type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
181/2014. (IV. 30.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Trencsényiné dr. Domokos Andreát 2014. május 1. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2014. március 21. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
150/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Lengyel Miklós rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – a Magyar Köztársaság szöuli nagykövetségének vezetésére kapott megbízása érintetlenül
hagyása mellett – megbízom a Magyar Köztársaságnak a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2009. március 6. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
91/2011. (XI. 10.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján
meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 121/2011. (VI. 26.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Az indítványozó országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát nyújtotta be hitelesítés céljából
az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB). Az aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt:
„Egyet ért e ön azzal, hogy a Kormány 4–6 óra közé részmunkaidőre csökkentette a közmunkára kényszerültek napi
óraszámát 8 óráról 2011 január hónapban?”. Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését a 121/2011. (VI. 26.) OVB határozatával (a továbbiakban:
OVBh.) az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
18. § a) pontja alapján megtagadta arra hivatkozva, hogy a népi kezdeményezésben foglalt kérdés nem tartozik az
Országgyűlés hatáskörébe. Az OVB álláspontja szerint a népi kezdeményezésben az Országgyűléstől eltérő szerv,
a Kormány van címzettként megjelölve. A kérdés valójában nem a kezdeményezés napirendre tűzésére irányul,
hanem egyfajta közvélemény-kutatásra. A kérdés továbbá nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt egyértelműség követelményének sem, mivel a magyar
nyelvtan szabályai nem érvényesülnek, a mondat egyes részei, kifejezései nincsenek egymással nyelvtani, logikai
összefüggésben. Az indítványozó a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján
kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen, kérve annak megsemmisítését, és az OVB új eljárásra
utasítását. A kifogással érintett határozat a Magyar Közlöny 2011. évi 88. számában, 2011. július 26-án jelent meg.
A kifogást 2011. július 28-án, a törvényes határidőn belül terjesztette elő.
A kifogást tevő álláspontja szerint a kérdés megfelel a népi kezdeményezés követelményeinek, nyelvtani és logikai
összefüggéseket tartalmaz, amely a választók számára egyértelmű és értelmezhető. A kérdésben nincs „nyelvi
értelmezhetetlenség”. 2. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a
hatáskörben jogorvoslati természetű. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és a népszavazásra szánt
kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az
Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342.].
Az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak,
és az OVBh.-t az abban foglalt indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. november 8. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
29/2010. (IV. 7.) KHEM rendelete az országos közutak építésével kapcsolatos minőségi követelmények meg valósulásának ellenőrzéséről.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés b) pont 10. alpontjában kapott felhatalmazás alapján
a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés
a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az építtető az országos közutakon, azok műtárgyain és tartozékain meg valósuló karbantartási és felújítási munkáknál,
valamint a jogszabály alapján hatósági engedélyhez kötött építési beruházásoknál, továbbá országos közút létesítése
esetén az építőipari kivitelezési tevékenység minőségi szempontból történő megfelelőségének ellenőrzése céljából
ellenőrző vizsgálatokat (a továb biak ban: ellenőrzés) köteles végezni vagy végeztetni.
2. § Az ellenőrzést a Magyar Közút Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság és az általa megbízott, a Nemzeti
Akkreditáló Testület által, jogszabályban foglaltaknak meg fele lően akkreditált szervezet (a továb biak ban: ellenőrző
szervezet) végzi.
3. § Az ellenőrzés kiterjed
a) az építtető és az e rendelet hatálya alá tartozó építési munkák kivitelezője (a továb biak ban: kivitelező) között
létrejött szerződésben (a továb biak ban: szerződés), az építményekkel kapcsolatos országos szakmai követel
ményekben, a műszaki szabályzatokban, ágazati műszaki elő írásokban megfogalmazott követelmények
teljesülésére,
b) a kivitelezés helyszíni mérésekkel történő folyamatellenőrzésére, valamint a választott technológiák
véleményezésére.
4. § Az ellenőrzéshez szükséges anyagi fedezetről az építtető a beruházás meg valósítására előirányzott pénzeszközökből
köteles gondoskodni.
5. § (1) Az ellenőrző szervezet az e rendelet hatálya alá tartozó építési munkákon a kivitelezés folyamán és az elkészült
munkán az ellenőrzési tervében meghatározott számú szúrópróbaszerű ellenőrzést végez, amelyet a kivitelező tűrni,
és az ellenőrzés biztonságos lebonyolításának körülményeit biztosítani köteles.
(2) Ha az ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy a kivitelező nem a 3. § a) pontjában meghatározott minőségi
követelmények szerint járt el, és a kivitelező az ellenőrzés eredményét vitatja, az ellenőrző szervezet az ellenőrzést
megismétli. Ha a kivitelező továbbra is vitatja az ellenőrzés eredményét, akkor külső ellenőrző szervezet bevonásával
kell az új ellenőrző vizsgálatot lefolytatni.
6. § (1) Az ellenőrzés megállapításairól és a vizsgálati eredményekről jegyzőkönyvet kell készíteni, és annak egy példányát
az építtetőnek meg kell küldeni.
(2) Az ellenőrzés eredményétől függően az építtető indokolt esetben köteles a szerződésben vagy a vonatkozó
jogszabályokban meghatározott intézkedéseket megtenni.
(3) Az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot közvetlenül veszélyeztető állapot
megállapítása esetén az építtető köteles az építésfelügyeleti hatóságot megkeresni a megállapított jogszabálysértés
vagy szabálytalanság megszüntetése érdekében.
7. § Az e rendeletben szabályozott ellenőrzés nem zárja ki a jogszabályban meghatározott hatósági eljárás megindítását.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
9. § E rendelet rendelkezéseit az e rendelet hatálybalépését köve tően megkezdett ellenőrzések esetén kell alkalmazni.
10. § Hatályát veszti az országos közutak építésével kapcsolatos minőségi követelmények és az országos közutak
üzemeltetésére és építésére szolgáló anyagok, szerkezetek, berendezések megfelelősége igazolásának ellenőrzéséről
 szóló 100/2004. (VII. 27.) GKM rendelet.
11. § (1) Az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti a 10. §.
(2) Ez a § az (1) bekezdésben meghatározott napot követő napon hatályát veszti.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
17/2013. (IX. 3.) HM rendelete az étkezési utalvánnyal való ellátásról.
A honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 238.  § (2)  bekezdés 28.  pontjában, a  honvédelemről és a  Magyar
Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 81. § (2) bekezdés
f )  pontjában, valamint a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85.  § (5)  bekezdés q)  pontjában és
(7)  bekezdés a)  pont ab)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint
a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a  következőket
rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
1. étkezési utalvány: a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 3. § 87. pontja szerinti Erzsébet
utalvány (a továbbiakban: Erzsébet-utalvány), valamint az  EMC Első Magyar Cafetéria Kft. által kibocsátott
elektronikus élelmiszerutalvány (a továbbiakban: EMC utalvány), melynek biztosítására elektronikus
utalványkártyán kerül sor,
2. honvédelmi szervezet: a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.)
2. § 13. pontja szerinti honvédségi szervezet, valamint a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat,
3. pénzügyi és számviteli szerv: a saját pénzügyi és számviteli szervezeti egységgel
a) rendelkező honvédelmi szervezet esetében a saját pénzügyi és számviteli szervezeti egység,
b) nem rendelkező honvédségi szervezet esetében a  pénzügyi és számviteli utaltsági rend szerinti
pénzügyi és számviteli szervezeti egység. 2. § A  honvédségi szervezetnél foglalkoztatott kormánytisztviselő (a továbbiakban: kormánytisztviselő) részére
e rendelet alapján kizárólag EMC utalvány adható.
3. § (1) A  hivatásos és szerződéses állomány (a továbbiakban együtt: állomány) azon tagja, a  honvédelmi szervezetnél
foglalkoztatott azon közalkalmazott (a továbbiakban: közalkalmazott) és az  a  kormánytisztviselő, aki nem tartozik
a (2) bekezdés hatálya alá, havonta étkezési utalványra jogosult.
(2) Nem jár étkezési utalvány
a) az illetmény nélküli szabadság időtartamára,
b) a szolgálati beosztásból történő felfüggesztés, az előzetes letartóztatás, a jogellenes távollét, valamint a Hjt.
46. § (1) bekezdés n) vagy o) pontja szerinti rendelkezési állományba tartozás időtartamára,
c) a  munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 55.  § (1)  bekezdés j)  pontja vagy a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 79.  § j)  pontja szerinti munkavégzés
alóli mentesülés azon idejére, amikor a közalkalmazott vagy a kormánytisztviselő esetében a mentesülési ok
az előzetes letartóztatás ténye,
d) az állásból való felfüggesztés idejére azon kormánytisztviselő esetében, aki a Kttv. 64. §-a alapján hivatalára
méltatlan, vagy a  Kttv. 155.  §-a alapján fegyelmi vétséget követetett el és az  ellene indult fegyelmi eljárás
idejére a Kttv. 157. § (1) bekezdése alapján az állásából történő felfüggesztésére került sor,
e) a  felmentési időnek arra a  részére, amikor az  állomány tagja, a  közalkalmazott vagy a  kormánytisztviselő
mentesül a szolgálatteljesítési vagy munkavégzési kötelezettség alól,
f ) a külföldi szolgálatteljesítés, továbbá a külföldi képzés időtartamára,
g) az élelmezési ellátásról szóló miniszteri rendelet szerinti II. és III. számú élelmezési normára való jogosultság
miatti ellátás időtartamára,
h) arra az  időtartamra, amelyre a  szerződéses állomány tagja az  élelmezési ellátásról szóló miniszteri rendelet
alapján napi egyszeri természetben, térítésmentesen biztosított ebéd ellátásban részesül, és
i) a  Hjt. 46.  § (1)  bekezdés t)  pontja szerinti rendelkezési állományba tartozás idejére, ha ez  alatt a  hivatásos
katona nem teljesít szolgálatot.
(3) A tényleges – naptári napban számolt – jogosultsági idővel arányos értékű étkezési utalványra jogosult az állomány
azon tagja, az a közalkalmazott és az a kormánytisztviselő,
a) aki csak a hónap egy részében tartozik a (2) bekezdés hatálya alá, vagy
b) akinek a jogviszonya hónap közben keletkezik vagy szűnik meg.
(4) Az  egy naptári napra eső utalvány értékét úgy kell megállapítani, hogy az  étkezési utalvány teljes hónapra járó
összegét el kell osztani az  adott hónap naptári napjainak számával. Papíralapú utalvány esetén a  tényleges
jogosultsági időre járó összeget fel kell kerekíteni az összeget meghaladó legkisebb címletű utalvány összegéig.
4. § (1) Az étkezési utalványt jegyzék alapján
a) január hónapban a 15. munkanapig,
b) az a) ponttól eltérő hónapokban a tárgyhónap 10. munkanapjáig,
c) a 3. § (3) bekezdése szerinti jogosultnak legkésőbb a tárgyhónapot követő hónap 10. munkanapjáig
kell átadni, illetve jóváírni.
(2) Az étkezési utalványt az átadását, illetve a jóváírását követően visszakövetelni nem lehet.
5. § (1) Az elektronikus utalványkártya biztosítására főkártya formájában kerül sor, melyhez társkártya biztosítható.
 (2) A főkártya és egy darab társkártya jogosult részére első alkalommal történő biztosítása, valamint annak lejárat miatti
cseréje ingyenes.
 (3) Az Erzsébet-utalványok átadására vonatkozó, a jogosultak által aláírt jegyzéket a számvitelről szóló törvény szerinti
szigorú számadási kötelezettség alá vont (a továbbiakban: számadásköteles) nyomtatványok nyilvántartásához kell
csatolni, és azzal együtt megőrizni.
(4) Az  elektronikus utalványkártyát a  jogosult részére történő átadásig számadásköteles kártyaként kell kezelni,
a  jogosult részére történő aláírás ellenében kell átadni. Az  átadásról készült dokumentumot a  számadásköteles
nyomtatványok nyilvántartásához kell csatolni és azzal együtt kell megőrizni.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § (1) A  kormánytisztviselő e  rendelet szerint a  2013. július 1-jétől kezdődő időszakra visszamenőleg jogosult
EMC utalványra.
(2) Az (1) bekezdés szerinti EMC utalványt a 4. § (1) bekezdés b) vagy c) pontja szerinti első jóváírással egyidejűleg kell
biztosítani.
8. § Hatályát veszti a hivatásos és szerződéses katonák, valamint a közalkalmazottak étkezési utalvánnyal való ellátásáról
szóló 14/2012. (VII. 30.) HM rendelet.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
2/2009. (I. 10.) HM utasítása a JAS 39 EBS HU Gripen típusú harcászati repülőgépek bérleti időszakra vonatkozó feladatainak végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján a JAS 39 EBS HU Gripen típusú harcászati repülőgépek (a továbbiakban: Gripen repülőgép) bérleti időszaka
során a Honvédelmi Minisztériumra és a Magyar Honvédségre háruló feladatok szakszerű végrehajtásának biztosítására és koordinálása érdekében az alábbi
utasítást adom ki: Bevezető rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen alárendeltségébe,
közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá
tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban
együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § (1) A Svéd Védelmi Beszerzési Hivatallal a Gripen repülőgépek és a támogató rendszerek bérlete, valamint a
kapcsolódó szolgáltatások nyújtása tárgyában aláírt Bérleti Megállapodásból (a továbbiakban: Bérleti Megállapodás), valamint a svéd–magyar menedzsmenttervből adódó,
bérleti időszakra szóló, a HM-re és az MH-ra háruló feladatok végrehajtásának érdekében az alábbi bizottság és
munkacsoportok létrehozását rendelem el:
a) Közös Irányító Bizottság Magyar Tagozata (a továbbiakban: KIB), megalakításának ideje: jelen utasítás
hatálybalépését követő 8. napon.
b) Repülőgép Modernizációs Integrált Programtörzs
(a továbbiakban: RMIPT), megalakításának ideje: jelen
utasítás hatálybalépését követő 20. napon.
(2) A KIB és az RMIPT tevékenységi köre a Bérleti
Megállapodásban foglaltakon túl kiterjed a repülőgépek harci alkalmazását biztosító egyéb kapcsolódó területekre is.
(3) A KIB és RMIPT – valamint annak munkacsoportjai – üléseinek gyakoriságát a feladatok függvényében
azok vezetői határozzák meg.
3. § (1) A KIB feladatai:
a) a Bérleti Megállapodásban foglalt feladatok tárca
szintű végrehajtásának felügyelete, valamint azok végrehajtásának koordinálása. b) a katonai és állami vezetők tájékoztatása.
(2) A KIB feladatai ellátása érdekében kapcsolatot tart a
svéd–magyar Közös Irányító Bizottság svéd tagozatával
és szükség szerint a témában érintett minisztériumokkal.
(3) A KIB elnöke a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ) vezérigazgatója.
(4) A KIB elnöke szakértők kirendelésére jogosult, továbbá a feladatok függvényében más szakértőket is meghívhat a tagozat üléseire.
(5) A KIB tagjait:
a) repülő-harckiképzés és harcászati, hadműveleti ter
vezés, valamint repülőműszaki és földi támogató rendszerek tekintetében az MH Összhaderőnemi Parancsnokság
parancsnoka;
b) jogi és információvédelmi szakterületek vonatkozásában a HM jogi szakállamtitkára;
c) erőforrás- és költségvetés-tervezés, kereskedelmi
szakterületek (szerződés és beszerzés, minőségbiztosítás,
vám, szállítás), fejlesztési és programmenedzsment-ügyek
vonatkozásában a HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkára (a továbbiakban: HM VTISZÁT)
jelöli ki.
(6) Az RMIPT vezetője állandó meghívottként, tanácskozási joggal részt vesz a KIB és a svéd–magyar kétoldalú
Közös Irányító Bizottság ülésein.
(7) A KIB üléseit az elnök hívja össze, illetve kezdeményezi a kétoldalú Közös Irányító Bizottsági megbeszéléseket a svéd félnél.
4. § (1) Az RMIPT feladatai:
a) a KIB irányításával, a kijelölt HM és MH szervek be
vonásával a Gripen repülőgépekkel kapcsolatos feladatok
szakterületenkénti végrehajtásának operatív irányítása,
koordinálása;
b) a Bérleti Megállapodás tárgyát nem képező, de a Gripen repülőgépek hadrafoghatóságát, valamint hadrendben
tartását biztosító egyéb feladatok végrehajtásának koordinálása az alkalmazói igények figyelembevételével, illetve
azok illesztése a Bérleti Megállapodás megfelelő ütemtervéhez;
c) a Bérleti Megállapodásban szereplő képességek meglétének folyamatos nyomon követése, szükség esetén
egyeztetések kezdeményezése az RMIPT vezetője által;
d) az adott témában érintett szervezetekkel a repülőgépek üzemben tartásával kapcsolatos, más országokból
származó információk, tapasztalatok gyűjtése, szakmai
konferenciák szervezése, kapcsolattartás más Gripen repülőgépeket üzemeltető országok programirodáival, valamint további, a program végrehajtásában érintett országok
képviselőivel;
e) a KIB ülésein készített jegyzőkönyvben rögzített
döntések magyar félre háruló feladatai elvégzésének szervezése, valamint a KIB elnökétől kapott operatív feladatok
végrehajtása.
(2) Az RMIPT feladatainak végrehajtása érdekében a
téma szerint illetékes HM és MH szervezetek kijelölt képviselőiből munkacsoportokat kell létrehozni és működtetni az alábbi feladatokra:
a) a bérelt repülőgépek fedélzeti rendszereinek készletezésére, konfigurációjának kialakítására, illetve a képességek fejlesztésére a magyar követelményeknek megfelelően;
b) a bérelt repülőgépekhez az alkalmazói igényeknek
megfelelő fegyverzetbeszerzés feladatainak végrehajtására;
c) a repülőgépek rendelkezésre állással kapcsolatos logisztikai feladatok támogatására;
d) a Bérleti Megállapodáson felüli, további repülőgépvezető és kiszolgáló műszaki állomány típusátképzésének
előkészítésére, szervezésére – az alkalmazói igények alapján – a kapcsolatos programok követésére;
e) a repülőgépek üzemben tartásához szükséges infrastrukturális feltételek teljes körű megteremtésének koordinálására, az üzemeltetés folyamatának felügyeletére;
f) a repülőgépek bérlésére, valamint a repülőgépekkel és
azok tartozékaival kapcsolatos kereskedelmi és szerződéstechnikai, valamint a hatósági feladatok koordinálására;
g) információvédelmi feladatok koordinálására és végrehajtására. (3) Az RMIPT tagjait a HM FLÜ állományából kijelölt
személyek, valamint szükség esetén határozott idejű szerződéssel foglalkoztatott külső szakemberek alkotják.
(4) A munkacsoportok vezetőit a HM és MH szervek
vezetői által delegált személyek közül, az RMIPT vezetőjének javaslata alapján, a szakirányításért felelős HM
szerv vezetőjének egyetértésével, a HM FLÜ vezérigazgatója jelöli ki.
(5) A munkacsoportok tevékenységét – együttműködve
a svéd programirodával – az RMIPT vezetője koordinálja.
(6) A munkacsoportok megalakításának időpontja jelen
utasítás hatálybalépését követő 30. nap.
5. § (1) Az RMIPT vezetőjét a HM FLÜ vezérigazgatója jelöli ki.
(2) Az RMIPT vezetője jogosult:
a) repülőgépek harci alkalmazhatóságának biztosítása,
mindezek operatív és szakszerű végrehajtása érdekében a
HM FLÜ vezérigazgatói intézkedések, átíratok összeállítására, továbbítására az érintett honvédelmi szervezetek
részére;
b) az egyeztetett időgrafikon szerinti esedékes feladatok
végrehajtása során közvetlen kapcsolattartásra a svéd
programirodával és a svéd témafelelősökkel, valamint a
program végrehajtásában érintett országok képviselőivel;
c) a Bérleti Megállapodásban és a svéd–magyar KIBbel egyeztetett részfeladatok végrehajtása érdekében közvetlen munkakapcsolat tartására a bizottság munkájában
érintett HM és MH szervek vezetőivel (parancsnokaival),
vagy az általuk kijelölt személyekkel;
d) rendkívüli helyzetek esetén (pl. a típus repülési eseménye) közvetlen intézkedésre.
(3) Az RMIPT vezetője a svéd és magyar fél egyeztetett
igényei alapján állítja össze az RMIPT munkatervét és
munkarendjét, a munkacsoportok feladatkörét, összetételét, és azt jóváhagyásra felterjeszti a HM FLÜ vezérigazgatója részére.
(4) Az RMIPT vezetője – a menedzsmenttervnek megfelelően – jelöli ki a svéd programirodával való kapcsolattartásra jogosult személyeket.
Erőforrás és költségvetési előirányzatok
tervezése és elszámolása 6. §
(1) A Gripen repülőgépek bérletével kapcsolatos erőforrások, illetve előirányzatok tervezésére, felhasználására és
elszámolására, illetve az előirányzatok felhasználásával
összefüggő feladatok végrehajtására kijelölt gazdálkodószervezetek:
a) a Gripen repülőgépek és földi kiszolgáló, valamint támogató rendszerek bérleti költségeit illetően a HM FLÜ;
b) a Gripen repülőgépek – bérleti időszakát követő –
esetleges megvásárlása esetén az aktiváláshoz (vagyonba
vételhez) kapcsolódó kiadások vonatkozásában a HM
FLÜ;
c) vám- és szállítási, valamint minőségbiztosítási költségeket illetően HM FLÜ;
d) a kiszolgáló műszaki és repülőgép-vezető állomány
külföldi képzésével, a kapcsolódó külföldi utazásokkal,
továbbá a hazai rendezvényekkel kapcsolatos kiadások tekintetében a HM FLÜ;
e) a bérléssel összefüggő hazai infrastrukturális beruházások előirányzatai vonatkozásában a HM Infrastrukturális Ügynökség (továbbiakban: HM IÜ);
f) a bérléssel kapcsolatos egyéb kiadások tekintetében
(környezetvédelmi díj, licencek beszerzése, alapadat-előállítás és -frissítés, műszaki és egyéb dokumentációk fordítása, hazai kiképzési kiadások, gépjármű forgalomba helyezése költségei) a HM FLÜ, illetve a feladatot végrehajtó HM és MH szervezet.
(2) A repülőgépek bérletével kapcsolatban felmerülő
anyagi, személyi és kiküldetési költségeket önálló címrendkódon kell felvenni és tervezni.
(3) Az erőforrások és költségvetési előirányzatok tervezését az RMIPT vezetője a HM FLÜ szakmai szervezeti
elemei és a HM IÜ bevonásával végzi.
(4) A HM FLÜ vezérigazgatója:
a) a tárca a védelmi tervező rendszer eljárási rendjében
rögzítettek szerint adatszolgáltatást nyújt a tárcaszintű erőforrástervek összeállításához a HM Védelmi Tervezési Főosztály részére;
b) a költségvetés összeállítása során a HM fejezet éves
költségvetési tervezésére vonatkozó – évente kiadásra kerülő – HM utasításban meghatározottak szerint adatszolgáltatást nyújt a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökségnek (továbbiakban: HM KPÜ);
c) a költségvetési törvény elfogadását követően, az
évente kiadásra kerülő, az intézményi költségvetési javaslatok elkészítésének rendjéről szóló HM utasításban meghatározottak szerint, a miniszter által jóváhagyott és a HM
KPÜ által kiadott költségvetési tervezési kereteknek megfelelően, gazdálkodószervezetenként összeállítja a Gripen
repülőgépek bérlésének elemi költségvetési javaslatát, és
megküldi azt a HM KPÜ részére.
(5) A bérlet során, illetve annak befejezését követően
beszerzésre kerülő készletek és eszközök aktiválását (vagyonba vételét), azok beszerzését, illetve átvételét követően a beszerző, illetve átvevő HM és MH szervezet kezdeményezi.
(6) A Gripen repülőgépek fegyverzetbeszerzésével kapcsolatos költségvetési tervezési feladatokat az általános eljárási rendnek megfelelően a HM FLÜ végzi.
(7) A költségvetési év során a gazdálkodószervezetek
előirányzat-módosítási javaslatait – az RMIPT vezetőjének előterjesztése alapján – a HM FLÜ vezérigazgatója
megküldi a HM KPÜ részére.
(8) A költségvetési év zárása során kiadásra kerülő HM
KPÜ vezérigazgatói intézkedés szerint az előirányzatokkal rendelkező honvédelmi szervek részletes szöveges jelentést készítenek. A jelentések alapján az RMIPT vezetője szöveges beszámolót állít össze a Gripen repülőgépbérlet, illetve a fegyverbeszerzés tárgyévi gazdálkodásáról. Az átfogó szöveges beszámolót a HM FLÜ vezérigazgatója megküldi a HM KPÜ részére.
Tájékoztatások, jelentések rendje 7. § (1) A KIB elnöke jelentést tesz a HM Haditechnikai Fejlesztési Kabinet és az Országgyűlés Honvédelmi és Rendészeti Bizottsága részére a Bérleti Megállapodásban foglaltak teljesítésének helyzetéről:
a) a repülőgépek bérlési időszakában évente;
b) a katonai és állami vezetők külön igénye szerint.
(2) Az RMIPT vezetője 6 havonként és az (1) bekezdésben meghatározott esetekben tájékoztató jelentést terjeszt
fel a HM FLÜ vezérigazgatója útján a HM VTISZÁT részére.
Záró rendelkezések 8. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
(2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a JAS 39 Gripen típusú harcászati repülőgépek
rendszerbe állításának és a bérleti időszak feladatainak koordinálását és segítését végző bizottságok és programiroda
létrehozásáról szóló 59/2002. (HK 21.) HM utasítás.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
43/2013. (XII. 31.) NFM utasítása az integritási és korrupciós kockázatokra vonatkozó bejelentésekkel kapcsolatos ügyek egységes intézésének részletes szabályairól, valamint az integritás tanácsadói tevékenységről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, az államigazgatási szervek integritásirányítási
rendszeréről és az érdekérvényesítők fogadásának rendjéről szóló 50/2013. (II. 25.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésében
meghatározott eljárásrend szabályozása céljából a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az utasítás hatálya a Nemzeti Fejlesztési Minisztériumban (a továbbiakban: NFM) kormányzati szolgálati jogviszonyban,
illetve munkaviszonyban foglalkoztatott munkatársak minisztériumban végzett tevékenységével kapcsolatos
magatartására, valamint az NFM jogszabályoknak, célkitűzéseknek, értékeknek és elveknek megfelelő működésére
terjed ki.
(2) Az utasítás hatálya nem terjed ki a munkatársak azon magatartására, amellyel kapcsolatban más jogszabály szerint
kijelölt szerv vagy személy jogosult és köteles eljárni.
2. § (1) Az integritási és korrupciós kockázatokra vonatkozó bejelentéseket (a továbbiakban: bejelentések) az érdekelt
személyek szóban, írásban, elektronikus úton, illetve gyűjtőláda útján névtelenül tehetik meg.
(2) A szóban tett bejelentések esetében a bejelentések fogadása az integritás tanácsadó fogadóhelyiségében történik.
A szóban vagy telefonon tett bejelentésekről – amennyiben indokolt – jegyzőkönyvet vagy emlékeztetőt kell felvenni.
(3) Az írásban tett bejelentések postai úton, telefax formájában, az integritás tanácsadónak történő átadással, bejelentés
fogadására kialakított elektronikus címen (integritas@nfm.gov.hu, korrupcio@nfm.gov.hu), valamint az NFM
székhelyén (1011 Budapest, Fő utca 44–50.) az Ügyfélszolgálati Információs Iroda előtt kijelölt közösségi ponton
elhelyezett írásbeli bejelentések fogadására kialakított zárt ládában névtelenül tehetők meg. A láda tartalmának
begyűjtéséről az integritás tanácsadó gondoskodik hetente azzal, hogy az utasítás hatálya alá nem tartozó
beadványokat továbbítja az Ügyfélszolgálati Információs Iroda részére. A papír alapú beérkezett küldeményeket a
beérkezés, illetve az átvétel időpontjában érkeztetni, érdemi ügyintézés esetén iktatni kell.
(4) Amennyiben az integritás tanácsadónak címzett iratok iratkezelésére nem jogosult személy vagy szervezeti egység
veszi át a bejelentést, úgy azt köteles haladéktalanul, de legkésőbb az érkezést követő első munkanap kezdetén az
integritás tanácsadónak az iratkezelési rend szerinti kezelése céljából átadni. Azon beadványt, amelyet az integritás
tanácsadónak létrehozott elektronikus levélcímekre küldtek, akkor kell iktatni, ha annak tartalmából egyértelműen
megállapítható, hogy az az integritás tanácsadó hatáskörébe tartozó érdemi eljárás kezdeményezésére irányul.
3. § A bejelentések érkeztetéséről, iktatásáról az integritás tanácsadó a vonatkozó általános szabályok alapján gondoskodik.
4. § (1) Az integritás tanácsadó a beadvány (panasz, közérdekű bejelentés vagy javaslat) beérkezését követően haladéktalanul
megvizsgálja, hogy az bejelentésnek minősül-e.
(2) Az integritás tanácsadó a bejelentésnek nem minősülő beadványok esetén, annak tartalmától függően:
a) további érdemi ügyintézést nem igénylő esetekben a már érkeztetett beadványt megküldi a központi irattár
részére;
b) a beadványt további ügyintézés céljából a kézhezvételtől számított nyolc napon belül átteszi az NFM eljárásra
jogosult más szervezeti egységéhez;
c) az 1. § (2) bekezdése esetén – amennyiben érdemi intézkedés szükséges – javaslatot tesz a közigazgatási
államtitkárnak a beadvány eljárásra jogosult szervhez vagy szervezeti egységhez történő áttételére, vagy
kiadmányozási jogkörében közvetlenül gondoskodik az áttételről.
5. § (1) Az integritás tanácsadó az ügyintézés első fázisaként a bejelentést az alábbi szempontok alapján értékeli:
a) a bejelentés jellege (a szervezet működésével összefüggő visszaélés, szabálytalanság, korrupciós kockázatra
való figyelemfelhívás, ajándékügy);
b) a bejelentés tartalma szerint igényli-e vizsgálat lefolytatását;
c) a bejelentés igényel-e sürgős intézkedést.
(2) Az integritás tanácsadó a sürgős intézkedést igénylő bejelentésről – a bejelentés rövid tartalmi összefoglalóját és az
ügymenetre vonatkozó javaslatot tartalmazó feljegyzésben – haladéktalanul tájékoztatja a közigazgatási államtitkárt.
6. § (1) Az integritás tanácsadó a bejelentés értékelését követően megvizsgálja az eljárásához szükséges, illetve
a bejelentésben jelzett iratok, valamint a bejelentés intézéséhez szükséges további egyéb információk rendelkezésre
állását. Amennyiben szükséges, megkeresés útján intézkedik a dokumentumok, információk (a továbbiakban együtt:
adat) beszerzése iránt, melynek során a közigazgatási államtitkár nevében jár el.
(2) A megkeresett szervezeti egység vezetője köteles az adatokat a megkeresésben, a bejelentésben foglaltakra
figyelemmel meghatározott – legfeljebb nyolcnapos – határidőn belül az adatkezelésre vonatkozó szabályok
betartása mellett az integritás tanácsadó rendelkezésére bocsátani.
(3) A megkeresett szervezeti egység vezetője az indokok megjelölése mellett köteles a megadott határidő lejárta előtt
írásban vagy elektronikus úton jelezni, ha az adatszolgáltatásnak határidőben nem tud eleget tenni.
7. § (1) Amennyiben a bejelentés jellege és eredményes intézése ezt indokolttá teszi, az integritás tanácsadó az ügyben
érintett vagy arról ismerettel rendelkező munkatársat meghallgatja.
(2) Az integritás tanácsadó a személyes meghallgatás kezdeményezéséről a munkatársat a meghallgatás időpontja előtt
legalább három nappal értesíti. Az értesítésnek tartalmaznia kell a bejelentés tárgyát.
(3) A személyes meghallgatásról – jegyzőkönyvvezető közreműködésével – készült hangfelvételnek, illetve
jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell:
a) a meghallgatás helyét, időpontját;
b) a meghallgatott nevére, jogviszonyára, szervezeti egységére vonatkozó adatokat;
c) a meghallgatás tárgyát;
d) a meghallgatás során feltett kérdéseket és azokra adott válaszokat;
e) a jegyzőkönyv pontosságáról szóló nyilatkozatot;
f ) jegyzőkönyv esetén a meghallgatáson részt vevők aláírását.
8. § A bejelentések ügyintézési határideje hatvan nap, mely a 6. § (3) bekezdése esetén legfeljebb nyolc nappal
meghosszabbodik. Az ügyintézési határidő a bejelentés beérkezését követő napon kezdődik.
9. § A közigazgatási államtitkár az integritás tanácsadó indokolt kérésére az ügyintézési határidőt a 8. §-ban foglaltaktól
eltérően is megállapíthatja, amelyről a bejelentőt tájékoztatni kell.
10. § (1) Az integritás tanácsadó az érdemi bejelentésről az ügyintézés lezárását követően összegző feljegyzést készít
a közigazgatási államtitkár részére.
(2) Az összegző feljegyzés tartalmazza:
a) a bejelentés rövid összefoglalását;
b) a bejelentés alapján már megtett intézkedéseket;
c) a vizsgálat nélkül lezárható ügyek esetében a vizsgálat mellőzésének okait;
d) az eljárás során figyelembe vett, illetve mellőzött adatokat;
e) az általa kiadmányozott intézkedéseket;
f ) az ügy lezárásához szükséges további intézkedésekre vonatkozó javaslatokat.
(3) Az integritás tanácsadó az összegző feljegyzést a vizsgálat során keletkezett iratokkal és az ügy lezárásához szükséges
tervezetekkel – amennyiben közvetlenül nem intézkedett a bejelentés megválaszolásáról, a bejelentő részére
elkészített válaszlevél-tervezettel – együtt terjeszti fel a közigazgatási államtitkárhoz.
(4) Az érdemi ügyintézést nem igénylő bejelentésekről az integritás tanácsadó rövid összefoglalóban tájékoztatja a
közigazgatási államtitkárt az éves integritásjelentés előkészítése során.
11. § A már vizsgált és tartalmában megegyező bejelentések vizsgálata mellőzhető, amiről a bejelentőt tájékoztatni kell.
Ebben az esetben az összegző feljegyzésben a korábbi vizsgálatra és annak eredményére utalni kell.
12. § Az eljárás alatt keletkezett iratokba:
a) teljes körűen az integritás tanácsadó, a közigazgatási államtitkár vagy az általa kijelölt vezető, a közigazgatási
államtitkár titkárságvezetője;
b) nyilatkozatait illetően a meghallgatott
tekinthet be.
13. § (1) A bejelentő a bejelentésében vagy meghallgatása során kérheti adatainak zártan történő kezelését. Ebben az esetben
a bejelentő adatait az ügy iratai között az integritás tanácsadó által aláírt zárt borítékban kell elhelyezni, amelynek
tartalmáról csak a közigazgatási államtitkárnak lehet adatot szolgáltatni.
(2) Amennyiben a bejelentés jellege ezt indokolttá teszi, más meghallgatott is kérheti személyes adatainak zártan
történő kezelését. A szervezeti egység vezetője a saját személyes adatainak zártan kezelése érdekében kérelmet nem
terjeszthet elő.
14. § (1) Az integritással kapcsolatos ügyek kezelése során úgy kell eljárni, hogy a bejelentő jogos érdeke ne sérüljön, az
érdemi névtelen bejelentések esetében a bejelentő személyes, míg a névvel történő bejelentések esetén a bejelentő
jogos érdeke védve legyen.
(2) Az integritás tanácsadó az érdemi ügyintézést nem igénylő ügyek esetében, amennyiben áttételre sem kerül sor,
a bejelentés megválaszolását mellőzi.
15. § (1) Az integritás tanácsadó indokolt esetben etikai, fegyelmi, illetve büntetőeljárás megindítását javasolhatja a
közigazgatási államtitkárnál. Etikai, fegyelmi eljárás megindítását megelőzően az NFM személyügyekért felelős
szervezeti egysége, büntetőeljárás megindítását megelőzően pedig az NFM jogi ügyekért felelős szervezeti egysége
előzetes véleményének kikérése szükséges.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak alapján megindított fegyelmi eljárásban a vizsgálóbiztosi feladatokat – eltérő tartalmú
kijelölés hiányában – az integritás tanácsadó látja el.
16. § (1) Az NFM munkatársát érintő esetleges – a mindenkori kormánytisztviselői illetményalap 10%-át meghaladó
értékű, illetve szóróajándéknak nem minősülő – ajándékok esetében a megajándékozott köteles az ajándék
értékének megállapítására, amennyiben ez nem lehetséges, úgy köteles a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság
(a  továbbiakban:  KEF) NFM Gazdálkodási Főosztályán keresztül történő megkeresésére, amely esetben az
ajándék értékét a KEF állapítja meg. Amennyiben az ajándék a jogszabályban meghatározott értéket meghaladja,
a megajándékozott köteles azt az állam részére a KEF útján felajánlani. Ilyen esetben a KEF az ajándékot
vagyonkezelésébe veszi és – ellenkező tartalmú kérelem, elfogyasztható javak vagy jogszabályi kizáró ok hiánya
esetében – a megajándékozott munkatárs részére használatba adja.
(2) Amennyiben az ajándékozás tényére nem a megajándékozott részéről történik bejelentés és egyébként indokolt, az
integritás tanácsadó a 15. §-ban foglaltak szerint járhat el.
(3) Olyan etikai, illetve fegyelmi eljárásban, ahol az eljárás alá vont személy esetében ajándék jogosulatlan elfogadása,
hivatali helyzettel történő visszaélés, az érintett befolyásolása merül fel, eltérő kijelölés hiányában az integritás
tanácsadó látja el a vizsgálóbiztosi feladatokat.
(4) Az integritás tanácsadó a Magyar Kormánytisztviselői Kar Országos Közgyűlésének határozatával kiadott, a Magyar
Kormánytisztviselői Kar Hivatásetikai Kódexben (a továbbiakban: Kódex) foglaltak figyelembevételével jár el.
(5) Az integritás tanácsadó látja el a Kódex III/1.1. pontjában, a III/4.6. pontjában, a III/4.8. pontjában, a III/5.1. e) pontjában
és a VI/1. pontjában meghatározott feladatokat. A Kódex III/5.2. pontjában meghatározott eljárásra az (1) bekezdés
vonatkozik.
(6) Az érdekérvényesítők, lobbisták fogadásának egységes központi szabályozása hatálybalépéséig az integritás
tanácsadó előzetesen véleményezi ezen ügyeket, és javaslatot tesz az érdekérvényesítőkkel, lobbistákkal történő
konkrét kapcsolat kereteire a megkereső részére.
17. § (1) Az integritással kapcsolatos általános szabályok, eljárásrendek, összefoglaló kimutatások és elemzések közérdekből
nyilvános adatok, amelyeket az NFM a hivatalos honlapján nyilvánosságra hoz. Nyilvánosságra hozható minden olyan
egyedi ügy is, amelyben személyhez fűződő jog nem sérül, illetve amelyből a bejelentő személyazonossága nem
állapítható meg.
(2) A korrupcióellenességgel, integritással, közérdekű bejelentésekkel foglalkozó más szervezetekkel (különösen
az Állami  Számvevőszékkel, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatallal) az integritás tanácsadó – e feladatkörével
összefüggésben – közvetlenül kapcsolatot tart.
18. § (1) Az éves integritásterv, -jelentés, a kapcsolódó utasítások és egyéb általános szabályok előkészítését – a közigazgatási
államtitkár által a 2013. évre vonatkozó integritástervben előírtaknak megfelelő – Integritás Munkacsoport
(a továbbiakban: munkacsoport) látja el, amelyet az integritás tanácsadó vezet.
(2) A munkacsoport az NFM antikorrupciós, integritási és hivatásetikai döntéselőkészítő szerve, amely határozatlan
időtartamra jön létre.
(3) A munkacsoport további tagjai a Jogi és Igazgatási Ügyekért Felelős Helyettes Államtitkári Titkárság titkárságvezetője,
a Jogi Főosztály, a Személyügyi és Igazgatási Főosztály, az Ellenőrzési Főosztály és a Gazdálkodási Főosztály
főosztályvezetői, az NFM biztonsági vezetője és az NFM adatvédelmi felelőse.
(4) A munkacsoport elsősorban elektronikus úton tanácskozik, ennek keretében véleményt nyilvánít az NFM-et érintő,
integritással összefüggő tervezetekről (utasítások, éves tervek és jelentések). A munkacsoport csak kivételes esetben
tart ülést, amennyiben azt a munkacsoport tagjai közül legalább két fő vagy az integritás tanácsadó kezdeményezi.
19. § (1) Az integritás tanácsadó együttműködik az NFM irányítása alá tartozó és jogszabályban az integritás tanácsadó
alkalmazására kötelezett szervek vezetőivel, integritás tanácsadóival.
(2) Az integritás tanácsadót akadályoztatása esetén a közigazgatási államtitkár által megbízott személy helyettesíti.
20. § Az NFM munkatársai az érdekérvényesítők fogadásával kapcsolatosan az államigazgatási szervek integritásirányítási
rendszeréről és az érdekérvényesítők fogadásának rendjéről szóló 50/2013. (II. 25.) Korm. rendelet 10. §-ában előírtak
végrehajtása során az általános eljárási szabályok és a belső szervezeti hierarchia alapján járnak el.
21. § Ez az utasítás a közzététele napján 19 órakor lép hatályba.
Németh Lászlóné s. k.,
  nemzeti fejlesztési miniszter


text:
27/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – dr. Boros
Miklós rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország Európai
Biztonsági és Együttműködési Szervezet mellett működő bécsi Állandó Képviseletének vezetésére kapott megbízása
alól.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1538/2018. (X. 30.) Korm. határozata az Európai Határregisztrációs Rendszer, valamint az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer fejlesztéséhez szükséges kormányzati intézkedéseket koordináló munkacsoport létrehozásáról.
1. A  Kormány a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 30.  § (1)  bekezdése alapján – a  Kormány javaslattevő, véleményező és tanácsadói
tevékenységet végző testületeként – létrehozza az  Európai Határregisztrációs Rendszer, valamint az  Európai
Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer fejlesztéséhez szükséges kormányzati intézkedéseket koordináló
munkacsoportot (a továbbiakban: Munkacsoport).
2. A Munkacsoport feladata
a) az  Európai Határregisztrációs Rendszer (a  továbbiakban: EES), valamint az  Európai Utasinformációs és
Engedélyezési Rendszer (a továbbiakban: ETIAS) nemzeti részének megvalósításához szükséges kormányzati
intézkedések összehangolása,
b) az EES és az ETIAS alkalmazására való felkészülés nyomon követése,
c) az  EES és az  ETIAS nemzeti részének fejlesztéséhez szükséges kormányzati intézkedések és döntések
előkészítése.
 3. A  Munkacsoport az  egyes feladatok megvalósításával összefüggésben a  feladatok végrehajtásában feladat- és
hatáskörrel rendelkező szervektől – személyes adatnak nem minősülő – adatot, beszámolót kérhet. Elnöke és tagjai,
valamint az állandó meghívottak az általuk kijelölt képviselő útján a Munkacsoport ülésein helyettesíthetők.
4. A Munkacsoport elnöke a belügyminiszter.
 5. A Munkacsoport tagja
a) az igazságügyi miniszter,
b) a külgazdasági és külügyminiszter és
c) a pénzügyminiszter.
6. A Munkacsoport tanácskozási joggal rendelkező állandó meghívott résztvevője
a) az országos rendőrfőkapitány,
b) a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ főigazgatója,
c) a Terrorelhárítási Központ főigazgatója,
d) az Alkotmányvédelmi Hivatal főigazgatója,
e) az Információs Hivatal főigazgatója,
f ) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatója,
g) a Nemzeti Szakértői és Kutató Központ főigazgatója,
h) a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal főigazgatója,
i) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vezetője.
7. A Kormány a Munkacsoport tanácskozási joggal rendelkező állandó meghívott résztvevőjének felkéri
a) az Országos Bírósági Hivatal elnökét,
b) a legfőbb ügyészt,
c) a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnökét.
8. A  Munkacsoport elnöke a  Munkacsoport üléseire tanácskozási joggal – eseti jelleggel – más személyeket is
meghívhat.
9. A  Munkacsoport elnöke, tagjai és az  állandó meghívottak a  Munkacsoportban végzett tevékenységükért
tiszteletdíjban nem részesülnek.
10. A  Munkacsoport szükség szerint, de legalább negyedévente ülésezik, az  ülést az  elnök hívja össze és vezeti.
A Munkacsoport határozhat almunkacsoportok létrehozataláról. A Munkacsoport működésének részletes szabályait
a Munkacsoport elnöke által kiadott ügyrend határozza meg.
11. A  Munkacsoport működésével összefüggő szakmai előkészítő és adminisztratív feladatok ellátásáról
a Belügyminisztérium gondoskodik.
12. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 13. A Munkacsoport ügyrendjét a Munkacsoport elnöke 2018. október 31-ig készíti elő, a Munkacsoport alakuló ülését
2018. november 15-ig hívja össze.
 14. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy
a) mérjék fel és határozzák meg az EES és az ETIAS fejlesztéséhez szükséges feladatokat és azok végrehajtásának
forrásigényét, továbbá jelöljék meg az utóbbi biztosításához szükséges uniós vagy hazai forrásokat,
b) végezzék el a  vonatkozó jogszabályi háttér felülvizsgálatát, és szükség szerint tegyenek javaslatot
jogszabály-módosításra,
c) készítsenek időközi jelentést a feladatok végrehajtásának állásáról.
Felelős: belügyminiszter
igazságügyi miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
pénzügyminiszter Határidő: 2019. április 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
228/2009. (X. 16.) Korm. rendelete a jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról.
A Kormány a Polgári Törvénykönyv hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. törvényerejű rendelet 29. §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdése b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el:
1. § (1) A jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásban (a továb biak ban: birtokvédelmi eljárás) a Polgári
Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény ben és a Polgári Törvénykönyv hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló
1960. évi 11. törvényerejű rendeletben nem szabályozott eljárási kérdésekben a közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továb biak ban: Ket.) rendelkezéseit – a 2. §-ban foglalt
kivétellel – kell alkalmazni.
(2) A birtokvédelmi eljárás során hozott végzés elleni fellebbezést a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási
szerve bírálja el.
2. § (1) A birtokvédelmi eljárásban a Ket. 29. § (1)–(4) bekezdése, 29. § (6)–(8) bekezdése, 29. § (10) bekezdése, 29/A. §-a, 30. §
f) és g) pontja, 31. § (1) bekezdés e) és g) pontja, 31. § (3) bekezdése, 32. § (3) bekezdése, 32. § (6)–(7) bekezdése, 34. §
(2) bekezdése, 37. § (5) bekezdése, 41. §-a, 44–45/A. §-a és 50/A–50/D. §-a nem alkalmazható.
(2) A birtokvédelmi eljárásban ügyfél a kérelmező, valamint az, aki ellen a birtokvédelmet kérik.
(3) A jegyző az ügyfél által előterjesztett nyilatkozatokat és bizonyítékokat haladéktalanul megküldi a másik ügyfél
számára.
(4) A birtokvédelmi eljárásban az ügyfél szabadon választja meg a bizonyítási eszközöket.
(5) A birtokvédelmi eljárásban újrafelvételi eljárásnak nincs helye.
(6) A jegyző határozata ellen a Ket. szerinti jogorvoslati és döntés-felülvizsgálati eljárásnak nincs helye.
(7) A birtokvédelmi eljárásban egyezség jóváhagyása esetén a határozat visszavonásának nincs helye.
3. § (1) A birtokvédelmi eljárás kérelemre indul, melynek tartalmaznia kell:
a) a kérelmező nevét, lakcímét (székhelyét),
b) a képviselő nevét, lakcímét (székhelyét),
c) az ellenérdekű fél (felek) nevét, lakcímét (székhelyét),
d) a birtokvitával érintett dolog megjelölését,
e) a jegyző ille té kességét megalapozó adatokat,
f) a jegyző döntésére irányuló kifejezett kérelmet,
g) a kérelem és annak határidőben való benyújtása alapjául szolgáló tényeket.
(2) A kérelemhez csatolni kell a kérelemben foglalt tények igazolására szolgáló bizonyítékokat.
(3) A birtokvédelmi eljárás megindításáról az ellenérdekű felet haladéktalanul értesíteni kell. A jegyző az értesítéssel
egyidejűleg az ellenérdekű félnek megküldi a birtokvédelmi eljárás iránti kérelem másolatát.
4. § A birtokvita eldöntéséhez szükséges tényállás megállapítása során a jegyző a bizonyítást kérelemre folytatja le.
A bizonyítás a felek kérelme alapján kiterjedhet
a) a tényleges birtokállapotra,
b) az eredeti birtokállapotra,
c) a birtokos és a birtokháborító személyére,
d) a kérelmező tűrési kötelezettségére,
e) a tilos önhatalom gyakorlására,
f) törvény ben meghatározott esetben a birtoklás jogcímére,
g) az eredeti birtokállapot helyreállításának célszerű módjára és
h) a hasznok, károk, költségek mértékére és viselésére.
5. § A keresetlevelet és az ügy iratait a jegyző a bírósághoz a hivatalos iratok elektronikus kézbesítéséről és az elektronikus
tértivevényről szóló 2009. évi LII. törvény szerint is megküldheti.
6. § (1) A birtoklás kérdésében hozott határozata végrehajtásáról a jegyző gondoskodik.
(2) Ha a bíróság a birtokvédelmi eljárás után indított birtokvédelmi perben a keresetet elutasítja, a határozat
végrehajtásáról – a hasznok, károk és költségek kivételével – a jegyző gondoskodik.
7. § (1) Ez a rendelet – (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) Az 5. § 2011. július 1-jén lép hatályba.
(3) E rendeletet a hatálybalépését köve tően indult birtokvédelmi eljárásokban kell alkalmazni.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
8/2006. (IX. 7.) OKM rendelete a felsőoktatási hatósági eljárási díjakról.
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 67. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – a pénzügyminiszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Felsőoktatási Regisztrációs Központ eljárásai során fizetendő igazgatási szolgáltatási díjak mértékét e rendelet melléklete tartalmazza.
(2) A díjat az eljárás kezdeményezőjének a Felsőoktatási Regisztrációs Központ 10032000-00289311-00000000
számú Magyar Államkincstárnál vezetett költségvetési
előirányzat-felhasználási keret számlájára az eljárás kezdeményezésével egyidejűleg kell befizetni.
(3) Az eljárásokért fizetett díj a Felsőoktatási Regisztrációs Központ bevétele. A díjak beszedésére, kezelésére,
nyilvántartására, elszámolására és visszatérítésére az
államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési
kötelezettségeinek sajátosságairól szóló kormányrendelet
előírásait kell alkalmazni.
(4) A működési engedélyezése érdekében indított eljárás díjából a véleményezendő szakonkénti díj a Magyar
Felsőoktatási Akkreditációs Bizottságot illeti.
(5) A Magyar Felsőoktatás Akkreditációs Bizottság elutasító véleménye után indított eljárás díjából a mellékletben megjelölt összeg – a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság Felülvizsgálati Bizottság eljárásáért – a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottságot illeti.
(6) A nyilvántartásba vételi eljárás és a működési engedélyezés érdekében indított eljárás díjából a mellékletben
megjelölt összeg – a Felsőoktatási Regisztrációs Központ
nyilvántartásának informatikai működtetéséért – az Országos Felsőoktatási Információs Központot illeti.
2. § (1) A Felsőoktatási Regisztrációs Központ határozata
ellen benyújtott fellebbezés díjának mértéke megegyezik
az elsőfokú eljárás díjának mértékével.
(2) A másodfokú eljárás díja az Oktatási és Kulturális
Minisztériumot illeti. A másodfokú eljárás díja – az eljárás
eredményétől függetlenül – nem kerül visszatérítésre.
(3) Az újrafelvételi eljárás díja megegyezik az elsőfokú
eljárás díjával.
(4) Az Oktatási és Kulturális Minisztérium által lefolytatott eljárások díját a kérelem benyújtásával egyidejűleg kell
az Oktatási és Kulturális Minisztériumnak a Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-01425190-00000000 számú
előirányzat-felhasználási keretszámlájára befizetni.
3. § (1) Az Országos Felsőoktatási Információs Központ részére a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 79/2006.
(IV. 5.) Korm. rendelet szerint a hallgatói azonosító számról, illetve az oktatói azonosító számról kiadott igazolásért
fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértéke megegyezik
az Itv. 29. §-ának (1) bekezdésében meghatározott általános tételű eljárási illeték mértékével.
(2) Az Országos Felsőoktatási Információs Központ részére fizetendő igazgatási szolgáltatási díjat az Educatio
Kht. 10032000-00285977-00000024 számú számlájára
kell befizetni.
(3) Az Országos Felsőoktatási Információs Központ részére befizetett igazgatási szolgáltatási díj e szervezetet illeti meg.
4. § A rendeletben meghatározott díjak tekintetében
a) a díjfizetési kötelezettségre az Itv. 28. §-ának
(2)–(3) bekezdéseiben foglaltakat,
b) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására
az Itv. 31. §-a (1) bekezdésének első mondatában, valamint a 31. §-ának (2) és (7) bekezdéseiben foglaltakat
kell alkalmazni azzal, hogy ahol az Itv. illetéket említ,
azon e jogszabály tekintetében díjat kell érteni.
5. § (1) E rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően kezdeményezett eljárásokra kell alkalmazni. A rendelet előírásai
nem alkalmazandók a 2006. január 1-jén állami elismeréssel rendelkező felsőoktatási intézmények első alkalommal
történő nyilvántartásba vételére és működési engedélyezésére.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti az akkreditált iskolai rendszerű felsőfokú szakképzéssel összefüggő eljárások díjának befizetéséről szóló
24/1998. (V. 27.) MKM rendelet, továbbá a fogyatékossággal élő hallgatók tanulmányainak folytatásához szükséges esélyegyenlőséget biztosító feltételekről szóló
29/2002. (V. 17.) OM rendelet.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
81/2008. (HK 16.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium Katona-egészségügyi Kiválósági Központ megalakításával kapcsolatos egyes feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 52. § (1) bekezdésének f) pontja alapján a Honvédelmi Minisztérium
Katona-egészségügyi Kiválósági Központ (a továbbiakban: HM KEKK) megalakításával kapcsolatos egyes
feladatokról az alábbi
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), az MH Dr. Radó György Honvéd
Egészségügyi Központra (a továbbiakban: MH HEK), va
lamint a megalakításban érintett HM szervezetekre és a
Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
A HM KEKK megalakításának célja 2. § (1) A HM KEKK megalakításának célja olyan képesség
kifejlesztése, amely hiteles szaktudással és tapasztalattal
képes támogatni a NATO és a tagországok katona-egészségügyi transzformációs folyamatának sikeres végrehajtását.
(2) A HM KEKK legyen képes a Szövetség valamennyi
tagállama és a partner országok (PfP, MD, ICI) számára
nyitott intézményként működve elérni az Észak-atlanti Tanács (NAC) általi akkreditációt és kellő számú nemzet
részvétele esetén nemzetközi katonai szervezetként történő aktiválást.
A HM KEKK létszámkerete és költségvetése 3. §
(1) A HM KEKK rendszeresített létszáma: 24 fő.
(2) A HM KEKK létrehozásához szükséges létszámkeretből 18 főt az MH HEK rendszeresített létszámának terhére – annak 18 fővel történő csökkentésével – kell biztosítani. A további 6 fő központilag kerül biztosításra.
(3) A szervezési tevékenység:
Kezdete: 2008. október 1.
Befejezése: 2009. április 30.
(4) A HM KEKK 2008. évi működési költségeit az MH
HEK 2008. évi költségvetéséből történő átcsoportosítással
kell biztosítani.
4. § A HM KEKK megalakításának időpontja: 2008. november 1-je.
A HM KEKK megalakításával kapcsolatos
feladatok 5. §
(1) Ki kell dolgozni a HM KEKK struktúráját, valamint
Munkaköri Jegyzékét és azt a munkaköri jegyzékekről és
állománytáblákról szóló 138/2006. (HK 1/2007.) HM utasítás (a továbbiakban: HM utasítás) szerinti egyeztetést
követően a honvédelmi miniszter részére kell jóváhagyásra felterjeszteni.
Határidő: kidolgozásra és a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban: HM TKF) részére történő
megküldésre 2008. szeptember 25.
Felelős: MH HEK (NATO) Katona-egészségügyi Kiválósági Központ kialakítását és fejlesztését koordináló
munkacsoport (a továbbiakban: Munkacsoport) vezető.
Határidő: jóváhagyásra és kiadásra 2008. szeptember 30.
Felelős: HM tervezési és koordinációs főosztályvezető.
(2) A HM KEKK struktúrájával és rendszeresített létszámával összhangban módosítani kell az MH HEK Állománytábláját és azt a HM utasítás szerinti egyeztetést követően a HM haderőtervezési főosztályvezető részére kell
jóváhagyásra felterjeszteni.
Határidő: kidolgozásra és a HM Haderőtervezési Főosztály részére történő megküldésre 2008. szeptember 25.
Felelős: MH HEK parancsnok.
Határidő: jóváhagyásra és kiadásra 2008. szeptember 30.
Felelős: HM haderő-tervezési főosztályvezető.
6. § (1) Ki kell dolgozni a HM KEKK Alapító Okiratát (a továbbiakban: Alapító Okirat) és azt a szükséges egyeztetések elvégzése, miniszteri jóváhagyáshoz történő előterjesztése céljából a HM TKF részére kell megküldeni.
Határidő: kidolgozásra, HM TKF részére történő megküldésre 2008. szeptember 25.
Felelős: Munkacsoport-vezető.
Határidő: jóváhagyásra és kiadásra 2008. szeptember 30.
Felelős: HM tervezési és koordinációs főosztályvezető.
(2) A HM KEKK alaprendeltetésével és alaptevékenysége körében megállapított feladataival összhangban módosítani kell az MH HEK alapításáról szóló, többször módosított 23/2007. (HK 4.) HM határozatot.
Határidő: kidolgozásra, HM TKF részére történő megküldésre 2008. szeptember 29.
Felelős: MH HEK parancsnok.
Határidő: jóváhagyásra és kiadásra 2008. október 15.
Felelős: HM tervezési és koordinációs főosztályvezető.
7. § (1) Az Alapító Okiratában meghatározottakkal összhangban és határidőig ki kell dolgozni a HM KEKK Szervezeti és Működési Szabályzatát, amelyet a HM TKF-el,
valamint a HM Jogi Főosztállyal és a HM Közgazdasági és
Pénzügyi Ügynökséggel történő véleményeztetést követően a HM tervezési és koordinációs főosztályvezető útján a
HM kabinetfőnök részére kell jóváhagyásra felterjeszteni.
Határidő: a tervezet előkészítésére és egyeztetésére
2008. november 30.
Felelős: HM KEKK igazgató, HM tervezési és koordinációs főosztályvezető.
(2) Az Alapító Okirat-módosításban meghatározottakkal összhangban és határidőig módosítani kell az MH
HEK Szervezeti és Működési Szabályzatát, amelyet a HM
Vezérkari Titkárság útján a HM Honvéd Vezérkar főnök
(a továbbiakban: HM HVKF) részére kell jóváhagyásra
felterjeszteni.
Határidő: a tervezet HM Vezérkari Titkárság részére
egyeztetésre történő megküldésére 2008. október 31.
Felelős: MH HEK parancsnok. 8. § (1) Az MH HEK parancsnoka gondoskodik a Munka
Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény, a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény,
valamint a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi
XCV. törvény és a végrehajtásukra kiadott rendelkezések
érvényesülésének, a munkajogi előírások és határidők betartásának ellenőrzéséről.
(2) A Magyar Honvédség tevékenységének szakirányításáért felelős minisztériumi vezetők ezen utasításban meghatározottakkal összhangban, szakterületükön szabályozzák a
HM KEKK megalakításával összefüggő személyügyi, pénzügyi és számviteli, híradó és informatikai, információ- és dokumentumvédelmi, nemzetközi, infrastrukturális és elhelyezési, valamint logisztikai szakfeladatok végrehajtását.
Határidő: 2008. október 20.
Felelős: szakirányítást végző vezetők, a szabályozás
szakmai előkészítéséért felelős HM szervek és szervezetek
vezetői.
(3) A HM HVKF a szolgálati alárendeltségébe tartozó, a
HM KEKK megalakításában érintett szervezetek feladatait szervezési parancsban szabályozza.
Határidő: 2008. október 20.
Felelős: HM HVKF. (4) A HM KEKK, mint önállóan gazdálkodó, költségvetési irányzatok felett rendelkezési jogosultsággal rendelkező költségvetési szerv feladatainak végrehajtásához
szükséges erőforrásokat a Tárca Védelmi Tervező rendszerében kell megtervezni.
Határidő: kidolgozásra, a HM Védelmi Tervezési Főosztály részére történő megküldésre 2008. november 17.
Felelős: HM KEKK igazgató. Záró rendelkezések 9. §
(1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – az aláírása napján lép hatályba, és 2009. november
30-án hatályát veszti.
Az utasítás aláírásának napja 2008. szeptember 30. (2) Az 5. § szerinti okmányok hatálybalépésének időpontja 2008. november 1-je.
(3) A Magyar Honvédség Dr. Radó György Honvéd
Egészségügyi Központ (NATO) Katona-egészségügyi Kiválósági Központ kialakítását és fejlesztését koordináló
munkacsoport megalakításáról szóló 45/2008. (HK 10.)
HM utasítás a HM KEKK megalakításával összhangban,
2008. november 1-jével hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1018/2015. (I. 22.) Korm. határozata az Apollo Tyres (Hungary) Kft. átlátható szervezetté történő minősítéséről.
A Kormány
a) megtárgyalta az  Apollo Tyres (Hungary) Kft. (székhelye: 1053 Budapest, Károlyi utca 12. 3. em.,
cégjegyzékszáma: 01-09-191973) tulajdonosi struktúrájának átalakítását, és
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50.  § (2)  bekezdésében meghatározott hatáskörében
eljárva megállapítja, hogy az Apollo Tyres (Hungary) Kft. (székhelye: 1053 Budapest, Károlyi utca 12. 3. em.,
cégjegyzékszáma: 01-09-191973) a  részére közvetlenül nyújtott fejlesztési célú költségvetési támogatás
szempontjából az átalakított tulajdonosi struktúrának megfelelően átlátható szervezetnek minősül.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
36/2018. (II. 8.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Zachár Andrást 2018. február 20.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2018. január 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
3/2013. (I. 18.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a kormányzati célú távközlő hálózatok konszolidációjával, a GSM-R
rendszer fejlesztésével kapcsolatos feladatok koordinációjának ellátására 2013. január 1. napjától 2013. június 30.
napjáig Both Zoltánt – a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.-ben, valamint az MVM NET Távközlési
Szolgáltató Zrt.-ben viselt elnöki tisztségének egyidejű fenntartása mellett – miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a nemzeti fejlesztési miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztos munkájában – feladatai eredményes végrehajtása érdekében – az infokommunikációért felelős
államtitkár közreműködik. 4. § A miniszteri biztos feladatai ellátásába a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt., az MVM NET Távközlési
Szolgáltató Zrt., a Magyar Posta Zrt., az MVM Magyar Villamos Művek Zrt., a Nemzeti Információs Infrastruktúra
Fejlesztési Intézet, a Magyar Államvasutak Zrt., az Állami Autópálya Kezelő Zrt., a Magyar Közút Nonprofit Zrt., a
Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ vezetőin keresztül, az intézmények megfelelő szakértelemmel rendelkező
munkatársát szakértői közreműködőként – a szükséges mértékben – bevonhatja.
5. § (1) A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium alá rendelt, az infokommunikációs szolgáltatásokat felhasználó intézmények,
állami társaságok, közigazgatási és egyéb szervek kötelesek a miniszteri biztost feladatának végrehajtásában segíteni,
a rendelkezésükre álló szükséges információkat, dokumentációkat, szakértői segítséget, illetve eszközöket számára
biztosítani. (2) A más minisztériumok irányítása alatt álló – a kormányzati célú hálózatokról szóló 346/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet
hatálya alá tartozó – szervezetek, intézmények (önkormányzatok, közigazgatási és egyéb szervek) vonatkozásában a
szükséges egyeztetések lefolytatására a miniszteri biztost meghatalmazom. Az egyeztetések megszervezésében az
infokommunikációért felelős államtitkár segítséget nyújt. 6. § A miniszteri biztos megbízása a következő hálózati elemekre terjed ki a kormányzati célú hálózatokról szóló 346/2010.
(XII. 28.) Korm. rendelet 1. melléklete, valamint a GSM-R rendszer kialakításával összefüggő egyes feladatokról szóló
1486/2012. (XI. 7.) Korm. határozat alapján: a) Nemzeti Távközlési Gerinchálózat és alrendszerei;
b) Zártcélú Rendészeti Hálózat; c) Informatikai Közháló; d) K-600/KTIR Hírközlési és Informatikai Rendszer;
e) Családi anyakönyvi rendszerben a rendszerhez csatlakozó végpontok közötti adatátviteli hálózat, az azonos
telephelyen belüli (helyi) adatátviteli hálózatok kivételével (a továbbiakban: helyi hálózatok kivételével);
f) kormányhivatalok közötti összeköttetést biztosító adatátviteli hálózat, a helyi hálózatok kivételével;
g) járási hivatalok közötti összeköttetést biztosító adatátviteli hálózat, a helyi hálózatok kivételével;
h) kormányablakok közötti összeköttetést biztosító adatátviteli hálózat, a helyi hálózatok kivételével;
i) okmányirodák közötti összeköttetést biztosító adatátviteli hálózat, a helyi hálózatok kivételével;
j) Bírósági Hálózat és az Ügyészségi Hálózat, a helyi hálózatok kivételével;
k) Céginformációs és az Elektronikus Cégeljárásban Közreműködő Szolgálat szolgáltató oldali végpontjai közötti
adatátviteli hálózat, a helyi hálózatok kivételével. l) GSM-R rendszer;
m) egyéb, az államigazgatás átszervezése során kijelölt intézmények, szervezetek, valamint állami tulajdonú
gazdasági társaságok közötti összeköttetést biztosító adatátviteli hálózatok, a helyi hálózatok kivételével.
7. § A miniszteri biztos feladata a) a 6. §-ban felsorolt hálózatok működésének áttekintése, a 2011. évben elindított és 2012. évben folytatódott
konszolidációs folyamatok kiterjesztése, különös tekintettel a szolgáltatások eredményességére, költségekre,
szerződéses konstrukciókra és a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. a MVM NET Távközlési Szolgáltató
Zrt. és a közreműködő piaci szereplők szerződésekben ellátott feladataira;
b) a 4. §-ban felsorolt társaságok és szervezetek, az önkormányzatok, valamint a felhordó hálózati szegmensben
érintett más állami tulajdonú, felügyeletű szervezetek közvetlen vagy közvetett vagyonkezelésében lévő állami
vagyonelemek (tornyok, alépítmények, aktív és passzív eszközök) hasznosításával kapcsolatos egyeztetések
lefolytatása, támogatása, a hasznosítás elősegítése; c) az átalakuló közigazgatási szervezetrendszer igényeinek megfelelő szolgáltatási és hálózati struktúra kialakítása;
d) a központi közigazgatás intézményrendszer szolgáltatási szerződéseinek felülvizsgálata vagy újratárgyalása, a
lehető legjobb szolgáltatási szintek elérése a költséghatékonyság, takarékosság szem előtt tartásával;
e) a megvalósítás alternatíváinak elemzése, a szolgáltatással összefüggő jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó
eszközök áttekintése, javaslattétel az új modell szerinti előterjesztésekre;
f) az állami hálózatok konszolidációjának, a gerinchálózati szolgáltatások és egyes végpontok állami tulajdonú
hálózatokon történő megvalósításának irányítása; g) az Európai Unió által finanszírozott vasúti pálya fejlesztések eredményeképpen elengedhetetlen a vasúti
biztonsági célú távközlési rendszer (GSM-R rendszer) korszerűsítés megvalósítási alternatíváinak elemzése,
a kiválasztott optimális alternatíva megvalósításának megszervezése, összhangban a Nemzeti Hálózatfejlesztési
Projekttel; h) az egyéb állami távközlési és informatikai (távközlési ellátás feltételei) fejlesztési programok áttekintése;
a megvalósítás elemzése összhangban a Nemzeti Hálózatfejlesztési Projekttel;
i) az állam tulajdonában lévő egyes távközlési infrastruktúra-rendszerek igénybevételét jelenleg korlátozó, a
korábbiakban megkötött szerződések áttekintése, újratárgyalásának támogatása, a szükséges módosításra
vonatkozó javaslatok kidolgozása. 8. § A miniszteri biztos tevékenységéért javadalmazásban nem részesül.
9. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 21/2012. (VII. 19.) NFM utasítás.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
72/2019. (VII. 22.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 234.  § (1)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az igazságügyi miniszter javaslatára
dr. Ökrös Oszkárt az Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2019. július 17-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1051/2014. (II. 7.) Korm. határozata a Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. munkatervéről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervét az 1. melléklet szerint,
 2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy havi rendszerességgel készítsen jelentést a  Kormány
számára az 1. mellékletben foglalt munkaterv megvalósításáról a 2. melléklet szerinti minták alapulvételével,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: folyamatos
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy kéthavi rendszerességgel készítsen jelentést az  Európai
Bizottság számára az 1. mellékletben foglalt munkaterv részét képező kifizetési célok megvalósításáról a 3. melléklet
szerinti minta alapulvételével,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: folyamatos 4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy vezetői információs rendszeren keresztül folyamatosan
biztosítsa a források felhasználásának nyomon követését a Kormány számára,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: folyamatos 5. felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, a nemzetgazdasági minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert és
az emberi erőforrások miniszterét, hogy az 1. mellékletben foglalt táblázat C oszlopában az általuk felügyelt operatív
programhoz kapcsolódóan megjelölt összegek 2014. évi kifizetéséről az 1. melléklet szerint gondoskodjanak,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. december 31.
6. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Miniszterelnökséget vezető államtitkár bevonásával – ha szükséges,
jogszabályalkotás útján – gondoskodjon arról, hogy ha a  költségvetési szerv kedvezményezett és önkormányzat
mint kedvezményezett az  európai uniós társfinanszírozású projektjének megvalósítása során a  támogatási
szerződésben rögzített ütemezéshez képest felmerült késedelmét 2014. szeptember 30-ig nem dolgozza le, úgy
az érintett kedvezményezett 2015. évre vonatkozó költségvetése a támogatási szerződésben rögzített ütemezéshez
képest bekövetkezett késedelemmel érintett támogatási összegnek megfelelő összeggel csökkentésre kerüljön,
a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság előzetes tájékoztatása mellett,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló törvény elfogadása
7. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  2014–2020 közötti programozási időszakra vonatkozó
szabályozási környezet kidolgozása során érvényesítse azt, hogy a  költségvetési szerv kedvezményezett
e  programozási időszakban mindaddig ne pályázhasson európai uniós forrásra, amíg a  2007–2013 közötti
programozási időszakban az  európai uniós társfinanszírozású projektjének megvalósítása során a  támogatási
szerződésben rögzített ütemezéshez képest felmerült késedelmét nem dolgozta le,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: folyamatos 8. felhívja a hazai támogatási előirányzatot kezelő minisztereket annak érvényesítésére, hogy azon gazdasági társaság
és az  ezen gazdasági társaság többségi tulajdonosának többségi tulajdonában álló más gazdasági társaság ne
részesülhessen hazai költségvetési támogatásban mindaddig, amíg az európai uniós társfinanszírozású projektjének
megvalósítása a támogatási szerződésben rögzített ütemezéshez képest késedelemben van,
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: folyamatos 9. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  2014–2020 közötti programozási időszakra vonatkozó
szabályozás kidolgozása során érvényesítse azt, hogy azon gazdasági társaság és az  ezen gazdasági társaság
többségi tulajdonosának többségi tulajdonában álló más gazdasági társaság e programozási időszakban mindaddig
ne pályázhasson európai uniós forrásra, amíg a  2007–2013 közötti programozási időszakban az  európai uniós
társfinanszírozású projektjének megvalósítása során a  támogatási szerződésben rögzített ütemezéshez képest
felmerült késedelmét nem dolgozta le,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2014. december 31.
10. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy gondoskodjon olyan módszertan kidolgozásáról, amely
biztosítja, hogy a  támogató és a  közreműködő szervezetek között megkötendő szerződésekben a  kifizetési
határidők be nem tartása miatt a jelenleg irányadó szankció mértéke annak a kétszeresére emelkedjen.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2014. március 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
61/2010. (VII. 27.) OGY határozata az Alkotmánybíróság két tagjának megválasztásáról.
Az Országgyűlés az Alkotmány 32/A. §-ának (4) bekezdésében foglaltak alapján:
dr. Bihari Mihályt és dr. Stumpf Istvánt az Alkotmánybíróság tagjává
megválasztja. Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke