbiztosítási Igazgatóságtól kapott „fizetési értesítő” okmányt,
h) a foglalkoztatási jogviszony megszüntetésével kapcsolatos, az érintett foglalkoztatott által is aláírt, munkáltatói intézkedéseket igazoló dokumentumok másolati példányát [amely köztisztviselők esetén – figyelemmel a Ktv.
20/A. § (1) bekezdésére – tartalmazza a tartalékállománnyal kapcsolatos rendelkezést is],
i) emelt összegű végkielégítésre jogosult esetén – az
Mt. 95. § (5) bekezdése, a Ktv. 19. § (2) bekezdése és a Kjt.
37. § (7) bekezdése alapján – a létszámcsökkentéssel érintett foglalkoztatott nyilatkozatát arra vonatkozólag, hogy
korábban részesült-e emelt összegű végkielégítésben,
j) a képviselő-testületi vagy társulási tanácsi határozatot arról, hogy a pályázó fenntartói körén belül – önkormányzat esetén költségvetési szerveinél és polgármesteri
hivatalánál, többcélú kistérségi társulás esetén intézményeinél és munkaszervezeténél – a meglévő üres álláshelyeken, az előreláthatólag megüresedő álláshelyeken vagy
a tervezett új álláshelyeken, illetve szervezeti változás, feladatátadás következtében a pályázó fenntartói körén kívüli
munkáltatónál a létszámcsökkentéssel érintett álláshelyen
foglalkoztatottak jogviszonyban töltött ideje folyamatosságának megszakítása nélküli foglalkoztatására nincs
lehetőség,
k) azoknál a foglalkoztatottaknál, akiknél a pályázó a
prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási
állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény alapján köteles felajánlani e lehetőség igénybevételét, a felajánlásról
szóló dokumentumot, valamint a foglalkoztatott nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a programban részt kíván-e
venni vagy sem,
l) költségvetési szerv, illetve intézmény jogutód nélküli megszűnése esetén a megszüntető okiratot,
m) feladat átadás-átvétel következtében:
ma) az átvevő írásos nyilatkozatát arra vonatkozóan,
hogy nem tudja vagy nem kívánja a létszámcsökkentési
döntéssel érintett foglalkoztatottat továbbfoglalkoztatni,
vagy
mb) az átvevő felajánlását másik munkakörről és a foglalkoztatott írásos nyilatkozatát a felajánlott munkakör elutasításáról,
n) azoknál a foglalkoztatottaknál, akik esetében a pályázat benyújtása a felmentési, illetve rendes felmondási
idő leteltét követően kerül sor, a tényleges kifizetés igazolásául szolgáló dokumentumokat, valamint a 8. melléklet
szerinti táblázatot.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott dokumentumokat a pályázat összes példányához eredetiben vagy hiteles
másolatban kell csatolni.
(3) Az (1) bekezdés a) és b), továbbá d) és e), valamint
h) és j) pontjaiban meghatározott dokumentumok pályázathoz való csatolása kötelező, ezek hiányában a pályázat
nem kerül elbírálásra.
A pályázatban elismerhető kiadások 7. § (1) A pályázat keretében a – tényleges létszámcsökkentést megvalósító – jogviszony-megszüntetés miatt jogszabályban előírt kötelező mérték szerint megállapított és kifizetendő felmentési időre járó illetmény fele, valamint a
végkielégítés jogszabály szerinti teljes összege, valamint
mindezek járulékai támogathatók.
(2) A pályázat szempontjából – a 3. § (1) bekezdésében
foglalt támogatottak körén belül – a létszámcsökkentéssel
érintett
a) öregségi nyugdíjban,
b) előrehozott öregségi nyugdíjban,
c) korengedményes nyugdíjban,
d) csökkentett összegű előrehozott öregségi nyugdíj
ban,
e) rokkantsági nyugdíjban,
f) baleseti rokkantsági nyugdíjban
részesülő foglalkoztatottakra benyújtott igénylések is támogathatók. (3) Az öregségi nyugdíjban, a csökkentett összegű előrehozott öregségi nyugdíjban, a rokkantsági nyugdíjban,
valamint a baleseti rokkantsági nyugdíjban részesülők esetében a felmentési időre járó illetmény fele, valamint ezen
összeg járulékai támogathatók.
(4) Az előrehozott öregségi nyugdíjra jogosultak esetében vizsgálandó, hogy az érintett – közszolgálati jogviszonyának utolsó napjáig – részesül-e a nyugellátásban, vagy
annak megállapítását kérte-e az illetékes Nyugdíjbiztosítási Igazgatóságtól. Amennyiben a foglalkoztatott csak
jogosult, de nem részesül a nyugellátásban, a pályázó által
jogszabály szerint kifizetendő felmentési időre járó illetmény fele, valamint a végkielégítés teljes összege, valamint ezen összegek járulékai (az öregségi vagy a korkedvezményes nyugdíj előtt öt évvel állók esetében az emelt
összegű végkielégítés) kerülnek támogatásra. Ebben az
esetben ki kell tölteni a 6. § (1) bekezdés f) pontjában meghatározott táblázatot, továbbá az emelt összegű végkielégítésre jogosultak esetében a 6. § (1) bekezdés i) pontjában
meghatározott nyilatkozat csatolása is szükséges.
(5) Ha az érintett személy jogviszonya korengedményes
nyugdíjazás miatt szűnik meg, a nyugdíjazással kapcsolatos költségek megtéríthetők, ha azok összege nem haladja
meg a jogviszony felmentéssel vagy rendes felmondással
történő megszűnése esetén járó támogatás összegét.
Amennyiben a korengedményes nyugdíjazással együtt járó költségek meghaladják a felmentés vagy rendes felmondás esetén járó támogatás mértékét, akkor a korengedményes nyugdíjazás esetében is csak az az összeg illeti meg a
pályázót, amely a felmentés vagy rendes felmondás esetében járna. Amennyiben az illetékes Nyugdíjbiztosítási
Igazgatóságtól kapott „fizetési értesítő” okmányon szereplő összeg támogatható, úgy ez esetben kötelezően kitöltendő a 6. § (1) bekezdés g) pontjában meghatározott dokumentum.
A pályázatok elbírálásának folyamata 8. § (1) A pályázatok benyújtása három ütemben történik.
A pályázó az I. ütemben 2009. április 10-éig, a II. ütemben
2009. július 10-éig, a III. ütemben 2009. szeptember
28-áig küldi meg a pályázatát a Magyar Államkincstár illetékes területi szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság) két
– egy eredeti és egy hiteles másolati – példányban. A határidőn túl benyújtott pályázatokat az Igazgatóság nem
továbbíthatja az Önkormányzati Minisztériumba (a továbbiakban: ÖM).
(2) Az Igazgatóság – az államháztartásról szóló 1992.
évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 64/B. §
(3) bekezdése alapján e rendelet alapulvételével – a rendelkezésére álló iratok, saját nyilvántartása, illetve helyszíni vizsgálat alapján szabályszerűségi szempontból
megvizsgálja a támogatási igényt, és szükség esetén, jogszabályban meghatározott rövid határidő kitűzésével
hiánypótlásra, módosításra hívja fel a pályázót. Amennyiben a pályázó a felhívásnak nem tesz eleget, vagy nem
megfelelően teljesíti azt, az Igazgatóság a támogatási
igényt nem továbbítja az ÖM-be, és erről értesíti a pályázót.
(3) Amennyiben a pályázatot nem kell hiánypótoltatni,
vagy a hiánypótlás megtörtént, azt az Igazgatóság számítógépen rögzíti, és elektronikusan továbbítja a Magyar
Államkincstár Közép-magyarországi Regionális Igazgatósága (a továbbiakban: kijelölt Igazgatóság) részére. Az
elektronikus módon országosan feldolgozott adatokat a kijelölt Igazgatóság, a pályázók által benyújtott igények eredeti példányát az Igazgatóság – részletes véleményének
egyidejű csatolásával – közvetlenül küldi meg az ÖM
részére. Amennyiben az ÖM a pályázatok vizsgálata során
további tájékoztatást, illetve dokumentumok megküldését
tartja szükségesnek, ezeket a pályázók – külön felhívásra –
kötelesek részére teljesíteni.
9. § (1) Az önkormányzati miniszter a pályázatok elbírálására és a támogatással kapcsolatos döntés meghozatalára
Bíráló Bizottságot hoz létre, amelybe az önkormányzati
miniszter 2 főt, a pénzügyminiszter, a szociális és munkaügyi miniszter, az oktatási és kulturális miniszter, az
egészségügyi miniszter, az Országos Egészségbiztosítási
Pénztár főigazgatója 1-1 főt delegál.
(2) A pályázatokat a Bíráló Bizottság az I. ütemben 2009.
június 22-éig, a II. ütemben 2009. szeptember 21-éig, a
III. ütemben 2009. november 26-áig, a hatályos jogszabályok, továbbá a pályázati feltételek alapján bírálja el.
A támogatás folyósítására, felhasználására vonatkozó
szabályok 10. §
(1) A Bíráló Bizottság döntését követően a pályázók
részére megítélt támogatások folyósítása az alábbiak szerint történik:
a) a pályázónál a 3. § (2)–(3) bekezdései szerint, valamint 2009. évben jelentkező, a jogszabály alapján kötelezően kifizetendő felmentési vagy rendes felmondási és
végkielégítési kötelezettség támogatása 2009. évben – a
költségvetési törvény 22. § (2) bekezdése alapján – a Bíráló Bizottság döntését követő hónap nettó finanszírozása
keretében;
b) a pályázónál a 2010. évben jelentkező, jogszabály
alapján kötelezően kifizetendő felmentési vagy rendes felmondási időre járó illetménnyel és végkielégítéssel kapcsolatos kötelezettség támogatása a felmentési, illetve rendes felmondási idő leteltét követően, a kifizetés igazolásául szolgáló dokumentumokkal együtt – a 7. melléklet
szerinti, 2010. évben esedékes, tényleges kifizetést igazoló adatközlő táblázat szerint – külön jogszabály alapján.
A 2010. évre áthúzódó felmentési illetménnyel kapcsolatos kifizetési kötelezettség támogatása csak a pályázatba
beállított hónapszámnak megfelelően finanszírozható, a
2009. és 2010. évek között keletkezett esetleges különbözet nem támogatható.
(2) Azoknál a pályázóknál, ahol a létszámcsökkentéssel
érintett köztisztviselők a Ktv. 20/A. § (1) bekezdése alapján tartalékállományukat töltik a pályázat benyújtása időpontjában, a megítélt támogatás folyósítása csak igazolás
után teljesíthető. A tartalékállomány megszűnésének igazolását a pályázók a 6. melléklet szerinti adatlap kitöltésével, a kifizetés igazolásául szolgáló dokumentumok egyidejű csatolásával, az Igazgatóság útján küldik meg az ÖM
részére. Amennyiben a hivatkozott mellékleten szereplő
kiadási összeg – a jogszabályi változásokból adódóan –
magasabb, mint a korábban jóváhagyott támogatási
összeg, a finanszírozás során ezt kell figyelembe venni. Az
ÖM az (1) bekezdésben foglaltak szerint intézkedik a
támogatás folyósításáról.
11. § (1) Amennyiben a pályázó a támogatásról szóló döntést
követő öt éven belül a megszüntetett álláshelyet annak
ellenére visszaállítja, hogy azt – önkormányzati rendeleten
vagy társulási tanácsi határozaton kívüli – jogszabályváltozásból adódó, a pályázó számára kötelezően ellátandó
többletfeladatok nem teszik szükségessé, ezen álláshely
megszüntetésére jóváhagyott támogatásról köteles haladéktalanul lemondani, és erről az illetékes Igazgatóságon
keresztül az ÖM-et tájékoztatni.
(2) Ha a létszámcsökkentéssel érintett foglalkoztatottaknál fennállnak a Ktv. 19. § (9) bekezdésében, a Kjt.
37. § (12) bekezdésében vagy az Mt. 193/T. § (5) bekezdésében foglalt körülmények, a pályázó az e foglalkoztatottak után jóváhagyott támogatás azon részéről köteles haladéktalanul lemondani, amellyel összefüggésben 2009. év
ben nem keletkezik tényleges kifizetési kötelezettsége.
Ebben az esetben a 2009. évi utolsó nettó finanszírozást
megelőző lemondásból adódó visszafizetési kötelezettség
nem minősül az Áht. 64/B. §-a szerinti jogtalan igénybevételnek. A 2009. évi utolsó nettó finanszírozást követően
keletkezett visszafizetési kötelezettségét a pályázó a 2009.
évi zárszámadás keretében köteles rendezni, és erről az
Igazgatóságon keresztül az ÖM-et tájékoztatni.
(3) A jogtalanul igénybe vett összeg után a pályázó az
Áht. 64/B. §-ának (2) bekezdése szerinti kamatot fizet a
jogtalan igénybevétel napjától – az (1) bekezdés szerinti
esetekben a támogatásról való lemondás elmulasztásának
napjától – a visszafizetés napjáig.
Az elszámolásra vonatkozó szabályok 12. § (1) Az e rendelet szerint megítélt támogatás 2009. évben
esedékes, a foglalkoztatott részére történő tényleges kifizetéséről a pályázó külön elszámolás keretében, a tényleges kifizetést követően köteles a 8. melléklet szerint
– elektronikus úton is – az illetékes Igazgatóság felé elszámolni. Az elszámolás személyenként történik, a személyenként felmerülő eltérések nem összevonhatók.
(2) Amennyiben az (1) bekezdés alapján elkészített
elszámolás során az adott személy esetében a folyósított
támogatási összeg
a) kisebb, mint a tényleges kifizetés, úgy a különbözet
nem igényelhető meg,
b) nagyobb, mint a tényleges kifizetés, úgy a különbözetet vissza kell fizetni a központi költségvetés részére.
(3) Az (1) bekezdés szerinti elszámoláshoz csatolni
szükséges a kifizetés igazolására szolgáló dokumentumokat is.
(4) A pályázó létszámának alakulásáról a támogatásról
szóló döntést követő öt évig – az év végi elszámolás keretében az ÖM által készített adatlapon – évente beszámol az
Igazgatóságnak. Az év végi elszámolás szabályszerűségét
az Igazgatóság az Áht. 64/D. §-a alapján felülvizsgálja.
13. § (1) E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba,
ezzel egyidejűleg az R. 1–7. §-a, 8. § (1)–(2) bekezdése,
8. § (3) bekezdésének a) pontja, 8. § (4) bekezdése, 9. §-a,
valamint 1–6. melléklete hatályát veszti.
(2) Az R. 2010. január 1-jén hatályát veszti.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
425/2015. (X. 21.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Dömötör Csabát 2015. október 21-ei hatállyal a Miniszterelnöki Kabinetiroda államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2015. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
491/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete a beépített tűzjelző, illetve tűzoltó berendezések létesítésének, használatbavételének és megszüntetésének engedélyezésére irányuló hatósági eljárás részletes szabályairól.
A Kormány a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. § (1) bekezdés a) és
k) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  jogszabályi rendelkezés, hatósági előírás vagy a  tűzvédelmi hatósággal engedélyeztetni kívánt önkéntes
vállalás alapján létesülő vagy telepített beépített tűzjelző berendezés, illetve a  beépített tűzoltó berendezés
(a továbbiakban együtt: berendezés)
a) létesítése, átalakítása, bővítése (a továbbiakban együtt: létesítés),
b) használatbavétele vagy
c) megszüntetése
iránti kérelmet írásban kell a tűzvédelmi hatósághoz benyújtani.
(2) A kérelem tartalmazza:
a) a kérelmezett engedélyezési eljárás megjelölését,
b) a berendezés megnevezését, jellegét,
c) a  létesítési engedély és a  használatbavételi engedély iránti kérelem esetén a  tervező nevét, kamarai
névjegyzéki jelölését,
d) a használatbavételi engedély iránti kérelem esetén a kivitelezésért felelős műszaki vezető, ennek hiányában
a kivitelező nevét, tűzvédelmi szakvizsga-bizonyítványának számát.
 (3) A kérelem elbírálásakor az
a) létesítés esetén az 1. melléklet szerinti,
b) használatbavétel esetén a 2. melléklet szerinti,
c) megszüntetés esetén a 3. melléklet szerinti
tartalmi követelményeket vizsgálja az engedélyező hatóság.
(4) A  kérelem papír alapon vagy elektronikusan nyújtható be. Elektronikusan vagy az  elektronikus ügyintézés
és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény 1.  § 45.  pontja szerinti tartós
adathordozón történő benyújtás esetében PDF/A formátumban, 300 dpi felbontású ábrákkal kell benyújtani.
(5) A  használatbavételi engedéllyel rendelkező berendezés megszüntetésének engedélyezése abban az  esetben
kérelmezhető, ha
a) a  berendezés létesítési kötelezettségét a  megszüntetési engedély iránti kérelem benyújtásakor hatályban
lévő jogszabályi rendelkezés nem írja elő,
b) a  berendezéssel védett építmény, építményrész maradéktalanul megfelel a  megszüntetési engedély iránti
kérelem benyújtásakor hatályban lévő tűzvédelmi követelményeknek,
c) jogszabályi rendelkezés vagy hatósági előírás alapján létesített berendezés esetén a  létesítést megalapozó
körülmény nem áll fenn, vagy
d) a  berendezés további üzemeltetését a  védett építmény, építményrész tűzvédelmi helyzete, a  fennálló
veszélyhelyzet, az  építmény, építményrész nemzetgazdasági, műemlékvédelmi vagy adatvédelmi jellege,
az  építményben, építményrészben tartózkodók biztonsága vagy a  tűzoltóság vonulási távolsága nem
indokolja.
2. § (1) A tűzvédelmi hatóság engedélyező határozatának rendelkező része tartalmazza
a) a berendezés megnevezését, jellegét, típusát,
b) a védett építmény, építményrész megnevezését, helyét,
c) a létesítési engedély megadása esetén
ca) a tervező nevét, kamarai névjegyzéki jelölését,
cb) a létesítési engedély hatályát,
d) a használatbavételi engedély megadása esetén a berendezés folyamatos üzemeltetésének szükségességére
való figyelmeztetést,
e) a  megszüntetési engedély megadása esetén az  arra vonatkozó figyelmeztetést, hogy a  berendezés
megszüntetésével a fennálló biztonsági szint csökken.
(2) A  berendezés létesítési engedélye a  véglegessé válásától számított három évig hatályos, amely időtartam alatt
a berendezés használatbavételi engedély iránti kérelmét be kell nyújtani. Ha a létesítési engedély véglegessé válását
követő három éven belül a  berendezés használatbavételének engedélyezése iránti kérelmet nem nyújtották be,
a létesítés engedélyezését ismételten kérelmezni kell.
(3) A tűzvédelmi hatóság a létesítési engedély iránti kérelmet elutasítja, ha
a) a tervező nem rendelkezik megfelelő jogosultsággal vagy képesítéssel, vagy
b) az  Országos Tűzvédelmi Szabályzatról szóló miniszteri rendeletben meghatározott biztonsági szint nem
teljesül, vagy annak teljesülését a  kérelemhez mellékelt dokumentáció vagy annak hiánypótlási felhívásra
benyújtott kiegészítése nem támasztja alá.
(4) A tűzvédelmi hatóság a használatbavételi engedély iránti kérelmet elutasítja, ha
a) a  kivitelezésért felelős műszaki vezető, a  kivitelező, illetve az  üzembehelyező mérnök nem rendelkezik
megfelelő jogosultsággal vagy képesítéssel,
b) az előírt oltóanyag-mennyiség nem biztosított,
c) a berendezés állandó felügyelete nem biztosított,
d) a  riasztás megjelenítése nem biztosított a  védett építményben, építményrészben tartózkodó személyek
számára beazonosítható módon, vagy
e) a berendezés részegységeinek megfelelőségét, teljesítményét nem igazolták.
(5) A tűzvédelmi hatóság a megszüntetési engedély iránti kérelmet elutasítja, ha
a) a berendezés létesítését jogszabály írja elő,
b) a megszüntetés feltételeinek teljesülését nem igazolták, vagy
c) a hatósági előírás alapján létesített berendezés esetén a létesítésre okot adó körülmény fennáll.
3. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
4. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2019. (I. 9.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Fekete Gábort
a 2019. január 1. napjától 2021. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. december 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2019. (I. 17.) KKM közleménye a felelősségnek a belvízi hajózásban való korlátozásáról szóló strasbourgi egyezmény (CLNI 2012) kihirdetéséről szóló 2017. CVII. törvény 2. §-a és 3. §-a, valamint a víziközlekedésről szóló 2000. XLII. törvény 24. §-a és 25. §-a hatálybalépéséről.
A 2017. évi CVII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2018. október 12-i 166. számában kihirdetett, a felelősségnek a belvízi
hajózásban való korlátozásáról szóló 2012. évi strasbourgi egyezmény (CLNI 2012) 17. cikk 1. bekezdése az alábbiak
szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Egyezmény az azon időpontot követő egy éves időtartam lejártát követő hónap első napján lép hatályba,
amikor négy Állam a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási, illetve csatlakozási okmányát letétbe helyezte, vagy abban
az időpontban, amikor a felelősségnek a belvízi hajózásban való korlátozásáról szóló, 1988. évi strasbourgi egyezmény
(CLNI) hatályát veszti, attól függően, hogy ezek közül melyik következik be később.”
A hatálybalépés letéteményes által meghatározott naptári napja: 2019. július 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  2017. évi CVII. törvény 4.  § (3)  bekezdésével megállapítom, hogy
a felelősségnek a belvízi hajózásban való korlátozásáról szóló strasbourgi egyezmény (CLNI 2012) kihirdetéséről szóló
2017. évi CVII. törvény 2.  §-a és 3.  §-a, valamint a  víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 24.  §-a és 25.  §-a
2019. július 1-jén, azaz kettőezertizenkilenc július elsején lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1556/2018. (XI. 9.) Korm. határozata a Törökország-támogató Menekültügyi Eszköz javára történő további befizetés pénzügyi forrásának biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország további pénzügyi hozzájárulást nyújtson a Törökország-támogató Menekültügyi
Eszköz (a továbbiakban: Menekültügyi Eszköz) 2018–2019. évi működéséhez;
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  1.  pontban foglalt cél megvalósítása érdekében a  Menekültügyi Eszköz
javára történő 7 870 809 euró összegnek megfelelő forint összegű hozzájárulás tekintetében a  pénzügyi
kötelezettségvállaláshoz szükséges Hozzájárulási Tanúsítvány (Contribution Certificate) magyar részről történő
aláírásáról gondoskodjon;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  1.  pontban megjelölt hozzájárulási összeg 2019. évben esedékes részének,
azaz 1 777 228 euró összegnek, valamint az  1.  pontban megjelölt hozzájárulási összeg 2020–2023. években
esedékes részének, azaz 6 093 581 euró összegnek a biztosításáról gondoskodjon.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2019. évben a felmerülés ütemében
a 2020–2023. években az adott év központi költségvetésének tervezésekor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
36/2015. (IV. 30.) ME határozata állami felsőoktatási intézmény kancellárja megbízásának visszavonásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (4a)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére –
a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetemen dr. Kupper András kancellári megbízását
– 2015. április 30. napjával – visszavonom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
501/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Bus Szilveszter rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
új-delhi nagykövetségének a  vezetésére, valamint Magyarországnak a  Nepáli Szövetségi Demokratikus
Köztársaságban, a  Maldív Köztársaságban, a  Srí Lankai Demokratikus Szocialista Köztársaságban és a  Bangladesi
Népi Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2015. július 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
14/2011. (III. 23.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 114/2009. (IV. 11.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 114/2009. (IV. 11.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
A kifogástevő 2009. március 31-én országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtotta be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Akarja-e Ön, hogy az országgyűlési választásokon
a területi választókerületekben a listás képviselőket úgy válasszuk meg, hogy összesen három szavazati
lehetőségünket tetszőlegesen felhasználva, az induló pártok listái közül kiválasztott legfeljebb három listát (akár egy
listát 3 szavazattal is) támogathassunk?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Megállapította, hogy a kezdeményezés nem
felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
13. § (1) bekezdésében foglaltaknak, mely szerint „[a] népszavazásra feltenni kívánt konkrét kérdést úgy kell
megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.”
Az OVB érvelése szerint a kezdeményezésben szereplő kérdés a választási rendszer egy lényeges elemét kívánja
megváltoztatni, amely szélesebb összefüggései miatt a választópolgárok számára önmagában nem értelmezhető.
Az OVBh. indokolásában az OVB rámutatott arra, hogy a választási rendszer kérdésben szereplő lényeges elemének
a megváltoztatása – az anyagi és eljárási jogszabályok szoros összefüggései miatt – a választópolgár számára előre
nem kiszámítható változásokat indukál.
Az OVB szerint megtévesztő lehet az állampolgár számára az is, hogy a kérdésben a zárójelbe foglalt tagmondat
„rejtett opciókat” tartalmaz.
Mindezekre tekintettel az OVB – hivatkozással az Nsztv. 10. §-ának c) pontjára és 13. § (1) bekezdésére – a kérdés
hitelesítését megtagadta. Az OVBh. a Magyar Közlöny 2009. évi 49. számában, 2009. április 11-én került közzétételre.
A kezdeményező 2009. április 22-én – a törvényes határidőn belül – kifogást nyújtott be melyben kérte, hogy
az Alkotmánybíróság semmisítse meg az OVB kifogással támadott határozatát, és utasítsa új eljárásra az OVB-t.
A kifogástevő szerint az OVBh. indokolása megalapozatlan, a kezdeményezésben szereplő kérdés megfelel az Nsztv.
13. § (1) bekezdésében foglalt törvényi követelményből fakadó választópolgári egyértelműségnek. Álláspontja szerint
a vonatkozó jogszabályok nem írják elő azt, hogy a választópolgároknak tisztában kellene lenniük azzal, hogy
a kezdeményezésük a választási rendszer szélesebb összefüggéseire nézve milyen következményekkel jár. Véleménye
szerint a választópolgárok „a mélyebb részletkérdések ismerete és áttekintése nélkül” is képesek felelős döntést hozni
a kezdeményezésben szereplő kérdésben. Ezzel összefüggésben a kifogástevő utalt arra, hogy a választópolgár „a
jelenleg hatályos bármilyen jogszabály alkalmazása esetén sem tudja mindig követni, hogy állampolgárként történt
egy-egy jogalkalmazó döntésének az anyagi és eljárási jogszabályok szoros összefüggései miatt számára milyen előre
nem kiszámítható következményei lesznek.” Véleménye szerint – vitatva az OVB erre vonatkozó érvelését –
a kezdeményezésben szereplő kérdés zárójeles tagmondata nem tartalmaz „rejtett opciókat”.
A kérdés a kifogástevő szerint „világosan és közérthetően megszövegezett” arra egyértelműen lehet válaszolni.
A kérdés a zárójeles tagmondat nélkül is értelmes, a zárójelek között szereplő szövegrész csak kiegészítő információt
tartalmaz, a könnyebb megértést segíti elő.
A kifogástevő szerint a kérdésből egyértelműen kitűnik, hogy a választópolgároknak összesen három szavazatuk van,
amelyeket a választáson induló pártok listái közül háromra adhatnak le. A kérdésből továbbá azt is megtudhatják
a választópolgárok, hogy a három szavazatot nem kell listákra szétosztaniuk, hanem azokat egy listára is ledhatják.
II. A kifogás nem megalapozott.
Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. Az OVB a kifogással támadott
határozatában megállapította, hogy a kérdés nem felel meg a választópolgári egyértelműség követelményének
[Nsztv. 13. § (1) bekezdés].
Az Alkotmánybíróság – az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve – a kifogást nem találta
megalapozottnak. Ezért a 114/2009. (IV. 11.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel,
azonos indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. március 22. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
20/2016. (VII. 21.) MvM utasítása a közérdekű adatok megismerésére irányuló kérelmek intézésének, továbbá a kötelezően közzéteendő adatok nyilvánosságra hozatalának rendjéről.
Az információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 30. §  (6) bekezdésében foglalt
felhatalmazás alapján, figyelemmel az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
13. § (2) bekezdés h) pontjára, a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények intézésének, továbbá a kötelezően közzéteendő
adatok nyilvánosságra hozatalának rendjét az alábbiak szerint szabályozom:
Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás személyi hatálya kiterjed a Miniszterelnökségen működő, a központi államigazgatási szervekről, valamint
a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény alapján kinevezett, illetve megbízott
állami vezetőre, miniszteri biztosra, továbbá a kormányzati szolgálati jogviszonyban, munkaviszonyban foglalkoztatott
személyre, a Miniszterelnökségen kirendelés, vezénylés, illetve foglalkoztatásra irányuló egyéb jogviszony keretében
munkát végző személyre, az ösztöndíjasra.
(2) Az utasítás tárgyi hatálya – a Közszolgálati Nyilvántartással összefüggő és a minősített adatok kivételével – kiterjed
minden a Miniszterelnökség által kezelt közérdekű vagy közérdekből nyilvános adatra. A kötelezően közzéteendő
közérdekű adatok listáját, a közzétételi kötelezettségek keletkezésének, frissítésének és megőrzésének időpontjait
az utasítás 1. melléklete tartalmazza.
(3) Ahol jelen utasítás közérdekű adatot említ, azon a közérdekből nyilvános adatot is érteni kell.
 (4) Az utasítás alkalmazásában
1. adatfelelős: annak az önálló szervezeti egységnek a vezetője, ahol a közérdekű adat keletkezik, illetve amely
szervezeti egységhez jogszabály vagy közjogi szervezetszabályozó eszköz közérdekű adat kezelését vagy
nyilvántartás vezetését elrendeli,
2. adatközlő: az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény
(a  továbbiakban: Infotv.) 3. § 20. pontjával összhangban a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 19/D. § (2) bekezdésének b) pontja alapján a Miniszterelnöki Kabinetiroda,
3. központi honlap: www.kormany.hu, internetes oldal Miniszterelnökség elnevezésű alhonlapja,
4. belső adatvédelmi felelős: a jogi ügyekért felelős helyettes államtitkár, mint az Infotv. 24. §-ával összhangban
kinevezett személy,
5. szakmai tartalom: a  közérdekű adat megismerése iránti igényre adandó válasz összeállításához szükséges
adatok és információk köre. 2. § A  Miniszterelnökségen a  Perképviseleti és Döntőbizottsági Főosztály (a továbbiakban: PDF) felelős a  közérdekű
adatok megismerésére irányuló igényekre adott válaszok előkészítésének koordinálásáért az  adatfelelős
adatszolgáltatása alapján. A PDF a válaszok előkészítéséhez jogi támogatást nyújt.
3. § A  2.  §-ban foglaltaktól eltérően a  fejlesztéspolitikai tárgyú közérdekű adatok megismerése iránti igények
megválaszolása során a Miniszterelnökség Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2014. (VII. 23.) MvM utasítás
(a továbbiakban: SZMSZ) 30/A.  § (2)  bekezdésének h)  pontja alapján a  parlamenti államtitkár, valamint az  SZMSZ
2. függelékének 8/A.3.1. c) pontja alapján a Parlamenti Főosztály jár el.
4. § Jelen utasításban meg nem határozott fogalmakat az Infotv.-ben, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvényben,
a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló 2010. évi CXXXI. törvényben, az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletben, a  közérdekű adatok elektronikus
közzétételére, az egységes közadatkereső rendszerre, valamint a központi jegyzék adattartalmára, az adatintegrációra
vonatkozó részletes szabályokról szóló 305/2005. (XII. 25.) Korm. rendeletben, a jogszabálytervezetek és szabályozási
koncepciók közzétételéről és véleményezéséről szóló 301/2010. (XII. 23.) Korm. rendeletben meghatározottak szerint
kell értelmezni. Jelen szabályzatot a jogszabályokkal és a Miniszterelnökséget vezető miniszter által kiadott közjogi
szervezetszabályozó eszközökkel összhangban kell alkalmazni.
A közérdekű adatok közzétételének rendje 5. § Az adatfelelős köteles kezdeményezni az adatközlőnél, hogy a Miniszterelnökség részéről a központi honlapon a jelen
szabályzat 1. mellékletében szereplő adatok közzétételre kerüljenek. Az  1. mellékletben szereplő adatokat
az  adatfelelősök gyűjtik össze, amelyeket – az  ott megjelölt közzétételi határidők szerint – elektronikus formában
(e-mailben vagy digitális adathordozón) megküldenek az adatközlő részére.
6. § (1) Az adatfelelős felel:
a) az általa kezelt kötelezően közzéteendő adatoknak, a jelen utasítás 1. melléklete szerinti struktúrának megfelelő
összegyűjtéséért, az adatközlő részére történő megküldéséért;
b) az adatok közzétételének, helyesbítésének, frissítésének, eltávolításának kezdeményezéséért;
c) a  közzétett adatok pontosságának, szakszerűségének, időszerűségének, értelmezhetőségének folyamatos
figyelemmel kíséréséért;
d) a kezelésében lévő közérdekű adat, valamint adatbázis, illetve nyilvántartás adatainak hitelességéért;
e) az  adatok megsemmisülése, sérülése vagy jogosulatlan megváltoztatása, törlése esetén a  helyreállításban
az adatközlővel való együttműködésért és – szükség esetén – az adatok újabb átadásáért;
f ) a  feladatkörébe tartozó közzétett adatok vonatkozásában a  személyes adatok védelmével kapcsolatos
szabályok és a titokvédelmi szabályok betartásáért.
 (2) Amennyiben az  adatfelelős a  kötelezően közzéteendő adat előállításához valamely más szervezeti egység
adatszolgáltatására szorul, az adatfelelős a szervezeti egységet ésszerű határidő tűzésével felhívja az adatszolgáltatás
teljesítésére.
(3) A  (2)  bekezdés szerint felhívott szervezeti egység köteles együttműködni az  adatszolgáltatást kérő szervezeti
egységgel.
(4) A  közzétételre szánt adatokat Portable Document Format (pdf ) vagy kép (jpg) formátumban kell az  elektronikus
levélhez csatolt fájlként továbbítani – a fájl nevében feltüntetve az adat pontos tartalmát tükröző tárgyat.
(5) Idegen nyelvű közzététel esetén a határidőben történő teljesítés érdekében a fordításról az adatfelelős gondoskodik.
(6) A  Miniszterelnökség által alaptevékenysége ellátása érdekében vezetett adatbázisokra, illetve nyilvántartásokra
vonatkozó nyilvános adatokat az adatbázis, illetve nyilvántartás vezetéséért felelős szervezeti egység vezetője juttatja
el az adatközlő részére, aki az adatokat a központi honlapon a megfelelő címszó alatt közzéteszi.
Jogszabálytervezetek közzététele 7. § (1) A jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló 2010. évi CXXXI. törvény alapján közzé kell tenni
a Miniszterelnökséget vezető miniszter által előkészített jogszabályokhoz kapcsolódó:
a) jogalkotási tájékoztatót (4. §);
b) jogszabálytervezetet, erre vonatkozó döntés esetén szabályozási koncepciót [8. § (2) bekezdés];
c) az előzetes hatásvizsgálat összefoglalóját [8. § (3) bekezdés];
d) a sürgős elfogadás miatt társadalmi egyeztetésre nem bocsátott tervezeteket [8. § (4) bekezdés];
e) a véleményekre vonatkozó összefoglalót [11. § (1) bekezdés];
f ) a jogszabály hatályosulásával kapcsolatos észrevételek megtételére vonatkozó lehetőséget és az észrevételek
tipizált összefoglalóját [12. § (1) és (3) bekezdés];
g) 13. § (5) bekezdése alapján a 13. § (1) bekezdésben meghatározott stratégiai partneri megállapodást, valamint
h) 15. § (2) bekezdésének megfelelően a személyes részvétellel történő egyeztetésről készült összefoglalót.
(2) A  jogszabálytervezet és szabályozási koncepció (a továbbiakban együtt: tervezet) közigazgatási egyeztetésre
bocsátásáról és honlapon – az ügy jellege által indokolt esetben kommunikációs panellel – történő közzétételéről
a  közigazgatási államtitkár, szükség szerint a  miniszteri értekezlet dönt. A  jogszabályok előkészítésében való
társadalmi részvételről szóló 2010. évi CXXXI. törvény 5.  § (4)  bekezdése alapján – az  ott meghatározott indok
megjelölésével – a tervezet közzététele mellőzhető.
(3) Az adatfelelős a tervezetet a közzétételének engedélyezését követően elektronikusan (pdf ) formában haladéktalanul
eljuttatja az adatközlő részére.
(4) A társadalmi egyeztetésre bocsátandó anyagok közzétételének időpontját, a véleményezésére nyitva álló határidőt,
valamint a vélemények fogadására kijelölt e-mail címet az adatfelelős határozza meg. A társadalmi egyeztetés során
az adatfelelős feladata a vélemények beérkezésének visszaigazolása, valamint az anyagok központi honlap „Társadalmi
egyeztetés fül” alatti közzétételének kezdeményezése.
(5) Az adatfelelős a beérkezett vélemények alapján készített összefoglalót és a véleményezők listáját a jogszabálytervezetek
és szabályozási koncepciók közzétételéről és véleményezéséről szóló 301/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet 4.  §
(4) bekezdésében foglaltak szerint megküldi az adatközlő részére.
A közérdekű adat megismerése iránti igények fogadása 8. § (1) A  Miniszterelnökség a  közérdekű adatok megismerése iránti igények fogadása tekintetében a  központi honlap
„Közérdekű adatok” címszó alatti közleménynek megfelelően jár el. A Miniszterelnökség az elektronikus úton érkező
közérdekű adat megismerése iránti igényeket kizárólag a  kozerdekuadatigenyles@me.gov.hu elektronikus címen
fogadja, melyet a PDF kezel. A Miniszterelnökséghez, annak bármely szervezeti egységéhez szóban, írásban beérkező
közérdekű adatigénylésre irányuló igényről az érintett szervezeti egység haladéktalanul köteles tájékoztatni a PDF-et,
mely az adatigénylés megválaszolásának koordinálása végett – ide nem értve a jelen utasítás 3. §-ában foglaltakat –
azt nyilvántartásba veszi, és a további szükséges intézkedés érdekében az ügyintézést átveszi.
(2) A közérdekű adatigénylés beérkezését követően a PDF az Infotv. 29. § (1a) és (1b) bekezdése alapján megvizsgálja,
hogy a hivatkozott bekezdésekben foglaltak fennállnak-e. Amennyiben a PDF vizsgálata során azt állapítja meg, hogy
a közérdekű adatigénylés a beérkezés időpontját megelőző egy évben azonos adatigénylő által azonos adatkörre
irányuló igényléssel megegyezik, megkeresi a korábbi válaszlevél összeállításában részt vett adatfelelőst. Amennyiben
a megkeresett szervezeti egység arról ad tájékoztatást, hogy a megismerni kívánt adatkörben változás nem állt be,
vagy ha a PDF vizsgálata során azt állapítja meg, hogy az adatigénylő az Infotv. 29. § (1b) bekezdésében foglalt adatait
nem adta meg, a PDF a közérdekű adat megismerése iránti igény megválaszolását mellőzi.
A közérdekű adat megismerése iránti igények megválaszolása 9. § (1) A PDF az Infotv. 29. §-ában foglalt határidők figyelembevételével, az adatfelelőssel együttműködve – ide nem értve
a jelen utasítás 3. §-ában foglaltakat – gondoskodik a kérelemre adandó válaszok előkészítéséről, és a választ aláírásra
felterjeszti a közigazgatási államtitkárhoz. Fentiek keretében a szükséges szakmai tartalom megismerése érdekében
megkereséssel élhet a  Miniszterelnökség bármely adatfelelőse felé. Az  adatszolgáltatás során – az  adatigénylő
igényének megfelelően – elsődlegesen az elektronikus úton történő adattovábbításra kell törekedni.
(2) Nem kellő konkrétsággal megjelölt közérdekű adatigénylés vagy a  határidő meghosszabbításának szükségessége
esetén a PDF az általa megkeresett adatfelelős szakmai álláspontját kéri. Ezt követően a PDF a közigazgatási államtitkár
által kiadmányozott levélben felhívja az  adatigénylőt az  igény pontosítására, vagy értesíti a  határidő
meghosszabbításáról. Az igény pontosításának vagy a határidő meghosszabbításának szükségességéről az adatfelelős
a PDF-et haladéktalanul, de legkésőbb a megkeresést követő 5. napon tájékoztatja.
(3) Amennyiben a  közérdekű adat megismerése iránti igény megválaszolásához szükséges adatokat nem a  szakmai
tartalom megismerése érdekében megkeresett adatfelelős kezeli, vagy azt nem a  Miniszterelnökség kezeli, erről
a megkeresett adatfelelős a PDF-et haladéktalanul, de legkésőbb az 5. napon belül tájékoztatja.
(4) A parlamenti államtitkár vagy az SZMSZ szerinti szervezeti egység az általa kezelt fejlesztéspolitikai tárgyú közérdekű
adat megismerése iránti igényekről és az azokra küldött válaszokról tájékoztatást küld a PDF részére.
(5) A közérdekű adatok megismerésére irányuló kérelmek intézésében közreműködők kötelesek betartani az Infotv. és
az  irányadó egyéb jogszabályok rendelkezéseit, különös tekintettel az  Infotv. 28–30.  §-ában foglaltakra, valamint
az  Infotv. 3.  § 2.  pontja szerinti személyes adatok, 3.  § 3.  pontja szerinti különleges adatok védelmére, valamint
a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 2:47. §-ának üzleti titok és védett ismeret védelmére vonatkozó
rendelkezéseire.
(6) Az adatszolgáltatás valóságtartalmáért az adatfelelős tartozik felelősséggel.
A közérdekű adat megismerése iránti igények elutasítása 10. § (1) Az  Infotv. 27.  § (4)  bekezdése alapján nem nyilvános adat megismeréséről az  Infotv. 30.  § (5)  bekezdésének
figyelembevételével a közigazgatási államtitkár dönt.
(2) A  Miniszterelnökség feladat- és hatáskörébe tartozó döntés meghozatalára irányuló eljárás során készített vagy
rögzített, a  döntés megalapozását szolgáló adat a  keletkezésétől számított tíz évig nem nyilvános. Ezen adatok
megismerését – az adat megismeréséhez és a  megismerhetőség kizárásához fűződő közérdek súlyának
mérlegelésével – a közigazgatási államtitkár engedélyezheti.
(3) A közigazgatási államtitkár a döntés megalapozását szolgáló adat megismerését a döntés meghozatalát követően
nem engedélyezi, ha a  megismerni kívánt adat jövőbeli, további döntés megalapozását is szolgálja, vagy az  adat
megismerése a közfeladatot ellátó szerv törvényes működési rendjét vagy feladat- és hatáskörének illetéktelen külső
befolyástól mentes ellátását, így különösen az  adatot keletkeztető álláspontjának a  döntések előkészítése során
történő szabad kifejtését veszélyezteti.
(4) A  közérdekű adatigénylés teljesítésének megtagadására vonatkozó válaszban az  adatigénylőt tájékoztatni kell
a megtagadás okáról, valamint az Infotv. 31. §-ában meghatározott jogorvoslati lehetőségről.
(5) Az Infotv. 30. § (3) bekezdésében előírt adatszolgáltatást a PDF előkészítése mellett a közigazgatási államtitkár teljesíti
a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság részére. Az Infotv. 53–55. §-a szerinti eljárás esetén, a PDF
koordinációja és előkészítése mellett a  közigazgatási államtitkár tájékoztatja a  Nemzeti Adatvédelmi és
Információszabadság Hatóságot a megtett intézkedésekről vagy szakmai álláspontjáról [56. § (2) bekezdés]. Az Infotv.
30.  § (3)  bekezdésében foglalt nyilvántartás vezetése és az  adatszolgáltatás érdekében a  parlamenti államtitkár
az általa kezelt közérdekű adatigénylésekről folyó évet követő január 5-ig tájékoztatja a PDF-et.
Záró rendelkezések 11. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) A 5. §-ban foglalt kötelezettséget első alkalommal a hatálybalépést követően haladéktalanul, de legkésőbb az azt
követő 60. napig kell teljesítenie a kötelezetteknek.
 (3) A Miniszterelnökség adatvédelmi és adatbiztonság megőrzésére vonatkozó szabályairól az  Informatikai Biztonsági
Szabályzat rendelkezik.
 (4) Az  utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a  közérdekű adatok megismerésére irányuló kérelmek
intézésének, továbbá a kötelezően közzéteendő adatok nyilvánosságra hozatalának rendjéről szóló 5/2012. (III. 22.)
MeG államtitkári utasítás.
(5) Jelen utasítást a hatálybalépése napján folyamatban lévő közérdekű adat megismerése iránti igények kezelése során
is alkalmazni kell.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
378/2011. (HK 1/2012.) MH GEOSZ intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG 7172 IGEO „Geomágneses modellek használata” EDITION 2) alkalmazásba vételéről.
A Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM
utasítás 4. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben, az
egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO
egységesítési dokumentumainak feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. §
(7) bekezdése, továbbá az 5. § (2) bekezdés d) pontja és
a (4) bekezdés alapján az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra, a miniszter alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen, illetve fenntartói irányítása
alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség
katonai szervezeteire.
2. A STANAG 7172 IGEO (EDITION 2) „Geomágneses modellek használata” dokumentumot az érintettek számára felhasználásra kiadom.
3. Az előírás célja egy egységes földmágnesességi világmodell kidolgozása, illetve a mágneses információk
térképészeti termékeken való feltüntetésének szabványosítása.
4. A dokumentáció tartalma:
– A térképeken feltüntetendő mágneses információk és
szójegyzék
– a Föld mágneses tere
– a földmágnesességi világmodell kiszámítása
– hivatkozások
5. A kiadott dokumentumot, mint Egységes NATO Elő
írást a kihirdetés napját követő naptól kell alkalmazni.
6. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba,
egyidejűleg az Egységes NATO Előírás (STANAG 7172
IGEO „Geomágneses modellek használata” EDITION 1)
bevezetéséről szóló 129/2007. (HK 9.) HM TSZF intézkedés hatályát veszti.
Tóth László okleveles mérnök ezredes s. k.,
szolgálatfőnök


text:
208/2013. (IV. 30.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – Zsombok György
rendőr ezredest 2013. április 24-ei hatállyal rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2013. április 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2013. (V. 2.) PSZÁF rendelete a tőkepiaci törvényben meghatározott, kizárólagos elektronikus kapcsolattartással nem érintett egyes bejelentési kötelezettségek teljesítésének tartalmi és formai feltételeiről.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117.  § (1)  bekezdés f )  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21.  § n)  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. ÁNYK-űrlap: jogszabályban meghatározott, általános nyomtatványtervező programmal előállított űrlap;
2. ÁNYK-űrlap benyújtás támogatási szolgáltatás: jogszabályban meghatározott, ÁNYK-űrlapok ügyfél általi
kitöltését, hatóságokhoz való azonosítással egybekötött benyújtását biztosító szolgáltatás;
3. elektronikus űrlap: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően
nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 2. § 3. pontjában meghatározott fogalom;
4. ERA rendszer: a  Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a  továbbiakban: Felügyelet) által a  hiteles adatok
fogadásához kialakított és üzemeltetett, biztonságos kézbesítési szolgáltatásnak minősülő elektronikus
kézbesítési rendszer;
5. forgalmazó: a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (a továbbiakban: Tpt.) 5. § (1) bekezdés 51. pontjában
meghatározott személy;
6. nyilvánosan forgalomba hozott értékpapír: olyan értékpapír, amelynek forgalomba hozatala nem minősül
zártkörűnek;
7. ügyfélkapu: jogszabályban meghatározott, az ügyfél jelszavas azonosítását biztosító szabályozott elektronikus
ügyintézési szolgáltatás;
8. zártkörűen forgalomba hozott értékpapír: olyan értékpapír, amelyet a  Tpt. 14.  § (1) és (2)  bekezdésében
meghatározott feltételek valamelyikének megfelelően hoznak forgalomba.
2. § A rendelet hatálya kiterjed a zártkörűen és a nyilvánosan forgalomba hozott értékpapír kibocsátójára, a szabályozott
piacra való bevezetést kezdeményező személyre, a  forgalmazóra, az  árjegyzőre, a  befektetési és árutőzsdei
szolgáltatóra, továbbá mindazon természetes és nem természetes személyre, akire (amelyre) nézve a  Tpt.
e  rendeletben megjelölt rendelkezései bejelentési kötelezettséget írnak elő (a  továbbiakban együtt: bejelentésre
kötelezett személy).
3. § (1) A  zártkörűen forgalomba hozott értékpapír kibocsátójának a  Tpt. 17.  § (1)  bekezdésében foglalt – az  értékpapír
zártkörű forgalomba hozatalára vonatkozó – bejelentési kötelezettségét az 1. mellékletben foglalt és meghatározott
adattartalmú elektronikus űrlapon kell teljesítenie az  engedélyezési, jóváhagyási és nyilvántartásba vételi, törlési
eljárásokban, valamint a bejelentések során alkalmazott elektronikus űrlapok benyújtásának technikai feltételeiről
szóló 2/2013. (II. 12.) PSZÁF rendelet rendelkezései szerint az ERA rendszeren keresztül.
(2) A nyilvánosan forgalomba hozott értékpapír kibocsátójának
a) a  Tpt. 21.  § (3)  bekezdésében foglalt – a  forgalomba hozott értékpapírokkal kapcsolatos – bejelentési
kötelezettségét a 2. mellékletben,
b) a  Tpt. 22.  § (3)  bekezdésében foglalt – az  értékesíteni, illetve juttatni kívánt értékpapírok számával és
jellegével, valamint az  értékesítés, illetőleg juttatás indokaival és részleteivel kapcsolatos – információkra
vonatkozó bejelentési kötelezettségét a 3. mellékletben,
c) a  Tpt. 27.  § (3)  bekezdésében foglalt – a  kibocsátott értékpapír végleges ajánlati árával, illetőleg
a  felajánlott értékpapír mennyiségével kapcsolatos – információkra vonatkozó bejelentési kötelezettségét
az 5. mellékletben,
d) a  Tpt. 27.  § (6)  bekezdésében foglalt – a  forgalomba hozatal végleges feltételeivel kapcsolatos –
információkra vonatkozó bejelentési kötelezettségét a 6. mellékletben,
e) a Tpt. 34. § (3) bekezdés c) pontjában foglalt – a tájékoztatóban szereplő egyes adatok Felügyeletnek történő –
bejelentésére vonatkozó kötelezettségét a 7. mellékletben,
f ) a  Tpt. 35.  § (5)  bekezdésében foglalt – a  kereskedelmi kommunikációra vonatkozó – bejelentési
kötelezettségét a 8. mellékletben,
g) a  Tpt. 44.  § (2)  bekezdésében foglalt – az  ismertető Felügyelet részére történő előzetes benyújtására
vonatkozó – bejelentési kötelezettségét a 10. mellékletben,
h) a  Tpt. 44.  § (5)  bekezdésében foglalt – az  értékpapírban foglalt jogok vagy a  nyilvános forgalomba
hozatalhoz készített ismertető tartalmának megváltoztatásával kapcsolatos – bejelentési kötelezettségét
a 11. mellékletben,
i) a Tpt. 45. § (2) bekezdésében foglalt – a hitelintézet által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír
nyilvános forgalomba hozatalához, illetőleg szabályozott piacra történő bevezetéséhez készült ismertető
egyes adataira vonatkozó – bejelentési kötelezettségét a 12. mellékletben,
j) a Tpt. 63. § (3) bekezdésében foglalt – a szabályozott piacra bevezetett részvény kivezetéséről, átvezetéséről
szóló döntéssel kapcsolatos – bejelentési kötelezettségét a 18. mellékletben,
k) a  Tpt. 63/A.  § (8)  bekezdésében foglalt – az  eladási ajánlat tárgyát képező részvények ellenértékének
szolgáltatásával kapcsolatos – bejelentési kötelezettségét a 19. mellékletben
meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapon az (1) bekezdésben meghatározott módon kell teljesítenie.
 (3) A nem természetes személynek
a) a Tpt. 61. § (1) bekezdésében foglalt – a közvetlenül és közvetve birtokolt, szavazati jogot biztosító részvény
és szavazati jog arányának a Tpt. 61.  § (3)  bekezdésében meghatározott mérték elérésére, meghaladására
vagy ez alá csökkenésére vonatkozó – bejelentési kötelezettségét a 14. mellékletben,
b) a Tpt. 61.  § (8)  bekezdésében foglalt – a  nyilvánosan működő részvénytársaság nem természetes személy
részvényese által a  Tpt. 61.  § (7)  bekezdése alapján figyelembe nem vett, kollektív befektetési formát
megillető szavazati jogra vonatkozó – bejelentési kötelezettségét a 16. mellékletben,
c) a  Tpt. 74.  § (8)  bekezdésében foglalt – az  eladó elállási jogának gyakorlására vonatkozó – bejelentési
kötelezettségét a 21. mellékletben,
d) a  Tpt. 76.  §-ában foglalt – a  vételi ajánlat eredményére vonatkozó – bejelentési kötelezettségét
a 23. mellékletben,
e) a Tpt. 76. §-ában foglalt – a vételi ajánlatba foglalt ellenérték teljesítésének vagy nem teljesítésének tényére
vonatkozó – bejelentési kötelezettségét a 25. mellékletben,
f ) a Tpt. 76/D. § (2) bekezdésében meghatározott – a vételi jog gyakorlására vonatkozó szándékkal kapcsolatos –
bejelentési kötelezettségét a 27. mellékletben,
g) a Tpt. 201/B. §-ában meghatározott – a bennfentes személy által kötött ügylet adatainak a Felügyelet részére
történő – bejelentési kötelezettségét a  29.  mellékletben meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapon
az (1) bekezdésben meghatározott módon kell teljesítenie.
(4) A nyilvánosan forgalomba hozott értékpapír kibocsátójának vagy az értékpapír szabályozott piacra való bevezetését
kezdeményező személynek a  Tpt. 22.  § (6)  bekezdésében foglalt – a  Tpt. 22.  § (4)  bekezdés e)–h)  pontjában
meghatározott esetek kapcsán a bevezetni kívánt értékpapír fajtájára, darabszámára, valamint a forgalomba hozatal
okának és körülményének részleteire vonatkozó – bejelentési kötelezettségét a  4.  mellékletben meghatározott
adattartalmú elektronikus űrlapon az (1) bekezdésben meghatározott módon kell teljesítenie.
(5) A kibocsátónak, az ajánlattevőnek, az értékpapír szabályozott piacra való bevezetését kezdeményező személynek,
illetve a  forgalmazónak a  Tpt. 38.  § (5)  bekezdésében foglalt – a  tájékoztató helyesbítésével (kiegészítésével,
módosításával) kapcsolatos tényre vonatkozó – bejelentési kötelezettségét a  9.  mellékletben meghatározott
adattartalmú elektronikus űrlapon az (1) bekezdésben meghatározott módon kell teljesítenie.
(6) Az  árjegyzőnek a  Tpt. 61.  § (12)  bekezdés b)  pontján alapuló bejelentési kötelezettségét a  17.  mellékletben
meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapon az (1) bekezdésben meghatározott módon kell teljesítenie.
(7) A befektetési szolgáltatási, kiegészítő szolgáltatási, árutőzsdei szolgáltatási tevékenységet végző személynek
a) a Tpt. 205. § (1) és (3) bekezdésében meghatározott – a bennfentes kereskedelemre, illetve piacbefolyásolásra
utaló adat, tény vagy körülmény Felügyelet részére történő – bejelentési kötelezettségét a 30. mellékletben,
b) a Tpt. 205. § (4) bekezdésében meghatározott – a bennfentes kereskedelemre, illetve piacbefolyásolásra utaló
adat, tény vagy körülmény Felügyelet részére történő bejelentésére kijelölt személy adatainak, vagy azokban
bekövetkezett változásokra vonatkozó – bejelentési kötelezettségét a 31. mellékletben
meghatározott adattartalmú elektronikus űrlapon az (1) bekezdésben meghatározott módon kell teljesítenie.
 (8) Az elektronikus-űrlaphoz csatolni kell az adat változását, és – amennyiben releváns – a változás hatálybalépésének
időpontját alátámasztó dokumentumokat, valamint azokat a  jogszabály által előírt dokumentumokat, amelyek
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény alapján az ügyféltől bekérhetők.
4. § (1) A természetes személynek
a) a Tpt. 61. § (1) bekezdésében foglalt – a közvetlenül és közvetve birtokolt, szavazati jogot biztosító részvény
és szavazati jog arányának a Tpt. 61.  § (3)  bekezdésében meghatározott mérték elérésére, meghaladására
vagy ez alá csökkenésére vonatkozó – bejelentési kötelezettségét a 13. mellékletben,
b) a  Tpt. 61.  § (8)  bekezdésében foglalt – a  nyilvánosan működő részvénytársaság természetes személy
részvényese által a  Tpt. 61.  § (7)  bekezdése alapján figyelembe nem vett, kollektív befektetési formát
megillető szavazati jogra vonatkozó – bejelentési kötelezettségét a 15. mellékletben,
c) a  Tpt. 74.  § (8)  bekezdésében foglalt – az  eladó elállási jogának gyakorlására vonatkozó – bejelentési
kötelezettségét a 20. mellékletben,
d) a  Tpt. 76.  §-ában foglalt – a  vételi ajánlat eredményére vonatkozó – bejelentési kötelezettségét
a 22. mellékletben,
e) a Tpt. 76. §-ában foglalt – a vételi ajánlatba foglalt ellenérték teljesítésének vagy nem teljesítésének tényére
vonatkozó – bejelentési kötelezettségét a 24. mellékletben,
f ) a  Tpt. 76/D.  § (2)  bekezdésében foglalt – a  vételi jog gyakorlására vonatkozó szándékra vonatkozó –
bejelentési kötelezettségét a 26. mellékletben,
g) a  Tpt. 201/B.  §-ában meghatározott – a  természetes személy, mint bennfentes személy által kötött ügylet
adatainak a Felügyelet részére történő – bejelentési kötelezettségét a 28. mellékletben
meghatározott adattartalmú ÁNYK-űrlapot alkalmazva, az  ügyfélkapun keresztül, az  ÁNYK-űrlap benyújtás
támogatási szolgáltatás felhasználásával kell teljesítenie.
(2) Az  ÁNYK-űrlaphoz csatolni kell az  adat változását, és – amennyiben releváns – a  változás hatálybalépésének
időpontját alátámasztó dokumentumokat, valamint azokat a  jogszabály által előírt dokumentumokat, amelyek
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény alapján az ügyféltől bekérhetők.
5. § (1) Ha a  bejelentés kijavítást, kiegészítést igényel, a  Felügyelet a  bejelentésre kötelezett személyt felszólítja ennek
teljesítésére. A bejelentésre kötelezett személy a bejelentés kijavítását, kiegészítését
a) a 3. §-ban meghatározott bejelentés esetén a 3. § (1) bekezdésében,
b) a 4. §-ban meghatározott bejelentés esetén a 4. § (1) bekezdésében
meghatározott módon, az elektronikus űrlap vagy az ÁNYK-űrlap ismételt kitöltésével, megismételt bejelentésben
teljesíti.
(2) A megismételt bejelentésben hivatkozni kell a korábbi bejelentés számára és a megfelelő rovatban meg kell jelölni
a bejelentés megismételt jellegét.
(3) Ha a  bejelentésre kötelezett személy önellenőrzése, belső ellenőrzése vagy egyéb lefolytatott ellenőrzése
során kiderül, hogy a  korábban bejelentett adatok javítása, módosítása szükséges, a  bejelentésre kötelezett
személynek a tény feltárásától számítva haladéktalanul, de legkésőbb 5 munkanapon belül kell az (1) bekezdésben
meghatározott megismételt bejelentést megtennie.
6. § Ez a rendelet 2013. július 1-jén lép hatályba.
Dr. Szász Károly s. k.,
 a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
43/2017. (IX. 8.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a 2017. szeptember 17. napjától 2018. március 16.
napjáig terjedő időtartamra Vargha Tamást az  Árpád-ház Program (a továbbiakban: Program) előkészítésével
és megvalósításával kapcsolatos feladatok ellátásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata a Program első ütemének (2016–2022) előkészítésével és megvalósításával összefüggő
feladatok időarányos végrehajtásának irányítása, koordinálása és felügyelete, ehhez kapcsolódóan:
a) kormány-előterjesztések, jogszabálytervezetek, kormány- és minisztériumi vezetői szintű döntések,
intézkedések előkészítése vagy koordinálása, jelentések és beszámolók elkészítése,
b) kapcsolattartás az  előkészítésben és megvalósításban közreműködő egyéb minisztériumokkal,
önkormányzatokkal, kulturális és tudományos intézményekkel,
c) az a)–b)  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az  emberi erőforrások minisztere (a továbbiakban:
miniszter) által meghatározott eseti, egyedi feladatok ellátása. 3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a kultúráért felelős államtitkár útján a miniszter irányítja.
5. § A Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján a miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért díjazásban nem részesül.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a Ksztv. 38. § (8) bekezdése
szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás 2017. szeptember 17-én lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 12/2017. (III. 24.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
12/2015. (IV. 10.) EMMI utasítása a fekvőbeteg-szakellátást nyújtó állami egészségügyi intézmények működési rendjének egyes kérdéseiről és egyeztető fórumairól.
Az egészségügyi fekvőbeteg- és integrált járóbeteg-szakellátórendszert érintő szerkezeti, gazdasági, szervezeti és egészségügyi
szakmai kérdések egyeztetése érdekében – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján –
a következő utasítást adom ki:
1. Megyei és Fővárosi Egészségügyi Irányító Bizottság,
valamint az Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Irányító Bizottsága
1. § (1) Megyénként és a  Fővárosban az  egészségügyi szakellátórendszer megszervezéséért, a  fekvőbeteg-szakellátási és
integrált járóbeteg-szakellátási kapacitásokkal, továbbá az  ellátási területekkel kapcsolatos felosztási és szervezési
feladatok összehangolása érdekében, valamint a minőségi betegellátás feltételeinek megteremtése céljából Megyei
Egészségügyi Irányító Bizottság, illetve Fővárosi és Pest Megyei Egészségügyi Irányító Bizottság (a továbbiakban
együtt: Egészségügyi Bizottság) működik. A Fővárosban és Pest megyében egyidejűleg több Egészségügyi Bizottság
is létrehozható.
(2) A  Megyei Egészségügyi Irányító Bizottság illetékessége az  adott megye területén, a  Fővárosi és Pest Megyei
Egészségügyi Irányító Bizottság illetékessége a Budapesten és Pest megye területén székhellyel rendelkező, a 2. §
(3) bekezdés a) pontja szerinti, továbbá az ott működő, a 2. § (3) bekezdés b) pontja szerinti egészségügyi szolgáltatókra
terjed ki. Ha a Fővárosban és Pest megyében egyidejűleg több Egészségügyi Bizottság jön létre, azok illetékességét
a Bizottságok ügyrendjében kell meghatározni azzal, hogy a Fővárosban és Pest megyében működő Egészségügyi
Bizottságok illetékessége meg kell, hogy egyezzen a Fővárosban és Pest megyében működő – a 4. § (1) bekezdése
szerinti – Gazdasági Bizottságok illetékességével.
(3) Az  országos gyógyintézetek által ellátott egészségügyi szakellátási feladatok megszervezéséért, az  országos
gyógyintézetek fekvőbeteg-szakellátási és integrált járóbeteg-szakellátási kapacitásaival és ellátási területeivel
kapcsolatos felosztási és szervezési feladatok összehangolása érdekében, valamint a  minőségi betegellátás
feltételeinek megteremtése céljából Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Irányító Bizottsága (a továbbiakban:
Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Bizottsága) jön létre. Az Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Bizottsága
Budapesten működik, illetékessége az ország egész területére kiterjed.
2. § (1) Az Egészségügyi Bizottság és az Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Bizottsága az egészségügyi szakellátórendszer
megszervezésével, az egészségügyi fekvőbeteg-szakellátási kapacitásokkal és az integrált járóbeteg-szakellátásokkal,
valamint az  ellátási területekkel, továbbá a  várólistákkal, tárgyi-személyi szakmai feltételekkel és a  minőségi
betegellátással kapcsolatos kérdésekben az  egészségügyért és az  egészségbiztosításért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) javaslattevő, véleményező, tanácsadó és döntés-előkészítő testülete.
(2) Az Egészségügyi Bizottság és az Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Bizottsága az illetékességi területén önállóan
működik.
(3) Az Egészségügyi Bizottság tagja:
a) az  adott megyében székhellyel rendelkező valamennyi olyan fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi
szolgáltató vezetője (főigazgató), amely tekintetében az Állami Egészségügyi Ellátó Központ (a továbbiakban:
ÁEEK) gyakorolja a fenntartói jogokat (ide nem értve az országos gyógyintézeteket),
b) az adott megyében működő azon orvos- és egészségtudományi képzést folytató egyetem képviselője, amely
tekintetében a fenntartói jogokat az oktatásért felelős miniszter gyakorolja,
c) az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: OEP) képviselője.
 (4) Az Egészségügyi Bizottság ülésein meghívottként részt vesz
a) az Országos Tisztifőorvosi Hivatal (a továbbiakban: OTH) képviselője,
b) az adott megyében, illetve a Fővárosban működő – a 4. § (1) bekezdése szerinti – Gazdasági Bizottság elnöke,
c) az  Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ (a továbbiakban: OBDK)
képviselője és
d) a  (3)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott egészségügyi szolgáltatók ápolási vezetői által közösen
delegált képviselő. (5) Az  Egészségügyi Bizottság ülésein meghívás alapján részt vehet az  ülés napirendjén szereplő kérdéssel érintett
bármely további egészségügyi szolgáltató vezetője.
(6) Az Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Bizottságának tagja:
a) az országos gyógyintézetek vezetői,
b) az OEP képviselője.
(7) Az Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Bizottságának ülésein meghívottként részt vesz
a) az OTH képviselője,
b) az OBDK képviselője,
c) az Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Gazdasági Bizottságának elnöke és
d) az országos gyógyintézetek ápolási vezetői által közösen delegált képviselő.
(8) Az Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Bizottságának ülésein meghívás alapján részt vehet
a) az ülés napirendjén szereplő kérdéssel érintett bármely további egészségügyi szolgáltató vezetője,
b) bármely Egészségügyi Bizottság és bármely – a 4. § (1) bekezdése szerinti – Gazdasági Bizottság képviselője.
(9) Az Egészségügyi Bizottság elnöke a (3) bekezdés a) és b) pontja szerinti tagok közül a Bizottság által megválasztott
személy. Az Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Bizottságának elnöke a (6) bekezdés a) pontja szerinti tagok közül
a Bizottság által megválasztott személy.
(10) Az Egészségügyi Bizottság és az Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Bizottságának titkársági feladatait az OEP
látja el. A  (3)  bekezdés a) és b)  pontja, illetve a  (6)  bekezdés a)  pontja szerinti tagok részvételéről a  fenntartó
gondoskodik azzal, hogy a (3) bekezdés a) és b) pontja, illetve a (6) bekezdés a) pontja szerinti személyek munkaköri
leírásában rendelkezni kell az  Egészségügyi Bizottságban, illetve az  Országos Gyógyintézetek Egészségügyi
Bizottságában való részvételi kötelezettségről.
(11) Az  Egészségügyi Bizottság és az  Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Bizottsága szükség szerint, de legalább
havonta egyszer ülésezik. A  Bizottság ülésének összehívását bármely tag kezdeményezheti, az  összehívásról
a Bizottság elnöke dönt. A Bizottság alakuló ülését az OEP hívja össze.
(12) Az  Egészségügyi Bizottság és az  Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Bizottságának ülésein állandó napirendi
pontként szerepel:
a) az  intézményi, illetve központi várólisták helyzetének elemzése és a  várólista-csökkentési program
végrehajtásának figyelemmel követése,
b) az ellátásszervezés aktuális kérdései,
c) a fekvőbeteg-szakellátók infekciókontroll tevékenységének elemzése és egyéb betegbiztonsági kérdések,
d) a szakellátórendszer szakmai (tárgyi, személyi) működési feltételei alakulásának ismertetése és elemzése,
e) a fekvőbeteg-szakellátók gazdasági helyzetének ismertetése,
f ) a betegjogi helyzet ismertetése a betegjogi panaszok alapján azzal, hogy az a) és b) pont szerinti napirendi
pontok előterjesztése az OEP, a c) és d) pont szerinti napirendi pontok előterjesztése az OTH, az e) pont szerinti
napirendi pont előterjesztése a  – 4.  § (1)  bekezdése szerinti – Gazdasági Bizottság, illetve az  Országos
Gyógyintézetek Egészségügyi Gazdasági Bizottsága, az f ) pont szerinti napirendi pont előterjesztése az OBDK
felelősségi körébe tartozik.
(13) Az Egészségügyi Bizottság és az Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Bizottságának üléseiről jegyzőkönyv készül.
 (14) Az Egészségügyi Bizottság és az Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Bizottsága az általa megteendő javaslatokról,
véleményekről egyszerű szótöbbséggel határoz azzal, hogy
a) szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt, és
b) az OEP feladat- és hatáskörébe tartozó ügyekben a döntés csak akkor érvényes, ha azzal az OEP képviselője is
egyetért.
 (15) A  (4) és (5), illetve a  (7) és (8)  bekezdés szerinti meghívottak az  Egészségügyi Bizottság, illetve az  Országos
Gyógyintézetek Egészségügyi Bizottságának ülésein a szakterületüket érintően felszólalhatnak, javaslatokat tehetnek,
azonban szavazati joggal nem rendelkeznek.
(16) Az Egészségügyi Bizottság és az Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Bizottságának javaslatát az OTH véleményezi
a) az egészségügyi szolgáltatás végzésére jogosító működési engedély módosítása vonatkozásában a személyi,
tárgyi és szakmai környezeti minimumfeltételek teljesíthetősége,
b) a lakosság ellátásokhoz történő hozzáférhetősége,
c) a szüneteltetett ellátások helyzete,
d) az egészségügyi ellátással kapcsolatosan benyújtott betegpanaszok alapján az orvos és ápolói szakmai munka
minősége, e) az ellátás szintjének megfelelő infekciókontroll tevékenység megfelelősége,
f ) az adott megye és a Főváros, illetve az országos gyógyintézetek esetében az ország népegészségügyi mutatói
tárgyában.
(17) Az  Egészségügyi Bizottság és az  Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Bizottsága tagjainak és meghívottainak
a Bizottságban végzett tevékenységükért díjazás nem jár.
3. § (1) Az Egészségügyi Bizottság a feladatkörében eljárva:
a) javaslatot tehet a megye, illetve a Főváros fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatóinak területi
ellátási kötelezettségére, illetve annak módosítására a  megye, illetve a  Főváros teljes lakosságszámának
arányában, figyelemmel az  egészségügyi szolgáltatók aktuális és jövőben elvárt, szükséges szakmai
feltételrendszerére (infrastrukturális felszereltség, humán erőforrás) az  1.  melléklet és a  2.  melléklet szerinti
szakmák standard szakellátásai vonatkozásában,
b) észrevételt tehet a speciális, kijelölt intézményekhez kötött szakellátások végzésének jogosultságára, ami érint
megyei, fővárosi, regionális és országos szintű ellátásokat,
c) javaslatot tehet az a) és b) pontban foglaltak alapján a megyében, illetve a Fővárosban fekvőbeteg-szakellátást
nyújtó egészségügyi szolgáltatók szakellátás-kapacitásának meghatározására és azok átcsoportosítására,
továbbá a megyei, illetve a fővárosi egészségügyi fekvőbeteg-szakellátás szervezetrendszerének kidolgozására,
d) észrevételt vagy javaslatot tehet a 2. § (16) bekezdésében foglaltakkal összefüggő kérdésekben,
e) minden év június 30-áig javaslatot tesz a  fekvőbeteg-szakellátási és az  integrált járóbeteg-szakellátási
kapacitások és ellátási területek következő finanszírozási évben tervezett módosítására,
f ) véleményezi a feladatkörét érintő, részére megküldött jogszabálytervezeteket,
g) javaslatot tehet bármely, a feladatkörét érintő kérdésben.
(2) Az Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Bizottsága a feladatkörében eljárva:
a) javaslatot tehet az  országos gyógyintézetek területi ellátási kötelezettségére, illetve annak módosítására,
figyelemmel az egészségügyi szolgáltatók aktuális és jövőben elvárt, szükséges szakmai feltételrendszerére
(infrastrukturális felszereltség, humán erőforrás) az  1.  melléklet és a  2.  melléklet szerinti szakmák standard
szakellátásai vonatkozásában,
b) észrevételt tehet a speciális, kijelölt intézményekhez kötött szakellátások végzésének jogosultságára,
c) javaslatot tehet az a) és b) pontban foglaltak alapján az országos gyógyintézetek szakellátás-kapacitásának
meghatározására és azok átcsoportosítására,
d) észrevételt vagy javaslatot tehet a 2. § (16) bekezdésében foglaltakkal összefüggő kérdésekben,
e) véleményezi a feladatkörét érintő, részére megküldött jogszabálytervezeteket,
f ) javaslatot tehet bármely, a feladatkörét érintő kérdésben.
(3) Az Egészségügyi Bizottság és az Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Bizottsága a javaslatait megküldi
a) a miniszternek,
b) az OEP-nek,
c) a javaslattal érintett egészségügyi szolgáltató fenntartójának és
d) az OTH-nak.
2. Megyei és Fővárosi Egészségügyi Gazdasági Bizottság,
valamint az Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Gazdasági Bizottsága
4. § (1) Megyénként és a  Fővárosban a  fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi intézmények (a továbbiakban:
Intézmények) kiegyensúlyozott gazdálkodásának elősegítése és összehangolása érdekében Megyei Egészségügyi
Gazdasági Bizottság, illetve Fővárosi és Pest Megyei Egészségügyi Gazdasági Bizottság (a továbbiakban együtt:
Gazdasági Bizottság) működik. A Fővárosban és Pest megyében egyidejűleg több Gazdasági Bizottság is létrehozható
azzal, hogy a Fővárosban és Pest megyében működő Gazdasági Bizottságok illetékessége meg kell, hogy egyezzen
a Fővárosban és Pest megyében működő Egészségügyi Bizottságok illetékességével.
(2) A  Megyei Egészségügyi Gazdasági Bizottság illetékessége az  adott megye területén, a  Fővárosi és Pest Megyei
Gazdasági Bizottság illetékessége Budapest és Pest megye területén székhellyel rendelkező, az  5.  § (3)  bekezdés
a) pontja szerinti, valamint az ott működő, az 5. § (3) bekezdés b) pontja szerinti egészségügyi szolgáltatókra terjed ki.
Ha a Fővárosban és Pest megyében egyidejűleg több Gazdasági Bizottság jön létre, azok illetékességét a Bizottságok
ügyrendjében kell meghatározni.
(3) A  Gazdasági Bizottság ügyrendje kivételesen lehetővé teheti, hogy a  több megyét érintő kérdésekben
–  a  (2)  bekezdésben foglaltaktól eltérően – a  Gazdasági Bizottság az  ÁEEK térségi igazgatóságának illetékességi
területén járjon el.
(4) Az országos gyógyintézetek kiegyensúlyozott gazdálkodásának elősegítése és összehangolása érdekében Országos
Gyógyintézetek Egészségügyi Gazdasági Bizottsága (a továbbiakban: Országos Gyógyintézetek Gazdasági Bizottsága)
működik. Az Országos Gyógyintézetek Gazdasági Bizottsága Budapesten működik, illetékessége az 5. § (5) bekezdés
a) pontja szerinti országos gyógyintézetekre terjed ki.
5. § (1) A  Gazdasági Bizottság és az  Országos Gyógyintézetek Gazdasági Bizottsága az  Intézmények, illetve az  országos
gyógyintézetek kiegyensúlyozott gazdálkodását elősegítő, javaslattevő, véleményező, tanácsadó és döntés-előkészítő
testület.
(2) A  Gazdasági Bizottság és az  Országos Gyógyintézetek Gazdasági Bizottsága a  4.  § (2) és (4)  bekezdése szerinti
illetékességgel, önállóan működik.
(3) A Gazdasági Bizottság tagja:
a) az adott megyében székhellyel rendelkező valamennyi olyan Intézmény gazdasági vezetője, amely tekintetében
az ÁEEK gyakorolja a fenntartói jogokat (ide nem értve az országos gyógyintézeteket),
b) az adott megyében működő azon orvos- és egészségtudományi képzést folytató egyetem képviselője, amely
tekintetében a fenntartói jogokat az oktatásért felelős miniszter gyakorolja,
c) az ÁEEK képviselője.
(4) A Gazdasági Bizottság ülésein meghívottként részt vehet
a) az adott megyében működő Egészségügyi Bizottság képviselője,
b) az ÁEEK gazdasági főigazgató-helyettese vagy az általa kijelölt személy,
c) az ülés napirendjén szereplő kérdéssel érintett bármely további egészségügyi szolgáltató gazdasági vezetője.
(5) Az Országos Gyógyintézetek Gazdasági Bizottságának tagja:
a) az országos gyógyintézetek vezetői,
b) az ÁEEK képviselője.
(6) Az Országos Gyógyintézetek Gazdasági Bizottságának ülésein meghívottként részt vehet
a) az Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Bizottságának képviselője,
b) az ÁEEK gazdasági főigazgató-helyettese vagy az általa kijelölt személy,
c) az ülés napirendjén szereplő kérdéssel érintett bármely további egészségügyi szolgáltató gazdasági vezetője.
(7) A  Gazdasági Bizottság elnöke a  (3)  bekezdés c)  pontjában, az  Országos Gyógyintézetek Gazdasági Bizottságának
elnöke az (5) bekezdés b) pontjában meghatározott személy.
(8) A  Gazdasági Bizottság titkársági feladatait az  ÁEEK illetékes térségi igazgatósága, az  Országos Gyógyintézetek
Gazdasági Bizottságának titkársági feladatait az ÁEEK látja el. A (3) bekezdés a) és b) pontja, valamint az (5) bekezdés
a) pontja szerinti tagok részvételéről a  fenntartó gondoskodik azzal, hogy a  (3) bekezdés a) és b) pontja, valamint
az (5) bekezdés a) pontja szerinti személyek munkaköri leírásában rendelkezni kell a Gazdasági Bizottságban, illetve
az Országos Gyógyintézetek Gazdasági Bizottságában való részvételi kötelezettségről.
(9) A Gazdasági Bizottság és az Országos Gyógyintézetek Gazdasági Bizottsága szükség szerint, de legalább kéthetente
egyszer ülésezik. A Bizottság ülésének összehívását bármely tag kezdeményezheti, az összehívásról a Bizottság elnöke
dönt. A Bizottság alakuló ülését az ÁEEK hívja össze.
(10) A Gazdasági Bizottság és az Országos Gyógyintézetek Gazdasági Bizottságának üléseiről jegyzőkönyv készül.
 (11) A Gazdasági Bizottság és az Országos Gyógyintézetek Gazdasági Bizottsága az általa megtételre kerülő javaslatokról,
véleményekről egyszerű szótöbbséggel határoz azzal, hogy
a) szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt, és
b) a döntés csak akkor érvényes, ha azzal a Gazdasági Bizottság, illetve az Országos Gyógyintézetek Gazdasági
Bizottságának elnöke is egyetért.
 (12) A (4), illetve a (6) bekezdés szerinti meghívottak a Gazdasági Bizottság, illetve az Országos Gyógyintézetek Gazdasági
Bizottságának ülésein a  szakterületüket érintően felszólalhatnak, javaslatokat tehetnek, azonban szavazati joggal
nem rendelkeznek.
(13) A Gazdasági Bizottság és az Országos Gyógyintézetek Gazdasági Bizottsága tagjainak és meghívottainak a Bizottságban
végzett tevékenységükért díjazás nem jár.
6. § (1) A Gazdasági Bizottság és az Országos Gyógyintézetek Gazdasági Bizottsága a feladatkörében eljárva:
a) egyezteti az  Intézmények működésével összefüggő költségvetési, pénzügyi és számviteli működést és
szabályozást,
b) szakmai álláspontot alakít ki az  államháztartási törvényben foglalt tervezési, gazdálkodási, finanszírozási,
adatszolgáltatási és beszámolási feladatok ellátásával kapcsolatban,
c) szakmai iránymutatást fogalmaz meg a bizonylati fegyelem, a  leltározás, a  selejtezés, a  tulajdon védelmére
vonatkozó előírások érvényesítéséhez,
d) értékeli a megyében működő Intézmények gazdasági helyzetéről szóló rendszeres és eseti adatszolgáltatásokat,
az Intézmények gazdálkodási tevékenységét és közbeszerzési gyakorlatát,
e) egyezteti és ellenőrzi az intézményi egységes kontrolling eljárásrendet és annak végrehajtását,
f ) értékeli a fenntartó és a jogszabályok által elrendelt gazdálkodási és vagyongazdálkodási feladatok változásait,
g) javaslatot tesz az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény alapján a  gazdasági vezetők hatáskörébe
tartozó működési területek fejlesztése, az  intézményi gazdálkodási hatékonyság elősegítése és javítása
érdekében,
h) koordinálja a  fenntartó által kezdeményezett – a  gazdasági vezetők hatáskörébe tartozó – fejlesztési,
információszolgáltatási és szervezési feladatokat,
i) javaslatot tesz a háttérszolgáltatási tevékenységek összehangolására,
j) összeállítja az illetékességébe tartozó legjobb gazdálkodási gyakorlatot,
k) véleményezi a feladatkörét érintő, részére megküldött jogszabálytervezeteket,
l) javaslatot tehet bármely más, a feladatkörébe tartozó kérdésben.
(2) A Gazdasági Bizottság az (1) bekezdés szerinti feladatkörét az 5. § (3) bekezdés b) pontja szerinti egyetemek esetében
az általuk végzett egészségügyi tevékenység tekintetében gyakorolhatja.
(3) Az Országos Gyógyintézetek Gazdasági Bizottsága az (1) bekezdés szerinti hatásköröket az országos gyógyintézetek,
illetve az általuk végzett egészségügyi szolgáltatás tekintetében gyakorolhatja.
(4) A Gazdasági Bizottság javaslatát, állásfoglalását megküldi
a) a miniszternek,
b) az ÁEEK főigazgatójának és gazdasági főigazgató-helyettesének,
c) a javaslattal érintett egészségügyi szolgáltató fenntartójának és
d) az Egészségügyi Bizottság elnökének.
(5) Az Országos Gyógyintézetek Gazdasági Bizottsága javaslatát, állásfoglalását megküldi
a) a miniszternek,
b) az ÁEEK főigazgatójának és gazdasági főigazgató-helyettesének,
c) a javaslattal érintett egészségügyi szolgáltató fenntartójának és
d) az Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Bizottsága elnökének.
3. Záró rendelkezések 7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § (1) Az  Egészségügyi Bizottság, valamint az  Országos Gyógyintézetek Egészségügyi Bizottsága működésének
részletszabályait az OEP, a Gazdasági Bizottság és az Országos Gyógyintézetek Gazdasági Bizottsága működésének
részletszabályait az ÁEEK által kidolgozott ügyrend tartalmazza. Az ügyrendet 2015. április 30-ig kell kiadni.
(2) Felhívom az Emberi Erőforrások Minisztériuma egészségügyért felelős államtitkárát, hogy a honvédelmi minisztert és
a  közfinanszírozott fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatót fenntartó egyházakat kérje fel arra,
hogy azok biztosítsák az  általuk fenntartott szolgáltatók együttműködését az  ezen utasítás alapján működő
Bizottságokkal.
(3) Ezen utasítás alkalmazása során országos gyógyintézetek alatt a települési önkormányzatok fekvőbeteg-szakellátó
intézményeinek átvételéről és az átvételhez kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi XXXVIII. törvény
4. melléklet 1–10. pontjában megnevezett egészségügyi szolgáltatókat kell érteni.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
415/2017. (X. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Plausin Évát
2017. november 1. napjától 2020. október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. október 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
184/2014. (V. 19.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – egészségügyi alkalmatlanságra
tekintettel dr. Csiki János Edgárt 2014. május 17-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. május 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1648/2012. (XII. 19.) Korm. határozata a regionális operatív programok 2011–2013. évekre szóló akcióterveinek megállapításáról és egyes prioritásai keretének növeléséről.
A Kormány 1. jóváhagyja – a regionális operatív programok európai uniós társfinanszírozási forrásának teljes mértékű
felhasználhatóságát biztosítandó – a regionális operatív programok egyes prioritásai hazai társfinanszírozási
keretének megnövelését az 1. melléklet szerint, 2. jóváhagyja a Közép-Magyarországi Operatív Program 4. prioritás keretének 8,37 Mrd Ft-tal történő megnövelését
azzal, hogy az – a meghatározható maximális európai uniós és nemzeti társfinanszírozási aránynak megfelelően –
a rendelkezésre álló uniós források keretéig kerüljön elszámolásra,
3. egyetért azzal, hogy a Közép-Magyarországi Operatív Program 4. prioritásának vonatkozásában újabb
többlet-kötelezettségvállalás a 2007–2013. közötti programozási időszakban nem vállalható,
4. jóváhagyja az Észak-Alföldi Operatív Program 5. prioritás keretének 1,4 Mrd Ft-tal történő
többletkötelezettség-vállalási igényét Szolnok Megyei Jogú Város ÉAOP-5.1.1/B1-12-k-2012-0002 azonosító számú
„A Széchenyi lakóváros rehabilitációja funkcióbővítéssel” című projektjavaslatának esetleges későbbi
támogathatóságának érdekében, 5. megállapítja a regionális operatív programok 2011–2013. évekre szóló akcióterveit a 2–8. melléklet szerint,
6. visszavonja a) a regionális operatív programok 2011–2013. évekre szóló akcióterveinek megállapításáról szóló
1403/2012. (IX. 26.) Korm. határozatot, b) a KMOP-4.2.1/A_1-2008-0002 azonosító számú (Liszt Ferenc Zeneakadémiája, az európai felsőfokú zenei oktatás
megújuló központja Budapesten című) kiemelt projekt támogatásának növeléséről szóló 1484/2012. (XI. 7.)
Korm. határozat (a továbbiakban: Korm. határozat) 1. pont a) alpontjában foglalt döntését, és a Korm. határozat új
1. pont a) alpontjaként a következőt állapítja meg:
„a) a Közép-Magyarországi Operatív Program 4. prioritás keretének 2 Mrd Ft-tal történő megnövelését,
a keretemelésen belül az uniós társfinanszírozási rész mértéke 1,797 Mrd Ft, a hazai társfinanszírozási rész mértéke
0,203 Mrd Ft, amely a KMOP-4.2.1/A_1-2008-0002 azonosító számú „Liszt Ferenc Zeneakadémiája, az európai
felsőfokú zenei oktatás megújuló központja Budapesten” című kiemelt projekt fedezetére szolgál.”
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1104/2015. (III. 5.) Korm. határozata az „ERTMS rádiós rendszer kiépítése a magyar vasúti vonalak mellett” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2014. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért az  „ERTMS rádiós rendszer kiépítése a  magyar vasúti vonalak mellett” című projektjavaslattal
(a továbbiakban: projektjavaslat) az 1. melléklet szerint,
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projektjavaslatnak az  Európai Hálózatfinanszírozási
Eszköz 2014. évi pályázati kiírására történő benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság
részére a  szükségessé vált feladatokról, illetve a  projektjavaslat teljes körű megvalósításához szükséges források
biztosításáról, ha az  Európai Bizottság a  projektjavaslatot csökkentett műszaki tartalommal, illetve csökkentett
támogatási összeggel támogatja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az Európai Bizottság döntését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök