type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1169/2010. (VIII. 18.) Korm. határozata az Európai Unió döntéshozatali tevékenységében való kormányzati részvétel összehangolásáról és az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottságról.
I. A kormányzati részvétel általános szabályai 1. Az Európai Unió intézményeinek döntéshozatali eljárásaiban a magyar kormányzati részvétel összehangolásának
szabályaira – figyelemmel az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendeletben foglaltakra, valamint a Kormány ügyrendjéről szóló
1144/2010. (VII. 7.) Korm. határozat 90. pontjára – az e határozatban foglaltak az irányadók.
2. A közös kül- és biztonságpolitikában, valamint a közös biztonság- és védelempolitikai kérdésekre vonatkozóan
e határozat rendelkezéseit az e határozat szerinti eltérésekkel kell alkalmazni.
3. A tárgyalási álláspont kialakításának és az európai uniós tagságból fakadó feladatok előkészítésének, végrehajtása
koordinálásának és ellenőrzésének, illetve az ezekkel kapcsolatos döntéseknek a fórumai:
a) az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság szakértői csoportjai (a továbbiakban: szakértői csoport),
b) az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: EKTB),
c) a közigazgatási államtitkári értekezlet, d) a külügyminiszter,
e) a Kormány. 4. A Magyar Köztársaság Európai Unió mellett működő Állandó Képviselete (a továbbiakban: Állandó Képviselet), mint
a Külügyminisztérium szervezeti egysége, a tárgyalási álláspont kialakításában és képviseletében a rá vonatkozó
szabályok szerint az e határozatban foglaltakra figyelemmel vesz részt.
II. Az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság 5. Az Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság általános feladata a Kormányzati integrációs politika, valamint az európai
uniós tagságból fakadó feladatok szakmai előkészítésének, végrehajtásának koordinálása és ellenőrzése, továbbá
a képviselendő tárgyalási álláspontok előkészítése és összehangolása. 6. Az EKTB feladatai különösen:
a) az Európai Unió intézményeinek beterjesztett új uniós tervezetekre vonatkozó induló tárgyalási álláspont-javaslat
(a továbbiakban: alapmandátum) meghatározása, b) a tanácsi munkacsoport napirendjén szereplő módosult tartalmú vagy vitás uniós tervezetekkel kapcsolatos
tárgyalási álláspont-javaslatok meghatározása, c) az egyéb tanácsi döntés-előkészítő bizottságok (úgy mint az alapszerződések által létrehozott, illetve közvetlenül
a miniszteri tanácsokat előkészítő bizottságok, valamint a kormányzat részéről állandó delegált taggal működő
bizottságok), valamint a Tanács működéséhez nem kapcsolódó bizottságok (úgy mint az uniós jogi aktusok
végrehajtási szabályainak elfogadására létrehozott, a tagállamok részvételével működő bizottságok, valamint
egyéb kormányzati részvétellel működő bizottságok) üléseinek napirendjén szereplő uniós tervezetekkel
kapcsolatos tárgyalási álláspont-javaslatok meghatározása, d) a Tanács üléseit előkészítő Állandó Képviselők Bizottsága (a továbbiakban: COREPER) napirendjén vitás
kérdésként szereplő uniós tervezetekkel kapcsolatos tárgyalási álláspont-javaslatok meghatározása,
e) az Európai Unió intézményeinek napirendjén szereplő uniós tervezetekkel kapcsolatos tárgyalási
álláspont-javaslatok meghatározása, f) az Országgyűlés által folytatott egyeztetési eljárásban benyújtandó tárgyalási álláspont-javaslatok
meghatározása, g) a tagállami kötelezettségekkel összefüggő feladatok végrehajtásának ellenőrzése, a tagállami kötelezettségek
végrehajtásával összefüggő uniós eljárásokban képviselendő álláspont-javaslatok meghatározása, h) döntési javaslat az Európai Unió Bírósága és az EFTA Bíróság előtti eljárásokkal kapcsolatban az eljárás
megindításáról, a beavatkozásról, valamint a Magyar Köztársaság részéről az írásbeli észrevételek megtételéről és
az eljárások során benyújtandó beadványok jóváhagyásáról, i) az uniós intézmények által társadalmi vitára, konzultációra bocsátott tervezetekkel kapcsolatos kormányzati
álláspont összehangolása és előkészítése, j) a kormány elé terjesztést megelőzően az európai uniós politikával kapcsolatos, az uniós tagságból fakadó
feladatokkal összefüggő kormány-előterjesztések tervezeteinek előzetes megtárgyalása, k) az európai uniós döntéshozatali eljárásokban felmerülő magyar érdekek beazonosítása, folyamatos figyelemmel
kísérése és javaslattétel azok hatékony képviseletére, l) az első helyi felelősség kérdésének megállapítása abban az esetben, ha az adott ügy több minisztérium
hatáskörébe is tartozik, illetve ha a szakértői csoportban megjelenő feladat nem a szakértői csoport vezetéséért
felelős minisztérium vagy központi államigazgatási szerv felelősségi körébe tartozik, és e tekintetben nem sikerült
előzetesen megállapodni, m) az Európai Unió intézményeinek döntéshozatali eljárásaiban azoknak az ügyeknek felelőssel történő megjelölése,
amelyekre vonatkozóan kommunikációs tervet kell készíteni, n) a szakértői csoport javaslata alapján döntés szakértői alcsoport létrehozásáról.
7. A politikai, gazdasági, költségvetési vagy társadalmi jelentőségénél fogva az uniós döntéshozatali eljárásokban
magyar érdekek szempontjából kiemelkedő jelentőségű vagy a kormány általános integrációs politikája
szempontjából meghatározó fontosságú kérdésekben, valamint az EKTB vitás kérdéseiben – a külügyminiszter és
az érintett miniszter együttes előterjesztésére – a Kormány dönt.
8. Az EKTB elnöke a Külügyminisztérium illetékes államtitkára, helyettese – egyben az EKTB titkára –
a Külügyminisztérium feladatkör szerint illetékes helyettes államtitkára. 9. Az EKTB tagjai a Miniszterelnökség és a minisztériumok – a szervezeti és működési szabályzat szerint az európai uniós
tagsággal összefüggő kérdésekben feladat- és hatáskörrel rendelkező – helyettes államtitkárai. Az EKTB-n
tanácskozási joggal állandó meghívott a szakértői munkacsoport működtetéséért felelős egyéb központi
államigazgatási szerv vezető beosztású kormánytisztviselője (az EKTB tagjai és állandó meghívottja a továbbiakban
együtt: EKTB képviselő). Az EKTB képviselőt eseti jelleggel más állami vezető vagy felhatalmazással rendelkező vezető
beosztású kormánytisztviselő helyettesítheti. 10. Elsődleges feladat- és hatáskörébe tartozó területeket érintő napirendi pontok esetében az EKTB ülésének
meghívottja az adott tárgykörért felelős szakértői csoportban tagsággal rendelkező központi államigazgatási szerv
vezetője, valamint a Magyar Nemzeti Bank alelnöke. Az EKTB ülésére az EKTB elnöke más személyt is meghívhat.
11. Az EKTB képviselő képviseli a minisztériumot, illetve központi államigazgatási szervet az EKTB-ben, gondoskodik
az EKTB munkájában a minisztérium, illetve a központi államigazgatási szerv európai integrációs feladatainak
egységes képviseletéről, összehangolja és felügyeli a miniszter, illetve központi államigazgatási szerv vezetője első
helyi felelősségével működő szakértői csoportok munkáját. 12. Az Európai Unió Tanácsának (továbbiakban: Tanács) különböző formációi előkészítésének felelősségi rendjét
a határozat 1. számú melléklete határozza meg. 13. Az EKTB ülését az elnök, távolléte vagy akadályoztatása esetén az EKTB titkára vezeti. Az elnök és a titkár egyidejű
távolléte vagy akadályoztatása esetén az EKTB ülését a Külügyminisztérium vezető beosztású kormánytisztviselője
vezetheti. 14. Az EKTB heti rendszerességgel ülésezik, indokolt esetben rendkívüli ülést tart. Az EKTB ülését elnöke hívja össze.
Rendkívüli ülés összehívását indokolt esetben az EKTB bármely tagja kezdeményezheti az EKTB elnökénél.
15. Az EKTB döntési javaslatait a külügyminiszter a Kormány ügyrendje szerint – az előterjesztés véleményezésére
vonatkozó szabályok mellőzésével – benyújtja a Kormány részére. Kiemelt kormányzati érdekből a külügyminiszter
az EKTB döntési javaslatait a következő kormányülésre közvetlenül benyújthatja. Rendkívüli sürgősség esetében
az EKTB napirendjén szereplő vitás európai integrációs kérdésekben a Kormány egyidejű írásbeli tájékoztatása mellett
a külügyminiszter – a feladat- és hatáskör szerint felelősséggel rendelkező miniszter véleményének
figyelembevételével – önállóan dönthet. 16. Amennyiben az uniós döntéshozatali eljárás rendje és a tárgyalási álláspont kialakítása azt más módon nem teszi
lehetővé, az EKTB a tárgyalási álláspont-javaslatot írásos (elektronikus) eljárásban fogadja el. Az írásos eljárásban
egyeztetett tárgyalási álláspont-tervezeteket az EKTB következő ülésén bemutatja.
17. Az EKTB ülésének napirendjét – az EKTB tagjai javaslatainak figyelembevételével – az EKTB elnöke határozza meg,
igazodva az uniós döntéshozatali eljárás rendjéhez, valamint az Európai Tanács, a Tanács, a COREPER, az egyéb tanácsi
döntés-előkészítő bizottságok, illetve az egyéb bizottságok és munkacsoportok munkatervéhez, az európai uniós
tagsággal kapcsolatos aktuális kérdésekhez. 18. Az EKTB működésével kapcsolatos adminisztratív és előkészítő feladatokat a Külügyminisztériumban működő
titkárság látja el. 19. Az EKTB üléseiről emlékeztető készül. A Kormány ügyrendje szerint előterjesztés formájában elkészített emlékeztetőt
a külügyminiszter az EKTB ülését követően a Kormány részére benyújtja. Az emlékeztetőt a külügyminiszter
előterjesztés formájában határozati javaslattal nyújtja be abban az esetben, ha az EKTB-n tárgyalt ügy külön
határozatba foglalást vagy intézkedést igényel, vagy a Kormány számára fenntartott egyéb döntést igénylő kérdést
vet fel, illetve – az érintett miniszterrel egyeztetve és a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
egyetértésével – ha az egyébként indokolt. 20. Az EKTB működésének részletes szabályait a külügyminiszter utasításban jóváhagyott ügyrendben állapítja meg.
Az ügyrendet az EKTB előzetesen megtárgyalja és jóváhagyja.
III. A szakértői csoport 21. A Kormány európai uniós politikája, valamint az európai uniós tagságból fakadó feladatok előkészítésére és az uniós
döntéshozatali eljárások során képviselendő tárgyalási álláspontok kialakítására, az uniós politikák alakulásának
nyomon követésére és a szükséges kormányzati intézkedések koordinálására szakértői csoportok működnek.
22. A szakértői csoport vezetője a tárgykör szerint feladat- és hatáskör szerint első helyen felelős miniszter vagy központi
államigazgatási szerv vezetője által kijelölt állami vezető vagy vezető beosztású kormánytisztviselő. A miniszter
kivételesen indokolt esetben amennyiben az adott szakterülettel a minisztériumban állami vezető vagy vezető
beosztású tisztviselő közvetlenül nem foglalkozik – az EKTB egyidejű tájékoztatásával – a szakértői munkacsoport
vezetésére vezetői beosztással nem rendelkező kormánytisztviselőt is kijelölhet. Amennyiben a szakértői csoport több
miniszter feladat- és hatáskörét érinti és vezetését illetően vita alakul ki, a szakértői csoportot vezető minisztériumot
a külügyminiszter javaslata alapján a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter jelöli ki.
23. A szakértői csoport tagjai a szakértői csoport feladatkörében feladat- és hatáskör szerint más érintett minisztérium,
illetve központi államigazgatási szerv képviselője, valamint – minden esetben – a Külügyminisztérium, a Közigazgatási
és Igazságügyi Minisztérium és a Nemzetgazdasági Minisztérium kijelölt kormánytisztviselője, továbbá az Állandó
Képviselet kijelölt diplomatája. A szakértői csoport vezetője engedélyezheti más érintett minisztérium, illetve központi
államigazgatási, vagy rendvédelmi szerv képviselőinek részvételét a szakértői csoport munkájában.
24. A szakértői csoport vezetőjének feladata: a) a szakértői csoport munkájának irányítása és összehangolása,
b) a tárgyalási álláspontra vonatkozó javaslat előkészítése, egyeztetése és képviselete,
c) a tanácsi munkacsoportokban részt vevő szakértői csoporttag kijelölése,
d) a 6/c ponttal összhangban – amennyiben szakértői csoport szinten biztosítható – az egyéb tanácsi
döntés-előkészítő bizottságok ülésein részt vevő szakértői csoporttag kijelölése.
25. A szakértői csoport köteles a feladatkörét érintő hazai és uniós jogalkotási menetrendet – különös tekintettel
a Kormány törvényalkotási programjára, munkatervére, valamint az Európai Bizottság és a soros uniós elnökség
munkaprogramjára – nyomon követni és azok összehangolása érdekében a minisztériumnál, illetve központi
államigazgatási szervnél a szükséges intézkedéseket megtenni, illetve kezdeményezni.
26. Amennyiben az Európai Bizottság a magyar érdekek szempontjából kiemelkedő jelentőségű javaslatot tervez
elfogadni, a szakértői csoport az EKTB tag útján az EKTB számára javaslatot tesz a magyar érdekek képviseletének
módjára. 27. A szakértői csoport az uniós döntéshozatali eljárás napirendjén szereplő kérdések megvitatása céljából ülést tart vagy
írásbeli egyeztetést folytat. A szakértői csoport ülését a szakértői csoport vezetője hívja össze vagy kezdeményezi
az írásos egyeztetést. Ezt a szakértői csoport bármely tagja kezdeményezheti.
28. A szakértői csoport tagjai között szakmai kérdésekben a feladatmegosztás a kormányzati feladat- és
hatáskörmegosztás általános rendjéhez igazodik. 29. Szakértői alcsoport létrehozásáról bármely minisztérium kezdeményezésére az EKTB dönt.
30. A szakértői csoportok felsorolását, azok vezetésének felelősségi rendjét e határozat 2. számú melléklete tartalmazza.
31. A szakértői csoport működésére vonatkozó részletes szabályokat az EKTB ügyrendje tartalmazza.
IV. A tárgyalási álláspont kialakítása 32. A szakértői csoport minden, a feladatkörébe tartozó, az uniós döntéshozatali eljárásban napirenden szereplő kérdéssel
kapcsolatban írásbeli tárgyalási álláspontot készít. A tárgyalási álláspontokat minden esetben egyeztetni kell
a szakértői csoport tagjaival és – amennyiben ez indokolt – más érintett szakértői csoporttal.
33. A 32. pont végrehajtása keretében tárgyalási álláspontot kell készíteni minden napirendi ponthoz
a) a tanácsi munkacsoporti ülésekre, b) az egyéb tanácsi döntés-előkészítő bizottságok, valamint a Tanács működéséhez nem kapcsolódó bizottságok
üléseire, c) a COREPER ülésekre, d) a Tanács üléseire, valamint
e) az Országgyűlés részére, amennyiben az Országgyűlés és a Kormány európai uniós ügyekben történő
együttműködéséről szóló 2004. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Törvény) szerinti egyeztetés szükséges.
34. A szakértői csoport feladata, hogy – a tárgykör szerint felelős EKTB képviselő jóváhagyásával – az Európai Unió
intézményeinek beterjesztett új uniós tervezetre vonatkozóan a tervezet tanácsi munkacsoportban való érdemi
tárgyalásának megkezdéséig alapmandátumot terjesszen az EKTB elé. Az alapmandátum készítési kötelezettség
vonatkozik a Tanács működéséhez nem kapcsolódó bizottságoknak beterjesztett tervezetekre is.
Az alapmandátum-javaslat EKTB általi elfogadásáig a magyar képviselő csak vizsgálati fenntartás bejelentésére és
értelmező kérdések felvetésére jogosult. Az alapmandátumra a tárgyalási álláspontra vonatkozó rendelkezéseket
megfelelően alkalmazni kell. 35. Az illetékes szakértői munkacsoport az alapmandátum összeállítása előtt szükség szerint lefolytatja
a társadalmi-gazdasági érdekképviseletekkel való előzetes konzultációt, amelynek eredményeit az alapmandátum
rögzíti. 36. Az uniós döntéshozatalban képviselendő tárgyalási álláspontot a szakértői csoport vezetője egyeztetés céljából,
határidő megjelölésével a szakértői csoport tagjainak megküldi. A határidőt úgy kell megállapítani, hogy
az észrevételezésre megfelelő idő álljon rendelkezésre. 37. A tárgyalási álláspontnak tartalmaznia kell
a) az uniós tervezet rövid leírását és a tárgyalások menetének összefoglalását, beleértve annak soros uniós elnökségi
tervezését, b) az uniós tervezettel kapcsolatos magyar érdekek beazonosítását, vagy annak hiányát, illetve – utóbbi esetben –
esetleges kereszttámogatások lehetőségét, c) az ismert és a magyar érdekek érvényesítése szempontjából irányadónak tekinthető tagállami álláspontokat,
d) az uniós tervezet kapcsolódását a magyar szakpolitikákhoz, valamint a tervezetből következő hazai jogalkotási,
intézményfejlesztési feladatok rövid bemutatását, e) az uniós tervezet elfogadása esetén várható gazdasági, költségvetési és társadalmi hatást és – ha az a tervezet
tartalmát tekintve lényeges – a környezeti, egészségügyi és egyéb hatást bemutató hatástanulmányt,
f) kiemelt hatástanulmány szükségességét, valamint javaslatot az elkészítésével kapcsolatos kérdésekre,
g) az adott ülés célját és fentiek alapján a tárgyalások során érvényesíteni kívánt célokat és érdekeket,
h) a tervezetre, illetve – szükség szerint – annak egyes rendelkezéseire vonatkozó álláspontot és fentiekre
figyelemmel annak rövid indokolását. 38. Legkésőbb a COREPER ülésre készített tárgyalási álláspontban – amennyiben a COREPER az uniós tervezetet elfogadás
céljával tárgyalja – ki kell térni az uniós tervezet magyar nyelvű szövegének elfogadhatóságára, és szükség szerint
csatolni kell a magyar szövegre vonatkozó addig el nem fogadott módosítási javaslatokat.
39. A szakértői csoport vezetője gondoskodik arról, hogy az uniós tervezet szövegét a tanácsi munkacsoportbeli
egyeztetések alatt a szakértői csoport véleményezze. Amennyiben szükséges, a szakértői csoport véleményét
a szakértői csoport vezetője a Külügyminisztérium egyidejű tájékoztatása mellett küldi meg az uniós intézménynek.
40. Az egyéb tanácsi döntés-előkészítő bizottságok ülésén képviselendő tárgyalási álláspont kialakítása érdekében
a szakértői csoport egyeztetést folytat. Az egyéb tanácsi döntés-előkészítő bizottságok napirendjéről a szakértői
csoport vezetője a Külügyminisztériumot előzetesen tájékoztatja. Az egyéb tanácsi döntés-előkészítő bizottságok
ülésén képviselendő tárgyalási álláspont-javaslatot a szakértői csoporti egyeztetési rendnek megfelelően az adott
bizottság munkájában a miniszter által kijelölt vezető tisztviselők bevonásával, e határozatban foglaltak szerint kell
előkészíteni. A tárgyalási álláspont-javaslatot a Külügyminisztériumnak egyeztetésre minden esetben meg kell
küldeni. Az illetékes minisztérium EKTB tagja a tárgyalási álláspont-javaslatról, illetve annak képviseletéről az EKTB
soros ülésén beszámol. 41. A közös kül- és biztonságpolitikai, valamint a közös biztonság- és védelempolitikai kérdésekben a tárgyalási
álláspontot – a Kormány fenntartott hatáskörének sérelme nélkül – a külügyminiszter az érintett miniszterekkel
egyeztetve javasolja és képviseli. A külügyminiszter képviselője az EKTB-t előzetesen tájékoztatja a tárgyalási
álláspont-javaslatról. 42. Az EKTB ülésére minden esetben be kell nyújtani a tárgyalási álláspont-javaslatot, ha
a) alapmandátumra vonatkozik, b) a tanácsi munkacsoportban, az egyéb döntés-előkészítő bizottságban és egyéb munkacsoportban képviselendő
tárgyalási álláspont tekintetében az érdemben módosult, vagy vitás tervezet, illetve a szakértői csoportban
véleményeltérés fennmaradása esetén, c) a kérdés a COREPER vagy a Tanács soron következő ülésének napirendjén szerepel, kivéve, ha a tárgya
előrehaladási jelentés elfogadása, d) az álláspont-javaslat meghatározása a szakértői csoport vezetője szerint olyan kiemelt jelentőségű kérdést érint,
amelyben a Kormány külön határozatba foglalt döntése vagy intézkedése szükséges,
e) az álláspont a Törvény szerinti egyeztetés részét képezi.
43. Az EKTB elnöke vagy az Állandó Képviselet vezetője – különösen indokolt esetben – az érintett minisztérium egyidejű
tájékoztatása és soron kívüli egyeztetés kezdeményezése mellett a tárgyalási álláspont végrehajtását (képviseletét)
felfüggesztheti. V. A tárgyalási álláspont képviselete 44. Az Európai Unió intézményeitől érkező dokumentumokat a Külügyminisztérium közvetlenül küldi meg az érintett
minisztériumnak, illetve központi államigazgatási szervnek. 45. Amennyiben az Európai Unió intézményeitől az uniós tagsággal, különösen az uniós tagságból fakadó
kötelezettségekkel összefüggő bármilyen dokumentum, megkeresés érkezik közvetlenül valamelyik
minisztériumhoz, vagy központi államigazgatási szervhez, azt a minisztérium, illetve központi államigazgatási szerv
tájékoztatásul, vagy illetékességből továbbítja a Külügyminisztériumnak. 46. A Tanács ülésén a Kormányt, az elfogadott tárgyalási álláspontban foglaltaknak megfelelően az e határozat 1. számú
mellékletben meghatározott felelősségi rend szerint felelős miniszter, illetve jogosult államtitkár képviselheti.
47. A Tanács ülésén a Kormányt, a miniszter vagy államtitkár távolléte vagy akadályoztatása esetén az Állandó Képviselet
vezetője (a továbbiakban: Állandó Képviselő), illetve az Állandó Képviselet vezetőjének helyettese (a továbbiakban:
Helyettes Állandó Képviselő) képviselheti. 48. A COREPER ülésén a Kormányt, az elfogadott tárgyalási álláspontban foglaltaknak megfelelően az Állandó Képviselő,
illetve a Helyettes Állandó Képviselő képviseli. Az Állandó Képviselőt, valamint a Helyettes Állandó Képviselőt
akadályoztatása esetén az általuk az Állandó Képviselet diplomatái közül kijelölt diplomata helyettesíti.
49. Egyéb döntés-előkészítő bizottságban a feladat- és hatáskör szerint illetékes miniszter által kijelölt kormánytisztviselő,
a tanácsi munkacsoportban és az egyéb bizottságban a szakértői csoport vezetője által kijelölt szakértői csoporttag
képviseli a tárgyalási álláspontot. 50. Egyéb döntés-előkészítő bizottság és a tanácsi munkacsoport munkájában főszabály szerint az első helyen felelős
minisztérium, vagy központi államigazgatási szerv kijelölt szakértői csoporttagja vesz részt. Amennyiben ez nem
lehetséges, a szakértői csoport vezetője a Külügyminisztérium egyidejű tájékoztatása mellett kijelölheti más
minisztérium, vagy központi államigazgatási szerv szakértői csoporttagját, illetve az Állandó Képviselet diplomatáját.
Erről a szakértői csoport többi tagját tájékoztatja. 51. A Tanács működéséhez nem kapcsolódó bizottságok ülésein az uniós jogi aktus végrehajtásáért első helyen felelős
minisztérium szakértői csoport tagja vesz részt. Ettől csak kivételesen és indokolt esetben, a Külügyminisztérium
egyidejű tájékoztatása mellett lehet eltérni. 52. A Kormány képviselője az egyeztetett és jóváhagyott tárgyalási álláspont képviseletére a Kormány nevében
nyilatkozat megtételére jogosult. A határozat rendelkezései alapján jóváhagyott kormányzati állásponttól eltérni
a) tanácsi munkacsoportban vagy más, e határozat hatálya alá tartozó bizottságban nem lehet; amennyiben ennek
szükségessége felmerül, úgy vizsgálati fenntartást kell bejelenteni, b) a COREPER ülésén az érdemi rész tekintetében az érintett EKTB taggal és az EKTB elnökével való egyeztetés
mellett lehet, c) a Tanács ülésén az EKTB elnökével, illetve – amennyiben kiemelt kérdésről van szó – a külügyminiszterrel való
egyeztetés mellett lehet. Amennyiben a kormányzati álláspontot érdemben befolyásoló körülmény merült fel a munkacsoportban,
bizottságban, a COREPER vagy a Tanács ülésén, az EKTB képviselő az EKTB következő ülésén erről tájékoztatást ad.
53. A részt vevő szakértői csoporttag a döntés-előkészítő bizottság, a munkacsoport és az egyéb bizottság ülését követő
két munkanapon belül írásbeli jelentésben köteles tájékoztatni az ülésen elhangzottakról a szakértői csoport
vezetőjét, tagjait és az érintett EKTB képviselőt. 54. A közös kül- és biztonságpolitikai, valamint a közös biztonság- és védelempolitikai kérdésekben a tárgyalási
álláspontot a Külügyminisztérium, közös kül-, biztonság- és védelempolitikai kérdésekben illetékes helyettes
államtitkára küldi meg az Állandó Képviselet részére, és gondoskodik azok nyilvántartásáról.
55. Az Európai Tanács ülésén történő részvétel előkészítése, beleértve a szükséges egyeztetések és tárgyalási álláspontok
kialakítása a miniszterelnök által meghatározott felelősségi rend szerint történik.
VI. Az Országgyűlés és a Kormány, valamint az Európai Parlament magyarországi képviselői
és a Kormány európai uniós ügyekben történő együttműködéséből adódó kormányzati feladatok
56. A Törvényben meghatározott kormányzati feladatok összehangolását – összhangban az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 116. §
(1) bekezdés o) pontjával – a külügyminiszter látja el.
57. A Magyar Köztársaság szempontjából kiemelt jelentőségű uniós tervezeteket megjelölő, az Országgyűlésnek szóló
értesítést a külügyminiszter az érintett miniszterekkel együttműködve készíti elő.
58. Amennyiben az Országgyűlés illetékes bizottsága álláspont-javaslatot kér a Kormánytól, az illetékes szakértői csoport
– e határozat rendelkezéseinek megfelelő alkalmazásával – a Törvényben foglaltaknak megfelelő tartalommal alakítja
ki az országgyűlési álláspont-javaslatot, amelyet – a felelős EKTB tag útján – az EKTB elé terjeszt. Az országgyűlési
tárgyalási álláspont előkészítésének rendjére e határozat rendelkezéseit megfelelően kell alkalmazni.
59. Amennyiben az Országgyűlés az adott álláspont-javaslattal kapcsolatban egyeztetési eljárást kezdeményez, ennek
lefolytatásáról és az ezzel kapcsolatos minden egyéb feladatról a tárgykör szerint első helyi felelős miniszter
a külügyminiszter egyidejű tájékoztatása mellett gondoskodik. 60. Az EKTB képviselők az Országgyűlés részéről érkezett megkeresésekről, illetve az Országgyűlés részére adott
tájékoztatásokról folyamatosan beszámolnak az EKTB részére. 61. Az Európai Parlament magyarországi képviselőivel kapcsolatos feladatok összehangolását a külügyminiszter látja el.
VII. Záró rendelkezés 62. Ez a határozat a közzétételét követő 3. napon lép hatályba, egyidejűleg az Európai Unió döntéshozatali
tevékenységében való részvételről és az ehhez kapcsolódó kormányzati koordinációról szóló 1123/2006. (XII. 15.)
Korm. határozat a hatályát veszti. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
62/2011. (XI. 10.) NEFMI rendelete a jelnyelvi tolmácsszolgálatok működésének és a jelnyelvi tolmácsszolgáltatás igénybevételének feltételeiről.
A magyar jelnyelvről és a magyar jelnyelv használatáról szóló 2009. évi CXXV. törvény 31. § (7) bekezdés a) és b) pontjában kapott
felhatalmazás alapján az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § m) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. § h) pontjában foglalt
feladatkörében eljáró közigazgatási és igazságügyi miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. alaptámogatás: a tolmácsszolgálat működéséhez nyújtott, – a 26. § szerinti kiadásokra elszámolható – állami
támogatás; 2. ellátási terület: az a földrajzi terület (megye, illetve főváros), amelyre a módszertani központ térítésmentes jelnyelvi
tolmácsszolgáltatás finanszírozására pályázatot ír ki, illetve amelyre a finanszírozási szerződésben a fenntartó
tolmácsszolgálat létrehozását, működtetését, és tolmácsszolgáltatás biztosítását vállalja; 3. feladategység: a tolmácsszolgálat által nyújtott jelnyelvi tolmácsszolgáltatás minden megkezdett 15 perce;
4. fenntartó: tolmácsszolgálatot létesítő, illetve működtető a) párt kivételével bármely jogi személy,
b) jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, c) egyéni cég, egyéni vállalkozó,
d) a helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény 8., illetve 9. §-a szerinti
helyi önkormányzatok intézményi társulása, e) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely államban (a továbbiakban: EGT-állam),
valamint – ha az Európai Közösséggel és tagállamaival létrejött nemzetközi szerződés alapján az adott állam
szolgáltatói a letelepedés szabadsága tekintetében az EGT-államok szolgáltatóival azonos jogállást élveznek – az
EGT-államoktól eltérő más államban honos vállalkozás belföldön bejegyzett fióktelepe;
5. finanszírozási időszak: az általános pályázat kiírása évének április 1-jétől az azt követő harmadik év március 31-éig
terjedő időszak; 6. igénybe vevő: a magyar jelnyelvről és a magyar jelnyelv használatáról szóló 2009. évi CXXV. törvény
(a továbbiakban: Jtv.) 4. §-a szerinti hallássérült, vagy siketvak személy;
7. jelnyelvi tolmácsszolgáltatás: magyar jelnyelven, vagy a Jtv. mellékletében meghatározott valamely speciális
kommunikációs rendszer alkalmazásával végzett tolmácsolás; 8. kiegészítő támogatás: az 5. mellékletben foglalt havi térítésmentes jelnyelvi tolmácsolási óraszám túllépése esetén
a tolmácsszolgálat által igényelhető többlettámogatás; 9. megrendelő: jelnyelvi tolmácsszolgáltatás biztosítását kérő szervezet vagy személy, függetlenül attól, hogy
e rendelet szerint igénybe vevőnek minősül-e; 10. módszertani központ: a Jtv. 6. § (1) bekezdése szerinti szervezet;
11. sürgős megrendelés: az igénybe vevő életét, testi épségét, egészségét, vagy vagyonát veszélyeztető helyzet, és
az azonnali hatósági intézkedés miatt történő megrendelés, amennyiben a sürgősség alapjául szolgáló körülményt
a megrendelő vagy az igénybe vevő a megrendeléskor jelzi a tolmácsszolgálatnak;
12. térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatás: az igénybe vevő számára
a) a Jtv. 5. § (1) bekezdése szerinti éves általános órakeretének,
b) a Jtv. 5. § (2) bekezdés a) pontja szerinti tanulói jogviszonnyal összefüggésben biztosított speciális órakeretének,
c) a Jtv. 5. § (2) bekezdés b) pontja szerinti hallgatói jogviszonnyal összefüggésben biztosított speciális
órakeretének, d) a Jtv. 5. § (2) bekezdés c) pontja szerinti felnőttképzéssel összefüggésben biztosított speciális órakeretének
terhére végzett jelnyelvi tolmácsszolgáltatás; 13. tolmácsolási mód: az alábbi kommunikációs rendszerek valamelyike:
a) magyar jelnyelv, b) a Jtv. mellékletében foglalt valamely speciális kommunikációs rendszer;
14. tolmácsszolgálat: a Magyar Köztársaság területén állami támogatással működő jelnyelvi tolmácsszolgálat;
15. tolmácsszolgáltatási fajta: az alábbi tolmácsszolgáltatások valamelyike: a) az igénybe vevő általános órakeretének terhére végzett térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatás,
b) az igénybe vevő valamely speciális órakeretének terhére végzett térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatás,
c) a Jtv. 10. § (3) bekezdése szerinti, közszolgáltatási tevékenység során végzett jelnyelvi tolmácsszolgáltatás,
d) a Jtv. 10. § (4) bekezdése szerinti, oktatás, képzés kapcsán szervezett szóbeli vizsgák során végzett jelnyelvi
tolmácsszolgáltatás, e) a Jtv.-ben nem szabályozott, térítésköteles jelnyelvi tolmácsszolgáltatás.
(2) Ha a fenntartó helyi önkormányzatok valamely intézményi társulása, akkor az e rendelet szerinti jogok és
kötelezettségek a társulási megállapodásban meghatározott, ennek hiányában az intézményi társulás székhelye
szerinti helyi önkormányzatot illetik, illetve terhelik. II. FEJEZET
A TOLMÁCSSZOLGÁLATOK ÁLLAMI TÁMOGATÁSÁNAK SZAKMAI FELTÉTELEI
1. Általános működési feltételek 2. § (1) A tolmácsszolgálatnak rendelkeznie kell az igénybe vevők számára egyenlő eséllyel hozzáférhető – az 1. melléklet
szerinti információkat tartalmazó – szolgáltatási renddel. (2) A szolgáltatási rend a tolmácsszolgálat irodájában folyamatosan hozzáférhető kell, hogy legyen az alábbi
formátumokban: a) síkírásos változat, b) a módszertani központ által rendelkezésre bocsátott útmutató alapján készült könnyen érthető változat,
c) magyar jelnyelven készült, mozgóképpel rögzített változat, továbbá
d) azon tolmácsszolgálat esetében, amely siketvak személyek számára is végez tolmácsolást, Braille-írásos változat.
(3) A tolmácsszolgálat önálló honlapot működtet, amely tartalmazza a tolmácsszolgálat szolgáltatási rendjét
a (2) bekezdés a)–c) pontja szerinti formátumokban, és megfelel a WCAG 2.0 webes akadálymentesítési ajánlás
legalább „A” szintjének. 3. § (1) A tolmácsszolgálat munkanapokon legalább napi 4 órányi ügyfélfogadást, egyébként pedig folyamatos készenlétet
biztosít. Az ügyfélfogadás helyszíne a tolmácsszolgálat ellátási területén kell legyen.
(2) A tolmácsszolgálat a megrendeléseket ügyfélfogadási időben rövid szöveges üzenet (sms), telefon, telefax,
elektronikus levél, videohívás fogadására alkalmas eszköz, postai küldemény útján, továbbá személyesen is köteles
fogadni. A készenlét ideje alatt az erre megjelölt elérhetőségen – legalább rövid szöveges üzenet és telefon útján –
fogadni kell a beérkező megrendeléseket. (3) A tolmácsszolgálat a – legalább a tolmácsolás helyszínét, időpontját, feladategységben meghatározott tervezett
időtartamát, a tolmácsolási módot, továbbá a tolmácsszolgáltatási fajtát tartalmazó – megrendeléseket visszaigazolja.
A személyesen leadott megrendeléseket azonnal, a nem személyesen leadott megrendeléseket 3 órán belül kell
visszaigazolni. Ezt követően a tolmácsszolgálat 72 órán belül értesíti a megrendelőt a tolmácsolást ellátó jelnyelvi
tolmács személyéről. (4) A tolmácsszolgálat munkanapokon 18 és 8 óra között, továbbá szombaton, vasárnap vagy munkaszüneti napokon
kizárólag sürgős megrendeléseket köteles teljesíteni. (5) Sürgős megrendelés esetén a tolmácsszolgálat a megrendeléstől számított 2 órán belül biztosít jelnyelvi tolmácsot
a megrendelő számára. 4. § (1) A tolmácsszolgálat térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatást kizárólag a finanszírozási szerződés szerinti ellátási
területén végezhet, kivéve a) azokat az ellátási területeket, amelyek ellátására a módszertani központ tájékoztatása alapján nincs hatályos
finanszírozási szerződés, b) a siketvak személyek számára nyújtott tolmácsszolgáltatást, ha azt a finanszírozási szerződés szerint az ország
egész területére kiterjedően végezheti. (2) Ha a megrendelt tolmácsolás helyszíne a tolmácsszolgálat ellátási területére esik, a tolmácsszolgálat – az (5) bekezdés
szerinti kivétellel – köteles eleget tenni a térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatásra irányuló megrendeléseknek,
továbbá minden olyan megrendelésnek, amelyben a megrendelőt jelnyelvi tolmács igénybevételére jogszabály
kötelezi. (3) A tolmácsszolgálat a sürgős megrendeléseknek akkor is köteles eleget tenni, ha a megrendelt tolmácsolás helyszíne
a tolmácsszolgálat ellátási területével határos ellátási területre esik, és annak ellátására a módszertani központ
tájékoztatása szerint nincs hatályos finanszírozási szerződés. (4) A tolmácsszolgálat köteles az ország területéről bárhonnan érkezett, siketvak személy részére történő jelnyelvi
tolmácsszolgáltatásra vonatkozó megrendelést teljesíteni, ha a finanszírozási szerződés szerint az ország egész
területére kiterjedően végez siketvak személyek számára tolmácsszolgáltatást. (5) Ha a tolmácsszolgálat a finanszírozási szerződés alapján siketvak személyek számára történő tolmácsszolgáltatást
ellátási területén nem végez, az erre irányuló megrendeléseknek nem köteles eleget tenni. Ez esetben a megrendelőt
vagy igénybe vevőt az ország egész területére kiterjedően siketvak személyek számára tolmácsszolgáltatást végző
tolmácsszolgálathoz kell irányítani. 5. § (1) Ha a jelnyelvi tolmácsszolgáltatás igénybevétele
a) a közigazgatási hatósági eljárás kivételével a Jtv. 2. § e) pontja szerinti közszolgáltatási tevékenység, vagy
b) a felnőttképzési tevékenység során szervezett vizsgák kivételével a Jtv. 10. § (4) bekezdése szerinti oktatás, képzés
kapcsán szervezett szóbeli vizsgák során történik, az egy feladategységre jutó díj mértéke a kötelező legkisebb munkabér 2%-a.
(2) A közigazgatási hatósági eljárás során végzett jelnyelvi tolmácsszolgáltatás díjazása tekintetében a közigazgatási
hatósági eljárásban közreműködő jelnyelvi tolmácsok díjazásának szabályairól szóló miniszteri rendeletben
foglaltakat kell alkalmazni. 6. § (1) A tolmácsszolgálat a jelnyelvi tolmácsszolgáltatást magyar jelnyelven köteles biztosítani.
(2) Azon tolmácsszolgálat, amely siketvak személyek számára is végez tolmácsolást, az (1) bekezdésben foglaltakon túl,
a Jtv. mellékletében megjelölt valamennyi speciális kommunikációs rendszer útján is köteles biztosítani a jelnyelvi
tolmácsszolgáltatást. 2. Személyi feltételek 7. § (1) A fenntartó tolmácsszolgálatonként köteles legalább az alábbi munkakörök betöltéséről gondoskodni:
a) egy – heti negyven órás munkaidőben alkalmazott – szakmai vezető jelnyelvi tolmács,
b) egy – heti legalább húsz órás munkaidőben alkalmazott – jelnyelvi tolmács,
c) egy – heti legalább húsz órás munkaidőben alkalmazott – diszpécser.
(2) A fenntartó az (1) bekezdés alapján meghatározott minimális létszámon túl szükség esetén munkaviszony keretében
jelnyelvi tolmácsokat alkalmazhat, vagy természetes személlyel létrehozott megbízási jogviszony keretében jelnyelvi
tolmácsokat foglalkoztathat. 8. § (1) Jelnyelvi tolmácsként csak olyan személy alkalmazható vagy foglalkoztatható, aki szerepel a Jelnyelvi Tolmácsok
Országos Névjegyzékén. (2) A diszpécsernek magyar jelnyelvből legalább középfokú kommunikációs tanfolyami, vagy legalább A2 szintű jelnyelvi
tanfolyami tanúsítvánnyal kell rendelkeznie. (3) 2001. december 31-ét követően kiadott középfokú kommunikációs tanfolyami tanúsítvány akkor fogadható el, ha azt
a felnőttképzést folytató intézmények nyilvántartásában, vagy – a felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvény 30. §
(4) bekezdése szerint, az ott meghatározott időtartamig – az azzal egyenértékűnek minősített nyilvántartásban
szereplő intézmény bocsátotta ki. (4) 1998. március 1-je és 2001. december 31-e között kiadott középfokú kommunikációs tanfolyami tanúsítvány akkor
fogadható el, ha azt az iskolarendszeren kívüli szakképzést folytató intézmények nyilvántartásában szereplő
intézmény bocsátotta ki. 3. Tárgyi feltételek 9. § (1) A tolmácsszolgálatnak rendelkeznie kell legalább a 2. melléklet szerinti helyiségekkel és tárgyi eszközökkel, továbbá az
állami támogatás igénybevételére irányuló pályázati kiírásban meghatározott egyéb eszközökkel.
(2) A tolmácsszolgálatnak biztosítania kell, hogy az irodahelyiségben több ügyfél egyidejű ügyintézése elkülönítetten,
a személyes adatok és a magántitok védelmére alkalmas módon történhessen.
III. FEJEZET
A TÉRÍTÉSMENTES JELNYELVI TOLMÁCSSZOLGÁLTATÁS MŰKÖDÉSÉNEK FINANSZÍROZÁSA
4. Pályázati eljárás 10. § (1) A térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatás állami támogatásának igénybevételére irányuló pályázatot
a módszertani központ írja ki. (2) A pályázatok típusai:
a) általános pályázat, b) időközi pályázat. (3) Általános pályázatot a finanszírozási időszak első naptári évének január 15-éig kell kiírni.
(4) A pályázati kiírás tartalmazza különösen: a) a pályázat megnevezését, célját,
b) a támogató megnevezését, c) a pályázat benyújtására e rendelet szerint jogosultak meghatározását,
d) a pályázat tartalmi és formai követelményeit, e) a pályázat benyújtásának helyét, határidejét és módját,
f) a pályázat benyújtásának feltételeit, elbírálásának – a 14. § (1) bekezdése szerinti – szakmai szempontrendszerét,
g) a jelnyelvi tolmácsok és a diszpécser díjazására vonatkozó feltételeket,
h) a pályázható ellátási területek megjelölését, i) a siketvak személyek számára történő tolmácsszolgáltatásnak az egész ország területén történő végzésére
vonatkozó felhívást, j) a finanszírozási időszak megjelölését, k) a pályázat elbírálásának eljárásrendjét és határidejét,
l) a pályázati eredményről történő értesítés módját, határidejét,
m) az alap- és a kiegészítő támogatás igénybevételének rendjét,
n) a támogatásra fordítható első évi keretösszeget, o) az egy tolmácsszolgálat által maximálisan pályázható alaptámogatás első évi összegét,
p) a pályázattal benyújtandó dokumentumok felsorolását, q) a pályázati díj összegét, megfizetésének módját,
r) a pályázattal kapcsolatos hiánypótlásra vonatkozó információkat, s) a finanszírozási szerződés megkötésének feltételeire, az azzal szerzett jogosultságokra, illetve vállalt
kötelezettségekre, az elszámolásra és az ellenőrzés tűrésének kötelezettségére, valamint az alap- és kiegészítő
támogatás jogosulatlan igénybevételének következményeire vonatkozó információkat. (5) A pályázat benyújtásának határidejét a pályázati kiírásban úgy kell meghatározni, hogy a pályázat benyújtására
a pályázat közzétételét követően legalább 30 nap álljon rendelkezésre.
(6) A pályázati kiírást közzé kell tenni a módszertani központ honlapján, valamint a társadalmi esélyegyenlőség
előmozdításáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által irányított minisztérium honlapján.
11. § (1) A pályázatot a fenntartó nyújtja be a módszertani központhoz. Ha a fenntartó a pályázat benyújtásakor még nem
működtet tolmácsszolgálatot, a pályázat benyújtásával vállalja – annak pozitív elbírálása esetén – tolmácsszolgálat
létrehozását és működtetését. (2) Amennyiben a pályázó több ellátási területen kíván tolmácsszolgálatot létrehozni, illetve működtetni, úgy ellátási
területenként külön pályázatot kell benyújtania. (3) A pályázati feltételek teljesítése önmagában nem jelent jogosultságot az alap- és kiegészítő támogatás
igénybevételére. (4) A pályázathoz csatolni kell a 3. melléklet szerinti dokumentumokat.
(5) Hiányosan beadott pályázat esetén a módszertani központ a pályázót egy alkalommal, 3 napos határidő tűzésével
hiánypótlásra hívja fel. (6) A postai úton benyújtott jognyilatkozatokat és más dokumentumokat határidőben benyújtottnak kell tekinteni, ha
azokat a határidő lejártáig ajánlott küldeményként postára adták.
12. § (1) A pályázatokat a módszertani központ a beérkezést, illetve a hiánypótlást követő 3 napon belül előkészíti a bíráló
bizottság részére javaslattétel céljából. A pályázatokat a bíráló bizottság a beérkezett pályázatok előkészítését követő
7 napon belül véleményezi. (2) A bíráló bizottság egy tagját a miniszter, két tagját a módszertani központ jelöli ki. A miniszter által kijelölt tag egyben
a bíráló bizottság elnöki tisztét is betölti. (3) Nem lehet tagja a bíráló bizottságnak, aki a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi
CLXXXI. törvény (a továbbiakban: Knyt.) szerint a döntés-előkészítésben közreműködőként nem vehet részt.
(4) A bíráló bizottságot a módszertani központ működteti.
(5) A bíráló bizottság tagja jogosult a pályázatok véleményezésében való részvételért a módszertani központ által előre
meghatározott, de pályázatonként legfeljebb a kötelező legkisebb munkabér 10%-ának megfelelő összegű
tiszteletdíjra, kivéve, ha a bíráló bizottsági tagsággal kapcsolatos feladatokat munkakörében látja el.
13. § (1) A bíráló bizottság a 14. § (1) bekezdése szerinti szakmai szempontok alapján, – egyúttal a 14. § (2) bekezdése szerinti
kizáró okok figyelembevételével – tesz javaslatot finanszírozási szerződés megkötésére a módszertani központnak.
A bíráló bizottság a javaslatát köteles indokolni. (2) A bíráló bizottság megyénként egy, a fővárosban három tolmácsszolgálat támogatására vonatkozóan tehet javaslatot.
A megyei tolmácsszolgálatok ellátási területe az adott megyére, a fővárosi tolmácsszolgálatok ellátási területe
a fővárosra terjed ki. (3) A megyei, illetve a fővárosi tolmácsszolgálatok ellátási területükön siketvak személyek számára akkor végezhetnek
tolmácsszolgáltatást, ha pályázatukban ezt szerepeltették és a bíráló bizottság megállapítja, hogy a siketvak
személyek számára nyújtandó tolmácsszolgáltatáshoz szükséges szakmai feltételeknek megfelelnek.
(4) A bíráló bizottság a (2) bekezdés szerinti huszonkét tolmácsszolgálat egyike tekintetében javaslatot tesz arra is, hogy
az ország egész területére kiterjedően végezhessen siketvak személyek számára tolmácsolást.
(5) A bíráló bizottság akkor határozatképes, ha minden tagja jelen van. A bíráló bizottsági javaslat elfogadásához
a bizottság tagjainak egybehangzó szavazata szükséges. (6) A bíráló bizottsági ülésről jegyzőkönyv készül, amely tartalmazza a tagok nevét, a bizottsági vélemény
meghozatalának napját, a pályázatokról kialakított bizottsági véleményt és annak indokolását. A jegyzőkönyv
nyilvános, abba bárki betekinthet. (7) A bíráló bizottság a működési rendjét – az e rendeletben meghatározott keretek között – maga alakítja ki.
14. § (1) A bíráló bizottság a javaslatát az alábbi szakmai szempontok mérlegelésével alakítja ki:
a) a tolmácsszolgálatnál a 7. § (1) bekezdésében meghatározott munkakörök tekintetében a pályázó által vállalt
minimális munkaidő, illetve az ott meghatározott létszám felett alkalmazottak és foglalkoztatottak száma,
feladata, munkaköre, munkaideje, b) a tolmácsszolgálat és annak munkatársai által használt eszközök száma, minősége,
c) a tolmácsszolgálat által ellátott tolmácsolási módok, d) siketvak személyek számára történő tolmácsszolgáltatás vállalása, illetve az ahhoz szükséges szakmai feltételek
teljesítése, e) a költségterv belső arányai, megalapozottsága, f) a költségterv szöveges indokolásának megalapozottsága,
g) a rendelkezésre álló egyéb bevételek. (2) A pályázat nem támogatható, ha
a) nem felel meg a jogszabályokban és a pályázati kiírásban meghatározott feltételeknek,
b) a létrehozni, illetve működtetni kívánt tolmácsszolgálat nem felel meg az e rendeletben meghatározott
működési, személyi és tárgyi feltételeknek, c) a pályázó a pályázatot határidőn túl nyújtja be, vagy a hiánypótlási felhívásnak határidőben nem vagy nem
megfelelően tesz eleget, d) a költségterv a pályázati dokumentációban foglaltak alapján nem kellően megalapozott, nem megfelelően
indokolt, vagy a tolmácsszolgálat működésének pénzügyi feltételei egyéb okból nem biztosítottak.
(3) A pályázatokról – a bíráló bizottság javaslata alapján – a módszertani központ a javaslat kézhezvételétől számított
5 napon belül dönt és a döntésről további 2 napon belül írásban értesíti a pályázókat.
(4) Az értesítés tartalmazza: a) a pályázó nevét, székhelyét;
b) a tolmácsszolgálat nevét és címét; c) nyertes pályázat esetén
ca) az ellátási területet, cb) hogy siketvak személyek számára történő tolmácsszolgáltatást ellátási területén végez-e,
cc) hogy siketvak személyek számára történő tolmácsszolgáltatást az egész ország területén végez-e,
cd) az első költségvetési évre vonatkozó alaptámogatás összegét,
ce) a kiegészítő támogatás igénybevételének feltételeit, cf) a finanszírozási szerződés megkötéséhez szükséges dokumentumok felsorolását és azok benyújtásának
határidejét, cg) a finanszírozási szerződés megkötésének határidejét; d) elutasított pályázat esetén az elutasítás indokát.
(5) A döntés hatályát veszti, ha a) a (4) bekezdés cd) alpontja szerinti feltétel eltér attól, amit a pályázó a pályázatában tervezett, és azt a pályázó nem
fogadja el, a pályázó erre vonatkozó nyilatkozatának a módszertani központ által történő kézhezvétele napjával,
b) a finanszírozási szerződés a döntésről szóló értesítésben megjelölt határidőig a pályázó mulasztásából vagy neki
felróható egyéb okból nem jön létre, az értesítésben megjelölt határidő leteltével,
c) a pályázó a pályázatban vagy az ahhoz csatolt dokumentumokban szándékosan valótlan adatot közölt, vagy
valamely jelentős tényt, körülményt elhallgatott, – feltéve, hogy a valós adatok, tények, körülmények
ismeretében a pályázat nem került volna támogatásra – a módszertani központ erről történő
tudomásszerzésének napjával. (6) Az (5) bekezdés b), illetve c) pontja szerinti körülmény fennállásáról a módszertani központ – a finanszírozási szerződés
megkötésére megjelölt határidő leteltét, illetve a valótlan adat közléséről, jelentős tény, körülmény elhallgatásáról
történő tudomásszerzést követő 5 napon belül – írásban értesíti a pályázót.
5. Időközi pályázat 15. § (1) A pályázati eljárás lefolytatását követően ellátatlanul maradt, vagy a finanszírozási időszak letelte előtt ellátatlanná vált
területek, feladatok ellátására a módszertani központ időközi pályázatot ír ki.
(2) Az időközi pályázatot a) eredménytelen pályázati eljárás esetén a pályázati eljárás során meghozott döntés napjától,
b) ha a pályázati eljárás során meghozott döntés a finanszírozási szerződés megkötése előtt hatályát vesztette,
a hatályvesztés napjától, c) a finanszírozási szerződés 21. § (1) bekezdés b), d) és e) pontja szerinti megszűnésének napjától, vagy
d) a finanszírozási szerződés 21. § (1) bekezdés c) pontja szerinti felmondása esetén a felmondási idő kezdetétől
számított 15 napon belül ki kell írni. (3) Az időközi pályázat lebonyolítására az általános pályázati eljárásra irányadó szabályokat kell alkalmazni azzal, hogy
a pályázati kiírásban a finanszírozási időszak megjelölése helyett a finanszírozás időközi pályázat szerinti kezdő és
a finanszírozási időszak befejező időpontját kell megjelölni. (4) Ha az időközi pályázat kiírásakor a siketvak személyek számára az ország egész területére kiterjedően nyújtott
tolmácsszolgáltatás biztosított, úgy a 10. § (4) bekezdés i) pontját, a 13. § (4) bekezdését, valamint a 14. § (4) bekezdés
c) pont cc) alpontját nem kell alkalmazni. (5) Ha kizárólag a siketvak személyek számára az ország egész területére kiterjedően nyújtott tolmácsszolgáltatás nem
biztosított, úgy erre a feladatra az időközi pályázatot kizárólag az egyes ellátási területeket ellátó fenntartók
részvételével kell kiírni. A pályázat meghívásos jellegét a pályázati kiírásban is meg kell jelölni.
6. A finanszírozási szerződés megkötése 16. § (1) A módszertani központ a nyertes pályázóval finanszírozási szerződést köt, amelyben
a) a módszertani központ kötelezettséget vállal arra, hogy a fenntartónak a jelnyelvi tolmácsszolgáltatás
biztosításához és a tolmácsszolgálat működtetéséhez alaptámogatást biztosít, b) a fenntartó kötelezettséget vállal arra, hogy a jogszabályokban és a finanszírozási szerződésben
meghatározottaknak megfelelően biztosítja a jelnyelvi tolmácsszolgáltatást és működteti a tolmácsszolgálatot.
(2) A finanszírozási szerződés megkötésének feltétele a 4. melléklet szerinti, továbbá a jogszabályban meghatározott
egyéb dokumentumok benyújtása. A dokumentumokat a nyertes pályázónak a pályázati döntésről szóló értesítés
kézhezvételétől számított 20 napon belül kell megküldenie a módszertani központ részére.
(3) A finanszírozási szerződést általános pályázat esetén a teljes finanszírozási időszakra, időközi pályázat esetén
a pályázati kiírásban meghatározott időponttól a finanszírozási időszak végéig terjedő időszakra kell megkötni.
(4) Ellátási területenként külön finanszírozási szerződést kell kötni.
(5) Egy tolmácsszolgálat létrehozására, működtetésére tekintettel csak egy ellátási terület ellátására köthető
finanszírozási szerződés. (6) A finanszírozási szerződés tartalmazza különösen:
a) a fenntartó nevét, székhelyét, adószámát és azon számlaszámát, amelyre a támogatás folyósítását kéri,
b) a fenntartó képviseletére jogosult személy nevét, c) a tolmácsszolgálat nevét és címét,
d) a tolmácsszolgálatnál munkaviszony keretében kötelezően alkalmazottak a fenntartó által vállalt minimális
munkaidejét, e) a tolmácsszolgálat által teljesítendő általános működési, személyi és tárgyi feltételek meghatározását,
f) az ellátási területet, g) hogy siketvak személyek számára történő tolmácsszolgáltatást ellátási területén végez-e,
h) hogy siketvak személyek számára történő tolmácsszolgáltatást az ország egész területére kiterjedően végez-e,
i) a tárgyév április 1-jétől a következő év március 31-éig meghatározott alaptámogatás összegét, annak általános
forgalmi adó tartalmát, j) az alaptámogatás folyósításának határidejét és módját,
k) a kiegészítő támogatás igénybevételének feltételeit, annak általános forgalmi adó tartalmát,
l) a finanszírozási szerződés kezdetének és megszűnésének időpontját,
m) a finanszírozási szerződés módosításának és felmondásának eseteit és módját,
n) a fenntartó bejelentési kötelezettségét, o) a kötelezően vezetendő dokumentumok körét és a dokumentálás módját,
p) az elszámolás és az ellenőrzés rendjét, q) a fenntartó és a tolmácsszolgálat 35. § szerinti nyilvántartási, valamint ellenőrzéssel kapcsolatos kötelezettségeit,
r) a szerződésszegés következményeit. 7. Bejelentési kötelezettség 17. § (1) A fenntartó haladéktalanul köteles értesíteni a módszertani központot
a) a jogutód nélküli megszűnéséről, b) arról, ha a finanszírozási szerződés megkötését követően történt változás okán a Knyt. 6. §-a szerint nem
részesíthető költségvetési támogatásban. (2) A fenntartó az eljárás megindításától számított 8 napon belül köteles értesíteni a módszertani központot, ha
a) vele szemben csőd-, felszámolási, végelszámolási, végrehajtási, illetve adósságrendezési eljárás indul,
b) az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) szerint nem minősül köztartozásmentes
adózónak. (3) A fenntartó a határidő leteltét követő 8 napon belül köteles értesíteni a módszertani központot, ha állami támogatást
nyújtó szervtől vagy szervezettől a finanszírozási szerződés alapjául szolgáló pályázat benyújtását megelőző 5 évben
kapott támogatásokkal határidőre nem számolt el. (4) A tolmácsszolgálat szolgáltatási rendjében foglalt bármely adat vagy információ változása esetén a fenntartó 8 napon
belül köteles a módosításokat a módszertani központnál elektronikus levélben bejelenteni, és a változásoknak
megfelelő új szolgáltatási rendet további 15 napon belül a 2. § (2) és (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően
hozzáférhetővé tenni. 18. § (1) A fenntartó 15 napon belül köteles bejelenteni a módszertani központnak, ha a 16. § (6) bekezdés a)–c) pontja, vagy
a 4. melléklet 2., illetve 3. pontja szerinti valamely adat megváltozik.
(2) A bejelentéssel egyidejűleg meg kell küldeni a) a fenntartó nevének, székhelyének, adószámának változása esetén a 4. melléklet 1. pontja szerinti
dokumentumot, b) a fenntartó számlaszámának, számlaszerződésének vagy számlavezető pénzforgalmi szolgáltatójának változása
esetén a 4. melléklet 2., illetve 3. pontja szerinti, továbbá az új számlaszám vagy szolgáltató tekintetében
a 4. melléklet 4. és 5. pontja szerinti dokumentumokat,
c) a fenntartó képviseletére jogosult személy változása esetén a 3. melléklet 7., illetve 8. pontja szerinti
dokumentumokat, d) a 3. melléklet 8. pontja szerinti valamely dokumentum változása esetén az új dokumentumot.
8. A finanszírozási szerződés módosítása 19. § (1) A finanszírozási szerződést módosítani kell, ha a 16. § (6) bekezdés a)–c) pontja szerinti valamely adat megváltozott.
A módosítást a módszertani központ készíti elő az adatok megváltozásáról szóló bejelentés beérkezését követő
15 napon belül. (2) A finanszírozási szerződés módosítását a módszertani központ előkészíti, ha az az egyéb jogszabályon alapuló
bejelentési kötelezettség teljesítése kapcsán, vagy az egyébként bejelentett változások miatt szükségessé vált.
20. § (1) A miniszter minden évben a Magyar Köztársaság költségvetéséről szóló törvény (a továbbiakban: költségvetési
törvény) kihirdetését követő 5 napon belül írásban értesíti a módszertani központot a következő évben a jelnyelvi
tolmácsszolgáltatás finanszírozására rendelkezésre álló költségvetési forrásról. (2) A módszertani központ – a finanszírozási időszak utolsó naptári évének kivételével – az (1) bekezdés szerinti értesítés
kézhezvételét követő 15 napon belül a rendelkezésre álló költségvetési forrásokra tekintettel ajánlatot tesz
a fenntartónak a költségvetési törvénnyel érintett év április 1-jétől alkalmazandó alaptámogatás összegére, és
tájékoztatást ad a kiegészítő támogatás várható országos keretéről.
(3) A fenntartó az ajánlat kézhezvételét követő 8 napon belül
a) a tervezett éves költségterv benyújtása mellett tájékoztatja a módszertani központot az ajánlat elfogadásáról,
b) a tervezett éves költségterv benyújtása mellett kezdeményezi a 16. § (6) bekezdés d) pontja szerinti szerződési
feltétel módosítását, vagy c) tájékoztatja a módszertani központot az ajánlat elutasításáról.
(4) A módszertani központ a (3) bekezdés b) pontja szerinti kezdeményezés beérkezését követő 8 napon belül értesíti
a fenntartót a módosítás elfogadásáról, vagy az azzal kapcsolatos személyes egyeztetés időpontjáról. Az egyeztetésről
jegyzőkönyv készül, amely nyilvános, abba bárki betekinthet. (5) Ha a fenntartó a módszertani központ ajánlatát elfogadta, továbbá, ha a módszertani központtal a 16. § (6) bekezdés
d) pontja szerinti szerződési feltétel módosítása tárgyában megállapodott, a szerződés tárgyév április 1-jétől ennek
megfelelően módosul. Egyéb esetben a szerződés tárgyév április 1-jén megszűnik.
9. A finanszírozási szerződés megszűnése 21. § (1) A finanszírozási szerződés megszűnik:
a) a finanszírozási időszak leteltével, b) a fenntartó jogutód nélküli megszűnésével,
c) felmondással, d) azonnali hatályú felmondással, e) a 20. § (5) bekezdése szerinti egyéb esetben.
(2) Amennyiben a finanszírozási szerződés megszűnt, az elszámolást benyújtották, az ellenőrzést lefolytatták és az
esetlegesen visszafizetendő alap-, illetve kiegészítő támogatást és kamatát megfizették, a módszertani központ
hozzájárul a 4. melléklet 4. és 5. pontja szerinti felhatalmazás és igazolás visszavonásához.
(3) A finanszírozási szerződés megszűnésétől számított 90 napig – kivéve, ha a tolmácsszolgálat címének, illetve nevének
megváltoztatása nélkül új finanszírozási szerződést kötöttek – a tolmácsszolgálat címén, illetve honlapján
tájékoztatást kell adni a szolgáltatás megszüntetésének tényéről és időpontjáról, valamint a további tájékoztatást
nyújtó módszertani központ címéről, telefonszámáról és elektronikus levélcíméről.
22. § (1) A fenntartó a finanszírozási szerződést azonnali hatállyal felmondhatja, ha – a 29. § (2) bekezdésében foglaltak
kivételével – a támogatást az esedékességet követő 30 napon belül nem folyósítják.
(2) A fenntartó a finanszírozási szerződést 90 napos felmondási idővel indokolás nélkül felmondhatja.
23. § (1) A módszertani központ a finanszírozási szerződést azonnali hatállyal felmondja, ha a fenntartó a pályázatban, az ahhoz
csatolt iratokban, vagy a finanszírozási szerződés megkötéséhez benyújtott dokumentumokban szándékosan valótlan
adatot közölt, vagy valamely jelentős tényt, körülményt elhallgatott, feltéve, hogy a valós adatok, tények,
körülmények ismeretében a pályázat nem került volna támogatásra, illetve a finanszírozási szerződés nem került volna
megkötésre. (2) A módszertani központ a finanszírozási szerződést 60 napos felmondási idővel felmondja, ha
a) a fenntartó a Knyt. 6. §-a alapján nem részesíthető költségvetési támogatásban, és a kizáró ok megszüntetéséről
az arról való tudomásszerzést követően haladéktalanul nem intézkedik,
b) a tolmácsszolgálat a finanszírozási szerződésben rögzített ellátási területnek csak egy részén nyújt, vagy
egyáltalán nem nyújt tolmácsszolgáltatást, c) a tolmácsszolgálat a finanszírozási szerződésben foglaltak ellenére ellátási területén nem nyújt
tolmácsszolgáltatást siketvak személyek számára, d) a tolmácsszolgálat a finanszírozási szerződésben foglaltak ellenére az ország egész területére kiterjedően nem
nyújt tolmácsszolgáltatást siketvak személyek számára. (3) A módszertani központ a finanszírozási szerződést 90 napos felmondási idővel felmondhatja, ha
a) a fenntartó a bejelentési kötelezettségét nem teljesíti,
b) a fenntartóval szemben a finanszírozási szerződés megkötését követően csőd-, felszámolási, végelszámolási,
végrehajtási vagy adósságrendezési eljárás indul, c) a fenntartó az alaptámogatást nem a 26. §-ban foglaltaknak megfelelően használja fel,
d) a fenntartó a kiegészítő támogatást nem a 30. §-ban foglaltaknak megfelelően használja fel,
e) a fenntartó elszámolási kötelezettségének felszólításra sem nem tesz eleget,
f) a módszertani központ az elszámolást részben vagy egészében elutasítja,
g) a fenntartó vagy a tolmácsszolgálat nem biztosítja a módszertani központ vagy az ellenőrzést végző egyéb szerv
ellenőrzésének feltételeit, vagy akadályozza az ellenőrzést, h) a fenntartó a 36–38. § szerinti visszafizetési vagy kamatfizetési kötelezettségét nem teljesíti,
i) a fenntartó állami támogatást nyújtó szervtől vagy szervezettől a finanszírozási szerződés alapjául szolgáló
pályázat benyújtását megelőző 5 évben kapott támogatásokkal határidőre nem számol el,
j) a fenntartó vagy a tolmácsszolgálat a jogszabályban, vagy a finanszírozási szerződésben meghatározott valamely
további kötelezettségét súlyosan vagy ismételten megszegi, k) a fenntartó a támogatás igénybevételéhez szükséges valamely jogszabályi feltételnek nem felel meg.
10. Az alaptámogatás folyósítása 24. § A tolmácsszolgálatok támogatására irányuló összegnek a módszertani központ részére történő átadásáról a miniszter
és a módszertani központ minden év január 10-éig támogatási szerződést köt.
25. § Az alaptámogatást a módszertani központ első alkalommal a finanszírozási időszak kezdőhónapjának 10. napjáig, azt
követően minden hónap 10. napjáig utalja át a fenntartónak. A finanszírozási időszak folyamán megkötött szerződés
esetén az alaptámogatást első alkalommal a szerződés megkötésének hónapjában, ezt követően minden hónap
10. napjáig kell átutalni. 26. § (1) Az alaptámogatás terhére elszámolhatók:
a) a tolmácsszolgálat működéséhez szükséges tárgyi feltételek biztosításának – így berendezéseinek,
felszereléseinek beszerzési, fenntartási, működési, fejlesztési, karbantartási és javítási, továbbá helyiségeinek
fenntartási, karbantartási, felújítási és korszerűsítési – költsége, b) a tolmácsszolgálat honlapjának kialakítási és üzemeltetési költsége,
c) a tolmácsszolgálat szolgáltatási rendje – könnyen érthető, magyar jelnyelvi és Braille-írásos változatban történő –
elkészítésének költsége, d) a tolmácsszolgálatnál munkaviszony keretében kötelezően alkalmazottak személyi juttatásai és az ezekhez
kapcsolódó közterhek, továbbá e) a tolmácsszolgálatnál munkaviszony keretében kötelezően alkalmazottak jelnyelvi képzésével, továbbképzésével
kapcsolatos költségek. (2) Ha egy fenntartó több tolmácsszolgálatot működtet, az egyik tolmácsszolgálatra tekintettel kapott alaptámogatás
a másik tolmácsszolgálat költségeire nem használható fel. 11. Kiegészítő támogatás
27. § (1) Kiegészítő támogatásban a fenntartó azon tolmácsszolgálat után részesülhet, amely az adott hónapban az
5. mellékletben foglalt – a tolmácsszolgálatnál munkaviszony keretében kötelezően alkalmazottak munkaidejéhez
igazodó – óraszámnál több térítésmentes jelnyelvi tolmácsolási órát teljesített.
(2) A kiegészítő támogatás igénybevételére jogosító minimális havi tolmácsolási óraszámba kizárólag
a tolmácsszolgálatnál munkaviszony keretében kötelezően alkalmazottak által teljesített térítésmentes jelnyelvi
tolmácsolási órák számíthatók be. 28. § (1) A fenntartó a tárgyhónapban teljesített összes térítésmentes jelnyelvi tolmácsolási órát a tárgyhót követő hónap
5. napjáig igazolja a módszertani központ által rendszeresített, kiállított munkalapok módszertani központ részére
történő megküldésével. A munkalapokat a módszertani központ formailag, szükség esetén tartalmilag ellenőrzi.
(2) A módszertani központ által elfogadott munkalapok alapján az 5. mellékletben foglalt óraszám fölött teljesített
térítésmentes jelnyelvi tolmácsolási órák után a módszertani központ a tárgyhónapot követő második hónap
10. napjáig kiegészítő támogatást utal át a fenntartónak. A kiegészítő támogatás összege feladategységenként
a kötelező legkisebb munkabér 2%-a. 29. § (1) A kiegészítő támogatás országos éves keretösszege a tolmácsszolgálatok támogatására rendelkezésre álló teljes
pályázati keretösszeg és a fenntartók által elnyert összes alaptámogatás különbözete.
(2) A kiegészítő támogatás országos évi keretösszegét a módszertani központ egyenlő összegű havi keretekre osztja.
Kiegészítő támogatás folyósítása a havi keret kimerüléséig történik.
(3) Ha a havi keret kevesebb, mint a munkalapok alapján beérkezett és a módszertani központ által elfogadott igények
összege, a módszertani központ a keretet a teljesítmények arányának figyelembevételével biztosítja.
(4) A havi keret fel nem használt maradványát a módszertani központ a következő havi keretre átcsoportosítja.
30. § (1) A fenntartó az adott tolmácsolási eset kapcsán részére folyósított kiegészítő támogatás összegének legalább 60%-át
köteles az azt ellátó a) – a 7. § (1) bekezdése szerinti, munkaviszony keretében kötelezően alkalmazott – munkatársnak, annak személyi
alapbérén felül bruttó bérként biztosítani, amennyiben a munkatárs az adott hónapban már teljesítette
a munkaidejéhez igazodóan erre jogosító, 6. mellékletben foglalt térítésmentes jelnyelvi tolmácsolási óraszámot,
b) – a 7. § (2) bekezdése szerinti, munkaviszony keretében alkalmazott – jelnyelvi tolmácsnak, annak személyi
alapbérén felül bruttó bérként biztosítani, c) – a 7. § (2) bekezdése szerinti, megbízási jogviszony keretében foglalkoztatott – jelnyelvi tolmácsnak díjként
kifizetni. (2) A tolmácsszolgálat a részére folyósított kiegészítő támogatásból az (1) bekezdés szerinti kifizetéseket követően
fennmaradt összeget a tolmácsszolgálat működtetésére, a tolmácsszolgáltatás fenntartására, fejlesztésére, szakmai
színvonalának biztosítására, emelésére, továbbá az alkalmazottak és a foglalkoztatottak szakmai fejlesztésére
használhatja fel. (3) Ha egy fenntartó több tolmácsszolgálatot működtet, az egyik tolmácsszolgálatra tekintettel kapott kiegészítő
támogatás a másik tolmácsszolgálat költségeire nem használható fel.
12. A támogatás folyósításának felfüggesztése 31. § (1) Az alap- és a kiegészítő támogatás folyósítását a módszertani központ felfüggeszti, ha
a) a fenntartónak köztartozása keletkezik, a köztartozás megszűnéséig,
b) a fenntartó bejelentési kötelezettségének nem tesz eleget, a kötelezettség teljesítéséig,
c) a fenntartó elszámolási kötelezettségének felszólításra sem nem tesz eleget, a kötelezettség teljesítéséig,
d) a fenntartó az alaptámogatás, a kiegészítő támogatás vagy a kamat tekintetében fennálló tartozását határidőben
nem fizette meg, annak megfizetéséig, e) a fenntartó vagy a tolmácsszolgálat nem biztosítja a módszertani központ, vagy az ellenőrzést végző egyéb szerv
ellenőrzésének feltételeit, vagy akadályozza az ellenőrzést, az állapot fennállásáig.
(2) A felfüggesztés okának megszűnése esetén a felfüggesztés miatt nem folyósított
a) alaptámogatást a következő hónapban folyósított alaptámogatással, b) kiegészítő támogatást a következő hónapban folyósított kiegészítő támogatással
egyidejűleg kell folyósítani. 13. Elszámolás és ellenőrzés 32. § (1) A fenntartó a finanszírozási időszak alatt minden év
a) október 31-ig szeptember 30-ai fordulónappal, b) április 30-ig március 31-ei fordulónappal
féléves – a támogatás felhasználásának és a tevékenység megvalósításának szakmai vonatkozásait is tartalmazó –
elszámolást nyújt be a módszertani központhoz az igénybe vett alap- és kiegészítő támogatásról.
(2) A finanszírozási szerződés megszűnése esetén a megszűnéstől számított 30 napon belül kell elszámolást benyújtani
a legutóbbi féléves elszámolással elszámolt időszak óta igénybe vett alap- és kiegészítő támogatás tekintetében.
(3) Az elszámolás benyújtási határidejének elmulasztása esetén a módszertani központ felhívja a fenntartót az elszámolás
3 napon belül történő benyújtására. (4) Az elszámolás hiányossága esetén a módszertani központ a fenntartót – egy alkalommal, írásban, legfeljebb 8 napos
határidővel – hiánypótlásra hívja fel. (5) Az elszámolás elfogadásáról a módszertani központ – az (1)–(3) bekezdés szerinti beérkezéstől számított 30 napon
belül – dönt, és döntéséről 5 napon belül értesíti a fenntartót. A módszertani központ az elszámolást elutasítja,
ha abból a szolgáltatás szabályszerű nyújtása pénzügyi vagy szakmai szempontból nem állapítható meg.
33. § (1) A módszertani központ az e rendeletben és a finanszírozási szerződésben foglalt egyéb előírások betartását évente
legalább egy alkalommal ellenőrzi (a továbbiakban: szakmai ellenőrzés).
(2) A szakmai ellenőrzés során a módszertani központ – vagy annak megbízottja – bármikor, előzetes bejelentés nélkül
a) ügyfélfogadási időben végzett személyes helyszíni ellenőrzés, b) próbarendelés,
c) a honlap meglétének és tartalmának vizsgálata útján ellenőrizheti a jelen rendeletben foglaltak, és a finanszírozási szerződésben rögzített egyéb feltételek teljesítését.
(3) A helyszíni ellenőrzésről és a tolmácsszolgálat helyiségében személyesen végzett próbarendelésről a módszertani
központ jegyzőkönyvet, az egyéb szakmai ellenőrzésről írásos dokumentumot készít, amelyekre a 34. § (3) bekezdését
kell alkalmazni. (4) A szakmai ellenőrzés során feltárt hiba vagy hiányosság esetén a módszertani központ – amennyiben a hiba
orvosolható – megfelelő határidő tűzésével felszólítja a fenntartót a jelen rendelet és a finanszírozási szerződés szerinti
működés helyreállítására. (5) Ha a (4) bekezdés szerinti felszólításra az adott naptári évben több alkalommal kerül sor, a fenntartó köteles
a) második felszólítás esetén – a felszólítás kézhezvételét megelőző hónapra eső – az ellenőrzéssel érintett
finanszírozási szerződés alapján biztosított alaptámogatás 25%-ának, b) minden további felszólítás esetén – a felszólítás kézhezvételét megelőző hónapra eső – az ellenőrzéssel érintett
finanszírozási szerződés alapján biztosított alaptámogatás 50%-ának megfelelő összeget a felszólítás kézhezvételétől számított 15 napon belül átutalni a módszertani központ részére.
34. § (1) Az elszámolások szabályszerűségét a módszertani központ évente legalább egy alkalommal a tolmácsszolgálat címén,
illetve szükség szerint a fenntartó székhelyén ellenőrzi (a továbbiakban: pénzügyi ellenőrzés). A pénzügyi ellenőrzést
a finanszírozási szerződés évközi megszűnése esetén a megszűnéstől számított 60 napon belül kell lefolytatni.
A pénzügyi ellenőrzés kiterjed a felhasználás jogszerűségének vizsgálatára is.
(2) A módszertani központ a pénzügyi ellenőrzésről jegyzőkönyvet készít.
(3) A jegyzőkönyvre a fenntartó a kézhezvételtől számított 10 napon belül észrevételt tehet. A módszertani központ az
észrevételeket megvizsgálja, és szükség esetén a jegyzőkönyvet módosítja, majd a végleges jegyzőkönyvet megküldi
a fenntartónak. 35. § A fenntartó és a tolmácsszolgálat köteles az alap- és a kiegészítő támogatás felhasználását elkülönítetten és
naprakészen nyilvántartani, az ellenőrzésre feljogosított szervek vagy szervezetek megkeresésére az ellenőrzés
lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni, a kért dokumentumokat átadni és az ellenőrzésben egyébként
közreműködni. 14. A támogatás visszafizetése 36. § (1) A finanszírozási időszakban folyósított alap- és kiegészítő támogatás teljes összegét vissza kell fizetni, ha a fenntartó
a pályázatban, az ahhoz csatolt iratokban, vagy a finanszírozási szerződés megkötéséhez benyújtott
dokumentumokban szándékosan valótlan adatot közölt, vagy valamely jelentős tényt, körülményt elhallgatott,
feltéve, hogy a valós adatok, tények, körülmények ismeretében a pályázat nem került volna támogatásra, illetve
a finanszírozási szerződés nem került volna megkötésre. (2) A legutóbbi pénzügyi ellenőrzés óta folyósított alap- és kiegészítő támogatás teljes összegét vissza kell fizetni, ha
a fenntartó vagy a tolmácsszolgálat a finanszírozási szerződés megszűnését követően nem biztosítja a pénzügyi
ellenőrzés feltételeit vagy akadályozza az ellenőrzést. (3) Az elszámolással érintett időszakban folyósított alap- és kiegészítő támogatás
a) teljes összegét vissza kell fizetni, ha a fenntartó a módszertani központ 32. § (3) bekezdés szerinti felszólítása
ellenére, a felszólításban foglalt határidőben nem nyújtja be az elszámolást,
b) azon részét vissza kell fizetni, amelyre vonatkozóan az elszámolást a módszertani központ elutasította.
(4) Ha az alaptámogatás nem a 26. §-ban foglaltak szerint került felhasználásra, a jogellenesen felhasznált alaptámogatást
vissza kell fizetni. (5) Ha a kiegészítő támogatás nem a 30. §-ban foglaltak szerint került felhasználásra, a jogellenesen felhasznált kiegészítő
támogatást vissza kell fizetni. (6) Ha egy fenntartó tolmácsszolgálat működtetésére több finanszírozási szerződést kötött, a visszafizetési kötelezettség
kizárólag az arra okot adó körülménnyel érintett finanszírozási szerződés alapján biztosított alap-, illetve kiegészítő
támogatásra vonatkozik. 37. § A fenntartó a visszafizetendő alap-, illetve kiegészítő támogatás összege után a folyósítás időpontjától kezdődően
kamatot fizet. A kamat éves mértéke a jegybanki alapkamat kétszerese. A fizetendő kamat számításakor az érintett
naptári félévet megelőző utolsó napon érvényes jegybanki alapkamat irányadó az adott naptári félév teljes idejére.
38. § (1) Az alap-, illetve a kiegészítő támogatás és a kamat (a továbbiakban együtt: tartozás) követelésére a módszertani
központ jogosult. (2) A tartozás megfizetésére a fenntartót írásban, határidő tűzésével kell felszólítani. Egyidejűleg a fenntartót
figyelmeztetni kell a tartozás megfizetése elmaradásának jogkövetkezményeire. (3) Az elszámolás alapján fennálló tartozást az (2) bekezdéstől eltérően külön írásbeli felszólítás nélkül, az elszámolás
benyújtásával egyidejűleg meg kell fizetni. (4) Ha a tartozás összegét a fenntartó határidőre nem fizette meg, azt a módszertani központ beszedési megbízás
benyújtásával, amennyiben az sem vezet eredményre – a 10 000 Ft-ot meghaladó tartozást – fizetési meghagyásos,
vagy polgári peres eljárásban érvényesíti. IV. FEJEZET
A TÉRÍTÉSMENTES JELNYELVI TOLMÁCSSZOLGÁLTATÁS IGÉNYBEVÉTELÉNEK FELTÉTELEI
39. § (1) A térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatásra jogosító, a Jtv. 4. § (2) bekezdése szerinti okiratot vagy igazolást, az
annak alapján elsőként igénybe vett térítésmentes jelnyelvi tolmácsolás megkezdése előtt kell bemutatni a szakmai
vezető jelnyelvi tolmácsnak. (2) A speciális órakeretek – az (1) bekezdésben foglaltakon túl – a következő okiratok, igazolások bemutatásával vehetők
igénybe: a) a Jtv. 5. § (2) bekezdés a) pontja szerinti, tanulói jogviszonnyal összefüggésben biztosított órakeret esetében
tanulói jogviszony-igazolás, b) a Jtv. 5. § (2) bekezdés b) pontja szerinti, hallgatói jogviszonnyal összefüggésben biztosított órakeret esetében
hallgatói jogviszony-igazolás, c) a Jtv. 5. § (2) bekezdés c) pontja szerinti, felnőttképzéssel összefüggésben biztosított órakeret esetében
felnőttképzési szerződés. (3) A (2) bekezdés szerinti okiratot, igazolást az első, az adott speciális órakeret terhére igénybe vett térítésmentes
jelnyelvi tolmácsolás megkezdése előtt kell bemutatni a szakmai vezető jelnyelvi tolmácsnak.
(4) Az (1), illetve a (2) bekezdés szerinti okiratok, igazolások bemutatását követően a szakmai vezető jelnyelvi tolmács
gondoskodik arról, hogy a tolmácsszolgálat a módszertani központ által működtetett adatrögzítő rendszerben
– elektronikus adatkapcsolat útján – rögzítse az igénybe vevő természetes személyazonosító adatait, a bemutatott
okirat, igazolás típusát, időbeli érvényességét, és az annak alapján az igénybe vevő számára rendelkezésre álló
általános, illetve speciális órakereteket. (5) A térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatás a bemutatott okirat, igazolás érvényességi idején belül minden további
esetben a személyazonosság igazolására alkalmas okirat bemutatásával vehető igénybe.
(6) Amennyiben az okiratot, igazolást az igénybe vevő nem tudja bemutatni, vagy az azon szereplő adatok nem
olvashatók, a tolmácsszolgálat a megrendelést – az igénybe vevő előzetes tájékoztatása mellett – térítés ellenében
teljesítheti. 40. § (1) Az igénybe vett térítésmentes jelnyelvi tolmácsolási eseteket és azok munkalapok szerinti óraszámát
a tolmácsszolgálat legkésőbb a tolmácsolási eset napját követő munkanapon 10.00 óráig rögzíti a módszertani
központ által működtetett adatrögzítő rendszerben. (2) Az általános, illetve a speciális órakeretek állásáról a módszertani központ a tolmácsszolgálatoktól érkező adatok
alapján naprakész nyilvántartást vezet, amelybe a tolmácsszolgálatok számára folyamatos betekintést biztosít.
(3) A térítésmentes jelnyelvi tolmácsolásra vonatkozó megrendelés beérkezését követően a tolmácsszolgálat
a (2) bekezdés szerinti nyilvántartásból adatot kér az igénybe vevő rendelkezésére álló, az adott tolmácsolás kapcsán
felhasználható órakeretekről. (4) Ha az igénybe vevőnek a) az általános órakeretéből, vagy
b) – tanulói jogviszonnyal, hallgatói jogviszonnyal, illetve felnőttképzésben való részvétellel összefüggésben
történő igénybevétel esetén – az adott tolmácsolás kapcsán felhasználható speciális órakeretéből
még rendelkezésre álló idő nem éri el a 10 órát, vagy az órakeret kimerült, erre a tolmácsszolgálat munkatársa
a tolmácsolás megkezdése előtt írásban felhívja a figyelmét.
(5) Ha az igénybe vevő általános órakerete a tolmácsolási helyzet közben merül ki, és az adott tolmácsolás kapcsán
felhasználható speciális órakeretéből még valamennyi idő rendelkezésre áll, választása szerint a tolmácsolást ezen
órakeret terhére veheti igénybe. Egyéb esetben a jelnyelvi tolmácsolás a továbbiakban térítés ellenében vehető
igénybe. Erről az igénybe vevőt legkésőbb az órakeret kimerülésekor tájékoztatni kell.
(6) Ha az igénybe vevő az adott tolmácsolás kapcsán felhasználható speciális órakerete a tolmácsolási helyzet közben
merül ki, és az általános órakeretéből még valamennyi idő rendelkezésre áll, választása szerint a tolmácsolást ezen
órakeret terhére veheti igénybe. Egyéb esetben a jelnyelvi tolmácsolás a továbbiakban térítés ellenében vehető
igénybe. Erről az igénybe vevőt legkésőbb az órakeret kimerülésekor tájékoztatni kell.
(7) A (4)–(6) bekezdésben foglalt eseteken túl a tolmácsszolgálat az igénybe vevő kérésére ad tájékoztatást
a rendelkezésére álló órakeretekről. 41. § Ha az igénybe vevő, illetve a megrendelő a térítésmentes jelnyelvi tolmácsolásra vonatkozó megrendelését
a tolmácsolás kezdő időpontját megelőző 12 órán belül mondja le, vagy a tolmácsolás kért helyszínén és időpontjában
nem jelenik meg, a lemondás, illetve a megjelenés elmaradása tényének írásban történő rögzítése mellett, az igénybe
vevő – illetve akinek kérésére, és jogosultságára tekintettel a megrendelő a tolmácsolást megrendelte – órakeretéből
a tolmácsolás feladategységben meghatározott tervezett időtartamának megfelelő időt le kell vonni.
42. § A tolmácsszolgálat finanszírozási szerződés szerinti ellátási területén kívül – azon ellátási területeket kivéve, amelyekre
nézve a módszertani központ tájékoztatása alapján nincs hatályos finanszírozási szerződés – az igénybe vevő
rendelkezésére álló órakerettől függetlenül tolmácsszolgáltatás csak térítés ellenében végezhető. Erről az igénybe
vevőt a tolmácsolás megkezdése előtt tájékoztatni kell. 43. § A térítésmentes jelnyelvi tolmácsolási esetről a módszertani központ által rendszeresített munkalapot kell kiállítani,
amelyen a tolmácsolás megtörténtét, a tolmácsolás időtartamát az igénybe vevő, a tolmácsolást végző jelnyelvi
tolmács, és – 60 percet meghaladó tolmácsolási időtartam esetén – a tolmácsolási helyzetben részt vevő, jelenlévő
harmadik fél képviselője is aláírásával igazolja. A munkalapon fel kell tüntetni továbbá, hogy a tolmácsolás az igénybe
vevő mely órakeretének terhére történt. V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
44. § (1) E rendelet a (2)–(4) bekezdésben foglaltak kivételével a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba azzal,
hogy rendelkezéseit először a hatálybalépését követő első általános pályázati eljárás során, valamint az az alapján
megkötött finanszírozási szerződések tekintetében kell alkalmazni. (2) E rendelet 8. § (1) bekezdése, 39–43. §-a, 46. §-a, továbbá 48. § (1) bekezdése 2012. április 1-jén lép hatályba.
(3) E rendelet 47. § (1) bekezdése és 48. § (2) bekezdése 2015. január 1-jén lép hatályba.
(4) E rendelet 47. § (2) és (3) bekezdése és 48. § (3) bekezdése 2015. április 1-jén lép hatályba.
45. § Az általános pályázatot e rendelet alapján első ízben 2012. január 15-éig kell kiírni.
46. § Az 1. § (1) bekezdés 12. pontja szerinti órakeretek 39. § (4) bekezdés szerinti rögzítése első ízben 2012. április 1-jétől
történik a következők szerint: a) az általános órakeret a naptári évhez viszonyítva,
b) a tanulói jogviszonyra tekintettel tanévenként biztosított speciális órakeret a tanév fennmaradó időtartamával,
c) a hallgatói jogviszonyra tekintettel szemeszterenként biztosított speciális órakeret jogviszonyonként, és
a szemeszter fennmaradó időtartamával, d) a felnőttképzésben történő részvételre tekintettel biztosított speciális órakeret képzésenként, és a képzés
fennmaradó óraszámával időarányosan kerül megállapításra. 47. § (1) A 2. § (2) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A szolgáltatási rend a tolmácsszolgálat irodájában folyamatosan hozzáférhető kell, hogy legyen az alábbi
formátumokban:) „d) Braille-írásos változat.” (2) A 4. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A tolmácsszolgálat térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatást kizárólag a finanszírozási szerződés szerinti
ellátási területén végezhet, kivéve azokat az ellátási területeket, amelyek ellátására a módszertani központ
tájékoztatása alapján nincs hatályos finanszírozási szerződés.” (3) A 6. § helyébe a következő rendelkezés lép:
„6. § A tolmácsszolgálat a jelnyelvi tolmácsszolgáltatást magyar jelnyelven, valamint a Jtv. mellékletében megjelölt
valamennyi speciális kommunikációs rendszer útján köteles biztosítani.” 48. § (1) Hatályát veszti a 3. melléklet 20.2. pontja.
(2) Hatályát veszti a) a 10. § (4) bekezdés i) pontja,
b) a 13. § (3) és (4) bekezdése,
c) a 14. § (1) bekezdés d) pontja,
d) a 14. § (4) bekezdés cb) és cc) pontja,
e) a 15. § (4) és (5) bekezdése,
f) a 16. § (6) bekezdés g) és h) pontja.
(3) Hatályát veszti a) a 4. § (2) bekezdésében az „– az (5) bekezdés szerinti kivétellel –” szövegrész,
b) a 4. § (4) és (5) bekezdése,
c) a 14. § (1) bekezdés c) pontja,
d) a 23. § (2) bekezdés c) és d) pontja,
e) az 1. melléklet 3. és 4. pontja.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
185/2009. (IX. 10.) Korm. rendelete a hatósági közvetítőkről.
A Kormány a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174. § (1) bekezdés
c) pontjában és az egyes jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. évi LXXXII. törvény 6. §
(2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott feladatkörében
eljárva a következőket rendeli el:
1. § Hatósági közvetítő az lehet, aki
a) magyar állampolgár vagy külön törvény szerint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező,
a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény szerint eljárási képességgel rendelkező
személy,
b) felsőfokú végzettséggel vagy azzal egyenértékű elismert külföldi oklevéllel rendelkezik, és
c) hatósági közvetítői vizsgát vagy közigazgatási szakvizsgát tett vagy – a köztisztviselők jogállásáról szóló törvény
szerint – közigazgatási szakvizsgával egyenértékű képesítéssel rendelkezik. 2. § (1) A hatósági közvetítőt – kérelmére – a Kormánynak a kérelmező lakóhelye szerint ille té kes általános hatáskörű területi
államigazgatási szerve veszi nyilvántartásba.
(2) A nyilvántartásba való felvétel iránti kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kérelmező természetes személyazonosító adatait, valamint telefonszámát, elektronikus levélcímét vagy – ha
azzal rendelkezik – ügyfélkapun keresztüli elérhetőségét,
b) a kérelmező felsőfokú iskolai végzettségét tanúsító oklevelének számát és keltét, valamint az oklevél kiállítójának
megnevezését,
c) a kérelmezett hatósági közvetítői tevékenységi kör megnevezését és
d) a hatósági közvetítői vizsga letételét tanúsító igazolás sorszámát, a közigazgatásiszakvizsga-bizonyítvány számát
vagy a közigazgatási szakvizsgával a köztisztviselők jogállásáról szóló törvény szerint egyenértékű képesítést
igazoló okirat megnevezését és számát.
(3) Ha a kérelmező a hatósági közvetítői tevékenység folytatása feltételeinek nem felel meg, a Kormány általános
hatáskörű területi államigazgatási szerve a közvetítői tevékenység folytatását – a hatósági közvetítői tevékenység
folytatása feltételei fennállásának az igazolásáig – megtiltja.
(4) A hatósági közvetítőt első alkalommal kirendelő hatóság köteles a hatósági közvetítői tevékenységre való
jogosultságot ellenőrizni. Abban az esetben, ha a hatósági közvetítő a hatósági közvetítők nyilvántartásában még nem
szerepel, a kirendelő hatóság a (2) bekezdés szerinti adatokat közli a Kormánynak a hatósági közvetítő lakóhelye
szerint ille té kes területi államigazgatási szervével, aki a hatósági közvetítőt nyilvántartásba veszi.
(5) Ha a hatósági közvetítőt kirendelő hatóság megállapítja, hogy a kirendelt hatósági közvetítő a tevékenység gyakorlása
feltételeinek nem felel meg, másik hatósági közvetítőt rendel ki, továbbá értesíti a Kormánynak a hatósági közvetítő
lakóhelye szerint ille té kes általános hatáskörű területi államigazgatási szervét, amely a közvetítői tevékenység
folytatását – a hatósági közvetítői tevékenység folytatása feltételei fennállásának az igazolásáig – megtiltja.
(6) Ha a hatósági közvetítő a tevékenységéből eredő kötelezettségeit neki felróható okból megszegi vagy elmulasztja,
a hatósági közvetítőt kirendelő hatóság írásban értesíti a Kormánynak a hatósági közvetítő lakóhelye szerint ille té kes
általános hatáskörű területi államigazgatási szervét. Ha a hatósági közvetítő a tevékenységéből eredő kötelezettségeit
ismételten, neki felróható okból megszegi vagy elmulasztja, a Kormánynak a közvetítő lakóhelye szerint ille té kes
általános hatáskörű területi államigazgatási szerve egy évre megtiltja a tevékenység gyakorlását, és az erről szóló
határozatát elektronikus úton közli a Kormány valamennyi általános hatáskörű területi államigazgatási szervével.
3. § (1) A hatósági közvetítő a tevékenységét az ország egész területén végezheti.
(2) A hatósági közvetítő bejelentése alapján, valamint a nyilvántartásban nem szereplő tevékenységi körben a hatósági
közvetítőt kirendelő hatóság adatközlése alapján a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve
kiegészíti a nyilvántartásnak az érintett hatósági közvetítő tevékenységi körére vonatkozó adatait.
4. § (1) A nyilvántartásba vett hatósági közvetítő köteles a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervének
haladéktalanul bejelenteni, ha a nyilvántartásban meghatározott adataiban vagy lakóhelye tekintetében változás
állt be.
(2) Ha a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve a hivatalból indított vizsgálata során az adatváltozás
bejelentésével összefüggő hiányosságokat állapít meg, felhívja az érintettet a hiányok pótlására.
(3) Ha a hatósági közvetítő úgy változtatja meg a lakóhelyét, hogy a nyilvántartás vezetésére e miatt a Kormány másik
általános hatáskörű területi államigazgatási szerve válik ille té kessé, a korábbi lakóhely szerint ille té kes nyilvántartást
vezető szerv a bejelentést a nyilvántartásnak a hatósági közvetítőre vonatkozó adataival együtt megküldi az új
lakóhely szerint ille té kes hatóságnak, amely a hatósági közvetítőt nyilvántartásba veszi.
5. § (1) Törölni kell a nyilvántartásból azt, aki
a) meghalt,
b) a nyilvántartásból való törlését kérte,
c) lakóhelyet változtat, és a Kormány nyilvántartást vezető általános hatáskörű területi államigazgatási szerve az új
lakóhely tekintetében nem rendelkezik ille té kességgel.
(2) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti törlésre azt köve tően kerülhet sor, miután a Kormánynak a hatósági közvetítő korábbi
lakóhelye szerint ille té kes általános hatáskörű területi államigazgatási szerve kezdeményezésére a Kormánynak
a hatósági közvetítő új lakóhelye szerint ille té kes általános hatáskörű területi államigazgatási szerve nyilvántartásba
veszi az érintettet, és erről értesíti a Kormánynak az eljárást kezdeményező általános hatáskörű területi államigazgatási
szervét.
(3) A Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve a nyilvántartásból törölt személy adatait
a nyilvántartásból történő törlés időpontjától számított 1 évig tárolja, és ezt köve tően gondoskodik az adatok
törléséről.
6. § (1) A hatósági közvetítők nyilvántartásában szereplő nyilvános adatok a központi elektronikus szolgáltató rendszer útján
is elérhetők.
(2) A nyilvántartásba való bejegyzésről, illetve az abból való törlésről, valamint a nyilvántartás nyilvános adataiban történt
változásról a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve haladéktalanul értesíti a központi
elektronikus szolgáltató rendszer kezelőjét.
7. § (1) Az eljáró közigazgatási hatóság (a továb biak ban: hatóság) hivatalból vagy az ügyfél kérelmére dönt a hatósági
közvetítő igénybevételéről. Az ügyfélnek a hatósági közvetítő igénybevételére irányuló kezdeményezési joga kiterjed
a hatósági közvetítő személyére vonatkozó javaslattételre.
(2) Kérelemre indult eljárás esetén a hatóság a hatósági közvetítő kirendeléséről szóló végzés meghozatala előtt köteles
meghallgatni az eljárás megindítását kérelmező ügyfelet.
(3) A hatósági közvetítő kirendeléséről szóló végzésnek tartalmaznia kell
a) a hatósági közvetítő nevét,
b) a hatósági közvetítői feladatot,
c) az ismert ügyfelek nevét és
d) annak közlését, hogy a hatósági közvetítői tevékenység ellátásához szükséges információk hogyan érhetők el.
8. § (1) A hatósági közvetítő köteles az alábbiakról való tudomásszerzésétől számított három munkanapon belül közölni
a kirendeléséről határozó hatósággal, ha
a) a személyére nézve a hatósági közvetítői tevékenységet kizáró ok áll fenn,
b) az ügyben a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény ben meghatározott feladatainak az
ellátásához nem rendelkezik szakértelemmel, vagy
c) hatósági közvetítői tevékenységének ellátásában akadályozott.
(2) A hatósági közvetítői tevékenységre vonatkozó kizárási okot a hatósági közvetítő kirendeléséről, illetve a kizárási okról
 való tudomásszerzéstől számított öt munkanapon belül az ügyfél is bejelentheti.
(3) A hatóság másik hatósági közvetítő kirendelése iránt intézkedik
a) az (1) és (2) bekezdésben meghatározott esetekben,
b) ha a hatósági közvetítői tevékenységre vonatkozó kizárási ok fennállását hivatalból észleli,
c) ha a hatósági közvetítő nem látja el feladatát,
d) ha az eljárás időtartama alatt a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve a közvetítői
tevékenységet az adott személy tekintetében megtiltotta, vagy
e) ha a hatósági közvetítőt a hatósági közvetítői nyilvántartásból – a lakcímváltozás esetét kivéve – egyébként
törölték. 9. § (1) A hatóság a döntéseit közli a hatósági közvetítővel is.
(2) A hatósági közvetítő a feladatainak teljesítése érdekében
a) részt vehet az ügyfél, a tanú, a szakértő meghallgatásán, a szemlén és a tárgyaláson, a jelenlévőkhöz kérdést
intézhet,
b) tájékoztató megbeszélést szervezhet, írásos anyagot készíthet az érintettek részére,
c) egyeztetést kezdeményezhet az ellenérdekű ügyfelek, illetve a hatóság és az ügyfél között, az egyeztetésen
közvetítőként részt vesz.
(3) Az elsőfokú eljárásban részt vett hatósági közvetítő a jogorvoslati eljárás, valamint a másodfokon eljáró szerv vagy
a bíróság által elrendelt új eljárás során – ha azt az ügyfelek egyike sem kifogásolja – ismételten igénybe vehető.
10. § (1) A hatósági közvetítői vizsgát (a továb biak ban: vizsga) a Kormány hatósági közvetítő nyilvántartásba vételére jogosult
általános hatáskörű területi államigazgatási szervének a vezetője szervezi.
(2) A vizsgát szóban kell letenni a közigazgatási szakvizsgáról szóló kormányrendelet szerint vizsgáztatásra jogosultakból
alakított 3 tagú bizottság előtt, amelynek elnökét és tagjait a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási
szerve vezetője kéri fel.
(3) A vizsgázó az általa húzott szóbeli vizsgatétel és a bizottság által feltett kérdések alapján ad számot felkészültségéről. A
vizsgatételek a közigazgatási szakvizsgáról szóló kormányrendeletben foglalt eljárásban kerülnek meghatározásra.
(4) A vizsgára a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter által rendszeresített formanyomtatvány benyújtásával lehet
jelentkezni, amely tartalmazza a jelentkező természetes személyazonosító adatait és a vizsga letételének tervezett
évét és hónapját. A közigazgatás-szervezésért felelős miniszter az általa vezetett minisztérium honlapján közzéteszi
a formanyomtatványt.
(5) A vizsgaszervező a vizsga időpontja előtt legalább harminc nappal tájékoztatja a jelöltet a vizsga időpontjáról és
helyéről.
(6) A vizsgaszervező a vizsgát köve tően tájékoztatja a vizsgázót a vizsgán elért eredményéről. Ha a vizsga eredménytelen,
külön értesítésben a jelölt tájékoztatást kap a javítóvizsga időpontjáról és helyéről.
11. § (1) Ha a vizsgázó a vizsgaszervező által megjelölt napon nem kíván javítóvizsgát tenni, akkor azt az értesítés
kézhezvételétől számított öt munkanapon belül írásban közölnie kell a vizsgaszervezővel. Egyúttal meg kell jelölnie
azt a hónapot, amikor javítóvizsgára bocsátását kéri.
(2) A vizsgaszervező által meghatározott, visszaigazolt vizsgaidőpont módosítása csak különösen indokolt esetben
engedélyezhető. Az új időpont meghatározásáról kizárólag a vizsgaszervező dönthet. Ha a vizsgázó a vizsgáról
igazolatlanul marad távol újabb javítóvizsgát kell tennie.
(3) A bizottság munkáját a vizsga rendjéért, szabályosságáért felelős elnök vezeti, és a vizsgaszervező által kijelölt
vizsgabiztos segíti. Vizsgabiztos a vizsgaszervező alkalmazásában álló köztisztviselő lehet, aki
a) gondoskodik a vizsga lebonyolításához szükséges technikai feltételekről,
b) gondoskodik a vizsgajegyzőkönyvek kitöltéséről és a vizsga letételét tanúsító igazolás kiállításáról, ellenőrzi
adataik pontosságát és valódiságát,
c) vezeti a vizsganyilvántartó könyvet.
(4) A vizsgajegyzőkönyv tartalmazza a vizsgázó természetes személyazonosító adatait, a vizsga megnevezését,
időpontját, helyét, minősítését és – eredményes vizsga esetén – a vizsga letételének igazolását.
12. § (1) A hatósági közvetítői vizsga tananyaga a következő témakörökre terjed ki:
a) a Magyar Köztársaság alkotmányos berendezkedésének és működésének átfogó, részletes ismerete, az
államszervezet – ideértve az önkormányzati rendszert is – tagozódása, az egyes állami szervek funkciója és
működésük jellemzői, az államigazgatás szervezetrendszere és működése, az államigazgatás feladatai,
b) közigazgatási hatósági eljárásjogi ismeretek,
c) közvetítői alapismeretek.
(2) A vizsgán a vizsgázó egy tételt húz. A felkészüléshez legalább húsz percet kell számára biztosítani. A bizottság
a tételhez nem tartozó, de a vizsga tananyagán belüli további kérdések feltevésével is tájékozódhat a jelölt
felkészültségéről.
(3) A bizottság a vizsgát öt fokozattal minősíti: jeles (5), jó (4), közepes (3), elégséges (2), elégtelen (1).
13. § (1) Az eredménytelen vizsgát csak a vizsgajegyzőkönyvben kell szerepeltetni. Az eredménytelen vizsga és a javítóvizsga
között legalább tizenöt napnak kell eltelnie.
(2) Az eredményes vizsgáról a bizottság a vizsga letételét tanúsító igazolást állít ki, amely a következőket tartalmazza:
a) az igazolás sorszáma,
b) a vizsgázó természetes személyazonosító adatai,
c) a vizsga minősítése,
d) az igazolás kelte,
e) a vizsgabizottság tagjainak neve és aláírása.
(3) Az igazolás adatait a vizsgabiztos vezeti be a vizsganyilvántartó könyvbe. Az igazolás sorszámának
a vizsganyilvántartó könyv sorszámával meg kell egyeznie.
(4) A vizsganyilvántartó könyv és a jegyzőkönyv nem selejtezhető. Megőrzésükről a vizsgaszervező gondoskodik.
(5) Az elveszett vagy megsemmisült igazolásról – kérelemre – a vizsgaszervező a vizsganyilvántartó könyv alapján
másolatot állít ki.
(6) A vizsga, illetve a javítóvizsga díja a mindenkori köztisztviselői illetményalap társadalombiztosítási járulékkal növelt
összegének 15%-a. A vizsgadíjat a következők szerint kell megosztani: a vizsgadíj tb-járulék nélküli összegének 25%-a
a bizottság elnökét, 20-20%-a a bizottság tagjait, 5%-a a vizsgabiztost, 30%-a pedig a vizsgaszervezőt illeti meg.
14. § Ez a rendelet 2009. október 1-jén lép hatályba, és a hatálybalépését köve tően indult vagy megismételt eljárásokban
kell alkalmazni.
15. § (1) Hatályát veszti
a) a hatósági közvetítőkről szóló 179/2005. (IX. 9.) Korm. rendelet,
b) a hatósági közvetítői nyilvántartásba vételért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról szóló 51/2005. (X. 31.) BM
rendelet.
(2) Ez a § a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
16. § Ez a rendelet – a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
módosításáról szóló 2008. évi CXI. törvény hatálybalépésével és a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK
irányelv átültetésével összefüggő törvénymódosításokról szóló 2009. évi LVI. törvénnyel, valamint a szolgáltatási
tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvénnyel együtt – a belső
piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK (2006. december 12.) európai parlamenti és tanácsi irányelv átültetését
szolgálja.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1448/2012. (X. 11.) Korm. határozata a budapesti 4. számú metróvonal I. szakasz (Kelenföldi pályaudvar–Keleti pályaudvar) és kapcsolódó felszíni beruházásai című projekt befejezéséhez szükséges állami finanszírozás meghatározásáról.
A Kormány a budapesti 4. számú metróvonal I. szakasz (Kelenföldi pályaudvar–Keleti pályaudvar) és kapcsolódó felszíni beruházásai
című projekt (a továbbiakban: projekt) megvalósításának és a projektre megítélt, az Európai Unió Kohéziós Alapjából származó
támogatás teljes felhasználásának érdekében úgy dönt, hogy 1. hozzájárul ahhoz, hogy a 2–7. pontban meghatározott feltételek teljesülése esetén a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
elnöke Budapest Főváros főpolgármesterével a projekt megvalósításával összefüggésben a Támogatási Szerződés,
a Finanszírozási Szerződés és a Finanszírozási Szerződés Kiegészítő Megállapodás módosításáról és egységes
szerkezetbe foglalásáról szóló szerződést – a szerződés szövegének Kormány általi előzetes jóváhagyásával –
megkösse; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. október 31.
2. állami és uniós finanszírozásra kötelezettséget kizárólag a projektre vállal, amelynek főbb műszaki elemei
a) a budapesti Kelenföldi pályaudvar és a Keleti pályaudvar közötti alagútpár létesítése,
b) az a) alpontban meghatározott alagútpárhoz kapcsolódó tíz új metróállomás szerkezetépítése és azok belső
beépítése, c) a Kelenföldi járműtelep létesítése, d) vágányépítési munkák az alagútban és a járműtelepen,
e) az a)–d) alpontban meghatározottakhoz kapcsolódó felszíni létesítmények kialakítása,
f) a gördülőállomány beszerzése, g) az energiaellátó-, a jelző-, a biztonsági- és a távközlési rendszereket magában foglaló integrált rendszer létesítése;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatos 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség útján a projekt valamennyi
kifizetésének elszámolhatósági vizsgálatát végezze el és az 1. pontban hivatkozott szerződéseket módosító és
egységes szerkezetbe foglaló szerződésben a finanszírozás rendje úgy kerüljön megállapításra, hogy a korábbi
automatikus támogatási rendszer – amely alapján minden uniós támogatásból nem kifizethető tétel állami forrásból
kerül finanszírozásra – szűnjön meg; 4. a 2015. július 31-ig meg nem valósult projektelemek, továbbá a 2015. július 31-ig ki nem egyenlített vállalkozói
követelések további finanszírozása kizárólag az 1. pontban meghatározott szerződés helyébe lépő új szerződés
megkötésével lehetséges; 5. az állami finanszírozás folyósításának feltétele az 1. pont szerinti szerződésben rögzített önrész Budapest Főváros
Önkormányzata általi biztosítása; 6. a projekt költségeinek Kohéziós Alap támogatás terhére történő elszámolhatósága kezdő időpontját 2006. december
20. napjában állapítja meg; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 7. elrendeli a Budapest 4. számú metróvonal építése projekt állami finanszírozásának Magyarország éves központi
költségvetése XIX. Uniós fejlesztések fejezetébe előirányzatként történő betervezését oly módon, hogy az megfeleljen
a) a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség által – a nemzeti fejlesztési miniszter jóváhagyásával – meghatározott
ütemezésnek b) az állami finanszírozás összege 2012. augusztus 1-től a projekt befejezéséig összességében nem lehet több
77 000 000 000 forintnál. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök