text:
9/2004. (IV. 7.) FMM rendelete Foglalkoztatási Hivatalnak a 2004—2006. Humánerőforrás-fejlesztési Operatív Program végrehajtása során ellátandó feladatairól és közreműködő szervezetté történő kijelöléséről, valamint az Országos Foglalkoztatási Közalapítványnak a 2004—2006. EQUAL Közösségi Kezdeményezés végrehajtásába közreműködőként történő bevonásáról.
Az Európai Unió strukturális alapjaiból és a Kohéziós
Alapból finanszírozott támogatások hazai felhasználásáért
felelős intézményekről szóló 1/2004. (I. 5.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R.) 17. §-ának (3) bekezdésében, valamint 20. §-ának (2) és (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
I. Fejezet BEVEZETŐ RÉSZ A rendelet hatálya 1. §
A rendelet hatálya kiterjed
a) a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Miniszté
rium szervezetébe tartozó, Humánerőforrás-fejlesztési
Operatív Program és EQUAL Közösségi Kezdeményezés
Irányító Hatóságnak (a továbbiakban: irányító hatóság),
valamint a Foglalkoztatási Hivatalnak a Humánerőforrásfejlesztési Operatív Program intézkedéseinek végrehajtása
keretében végzett tevékenységére,
b) arra a jogi személyre — a pártok kivételével —, jogi
személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságra,
amely a projektje, programja végrehajtásához — a
2004—2006. évi Humánerőforrás-fejlesztési Operatív
Program intézkedéseinek végrehajtása keretében — az
Európai Unió által az Európai Szociális Alapból nyújtott
támogatásokat, illetve az ezekhez társuló költségvetési
forrásokat kívánja felhasználni, illetőleg használja fel,
továbbá
c) a 2. § (1) bekezdésének c) pontja, valamint a 3. §
(2)—(3) bekezdése tekintetében az Országos Foglalkoztatási Közalapítványra.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
a) 2004—2006. évi Humánerőforrás-fejlesztési Opera
tív Programon (a továbbiakban: Operatív Program) az
Európai Bizottság és a Magyar Köztársaság Kormányának
képviselői által aláírt programdokumentumot,
b) az Operatív Program Európai Szociális Alap által
társfinanszírozott intézkedésein:
ba) 1.1. a munkanélküliség megelőzése és kezelése,
bb) 1.2. az Állami Foglalkoztatási Szolgálat fejlesztése,
bc) 1.3. a nők munkaerőpiaci részvételének támogatá
sa, a család és a munka összehangolásának segítése,
bd) 2.1. a hátrányos helyzetű tanulók esélyegyenlősé
gének biztosítása az oktatásban,
be) 2.2. a társadalmi beilleszkedés elősegítése a szociá
lis területen dolgozó szakemberek képzésével,
bf) 2.3. a hátrányos helyzetű emberek foglalkoztatha
tóságának javítása, különös tekintettel a roma népességre,
bg) 3.1. az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges
készségek és kompetenciák fejlesztése,
bh) 3.2. a szakképzés tartalmi módszertani és szerke
zeti fejlesztése,
bi) 3.3. a felsőoktatás tartalmi és szerkezeti fejlesztése,
bj) 3.4. a munkahelyteremtéshez és a vállalkozói kész
ségek fejlesztését elősegítő képzések,
bk) 3.5. a felnőttképzés rendszerének fejlesztése,
bl) 5.1—5.2. technikai segítségnyújtás
elnevezésű intézkedéseket, c) az EQUAL Közösségi Kezdeményezés intézkedésein
ca) 1. a munkaerőpiac szempontjából hátrányos hely
zetű emberek munkaerőpiacra való belépésének és visszailleszkedésének segítése,
cb) 2. az egész életen át tartó tanulás és az olyan ,,befogadó’’ munkahelyi gyakorlatok támogatása, amelyek a
munkaerőpiaci diszkrimináció és egyenlőtlenségek szempontjából érintett emberek álláshoz jutását és munkában
maradását segítik,
cc) 3. a nemek közötti munkaerőpiaci különbségek és a
foglalkozási szegregáció csökkentése,
cd) 4. a menedékkérők társadalmi és munkaerőpiaci
integrációja,
ce) 5—6. technikai segítségnyújtás
elnevezésű intézkedéseket kell érteni.
(2) Az e rendelet által tartalmazott fogalmak közül
a) az intézkedés, a programkiegészítő dokumentum, a
végső kedvezményezett, a monitoring bizottság, a közreműködő szervezet fogalmak meghatározását az Európai
Unió által nyújtott egyes pénzügyi támogatások felhasználásával megvalósuló programok monitoring rendszerének
kialakításáról szóló 124/2003. (VIII. 15.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Rendelet) 1. §-ának (3) bekezdése,
b) a központi program, a Közösségi Támogatási Keret,
az EQUAL Közösségi Kezdeményezés (a továbbiakban:
EQUAL Program) fogalmak meghatározását az R.
2. §-ának (1) bekezdése, továbbá
c) az egységes monitoring informatikai rendszer
(a továbbiakban: EMIR) fogalmának meghatározását a
Rendelet 15. §-a
tartalmazza. 3. § (1) Az Operatív Program — 2. § (1) bekezdésének ba),
valamint bc)—bk) alpontjaiban meghatározott — intézkedései végrehajtásában közreműködő szervezetként a Foglalkoztatási Hivatalt jelölöm ki.
(2) Az EQUAL Program — a 2. § (1) bekezdésének
c) pontjában meghatározott — intézkedései végrehajtásába — az R. 17. §-ának (3) bekezdésében meghatározott —
közreműködőként az Országos Foglalkoztatási Közalapítványt (a továbbiakban: OFA) vonom be.
(3) Az OFA közreműködői feladatait a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium és az OFA által kötött szerződés határozza meg.
II. Fejezet A FOGLALKOZTATÁSI HIVATAL JOGAI
ÉS KÖTELEZETTSÉGEI AZ OPERATÍV PROGRAM
INTÉZKEDÉSEINEK VÉGREHAJTÁSA SORÁN 4. § (1) A Foglalkoztatási Hivatal
a) beterjeszti az irányító hatóság felé jóváhagyásra az
Alapokból származó pénzeszközök fogadásával kapcsolatos eljárási szabályokat tartalmazó Működési Kézikönyvét,
b) az Operatív Program végrehajtása során az irányító
hatóság által jóváhagyott Működési Kézikönyvében foglaltak szerint jár el,
c) felelős az Operatív Program végrehajtása során, az e
rendeletben meghatározott feladatokhoz kapcsolódóan, a
végső kedvezményezettnél és a helyben keletkezett adatoknak az EMIR-ben történő naprakész rögzítéséért,
d) gondoskodik az Operatív Program végrehajtása során keletkezett dokumentumok megőrzéséről annak pénzügyi zárását követő 3 évig,
e) kijelöl egy személyt az irányító hatóság elnökletével
működő Monitoring Bizottságba,
f) az e rendeletben meghatározott feladatai végrehajtása
során együttműködik az Operatív Program végrehajtásában
részvételre kijelölt más közreműködő szervezetekkel.
(2) A Foglalkoztatási Hivatal az e jogszabályban meghatározott feladatai ellátásakor a végső kedvezményezettekkel való kapcsolattartás során az irányító hatóság
nevében jár el. A feladatok ellátását másra nem ruházhatja át.
A Foglalkoztatási Hivatal közreműködő szervezeti
feladatai az ,,1.1. a munkanélküliség megelőzése
és kezelése’’ című intézkedés
(központi program) végrehajtásában A központi program kijelölése
5. § (1) Az ,,1.1. A munkanélküliség megelőzése és kezelése’’
című intézkedés központi program keretében valósul meg.
(2) A program-előkészítő munkacsoport a központi
program keretében kidolgozza a rendelkezésre álló támogatási pénzeszközök elosztásához szükséges feltételrendszert, valamint ennek alapján javaslatot tesz a végső kedvezményezetteknek juttatható egyes keretösszegekre. A
Foglalkoztatási Hivatal tagként részt vesz a munkacsoport
munkájában, összehangolja annak tevékenységét, és ellátja
a munkacsoport titkári feladatait.
Programtervek kidolgozása 6. § (1) A programtervet a programkiegészítő dokumentumban megjelölt végső kedvezményezettek, a megyei (fővárosi) munkaügyi központok (a továbbiakban: munkaügyi
központok) készítik el, amelynek kötelező tartalmi elemei
a következők:
a) program címe,
b) főbb adatok (szervezet neve, székhelye, képviseletre
jogosult személy neve, elérhetősége),
c) program helyszíne, megvalósításának időtartama,
d) program célja, indokoltsága,
e) program leírása, hátterének bemutatása, esetlegesen
kapcsolódó programok,
f) program elemei ütemezve, célcsoport, a programban,
programelemekben való részvétel feltételei, a program keretében nyújtott szolgáltatások és támogatások köre, a
program, illetőleg az egyes programelemek végrehajtása
során elérendő eredmények,
g) részletes költségvetés,
h) a program megvalósításában érintett partnerszerve
zetek köre, i) a program megvalósításának folyamatát követő indikátorok,
j) a környezetvédelem és az esélyegyenlőség szempontjainak érvényesülése,
k) a program hosszú távú fenntarthatóságának bemutatása. (2) Az ,,1.1. A munkanélküliség megelőzése és kezelése’’ című intézkedés programterveinek elkészítését a Foglalkoztatási Hivatal hangolja össze, amelynek során folyamatosan tájékoztatja az irányító hatóságot.
A programtervek jóváhagyása, az értékelés folyamata 7. §
(1) A programtervek formai értékelését és szakmai előértékelését a Foglalkoztatási Hivatal látja el. A Foglalkoztatási Hivatal a szakmai előértékelést követően továbbítja
a programterveket az irányító hatóság részére.
(2) A programterveket, azok alapján a központi programot a minősítő testület javaslata alapján az irányító hatóság vezetője hagyja jóvá. A minősítő testület tagjait a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium kéri fel. A
Foglalkoztatási Hivatal képviselője tagként részt vesz a
minősítő testület munkájában. A minősítő testület tevékenységét az irányító hatóság által előterjesztett ügyrend
szabályozza. A minősítő testület titkársági feladatait az
irányító hatóság látja el.
Szerződéskötés 8. § A jóváhagyott programtervek megvalósítására a végső
kedvezményezettekkel a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium nevében az irányító hatóság támogatási szerződést köt. A Foglalkoztatási Hivatal szerződéskötéssel kapcsolatos kiemelt feladatai a következők:
a) elkészíti a szerződés, illetve annak esetleges módosításának tervezetét,
b) a szerződésnek a tudomásulvételről és a végrehajtás
elősegítéséről szóló záradékát aláírja,
c) közzéteszi a támogatott programok, illetve programtervek adatait a publicitási irányelveknek megfelelően.
A Foglalkoztatási Hivatal monitoring tevékenységgel
kapcsolatos feladatai 9. §
A Foglalkoztatási Hivatal
a) az Operatív Program tekintetében ellátja a 2. §
(1) bekezdésének ba) alpontjában, valamint a bc)—bk) al
pontjaiban meghatározott intézkedések teljes monitoring
tevékenységének koordinációját, b) befogadja a közreműködő szervezetek által küldött
intézkedés szintű jelentéseket, és ezek alapján éves jelentést készít az Operatív Program a) pontban meghatározott
intézkedéseinek végrehajtásáról,
c) ellátja az Operatív Program a) pontban meghatározott intézkedései tekintetében az eljárásrendi és teljesítési
monitoringot, ezen túlmenően a 2. § (1) bekezdésének
ba) alpontjában meghatározott intézkedés tekintetében a
szakmai monitoringot is.
A Foglalkoztatási Hivatal monitoring feladatai
,,1.1. A munkanélküliség megelőzése és kezelése’’
című intézkedés tekintetében 10. § (1) Az intézkedés tekintetében a szakmai monitoring
tevékenység ellátására a Foglalkoztatási Hivatal támogatási szerződésenként szakértőket, továbbá egy vezető monitort jelöl ki, felkészíti őket a feladatuk ellátására, valamint
összehangolja tevékenységüket.
(2) A Foglalkoztatási Hivatal az intézkedést érintő monitoringgal kapcsolatos feladatainak ellátása során:
a) adatokkal tölti fel és kezeli az EMIR szakmai adatbázisát,
b) áttekinti a végrehajtás folyamatát, és szükség esetén
— az irányító hatóság részére korrekciós intézkedések
megtételére szóló javaslattétel céljából — a monitoring
folyamatban részt vevő szervezetként, valamint a teljes
monitoring koordinációért felelős szervként, a Magyar
Államkincstárral, valamint az irányító hatósággal együtt,
havi rendszerességgel közös végrehajtási értekezleteken
vesz részt,
c) lebonyolítja a helyszíni monitoring látogatásokat a
projektek helyszínén, illetve — amennyiben a projektről
szerzett információk és problémafeltárás alapján indokolt — rendkívüli helyszíni látogatást, ezek alapján szükség esetén beavatkozást kezdeményez, amelyről az irányító
hatóságot tájékoztatja,
d) feldolgozza a kedvezményezett és a monitoring szakértők által készített jelentéseket és jegyzőkönyveket, ezek
alapján negyedévente átfogó szakmai jelentést készít az
érintett programok szakmai előrehaladásáról,
e) az Európai Bizottság részére továbbítandó éves végrehajtási jelentés előkészítése céljából, évente átfogó szakmai jelentést készít,
f) felkészíti a monitoring szakértőket,
g) szerződést köt a külső monitoring szakértőkkel.
A Foglalkoztatási Hivatal eljárásrendi és teljesítési
monitoring feladatai
11. § (1) A Foglalkoztatási Hivatal felelős a 2. § (1) bekezdésének ba) alpontjában, valamint a bc)—bk) alpontjaiban
meghatározott intézkedések eljárásrendi és teljesítési monitoringjáért, az előrehaladási jelentések formai és teljességi ellenőrzéséért, a számlák hitelesítéséért, illetve a
projektek helyszíni monitoring látogatásaiért.
(2) A Foglalkoztatási Hivatal ellátja az (1) bekezdésben
meghatározott intézkedéseket érintő teljes monitoring tevékenység koordinációját a többi közreműködő szervezet
tekintetében. Ezen belül feladatai különösen:
a) a központi egységben kijelöli az intézkedésért felelős
munkatársakat, akik kapcsolatot tartanak a megyei egységekkel, összegyűjtik a projektenkénti jelentéseket a megyei egységektől, elkészíti az átfogó intézkedés szintű jelentést és továbbítja az irányító hatóság részére,
b) biztosítja a monitoring folyamat során keletkezett dokumentumokat a Magyar Államkincstár, a kijelölt szakmai
közreműködő szervezet és a kedvezményezettek számára,
c) a megyei egységekben dolgozó munkatársai összegyűjtik az adott projekt monitoringjában részt vevő személyek elérhetőségét, rögzítik a felelősökre vonatkozó adatokat, és a projektekre lebontott adatbázist továbbítják a
központi egység részére, amely azt megküldi az irányító
hatóság számára,
d) befogadja és feldolgozza a kedvezményezettek által
készített előrehaladási jelentéseket,
e) befogadja a számlák másolatait és az eredeti példányok alapján a számla másolatokat hitelesíti,
f) ellenőrzi, hogy a kedvezményezett az eredeti számlára ráírta-e, hogy az adott számú projektre a számlát elszámolásra nyújtották be,
g) ellenőrzi a közbeszerzési eljárások szabályos lefolytatását, h) figyeli, hogy határidőre beérkeznek-e az előrehaladási jelentések,
i) ha a kedvezményezett a jelentéstételi határidőt elmulasztja, írásban felszólítja a jelentés megküldésére, eredménytelen felszólítás esetén kezdeményezi az irányító hatóságnál a kedvezményezettel kötött támogatási szerződéstől való elállást,
j) az előrehaladási jelentéseket formai szempontból ellenőrzi, majd továbbítja a Magyar Államkincstár és a kijelölt szakmai közreműködő szervezet részére,
k) megszervezi és lebonyolítja a helyszíni látogatásokat
a projektek helyszínén,
l) jegyzőkönyvet készít a helyszíni látogatásokról (teljesítési rész), illetve összefoglaló jelentést állít össze, azokat megküldi a kijelölt szakmai közreműködő szervezetnek,
m) dönt az előrehaladási jelentések elfogadásáról, és
javaslatot tesz az irányító hatóság részére az esedékes tá
mogatási részlet kifizetésére, feltéve, hogy meggyőződött a
tényszerinti, eljárásrendi teljesítésről, a Magyar Államkincstár igazolta a pénzügyi teljesítést, valamint a szakmai
monitoring szakértők igazolták a szakmai teljesítést,
n) negyedévente és évente átfogó intézkedés szintű jelentéseket készít az irányító hatóság részére,
o) rendkívüli helyszíni látogatásokat kezdeményez, az
erre vonatkozó szakértői kezdeményezéseket jóváhagyja,
ha az a projektekről szerzett információk és a problémafeltárás alapján indokolt,
p) befogadja a rendkívüli időközi kifizetéshez szükséges rövidített jelentést és teljes pénzügyi elszámolást és
továbbítja a Magyar Államkincstár, a szakmai közreműködő szervezet és az irányító hatóság részére,
q) kapcsolatot tart a monitoring folyamat többi résztvevőjével,
r) koordinálja a monitoring folyamatban résztvevő
szakértők és szervezetek munkáját.
III. Fejezet AZ IRÁNYÍTÓ HATÓSÁG IRÁNYÍTÁSI
JOGKÖRÉNEK ELEMEI
12. § (1) Az irányító hatóság az e rendeletben meghatározott
közreműködő szervezeti feladatai tekintetében a Foglalkoztatási Hivatalt közvetlenül utasíthatja. Az irányító hatóság e jogkörében a Foglalkoztatási Hivatalt a 13. §-ban
meghatározott Működési Kézikönyv rendelkezéseinek betartására kötelezheti.
(2) A Foglalkoztatási Hivatal e rendeletben meghatározott feladatainak végrehajtásához harmadik személyt az irányító hatóság előzetes jóváhagyása esetén vehet igénybe.
(3) Az irányító hatóság, illetve az általa megbízott személy ellenőrizheti a Foglalkoztatási Hivatal e rendeletben
meghatározott tevékenységét.
(4) Az irányító hatóság a Foglalkoztatási Hivatalt az
e rendeletben meghatározott feladatainak ellátásáról a
17. §-ban foglaltak szerint számoltathatja be.
(5) Az irányítási jogkör gyakorlására vonatkozó részletes szabályokat e jogszabály által meghatározott keretek
között a 13. § szerinti Működési Kézikönyv tartalmazza.
Az alkalmazandó eljárási szabályok
meghatározásának módja 13. §
(1) Az Operatív Program végrehajtásának részletes eljárási szabályait a Humánerőforrás-fejlesztési Operatív
Program Működési Kézikönyve (a továbbiakban: Kézikönyv) tartalmazza. A Kézikönyv a 2004-től 2006-ig terjedő tervezési időszakban az irányító hatóság, a program
intézkedéseinek lebonyolításában résztvevő közreműködő
szervezetek és egyéb szervezetek számára az Európai Unió
átláthatóságra vonatkozó alapelvének megfelelően meghatározza az Operatív Program forrásainak szabályos, hatékony és eredményes felhasználásának módját. A Kézikönyvben foglaltak betartása kötelező.
(2) A Kézikönyvet és módosításait az irányító hatóság
vezetőjének előterjesztése alapján a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter — a társminiszterrel együttműködve — adja ki és vonja vissza.
(3) Az Operatív Program intézkedéseinek végrehajtásában résztvevő bármely szervezet írásban javaslatot tehet a
Kézikönyv módosítására. A javaslat elfogadásáról és a Kézikönyv módosításáról az irányító hatóság vezetőjének előterjesztése alapján a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi
miniszter dönt. A Kézikönyv módosításáról az irányító
hatóság vezetője haladéktalanul írásban tájékoztatja a
Foglalkoztatási Hivatalt.
(4) A Foglalkoztatási Hivatal a Kézikönyvvel összhangban az operatív program intézkedései végrehajtására belső
működési kézikönyvet készít. A Foglalkoztatási Hivatal
belső működési kézikönyvét az irányító hatóság vezetője
hagyja jóvá.
IV. Fejezet AZ IRÁNYÍTÓ HATÓSÁG
ÉS A FOGLALKOZTATÁSI HIVATAL
EGYÜTTMŰKÖDÉSE EGYÉB TERÜLETEKEN Ellenőrzés 14. § (1) A Foglalkoztatási Hivatal az első szintű ellenőrzés
keretében részt vesz a helyszíni ellenőrzések lebonyolításában az Európai Szociális Alap őt érintő felhasználása
keretében elvégzendő feladatok végrehajtásának ellenőrzése során.
(2) A Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium uniós támogatások ellenőrzéséért felelős szervezeti
egysége a hazai jogszabályokban és az Európai Közösség
jogszabályaiban, a Kézikönyvben, valamint a belső ellenőrzési kézikönyvében foglaltak szerint ellenőrizheti a Foglalkoztatási Hivatal közreműködő szervezeti tevékenységéhez kapcsolódó ellenőrzési rendszerét, a Foglalkoztatási
Hivatalnak a támogatások lebonyolításával kapcsolatos tevékenységét, valamint a végső kedvezményezetteknél a támogatások felhasználását.
(3) A Foglalkoztatási Hivatal
a) minden év november 30-áig jóváhagyás előtt meg
küldi az irányító hatóság vezetőjének az Európai Unió
Strukturális Alapjai és a Kohéziós Alap támogatásainak
fogadásához kapcsolódó pénzügyi lebonyolítás, számviteli
és ellenőrzési rendszerek kialakításáról szóló 233/2003.
(XII. 16.) Korm. rendelet 54. §-a szerinti belső ellenőrzési
egység ellenőrzési munkatervét,
b) a 2. § (1) bekezdés ba) alpontjában, valamint a
bc)—bk) alpontjaiban meghatározott intézkedések végrehajtása során együttműködik az Európai Szociális Alap
ellenőrzését végző külső szervezetekkel azok ellenőrzési
tevékenysége során, és az ellenőrzések megkezdéséről az
irányító hatóságot haladéktalanul tájékoztatja,
c) megküldi az irányító hatóság részére az Európai Szociális Alap és a szervezet belső ellenőrzése körében keletkezett végleges jelentéseket, valamint a külső szervek
(Európai Bizottság illetékes szervei, Kifizető Hatóság,
Magyar Államkincstár, Kormányzati Ellenőrzési Hivatal,
Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium uniós
támogatások ellenőrzéséért felelős szervezeti egysége,
Állami Számvevőszék) által végrehajtott ellenőrzésekről
szóló jelentéseket az elfogadást követő 15 napon belül,
d) a végleges jelentés elkészülését követő 8 napon belül
megküldi az irányító hatóság részére a belső és külső ellenőrzésekről készített beszámolókat.
Felek együttműködése a szabálytalanság kezelése terén 15. §
(1) A szabálytalanságok kezelésének általános célja az
operatív programra vonatkozó hazai és az Európai Közösség jogszabályaiban meghatározott elvek és előírások megsértésének megelőzése, megakadályozása. A visszaélés
megállapítása esetén, az operatív program céljainak megvalósulása érdekében az eredeti állapotot helyre kell állítani, a felelősséget meg kell állapítani.
(2) A Foglalkoztatási Hivatal a feltárt szabálytalanságok
esetében az Európai Közösség jogszabályai, a hatályos magyar jogszabályok, a Kézikönyv, valamint a saját működési
kézikönyve szerint köteles eljárni.
(3) Az irányító hatóság indokolt esetben utasíthatja a
Foglalkoztatási Hivatalt a szabálytalansággal érintett folyamat azonnali leállítására és a vizsgálat megkezdésére.
Tájékoztatás és nyilvánosság biztosítása 16. § (1) Az Operatív Programmal kapcsolatos információk
terjesztésére alkalmas rendszer létrehozásáért az irányító
hatóság felel.
(2) A Foglalkoztatási Hivatal és az irányító hatóság a
tájékoztatás és a nyilvánosság biztosítása során a Közösségi Támogatási Keret kommunikációs terve, az irányító
hatóság által készített, a Kézikönyv részét képező publicitási irányelvek és kommunikációs stratégia alapján
járnak el.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott dokumentumokban foglaltakkal összhangban a Foglalkoztatási Hivatal
minden év október 31-éig éves kommunikációs akciótervet
és kommunikációs költségvetési tervezetet készít, amelyet
az irányító hatóság hagy jóvá.
(4) A tájékoztatás és nyilvánosság biztosítása során felmerült költségeket az irányító hatóság a jóváhagyott éves
kommunikációs akcióterv és költségvetési tervezet alapján
elismeri, és a Technikai Segítségnyújtási Keret terhére
megtéríti.
A jelentéstétel rendszere 17. § (1) A Foglalkoztatási Hivatal a monitoring tevékenységgel összefüggő jelentéstételi kötelezettségeinek a
9—11. §-okban foglaltak szerint köteles eleget tenni.
(2) Az irányító hatóság a Foglalkoztatási Hivatalt eseti
jelleggel egyéb jelentés benyújtására hívhatja fel az e rendeletben meghatározott tevékenységéhez kapcsolódóan,
amelynek a Foglalkoztatási Hivatal köteles eleget tenni.
Az adatkezelés és adatszolgáltatás rendje,
az adatvédelmi előírások
18. § Az Operatív Program e rendelet által szabályozott intézkedéseinek végrehajtása során az adatok kezelésére és az
adatvédelemre vonatkozó jogszabályokat kell megfelelően
alkalmazni.
A Foglalkoztatási Hivatal feladatai ellátásához szükséges
pénzügyi eszközök rendelkezésre bocsátásának módja
19. § (1) A Foglalkoztatási Hivatal működéséhez szükséges
pénzügyi eszközöket a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter bocsátja rendelkezésre az adott naptári évre
szóló költségvetési törvényben foglaltak alapján.
(2) Az irányító hatóság a Technikai Segítségnyújtási
Kereten belül rendelkezésre álló források felhasználására
vonatkozóan mérlegeli a Foglalkoztatási Hivatal végrehajtásban betöltött szerepét, valamint alkalmazza a Foglal
koztatási Hivatal által végrehajtott feladatok nagyságának
megfelelő arányosság elvét.
(3) A Foglalkoztatási Hivatal minden év október 31-éig
tervet készít a Technikai Segítségnyújtási Keret következő
évi felhasználásáról és azt jóváhagyásra benyújtja az irányító hatóságnak.
20. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
Burány Sándor s. k.,
foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
77/2011. (HK 15.) HVK SZCSF intézkedése a STANAG 2070 4. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemrol és a Magyar Honvédségrol szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységrol és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 2070 (4. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire és a Honvéd Vezérkar főnökének alárendeltségébe tartozó HM szervekre terjed ki.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben, angol nyelven bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 17/2004.
(HK. 14.) HVKFH közleményében fenntartás nélkül elfogadott és a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 7/2011.
(HK 4.) HVKFH intézkedésében hatályba léptetett STANAG 2070 TOP (EDITION 4) – EMERGENCY WAR
BURIAL PROCEDURES címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az egyezmény célja azon eljárások egységesítése,
amelyeket akkor kell alkalmazni, amikor valamely NATO
tagország fegyveres eroi rendkívüli temetéseket hajtanak
végre valamely másik NATO tagország, az ellenség vagy
a harcokban nem résztvevo ország/semleges ország területén.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Bozó Tibor dandártábornok s. k.,
HVK személyzeti csoportfőnök


text:
1455/2016. (VIII. 24.) Korm. határozata a rendkívüli migrációs nyomás kezeléséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 4.  melléklet 2.  pontja alapján a  rendkívüli migrációs nyomás kezeléséhez kapcsolódó feladatok hatékony
megvalósításához jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 21. A  tömeges bevándorlás kezeléséhez kapcsolódó kiadások alcím 2330,4 millió forint összeggel történő
túllépését.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1080/2003. (VIII. 8.) Korm. határozata az általános gyermek- és ifjúsági baleset-biztosításról.
A Kormány 1. felhívja a pénzügyminisztert, hogy az általános
gyermek- és ifjúsági baleset-biztosítás 2003. szeptember 1-jei bevezethetősége érdekében folytassa le a közbeszerzési eljárást a jogszabályban meghatározott feltételeknek megfelelően;
Felelős: pénzügyminiszter Határidő: azonnal 2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy a közbeszerzési
eljárás lezárulását követően a Magyar Állam nevében a
biztosítási szerződést kösse meg;
Felelős: pénzügyminiszter Határidő: közbeszerzési eljárás lezárulását követően
azonnal
3. az általános gyermek- és ifjúsági baleset-biztosítás
2003. évi költségeit a központi költségvetés általános tartalékából fedezi;
Felelős: pénzügyminiszter Határidő: 2003. augusztus 31. 4. felhívja a pénzügyminisztert, hogy az általános
gyermek- és ifjúsági baleset-biztosítás folyamatossága érdekében, annak fedezetét a Pénzügyminisztérium fejezeti
költségvetésében tervezze be.
Felelős: pénzügyminiszter Határidő: folyamatos Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1374/2016. (VII. 21.) Korm. határozata az ENSZ Emberi Jogi Tanács Egyetemes Időszakos Felülvizsgálati Eljárása (UPR) keretében Magyarország 2. felülvizsgálata során tett ajánlásokról.
A Kormány
 1. elfogadja az  1.  melléklet I.  pontjában szereplő, az  ENSZ Emberi Jogi Tanács Egyetemes Időszakos Felülvizsgálati
Eljárása (UPR) keretében Magyarország 2. felülvizsgálata során a tagállamok által tett ajánlásokat;
 2. részben elfogadja az  1.  melléklet II.  pontjában szereplő, az  ENSZ Emberi Jogi Tanács Egyetemes Időszakos
Felülvizsgálati Eljárása (UPR) keretében Magyarország 2. felülvizsgálata során a tagállamok által tett ajánlásokat;
 3. nem fogadja el az  1.  melléklet III.  pontjában szereplő, az  ENSZ Emberi Jogi Tanács Egyetemes Időszakos
Felülvizsgálati Eljárása (UPR) keretében Magyarország 2. felülvizsgálata során a tagállamok által tett ajánlásokat;
 4. felhívja az  igazságügyi minisztert, hogy gondoskodjon valamennyi ajánlásnak a  kormányzati portálon1 történő
közzétételéről;
Felelős: igazságügyi miniszter
Határidő: 2016. július 31.
5. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  ajánlások elfogadásáról, részbeni elfogadásáról, illetve
visszautasításáról – rövid angol nyelvű indoklás kíséretében – írásban értesítse a UPR Titkárságát.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2016. július 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
28/2009. (VIII. 19.) OKM rendelete a szakmai és informatikai fejlesztési feladatok támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló
2008. évi CII. törvény 5. számú mellékletének 17. a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel a költségvetésről szóló törvény 13. §-ának (1) bekezdésére, valamint a 30. §-a (1) bekezdésének a)–c) pontjára, az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló
132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró önkormányzati miniszterrel egyetértésben, az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a helyi önkormányzatokra és azok jogi személyiségű
társulásaira (a továbbiakban: helyi önkormányzati intézményfenntartó), b) az egyházi jogi személyre, a társadalmi szervezetre,
az alapítványra, a közalapítványra, az országos kisebbségi
önkormányzatra, a jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaságra, a közoktatási feladatot alaptevékenységként végző, a személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó egyéni vállalkozóra, a nem állami felsőoktatási intézményekre (a továbbiakban: nem állami intézményfenntartó),
c) a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézményekre (a továbbiakban: állami felsőoktatási
intézményfenntartó; a b)–c) pont alattiak a továbbiakban
együtt: nem helyi önkormányzati intézményfenntartó), valamint
d) az a)–c) pont alatt felsoroltak (a továbbiakban
együtt: fenntartó) által fenntartott közoktatási intézményekre.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. gyermek: az, aki a harmadik életévét betöltötte és
óvodai feladatot ellátó közoktatási intézménnyel 2008. október 1-jén jogviszonyban állt, továbbá az, aki közoktatási
intézményben gyógypedagógiai tanácsadás, korai fejlesztés és gondozásban részesült és a szakértői és rehabilitációs bizottságnak a 2007/2008. tanév végén megküldött
értékelő lapok alapján összesített létszámban szerepelt;
2. informatikai eszköz: hardverek, szoftverek, hálózati
eszközök és perifériák;
3. közoktatási intézmény: olyan jogi személy, amely
OM azonosítóval rendelkezik, óvodai, általános iskolai,
szakiskolai, szakközépiskolai, gimnáziumi, kollégiumi,
gyógypedagógiai nevelési-oktatási, fejlesztői iskolai,
gyógypedagógiai tanácsadás, korai fejlesztés és gondozás,
fejlesztő felkészítés (e feladatok a továbbiakban együtt:
nevelési-oktatási feladat), tanulási képességet vizsgáló
szakértői és rehabilitációs tevékenység, országos szakértői
és rehabilitációs tevékenység, nevelési tanácsadás feladatai közül legalább egyet ellát és az alapító okirat típusa szerint közoktatási intézmény;
4. pedagógus: az, akit a közoktatási intézményben a tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs tevékenység, az országos szakértői és rehabilitációs tevékenység, a nevelési tanácsadás feladatainak ellátására 2008. október 1-jén pedagógus-munkakörben közalkalmazotti jogviszonyban, munkaviszonyban foglalkoztatottak;
5. sajátos nevelési igényű gyermek, tanuló: a testi, az
érzékszervi, a halmozottan vagy súlyosan, halmozottan fogyatékos és autista;
6. szakmai eszköz: a nevelési, pedagógiai program végrehajtásához szükséges nevelő-oktató munkát segítő eszközök és felszerelések jegyzékében, a nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI. 8.) MKM
rendelet 7. számú mellékletében, valamint a képzési kötelezettségről és a pedagógiai szakszolgálatokról szóló
14/1994. (VI. 24.) MKM rendelet (a továbbiakban:
14/1994. MKM rendelet) 4. számú mellékletében meghatározott, leltárba vehető eszközök;
7. szoftver: azon – a számítógépi programalkotást,
a hozzá tartozó dokumentációt és a használatához nyújtható támogatást egyaránt magában foglaló – informatikai
eszköz, amely kereskedelmi forgalomban kapható és
a közoktatási intézmény – a nevelési, pedagógiai programjában meghatározott pedagógiai céloknak megfelelően –
a gyermek, a tanuló fejlesztéséhez használja, vagy amelyet
az oktatási és kulturális miniszter akkreditált, vagy amely
a számítógép alapműködéséhez szükséges;
8. taneszköz: minden olyan tárgy, amelyet a szakmai
munkaközösség elfogadott, a nevelőtestület jóváhagyott
és a közoktatásban ismeretszerzéshez, képességfejlesztéshez, személyiségfejlesztéshez alkalmazható; funkcióját tekintve a tanulói és tanári tevékenység elvégzéséhez használható, ide nem értve a tankönyvet, a tanulás, a képességfejlesztés, a személyiségfejlesztés biztonsága, komfortja,
higiénéje feltételeként felfogható tárgyakat, a közoktatási
intézmény működéséhez szükséges berendezéseket;
9. tanuló: az, aki az iskolai oktatásban az első évfolyamtól kezdődően, iskolatípustól függően a tizedik, a tizenkettedik vagy a tizenharmadik évfolyam végéig – az
alapfokú művészetoktatási intézmény kivételével – a tankötelezettség teljesítését is szolgáló, az általános műveltséget megalapozó nappali rendszerű nevelésben-oktatásban, valamint fejlesztői iskolai oktatásban vesz részt, vagy
a 2007/2008. tanév végén a szakértői és rehabilitációs bizottságnak megküldött értékelő lapok alapján fejlesztő felkészítésben résztvevőként szerepel.
A Programtanács 3. § (1) Az oktatási és kulturális miniszter (a továbbiakban:
miniszter) az e rendelet szerinti informatikai eszközök jóváhagyásával kapcsolatos döntéseinek szakmai előkészítése céljából Programtanácsot működtet.
(2) A Programtanács az ügyrendjét saját maga határozza
meg, és azt a miniszter hagyja jóvá. Az ügyrendet az Oktatási és Kulturális Minisztérium (a továbbiakban: OKM)
honlapján nyilvánosságra kell hozni.
(3) A Programtanács öt tagból áll, tagjait a miniszter
bízza meg feladatuk ellátásával, és dönt visszahívásukról.
A Programtanácsba három tagot az OKM, egyet az infokommunikációért felelős kormánybiztos, egyet az Önkormányzati Minisztérium (a továbbiakban: ÖM) jelöl. A
megbízatás elfogadással jön létre. A tagokat tevékenységük ellátásáért díjazás nem illeti meg. A Programtanács
tagja a jelen rendeletben foglalt feladataival összefüggésben nem utasítható.
(4) A Programtanács tesz javaslatot a szoftver jóváhagyására, illetve a jóváhagyás visszavonására.
(5) Az akkreditációs eljárás során az akkreditációs kérelmet benyújtó minden, az eljárással összefüggő iratba
betekinthet, arról másolatot kérhet, valamennyi, az eljárással összefüggő adatot, körülményt, tényt megismerhet.
A Programtanács javaslata elleni panasz elbírálása 4. §
(1) A pályázó egy alkalommal írásban panasszal élhet
a Programtanács javaslata ellen. A beadványnak tartalmaznia kell a panasz elbírálásához szükséges lényeges tényeket, így különösen a bejelentő azonosításához szükséges adatokat, a feltételezett jogsértés megjelölését és az azt
megvalósító konkrét magatartás leírását.
(2) A panaszt a beérkezésétől számított tizenöt napon
belül kell elbírálni. Ha az elbírálás megalapozása előreláthatólag tizenöt napnál hosszabb ideig tart, a Programtanács erről a panaszost az eredeti határidő lejárta előtt az elintézés várható időpontjának megjelölése mellett tájékoztatja. A Programtanács a panaszost szükség esetén meghallgathatja, valamint tőle további felvilágosítást és információt kérhet.
Informatikai és szakmai fejlesztések támogatása 5. § (1) A fenntartó az 1. számú melléklet szerinti adattartalommal – a 9. § (4) bekezdés n) pontjában leírtakat és az
akkreditált szoftvereket kivéve – új informatikai, szakmai
és taneszközökre (a továbbiakban együtt: eszközök) pályázatot nyújthat be a közoktatási intézménnyel 2008. október 1-jén jogviszonyban álló gyermekek és tanulók létszáma alapján. A támogatási igény összege közoktatási intézményenként legfeljebb
a) 4 millió Ft, ha a gyermek- és tanulólétszám legalább
1000 fő,
b) 3 millió Ft, ha a gyermek- és tanulólétszám 700–999
fő,
c) 2 millió Ft, ha a gyermek- és tanulólétszám 500–699
fő,
d) 1 millió Ft,
da) ha a gyermek- és tanulólétszám 150–499 fő és leg
alább két, e rendelet szerinti nevelési-oktatási feladatot ellát a közoktatási intézmény,
db) ha a gyermeklétszám 60–499 fő és a közoktatási intézmény kizárólag óvodai feladatot lát el,
dc) ha a tanulólétszám 160–499 fő és a közoktatási intézmény kizárólag általános iskolai vagy általános iskolai
és alapfokú művészetoktatási feladatot lát el,
dd) ha a tanulólétszám 56–499 fő és a közoktatási intézmény kizárólag szakiskolai feladatot lát el,
de) ha a tanulólétszám 112–499 fő és a közoktatási intézmény kizárólag gimnáziumi vagy szakközépiskolai feladatot lát el,
df) ha a tanulólétszám 75–499 fő és a közoktatási intézmény kizárólag kollégiumi feladatot lát el,
e) 500 ezer Ft,
ea) ha e rendelet szerint a gyermeklétszám 20–59 fő és
a közoktatási intézmény kizárólag óvodai feladatot lát el,
eb) ha a gyermek- és tanulólétszám 20–149 fő és a köz
oktatási intézmény kizárólag gyógypedagógiai tanácsadás, korai fejlesztés és gondozási, fejlesztő felkészítési,
fejlesztő iskolai feladatok közül legalább egyet ellát.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás összege – figyelemmel a (3) bekezdésben foglaltakra – a beérkezett támogatási igények között – a rendelkezésre álló keretösszegen
belül – differenciáltan, a bírálati szempontoknak való
megfelelés arányában a 9. § (3) bekezdése szerinti bíráló
bizottság (a továbbiakban: bizottság) javaslata alapján
a miniszter által kerül megállapításra.
(3) Az iskolai feladatot ellátó intézményekben az (1) bekezdés szerinti támogatási igény összegének 30%-ából biztosítani kell az akkreditált adminisztrációs és ügyviteli szoftver
működését. Ha a közoktatási intézmény az akkreditált szoftvert első alkalommal vezeti be vagy a meglévőt szeretné lecserélni, a fenntartó – a közoktatási intézményi képviselőjének részvételével – választja ki a megfelelő szoftvert.
6. § (1) A fenntartó a 2. számú melléklet szerinti adattartalommal e rendelet szerinti eszközökre támogatási igényt
nyújthat be az általa fenntartott pedagógiai szakszolgálatot
ellátó közoktatási intézmény részére az alábbi feltételek
megléte esetén:
a) a pedagógiai szakszolgálat a következő feladatok
valamelyikét jogszabályban meghatározottak szerint ellátja:
aa) tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs tevékenység, országos szakértői és rehabilitációs tevékenység,
ab) nevelési tanácsadás, és
b) az a) pontban meghatározott feladatok ellátása szak
mailag és szervezetileg önálló intézmény vagy intézményegység keretében történik.
(2) A fenntartó – a (4) bekezdésben foglaltakra figyelemmel – az (1) bekezdés aa) pontja szerinti feladat ellátásakor
közoktatási intézményenként legfeljebb 200 000 Ft/pedagógus támogatást igényelhet.
(3) A fenntartó – a (4) bekezdésben foglaltakra figyelemmel – az (1) bekezdés ab) pontja szerinti feladat ellátásakor
közoktatási intézményenként legfeljebb 100 000 Ft/pedagógus támogatást igényelhet.
(4) A pedagóguslétszámot a 2008. október 1-jén pedagógus-munkakörben közalkalmazotti jogviszonyban,
munkaviszonyban foglalkoztatottak teljes munkaidőre átszámított létszáma alapján kell meghatározni, azzal, hogy
a teljes munkaidőre átszámított létszám nem haladhatja
meg a fenntartó által engedélyezett álláshelyek számát.
A támogatás igénylése, felülvizsgálata, bírálata,
folyósítása 7. §
(1) A fenntartó az 5. § és 6. § szerinti támogatás igénylésére szolgáló igénylőlapot az 1. és 2. számú mellékletben
szereplő tartalommal az OKM Támogatáskezelő Igazgatósága (a továbbiakban: OKM Támogatáskezelő) honlapján
az erre a célra kialakított elektronikus rendszeren keresztül
állíthatja elő. Az igénylőlapot két eredeti példányban postai úton 2009. szeptember 4-ig küldi meg
a) a helyi önkormányzati intézményfenntartó – az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 64/B. §-ának (3) bekezdése alapján
– a Magyar Államkincstár területileg illetékes szervéhez
(a továbbiakban: Igazgatóság),
b) a nem helyi önkormányzati intézményfenntartó az
OKM Támogatáskezelő részére.
(2) Az igénylőlaphoz két eredeti példányban csatolni kell
a) a fenntartói nyilatkozatot
aa) az esélyegyenlőségi intézkedésekkel kapcsolatban,
ab) arról, hogy az igénylőlapon feltüntetett eszközökre
az Új Magyarországi Fejlesztési Terv keretében nem nyújtott be pályázatot;
b) az intézményvezető nyilatkozatát arról, hogy
ba) az intézmény rendezett munkaügyi kapcsolatokkal
rendelkezik,
bb) – gyógypedagógiai tanácsadás, korai fejlesztés és
gondozás, fejlesztő felkészítés feladatait ellátó közoktatási
intézmények esetében – a létszámot a 14/1994. MKM rendelet 8. §-a alapján a 2007/2008. tanév végén a szakértői és
rehabilitációs bizottságnak megküldött értékelőlap alapján
állapította meg,
bc) a fejlesztő iskolai oktatásban részt vevő tanuló rendelkezik a szakértői és rehabilitációs bizottság szakvéleményével;
c) nem állami intézményfenntartó esetén
ca) felhatalmazást az azonnali beszedési megbízás be
nyújtásához,
cb) hozzájárulást ahhoz, hogy az Igazgatóság az utalás
előtt az adó-, járulék-, illeték- vagy vámtartozással kapcsolatban adatot kérjen az illetékes hatóságoktól.
(3) Ha a fenntartó 2009. március utolsó munkanapjáig
a közoktatási intézmény átszervezésével, fenntartói jogának átadásával, megszüntetésével összefüggő döntést hozott, akkor az e rendeletben foglaltakat a következő eltérésekkel kell alkalmazni. A közoktatási intézmény jogutód
nélküli megszüntetése esetében a fenntartó az érintett közoktatási intézmény vonatkozásában nem nyújthat be támogatási igényt. A közoktatási intézmény jogutóddal történő
megszűnése, illetve átszervezése, fenntartói jogának átadása esetében a támogatási igényt a jogutód közoktatási
intézmény fenntartója a jogelőd közoktatási intézmény
fenntartójának egyetértésével nyújthatja be, az elnyert tá
mogatást a jogutód közoktatási intézmény fenntartója, illetve a támogatott közoktatási intézmény használhatja fel
az e rendeletben meghatározott támogatási célra, ebben az
esetben a támogatással a jogutód közoktatási intézmény
fenntartójának kell elszámolnia. Ha az igénylés időpontjáig az új OM azonosító nem kerül kiadásra, a székhelyintézmény OM azonosítója alapján nyújtható be támogatási
igény. E bekezdés szerinti változás esetén a fenntartónak
csatolnia kell a fenntartói döntésről szóló határozatot,
a közoktatási intézmény hatályos és egységes szerkezetű
alapító okiratát, valamint a megszüntető okiratát.
8. § (1) Az Igazgatóság az e rendeletnek való megfelelés
szempontjából a határidőben beérkezett támogatási igényt
megvizsgálja, és szükség esetén legfeljebb nyolcnapos határidővel hiánypótlásra, módosításra hívja fel a helyi önkormányzati intézményfenntartót. Amennyiben a helyi
önkormányzati intézményfenntartó a felhívásnak nem tesz
eleget, vagy nem megfelelően teljesíti azt, az Igazgatóság
a támogatási igényt nem továbbítja, és erről 2009. szeptember 18-ig írásban értesíti a helyi önkormányzati intézményfenntartót. Az e rendeletben meghatározott határidőn
túl benyújtott támogatási igényt érdemi vizsgálat nélkül
vissza kell küldeni a helyi önkormányzati intézményfenntartónak. Az e bekezdésben foglaltakat a nem helyi önkormányzati intézményfenntartók esetében is alkalmazni kell.
(2) A nem továbbított igényekről az Igazgatóság a 3. és
4. számú melléklet alapján összesítő adatlapot készít, amelyet
2009. szeptember 18-ig megküld az OKM Támogatáskezelő
részére. Az összesített adatokat, ideértve a nem helyi önkormányzati intézményfenntartók adatait is, az OKM Támogatáskezelő elektronikus úton megküldi az OKM részére.
(3) Az Igazgatóság a helyi önkormányzati intézményfenntartók igénylőlapjait a 3. és 4. számú melléklet alapján összesíti és 2009. szeptember 18-ig papír alapon megküldi az
OKM Támogatáskezelő részére, egyúttal az igénylőlapokat,
valamennyi melléklettel együtt egy példányban mellékeli.
9. § (1) Az OKM Támogatáskezelő a támogatási igényeket
az adatbázis lezárását követő három munkanapon belül
elektronikusan átadja az OKM részére. Az OKM Támogatáskezelő a 7. § (2) bekezdés ab) pontja szerinti nyilatkozat
tartalmának valódiságát és a létszámadatokat az országos
statisztikai adatgyűjtési program keretében megadott adatok alapján ellenőrzi.
(2) Az OKM Támogatáskezelő a feldolgozott igénybejelentéseket az 1. § szerinti fenntartói bontásban, intézmény és jogcím szerint, valamennyi adattal elektronikus
formában 2009. október 9-ig átadja az OKM részére.
(3) Az egy közoktatási intézményre jutó támogatás
összegére és a támogatásban részesíthető fenntartók körére vonatkozóan az OKM, az ÖM, a Szociális és Munkaügyi Minisztérium (a továbbiakban: SZMM) szakértőiből
álló öttagú bizottság – az OKM Támogatáskezelő mint lebonyolító szervezet közreműködésével – az e rendeletben
foglaltak figyelembevételével 2009. október 16-ig tesz javaslatot a miniszternek. A bizottságba három tagot az
OKM, egy-egy tagot az ÖM és az SZMM delegál.
(4) A támogatási igények bírálata az igénylőlapon,
a mellékletekben, a közoktatási információs rendszerben
nyilvántartott adatok alapján, a jogszabályban meghatározott feltételeknek való megfelelés alapján történik. A bírálat során előnyt jelent, ha
a) a közoktatási intézmény többcélú intézményként
biztosítja a gyermek nevelését, oktatását,
b) a közoktatási intézmény egységes iskolai, egységes
középiskolai intézményegység keretében látja el az iskolai
feladatot,
c) a közoktatási intézmény több település tekintetében
lát el óvodai, illetve általános iskolai feladatot,
d) a településen a közoktatási intézmény kizárólagosan
lát el óvodai, illetve általános iskolai feladatot,
e) a nem állami közoktatási intézmény kötelező feladatellátásban vesz részt,
f) a közoktatási intézménynek van olyan feladatellátási
helye, amely 1500 fő vagy az alatti lakosságszámú településen működik,
g) a közoktatási intézménynek van olyan feladatellátási
helye, amely a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális
szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések
jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet mellékletében meghatározott mindkét mutató szempontjából
hátrányosnak minősül,
h) a közoktatási intézmény a közoktatásról szóló
1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: közoktatásról
szóló törvény) 3. számú mellékletében meghatározott átlaglétszámot alapul véve legalább három óvodai, illetve
kollégiumi csoporttal működik, továbbá az adott iskolatípusnak megfelelően valamennyi évfolyamon legalább
egy-egy iskolai osztály van,
i) a közoktatási intézmény a gyógypedagógiai tanácsadás, korai fejlesztés és gondozás, a fejlesztő felkészítés,
a fejlesztő iskolai oktatás feladatai közül legalább egyet ellát,
j) a közoktatási intézmény sajátos nevelési igényű
gyermek, tanuló nevelését, oktatását látja el,
k) a kiválasztott eszközöket a gyermek, tanuló használja a nevelő, oktató munka során,
l) a fenntartó a 2006-ban aláírt hároméves bérleti szerződési kötelezettséget tulajdonszerzés céljával szeretné
megszüntetni,
m) az eszköz nyelvi és természettudományi labor kialakításához, nem szakrendszerű oktatáshoz szükséges,
n) a közoktatási intézmény pedagógusképzést folytató
felsőoktatási intézmény által fenntartott gyakorlóiskolaként lát el középiskola és általános iskolai feladatot,
o) a közoktatási intézmény pedagógusképzést folytató
felsőoktatási intézmény által fenntartott gyakorló óvodaként lát el óvodai feladatot,
p) a közoktatási intézmény hátrányos és halmozottan
hátrányos helyzetű gyermekek, tanulók nevelését, oktatását látja el,
q) a kiválasztott eszközök közvetlenül biztosítják a 6. §
szerinti feladatok ellátását.
(5) A támogatás odaítéléséről a bizottság javaslatát
követően a miniszter nyolc napon belül dönt. A döntés
eredményét az OKM a honlapján közzéteszi, valamint az
OKM Támogatáskezelő a miniszteri döntést követő nyolc
napon belül postai úton megküldi a fenntartónak.
(6) A Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről
szóló 2008. évi CII. évi törvény (a továbbiakban: költségvetésről szóló törvény) 30. §-ának (1) bekezdése alapján
az egyéni vállalkozó, a gazdasági társaság – ide nem értve
a nonprofit gazdasági társaságot – a bizottság által javasolt
összeg 30%-ára válik jogosulttá.
10. § (1) Az OKM a döntést követően a támogatásra jogosult
helyi önkormányzati intézményfenntartók igénylőlapjait
az 5. számú melléklet alapján összesíti, majd az összesített
adatokat a miniszteri döntést követő nyolc napon belül
utalványozás céljából az önkormányzat KSH kódjának,
(településtípus nélküli) megnevezésének és az ezer forintra kerekített támogatási összegnek a feltüntetésével papír
alapon és elektronikus formában is megküldi az ÖM részére. Az ÖM a támogatást a költségvetésről szóló törvény
5. számú mellékletének 17. a) pontja szerinti forrás terhére
biztosítja. A támogatást a miniszteri döntést követő tizenöt
napon belül az ÖM utalványozása alapján a Magyar Államkincstár egy összegben folyósítja.
(2) A nem állami intézményfenntartók esetén a támogatást az Igazgatóság a költségvetésről szóló törvény
XX. Fejezet, 11. cím, 2. alcím, 3. jogcímcsoport, 1. előirányzat-csoportszám „Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás” című előirányzat terhére az
OKM utalványozását követő nyolc napon belül folyósítja.
A folyósítás feltétele, hogy a nem állami intézményfenntartónak ne legyen köztartozása. Köztartozás esetén a támogatást az Igazgatóság visszautalja az OKM részére.
(3) Az állami felsőoktatási intézményfenntartók részére
az OKM a miniszteri döntést követő hónap végéig, pótelőirányzatként intézkedik a költségvetésről szóló törvény
XX. fejezet 11. cím 2. alcím 17. jogcímcsoport „Gyakorlóiskolák normatív támogatása” előirányzat terhére történő
előirányzatok átcsoportosításáról és folyósításáról.
Az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedések 11. § A támogatási igényhez csatolni kell a helyi önkormányzati
intézményfenntartó nyilatkozatát arról, hogy rendelkezik
a közoktatásról szóló törvény 105. §-ában meghatározott
közoktatási esélyegyenlőségi intézkedési tervvel. E rendelkezéseket a társulások tekintetében azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a nyilatkozatot az egyes társulási típusoknál
meghatározott döntéshozó szerv vagy személy adja ki.
A támogatás felhasználása és elszámolása 12. § (1) Az e rendeletben meghatározott benyújtási határidők elmulasztása jogvesztő.
(2) Az 5. § és a 6. § alapján elnyert támogatási összeget
egymással és más állami támogatással, pályázattal nem lehet összevonni.
(3) Az elnyert támogatást a miniszteri döntést követően
lehet felhasználni. A miniszteri döntés napját a 9. § (5) bekezdése szerinti közzététel tartalmazza.
(4) A fenntartó a támogatási összeget a miniszteri döntés alapján köteles felhasználni, és csak arra a közoktatási
intézményére fordíthatja, amelyre a támogatást elnyerte.
A fenntartó döntése alapján az eszközöket a közoktatási
intézmény is beszerezheti. Felhasználáskor a beszerzési
mennyiség, illetve a támogatott eszközök száma változtatható, azzal, hogy a miniszteri döntésben nem szereplő eszközre nem lehet a támogatást fordítani.
(5) Ha a támogatást elnyert fenntartó a közoktatási intézményét jogutódlással megszünteti, a támogatás teljes
összegét – vagy azt, amire a fenntartó a támogatást fordította – a jogutód közoktatási intézménynek kell átadni.
(6) A támogatás 2009. december 31-ig kötelezettségvállalással terhelt maradványát 2010. június 30-ig lehet jogszerűen felhasználni. A támogatás felhasználását követő harminc
napon belül a fenntartó szakmai beszámolót és pénzügyi elszámolást küld az OKM Támogatáskezelő részére. A szakmai beszámolót és pénzügyi elszámolást a 6. számú melléklet
szerinti adattartalommal kell az OKM Támogatáskezelő honlapján előállítani és az onnan kinyomtatott adatlapot postai
úton – egy eredeti és egy másolati példányban – megküldeni
az OKM Támogatáskezelő részére. Az adatlaphoz másolatban, két példányban csatolni kell a kötelezettségvállalásról
szóló bizonylatot, a számlamásolatot, hozzáfűzve a kifizetést
igazoló dokumentumot. Amennyiben a fenntartó az e bekezdésben meghatározott kötelezettségének nem tesz eleget,
a kapott támogatást – kamattal terhelten – vissza kell fizetnie.
A kamat az igénybevétel éve szerinti átlagos jegybanki alapkamat kétszerese. Ha a fenntartó visszafizetési kötelezettsé
gének határidőben nem tesz eleget, az összeg után a fenntartó
a visszafizetési kötelezettsége teljesítésének napjáig további
késedelmi kamatot fizet. A késedelmi kamat mértéke minden
naptári nap után a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része.
(7) Az OKM Támogatáskezelő szakmailag ellenőrzi
a közölt adatokat, majd az összesített adatokat – az állami
felsőoktatási intézményfenntartók adatlapjait kivéve –
elektronikusan, az eredeti példányt postai úton megküldi
az Igazgatóságoknak. Az Igazgatóság az OKM Támogatáskezelő által megküldött adatok alapján és a pénzügyi
adatok ellenőrzése után a 7. számú melléklet szerinti adattartalommal összesítő elektronikusan és postai úton jelentést küld az OKM részére. Az OKM Támogatáskezelő az
állami felsőoktatási intézményfenntartók adatlapjait elektronikus formában és az eredeti aláírással papír alapon átadja az OKM-nek.
(8) Kötelezettségvállalásnak minősül különösen a szerződés, a megállapodás megkötése, a visszaigazolt megrendelés. Kötelezettségvállalásnak kell elfogadni a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvényben leírtak
alapján a közbeszerzés megkezdéseként a közbeszerzési
eljárást megindító feladott hirdetményt, megküldött ajánlati, ajánlattételi felhívást.
(9) Ha a fenntartó a támogatást vagy annak egy részét
jogosulatlanul vette igénybe, azt nem megfelelően használta fel, vagy a támogatások igényléséhez valótlan adatot
szolgáltatott, akkor a támogatásról, vagy annak meghatározott részéről haladéktalanul köteles lemondani, és a támogatást vagy annak meghatározott részét vissza kell fizetnie a következők szerint: a helyi önkormányzati intézményfenntartó a központi költségvetés javára, a nem állami intézményfenntartó a területileg illetékes Igazgatóságon keresztül az OKM részére, az állami felsőoktatási intézményfenntartó közvetlenül az OKM részére.
(10) Visszafizetés esetén a támogatást kamatokkal terhelten kell visszafizetni. A kamat az igénybevétel éve szerinti átlagos jegybanki alapkamat kétszerese.
(11) Az igénylés, folyósítás, elszámolás és ellenőrzés során az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a helyi
önkormányzati intézményfenntartó esetén az Áht., a nem helyi önkormányzati intézményfenntartó esetén a közoktatásról
szóló törvény végrehajtásáról rendelkező 20/1997. (II. 13.)
Korm. rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
Ellenőrzés, monitoring 13. § (1) A támogatás céljának szakmai megvalósulását az
OKM Támogatáskezelő, a pénzeszközök jogszerű felhasználását az Igazgatóság ellenőrzi.
(2) A fenntartó és a közoktatási intézmény köteles a támogatás felhasználását elkülönítetten és naprakészen nyil
vántartani, az ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni, a kért dokumentumokat rendelkezésre bocsátani, a helyszíni ellenőrzést lehetővé tenni. Az adatok
valódiságát az egyes fenntartóknál, illetve közoktatási intézményeknél megfelelő nyilvántartással, szakmai dokumentációval, az elszámolást megalapozó könyvelési rendszer kialakításával is alá kell támasztani.
(3) A fenntartónak – az OKM Támogatáskezelő által
végzendő monitoring tevékenységéhez – a támogatás
folyósítását követő évben adatszolgáltatási kötelezettsége van. Záró rendelkezések
14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
72/2008. (V. 22.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés
hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
324/2007. (IX. 12.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos
Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 324/2007.
(IX. 12.) OVB határozata ellen, amelyben az indítványozó
az OVB határozatának megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását kéri.
Az OVB a támadott határozatában megtagadta annak,
az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ívnek a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepel: „Egyetért-e Ön azzal, hogy a jogalkalmazó
szerveknek, társadalmi szervezeteknek és az érdekképviseleti szerveknek az általuk képviselt és védett érdekeket,
illetőleg társadalmi viszonyokat érintő törvények előkészítése során kifejtett véleményét kötelező legyen összefoglalóan leírni a törvényjavaslatok indoklásában?”
A 324/2007. (IX. 12.) OVB határozat a Magyar Közlöny 120. számában 2007. szeptember 15-én jelent meg.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogást a
Ve. 130. § (1) bekezdésében előírt módon és határidőn belül, 2007. szeptember 26-án nyújtották be az OVB-hez.
Az OVB a hitelesítés megtagadását azzal indokolta,
hogy a kérdés nem felel az országos népszavazásról és
népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében szabályozott egyértelműség követelményének.
Az OVB álláspontja szerint a kérdés azért nem egyértelmű, „mert a kezdeményező olyan általános megfogalmazásokat használ, amelyek alapján nem meghatározható,
milyen szervek, szervezetek, mely törvényjavaslatokban
érintettek, milyen fórumokon ‘kifejtett véleményüket’ kell
a törvényjavaslat indokolásának elkészítése során figyelembe venni.”
A kifogás benyújtójának álláspontja szerint a kérdés teljesen egyértelmű, mert az teljes mértékig követi a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (a továbbiakban: Jat.)
20. §-ának szóhasználatát a jogszabály-előkészítésben
való társadalmi közreműködés követelményét illetően:
„20. § A jogalkalmazó szerveket, a társadalmi szervezeteket és az érdekképviseleti szerveket be kell vonni az
olyan jogszabályok tervezetének elkészítésébe, amelyek
az általuk képviselt és védett érdekeket, illetőleg társadalmi viszonyokat érintik.”
Több alkotmánybírósági határozatra hivatkozással rámutat arra is, hogy a kérdés alapján a törvényhozó olyan
normát tud alkotni, amely a norma címzettjei által értelmezhető és megfelel az Alkotmánybíróság által a norma
világossággal kapcsolatban támasztott követelményeknek.
II. Az Alkotmánybíróság a kifogásokat az Alkotmány, az
Nsztv., valamint a Ve. alábbi rendelkezései alapján vizsgálta meg:
1. Nsztv.:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az
aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tarta
ni,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény
ben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül
eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárás
ról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy
kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.” 2. Ve.:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az alá
írásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével
kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja
el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság, illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja,
vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot, illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkot
mánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati
természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában,
valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy
az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása
során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH
2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat,
ABH 1999, 251, 256.].
Az Alkotmánybíróság gyakorlata során több határozatában értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek
egyértelműen megválaszolhatónak kell lenni. Ahhoz,
hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre
egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség). Az eredményes
népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az
Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói
egyértelműség). [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH
2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH
2004, 381, 386.]
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az OVB határozatában kifejtett indokolás helytálló.
A jogszabály előkészítés társadalmi nyilvánosságának,
a véleménynyilvánításnak számtalan fóruma van. Az
elektronikus információ szabadságról szóló 2005. évi
XC. törvény 9–11. §-ai alapján a jogszabály tervezetek
nyilvánosak, azokra az előkészítés szakaszában bárki észrevételt tehet. Az egyes ágazati törvények tételesen rendelkeznek meghatározott társadalmi és érdekképviseleti szervek véleménynyilvánításának rendjéről. A Jat.-nak az indítványozó által is idézett rendelkezése alapján a törvénytervezetek készítői gyakran a jogalkalmazók és társadalmi szervek széles körét vonják be a tervezetek előkészítésébe a legkülönbözőbb módokon (értekezletek, konferenciák stb.) a törvény-előkészítés különböző fázisaiban.
A társadalom széles rétegeit érintő törvénytervezetekről
folyó vita megjelenik a sajtó fórumokon is. A vitatott kér
dés alapján nem állapítható meg, hogy mely szerveknek, a
törvény előkészítésének mely szakaszában és milyen fórumon kifejtett véleményét kell a törvényjavaslat indokolásába foglalni. Mindezeket figyelembe véve megállapítható, hogy a kérdés nem felel meg sem a választópolgári, sem
a jogalkotói egyértelműség követelményének. A kérdés
népszavazásra bocsátása esetén a választópolgárok nem
lehetnének tisztában azzal, hogy miről döntenek. A jogalkotó számára sem állapítható meg egyértelműen, hogy
eredményes népszavazás esetén a kérdés alapján milyen
tartalmú törvény megalkotására lesz köteles.
Mindezeket figyelembe véve az Alkotmánybíróság
megállapította, hogy az OVB jogszerűen járt el, amikor a
kérdés hitelesítését megtagadta, így a 324/2007. (IX. 12.)
OVB határozatot, annak helyes indokai alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB
határozatnak a Magyar Közlönyben való közzétételére tekintettel rendelte el.
Dr. Bihari Mihály s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1238/2016. (V. 13.) Korm. határozata az egyes városi infrastruktúra-elemek megújítása keretében megvalósításra kerülő kompkikötő létesítéséhez szükséges források biztosításáról.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy az  egyes városi infrastruktúra-elemek megújítását szolgáló kormányzati
intézkedésekről szóló 1118/2016. (III. 10.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1118/2016. (III. 10.) Korm. határozat]
1.  melléklet 6.  pontja szerinti, kompkikötő létesítésére irányuló beruházás építtetője a  Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság legyen.
2. A Kormány
a) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló 2015.  évi C.  törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet,
2.  Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 1. Ingatlanberuházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoportját a 9. Kompkikötő létesítése jogcímmel egészíti ki;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
b) az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, az  1.  pontban meghatározott beruházás
megvalósítása érdekében 400,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Egyes városi
infrastruktúra-elemek megújítása alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos
bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű
kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 9. Kompkikötő létesítése jogcím
javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. A Kormány
a) az 1.  pont szerinti beruházás ütemezett megvalósítása érdekében egyetért azzal, hogy a  2017.  évi
központi költségvetés XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetében legfeljebb
399,0 millió forint összegű forrás álljon rendelkezésre erre a célra;
b) az Áht. 36. § (4b) bekezdés b) pontjában biztosított jogkörében eljárva jóváhagyja, hogy a nemzeti fejlesztési
miniszter az 1. pont szerinti beruházás megvalósítása érdekében éven túli kötelezettséget vállaljon a 2017. év
vonatkozásában, legfeljebb 399,0 millió forint összegben.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. június 30.
4. Az 1118/2016. (III. 10.) Korm. határozat
a) 6.  pontjában az „1–6.  pontja” szövegrész helyébe az „1–5.  pontja” szöveg, az „1054,0” szövegrész helyébe
a „655,0” szöveg,
b) 7. pontjában a „2–6. pontja” szövegrész helyébe a „2–5. pontja” szöveg,
c) 8. pontjában az „1–6. pontja” szövegrész helyébe az „1–5. pontja” szöveg,
d) 8. pont a) alpontjában a „9532,0” szövegrész helyébe a „8733,0” szöveg
lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2006. (II. 8.) NKÖM rendelete a helyi önkormányzatok részére a hivatásos önkormányzati zenekarok és énekkarok működésére adható támogatások igénybevételének rendjéről.
A Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény 5. számú melléklete 9. pontjában
foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya a (2) bekezdésben meghatározott
hivatásos zenekart és énekkart fenntartó vagy hivatásos
zenekart és énekkart támogató helyi önkormányzatokra
terjed ki.
(2) E rendelet alkalmazásában hivatásos önkormányzati
zenekar és énekkar (a továbbiakban együtt: együttes) a
2006. január 1-jét megelőzően nyilvántartásba vett, a helyi
önkormányzat által létrehozott és fenntartott költségvetési
szervként működő együttes, továbbá a helyi önkormányzat
által alapított és kizárólagos tulajdonában lévő, és a helyi
önkormányzattal közhasznú megállapodást kötött közhasznú társasági formában működő szervezet, valamint az
olyan önálló jogi személyiségű hivatásos együttes,
amellyel vagy amelynek fenntartójával a helyi önkormányzat 2004. szeptember 1-je előtt hosszú távú – legalább 5 éves – közszolgáltatási szerződést kötött.
2. § Az 1. §-ban meghatározott együttesek közül az részesülhet a támogatásból
a) amelynek alaptevékenysége komolyzenei művek
előadása, b) amely többségében felsőfokú szakirányú végzettséggel rendelkező tagjait a fenntartó által vagy a közhasznú megállapodásban, illetve a közszolgáltatási szerződésben megállapított – az alaptevékenység ellátásához szükséges, a szakmai normáknak megfelelő létszámban – tartós, legalább 1 éves munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban foglalkoztatja, és
c) amely az alaptevékenység ellátásához szükséges,
megfelelő tárgyi feltételekkel, valamint önálló művészeti
és adminisztratív vezetéssel rendelkezik.
3. § (1) A központi költségvetés által az együttesek működési kiadásaira a 2006. évre előirányzott 1010 millió Ft-ot az
érintett helyi önkormányzatok olyan célok megvalósításához kaphatják, amelyek elősegítik a hivatásos együttesek
művészi színvonalának emelését és egyúttal javítják azok
tevékenységének feltételeit.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott célnak minősül
különösen
a) az olyan zenei események megvalósítása, amelyekben kifejezésre jut az érintett helyi önkormányzatnak a zenei értékek létrehozatala, megőrzése, a hagyományok ápolása és az ifjúság zenei nevelése érdekében történő felelősségvállalása,
b) belföldi és külföldi vendégszereplések szervezése,
c) az együttes tagjai munkájának elismerése.
4. § (1) A 3. § (1) bekezdésében meghatározott összegből a
helyi önkormányzatok pályázati eljárás keretében részesülhetnek támogatásban.
(2) A támogatás mértékét a helyi önkormányzatok által
a pályázatban szolgáltatott adatok, valamint az együttesnek a központi költségvetésből juttatott egyéb bevétele
figyelembevételével a nemzeti kulturális örökség minisztere (a továbbiakban: miniszter) által felkért szakmai bizottság javaslata alapján a miniszter állapítja meg.
5. § (1) A pályázati felhívást a Nemzeti Kulturális Örökség
Minisztériuma (a továbbiakban: minisztérium) illetékes
szervezeti egysége állítja össze, és azt a miniszter hagyja
jóvá.
(2) A pályázati felhívást és a hozzá kapcsolódó adatlapot a minisztérium a hivatalos lapjában és a honlapján teszi közzé legkésőbb az adott költségvetési év február 27.
napjáig.
(3) A pályázati felhívásban a pályázat benyújtásának
határidejét úgy kell meghatározni, hogy arra a pályázati
felhívás közzétételétől számítva legalább 15 naptári nap
álljon rendelkezésre.
(4) A pályázati felhívásnak tartalmaznia kell:
a) a pályázat célját,
b) a pályázat kedvezményezettjeinek körét,
c) a pályázat azonosító számát,
d) a pályázat tartalmi és formai követelményeit,
e) a pályázat benyújtásának határidejét, címét,
f) a pályázatok elbírálásának határidejét,
g) a benyújtandó pályázatok példányszámát,
h) a pályázat elbírálásának szempontrendszerét,
i) a pályázatra benyújtott dokumentumokkal kapcsola
tos hiánypótlás lehetőségét, feltételeit, j) egyéb, a minisztérium által szükségesnek tartott követelményeket.
(5) A pályázó által benyújtott kérelemnek tartalmaznia
kell:
a) a pályázó nevét, székhelyét (címét), telefon- és telefax számát, valamint elektronikus elérhetőségét;
b) a pályázati felhívás alapján igényelhető támogatásból megvalósítani tervezett tevékenységek, feladatok, kiadások és azok költségigényének részletes ismertetését;
c) a pályázati felhívásban előírt egyéb adatokat. (6) A pályázathoz csatolni kell:
a) az együttes alapító okiratát vagy a közhasznú, illetve
a közszolgáltatási szerződést,
b) a helyi önkormányzat által fenntartott vagy támoga
tott együttes javára az önkormányzati költségvetési rendeletben meghatározott – a beruházási és felújítási előirányzatokkal csökkentett – önkormányzati hozzájárulás összegéről szóló kimutatást együttesenkénti bontásban,
c) a pályázati felhívás mellékletét képező adatlapot az
együttes által kitöltve és a helyi önkormányzat által ellenjegyezve, valamint a pályázati kiírásban megadott címre
elektronikus változatban is,
d) az adott évad műsorfüzetét és hivatalos próbarend-tervezetét.
6. § A helyi önkormányzatok a támogatást a székhelyük szerint illetékes Magyar Államkincstár Területi Igazgatósága,
illetve a Budapesti és Pest Megyei Regionális Igazgatóság
(a továbbiakban: Igazgatóság) útján igénylik a pályázati
kiírásban megadott határidőig.
Az Igazgatóság az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 64/B. § (3) bekezdésének megfelelően
megvizsgálja a támogatási igényt, és legkésőbb március
27-ig véleményével együtt továbbítja a minisztériumnak.
Az Igazgatóság az önkormányzatok számára a hiányok
pótlására legfeljebb nyolc napos határidőt ad.
7. § (1) A döntésről a minisztérium a tárgyév április 7-ig értesíti a támogatásban részesült önkormányzatokat, és ezzel
egyidejűleg az érintett önkormányzatok és a részükre jóváhagyott támogatási összeg jegyzékét utalványozás céljából megküldi a Belügyminisztériumnak.
(2) A megítélt támogatást egy összegben a Magyar Államkincstár folyósítja április 26-ig a helyi önkormányzatok költségvetési elszámolási számlájára.
8. § (1) Az önkormányzat a támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról a tárgyévben december 31-i határnappal, a
mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint köteles elszámolni. A támogatásnak a tárgyév december 31-én
feladattal terhelt maradványával a tárgyévet követő év június 30-ig kell elszámolni.
(2) Amennyiben az önkormányzat a támogatást vagy
annak egy részét jogtalanul vette igénybe, azt nem a megjelölt feladatra használta fel, vagy a támogatások igényléséhez valótlan adatot szolgáltatott, a támogatást a központi
költségvetés javára köteles visszafizetni. A jogtalanul
igénybe vett összeg után a helyi önkormányzat a jegybanki
alapkamat kétszeresének megfelelő mértékű kamatot fizet
a jogtalan igénybevétel napjától a visszafizetés napjáig.
(3) A támogatások igénybevételének és az elszámolás
szabályszerűségének vizsgálatát az Igazgatóságok végzik.
(4) A támogatások felhasználását – az erre külön jogszabályban meghatározott szerveken túlmenően – alkalomszerűen, helyszíni ellenőrzés keretében a minisztérium is
ellenőrizheti.
(5) Ha a helyi önkormányzat a költségvetési rendeletében e célra saját forrásból tervezett támogatását csökkenti,
az eredeti előirányzat és a ténylegesen teljesített saját támogatás után számított zenekari, énekkari működtetési támogatás különbözetére nem jogosult, köteles azt a központi költségvetésnek visszautalni.
9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép
hatályba. Ezzel egyidejűleg hatályát veszti a helyi önkormányzatok részére a hivatásos önkormányzati zenekarok
és énekkarok fenntartására adható támogatások igénybevételének rendjéről szóló 5/2005. (II. 15.) NKÖM rendelet.
Dr. Bozóki András s. k.,
a nemzeti kulturális örökség minisztere