text:
24/2017. (X. 10.) AB határozata a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. CXXII. törvény 34. § (3) bekezdésével kapcsolatos mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenesség megállapításáról, valamint a mezőés erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. CXXII. törvény 34. § (3) bekezdése utolsó mondata alaptörvény-ellenességének megállapításáról és megsemmisítéséről.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panasz tárgyában – dr. Pokol Béla alkotmánybíró párhuzamos
indokolásával, valamint dr. Czine Ágnes, dr. Dienes-Oehm Egon, dr. Salamon László és dr. Stumpf István
alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő
1. Az  Alkotmánybíróság megállapítja: az  Országgyűlés mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenességet
idézett elő azáltal, hogy a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 34.  §
(3)  bekezdése hatálybalépésével egyidejűleg nem gondoskodott olyan szabály megalkotásáról, amely
a végintézkedésen alapuló tulajdonszerzés jóváhagyásának megtagadása esetére, amennyiben a  törvényes
öröklés rendjén az állam öröklése áll be, a végrendeleti örökös javára megváltást állapít meg.
Az Alkotmánybíróság felhívja az Országgyűlést, hogy jogalkotási feladatának 2017. december hó 31. napjáig
tegyen eleget.
2. Az  Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi
CXXII. törvény 34. § (3) bekezdése utolsó mondata alaptörvény-ellenes, ezért azt megsemmisíti.
A 34. § (3) bekezdése a következő szöveggel marad hatályban:
 „A mezőgazdasági igazgatási szerv azt vizsgálja, hogy az  örökös szerzőképessége fennáll-e, és
a  végintézkedés nem eredményezi-e a  tulajdonszerzési korlátozás megsértését vagy megkerülését.
A mezőgazdasági igazgatási szerv a döntését közli a közjegyzővel is.”
A megsemmisített rendelkezés e  határozatnak a  Magyar Közlönyben történő közzétételét követő napon
veszti hatályát.
3. A  megsemmisített rendelkezés a  Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság 43.Pkf.634.864/2016/4.
sorszámú végzésével befejezett, továbbá valamennyi, bármely bíróság előtt folyamatban lévő ugyanilyen
tárgyú ügyben nem alkalmazható.
4. Az  Alkotmánybíróság a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény
5.  § 7.  pontja, 10.  § (2)  bekezdése, valamint 34.  § (1) és (3)  bekezdése első két mondata alaptörvényellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.
I. [1] 1. Az  indítványozó az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 26.  § (1)  bekezdése és az  Alaptörvény
24. cikk (2) bekezdés c) pontja alapján alkotmányjogi panasz indítványt terjesztett elő. Kérte az Alkotmánybíróságot,
hogy állapítsa meg a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény (a továbbiakban:
Földforgalmi tv.) 5. § 7. pontjának, 10. § (2) bekezdésének, 34. § (1) és (3) bekezdésének alaptörvény-ellenességét,
és a  megjelölt jogszabályi rendelkezéseket semmisítse meg, mert azok sértik az  Alaptörvény B)  cikkének
(1) bekezdését, I. cikkének (3) bekezdését, XIII. cikkének (1) és (2) bekezdését és XV. cikkének (1) bekezdését.
[2] 1.1. Az örökhagyó 2015. október 2-án elhunyt. Három évvel korábban, 2012. október 6-án végrendeletet készített.
A  közjegyző által is megállapítottan alakilag kifogástalan írásbeli magánvégrendeletében az  indítványozót tette
meg örököséül három külterületi szántó művelési ágú föld-ingatlan tekintetében. Az  örökhagyó mind a  három
ingatlant kárpótlási árverésen eredeti jogosultként szerezte. Az  ő meghatalmazottjaként az  indítványozó járt
el az  árveréseken, amelyeken az  indítványozó eredeti jogosultként és édesanyja képviseletében is részt vett.
Az  örökhagyó a  birtokába kapott földjeinek művelése és rendben tartása kapcsán is az  indítványozó segítségét
vette igénybe. Az  örökhagyónak családja, rokonai, élő hozzátartozói nem voltak, vagyonát néhai harmadik
férjének unokahúgára, illetve az  indítványozóra hagyta. Az  indítványozó közgazdasági technikum mezőgazdasági
tagozatán végzett. Négy féléven át tanult mezőgazdasági ismereteket, mezőgazdasági üzemi tervezésre jogosító
végzettséget szerzett. 1958 óta rendelkezik körülbelül egy hektárnyi földtulajdonnal, amelynek művelésében
családtagjaival együtt évtizedeken keresztül részt vett, a kárpótlás során szerzett négy és fél hektár földet is művelte.
Őstermelőként folyamatosan másfél éves jogviszonnyal rendelkezik.
[3] A 2012. október 6-án érvényesen létrejött végrendelet végrehajtása, az örökhagyó rendelkezésének megvalósulása
a  három föld-ingatlan tulajdonjogának az  indítványozó számára való átadása meghiúsult. A  közjegyző
– a  Földforgalmi tv. 34.  § (1)  bekezdésén alapuló – megkeresésére a  Kormányhivatal határozatával megtagadta
az  arról szóló hatósági bizonyítvány kiadását, hogy az  indítványozó földművesnek minősül, megállapította azt
is, hogy az  indítványozó tulajdonában már jelenleg is 1 hektárt meghaladó, 4 ha 8694 m2 föld van. A  közjegyző
hagyatékátadó végzése a  Földforgalmi tv. 34.  §-ára hivatkozva a  végrendelet indítványozó javára szóló
rendelkezését érvénytelennek tekintette, a  föld-ingatlanok tulajdonjogát törvényes öröklés címén a  Magyar
Államnak adta át. A  Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság 43.Pkf.634.864/2016/4. számú végzése
a közjegyző végzését helybenhagyta.
[4] 1.2. Az  indítvány az  Alaptörvény B)  cikkének (1)  bekezdését, I.  cikkének (3)  bekezdését, XIII.  cikkének (1) és
(2)  bekezdését és XV.  cikkének (1)  bekezdését hívja fel megsértett szabályokként. Az  indítványozó szerint
az  Alaptörvényben a  tulajdonhoz és az  örökléshez biztosított joga sérült amiatt, hogy a  2012. október 6-án
érvényesen létrejött végrendelet végrehajtása, az  örökhagyó rendelkezésének megvalósulása, három földingatlan
tulajdonjogának a  részére való átadása meghiúsult, mert a  hagyatékátadó végzés a  Földforgalmi tv. 34.  §-ára
hivatkozva a  végrendelet indítványozó javára szóló rendelkezését érvénytelennek tekintette, a  föld-ingatlanok
tulajdonjogát a Magyar Államnak adta át.
A Földforgalmi tv. megjelölt rendelkezései ezeket az Alaptörvényben biztosított jogokat korlátozzák. Az Alaptörvény
I.  cikkének (3)  bekezdése határozza meg azokat az  alkotmányos alapelveket, amelyek meghatározzák, hogy
milyen feltételekkel és milyen módon lehet alapvető jogokat korlátozni: „Az alapvető jogokra és kötelezettségekre
vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg. Az  alapvető jog más alapvető jog érvényesülése vagy valamely
alkotmányos érték védelme érdekében, feltétlenül szükséges mértékben, az  elérni kívánt céllal arányosan,
az alapvető jog lényeges tartalmának tiszteletben tartásával korlátozható.”
[5] a) A Földforgalmi tv. megjelölt rendelkezései az 5. § 7. pontjában meghatározott feltételeknek meg nem felelő, azaz
földművesnek nem minősülő személyeknek a tulajdonhoz és az örökléshez fűződő jogát korlátozzák, anélkül, hogy
más alapvető jog vagy valamely alkotmányos érték védelme érdekében erre ilyen mértékben feltétlenül szükség lett
volna. A törvény ilyen más alapvető jogokra vagy alkotmányos értékre nem is hivatkozott. A sérelmezett jogszabályi
rendelkezések nemcsak a tulajdonnal nem rendelkezők tulajdonszerzési jogait korlátozzák, hanem a földművesnek
nem minősülő földtulajdonosok tulajdonnal való rendelkezési jogát is. Az ő földtulajdon szerzési jogukat a törvény
megszüntette. Sem széttagolt birtokaik egyesítésére, sem földcserére, sem közös tulajdon megszüntetésére nincs
lehetőségük, nem szerezhetik meg tulajdonostársuk tulajdoni hányadát sem. A  kárpótolt földtulajdonosokat
ez  a  tulajdonszerzési korlátozás megfosztja attól a  korábban biztosított joguktól, hogy széttagolt, gazdaságosan
nem hasznosítható birtokukat életképes, mezőgazdasági termelésre alkalmas földbirtokká alakítsák, megszüntetve
a nem kívánatos birtokelaprózódást. A diszkriminatív korlátozást az is súlyosbítja, hogy a Földforgalmi tv. 17. §-ában
megfogalmazott, a  szerzési korlátozás alól kivételt biztosító rendelkezések csak a  földművesekre vonatkoznak,
a földművesnek nem minősülő földtulajdonosokra viszont nem.
[6] b) A  Földforgalmi tv. sérelmezett tulajdonszerzési korlátozása nem konkrét ingatlanra nézve, hanem
a tulajdonszerzéssel létrejövő birtok területnagysága alapján állapít meg felső korlátot, miközben a már tulajdonban
lévő föld mértékét nem korlátozza. Ugyanakkor, aki földművesként szerzett földet, néhány év múlva földműves
státuszának megszűnése után is megtarthatja földtulajdonát. A földműves státusz hiánya vagy megléte egy ember
élete során többször változhat, nem örök, hanem változékony élethelyzet, instabil kategória. A  tulajdont tartós
kategóriaként megszerzésének jogától ilyen módon elválasztani irracionális, és sérti a jogbiztonság elvét.
[7] c) A földműves státusz feltételeit önkényesen, irracionálisan határozták meg. A földművesnek a törvény végrehajtási
rendeletében felsorolt mezőgazdasági vagy erdőgazdasági képzettséggel kell rendelkeznie. A  rendelet listájában
nem feltüntetett végzettségeket nem fogadják el, ugyanakkor olyan végzettségek is elfogadhatóak, amelyeknek
semmi közük a gazdálkodó konkrét tevékenységéhez. Például méhész végzettséggel lehet kertészetet működtetni
vagy szarvasmarhát tenyészteni.
[8] Ilyen képzettség hiányában földműves lehet, aki legalább három éve mező- vagy erdőgazdasági tevékenységet,
illetve kiegészítő tevékenységet folytat saját nevében és saját kockázatára folyamatosan Magyarországon.
Ez  a  szabályozás indokolatlanul merev, hiszen aki akár évtizedeken keresztül végzett ilyen tevékenységet, de
az  utóbbi három évben tevékenységét bármilyen okból megszakította, nem felel meg a  feltételeknek. Az  adott
tevékenységben való jártasság megállapításához, érthetetlen, hogy miért szükséges három év folyamatos
(megszakítás nélküli) tevékenység, és miért kell azt saját nevében és saját kockázatára végezni az adott személynek.
Egy néhány hét alatt elvégezhető, valódi ismereteket nem nyújtó kb. 400 ezer forintba kerülő tanfolyam viszont
elég a  „földműves” státuszhoz. Az  elfogadott végzettségeket egy végrehajtási rendelet sorolja fel, tehát azt
a  szabályozást, amely meghatározza, hogy ki az, akinek földszerzési jogosultsága egy hektárig, és ki az, akinek
háromszáz hektárig terjed, nem törvény határozza meg. Ez is sérti az Alaptörvény I. cikkének (3) bekezdését.
[9] d) A  mezőgazdasági jártasságot az  Európai Unió néhány országában a  mezőgazdasági üzem, a  farmgazdaság
átvételéhez feltételként határozzák meg, de nem a  földtulajdon megszerzésének feltételeként. A  korlátozások
célja az  egységként használható birtok, mezőgazdasági üzem megosztásának, a  birtokelaprózódásnak
a megakadályozása. A  több örökös által megszerzett birtokot közösen kell használni vagy egy bérlő használatába
adni. Több örökös esetén előfordul, hogy egyikük szerzi meg a  birtokot, de a  többi örököst a  hagyaték más
tárgyaiból vagy pénzzel kell kielégíteni. Nincs arra példa, hogy törvényes örökös hiányában a végrendeleti öröklést
korlátoznák. A magyar szabályozás egyedülállóan merev és önkényes.
[10] e) A  Földforgalmi tv. bevezető részében meghatározott célok között nem szerepel alapvető alkotmányos jog
érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték védelme, amelyre a  tulajdonhoz, illetve az  örökléshez való
jog korlátozását alapozta volna a  törvény. A  törvény által elérni kívánt célok közül a  fenntartható földhasználat
előmozdítása vagy a birtokelaprózódás káros következményeinek kiküszöbölése nem feltétlenül érhető el ezekkel
a  korlátozásokkal, sőt azok számos esetben a  meghatározott célok elérését megnehezítik vagy a  megjelölt
célokkal ellentétes következményekkel járnak. A  földművesek és a  földművesnek nem minősülő személyek között
háromszázszoros megkülönböztetés súlyosan aránytalan. Az  1945-ös földreform például kétszeres különbséget
tartott indokoltnak a  földjüket maguk művelő földtulajdonosok javára. A  birtokmaximum 1200, illetve 1800
hektáros mértéke európai összehasonlításban rendkívül magas, de számos országban még a tulajdonmaximum is
lényegesen alacsonyabb a  magyar szabályozásnál, ötven, száz vagy százötven hektár. A  fentiekre tekintettel nem
lehet megállapítani, hogy a  tulajdonhoz, illetve az  örökléshez való jog sérelmezett korlátozása az  alapvető jog
lényeges tartalmának tiszteletben tatásával történt volna.
[11] f ) A  spekulatív célú földfelhalmozás megakadályozása, a  földtulajdonosok önfoglalkoztatása és a  falvak
népességmegtartó képességének elősegítése ezekkel a nem diszkriminatív eszközökkel inkább elérhető lett volna,
mint a jelenlegi tényleges földtulajdonosok százezreinek indokolatlanul súlyos, aránytalan, alapvető joguk lényeges
tartalmát sem tiszteletben tartó jogkorlátozása.
[12] g) A  tulajdonjog tartalmát kitevő egyik legalapvetőbb részjogosítvány a  rendelkezési jog. Az  öröklési jog
alapjogként magában foglalja az  aktív és a  passzív öröklési jogot. Az  aktív öröklési jog tartalmazza a  tulajdonjog
részjogosítványát, a  rendelkezési jogot, az  örökhagyó jogát arra, hogy vagyonával halála esetére rendelkezzen.
A  passzív öröklési jog az  öröklés jogcímén történő tulajdonszerzés alanyi jogát jelenti. A  Földforgalmi tv. 34.  §
(1) és (3)  bekezdése mind az  örökhagyó rendelkezési jogát, mind a  jogszabály alapján földművesnek nem
minősülő végrendeleti örökös örökléssel történő tulajdonszerzéshez fűződő alapjogát korlátozza. Az  alapvető
jogok korlátozásának az  Alaptörvény I.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott feltételei az  örökléshez való jog
korlátozásánál sem állnak fenn. A  Földforgalmi tv.-nek az  örökléshez való jogot korlátozó rendelkezései sértik
az  Alaptörvény B)  cikk (1)  bekezdésében meghatározott rendelkezését, miszerint: „Magyarország független
demokratikus jogállam.” A jogállamiság fontos alkotóeleme a jogbiztonság, amely megköveteli, hogy a jogalanyok
magatartásukat a  jog előírásaihoz tudják igazítani, a  jogszabályok a  kihirdetésüket megelőző időre nézve ne
állapítsanak meg kötelezettséget, illetőleg valamely jogszerű magatartást visszamenőleg ne minősítsenek
jogellenesnek. Az  írásbeli végrendelet tipikusan olyan jogintézmény, amelyben a  végintézkedő személy halálát
évekkel megelőzően kíván vagyonáról rendelkezni, annak tudatában, hogy halála időpontja nem látható előre,
sőt az  is lehetséges, hogy élete utolsó éveiben nem lesz olyan egészségi állapotban, hogy vagyoni ügyeit
elrendezhesse. Ha egy keletkezésének időpontjában érvényes végintézkedést, amelynek rendelkezése nem
ütközött hatályos tulajdonszerzési korlátozásba, később megalkotott jogszabály érvénytelennek minősít, az  sérti
a  jogbiztonság követelményét. Ha egy érvényesen létrejött végintézkedés megvalósulását és az  örökösként
megnevezett személy tulajdonszerzését egy később kihirdetett jogszabálynak az Alaptörvénnyel összhangban levő
rendelkezése akadályozza meg, akkor sem mellőzhető az  elszenvedett veszteségért a  kártalanítás. Amennyiben
az ilyen hagyatékot az állam szerzi meg, az Alaptörvény XIII. cikk (2) bekezdésében megfogalmazott, a kisajátításra
vonatkozó szabályoknak kell érvényesülniük. A  kártalanítás szabályozásának mellőzése szintén az  alaptörvény
rendelkezésébe ütközik.
II. [13] 1. Az Alaptörvénynek az indítvánnyal érintett rendelkezései:
„B) cikk (1) Magyarország független, demokratikus jogállam.”
„I.  cikk (3) Az  alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg. Alapvető jog
más alapvető jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték védelme érdekében, a  feltétlenül szükséges
mértékben, az  elérni kívánt céllal arányosan, az  alapvető jog lényeges tartalmának tiszteletben tartásával
korlátozható.”
„XIII. cikk (1) Mindenkinek joga van a tulajdonhoz és az örökléshez. A tulajdon társadalmi felelősséggel jár.
(2) Tulajdont kisajátítani csak kivételesen és közérdekből, törvényben meghatározott esetekben és módon, teljes,
feltétlen és azonnali kártalanítás mellett lehet.”
„XV. cikk (1) A törvény előtt mindenki egyenlő.”
[14] 2. A Földforgalmi tv. érintett rendelkezései:
„5. § E törvény alkalmazásában […]
7. földműves: Magyarországon nyilvántartásba vett belföldi természetes személy, illetve tagállami állampolgár,
aki e  törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott mezőgazdasági vagy erdészeti szakirányú
képzettséggel rendelkezik vagy ennek hiányában igazoltan legalább 3 éve
a) mező-, erdőgazdasági tevékenységet, illetve kiegészítő tevékenységet saját nevében és saját kockázatára
folyamatosan Magyarországon folytat, és ebből igazoltan árbevétele származott, vagy az árbevétel azért maradt el,
mert a megvalósult mező- vagy erdőgazdasági beruházás még nem hasznosulhatott, vagy […]”
„10. § (2) A földművesnek nem minősülő belföldi természetes személy és tagállami állampolgár – a (3) bekezdésben
meghatározott személyek kivételével – akkor szerezheti meg a  föld tulajdonjogát, ha a  birtokában álló föld
területnagysága a megszerezni kívánt föld területnagyságával együtt nem haladja meg az 1 hektárt.”
„34.  § (1) A  föld tulajdonjogáról végintézkedéssel történő rendelkezés esetén – a  hagyatéki eljárás keretében –
a  közjegyző küldi meg a  végintézkedést a  föld tulajdonjogának megszerzését illetően jóváhagyás céljából
a  mezőgazdasági igazgatási szervnek. A  föld tulajdonjogának végintézkedéssel történő megszerzésének
jóváhagyására irányuló eljárásban az eladó alatt az örökhagyót, a vevő alatt az örököst kell érteni.
[…]
(3) A  mezőgazdasági igazgatási szerv azt vizsgálja, hogy az  örökös szerzőképessége fennáll-e, és a  végintézkedés
nem eredményezi-e a  tulajdonszerzési korlátozás megsértését vagy megkerülését. A  mezőgazdasági igazgatási
szerv a  döntését közli a  közjegyzővel is. Ha a  mezőgazdasági igazgatási szerv megtagadja az  örökös javára
a tulajdonszerzés jóváhagyását, a végrendelet ezen rendelkezését érvénytelennek kell tekinteni.”
III. [15] Az alkotmányjogi panasz részben megalapozott. [16] 1. Az alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybíróság – tanácsban eljárva – 2017. február 9-én befogadta [Abtv. 56. §
(1)  bekezdés]. Alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésnek tekintette azt, hogy termőföld tulajdonjogának
végrendeleti öröklés útján való megszerzését törvény hogyan korlátozhatja, és alapvető alkotmányjogi jelentőségű
kérdés az is, hogy új korlátozó szabály hatálybalépése hogyan érintheti a korábbi végrendelkezéseket.
[17] 2. Alkotmányjogi és öröklési jogi szempontból hasonló ügyben az  5/2016. (III. 1.) AB határozat (a továbbiakban:
Abh.) indokolásának [14] bekezdése megállapította: „Az indítvány megfelelt az Abtv. 29. §-ában támasztott tartalmi
követelménynek: a  haszonélvezeti jog korlátolt dologi jog, amelyet a  tulajdonos alapíthat a  dolgán a  jogosult
számára. A  haszonélvezeti jog végintézkedés általi adása mint a  tulajdon fölötti rendelkezés egy sajátos módja,
valamint ennek az örökléshez való joghoz fűződő kapcsolata alapvető alkotmányjogi jelentőséggel bír.”
[18] Az indokolás [22] bekezdése megállapította: „Az Alkotmánybíróság érvelését elsősorban az  Alaptörvény szövege,
másodsorban az  Alaptörvény szövegét értelmező alkotmánybírósági gyakorlat határozza meg. Az  Alaptörvény
a  XIII.  cikk (1)  bekezdésben tesz említést az  örökléshez való jogról: „Mindenkinek joga van a  tulajdonhoz és
az  örökléshez.” Az  Alaptörvény tehát a  tulajdonhoz való alapvető jogról szóló rendelkezésben szabályozza
az örökléshez való jogot is, ez a kontextus pedig arra enged következtetni, hogy az alkotmányozó a tulajdonhoz való
jog egy speciális részjogosítványaként tekintett erre a jogra. A magyar Alaptörvénynek ez a megoldása az európai
alkotmányok közül mindenekelőtt a német Grundgesetz-cel [„14. cikk (1) A tulajdon és az öröklés biztosított.”] mutat
párhuzamot.”
[19] 3. A  jelen alkotmányjogi panasz ügyben az  örökhagyó végrendeleti úton, halála esetére kívánta feljogosítani föld
tulajdonjogának megszerzésére az  indítványozót. A  fentiek alapján végrendeleti öröklés esetén az  örökhagyó
végrendelkezési joga érintett, ami a tulajdonnal való rendelkezés egyik formája, ebből következően az aktív öröklési
jog szervesen összefügg a  tulajdonhoz való joggal. Az  Alaptörvény szövege és az  Alkotmánybíróság gyakorlata
ezt támasztja alá. A végrendeleti örökös öröklési joga egybeesik az örökhagyó alkotmányos jogát érő sérelemmel,
az  örökhagyó végrendelkezési szabadságának korlátozása pedig a  tulajdon fölötti rendelkezés korlátozása
(hasonlóan érvelt az Abh. Indokolás [30]).
[20] A 3051/2016. (III. 22.) AB határozat indokolásának [20] és [34] bekezdései értelmében az  Alaptörvény XIII.  cikke
egyrészt védi a  megszerzett tulajdont az  elvonás ellen, másrészt védi a  szintén már megszerzett tulajdont annak
korlátozása ellen.
[21] Az örökhagyó a  hagyatékában szereplő jogokról rendelkezhet, ugyanakkor az  alapvető jogi értelemben vett
tulajdonjog a  már megszerzett tulajdont védi, nem ad jogot a  tulajdon megszerzésére. Az  örökléshez való
jog tartalma többféleképpen meghatározható: jelenti alanyi jogként a  végrendelkezéshez való jogot (aktív
öröklési jog), az  öröklési képességet (passzív öröklési jog), és intézményként az  öröklés törvényi rendjének létét.
A  törvényes öröklésre a  Földforgalmi tv. korlátozó szabályai nem terjednek ki [6.  § (2)  bekezdés]. Az  öröklési
szabályok sokszínűek, az  öröklési jog objektív értelemben a  jogrendszer ama szabályainak összessége, amelyek
a magánszemély halála esetén vagyonának sorsát rendezik.
[22] Az Alkotmánybíróság figyelembe vette, hogy az  Alaptörvény egyetlen rendelkezésben ugyan, de külön-külön
nevesíti a tulajdonhoz való jogot és az öröklési jogot. Ezért az örökléshez való alapjog alkotmányjogi dogmatikáját
a  korábbi döntéseihez képest új szempontok alapján kellett kialakítania. Az  Alaptörvény az  örökléshez való
jogot alapvető jogként határozza meg, és a  tulajdonnal együtt szabályozza. Az  Alaptörvény alapvető jogként
védi az  aktív és passzív öröklési jogot, az  öröklés címén való tulajdonszerzést. Ez  azt jelenti, hogy az  örökléshez
való jogba beletartozik a  végintézkedéshez való jog (halál esetére a  végrendelkezési szabadság a  tulajdonról
vagy más forgalomképes jogról), másik oldalról a  kedvezményezett joga az  örökség megszerzéséhez. Ez  utóbbi
az Alaptörvény védelme alatt áll, szemben a tulajdon szerzéséhez való joggal. Az öröklési joghoz tartozik a rokonok
öröklése (házastárs, leszármazó, szülő) is, a  végrendelkezési szabadság korlátozásával. Az  Alkotmánybíróság
értelmezése szerint az örökhagyó és az örökös örökléshez való joga az Alaptörvény védelme alatt áll, ezért minden
olyan szabály – így a jelen ügyben vizsgáltak is –, amely az öröklés címén való tulajdonszerzést korlátozza, az örökös
passzív öröklési jogába való beavatkozás. Más kérdés, hogy az  öröklés címén szerzésnek többféle formája lehet,
és az  örökös szerzőképessége – akár az  örökség tárgyára, akár az  örökös személyére figyelemmel – korlátozható.
Korlátozható az  öröklés címén szerzett javak használatára vonatkozó jog gyakorlása is, vagyis a  törvényhozás
dönthet úgy, elválik egymástól indokolt esetben, közérdekből a  tulajdonjog öröklése és a  tulajdon tárgyának
a használata.
[23] 4. A  panaszos valamely konkrét örökség szerzését kívánja, olyan vagyonét, amely része volt az  örökhagyó
hagyatékának. E  szerzés elé állít korlátot (a konkrét esetben a  végintézkedést követően) a  Földforgalmi tv. 10.  §
(2) bekezdése, 34. § (1) és (3) bekezdése. Az öröklés származékos tulajdonszerzési mód és tulajdonszerzési jogcím is.
Az  örökléshez való jog ebben a  vonatkozásban nem választható el a  tulajdonhoz való jogtól. Ez  azt jelenti, hogy
mindaz az  általános tulajdonszerzési korlátozás, amely nem sérti a  tulajdonhoz való jogot, önmagában nem sérti
feltétlenül az  örökléshez való jogot sem. Másrészt, minthogy az  öröklés az  egyik – az  Alaptörvényben védett –
tulajdonszerzési mód, vizsgálni kell ennek a  származékos tulajdonszerzési módnak a  panasz szerint állított
korlátozását. Tulajdonszerzési korlátozások alkotmányellenessége általában vizsgálható a  tulajdon, a  vállalkozás
szabadsága, a gazdasági autonómia tükrében. A jelen ügyben az örökléshez való jogot szabályozó tulajdonszerzési
korlátozás az, hogy földművesnek nem minősülő személy akkor szerezhet földtulajdont, ha a  birtokában álló föld
területnagysága az 1 hektárt nem haladja meg (az örökös szerzőképességének korlátozása). A szerzőképességnek
lehetnek objektív és szubjektív feltételei, korlátai. Konkrét személy szerzőképessége vagy külső, tárgyi körülmények
miatt, vagy a személyében rejlő ok miatt, vagy ezek együtthatásaként korlátozható. Más a megítélése az objektív,
nem elhárítható korlátozó feltételnek, mint a  szubjektív, elvileg teljesíthető feltételeknek. Külön kell megítélni azt
is, hogy mi lehet a törvényi következménye a szerzőképesség kizárásának. A legsúlyosabban az a szabály korlátozza
az  örökléshez való jogot, amely valamely objektív vagy szubjektív szabály előírása alapján jogkövetkezményként
a végintézkedés érvényesülését teljes egészében kizárja.
[24] 4.1. A  szabályozás elemei [a földműves fogalma, 5.  § 7.  pont; a  birtokban tartható területnagyság felső határa,
10.  § (2)  bekezdése; a  tulajdonszerzésnek a  mezőgazdasági szakigazgatási szerv jóváhagyásához kötése, 34.  §
(1)  bekezdés; a  végrendeleti rendelkezés érvénytelennek tekintése az  általános tulajdonszerzési korlátozásra
tekintettel, 34. § (3) bekezdés] a jelen esetben termőföldre vonatkoznak.
[25] Az Alaptörvény P) cikk (1) bekezdése kimondja, hogy a természeti erőforrások, különösen a termőföld, az erdők és
a vízkészlet, a biológiai sokféleség, különösen a honos növény- és állatfajok, valamint a kulturális értékek a nemzet
közös örökségét képezik, amelynek védelme, fenntartása és a jövő nemzedékek számára való megőrzése az állam és
mindenki kötelessége.
[26] A P)  cikk (2)  bekezdése szerint „a termőföld és az  erdők tulajdonjogának megszerzése, valamint hasznosítása
(1)  bekezdés szerinti célok eléréséhez szükséges korlátait és feltételeit, valamint az  integrált mezőgazdasági
termelésszervezésre és a  családi gazdaságokra, továbbá más mezőgazdasági üzemekre vonatkozó szabályokat
sarkalatos törvény határozza meg.” A Földforgalmi tv. sarkalatos (71. §).
[27] Az Alkotmánybíróság mindig figyelembe vette, hogy a  földtulajdon sajátos természeti és vagyoni
jellemzői, nevezetesen a  föld véges jószág volta, nélkülözhetetlensége, megújuló képessége, különleges
kockázatérzékenysége és alacsony nyereséghozama a földtulajdon különös szociális kötöttségét testesítik meg. Ezek
a körülmények indokolhatják a tulajdonosi jogokkal szemben a közérdek érvényesítését vagy a tulajdonjogszerzés
korlátozását. A  támadott szabályokban szereplő hatósági jóváhagyás gyakorlása kihat valamennyi,
a tulajdonszerzésben közvetlenül érintett személyre, így az örökhagyóra és az örökösre is, jóllehet ennek a hatásnak
az  alkotmányjogi megítélése a  tulajdonjog védelme szempontjából más lehet. A  jelen esetben a  panaszos
az örökös. Az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdése szerint alapvető jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték
védelme érdekében, a feltétlenül szükséges mértékben, az elérni kívánt céllal arányosan, az alapvető jog lényeges
tartalmának tiszteletben tartásával korlátozható. Jelen esetben a XIII. cikkben biztosított tulajdonhoz és örökléshez
való jogot az eljárással érintett termőföld tekintetében a P) cikk teszi korlátozhatóvá. A P) cikk a korlátozás határait
nem jelöli meg, ezért azt csak az I. cikk (3) bekezdésének alkalmazásával lehet megállapítani.
[28] 4.2. Az, hogy tulajdonjogot termőföldön hogyan és milyen terjedelemben biztosít a  jogrendszer, a  tulajdonjog
tartalmának a  meghatározását jelenti, ami a  jogalkotóra tartozó kérdés. A  tulajdonhoz való jogba történő
beavatkozás akkor minősülhet alkotmányjogi értelemben igazoltnak, ha a  beavatkozást törvény írja elő,
közérdekű célból történik, valamint a  közösség érdekeinek biztosítása és az  egyén alapvető jogainak védelme
között egyensúlyi helyzetet teremt. A  jelen esetben a  korlátozások törvényben jelennek meg (Földforgalmi
tv.), az  Alaptörvényben megjelenő közérdeken alapulnak [Alaptörvény P)  cikk], és objektív körülményeken
(szakirányú végzettség vagy legalább három éve mező- és erdőgazdasági tevékenység folytatása saját kockázatra,
saját nevében) nyugszanak. A  földművessé válás feltételei nem eleve teljesíthetetlenek. A  földművessé válás
előírása nem jelent aránytalan és túlzott terhet a  termőföldet művelés céljából szerezni kívánók számára. Annak
meghatározására, hogy a  földművesnek nem minősülő személy milyen területnagyságig (birtokmaximum)
szerezhet termőföldet az  Alaptörvény XIII.  cikke alapján, nincs alkotmányossági mérce. A  jogszabályok
célszerűségének vizsgálata – figyelemmel a P) cikkre – nem az Alkotmánybíróságra tartozó kérdés. A Földforgalmi
tv.-t az  Országgyűlés 2013. június 21-én fogadta el. Hazánknak 2014. április 30-án meg kellett szüntetnie
a  termőföldre a  magyar és a  tagállami állampolgárokra vonatkozó eltérő tulajdonszerzési tilalmakat és
korlátozásokat. A földmoratórium lejártától a tagállamok földművesei is vásárolhatnak termőföldet Magyarországon
a  magyar földművesekre irányadó szabályok szerint. A  Földforgalmi tv. erre tekintettel vezetett be olyan
szabályozást, amely alapján a  földszerzőnek meg kell felelnie a  földművessé válás feltételeinek. A Földforgalmi tv.
10. § (2) bekezdésének az 1 hektáros területnagyságra vonatozó előírása 2014. május 1-jén lépett hatályba.
[29] 4.3. Az  indítványra okot adó ügyben az  örökhagyó 2015. október 2-án hunyt el. A  2012. október 6-án készített
végrendeletnek a  2014. május 1-jétől megváltozott jogszabályi környezethez igazítására megfelelő idő állt
rendelkezésre. Ezért a  végintézkedés szabadsága akkor, amikor egy általános és közérdekű tulajdonszerzési
korlátozásnak a  végintézkedésre alkalmazásáról van szó, nem sérül. A  Földforgalmi tv. vizsgált szabályai
nem visszaható hatályúak. A  Földforgalmi tv. 10.  § (2)  bekezdése általános szabály, a  tulajdonjog szerzését
a tulajdonszerzés tárgyára (termőföld) és nem a jogcímére tekintettel korlátozza, nemcsak a végrendeleti öröklésre,
hanem más tulajdonszerzési jogcímekre is vonatkozik. Az öröklés bekövetkezéséig pedig olyan függő jogi helyzet
állt fenn, amelyre a  végintézkedést tévő személyt illetően az  Alaptörvény XIII.  cikke alapján általában nem lehet
alapjogi védelmet alapítani. Az  örökhagyó aktív öröklési jogát a  Földforgalmi tv.-nek azok a  szabályai, amelyek
a  termőföldszerzés végrendeleti öröklés címén való megszerzése elé is ugyanolyan korlátokat (feltételeket)
állítanak, mint az életében az adásvétel útján való elidegenítés/szerzés elé, nem korlátozzák alaptörvény-ellenesen;
az örökhagyó aktív öröklési jogának a tartalmát határozzák meg. (Más a helyzet a Földforgami tv. 34. § (3) bekezdése
utolsó mondata mint jogkövetkezmény alkalmazásával.)
[30] A földműves státusz (5.  § 7.  pont) megléte vagy hiánya (amelyhez az  1 hektáros birtokmaximum tapad) ahhoz
az  állami birtokpolitikához kötődik, amely a  földszerzésre jogosult személyek körét a  gazdálkodást folytató
földművesekre kívánja korlátozni. A  föld rendeltetésszerű használatából következik, hogy a  föld megszerzése
alapvetően hosszú távú elköteleződést kell, hogy jelentsen a  föld megművelése és a  mezőgazdasági termelés
irányába. Ugyanakkor hazánkban a  termőföld európai összehasonlításban alulértékelt, amely olyan szereplők
földpiacra lépését is magával hozhatja, akik tőkebefektetésként tekintenek a termőföld megvásárlására.
[31] Nem állapítható meg az, hogy a  földműves státusz feltételeit önkényesen, irracionálisan határozza meg a törvény,
mert azt a  jogszabályok egyrészt mezőgazdasági vagy erdőgazdasági képzettséghez, másrészt meghatározott
időtartamú, konkrét gazdálkodó tevékenységhez kötik. Mindkettőből alapos okkal vonható le következtetés
arra nézve, hogy a  földszerző milyen intenzíven kötődik a  termőföldhöz. Alkotmányjogi szempontból kielégítő
az  a  szabályozási módszer, amely képzettségnek vagy a  tevékenység viszonylag rövid tartamú, de időszerű
végzésével összefüggő körülményeknek tulajdonít jelentőséget. A  földművessé minősülés feltételeit sarkalatos
törvény határozza meg, és ez  a  törvény ad felhatalmazást a  konkrét, elismert végzettségeknek a  törvény
végrehajtására kiadott rendeletben való meghatározására is.
[32] 4.4. A  vizsgált szabályok arra az  esetre, ha a  végrendeleti örökös személy, aki földművesnek nem minősül,
nem szerezheti meg a  birtokmaximum feletti föld tulajdonjogát, azt írják elő egyetlen jogkövetkezményként,
hogy a  végrendelet érintett rendelkezését érvénytelennek kell tekinteni [Földforgalmi tv. 34.  § (3)  bekezdés].
Ez  a  szabály sem formálisan, sem tartalmi szempontból nem ír elő olyan kisajátítást, mint amelyről
az  Alaptörvény XIII.  cikk (2)  bekezdése szól. A  Földforgalmi tv. előírása a  következménye a  termőföldszerzést
általánosan korlátozó – a  végrendeleti öröklés címén való tulajdonszerzésre is kiterjedő – szabálynak.
A  végrendelet egyik rendelkezésének az  érvénytelenné nyilvánításából, amelyet a  Földforgalmi tv. mond ki,
önmagában nem következik az, hogy az  érintett termőföld sorsa mi lesz az  öröklésnél. A  végintézkedésen
alapuló öröklés és a  törvényes öröklés szabályait a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény
(a továbbiakban: Ptk.) tartalmazza. Ezek között szerepel az, hogy ha a  végrendelet több rendelkezése közül
valamelyik érvénytelen vagy hatálytalan, a  többi rendelkezés érvényes vagy hatályos marad, feltéve, hogy
az  örökhagyó eltérően nem rendelkezik, és a  végrendelet részleges fennmaradása feltehető akaratával
nem ellentétes (7:47.  §). A  törvényes öröklésre vonatkozó rendelkezések között található az  állam öröklése.
A  Ptk. 7:74.  §-a az  állam szükségképpeni törvényes örökléséről szól. Eszerint más örökös hiányában az  állam
a  törvényes örökös. A  végrendeletben kijelölt örökös által a  szerzőképességének hiánya folytán végrendeleti
úton nem megszerezhető föld tulajdona az  állam tulajdonába akkor száll át Ptk. alapján, ha más örökös nincs.
A Földforgalmi tv. 34. § (3) bekezdése önmagában ezért nem jelenti a tulajdon kisajátítását. Így a végrendeletben
nevezett, szerzőképességében korlátozott örökös kisajátítás esetére szóló kártalanítása előírásának a mellőzése nem
ellentétes az Alaptörvény XIII. cikk (2) bekezdésével.
[33] Mindezekre figyelemmel az  Alkotmánybíróság az  alkotmányjogi panaszt – a  törvény 5.  § 7.  pontja, 10.  §
(2) bekezdése, valamint 34. § (1) és (3) bekezdése első két mondata alaptörvény-ellenességét illetően – elutasította.
[34] 4.5. A  törvényeknek megfelelő végintézkedésnél függő jogi helyzet állt fenn, amelyen az  örökség megnyílásától
a kedvezményezett személynek jogos várakozása van. Ezt fejezi ki a passzív örökléshez való jog.
[35] Erre a  jogszerzésre az  Alaptörvény XIII.  cikkének az  örökléshez való jogot rögzítő szabálya alapján lehet alapjogi
védelmet alapítani. Az  örökléshez való jog nemcsak a  javak zavartalan tulajdonlására korlátozódik az  örökhagyó
halála után, hanem magában foglalja – ha erre alapos ok van – a jogot (a függő jogi helyzet alatt a jogos várakozást)
valamely vagyonelem későbbi realizálódására. Az  olyan jogszabály, amely jogos várakozást eltöröl, önmagában is
beavatkozásnak minősül az  Alaptörvény XIII.  cikke által védett jogokba. Valamely vagyonelem végintézkedéssel
való megszerzésére vonatkozó „jogos várakozás” törvénymódosítással való elvonása az  örökléshez való jogot
sérti, az  öröklési jogtól való megfosztásnak minősül. Egy ilyen jogszabály ugyanakkor korlátozza az  aktív öröklési
jogot, az örökhagyó akaratát, hogy vagyonából mást részesítsen. Ez az öröklési jogtól való teljes és ellentételezés
nélküli megfosztás, amelynek eredményeként az  állam örököl, még akkor sem igazolható törvényes közérdekkel,
ha a  célja a  termőföld védelme. A  Földforgalmi tv. új szabálya – megfelelő átmeneti intézkedés nélkül – érintette
az alkotmányjogi panaszt benyújtó, jóhiszeműen eljáró személyt és megfosztotta őt – mégpedig az állam javára –
egy törvényben korábban biztosított jogtól. Jóhiszeműen, a  jog alapján eljáró személyek törvényre alapozott
várakozásai nem hiúsíthatók meg kényszerítő indokok nélkül. Ezért a  Földforgalmi tv. 34.  § (3)  bekezdés utolsó
mondata – amely egyedüli, kizárólagos jogkövetkezményként az  érvénytelenségről rendelkezik – nem tekinthető
az elérni kívánt céllal észszerűen arányos korlátozásnak.
[36] A 25/2015. (VII. 21.) AB határozatban az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy „[a] törvényi úton történő
szerződésmódosításnak (megszűntetésének), amennyire lehet, mindegyik fél méltányos érdekeit figyelembe
kell vennie, vagyis az  ilyen szerződésmódosításnak (megszűntetésének) is érdekegyensúlyra kell törekednie
a  megváltozott körülmények mellett. A  jogalkotói beavatkozás felelősséggel jár, az  nem okozhat a  céljával
nem indokolható hátrányokat” (Indokolás [67]). Ugyanez irányadó a  jelen helyzetre is. Megállapítható, hogy
a  Földforgalmi tv. 34.  § (3)  bekezdés utolsó mondta a  hiányosságánál fogva nem teremt megfelelő egyensúlyt
a közérdekű korlátozás és az érintett személyek védett jogai teljes körű érvényesülését illetően.
[37] Ezért az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy a  Földforgalmi tv. 34.  § (3)  bekezdésének utolsó mondata
alaptörvény-ellenes. Az  állami földpolitika és a  végrendelkezési szabadság közötti méltányosabb egyensúly
felállítása a jogalkotó feladata.
[38] 4.6. Az  Abtv. 46.  § (1)  bekezdése értelmében, ha az  Alkotmánybíróság hatáskörei gyakorlása során folytatott
eljárásában a jogalkotó általi mulasztással előidézett alaptörvény-ellenesség fennállását állapítja meg, a mulasztást
elkövető szervet – határidő megjelölésével – felhívja feladatának teljesítésére. Az  Abtv. 46.  § (2)  bekezdésének
c)  pontja alapján a  jogalkotói feladat elmulasztásának minősül, egyebek mellett az  is, ha a  jogi szabályozás
Alaptörvényből levezethető lényeges tartalma hiányos.
[39] A jelen esetben a  szabályozási hiány a  Földforgalmi tv. szabályozásának olyan, az  Alaptörvényből levezethető
lényeges szabályozási hiánya, amely az  Alaptörvény XIII.  cikke szerinti örökléshez való jog sérelmét idézte
elő. A  vitatott szabályozás alapján a  végintézkedésben kedvezményezettként megjelölt személynek a  jogai
– az  érvénytelenségre vonatkozó szabály következtében – ex lege megszűntek. A  jog megszűnésére
a  végrendelkezésben érintett személyek akaratán kívül, a  törvény erejénél fogva került sor. A  megszűnt jog
jogosultja az  állammal szemben igényt nem terjeszthetett elő. A  konkrét esetben még a  34.  § (3)  bekezdése
hatálybalépése előtt létrejött örökléshez való jog ex lege megszűnése a  kedvezményezett oldalán olyan vagyoni
hátrányt jelenthet, amelyet a Földforgalmi tv. szabályozása megfelelően nem ellentételez, nem kompenzál, és amely
másképp sem orvosolható.
[40] A Földforgalmi tv. említett új szabálya mint egyoldalú jogkövetkezmény a  hatálybalépése után keletkező
végintézkedéseknél is aránytalan korlátozást jelent. A  végintézkedés az  örökhagyó nyilatkozata, nem
az  öröklési jog alanyainak a  konszenzusán alapul. A  végrendeleti örökös arról csak a  hagyaték megnyílását
követően szerez tudomást biztosan. Az  a  körülmény is utóbb derül ki, hogy az  örökhagyó által nevezett személy
szerzőképessége a  mezőgazdasági igazgatási szerv vizsgálata során valamely konkrét esetben nem fog fennállni,
és a  tulajdonszerzése jóváhagyását meg kell tagadni. Az örökösnek nevezett személy ezért általában nincs abban
a  helyzetben, hogy szerzőképessége szubjektív feltételeit, ha ez  lehetséges, teljesíthesse (földművessé válás).
A tulajdonszerzési korlátozás jogosságát elismerve az öröklési jog ilyen mértékű csorbítása szükségtelenül szigorú
jogkövetkezmény arra az  esetre, ha az  örökhagyó olyan személyt jelölt örökösnek, aki a  Földforgalmi tv. szerint
a végrendelet megírásakor épp nem lehetne örökös (de a hagyaték megnyílásáig még azzá válhat).
[41] Az Alkotmánybíróság az  örökléshez való jog közérdekű korlátozása arányossági kritériumát maga határozza
meg; az  arányosság követelményét az  is biztosíthatja, ha a  vagyoni hátrány kompenzálására lehetőséget biztosít
a  törvényi szabályozás. Tekintettel arra, hogy a  Földforgalmi tv. szabályozásában ilyen, a  közérdekű korlátozás
arányosságát a kedvezményezett oldalán kompenzáló szabály nem ismerhető fel, a törvényalkotót az Alaptörvény
XIII. cikk (1) bekezdése szerinti örökléshez való jog alapján mulasztás terheli.
[42] Az Alkotmánybíróság az  Alaptörvény XIII.  cikk (1)  bekezdését sértő alaptörvény-ellenes helyzet felszámolása
érdekében a rendelkező rész 1. pontjában foglaltak szerint mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenességet
állapított meg. A  törvényhozásra tartozik, hogy az  érintett végintézkedések kedvezményezettjei számára
az  alaptörvény-ellenes mulasztás feloldását milyen módon biztosítja. A  mulasztás kiküszöböléséhez mindössze
annyi szükséges, hogy végső soron a  végrendeleti örökös az  állammal szemben vagyoni megváltáshoz jusson.
A megváltás biztosítása nem zárja ki, hogy a  törvényhozó lehetővé tegye az örökség megszerzését a végrendelet
szerint. Ennek többféle módja lehet: biztosítható megfelelő idő a végrendeleti örökös tulajdonszerzése akadályának
elhárítására, ha azt a  törvényi szabályozás egyébként nem zárja ki (végzettség megszerzésére, tulajdon-maximum
kiküszöbölésére), lehetővé tehető akár az  is, hogy – ha van ilyen – a  törvényes örökös szándéka szerint váltsa
magához a termőföldet. Alaptörvénnyel összhangban álló megoldás lehet az is, ha az állam a termőföldet az attól
eleső kedvezményezettől magához váltja. A  jelenlegi szabályozási környezet mindössze azt követeli meg, hogy
a végrendeleti örökös a tulajdonszerzés akadálya miatt az állammal szemben ne maradjon megváltás nélkül.
[43] 5. Az  Alkotmánybíróság az  Abtv. 45.  § (4)  bekezdése alapján rendelte el az  alkotmányjogi panaszra okot adó, és
minden más, ugyanilyen tárgyú ügyben az alkalmazási tilalmat.
[44] Az Alkotmánybíróság a  mulasztás kiküszöbölésének határidejét arra tekintettel állapította meg, hogy
az  Alaptörvény 2.  cikk (3)  bekezdése értelmében 2018-ban általános országgyűlési választásokat kell tartani,
ezért 2018. első félévében az  Országgyűlés várhatóan a  szokásosnál rövidebb ideig ülésezik. Ugyanakkor
az  Alkotmánybíróság határozata következtében az  érintett végrendeleti örökösök a  polgári perrendtartásról szóló
1952. évi III. törvény 361. § a) pontja és 362. §-a alapján perújítást kezdeményezhetnek, az Országgyűlés mulasztást
kiküszöbölő döntéséig azonban a perek nem fejezhetők be.
[45] A hagyatéki eljárásról szóló 2010. évi XXXVIII. törvény 71.  § (6)  bekezdése szerint „Ha a  mezőgazdasági igazgatási
szerv a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény alapján a  hatósági bizonyítvány kiadását
megtagadja, a közjegyző a végrendelet ezzel ellentétes rendelkezését semmisnek tekinti; a hagyaték érintett része
tekintetében a  végrendeleti örökösnek ideiglenes hatállyal sem adható át.” Erre irányuló indítvány hiányában
az  Alkotmánybíróság ezt a  rendelkezést annak ellenére nem vizsgálhatta, hogy tartalmilag részben azonos
a Földforgalmi tv. megsemmisítéssel érintett 34. § (3) bekezdésével. A jogrendszerben így keletkezett ellentmondás
csak a mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenességet kiküszöbölő jogalkotás során orvosolható.
IV. [46] Az Alkotmánybíróság határozatának közzététele a Magyar Közlönyben az Abtv. 44. § (1) bekezdése alapján kötelező.
Budapest, 2017. október 3. Dr. Sulyok Tamás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
303/2015. (VII. 13.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Czigány Józsefet 2015. december 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2015. június 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1774/2016. (XII. 15.) Korm. határozata a Magyar Nemzeti Filmarchívum tevékenységének megújításáról, valamint az ehhez szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány egyetért a Magyar Nemzeti Filmarchívum tevékenysége megújításának szükségességével, ennek érdekében
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
210,0 millió forint tartós átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló
2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 4. Egyéb
kulturális intézmények cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím 2. Társaságokkal kapcsolatos kiadások alcím 2. Állami
tulajdonú társaságok támogatása jogcím 3. A  Magyar Nemzeti Filmalap Közhasznú Nonprofit Zrt. támogatása
fejezeti kezelésű előirányzat javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. január 2.
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere, valamint a  nemzeti fejlesztési
miniszter bevonásával – a  2017. évtől kezdődően gondoskodjon évi 596,6 millió Ft támogatás beépülő jelleggel
történő biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet
2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím 2. Társaságokkal kapcsolatos kiadások alcím 2. Állami tulajdonú
társaságok támogatása jogcím 3. A Magyar Nemzeti Filmalap Közhasznú Nonprofit Zrt. támogatása fejezeti kezelésű
előirányzat javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2017. évi források tekintetében a felmerülés ütemében,
 2018. évtől a központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
29/2015. (III. 31.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és a  Koszovói Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködési
megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon résztvevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  megállapodás
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjessze
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
405/2017. (X. 31.) KE határozata a Magyar Művészeti Akadémia elnökének tisztségében való megerősítéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés l) pontja, valamint a Magyar Művészeti Akadémiáról szóló 2011. évi CIX. törvény
22. § (1) bekezdése alapján – a Magyar Művészeti Akadémia közgyűlésének 29/2017. (10. 10.) számú határozatára
tekintettel – Vashegyi Györgyöt, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagját a Magyar Művészeti Akadémia elnöki
tisztségében megerősítem.
Budapest, 2017. október 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
71/2014. (II. 25.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bodnár Éva Ildikót
2014. március 1. napjától 2017. február 28. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. február 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
138/2018. (VII. 26.) Korm. rendelete a büntetőeljáráshoz kapcsolódó egyszerűsített kártalanítási eljárás részletes szabályairól.
A Kormány a  büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény 866.  § (1)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Az egyszerűsített kártalanítási eljárásra irányuló kérelem és annak vizsgálata
1. § (1) A  büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény (a továbbiakban: Be.) 851.  § (1)  bekezdése szerinti egyszerűsített
kártalanítási eljárásra irányuló kérelmet (a továbbiakban: kérelem) az 1. mellékletben meghatározott adattartalommal
rendszeresített nyomtatványon kell benyújtani a Be. 851. § (2) bekezdésében meghatározott bírósághoz.
(2) A kérelmet teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalva kell benyújtani.
2. § (1) Az  igazságügyért felelős miniszter a  bíróság által megküldött kérelmet és ügyiratokat azok beérkezését követően
megvizsgálja. Ennek keretében vizsgálni kell a  kártalanítási igény Be. 845.  §-ában meghatározott jogalapját, a  Be.
846.  § (1)  bekezdésében, illetve 847.  §-ában meghatározott kizáró okok fennállását, továbbá az  e  rendeletben
meghatározott esetekben a Be. 855. §-ában meghatározott, a kifizetéssel kapcsolatos körülmények felmerülését.
(2) Ha a  kártalanítási igény vizsgálatához további adat vagy ügyirat szükséges, annak beszerzése érdekében
a  Be. 850.  § (1)  bekezdése alapján adatkérés keretében a  Be. 851.  § (4)  bekezdésében meghatározott határidő
figyelembevételével kell intézkedni.
(3) A  Be. 847.  §-ában meghatározott kizáró okokat a  kérelem elbírálásakor a  bűnügyi nyilvántartási rendszerben
nyilvántartott adatok alapján kell ellenőrizni.
(4) Az  igazságügyért felelős miniszter a Be. 855. §-ában meghatározottak teljesítése érdekében a Be. 850. §-a alapján
adatszolgáltatást kér a Magyar Bírósági Végrehajtói Kartól, ha
a) az eljárást a Be. 402. § (2) bekezdése alapján szüntették meg, és a gyanúsítottat a bűnügyi költség egészének
vagy egy részének megfizetésére kötelezték, vagy
b) a Be. 845. § (3) és (4) bekezdésében foglalt jogalapra tekintettel merül fel a kártalanítási igény, és a kártalanítást
igénylővel szemben a jogerős ügydöntő határozatban polgári jogi igényt ítéltek meg, pénzbüntetést szabtak
ki, vagyonelkobzást rendeltek el, vagy a kártalanítást igénylőt bűnügyi költség megfizetésére kötelezték.
2. A kérelem megalapozatlansága 3. § (1) Ha az  igazságügyért felelős miniszter megállapítja, hogy a  kártalanítási igény nem megalapozott, erről
a  kártalanítást igénylőt a  kérelemben megadott lakcímen vagy – ha a  kártalanítást igénylő ilyen elérhetőséget
megjelölt – a levelezési címen tájékoztatja.
(2) Az igazságügyért felelős miniszter (1) bekezdés szerinti írásbeli tájékoztatása tartalmazza
a) annak tényét, hogy a  kártalanítási igény az  igazságügyért felelős miniszter álláspontja szerint nem
megalapozott,
b) a megalapozatlanság indokát és
c) az arra történő figyelmeztetést, hogy a kártalanítást igénylő a tájékoztatás kézbesítését követő két hónapon
belül, a keresetlevél igazságügyért felelős miniszternél történő írásbeli előterjesztésével indíthat kártalanítási
pert.
3. A kérelem megalapozottsága 4. § (1) Ha az  igazságügyért felelős miniszter megállapítja, hogy a  kártalanítási igény jogalapja fennáll, és nem áll fenn
kártalanítást kizáró ok, erről a  kártalanítást igénylőt a  kérelemben megadott lakcímen vagy – ha a  kártalanítást
igénylő ilyen elérhetőséget megjelölt – a levelezési címen tájékoztatja.
(2) Az igazságügyért felelős miniszter (1) bekezdés szerinti írásbeli tájékoztatása tartalmazza
a) a kártalanítási igény jogalapjának pontos megjelölését,
b) a kártalanítás jogalapját képező szabadságkorlátozás napjainak a számát,
c) a  kártalanítás jogalapját képező szabadságkorlátozás napjainak a  száma és a  kártalanítás egy napra eső
összegének a szorzataként kiszámított kártalanítási összeget,
d) az  arra történő figyelmeztetést, hogy a  Be. 855.  § (1) vagy (2)  bekezdése alapján – ha annak feltételei
fennállnak – nem a teljes kártalanítási összeg kifizetésére kerül sor,
e) az  arra történő figyelmeztetést, hogy az  írásbeli megállapodás létrejöttének feltétele, hogy a  Be. 851.  §
(6)  bekezdésében meghatározott határidőn belül a  kártalanítást igénylő az  elfogadó nyilatkozatot
az igazságügyért felelős miniszternek visszaküldje, és
f ) az  arra történő figyelmeztetést, hogy ha a  megállapodás nem jön létre a  Be. 851.  § (6)  bekezdésében
meghatározott határidőn belül, a  kártalanítást igénylő a  határidő lejártát követő két hónapon belül,
a keresetlevél igazságügyért felelős miniszternél történő írásbeli előterjesztésével kártalanítási pert indíthat.
(3) Az  igazságügyért felelős miniszter az  (1)  bekezdés szerinti írásbeli tájékoztatásához csatolja a  kártalanítás
elfogadására szolgáló nyilatkozat tervezetét.
5. § (1) A kártalanítást igénylő a tájékoztatás szerint megállapított kártalanítási összeget a tájékoztatáshoz csatolt elfogadó
nyilatkozat tervezetének a  kitöltésével, teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalva, az  igazságügyi miniszter
részére történő megküldésével fogadja el.
(2) A Be. 851. § (4) bekezdése szerinti megállapodás az (1) bekezdés szerinti elfogadó nyilatkozatnak az igazságügyért
felelős miniszterhez érkezése napján jön létre.
(3) A megállapodás nem jön létre, ha
a) az  elfogadó nyilatkozatot nem a  4.  § (3)  bekezdése szerinti formában és tartalommal vagy nem teljes
bizonyító erejű magánokiratba foglalva teszik meg, vagy
b) az elfogadó nyilatkozat nem érkezik meg az igazságügyért felelős miniszterhez a Be. 851. § (6) bekezdésében
meghatározott határidőn belül.
 (4) A kártalanítás kifizetését a Be. 855. §-ában foglaltakra tekintet nélkül kell teljesíteni, ha
a) a  2.  § (4)  bekezdése szerinti adatszolgáltatást a  Magyar Bírósági Végrehajtói Kar az  igazságügyért felelős
miniszter által meghatározott határidőn belül nem teljesíti, vagy
b) az  adatszolgáltatás alapján megkeresett bírósági végrehajtó a  követelésfoglalást az  igazságügyért felelős
miniszter által meghatározott határidőn belül nem küldi meg.
4. A keresetlevéllel kapcsolatos feladatok 6. § Ha a kártalanítást igénylő az  igazságügyért felelős miniszternél keresetlevelet terjeszt elő, az  igazságügyért felelős
miniszter a  keresetlevelet és a  büntetőügy ügyiratait haladéktalanul megküldi a  852.  § (3)  bekezdése szerinti
bíróságnak.
5. A kártalanítás egy napra eső összege 7. § (1) Az egyszerűsített kártalanítási eljárásban a kártalanítás egy napra eső összege – a (2) bekezdésben meghatározott
kivétellel – hétezer forint.
(2) A  Be. 845.  § (1)  bekezdésében meghatározott bűnügyi felügyelet esetén a  kártalanítás egy napra eső összege
háromezer-ötszáz forint.
6. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2013. (I. 18.) PSZÁF utasítása a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21. § a) pontjában, valamint a jogalkotásról szóló
2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában biztosított jogkörömnél fogva a Pénzügyi Szervezetek Állami
Felügyeletének működési rendjét a következők szerint szabályozom. 1. § A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete szervezeti felépítését és működési rendjét a jelen utasítás mellékletét
képező Szervezeti és Működési Szabályzatban foglaltak szerint állapítom meg.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2013. január 15-étől kell alkalmazni.
(2) Hatályát veszti a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló, a Pénzügyi
Szervezetek Állami Felügyelete elnökének 1/2012. (II. 16.) PSZÁF utasítása.
Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének


text:
1726/2015. (X. 7.) Korm. határozata a 2017-ben Budapesten és Balatonfüreden megrendezendő XVII. Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezésével kapcsolatos összkormányzati feladatok koordinációjának ellátásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010.  évi XLIII.  törvény 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  2017-ben Budapesten
és Balatonfüreden megrendezendő XVII. Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság
(a  továbbiakban: Világbajnokság) megrendezésével kapcsolatos összkormányzati feladatok koordinációjának
ellátására 2015. október 15. napjától 2017. október 14. napjáig dr. Seszták Miklóst a  2017-ben Budapesten
és Balatonfüreden megrendezendő XVII. Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság
megrendezésével kapcsolatos összkormányzati feladatok koordinációjának ellátásáért felelős kormánybiztossá
(a továbbiakban: kormánybiztos) nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében:
a) koordinálja a Világbajnokság előkészítését, valamint a megrendezéssel kapcsolatos feladatok ellátását;
b) javaslatot tesz a  Világbajnokság előkészítésének, megrendezésének jogi-közigazgatási folyamataira, és
kidolgozza azok szakmai tartalmát;
c) koordinálja a  szükséges kormányzati döntések, intézkedések előkészítését, ennek keretében javaslatot tesz
az esetleges kapcsolódó jogalkotási és egyéb feladatokra vonatkozóan;
d) ellenőrzi a  Világbajnokság előkészítésével, megrendezésével összefüggő kormányhatározatok,
jogszabályok végrehajtását, illetve szervezi az  azok végrehajtásához szükséges kormányzati-közigazgatási
együttműködést;
e) feladata elvégzésének érdekében figyelemmel kíséri és segíti a Világbajnokság megrendezésével kapcsolatos
feladatok végrehajtásában érintett kormányzati szervek tevékenységét;
f ) figyelemmel kíséri és összehangolja a  Világbajnokság előkészítésével és megrendezésével kapcsolatos
feladatokat, biztosítja az  érintett kormányzati, önkormányzati és sportszakmai közreműködők közötti
együttműködést az előkészítést és megrendezést biztosító egyes intézkedések kidolgozása érdekében;
g) megszervezi és koordinálja a  2017-ben Budapesten és Balatonfüreden megrendezendő XVII. Úszó-,
Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság Szervező Bizottságának működését;
h) a  Kormány elé terjeszti a  Világbajnokság előkészítésével és megrendezésével kapcsolatos feladatok
végrehajtása érdekében szükséges, az Emberi Erőforrások Minisztériumának sportért felelős államtitkára által
irányított szervezeti egységek szakmai bevonásával előkészített előterjesztéseket.
3. A kormánybiztost tevékenységének ellátásában titkárság nem segíti.
 4. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatköre ellátásáért díjazásban nem részesül.
 5. A Kormány felhívja az irányítása alatt álló szerveket, intézményeket, hogy a kormánybiztos feladatának ellátásához
szükséges adatokat, információkat, elemzéseket bocsássák a kormánybiztos rendelkezésére.
 6. A  Kormány felhívja a  minisztereket, hogy tegyék meg a  szükséges intézkedéseket a  Világbajnokság
megrendezésével kapcsolatos összkormányzati feladatok koordinációjának a  kormánybiztos általi ellátásának
elősegítése érdekében.
Felelős: miniszterek
Határidő: folyamatosan 7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1113/2012. (IV. 12.) Korm. határozata a KEOP keretében megvalósuló „Kék-víz” Észak-Bács-Kiskun Megyei Ivóvízminőség-javító Program című, ötmilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat jóváhagyásáról.
A Kormány 1. a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és
a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 3. §
f) pontjában biztosított jogkörében jóváhagyta az 1. mellékletben szereplő a „Kék-víz” Észak-Bács-Kiskun Megyei
Ivóvízminőség-javító Program című – Észak-Bács-Kiskun megyében 30 település és közel 250 ezer lakos
ivóvízminőség-javítását érintő – ötmilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot, továbbá
2. hozzájárul ahhoz, hogy a Környezetvédelmi Programok Irányító Hatósága a támogatási szerződést megkösse azzal
a feltétellel, hogy a támogatási szerződés megkötéséig a projektgazdának testületi határozattal igazolnia kell
a pályázathoz szükséges önerő rendelkezésre állását. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
116/2003. (XI. 18.) FVM rendelete a sertések jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről.
Az állattenyésztésről szóló 1993. évi CXIV. törvény
(a továbbiakban: Átv.) 49. § (1) bekezdése a) pontjának
9. alpontjában, valamint az állategészségügyről szóló 1995.
évi XCI. törvény 45. §-ának 5. pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § A sertések egységes nyilvántartási és azonosítási rendszerét e rendelet előírásai szerint kell bevezetni.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. Állattartó: az a természetes vagy jogi személy, illetve
jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki
(amely) az állatokért felelős állandó, vagy ideiglenes jelleggel, beleértve a szállítás és az árusítás alatti időszakot is,
továbbá a mesterséges termékenyítő állomások, kereskedőtelepek (gyűjtőtelepek), rakodóhelyek, karantén telepek, állatvásárok (piacok), állatkórházak, állatkiállítások,
valamint a vágóhidak üzemeltetőit is.
2. Tartási hely: területileg elkülöníthető, földrajzilag
azonosított, az adatbázisban nyilvántartott állattartó egység. Egy tartási helyként kell kezelni az állattartó egységet,
ha az állatok egymással közvetlenül érintkezhetnek, függetlenül az ott tartott állatok fajától, hasznosításuk módjától.
3. Tenyészet: egy állattartóhoz tartozó tartási hely, vagy
olyan tartási helyek összessége, melyeknek egy tenyészetként történő nyilvántartását a területileg illetékes Megyei
(Fővárosi) Állategészségügyi és Élelmiszer-ellenőrző
Állomás (a továbbiakban: Állomás) engedélyezte, és melyek között az állatmozgás az adatbázisban történő átjelentkezés nélkül történhet. Tenyészetként kell nyilvántartani a mesterséges termékenyítő állomásokat, kereskedőtelepeket (gyűjtőtelepeket), rakodóhelyeket, karantén telepeket, állatvásárokat (piacokat), állatkórházakat, állatkiállításokat, valamint a vágóhidakat is.
4. Tenyészetkód: a tenyészet azonosító száma az országos adatbázis nyilvántartásában.
5. Önálló tenyészet: olyan saját rakodóval rendelkező
tenyészet, ahol az állattartó saját maga vagy megbízottja
útján látja el az ENAR-ral kapcsolatos feladatokat.
6. Megyei körzet: egy-egy kapcsolattartó állatorvoshoz
rendelt tenyészetek összessége.
7. Állatmozgás: az állat tenyészetek közötti helyváltoztatása, amely lehet szállítás vagy lábon hajtás.
8. Sertés szállítólevél: az állatok eredetét, állategészségügyi forgalomképességét igazoló és a szállított sertéseket
kísérő dokumentum, amely egyben a szállítás országos
adatbázisnak való bejelentésére is szolgál.
9. Állatmozgás-nyilvántartás: a beérkezett és a kiszállított sertésekről az állattartó által tartási helyenként vezetett naprakész nyilvántartás.
10. Sertés ENAR (a továbbiakban: ENAR): a sertések
egységes nyilvántartási és azonosítási rendszere, amely
kapcsolódik a tenyészetek nyilvántartásához (TIR), biztosítja az állatmozgások nyomon követését, továbbá alapját
képezi az érintett szakterületek (állategészségügy, állattenyésztés, piacszabályozás stb.) nyilvántartási rendszereinek.
11. ENAR-felelős: a tenyészetekben az állatok jelölésének végrehajtásáért és a számára előírt ENAR feladatok
ellátásáért felelős személy. A megyei körzetekbe sorolt
tenyészetekben az Állomás igazgatója által kijelölt, e rendelet szerinti feladatokkal megbízott körzeti kapcsolattartó állatorvos (a továbbiakban: kapcsolattartó állatorvos),
önálló tenyészetekben az állattartó vagy megbízottja.
12. ENAR-koordinátor: az Állomás igazgatója által kijelölt állatorvos, aki irányítja és ellenőrzi a megyében az
ENAR működtetését.
13. ENAR-füljelző: a sertések megjelölésére szolgáló, az
Országos Mezőgazdasági Minősítő Intézet (a továbbiakban: OMMI) által engedélyezett, az ENAR-számot tartalmazó jelölő eszköz.
14. ENAR-szám: a sertések megjelölésére és azonosítására használt, Magyarország ISO kódjeléből (HU) és a
legfeljebb 12 jegyű számból álló kód, melyet az országos
adatbázis ad ki.
15. Illetékes hatóság: az állami állategészségügyi szolgálat, amely az Állomásokon keresztül látja el a sertés
ENAR-ral kapcsolatos hatósági feladatokat, az e rendeletben és más jogszabályban előírtak szerint.
16. Közreműködő hatóság: az OMMI, amely működteti
az országos adatbázist, és ellátja az e rendeletben számára
előírt ENAR-ral kapcsolatos feladatokat.
17. Országos adatbázis: a tenyészetek, a jelölésre felhasznált füljelzők és az állatmozgások nyilvántartására,
valamint az adatok kezelésére, feldolgozására, és az arra
jogosultak részére adat szolgáltatására létrehozott számítógépes adatbázis.
18. Útmutató: az OMMI által kiadott ENAR eljárási
szabálygyűjtemény.
A sertések egységes nyilvántartási és azonosítási
rendszerének szabályai
3. § (1) Az állatmozgások nyomon követhetősége érdekében
a sertéstenyészeteket az országos adatbázisban nyilvántartásba kell venni.
(2) A sertéseket legkésőbb a születési tenyészet elhagyásakor hasznosítási módtól függetlenül meg kell jelölni. Élő
sertéseket csak ENAR-füljelzővel megjelölve szabad szállítani.
(3) Állatmozgás során a sertéseket érvényes állategészségügyi igazolást tartalmazó szállítólevélnek kell kísérnie.
(4) A sertés szállítólevelet a 7. § (2) bekezdés alá tartozó
esetekben is ki kell állítani.
A tenyészetek nyilvántartásba vétele és a megyei körzetek
kialakítása
4. § (1) A sertés ENAR-ban minden sertéstartási hely a
tenyészet kialakítása szempontjából — a (2) bekezdésben
foglaltak kivételével — külön tenyészetnek tekintendő.
(2) Az állattartó írásbeli kérelmére az Állomás engedélyezheti az illetékességi területén lévő, állategészségügyi
szempontból azonos minősítésű, földrajzilag elkülönült
tartási helyek egy tenyészetként való nyilvántartását.
(3) Az állattartó kérelmének tartalmaznia kell:
a) az egy tenyészetbe kerülő tartási helyeket a címeik
feltüntetésével;
b) az állatok tartási helyek közötti mozgásának leírását;
c) az állattartó nyilatkozatát arról, hogy vállalja a kü
lönböző tartási helyek közötti állatmozgás naprakész nyilvántartását és az ezzel összefüggő adatok ellenőrző hatóság
részére történő szolgáltatását, továbbá az egy tenyészetkódon történő nyilvántartásból adódó következményeket,
egy esetleges forgalmi korlátozást igénylő állategészségügyi hatósági intézkedés esetén.
5. § (1) Az önálló tenyészetbe való besorolásról az Állomás
dönt. Az önálló tenyészetek létesítését, megszűnését és a
bejelentett adatokban bekövetkezett változásokat az országos adatbázisba az Állomás ENAR-koordinátora jelenti be.
(2) Az ENAR-felelős személyéről az Állomást, az önálló
tenyészetbe való besorolást követő 10 munkanapon belül
írásban tájékoztatni kell. Ha az ENAR-felelős személyében változás következik be, akkor azt annak megtörténtét
követő 10 munkanapon belül írásban be kell jelenteni az
állomásnak. Ha az ENAR-felelős nem e rendelet előírásainak megfelelően látja el a feladatát, az Állomás köteles felhívni az állattartó figyelmét a jogsértő állapot megszüntetésére.
(3) A vágóhidakat, mesterséges termékenyítő állomásokat, rakodóhelyeket, állatvásárokat(piacokat), állatkórházakat és állatkiállításokat mindig önálló tenyészetként kell
nyilvántartásba venni.
(4) Ha az állattartó vállalja az ENAR működtetésével
kapcsolatos feladatok végzését, az Állomás döntése alapján önálló tenyészetként sorolhatók be:
a) a sertéstartó tenyészetek, amennyiben az egyidejűleg
tartott sertések száma tartósan eléri vagy meghaladja a
százat,
b) a kereskedőtelepek (gyűjtőtelepek), karantén
telepek. (5) Olyan a (3) bekezdésbe nem tartozó önálló tenyészet
esetén, amely nem az előírásoknak megfelelően látja el
az ENAR működtetésével kapcsolatos feladatokat, az
Állomás dönthet annak megyei körzetbe történő átsorolásáról.
6. § (1) Az Állomás a sertés ENAR feladatok zavartalan
ellátása érdekében megyei körzeteket alakít ki.
(2) A megyei körzetben az ENAR működtetésével kapcsolatos feladatokat kizárólag az illetékes Állomás igazgatója által megbízott kapcsolattartó állatorvos végezheti, az
igazgató által kijelölt meghatározott területen, illetve tenyészetekben.
(3) Egy tartási hely csak egy kapcsolattartó állatorvoshoz tartozhat.
(4) Megyei körzetbe tartozik minden olyan tenyészet,
amelyet az Állomás nem sorolt önálló tenyészetbe.
(5) A kapcsolattartó állatorvos veszi nyilvántartásba az
illetékességi területén kialakított új sertéstenyészetet. Ha
a tartási helyet más állatfaj tartása kapcsán már regisztrálták megyei körzetbe sorolt tenyészetként az országos adatbázisban, újabb tenyészetkód nem adható ki, hanem a meglévő tenyészethez kell a sertéstenyésztést bejelenteni.
(6) A kapcsolattartó állatorvos mint ENAR-felelős az
új tenyészetek létesítését vagy a tenyészet megszüntetését,
továbbá a tenyészet bármely bejelentett adatában bekövetkezett változásokat az országos adatbázisnak jelenti.
A sertések jelölése 7. § (1) A sertéseket a jobb fülben elhelyezett engedélyezett
ENAR-füljelzővel kell megjelölni. Az e rendelet szerint
még nem jelölt sertések jelölését el kell végezni:
a) az állat tenyészetből történő kiszállítását megelőzően; b) importált állat esetében a karanténból történő kiszállítást megelőzően;
c) amennyiben állategészségügyi okból szükséges;
d) szükség esetén tenyésztési célból.
(2) Nem kell megjelölni:
a) a levágásra kerülő sertéseket, ha a vágóhíd és a te
nyészet azonos tartási helyen van, és kizárólag erről a
tartási helyről származó sertéseket vágnak;
b) azon sertéseket, melyek esetében külön jogszabály
alapján az állategészségügyi hatóság zárt vágást rendel el.
(3) Nem kell átjelölni a levágásra importált sertéseket,
melyek 72 órán belül vágásra kerülnek.
(4) A füljelző felhasználást az Útmutatóban foglaltak
szerint jelenteni kell az adatbázisnak.
8. § (1) Az ENAR-füljelzők jellemzői:
a) csak egyszeri felhasználást tesznek lehetővé;
b) valódiságuk és eredetiségük megállapítható;
c) tartósak, kopásállók, a sertés élettartamára, illetve
vágóhídi füljelző esetén, a vágóvonalon a leolvasási pontig
biztosítják a leolvashatóságot;
d) anyaguk állat- és környezetbarát;
e) tartalmazzák az ENAR-számot;
f) feliratuk jól látható és olvasható.
(2) Az alkalmazott füljelzők és feliratok:
a) a továbbtartásra eladott sertések tartós műanyag fül
jelzőt, a vágóhídra szállítandók a perzselésnek ellenálló
fém füljelzőt, vagy erre a célra kialakított vágóhídi műanyag füljelzőt kapnak;
b) a feliratozás az önálló tenyészetekben a tenyészetkód első hat számjegye és egy futó sorszám;
c) megyei körzetbe sorolt tenyészetekben a vágóhídi
füljelzőn országosan folyamatos futósorszám, amely a
tartós műanyag füljelzőn egyjegyű ellenőrző számmal
egészül ki.
(3) Az OMMI a sertés ENAR-füljelzők minőségére és a
füljelző szállítás körülményeire vonatkozó feltételeket
közzéteszi az FVM hivatalos lapjában.
(4) A közzététel alapján a gyártók által benyújtott sertés
füljelzők minőségét és a gyártóval szemben támasztott feltételek meglétét az OMMI, a meghirdetett feltételek szerint, füljelző teszt keretében megvizsgálja.
(5) Az elfogadott füljelzőket és azok forgalmazóinak
listáját az FVM hivatalos lapjában az OMMI közzéteszi. A
sertés ENAR-ban kizárólag ezek a füljelzők igényelhetők.
(6) A füljelzőket és behelyező eszközöket, valamint az
ENAR bizonylatokat az Útmutatóban leírt módon kell
igényelni.
9. § A sertések megjelölését csak e feladat ellátására jogosult
személy végezheti:
a) a megyei körzetekben a kapcsolattartó állatorvos
vagy megbízottja;
b) az önálló tenyészetekben az állattartó vagy az általa
megbízott személy.
10. § (1) Ha az állat füléből a füljelző kiesett, vagy olyan
nagymértékben károsodott, hogy a feliratozás nem olvasható, az állat csak akkor szállítható, ha az illetékes ENARfelelős ismételten megjelölte.
(2) Az önálló tenyészet törzskönyvezési vagy egyéb okból teljes körű egyedi jelölést végezhet. Ez esetben az
egyedi jelölés igényét az Útmutatóban megadott módon
jelenteni kell az országos adatbázisnak. Ebben az esetben
az ENAR biztosítja a kiesett tartós műanyag füljelző pótlását.
11. § A füljelzőket kizárólag az állatot levágó vágóhíd távolíthatja el az állat levágását és azonosítását követően.
A hatóságok feladatai 12. § Az ENAR működtetése és fejlesztése az Állomások és
az OMMI, az országos adatbázis kifejlesztése és működtetése az OMMI, az e rendeletben előírtak szerinti hatósági
ellenőrzés az Állomások feladata.
13. § Az Állomás mint illetékes hatóság részletes feladat- és
hatásköre az ENAR működtetésével kapcsolatban:
a) a tenyészetek besorolása és a tenyészetek bejelentése
az adatbázisba az ENAR-koordinátorok és a kapcsolattartó állatorvosok útján;
b) az ENAR területi szervezeti egységeinek kialakítása,
működésük megszervezése, engedélyezése és irányítása;
c) a megyei sertés ENAR-koordinátorok és a megyei
ENAR-körzetek kapcsolattartó állatorvosainak kijelölése
és megbízása;
d) az ENAR működése során szükséges hatósági ellenőrzések végrehajtása, jogszabálysértés esetén szankcionálás a 32. §-ban foglaltak szerint;
e) a rendszer működtetésével kapcsolatos befizetések
és térítések pénzügyi lebonyolítása, az FVM költségvetési
iroda által meghatározott módon.
14. § Az OMMI mint közreműködő hatóság részletes feladat- és hatásköre az ENAR működtetésével kapcsolatban:
a) ellátja az információk biztonságos központi tárolásával, az országos adatbázis működtetésével és fejlesztésével összefüggő feladatokat az adatvédelmi előírások betartásával;
b) gondoskodik az állatok jelöléséhez szükséges füljelzők és behelyező eszközök, valamint a kapcsolódó bizonylatok engedélyezéséről, beszerzéséről és továbbításáról;
c) gondoskodik arról, hogy a felhasználók a jogosultságuknak megfelelő információkat megkapják;
d) elkészíti és kiadja az Útmutatót. A vágóhíd üzemeltető és a felügyeletet ellátó hatósági
állatorvos feladatai
15. § A vágóhíd üzemeltetője köteles:
a) kijelölni ENAR-felelősét, akin keresztül gondosko
dik a jelen rendeletben a vágóhíd feladataként megjelöltek
végrehajtásáról, a vágóhíd adatainak és az adatok változásának bejelentéséről az ENAR-koordinátor felé;
b) biztosítani, hogy vágásra csak ENAR-füljelzővel és
sertés szállítólevéllel érkezett sertés kerüljön, kivéve a 7. §
(2) és (3) bekezdésben foglalt eseteket, valamint, ha a sertés a vágóhíd felügyeletét ellátó hatósági állatorvos által, a
csoport részeként vagy más hitelt érdemlő módon azonosítható;
c) gondoskodni a füljelzők eltávolításáról és megsemmisítéséről a veszélyes hulladékokra vonatkozó külön jogszabályokban foglaltak szerint.
16. § A vágóhíd felügyeletét ellátó hatósági állatorvos köteles:
a) ellenőrizni a vágásra kerülő sertés szállítólevelén az
állategészségügyi igazolás érvényességét;
b) folyamatosan ellenőrizni és felügyelni a 15. §-ban
előírtak betartását.
Az állattartó és az ENAR-felelős feladata
és kötelezettsége
17. § Az állattartó köteles:
a) a tenyészetében lévő sertésekről az e rendelet
26. §-ában előírtaknak megfelelően állatmozgás-nyilvántartást vezetni; b) az új tenyészet létesítését vagy a tenyészet megszüntetését, továbbá a tenyészet bármely bejelentett adatában
bekövetkezett változásokat önálló tenyészet esetében az
ENAR-felelős útján az Állomásnak, megyei körzetbe sorolt állattartó esetében a kapcsolattartó állatorvosnak tíz
munkanapon belül bejelenteni;
c) az ENAR szabályai szerint a tenyészetében lévő állatok jelöléséről gondoskodni, és ennek költségeit viselni;
d) megyei körzetbe sorolt tenyészet esetén a tervezett
állatmozgásról a kapcsolattartó állatorvost időben értesíteni;
e) megakadályozni a füljelzők szándékos eltávolítását,
megrongálását, illetve olvashatatlanná tételét;
f) a 10. § (2) pont szerinti teljes körű egyedi jelölés
esetén a kiesett, elveszett vagy olvashatatlanná vált füljelző
pótlása esetén annak költségeit viselni;
g) karantén esetében a hazai azonosítóval átjelölt importált állat adatait az állatmozgás-nyilvántartásban úgy
feltüntetni, hogy a korábbi és az új azonosító közötti kapcsolat megállapítható legyen;
h) a sertés szállítólevelet és az egyéb ENAR-bizonylatot 3 évig megőrizni.
18. § Az ENAR-felelős köteles:
a) a füljelzők és a jelöléshez szükséges eszközök meg
rendeléséről, a jelölés elvégzéséről, a sertés szállítólevéllel kapcsolatos feladatok ellátásáról és az országos adatbázis
felé történő jelentésekről az Útmutatóban leírtak szerint
gondoskodni;
b) az átvett, átadott, továbbá a felhasználás előtt használhatatlanná vált, vagy elveszett füljelzőket és bizonylatokat az Útmutatóban megadott módon 3 munkanapon belül
jelenteni;
c) az adatbázistól kapott információk alapján a hibajavításokat elvégezni;
d) az e rendeletben és az Útmutatóban meghatározott
feladatokat az adott határidőn belül elvégezni, az Útmutatóban meghatározott bizonylatokat kitölteni és az előírás
szerint továbbítani.
Az országos adatbázis 19. § (1) A tenyészetek azonosíthatósága és az állatmozgások
nyomon követése, illetve a támogatások ellenőrzése céljából az Országos Állattenyésztési Adatbank részeként országos adatbázist kell fenntartani, illetve működtetni, az
adatvédelmi előírások betartásával.
(2) Az országos adatbázisban — a tenyészet információs
rendszer keretében — a következő adatokat kell minden
sertéstenyészethez nyilvántartásba venni:
a) a tenyészet és az ország kódját;
b) a tenyészet címét;
c) az állattartót;
d) a tenyészethez tartozó tartási helyet (helyeket) a
földrajzi adatokkal;
e) a kocalétszámot. (3) Az országos adatbázisban — a tenyészet információs
rendszer keretében — az állami állategészségügyi szolgálat
által meghatározott szempontok alapján biztosítani kell az
alábbi adatok nyilvántartását is:
a) a tenyészet meghatározott betegségekre vonatkozó
állategészségügyi státusza;
b) a forgalomkorlátozással kapcsolatos rendelkezés. (4) Az országos adatbázisban az ENAR keretében kell
nyilvántartani az állatmozgások alábbi adatait:
a) a kiszállító és az érkeztető tenyészet kódját;
b) a kiszállítás és a beérkezés dátumát;
c) a szállított sertések darabszámát és a származási te
nyészet kódját vagy az ENAR-számot;
d) a szállító gépkocsi és a pótkocsi rendszámát.
(5) Nyilvántartásba kell venni továbbá:
a) az Állomásokat;
b) az állategészségügyi kerületek előírt adatait;.
c) az állatszállításra engedélyezett szállítójárműveket
és azok üzemeltetőit. (6) Az országos adatbázisból a járványügyi nyomozáshoz, a forgalomkorlátozás elrendeléséhez és feloldásához
külön jogszabályban előírt adatokat kell szolgáltatni.
(7) Az országos adatbázis az állattartók és az ellenőrző
szervezetek részére a rájuk vonatkozó adatok tekintetében
nyilvános.
A sertés szállítólevél és a kiegészítő bizonylatok
és felhasználásuk követelményei
20. § (1) A sertés szállítólevél mintáját e rendelet melléklete
tartalmazza. A sertés szállítólevelet négy példányban kell
kitölteni, a kitöltésre vonatkozó tájékoztatót és a kiegészítő bizonylatokat az Útmutató tartalmazza.
(2) A sertés szállítólevélen fel kell tüntetni:
a) a kiszállító és a céltenyészet kódját és címét, az állat
tartók nevét;
b) a kiszállítás és a beérkezés dátumát;
c) a sertések ENAR-számát;
d) a szállítójármű és a pótkocsi rendszámát, kivéve a
rakodóhelyre történő szállítás esetében;
e) az állattartók aláírását;
f) a kibocsátó szervezet megnevezését;
g) az állategészségügyi forgalomképesség igazolásához
szükséges adatokat. (3) A szállítólevél adatainak valódiságát a kiszállító és a
beérkeztető tenyészet ENAR-felelőse aláírásával igazolja.
A szállítólevélen az állategészségügyi igazolást a hatósági
állatorvosnak kell aláírnia és bélyegző lenyomatával érvényesítenie. Vágóhídra történő szállítás esetén szükséges az
állattartó aláírása is.
21. § Az állattartó, illetve az állat szállítója köteles:
a) gondoskodni arról, hogy az állatokat szállításkor ér
vényes ,,sertés szállítólevél’’ kísérje;
b) a sertés szállítólevelet az ellenőrző állategészségügyi
hatóság, valamint a közúti forgalmat ellenőrző rendőrhatóság felszólítására bemutatni.
22. § A sertéstartó tenyészet, vágóhíd, kereskedőtelep, karantén, mesterséges termékenyítő állomás ENAR-felelőse köteles:
a) a tenyészetéből kikerült sertések szállítólevelét
kitölteni és 7 munkanapon belül az országos adatbázishoz
megküldeni;
b) a beérkezett sertések adatait a szállítólevél tartalmával egyeztetni, szükség esetén az eltéréseket jelezni, a szállító levelek megfelelő példányát hét munkanapon belül az
országos adatbázisnak megküldeni, vagy a szükséges adatokat elektronikus úton bejelenteni;
c) a hibásan jelentett adatok javításáról az Útmutatóban foglaltak szerint gondoskodni.
23. § Az állatvásár (piac), a kiállítás és az állatkórház ENARfelelőse köteles:
a) a beszállított állatok jelölését, valamint a sertés szállítólevél adatait ellenőrizni;
b) a beérkező sertések szállítólevelét bevonni, kiszállítás esetén új szállítólevelet kiállítani és gondoskodni a
szükséges adatok országos adatbázis felé 7 munkanapon
belül történő bejelentéséről.
24. § A rakodóhely ENAR-felelőse köteles az Útmutatóban
előírtak szerint ellenőrzést elvégezni, a szállított sertésekről gépkocsi rakományonként sertés szállítólevél gyűjtő
bizonylatot kiállítani, valamint az országos adatbázisnak
jelenteni.
A sertések exportja 25. § (1) A sertések exportja esetén az export rakodóhelyre
szállított sertéseket az importáló ország által előírt érvényes állategészségügyi bizonyítvány mellett sertés szállítólevélnek is kísérnie kell.
(2) Az exportra kerülő állatokról a sertés szállítólevelet
akkor is ki kell állítani, ha az export közvetlenül a tenyészetből történik.
(3) Az exportrakodásért felelős állatorvos, a rakodóhelyre érkezett, illetve a tenyészetben exportra berakodott
sertések szállítóleveleinek adatait ellenőrzi, szükség esetén az eltérést jelentő bizonylatot kitölti, és az országos
adatbázisnak hét munkanapon belül az előírt jelentést
megteszi az Útmutatóban leírtak szerint.
(4) Meghiúsult export esetén az export rakodóhelyen, az
exportrakodásért felelős állatorvos, visszaszállításra, illet
ve továbbszállításra kerülő sertésekről az Útmutatóban
megadott módon bizonylatot állít ki, és jelentést tesz az
adatbázis felé.
Az állatmozgás-nyilvántartás 26. § (1) Az állattartó köteles a tenyészetében lévő sertésekről állatmozgás-nyilvántartást vezetni és azt naprakészen
tartani, amennyiben a tenyészet több tartási helyből áll, a
nyilvántartást tartási helyenként vezetni.
(2) Az állatmozgás-nyilvántartásban az állattartó az
alábbi adatokat köteles feltüntetni:
a) a tenyészetbe érkezett és abból kikerült állatok
számát, valamint azonosítóját vagy származási tenyészetkódját;
b) a sertés szállítólevél sorszámát; c) behozatal és kivitel esetén a küldő vagy fogadó tenyészet kódját, megnevezését és a szállítás időpontját;
d) a szállított állatok korcsoportját (malac, három hónapos, hízó, tenyésztésbe vett sertés).
(3) Az állattartó köteles: a) a sertés szállító levelek adatait az állatmozgás-nyilvántartásba 24 órán belül bevezetni;
b) gondoskodni arról, hogy az állatmozgás-nyilvántartás, amely elektronikus (nyomtatható) formában is
vezethető, az előírt tartalommal állandóan rendelkezésre
álljon;
c) az ellenőrzésre jogosult hatóság képviselőjének rendelkezésre bocsátani a szükséges információkat és adatokat;
d) az állatmozgás-nyilvántartást és az ellenőrzésről készült jegyzőkönyveket legalább három évig megőrizni.
(4) Az állatmozgás-nyilvántartást és az ellenőrzésről készült jegyzőkönyveket legalább három évig
megőrizni.
A költségek viselése 27. § (1) Az ENAR működésével kapcsolatos költségek az
állattartót terhelik.
(2) Az állam a költségek viselését külön jogszabályban
előírtak szerint részben vagy egészben átvállalhatja.
Hatósági ellenőrzés és szankciók
alkalmazása 28. § (1) A sertések jelölésével és nyilvántartásával kapcsolatos, e rendeletben előírt feladatok végrehajtásának ellenőrzése az illetékes Állomás feladata.
(2) Az Állomás helyszíni ellenőrzést végez, ami más
jogszabályban előírt ellenőrzéssel vagy vizsgálattal együtt
is végrehajtható.
29. § Az Állomás által ellenőrzött tenyészetek kijelölésének
szempontjai:
a) a kijelölésnél figyelembe kell venni a jelöléseket, a
szállítólevelek és a kapcsolódó bizonylatok használatát, az
adatbázis felé történő jelentési kötelezettség teljesítését,
valamint a korábbi években végrehajtott ellenőrzések
eredményeit;
b) mérlegelni kell az élelmiszerbiztonsági és állategészségügyi szempontokat, különös tekintettel a járványkitörésekre.
30. § (1) Az ellenőrzéseket az országosan egységes ellenőrzési
adatlap felhasználásával és az adatbázis által megadott
információk figyelembevételével kell végezni. Az ellenőrzés során az állattartónak vagy megbízottjának lehetőséget kell adni arra, hogy az adatlapot aláírja, illetve tartalmára vonatkozó észrevételeit közölje. Az Állomás képviselője köteles az állattartónak, illetve megbízottjának átadni az ellenőrzésről készült adatlap egy példányát és az
ellenőrzés időpontját az állatmozgás-nyilvántartásba bevezetni.
(2) Az ellenőrzéseket bejelentés nélkül kell végezni. (3) Az ellenőrzéseket ki kell terjeszteni a vágóhidak, karantén telepek, mesterséges termékenyítő állomások, állatvásárok, állatpiacok, kereskedőtelepek és
rakodóhelyek, továbbá állatkiállítások és kórházak előírt
nyilvántartási és jelentési kötelezettségének teljesítésére is.
(4) Az állatmozgás-nyilvántartásban rögzíteni kell az
ellenőrzést végző nevét és az ellenőrzés időpontját, amit
az ellenőrzést végző személy aláírásával és bélyegzővel
igazol.
31. § Az ellenőrzések eredményének jelentése
Az ellenőrzések eredményéről az Állomás éves jelentést
készít, amit évente április 30-áig megküld a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériumnak. A jelentés tartalmazza az ellenőrzött tenyészetek számát, az észlelt szabálytalanságokat, hiányosságokat, valamint az alkalmazott
szankciókat.
32. § (1) Ha megállapítható, hogy a tenyészetben elmulasztották a szállítólevelek használatát, vagy az országos adatbázis felé történő jelentést, vagy nem tartják be a jelölésre
és állatmozgás-nyilvántartás vezetésére vonatkozó szabályokat, vagy a jelen rendelet 27. § (1) bekezdésében előírt
fizetési kötelezettségnek nem tesznek eleget, az ellenőrző
hatóság állategészségügyi bírságot szabhat ki az állategészségügyről szóló 1993. évi XCI. törvény 5. § (1) bekezdés
b) pontjának megsértése miatt, illetve az ellenőrzést végző
hatóság a tenyészet egészére forgalmi korlátozást
rendelhet el. Ha a hiányosságok az ellenőrzést követően
ismételten előfordulnak, a forgalmi korlátozást el kell
rendelni.
(2) Ha az ellenőrzés során az állattartó nem tudja
igazolni az állatok származási helyét, az állategészségügyi
hatóság forgalmi korlátozást rendel el. Az Állomás az
állomány további sorsának tisztázása érdekében vizsgálatot folytat. Az elrendelt vizsgálatok az állattartó költségére folynak, s ezeknek eredményétől függően dönt a
forgalmi korlátozás további fenntartásáról, illetve feloldásáról.
Záró rendelkezések 33. § (1) Ez a rendelet a kihirdetést követő 90. napon lép
hatályba.
(2) A tartási helyek nyilvántartásba vételét és a földrajzi
koordinátáinak meghatározását, valamint az országos
adatbázisban történő rögzítését az ENAR fejlesztésért felelős intézmények a hatálybalépést követő két éven belül
kötelesek elvégezni.
34. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a marhalevél kiváltásáról és kezeléséről szóló 21/1996. (VII. 9.) FM
rendelet 2. § b) pontjának bevezető mondatrésze helyébe
a következő rendelkezés lép:
,,b) juh, kecske, valamint zárt körülmények között tenyésztett, vadon élő, hasított körmű haszonállatok (pl.
vaddisznó, dámvad, őz, szarvas, muflon) részére — korukra
való tekintet nélkül —, ha’’
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a sertések
Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszere bevezetésének előkészítéséről szóló 98/2001. (XI. 29.) FVM rendelet hatályát veszti.
35. § E rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről szóló,
Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető 1994. évi
I. törvény 3. §-sal összhangban szabályozási körében az
Európai Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) a Tanács 97/12/EK irányelve a szarvasmarhafélék és
sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állategészségügyi problémákról szóló 66/432/EGK irányelv
módosításáról és naprakésszé tételéről;
b) az Európai Parlament és a Tanács 2000/15 EK irányelve a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli
kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról szóló
64/432/EGK tanácsi irányelv módosításáról;
c) a Bizottság 2000/678/EK határozata a gazdaságoknak a 64/432/EGK tanácsi irányelv szerint a sertésfélékre
vonatkozó nemzeti adatbázisokban történő nyilvántartásba vételéhez szükséges részletes szabályok meghatározásáról;
d) a Tanács 92/102/EGK irányelve az állatok azonosításáról és nyilvántartásáról.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
2139/2017. (XII. 29.) Korm. határozata a nagykereki Bocskai Várkastély és környezete további hasznosítását megalapozó rekonstrukció támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  nagykereki Bocskai Várkastély és környezete további hasznosítását megalapozó rekonstrukció
(a továbbiakban: projekt) keretében
a) a Nagykereki Belterület 610/1 helyrajzi szám alatt felvett, kivett könyvtár, múzeum megjelölésű,
természetben 4127 Nagykereki, Bocskai utca 1. szám alatt található ingatlan felújításával, valamint
b) a Nagykereki Belterület 610/2 helyrajzi szám alatt felvett, kivett magtár megjelölésű ingatlan állam általi
megvásárlásával és felújításával;
 2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy
a) az emberi erőforrások minisztere, a  megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter és
a  Nemzeti Kastélyprogram és a  Nemzeti Várprogram végrehajtásáért felelős miniszteri biztos bevonásával
vizsgálja meg a  nagykereki Bocskai Várkastélyhoz kapcsolódó helyi kulturális szerep legalább megyei
hatókörűvé bővítésének és a  nagykereki Bocskai Várkastélynak a  Bocskai-kultusz hazai központjává és
egyben Hajdú-Bihar megye déli részének leglátogatottabb turisztikai attrakciójává alakításának lehetőségét,
valamint
b) az állami ingatlanvásárlás tekintetében a nemzeti fejlesztési miniszterrel, a közgyűjteményi szakmai feladatok
tekintetében az emberi erőforrások miniszterével és a megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli
miniszterrel együttműködve – az a) alpont szerinti vizsgálat és Nagykereki Község Önkormányzatának 3. pont
a) alpontja szerint támogatott tevékenysége eredményeire is tekintettel – gondoskodjon a projekt részletes
költségvetésének és szakmai, műszaki tartalmának rendelkezésre állásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2018. március 31.
 3. egyetért azzal, hogy a Miniszterelnökséget vezető miniszter Nagykereki Község Önkormányzata támogatási kérelme
alapján
a) a projekt előkészítéséhez, ennek keretében a  projekt ütemezett részletes költségvetésének és műszaki
tartalmának megállapításához 20 933 700 forint költségvetési támogatás,
b) – a  projekt ütemezett részletes költségvetésének és műszaki tartalmának birtokában – a  projekt
megvalósításához szükséges költségvetési támogatás
biztosítására, a  költségvetési támogatás felhasználására és elszámolásának részletes feltételei meghatározására
Nagykereki Község Önkormányzatával támogatási szerződést kössön vagy részére támogatói okiratot adjon ki
és a  támogatási szerződés megkötését vagy a  támogatói okirat kiadását követően a  költségvetési támogatást
Nagykereki Község Önkormányzata részére támogatási előlegként egy összegben folyósítsa;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az a)  alpont tekintetében költségvetési kiadási előirányzat rendelkezésre bocsátását követő
30 napon belül
 a  b)  alpont tekintetében költségvetési kiadási előirányzat rendelkezésre bocsátását követő
60 napon belül
 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon
a) a 3. pont a) alpontjában meghatározott költségvetési támogatás és
b) – a  projekt ütemezett részletes költségvetésének és műszaki tartalmának birtokában – a  projekt
megvalósításához szükséges költségvetési támogatás
biztosításához szükséges költségvetési kiadási előirányzatnak a  központi költségvetés XI. Miniszterelnökség
fejezetében történő rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében azonnal
 a b) alpont tekintetében a felmerülés ütemében
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján az  1.  pont
b)  alpontjában meghatározott ingatlannak a  központi költségvetés XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek
és kiadások fejezete terhére – legfeljebb a független ingatlanforgalmi szakértő által meghatározott forgalmi értéken –
az  állam javára történő megvásárlásáról, és ezt követően Nagykereki Község Önkormányzata részére történő
ingyenes használatba adásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2014. (II. 28.) BM utasítása az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv szakértői és bűnügyi technikai feladatokat ellátó szervénél foglalkoztatott igazságügyi alkalmazottak választható béren kívüli juttatásairól, valamint a személyi juttatás terhére 2014. évben teljesítendő egyes kifizetésekről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva – figyelemmel
az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 119.  §-ában és 133.  §-ában, a  személyi
jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71. §-ában és 1. számú melléklet 8. pontjában foglaltakra, továbbá a Magyarország
2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 54.  § (2) és (3)  bekezdésére – a  2014. évre vonatkozóan
a személyi juttatás terhére teljesítendő egyes kifizetésekkel kapcsolatban a következő utasítást adom ki.
1. Az utasítás hatálya 1. § Az  utasítás hatálya az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv szakértői és bűnügyi technikai
feladatokat ellátó szervére és az  azzal igazságügyi alkalmazotti szolgálati jogviszonyban állókra (a továbbiakban:
igazságügyi alkalmazott) terjed ki.
2. Választható béren kívüli juttatások 2. § A választható béren kívüli juttatások (a továbbiakban: cafetéria-juttatások) összege – figyelemmel a Magyarország
2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 54.  § (2)  bekezdésére – 2014. évben bruttó
200 000 forint/fő/év.
3. § A  cafetéria választható juttatásai: a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71.  § (1)  bekezdés
a)–f )  pontjában és (3)  bekezdésében, valamint az  1. számú melléklet 8.  pont 8.28.  alpontjában meghatározott
juttatások.
4. § A  cafetéria-juttatásokra vonatkozó választás érvényessége egy naptári évre szól, évente egyszer lehetőség van
a Cafetéria Nyilatkozat módosítására.
3. Bankszámla-hozzájárulás 5. § Az igazságügyi alkalmazott az illetményének fizetési számlára történő átutalása esetén évi bruttó 4000 forint összegű
bankszámla-hozzájárulásra jogosult, amelyet a munkáltató legkésőbb a 2014. november havi illetmény kifizetésével
egyidejűleg köteles megfizetni.
4. Záró rendelkezések 6. § Ez az utasítás 2014. március 1-jén lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1568/2014. (X. 10.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya között az Európai Közösség és a Montenegrói Köztársaság között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya között az  Európai Közösség és a  Montenegrói
Köztársaság között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló Megállapodás végrehajtásáról
szóló Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Végrehajtási Jegyzőkönyv) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a belügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt a Végrehajtási Jegyzőkönyv bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Végrehajtási Jegyzőkönyv szövege végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
4. jóváhagyja a Végrehajtási Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a Végrehajtási
Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök