text:
13/2007. (III. 14.) OKM rendelete a szakmai vizsgák lebonyolítására nyújtott támogatás igénylésének, folyósításának és elszámolásának rendjéről.
A Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló
2006. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: költségvetési
törvény) 5. számú mellékletének 15. pontjában foglalt felhatalmazás alapján – az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdésének a) és
d) pontja szerinti hatáskörében eljáró önkormányzati és területfejlesztési miniszter egyetértésével, figyelemmel a
költségvetési törvény 13. § (1) bekezdésére, valamint 31. §
(1) bekezdésének a)–d) pontjára, az oktatási és kulturális
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontja szerinti feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A támogatást igényelhetik
a) a helyi önkormányzatok,
b) a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmé
nyek fenntartói,
c) a központi költségvetési szervként működő felsőok
tatási intézmények
(a továbbiakban együtt: fenntartók) az általuk közokta
tási feladatként ellátott, 2007-ben megszervezett szakmai
vizsgák lebonyolításához.
(2) A támogatás két részletben kerül kifizetésre. Az
első részlet támogatási előleg, amelynek összege
5000 Ft/fő/vizsga. A támogatási előleg igénylésének alapja a 2007. évben szakmai vizsgát tett, szakmai vizsgára jelentkezett és a várhatóan javító, pótló szakmai vizsgára jelentkező tanulók létszáma. A támogatás első részletét az
1. számú melléklet szerinti igénylőlapon igényelhetik a
fenntartók. Az igénylést papír alapon a Magyar Államkincstár területi szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság),
és ezzel egyidejűleg elektronikus formában az Oktatási és
Kulturális Minisztérium Támogatáskezelő Igazgatóságára
(a továbbiakban: OKM Támogatáskezelő) kell megküldeni 2007. április 5-ig.
(3) A támogatás második részletének alapja a 2007. évben szakmai vizsgát tett (megkezdett) tanulók tényleges
létszáma. A támogatás második részletét a fenntartók a
2. számú melléklet szerinti igénylőlapon igényelhetik. Az
igénylést a fenntartók az e § (2) bekezdésében meghatározott formában és igénylési rend szerint 2007. október 31-ig
nyújtják be. A második részlet összegének meghatározására az első részletként folyósított támogatás figyelembe
vételével, a 2007. évben szakmai vizsgát tett tanulók tényleges létszáma alapján kerül sor. A támogatás teljes összegéről 2007. december 10-ig az oktatási és kulturális miniszter közleményt ad ki.
(4) A támogatás igényléséhez szükséges mellékletek az
OKM Támogatáskezelő honlapjáról is letölthetőek.
2. § (1) Az Igazgatóság a beérkezett igényeket a nyilvántartása alapján, valamint az e rendeletnek való megfelelés
szempontjából megvizsgálja, szükség szerint intézkedik a
hiánypótlásra történő felszólításról, majd a felülvizsgált
igénylést az első részlet vonatkozásában 2007. április
20-ig, a második részlet vonatkozásában 2007. november
10-ig továbbítja az OKM Támogatáskezelőhöz.
(2) Az OKM Támogatáskezelő intézményfenntartók
– önkormányzati, nem állami, költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények – szerinti bontásban, az
önkormányzati fenntartók esetében megyénként és településsorosan külön-külön összesítve az első részlet tekintetében 2007. április 30-ig, a második részlet tekintetében
2007. november 23-ig papír alapon és elektronikus formában megküldi az Oktatási és Kulturális Minisztérium
(a továbbiakban: Minisztérium) részére.
(3) A Minisztérium a támogatást elnyert önkormányzatok 4. számú melléklet szerint, megyénként, településsorosan összesített adatait az első részlet tekintetében 2007.
május 4-ig, a második részlet tekintetében 2007. november
30-ig küldi meg utalványozás céljából az ÖTM részére. A
támogatás folyósításáról a Magyar Államkincstár a költségvetési törvény 5. számú melléklet 15. pontja szerinti
előirányzat terhére az ÖTM utalványozása alapján az első
részlet tekintetében a 2007. év május havi, a második részlet tekintetében a 2007. év december havi nettó finanszírozás keretében gondoskodik. A Magyar Államkincstár az
első részlet átutalásáról 2007. május 25-éig, a második
részlet átutalásáról december 25-éig intézkedik.
(4) A nem állami intézmények fenntartói által szolgáltatott adatokat a Minisztérium megvizsgálja, majd a szükséges előirányzatot a Magyar Államkincstár részére az első
részlet tekintetében a 2007. júliusi, a második részletét
illetően pedig a 2007. decemberi normatíva kiutaláshoz
szükséges kerettel együtt biztosítja a költségvetési törvény
XX. fejezet 11/2/3–1 Humánszolgáltatások normatív állami támogatása forrás terhére.
(5) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmények a díjak visszatérítését és a támogatásokat e rendelet szabályai szerint igényelhetik. A támogatást
a Minisztérium a költségvetési törvény XX. fejezet
11/2/3–1 Humánszolgáltatások normatív állami támogatása forrás terhére biztosítja.
3. § (1) A támogatási igények benyújtására nyitva álló határidő elmulasztása jogvesztő. Az Igazgatóság a fenntartók
számára szükség szerint a hiányok pótlására – az igénylés
beérkezésétől számított öt napon belül – nyolcnapos határidőt határoz meg. A hiánypótlásra felszólított fenntartók
által szolgáltatott adatok feldolgozására és az igények elbírálására az első részlet vonatkozásában a második részletre benyújtott igények elbírásával egy időben, a második
részlet vonatkozásában pedig 2007. november 20-ig kerül
sor.
(2) A helyi önkormányzatok a támogatás felhasználásáról legkésőbb 2007. december 31-i fordulóponttal, a mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint kötelesek
elszámolni. Az itt kimutatott adatok valódiságát az egyes
önkormányzatoknál, illetve intézményeknél megfelelő
analitikus nyilvántartásokkal, szakmai dokumentációval,
az elszámolást megalapozó könyvelési rendszer kialakításával kell alátámasztani. A támogatás 2007. december
31-éig fel nem használt, a kötelezettségvállalással nem terhelt maradványát a központi költségvetésbe vissza kell fizetni. A támogatás 2007. december 31-éig kötelezettségvállalással terhelt maradványát 2008. február 29-ig kell elszámolni.
(3) Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 64/B. § (1) és (2) bekezdése szerint, ha a támogatást
vagy annak egy részét a fenntartó helyi önkormányzat jogosulatlanul vette igénybe, azt nem a megjelölt feladatra
használta, illetve a jogszabályban rögzített arányt meghaladó mértékű támogatást vett igénybe, vagy igényléséhez
valótlan adatot szolgáltatott, akkor
a) év közben az Igazgatóságon keresztül az ÖTM-nél
köteles lemondani a jogtalanul igénybe vett összegről,
amely esetben a már kiutalt összeg visszavonásra kerül a
következő havi, még tárgyévi nettósításban, és a lemondásnak megfelelően módosításra kerül az előirányzat,
b) év végi elszámolás esetén befizetéssel történik a
többlet igénybevétel elszámolása.
(4) A (3) bekezdés a) pontjában foglalt lemondásról a
helyi önkormányzat köteles tájékoztatni a Minisztériumot
is, annak érdekében, hogy a lemondásból származó összeg
2007. évben újra felosztásra kerülhessen.
(5) A támogatások elszámolása a nem állami intézmények esetén a fenntartók 2007. évi támogatásairól történő
elszámolása keretében, a kötött felhasználású támogatások
elszámolásait tartalmazó űrlapon történik. A támogatás
2007. december 31-ig kötelezettségvállalással nem terhelt
maradványát a központi költségvetésbe vissza kell fizetni.
A 2007. december 31-éig kötelezettségvállalással terhelt
maradványát 2008. június 30-ig kell elszámolni Az itt kimutatott adatok valódiságát az egyes fenntartóknál, illetve
intézményeknél a tanulói azonosítók feltüntetésével és a
vizsgák azonosítására alkalmas analitikus nyilvántartásokkal, szakmai dokumentációval kell alátámasztani.
(6) Ha a támogatást vagy annak egy részét a nem állami
fenntartó jogosulatlanul vette igénybe, azt nem a megjelölt
feladatra használta fel, illetve a támogatás igényléséhez
valótlan adatot szolgáltatott, a közoktatásról szóló 1993.
évi LXXIX. törvény végrehajtásáról rendelkező 20/1997.
(II. 13.) Korm. rendeletnek a nem állami intézményfenntartók állami hozzájárulásának és támogatásának elszámolására, ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni, különös tekintettel a 16. § (3) bekezdésére. A támogatásról a fenntartó haladéktalanul köteles lemondani és a
támogatást az Igazgatóságon keresztül visszafizetni a Minisztérium részére.
(7) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény a támogatás 2007. december 31-ig kötelezettségvállalással nem terhelt maradványát a Minisztériumnak köteles visszafizetni. Az intézmény a támogatásnak a tárgyév december 31-én kötelezettségvállalással terhelt maradványával 2008. június 30-ig számol el. A támogatással kapcsolatos elszámolást a Minisztérium Felsőoktatási és Tudományos Szakállamtitkárság részére kell benyújtani.
(8) A támogatás igénylésének megalapozottságát és
jogszerűségét az OKM Támogatáskezelő Igazgatósága ellenőrizheti. A támogatást igénylő fenntartók a 3. számú
melléklet szerinti adatokat papír alapon és elektronikus
formában 2007. november 30-ig küldik meg az OKM Támogatáskezelőnek.
(9) E rendelet alkalmazásában a nem állami intézmények fenntartói alatt a költségvetési törvény 31. § (1) bekezdésének bevezető rendelkezésében meghatározott
fenntartókat kell érteni.
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba azzal, hogy a támogatások a 2007. január 1-jétől
kezdődően lebonyolított, illetve teljesített vizsgák után illetik meg a jogosultakat.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti az ECDL számítógép-kezelői vizsga és az érettségi
és szakmai vizsgák lebonyolítására nyújtott támogatás
igénylésének, folyósításának és elszámolásának rendjéről
szóló 11/2006. (III. 27.) OM rendelet.
Dr. Hiller István s. k.,


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1790/2018. (XII. 21.) Korm. határozata a TOP-6.1.5-16-DE1-2017-00005 azonosító számú („Debrecen déli gazdasági övezet elérhetőségének javítása” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért TOP-6.1.5-16-DE1-2017-00005 azonosító számú, „Debrecen déli gazdasági övezet elérhetőségének
javítása” című projekt (a  továbbiakban: projekt) támogatásának növelésével, az  1.  melléklet szerint, és az  európai
uniós forrásból finanszírozott egyes projektek költségnövekménye támogathatóságáról szóló 17/2017. (II. 1.)
Korm. rendelet (a  továbbiakban: Kormányrendelet) 6/A.  §-a alapján hozzájárul, hogy a  projekt keretemelése és
annak végrehajtása során a Kormányrendelet 5. §-a ne kerüljön alkalmazásra;
2. egyetért az  1.  pontban meghatározott projekt többlettámogatásának a  Terület- és Településfejlesztési Operatív
Program 6. prioritása rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával;
3. egyetért az 1. pontban meghatározott projekt támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
40/2008. (HK 9.) HM utasítása a honvédelmi miniszter által vagy részvételével alapított közhasznú társaságok és a Honvédelmi Minisztérium között létrejött közhasznúsági-keretmegállapodásokról és az azok végrehajtására kötött támogatási megállapodásokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. §-a (1) bekezdésének f) pontja
alapján a honvédelmi miniszter által vagy részvételével
alapított közhasznú társaságok és a Honvédelmi Minisztérium között létrejött közhasznúsági-keretmegállapodásokról és az azok végrehajtására kötött támogatási megállapodásokról a következő
utasítást adom ki: Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása alá tartozó
szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. § A honvédelmi miniszter által vagy részvételével alapított közhasznú társaságok (a továbbiakban: Kht.-k) és a
HM között megkötendő közhasznúsági-keretmegállapo
dások és (az azok végrehajtására megkötendő) támogatási
megállapodások (a továbbiakban együtt: megállapodások)
létrejöttével és szerződésszerű teljesítése ellenőrzésével
kapcsolatos jogokat, feladatokat a honvédelmi miniszter
gyakorolja és végzi az utasításban meghatározott szervek
és szervezetek útján, az abban foglalt rendben.
3. § (1) A HM Védelemgazdasági Főosztály (a továbbiakban: HM VGF) a megállapodások megkötése, teljesítése
ellenőrzésével kapcsolatban ellátja a koordinációs feladatokat, a tárca érdekeinek érvényesítését, közreműködik a
honvédelmi miniszter döntéseinek előkészítésében.
(2) A megállapodások előkészítésében és a megfelelő
teljesítés koordinálásában, felügyeletében és ellenőrzésében a HM VGF koordinálása mellett – rendeltetésük szerint differenciáltan – részt vesznek az illetékes HM és MH
szakmai szervek és szervezetek (a továbbiakban: szakmai
szervek). Az illetékes szakmai szervek felsorolását – a feladatkör és azon belüli szervezeti megoszlás szerint – a
melléklet tartalmazza.
(3) A hivatásos és szerződéses katona állomány, a köztisztviselők, a közalkalmazottak, valamint a munkavállalók jogait érintő, megállapodásokba foglalt rendelkezések
vonatkozásában a Kht.-k szerződésszerű teljesítéséről a
Honvédelmi Érdekegyeztető Fórum munkavállalói oldalának biztosítani kell a véleménynyilvánítás lehetőségét.
(4) A megrendelt szolgáltatásokra és a Kht.-k egyéb tevékenységére biztosított költségvetési előirányzatok rendeltetés szerinti célra történő felhasználásának ellenőrzését a HM Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatal végzi a
HM fejezet államháztartási belső ellenőrzési rendjének
szabályairól, és a HM fejezet egységes államháztartási
belső ellenőrzési kézikönyvének kiadásáról szóló HM
utasítás alapján.
A HM Védelemgazdasági Főosztály feladatai 4. § (1) A HM VGF a megállapodásokkal kapcsolatos adatokat és információkat a honvédelmi miniszter számára az
ellenőrzés során gyűjti, feldolgozza, rendszerezi és felhasználja, valamint együttműködik a szakmai felügyeletet
ellátó szervekkel.
(2) A HM VGF feladatkörébe tartozik különösen
a) a tárca és a Kht.-k közötti megállapodások tervezetei
nek kidolgozása a Kht.-k alapító okirataiban meghatározott közhasznú feladat jellege szerint differenciáltan az illetékes szakmai szervek, illetve a Kht.-k bevonásával,
b) a megállapodások, illetőleg azok módosításának véglegesítése és – a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynök
ség (a továbbiakban: HM KPÜ) vezérigazgató ellenjegyzésével – a honvédelmi miniszterhez aláírásra történő
felterjesztése,
c) a Kht.-k megállapodások teljesítésével kapcsolatos
adatszolgáltatási, beszámoltatási rendjének kidolgozása,
d) a megállapodások módosítására, meghosszabbítására, megszüntetésére vonatkozó javaslatok kidolgozása az
illetékes szakmai szervek bevonásával,
e) a megállapodások teljesítésének folyamatos figyelemmel kísérése, céljellegű, illetve átfogó elemzések, közgazdasági értékelések készítése a vezető tisztségviselők, a
felügyelő bizottságok bekért jegyzőkönyveinek vizsgálata
alapján, különösen arra tekintettel, hogy a Kht.-k működése összhangban van-e a szakfeladatra biztosított támogatás
mértékével, a részükre nyújtott támogatás megfelelően
biztosítja-e a Kht.-k által végzett tevékenység ellátásának
megállapodás szerinti színvonalát, gazdaságosságát,
f) a felügyelő bizottságok munkájának szakirányú segítése a megállapodások végrehajtásával kapcsolatban,
g) a megállapodásokat érintő közérdekű bejelentések,
panaszok kivizsgálása,
h) az illetékes szakmai szervek tájékoztatása a szakmai
területüket érintő megállapodásokkal kapcsolatos kérdésekről, az ellenőrzések tapasztalatairól, azok felülvizsgálata után adatszolgáltatás a tárca költségvetési beszámolójához és mérlegjelentéséhez,
i) a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI.
törvény 19. § (1) bekezdése előírásainak megfelelő, a
Kht.-k éves üzleti tervének végrehajtását bemutató közhasznúsági jelentéseinek, beszámolóinak bekérése a szerződésszerű teljesítés ellenőrzése céljából,
j) a Kht.-k adózott eredménye alaptevékenység szerinti
visszaforgatására vonatkozó javaslatok véleményezése az
illetékes szakmai szervek bevonásával és a döntések előkészítése,
k) a Kht.-k működési alapdokumentumai (szervezeti és
működési szabályzatok stb.) kidolgozásának felügyelete,
felterjesztése a honvédelmi miniszterhez,
l) a honvédelmi miniszter döntései megalapozottsága
érdekében a Kht.-k működéséről, pénzügyi, vagyoni, jövedelmezőségi helyzetéről folyamatosan információ gyűjtése,
m) jogszabály alapján értékelés készítése a Kht.-król, illetve annak megküldése a HM KPÜ részére,
n) a Kht.-k használatába adott állami vagyon Kht.-kénti
egyösszegű nyilvántartása, az ezzel kapcsolatos adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésének koordinálása, a szükséges tájékoztatások biztosítása a HM vezetése részére, illetve a külső szervek (Állami Számvevőszék, Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság stb.) felé,
o) a HM vagyonkezelésében lévő vagyoni elemekkel
kapcsolatos feladatok koordinálása az illetékes szakmai
szervekkel (HM Infrastrukturális Ügynökség, HM KPÜ
stb.).
A szakmai szervek feladatai 5. § (1) A szakmai szervek hatáskörüknek megfelelően – a
HM VGF koordinálásával – vesznek részt a megállapodások létrejöttében, illetve végrehajtásuk koordinálásában és
ellenőrzésében. Ennek során:
a) szakterületükre vonatkozóan konkrét javaslatot tesznek a megállapodások tartalmára, azok költségvetési vonzatait a Kht.-kkal együttműködve alakítják ki,
b) közreműködnek a tárca és a Kht.-k között megkötésre
kerülő megállapodások előkészítésében és a Kht.-k éves
üzleti tervének véleményezésében,
c) véleményezik a Kht.-k éves, illetve eseti közhasznúsági beszámolóit,
d) szakmai szempontból figyelemmel kísérik a Kht.-k
tevékenységét, melynek érdekében – illetékességi körükben – információkat kérhetnek a HM VGF-től, a Kht.-któl
és a többi szakmailag illetékes HM szervtől,
e) a megállapodások teljesítésében tapasztalt szakmai
rendellenességet és azok megszüntetésére vonatkozó javaslatot haladéktalanul jelzik a HM VGF felé.
(2) A szakmai szervek egyes speciális feladatok ellátása
során – a HM VGF egyidejű tájékoztatásával – közvetlenül együttműködnek a Kht.-kkal.
(3) Az együttműködés konkrét formájára, a lebonyolítás
technikájára vonatkozóan a Kht. és a szakmai szerv
együttműködési megállapodást köthet, amennyiben az
adott tevékenység, feladat jellege a szakmai szerv és a Kht.
folyamatos együttműködését feltételezi. Az ilyen típusú
együttműködési megállapodás kizárólag a HM, valamint
az adott Kht. között megkötött közhasznúsági megállapodások keretei között, a honvédelmi miniszter hozzájárulásával köthető meg.
(4) A szakmai szervek – a Tárca Védelmi Tervező
Rendszerben (TVTR) foglaltaknak megfelelően – a soron
következő üzleti évre végrehajtani tervezett feladatokat és
azok várható költségeit a Kht.-val egyeztetve, évente előzetesen június 30-ig, pontosítva november 15-ig-a – HM
VGF és a HM Védelmi Tervezési Főosztály útján – megküldik a honvédelmi miniszternek. Ez nem érinti a szakmai szervek általános tervezési (adatszolgáltatási) feladatait.
(5) A megállapodások megkötése után felmerült feladatok átadását a Kht. számára a szakmai szervek – a HM
KPÜ-vel történt egyeztetést követően, különös tekintettel
a feladat végzésére vonatkozó fedezetigazolásra – a tervezett költségvetési fedezet megjelölésével, valamint a költségvetési fedezet biztosításának a módjával, illetve a támogatási megállapodás egyidejű módosítására tett javaslattal együtt – a HM VGF útján – kezdeményezhetik a honvédelmi miniszternél.
(6) A Kht.-k tevékenységi körét, alapfeladatait érintő
szakmai intézkedések tervezeteit véleményezésre meg kell
küldeni a HM VGF-nek.
Záró rendelkelések 6. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 5. napon lép hatályba.
(2) Ezen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a Honvédelmi Minisztérium részvételével alapított
közhasznú társaságok működése feletti tulajdonosi és
szakmai felügyeletgyakorlás és a szakmai követelménytámasztás rendjéről szóló 96/2005. (HK 20.) HM utasítás, az
azt kiegészítő 15/2006. (HK 6.) HM utasítás, továbbá az
azt módosító 103/2006. (HK 19.) HM utasítás, valamint az
egyes HM utasítások módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló 45/2007. (HK 10.) HM utasítás 102. §-a.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1267/2012. (VII. 27.) Korm. határozata kormánybiztos felmentéséről.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 31. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva Ókovács Szilvesztert, a Magyar
Állami Operaház irányításáért felelős kormánybiztost e megbízatása alól 2012. augusztus 31. napjával felmenti.
2. Hatályát veszti a Magyar Állami Operaház irányításáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló
1291/2011. (VIII. 22.) Korm. határozat. 3. Ez a határozat 2012. augusztus 31. napján lép hatályba, és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1247/2013. (IV. 30.) Korm. határozata A KEOP-1.3.0/09-11-2012-0009. számú ivóvízminőség-javító beruházás saját hatáskörben történő megvalósításáról.
A Kormány a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011.  évi CLXXXIX.  törvény 16.  §-a és az  Európai Unió vagy más
nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről
szóló 170/2012. (VII. 23.) Korm. rendelet alapján a  KEOP-1.3.0/09-11-2012-0009 számú ivóvízminőség-javító beruházás („Békés
megyei Ivóvízminőség-javító Program”) megvalósításáról saját hatáskörben gondoskodik.
A beruházás a  következő településeket érinti: Békéssámson; Csabacsűd; Gádoros; Hunya; Kardos; Kardoskút; Kondoros;
Nagyszénás; Orosháza; Örménykút; Pusztaföldvár; Szarvas; Tótkomlós; Eperjes; Árpádhalom; Nagymágocs; Dombegyház;
Kisdombegyház; Magyardombegyház; Battonya; Magyarbánhegyes; Dombiratos; Almáskamarás; Békés; Békéscsaba
(Gerla-Mezőmegyer); Bélmegyer; Bucsa; Csabaszabadi; Csanádapáca; Csárdaszállás; Csorvás; Dévaványa; Doboz (Szanazug);
Ecsegfalva; Füzesgyarmat; Gerendás; Geszt; Gyomaendrőd (Gyomaendrőd-Nagylapos); Gyula -József szanatórium, -Városerdő;
Kamut; Kertészsziget (Töviskes Major); Kétegyháza; Kétsoprony; Körösladány; Köröstarcsa; Körösújfalu; Kötegyán; Lőkösháza
(Brédamajor); Medgyesbodzás, (Gábortelep); Méhkerék; Mezőberény; Mezőgyán; Murony; Nagykamarás; Okány; Pusztaottlaka;
Sarkad; Sarkadkeresztúr, (Sarkadkeresztúr-Kisnyék); Szabadkígyós; Szeghalom (Halasmajor); Tarhos (Vizesfás); Telekgerendás;
Újszalonta; Vésztő; Zsadány; Újiráz.
Az érintett helyi önkormányzatok kötelesek a beruházás megvalósításához szükséges, tulajdonukat érintő intézkedések tűrésére.
A Kormány a megvalósítással kapcsolatos feladatok ellátására az Országos Vízügyi Főigazgatóságot jelöli ki.
A Kormány e  határozatának bírósági felülvizsgálatát az  érintett önkormányzat képviselő-testülete a  Fővárosi Közigazgatási és
Munkaügyi Bíróságnál kérheti. A  perben felperesként az  önkormányzat képviselő-testülete, alperesként a  Kormány vesz részt.
A Kormányt a belügyminiszter képviseli. A keresetlevelet a belügyminiszternél a felülvizsgálni kért határozat Magyar Közlönyben
történő közzétételének napjától számított tizenöt napon belül kell benyújtani.
INDOKOLÁS Az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló 98/83/EK tanácsi irányelv (a továbbiakban: irányelv) 1. melléklete határozza
meg azokat a követelményeket, amelyeknek az emberi fogyasztásra szánt víznek meg kell felelnie.
Az irányelv az  arzén tekintetében a  10 µg/l, a  bór esetében az  1 mg/l, míg a  fluorid esetében az  1,5 mg/l határértéknek való
megfelelést írja elő.
Magyarországon 2011. november hónapban az  Európai Bizottság részére megküldött átmeneti eltérésre irányuló kérelem
és mellékletei alapján 365 település(rész)en ezen paraméterek valamelyike, vagy egyszerre több paraméter vonatkozásában
a  mért határérték meghaladja az  irányelv szerinti megengedett szintet. Az  érintett települések túlnyomó része indult
az  ivóvízminőség javítását szolgáló Környezet és Energia Operatív Program (KEOP) által finanszírozott pályázatokon,
melynek záró elszámolási határideje 2015. június 30-án jár le. A  szükséges uniós források a  KEOP keretein belül rendelkezésre
3.4.2.13. a tároló indirekt fűtésű,
3.4.2.14. a gépi szellőzéssel befújt levegő hőmérséklete a helyiséghőmérséklettel
egyező, a léghevítőt az alacsony hőmérsékletű, földgáztüzelésű kazánról táplálják, a
szellőzőrendszer 70% hatásfokú hővisszanyerővel van felszerelve, a szellőzőrendszer
légmennyisége, a vezetékek ellenállása és a működési ideje a ténylegessel megegyező,
3.4.2.15. a légcsatorna hőszigetelése 20 mm vastag, a nyomvonala a tényleges állapottal
megegyezően adottságként veendő figyelembe.
3.4.3. A gépi hűtés energiaigényének számítását az R. 3. melléklete szerint kell elvégezni.
állnak, az  Ivóvízminőség-javító Program felgyorsításáról hozott 1224/2011. (VI.  29.) Korm. határozat szerint a  saját erőt
a Belügyminisztérium által kezelt EU Önerő Alap támogatásának keretéből 100%-ban pályázhatják az önkormányzatok.
Erre figyelemmel Magyarország átmeneti eltérésre irányuló kérelemmel fordult az Európai Bizottsághoz.
Az Európai Bizottság 2012. május 30-ai keltezésű, a  Magyarország által az  emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló
98/83/EK tanácsi irányelv alapján kért eltérésről szóló C(2012) 3686 határozata alapján a  határozatban feltüntetett települések
tekintetében Magyarországon 2012. december 26-tól az irányelv mellékletében meghatározott szigorúbb követelményeket kell
a teljes népesség tekintetében teljesíteni.
A döntésre figyelemmel minden rendelkezésre álló eszközzel fel kell gyorsítani a  KEOP pályázati rendszerben elfogadott
beruházások megvalósítását.
A KEOP-1.3.0/09-11-2012-0009 számú ivóvízminőség-javító beruházás („Békés megyei Ivóvízminőség-javító Program”) esetében
a kötelezettség beálltáig, 2012. december 25-ig a projekt befejezése nem történt meg, a forrásvesztés veszélye fennáll, aminek
következtében a derogációs kötelezettség későbbiekben való teljesülésének ellehetetlenülése is felmerül.
A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011.  évi CLXXXIX.  törvény 16.  §-a alapján ha az  Európai Unió vagy más
nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettség kapcsán a  határidőben történő teljesítés elmaradásának reális veszélye fennáll,
a Kormány a kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósításáról saját hatáskörben gondoskodhat, melyről határozatot hoz.
Az ezzel összefüggő döntéshozatali folyamatot az  Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel
összefüggő beruházás megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről szóló 170/2012. (VII. 23.) Korm. rendelet szabályozza.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
118/2011. (XII. 2.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 96/2011. (VI. 24.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján a hitelesítési eljárás
kezdeményezője kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB)
96/2011. (VI. 24.) OVB határozata ellen, amelyben az OVB határozatának megsemmisítését és az OVB új eljárásra
utasítását kéri.
Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő
ívnek a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepel: „Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkaidő-beosztás szerinti
pihenőnapon végzett munkáért járó bérpótlékra vonatkozó szabályok a 2011. január 1-jén hatályos szabályok szerint
legyenek?”
Az OVB a kérdés hitelesítését azért tagadta meg, mert az nem felel meg az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében előírt egyértelműségi
követelménynek. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen
megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon
válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel
vagy „nem”-mel lehessen felelni. Az OVB szerint a választópolgárok számára nem egyértelmű, hogy mi értendő
a kérdésben meghatározott „munkaidő-beosztás szerinti pihenőnapon végzett munkáért bérpótlékra vonatkozó”,
illetve a „2011. január 1-jén hatályos szabályok” alatt. A választópolgároktól ugyanis nem várható el, hogy
a jogszabályok részletes tartalmával tisztában legyenek. Az OVB álláspontja szerint magából a népszavazási kérdésből
ki kell derülnie, hogy a választópolgár aláírásával, illetve szavazatával milyen kérdést támogat. Mindezekre tekintettel
az OVB – hivatkozással az Nsztv. 10. § c) pontjára és 13. § (1) bekezdésére – a kérdés hitelesítését megtagadta.
A kifogás benyújtója szerint az OVBh.-ban kifejtett indokok megalapozatlanok. A kifogás hivatkozik
az Alkotmánybíróság népszavazási kérdések egyértelműségének megítélésben kialakított gyakorlatára. Álláspontja
szerint a kérdés maradéktalanul eleget tesz, mind a választópolgári, mind a jogalkotói egyértelműség
Alkotmánybíróság által kialakított követelményének. A választópolgári egyértelműségnek – a kifogástevő szerint –
önmagában a kérdés tartalma tekintetében kell fennállnia, ugyanis a választópolgár a kívánt szabályozás tartalmáról
dönt, s nem arról, hogy az Országgyűlésnek az eredményes népszavazás alapján milyen szabályozási megoldást kell
választania. Másrészt a 2011. január 1-jén hatályos szabályok bárki által megismerhetőek a Magyar Közlönyből és
jogtárakból. A kifogásban előadottak szerint nem sérti a kérdés a jogalkotói egyértelműség követelményét sem.
A jogalkotói egyértelműségnek az eredményes népszavazást követően kell fennállnia. Tekintettel arra, hogy
a népszavazási eljárás során a szabályozási környezet megváltozhat, a parlamentnek a népszavazás eredményének
ismeretében kell eldöntenie azt, hogy a népszavazásra bocsátott kérdésből milyen – szabályozási, vagy
a szabályozástól való tartózkodás – kötelezettsége származik. A kifogás rámutat arra, hogy a kérdés
megfogalmazásával kapcsolatosan az OVB által felhozott kifogások is alaptalanok. A kérdés kötőereje
– a választópolgárok és a jogalkotó számára is egyértelműen – arra terjed ki, hogy a munkaidőkereten felül végezett
munkáért járó bérpótlék mértéke a munkavállalók számára ne változzon a 2011. január 1-jén hatályos szabályokhoz
képest.
Az OVB határozata a Magyar Közlöny 2011. évi 69. számában 2011. június 24-én jelent meg. A kifogást a Ve. 130. §
(1) bekezdésében előírt módon és határidőn belül, 2011. július 8-án nyújtották be az OVB-hez.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (Abtv.) 1. §
h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati
természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy
az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát
e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott kifogás érveit nem találta megalapozottnak. Az OVB
a kifogásolt határozatban az aláírásgyűjtő ív hitelesítését jogszerűen tagadta meg, ezért az Alkotmánybíróság az OVB
határozatában foglalt indokolással egyetértve, az indokok helyességére tekintettel a 96/2011. (VI. 24.) OVB határozatot
helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
127/2017. (HK 12.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése.  a Magyar Honvédség Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság átalakításának második ütemével összefüggő egyes feladatok
végrehajtásáról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
5. § (2) bekezdése és 11. § (1) bekezdés 11. pontja alapján
– figyelemmel a Magyar Honvédség Hadkiegészítő,
Felkészítő és Kiképző Parancsnokság átalakításának második ütemével kapcsolatos szervezési feladatokról szóló
59/2017. (XI. 16.) HM utasításra – a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya
a) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM),
b) a honvédelemért felelős miniszter közvetlen aláren
deltségébe tartozó szervezetekre és
c) a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) had
rendje szerinti szervezetekre
terjed ki. 2. A Magyar Honvédség Hadkiegészítő, Felkészítő
és Kiképző Parancsnokság átalakításának második ütemével összefüggő egyes feladatok
2. Az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság (a továbbiakban: MH HFKP) a Magyar Honvédség Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság átalakításának második ütemével kapcsolatos szervezési feladatokról szóló 59/2017. (XI. 16.) HM utasítás
(a továbbiakban: 59/2017. HM utasítás) 2. és 3. §-a szerinti
szervezeti elemeinek személyi állománya tekintetében
a személyügyi eljárás megkezdésére és végrehajtására
– ideértve a személyi beszélgetések lefolytatását is – munkáltatói jogkör gyakorlója, az állományilletékes parancsnok, vagy a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban:
HVKF) által arra felhatalmazott személy (a továbbiakban
együtt: felelős vezető) jogosult.
3. A személyügyi eljárásokkal, jogviszony megszüntetésével és civil munkaerőpiacra történő
visszaillesztéssel kapcsolatos rendelkezések 3. Az MH HFKP személyügyi szerve az együttes intézkedés hatálybalépését követő harmadik munkanapig ellenőrzi a személyügyi alapnyilvántartásokat, pontosítja az
MH HFKP-n, illetve az attól eltérő honvédségi szervezeteknél beosztást vagy munkakört be nem töltők, de személyügyi és pénzügyi ellátásra utaltak, továbbá képzésben
részt vevők számát, helyzetét, valamint az előmeneteli
szabályok alapján magasabb beosztásba kinevezésre számításba vehetők nyilvántartását.
4. A MH HFKP parancsnoka az MH HFKP állománytábla helyesbítő ívének kiadását követő ötödik munkanapig az adott beosztás vagy munkakör feltöltése, feltöltésének megtervezése érdekében pontosítja a továbbfoglalkoztatásra tervezett személyi állományra vonatkozó
elgondolásokat, valamint szükség szerint megtervezi a továbbfoglalkoztatásra nem tervezett személyi állomány felmentésének és szolgálatteljesítési vagy munkavégzési
kötelezettség alóli mentesítésének kezdőnapját. A szolgálatteljesítési vagy munkavégzési kötelezettség alóli mentesítések időpontját úgy kell meghatározni, hogy a továbbfoglalkoztatásra nem tervezett személyi állományt érintő
átadás-átvételi feladatok mellett is biztosítható legyen
az MH HFKP új szervezeti rend szerinti működésével kapcsolatos feladatok végrehajtása.
5. Az MH HFKP 59/2017. HM utasítás 2. és 3. §-a szerinti új szervezeti elemekhez tartozó személyi állomány
esetében a felelős vezető munkáltatói jogkörébe tartozó
személyügyi eljárások lefolytatására az MH HFKP állománytábla helyesbítő ívének kiadását követő nap és 2018.
március 30. között – a HVKF által meghatározott feltöltési
rendnek megfelelően – kerül sor.
6. A személyügyi eljárások során tájékoztatni kell az
érintett személyi állományt a jogairól és ennek körében ismertetni kell a hivatásos és szerződéses katona esetében
a más jogviszonyba történő áthelyezés elősegítésének lehetőségét is.
7. Az MH HFKP parancsnokának jogkörét meghaladó,
magasabb munkáltatói jogkörbe tartozó döntések esetén
a személyi javaslati lapokat a munkáltatói jogkör gyakorlójához a személyi javaslati lap aláírását követő öt munkanapon belül kell felterjeszteni.
8. A személyi állomány azon csoportját, akik megfelelnek a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
(a továbbiakban: Hjt.) 46. § (1) bekezdés r) pontja szerinti
feltételeknek, az érintett személyügyi szerv tájékoztatja
a közigazgatási tartalékállományba kerülés (TARTINFO)
lehetőségéről és az ehhez szükséges további teendőkről.
A honvédelmi ágazatban foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyával összefüggő egyes kérdések rendezéséről szóló 27/2008. (XII. 31.) HM rendelet 3/A. § (1) bekezdése szerinti felajánlás vizsgálatát a Honvéd Vezérkar
(a továbbiakban: HVK) Személyzeti Csoportfőnökség
(a továbbiakban: HVK SZCSF) szakállománya végzi.
9. Ha az MH HFKP 59/2017. HM utasítás 2. és 3. §-a
szerinti új szervezeti elemeihez tartozó hivatásos vagy
szerződéses katona részére beosztástervezési lap került kiadásra, az érintett a tervezett beosztás elfogadásáról az
MH HFKP által előkészített személyi javaslati lapon
nyilatkozik. A magasabb munkáltatói jogkörbe tartozók
esetén a felterjesztésre kerülő személyi javaslati laphoz
csatolni kell a beosztástervezési lapot is.
10. Az MH HFKP 59/2017. HM utasítás 2. és 3. §-a szerinti új szervezeti elemeinél továbbfoglalkoztatásra kerülő
hivatásos vagy szerződéses katonák új szolgálati beosztásba történő áthelyezésére, kinevezésére, szolgálati beosztás hiányában rendelkezési állományba helyezésére
az 59/2017. HM utasítás 4. § (3) bekezdésében meghatározott határidők figyelembevételével kerül sor.
11. Az MH HFKP személyügyi szerve a tárgynapi személyügyi eljárások alapján az érintett személyi állomány
vonatkozásában a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszerben (a továbbiakban: HM KGIR) rögzíti
a személyügyi nyilvántartásban kezelt adatok változásait.
12. Az MH HFKP személyügyi szerve a személyügyi
eljárás során keletkező adatok egységes rendben történő
feldolgozása érdekében gondoskodik arról, hogy a munkáltatói döntések – különösen a személyügyi parancsok és
határozatok egy példánya – legkésőbb azok aláírását követő 30 napon belül megküldésre kerüljön az MH Katonai
Igazgatási és Központi Nyilvántartó Parancsnokság (a továbbiakban: MH KIKNYP) részére.
13. A foglalkoztatásra irányuló jogviszony megszüntetése esetén a személyi állomány tagja részére – a HM
KGIR zárási időpontjainak figyelembevételével – illetménye és a Hjt., valamint a közalkalmazottak jogállásáról
szóló 1992. évi XXXIII. évi törvényben foglalt kivételekkel egyéb járandóságai az utolsó munkában, illetve szolgálatban töltött napon, de legkésőbb az azt követő tizenöt
napon belül kifizetésre, a jogviszonyra vonatkozó igazolások kiadásra kerülnek.
14. Az MH HFKP személyi állományából a továbbfoglalkoztatásra nem tervezettek civil munkaerőpiacra történő visszaillesztésének humánszolgálati feladatait az
MH HFKP személyügyi szervének szakállománya végzi,
amelynek során együttműködik a területileg illetékes állami foglalkoztatási szervekkel és az MH Szociálpolitikai
Közalapítvánnyal.
15. A HVK SZCSF csoportfőnöke az MH HFKP személyügyi szerv vezetőjének igénye esetén szakmai támogatást biztosít a továbbfoglalkoztatásra nem tervezettek
civil munkaerőpiacra történő visszaillesztésének humánszolgálati feladataival összefüggő feladatok szakszerű
végrehajtásában, valamint elősegíti az MH Szociálpolitikai Közalapítvánnyal történő kapcsolattartást.
4. A költségvetési és illetménygazdálkodással kapcsolatos feladatok 16. A pénzügyi és számviteli feladatok végrehajtása érdekében az MH HFKP a közalkalmazotti illetménygazdálkodásról szóló 113/2005. (HK 1/2006.) HM utasítás rendelkezéseinek megfelelően a közalkalmazotti állomány
foglalkoztatásához szükséges létszámot és béralapot 2018.
január 31-ig igényli a HM Védelemgazdasági Hivataltól
(a továbbiakban: HM VGH).
17. Az HM VGH az 59/2017. HM utasítás 8. § (2) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatok biztosítása
érdekében az abban nevesített honvédségi szervezetekkel
és azok szakfelelőseivel együttműködve felülvizsgálja
azok munkaköri jegyzékét, illetve állománytábláját.
18. Az MH HFKP pénzügyi biztosítását végző honvédségi szervezet Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó
Referatúra vezető pénzügyi referense az MH HFKP új
szervezeti elemei (telephelyek) személyi állományának
pénzügyi biztosítása érdekében pontosítja az MH HFKP
telephelyeire vonatkozó pénzügyi ellátásról rendelkező
MH HFKP parancsnokának intézkedését és azt 2017.
december 15-ig jóváhagyásra felterjeszti az MH HFKP
parancsnoka részére.
5. Hadműveleti és logisztikai feladatok 19. Az MH HFKP a szervezeti változással összhangban
módosítja a Készenlét Fokozásának Tervét (a továbbiakban: KFR). Az elkészített tervet az MH HFKP parancsnoka 2018. március 31-ig jóváhagyásra felterjeszti a HVKF
részére. A jóváhagyott KFR terv alapján az MH HFKP parancsnoka 2018. április 30-ig intézkedik a KFR tervhez
kapcsolódó okmányok pontosítására.
20. A HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF) pontosítja és az 59/2017. HM utasítás 4. § (2) bekezdése szerinti új szervezeti rend szerinti
működés kezdőnapjáig kiadja a módosított HM fejezet
béke és békétől eltérő időszaki logisztikai utaltsági rendjét
(a továbbiakban: LUR).
21. A HM VGH az MH HFKP kihelyezett szervezeti elemei elhelyezésének megfelelően pontosítja és az 59/2017.
HM utasítás 4. § (2) bekezdése szerinti új szervezeti rend
szerinti működés kezdőnapjáig kiadja az elhelyezési utaltsági rendet, valamint az MH HFKP kihelyezett szervezeti
elemeit érintően a HM VGH főigazgatója intézkedik a szolgáltatói szerződés szükség szerinti módosításáról.
22. Az MH HFKP kihelyezett szervezeti elemeit érintően az önkormányzati és a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság által biztosított objektumok
a) használatbavételét érintő szakmai feladatokat a HM
Vagyonfelügyeleti Főosztály,
b) üzemeltetésével összefüggő szakmai feladatokat
a HM VGH
az MH HFKP-val együttműködve végzi.
23. Az MH HFKP területileg illetékes kiképző százada
végzi – a LUR szerinti ellátó szervezetektől átvett eszközök és anyagok felhasználásával – a vezetését biztosító
előkészítő részleg és körzetparancsnok logisztikai ellátását, támogatását, illetve központi készletből biztosított
– a LUR szerinti ellátó szervezetek vagyonában lévő –
hadfelszerelésből az önkéntes területvédelmi tartalékos
alegységek állományának ruházati felszereléssel történő
ellátását.
24. Az MH HFKP területileg illetékes kiképző százada
gondoskodik a 23. pont szerint biztosított anyagok személyhez kötéséről, továbbá végzi az általa kiadott és a személyi állomány saját otthonában tárolt honvédségi ruházati cikkek ellenőrzését.
25. Az MH HFKP kihelyezett szervezeti elemei részére
biztosított eszközök és anyagok a LUR szerinti ellátó
szervezet vagyonában maradnak, amely gondoskodik
a szervezethez, illetve személyhez kötésről.
26. Az 59/2017. HM utasítás 2. és 3. §-a szerinti katonai
szervezetek közötti anyagmozgatás kizárólag az ESZKÖZ
program által készített mozgásbizonylatokon történik,
amelyeket a szervezeti elem átadásával érintett honvédelmi szervezet mint átadó és az MH HFKP mint átvevő
szervezet kijelölt anyagfelelősei aláírnak, és a logisztikai
ellátásukat végző szervezet bélyegzőjével hitelesítenek.
27. Az MH HFKP parancsnoka által átvevőként kijelölt
személyek – a LUR szerint illetékes honvédelmi szervezet
parancsnoka által kijelölt bizottsági tagok ellenőrzése mellett – az 59/2017. HM utasítás 2. és 3. §-a szerinti szervezetek parancsnokai által átadóként kijelölt személyektől
2017. december 15-ig helyiségleltár alapján átveszik az átadó katonai szervezet által nyilvántartott szolgálati, iroda
és egyéb helyiségeket, berendezési tárgyakat, bútorzatot,
valamint a Részletes Felszerelési Könyv, illetve szakanyag-nyilvántartások szerint a személyhez kötött elszámolás-köteles szakanyagokat.
28. Az MH HFKP az átvételre tervezett feladatokra tekintettel megigényli a LUR szerint illetékes honvédelmi
szervezettől a feladatok ellátásához szükséges elhelyezési
feltételeket.
29. A LUR szerint illetékes honvédelmi szervezetek
– szükség esetén központi készletből, illetve beszerzésből – biztosítják a munkavégzés alapfeltételeit, az elhelyezési-, híradó-informatikai anyagokat és eszközöket, továbbá a folyamatos logisztikai támogatást és ellátást
az MH HFKP kihelyezett szervezeti elemei részére.
6. Híradó, informatikai és információvédelmi szakfeladatok 30. A híradó, informatikai és futár szolgáltatásokat
a szervezési időszak teljes ideje alatt biztosítani kell.
A szolgáltatások átcsoportosítására, csökkentésére vagy
megszüntetésére csak a szervezési feladat végrehajtásának
ütemében kerülhet sor.
31. Az MH HFKP parancsnoka az MH HFKP új szervezeti elemei tekintetében a híradó-informatikai szolgáltatások biztosításának, módosításának, megszüntetésének,
valamint a tudakozói adatbázisok módosítása érdekében
a szervezetére vonatkozó szervezeti változásokat az együttes intézkedés hatálybalépését követő tizedik napig, valamint a személyi változásokat a személyügyi parancsok és
határozatok aláírását követő 30 napon belül megküldi a területileg illetékes híradó-informatikai üzemeltető szervezet részére. A megküldött adatok tartalmazzák a változásban érintett személyek nevét, rendfokozatát, beosztását,
valamint a részükre biztosítandó, módosítandó vagy törlésre kerülő híradó-informatikai szolgáltatásokat.
32. A híradó és informatikai szolgáltatások elsődlegesen az 59/2017. HM utasítás 2. és 3. §-ában nevesített szervezeteknél jelenleg üzemelő eszközök felhasználásával
kerülnek biztosításra.
33. Az MH HFKP összeállítja az 59/2017. HM utasítás 2.
és 3. §-a szerint kialakításra kerülő új szervezeti egységek
híradó és informatikai szolgáltatás igényét és azok biztosításának ütemezését, valamint azt 2017. december 21-ig megküldi a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF) részére.
34. Azon személyek, akiknek az eszközök és a szolgáltatások használatára vonatkozó jogosultsága megszűnik,
a használatukban lévő szolgálati rádiótelefont, SIM-kártyát, telefonkészüléket, faxberendezést, EDR-készüléket
és számítástechnikai eszközöket a jogosultság megszűnését követően haladéktalanul leadják az MH HFKP anyagnem-felelőse részére. Az adathordozóval, vagy adattárolási funkcióra alkalmas memóriával rendelkező eszközök
esetében a felhasználói adatok, valamint a további használatot akadályozó személyes beállítások és szolgáltatások
megfelelő eljárással történő törlését – a szükséges adatok
mentését követően – az eszközök leadása előtt kell elvégezni.
35. Az MH HFKP az 59/2017. HM utasítás 2. és 3. §-a
szerint kialakításra kerülő új szervezeti egységei elhelyezésének tervezésénél kiemelt szakmai és költséghatékonysági szempontként kell figyelembe venni, hogy
a minősített adatok védelme érdekében, jogszabály által
meghatározott fizikai biztonsági feltételekkel már részben
vagy teljes egészében rendelkező helyiségek a továbbiakban is a minősített adatok védelmével kapcsolatos funkciójuknak megfelelően kerüljenek hasznosításra. Kifejezetten e körbe tartoznak a minősített adatok elektronikus
feldolgozására kialakított helyiségek, az ügyeleti helyiségek, a minősített adatok tárolóhelyiségei, a nyilvántartó
illetve ügyviteli helyiségek, rejtjelkörletek.
36. Az MH HFKP parancsnoka vagy az általa kijelölt
személy a Honvédelmi Minisztérium fejezet Költségvetés
Gazdálkodási Információs Rendszer felhasználói jogosultságok, valamint a kapcsolódó infrastrukturális elemek
igénylésének és kiosztásának eljárásrendjéről szóló
9/2016. (HK 2.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés
(a továbbiakban: 9/2016. (HK 2.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés) alapján intézkedik a szervezeti változásban
érintett személyi állomány HM KGIR alkalmazásban történő munkavégzéséhez szükséges hozzáférési jogosultságainak (a továbbiakban: jogosultság) felülvizsgálatára.
A felülvizsgált jogosultság engedélyezésére, módosítására
vagy megszüntetésére, illetve a HM KGIR infrastrukturá
lis feltételeinek biztosítására a HM KGIR Portál kezdőoldalán a KGIR Üzemeltetési Tájékoztatóból vagy a HM
KGIR Útválasztón az Űrlapok mappából letöltött aktuális,
a HM KGIR felhasználóinak regisztrálásához és jogosultságainak definiálásához megnevezésű 3/A, illetve a végpont, munkaállomás létesítéséhez, áthelyezéséhez és
megszüntetéséhez megnevezésű 3/C jelű adatlapok kitöltésével és a 9/2016. (HK 2.) HM KÁT–HVKF együttes
intézkedés szerinti eljárásrend alapján kezdeményezhető
a felhasználók részére.
7. Dokumentumvédelmi és ügyviteli feladatok 37. Az MH HFKP a nyílt és a minősített adatok kezelésére az 59/2017. HM utasítás 2. és 3. §-a szerint kialakításra kerülő új szervezeti egységeinél létrehozza a MH HFKP
alárendeltségében működő Kezelő pontokat, amelyeket
a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint
a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010.
(III. 26.) Korm. rendelet 36. §-a alapján működtet.
38. Az 59/2017. HM utasítás 2. és 3. §-a szerinti katonai
szervezetek a 37. pont szerinti Kezelő pontokat, mint futárállomás szolgálják ki.
8. Az államháztartási belső ellenőrzéssel és az operatív belső kontrollrendszerrel összefüggő,
továbbá szervezési, deregulációs és egyéb feladatok 39. Az MH HFKP az 59/2017. HM utasítás 4. § (2) bekezdése szerinti új szervezeti rend szerinti működés kezdőnapjától a 2017. és 2018. évi államháztartási belső ellenőrzési feladatok végrehajtása során kiemelt figyelmet
fordít a működési folyamatok szervezeti változásokból
eredő kockázataira, a 2018. évi államháztartási belső ellenőrzési tervében szereplő célkitűzések pontosítása, az
éves államháztartási belső ellenőrzési terv módosítása, valamint a soron kívüli és a terven felüli kapacitás terhére
elrendelésre kerülő ellenőrzések útján.
40. Az MH HFKP parancsnoka intézkedik a honvédelmi szervezetek belső kontrollrendszerének kialakításáról,
működtetéséről és fejlesztéséről szóló 43/2017. (VIII. 17.)
HM utasítás 13. § (6) bekezdése alapján az MH HFKP belső kontrollrendszerének működését szabályozó operatív
belső kontrollrendszer szabályzat és a kapcsolódó dokumentumok felülvizsgálatára és módosítására.
41. Az 59/2017. HM utasításban meghatározott és az
együttes intézkedésben nem szabályozott feladatok tekintetében érintett csoportfőnökségek csoportfőnökei szakterületük vonatkozásában – szükség szerint – az együttes
intézkedés hatálybalépését követő tizenötödik napig kiadják, illetve pontosítják szakutasításaikat.
42. Az MH HFKP parancsnoka az 59/2017. HM utasításban meghatározott feladatokat érintően az együttes
intézkedés hatálybalépését követő tizenötödik napig
intézkedik az éves és havi munkatervek összeállításával és
a tervezett feladatok megvalósulásának nyomon követésével összefüggő feladatokról szóló 2/2014. (I. 21.) HM utasításban meghatározott és az MH HFKP új szervezeti elemeit érintő feladatok végrehajtására.
9. Záró rendelkezések 43. Ez az együttes intézkedés az aláírása napján lép hatályba, és 2018. május 1-jén hatályát veszti.
Dr. Firicz László s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
1191/2013. (IV. 9.) Korm. határozata a KEOP-2.1.2/2F/09-11-2012-0006 azonosító számú („Hatékony árvízvédelem Vácon” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint, a KEOP-2.1.2/2F/09-11-2012-0006 azonosító számú, „Hatékony árvízvédelem Vácon”
című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi
Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1110/B/2010. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t: Az Alkotmánybíróság a Lengyeltóti Városi Önkormányzat Képviselő-testületének a helyi környezet védelméről, a közterületek és ingatlanok rendjéről, a település tisztaságáról szóló 1/2000. (I. 20.) sz. rendelete 1. számú melléklet f) pontjában a mozgóbolti árusításra megállapított díjtételének alkotmányellenessége megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. 1. Az indítványozó Lengyeltóti Városi Önkormányzat
Képviselő-testületének a helyi környezet védelméről, a
közterületek és ingatlanok rendjéről, a település tisztaságáról szóló 1/2000. (I. 20.) sz. rendelete (a továbbiakban:
Ör.) 1. számú mellékletében a mozgóbolti árusításra megállapított díjtétel alkotmányellenességének megállapítását
és e rendelkezés megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó, egy országos hálózattal rendelkező,
mozgóbolti tevékenységet végző gazdálkodó szervezet indítványában kifejtette, hogy a támadott rendelkezéssel az
önkormányzat olyan díjtétetelt vezetett be, amellyel „indokolatlanul hátrányos helyzetbe hozza a mozgóbolti tevékenységet végző piaci szereplőket a többi kereskedőhöz
képest”. A mozgóbolt tekintetében megállapított napi
5000 Ft-os díj ugyanis többszöröse egy hasonló helyigényű, 6m2 alapterületű üzlet (árusító, egyéb fülke) esetében
fizetendő havi 750 Ft-os, vagy az őstermelők idényjellegű
árusítása, az alkalmi és mozgóárusítás után (6 m2-nyi elfoglalt terület esetén) fizetendő napi 1500 Ft-os díjnak. Az
indítványozó ezért az Alkotmány 9. § (2) bekezdésében
deklarált gazdasági verseny szabadságának és a 70/A. §
(1) bekezdésében foglalt diszkrimináció tilalmának megsértése miatt kezdeményezte az Ör. hivatkozott rendelkezése alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését. Az indítványozó az alkotmányellenesség alátámasztásaként hivatkozott az Alkotmánybíróság korábbi,
hasonló tárgyban hozott határozataiban megfogalmazott
következetes álláspontjára is.
2. Az Alkotmánybíróság az érdemi vizsgálat során észlelte, hogy az indítvány benyújtásakor már nem az indítványozó által kifogásolt díjtételek voltak hatályban, a módo
sított Ör. azonban az indítvánnyal támadott, a mozgóboltok esetében alkalmazandó díjtételt azonosan tartalmazza.
Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata, hogy utólagos normakontroll keretében a hatályos rendelkezéseket
vizsgálja (36/J/1990. AB végzés, ABH 1991, 669, 671.),
ezért vizsgálatát a jelen ügyben is az elbíráláskor hatályos
rendelkezések tekintetében folytatta le.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„9. § (2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a
vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a terüle
tén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. Az Ör. indítvánnyal érintett rendelkezései: „12. §
Közterülethasználat engedélyezésével kapcsolatos
szabályok
(…)
(4) Közterület – használat engedélyt kell beszerezni:
a) közterületben 10 cm túl benyúló előtető, ernyőszer
kezet, fényreklám cég és címtábla elhelyezéséhez,
b) önálló hirdetőberendezés és köztárgyak (figyelmez
tető, tájékoztató táblák, padok stb.) elhelyezéséhez,
c) építési munkával kapcsolatos állvány, építőanyag,
törmelék elhelyezéséhez,
d) alkalmi és mozgóárusításra, mozgóbolt árusitásra,
e) film és televíziófelvétel céljára,
f) vendéglátóipari előkert létesitéséhez,
g) kiállítás, alkalmi vásár, továbbá mutatványos tevé
kenység céljára történő igénybevételhez,
h) közhasználatra még át nem adott közterületek ideig
lenes hasznosításához
(…)” „A közterület használati díjak mértéke
1. számú melléklet
R.12. §
bekezdésének betűjele
A közterülethasználat díj Lengyeltóti
HATÁLYOS
(…) d) Őstermelők idényjellegű árusítása 1000 Ft/m2/nap(10) (…)
f) Idényjellegű árusítás
Alkalmi és mozgó árusítás
Mozgóbolti árusítás
Javító és szolgáltató tevékenység
(…)
(9) Módosítva: 20/2009. (X. 30.) rendelettel Hatályos: 2010.október 30.
(10) Módosítva: 9/2010. (IV. 23.) rendelettel Hatályos: 2010. április 23. napjától
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság számos határozatában értelmezte az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezést, amelynek értelmében a Magyar Köztársaság területén az emberi, illetve az állampolgári jogok, bármely
megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi
származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti
különbségtétel nélkül minden személyt megilletnek. Következetesen érvényesített álláspontja szerint a diszkrimináció tilalma elsősorban az alkotmányos alapjogok terén
tett megkülönböztetésekre terjed ki. Abban az esetben, ha
a megkülönböztetés nem emberi jog vagy alapvető jog tekintetében történt, az eltérő szabályozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha az az emberi méltósághoz való jogot is sérti. Az Alkotmánybíróság ez utóbbi
körben viszont kizárólag akkor ítéli alkotmányellenesnek
a jogalanyok közötti megkülönböztetést, ha a jogalkotó
önkényesen, ésszerű indok nélkül tett különbséget az azonos szabályozási körbe tartozó jogalanyok között [9/1990.
(IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46, 48.; 21/1990.
(X. 4.) AB határozat, ABH 1990, 73, 77–78.; 61/1992.
(XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280, 282.; 35/1994.
(VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 197, 203. ].
Az Alkotmánybíróság azt is kimondta: a megkülönböztetés tilalma nem jelenti azt, hogy minden megkülönböztetés tilos. A hátrányos megkülönböztetés tilalma arra vonat-
kozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő
méltóságú személyként) kell kezelnie, és az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembe vételével kell a jogosultságok és kedvezmények elosztása szempontjait meghatározni [9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46,
48.]. A diszkrimináció tilalmából tehát nem következik az,
hogy az állam – a különböző élethelyzetekben lévőkre tekintettel – ne különböztethetne, feltéve, hogy ezzel alkotmányos követelményeket nem sért. Az Alkotmánybíróság
szerint az állam joga – és bizonyos körben kötelezettsége
is –, hogy a jogalkotás során figyelembe vegye az emberek
között ténylegesen meglévő különbségeket [61/1992.
(XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280, 282.; 74/1995.
(XII. 15.) AB határozat, ABH 1995, 369, 373–374.].
A diszkrimináció vizsgálatánál tehát az első eldöntendő
kérdés, hogy az adott szabályozás tekintetében állított
megkülönböztetés egymással összehasonlítható alanyi
körre vonatkozik-e [49/1991. (IX. 27.) AB határozat, ABH
1991, 246, 249.; 432/B/1995. AB határozat, ABH 1995,
789, 792.]. Az Alkotmánybíróság ebben az ügyben megállapította, hogy az adott szabályozás tekintetében a
közterületi értékesítést végzők (a kereskedelemről szóló
2005. évi CLXIV. törvény 2. § 14. pontja) alkotnak homogén csoportot.
A közterület használatáért fizetendő díj, ahogyan azt az
Alkotmánybíróság számos határozatában hangsúlyozta „a
közterület használatának ellenértéke. Ennek megfelelően
a közterület-használat díjának alapvetően a közterülethasználat értékét befolyásoló tényezőkhöz (a terület nagysága, a településen belüli elhelyezkedése, a használat módja, időtartama stb.) kell igazodnia. A közterület-használók
között a közterület-használati díj mértéke tekintetében e
tényezők alapján tett megkülönböztetés nem tekinthető
alkotmányellenesnek” [120/2009. (XI. 20.) AB határozat,
ABH 2009, 1275, 1278.].
Az Alkotmánybíróság korábban már azt is hangsúlyozta, hogy a „közterület-használat díjának olyan szabályozása, amely a közterület-használat értékét meghatározó tényezők azonossága esetén, a szolgáltatástól független, annak értékét nem befolyásoló szempontok alapján kirívóan
magas díjfizetési kötelezettséget ír elő egyes vállalkozókra
és ezzel megkülönböztetést tesz a közterületet használó
vállalkozók között, önkényes, ezért alkotmányellenes”
[38/1998. (IX. 23.) AB határozat, ABH 1998, 454,
456–457.]. Az Alkotmánybíróság a 21/2003. (IV. 18.) AB
határozatban megerősítette, hogy alkotmányosan nem indokolható az a szabályozás, amikor a közterület-használati
díjat olyan szempontokra alapítják, amelyek a közterület
használatával nincsenek összefüggésben, s ezzel a díj mértéke tekintetében nem releváns szempont alapján, önkényesen, ésszerű indok nélkül tesznek megkülönböztetést a
közterületet azonos feltételek mellett használó kereskedelmi, vendéglátó-ipari közterület-használók között (ABH
2003, 784, 789.).
A jelen ügyben az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy az indítvány elbírálásakor a beadványban leírt közterület-használati díjak közötti lényeges különbség már nem
áll fenn. A hatályos szabályozás értelmében ugyanis 2010.
október 30-ától az egyes közterületi értékesítések céljából
igénybevett közterületek használatáért megközelítőleg
azonos (850–1000 Ft /m2/nap) díjat kell fizetni. A diszkrimináció alkotmányos tilalmának megsértése tehát etekintetben nem állapítható meg.
2. Az indítványozó szerint a közterület használatáért fizetendő díjak Ör.-beli szabályozása az Alkotmány 9. §
(2) bekezdésének a gazdasági verseny szabadságát deklaráló rendelkezését is sérti. Az Alkotmánybíróság következetesen érvényesített álláspontja, hogy a piacgazdaságnak
és a versenyszabadságnak nincs saját alkotmányossági
mércéje, a piacgazdaság, a versenyszabadság és más hasonló államcélok alkotmányellenes megsértését csak szélsőséges esetben, akkor állapítja meg, ha az állami beavatkozás „fogalmilag és nyilvánvalóan” ellentétes az államcéllal [21/1994. (IV. 16.) AB határozat, ABH 1994, 117,
119–120.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994,
197, 200.]. A vállalkozáshoz való jog azonban alkotmányos alapjog, ami az Alkotmánybíróság értelmezésében
azt jelenti, hogy bárkinek Alkotmányban biztosított joga a
vállalkozás, üzleti tevékenység végzése. A vállalkozás joga azonban nem abszolutizálható és nem korlátozhatatlan.
„A vállalkozás joga annyit jelent – de annyit alkotmányos
követelményként feltétlenül –, hogy az állam ne akadályozza meg, ne tegye lehetetlenné a vállalkozóvá válást.
A vállalkozás jogától különböző kérdés az, hogy a vállalkozó milyen közgazdasági feltételrendszerbe lép be”
[54/1993. (X. 13.) AB határozat, ABH 1993, 340, 342.].
Minderre figyelemmel az Ör.-nek a közterület használatáért – a mozgóbolti árusítás vonatkozásában – fizetendő
ellenértéket tartalmazó rendelkezésének alkotmányellenessége a gazdasági verseny szabadságának sérelmére
alapítva nem állapítható meg.
Az Alkotmánybíróság a fentiek alapján az indítványt,
mint megalapozatlant, elutasította.
Budapest, 2011. március 28. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1184/2013. (IV. 9.) Korm. határozata a Bejárható Magyarország Keretprogramról.
A Kormány támogatja a Bejárható Magyarország Keretprogramot (a továbbiakban: Keretprogram), mint az egészséges életmódra
nevelést, sport, turisztikai és szabadidős tevékenységeket (ideértve a gyaloglást, kerékpározást, lovaglást, vitorlázást, túrakenuzást)
népszerűsítő kezdeményezést és fontosnak tartja a programban foglaltak megvalósulását, ennek érdekében felhívja
 1. a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a feladatkörében érintett miniszterekkel és civil szervezetekkel
hangolja össze a Keretprogramhoz kapcsolódó feladatok végrehajtását, különös figyelemmel a jogszabályi környezet
felülvizsgálatára, továbbá felhívja az érintett kormányzati szerveket, intézményeket a támogató együttműködésre
a Keretprogram hatékony végrehajtása érdekében;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 vidékfejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
2. az emberi erőforrások miniszterét, hogy a köznevelési célok megvalósítása érdekében készüljön a Bejárható
Magyarország Keretprogram részeként a köznevelés számára olyan nevelési-oktatási program, amely az egészséges
életmódra nevelést, a szabadidő aktív, testmozgással járó természetben megvalósuló formáit, hazánk természeti és
kulturális örökségének, épített kincseinek megismerését, ökoturisztikai szemléletű bemutatását, közvetetten a hazai
turizmus népszerűsítését célozza;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 3. a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy vizsgálja meg a Keretprogramhoz kapcsolódó feladatok
végrehajtásához rendelhető európai uniós forrásokat és tegyen javaslatot a feladatkörében érintett miniszterek
bevonásával a 2014–2020 közötti időszak forrásfelhasználására.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 belügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 vidékfejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
120/2017. (III. 30.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Fardáné dr. Keil Zsuzsannát 2017. július 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. március 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1083/2012. (III. 30.) Korm. határozata a Magyar Fejlesztési Bank Zrt. által magyarországi pénzügyi intézmények részére alárendelt kölcsöntőke nyújtásáról.
A Kormány 1. a magyar gazdaság teljesítményének pénzügyi intézmények közreműködésével történő növelése céljából úgy
határoz, hogy az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MFB Zrt.)
alapfeladatainak teljesítése érdekében nyújtson éven túli lejáratú kölcsönöket – beleértve a hitelintézetekről és a
pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 5. számú mellékletének 19. pontjában meghatározott
kölcsönöket is – magyarországi pénzügyi intézmények részére legfeljebb 50 milliárd forint összegben, forint vagy euró
devizanemben, legfeljebb 15 év futamidővel, akár kötvényjegyzés útján is;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Támogatásokat Vizsgáló Iroda bevonásával gondoskodjon a 1. pont
hatálya alá tartozó intézkedések tervezetének az Európai Bizottság Versenypolitikai Főigazgatósággal történő
előzetes egyeztetéséről; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a kormányhatározat közzétételét követően azonnal
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy jelen kormányhatározat végrehajtása érdekében, a 2. pont szerinti
előzetes egyeztetés eredményeinek figyelembe vételével határozza meg az 1. pont hatálya alá tartozó kölcsönök
részletes feltételeit és az igénybevétel szabályait, valamint adjon alapítói határozat formájában utasítást az MFB Zrt.
részére a kölcsönnyújtásra. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a 2. pont szerinti előzetes egyeztetés eredményeinek kialakulását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
355/2018. (VII. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Szebeni Lászlót 2018. december 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. július 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
17/2010. (II. 26.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet közötti székhely-megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5 §-ának (1) bekezdése szerinti hatáskörömben
eljárva, a külügyminiszter és a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter elő ter jesz tése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet közötti
székhely-megállapodás (a továb biak ban: Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a külügyminisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a külügyminisztert és a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert, hogy a Megállapodás létrehozását
köve tően a Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
14/2014. (III. 31.) NGM rendelete a felnőttképzési szakértői és a felnőttképzési programszakértői tevékenység folytatásának részletes szabályairól.
A felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény 28. § (2) bekezdés a), b) és d) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
73. § n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. A felnőttképzési szakértői és a felnőttképzési programszakértői szakterületek
1. § (1) A felnőttképzési szakértői szakterületek:
a) felnőttképzési igazgatás,
b) nyelvi szakterület.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti szakterület rész-szakterületekből áll, melyek megnevezése azonos a  nyelv
megnevezésével.
(3) A felnőttképzési programszakértői szakterületek azonosak
a) az  Országos Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló
kormányrendeletben foglalt Országos Képzési Jegyzék szerinti képzés szakmacsoportjának,
b) a felsőoktatási alap- és mesterképzésről, valamint a szakindítás eljárási rendjéről szóló kormányrendelet
ba) 1. számú melléklete szerinti képzési ágak,
bb) 2. számú melléklete szerinti teljes alapképzési szak beszámításával induló mesterképzési szakok,
vagy egységes, osztatlan képzések, vagy
bc) 3. számú melléklete szerinti tanári szakképzettségek, vagy
c) a  tanárképzés rendszeréről, a  szakosodás rendjéről és a  tanárszakok jegyzékéről szóló kormányrendelet
1. melléklete szerinti tanárszakok
megnevezésével. 2. A felnőttképzési szakértői és a felnőttképzési programszakértői tevékenység folytatásának
feltételei
2. § (1) Felnőttképzési szakértői vagy felnőttképzési programszakértői tevékenység folytatása – a  felnőttképzésről szóló
2013.  évi LXXVII.  törvényben (a  továbbiakban: Fktv.) meghatározott feltételeken túl – annak engedélyezhető,
aki rendelkezik a kérelmében szereplő szakterülethez
a) felnőttképzési szakértői tevékenység esetén a (2) vagy (3) bekezdésben,
b) felnőttképzési programszakértői tevékenység esetén a (4) bekezdésben
előírt szakmai képesítéssel és szakmai gyakorlattal.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti felnőttképzési szakértői szakterülethez előírt szakmai képesítés és szakmai
gyakorlat:
a) szakmai képesítés, amely lehet
aa) felsőfokú végzettségi szint és pedagógus szakképzettség,
ab) felsőfokú végzettségi szint és pedagógiai jellegű – így különösen szociálpedagógus, pedagógiai
szakos előadó, pedagógiai szakos tanár, nevelőtanár, pedagógia alapszakos bölcsész,
neveléstudomány szakos bölcsész, pszichológus, viselkedéselemző – szakképzettség,
ac) andragógus vagy jogász vagy a  felsőoktatásban a  közigazgatási, rendészeti és katonai képzési
terület közigazgatási képzési ágában szerzett szakképzettség, vagy
ad) felsőfokú végzettségi szint,
 és
b) szakmai gyakorlat, amely
ba) az  a)  pont aa)–ac)  alpontja szerinti szakmai képesítés esetén legalább négyéves, a  kérelemben
megjelölt felnőttképzési szakértői szakterületen,
bb) az a) pont ad) alpontja szerinti szakmai képesítés esetén legalább hatéves felnőttképzési irányítási,
oktatási, minőségbiztosítási, oktatásszervezési vagy mérési-értékelési területen
megszerzett gyakorlat lehet. (3) Az 1. § (1) bekezdés b) pontja szerinti felnőttképzési szakértői szakterülethez előírt
a) szakmai képesítés
aa) a  kérelemben megjelölt felnőttképzési szakterület rész-szakterületével azonos nyelvből szerzett
nyelvtanári végzettség,
ab) nyelvtanári végzettség és a  kérelemben megjelölt felnőttképzési szakterület rész-szakterületével
azonos nyelvből „KER-C1” szintű, okirattal igazolt nyelvismeret, vagy
ac) pedagógus szakképzettség és – ha a  kérelemben megjelölt rész-szakterület nyelvéből nincs
felsőfokú végzettségi szintű nyelvtanári vagy nyelv és irodalom tanári képzés – a  felnőttképzési
szakterület rész-szakterületével azonos nyelvből „KER-C1” szintű, okirattal igazolt nyelvismeret,
és
b) legalább négyéves nyelvoktatási, nyelvi programkészítési, nyelvi mérés-értékelési vagy nyelvi lektorálási
területen szerzett szakmai gyakorlat.
 (4) Az 1. § (3) bekezdés szerinti felnőttképzési programszakértői szakterületekhez előírt szakmai képesítés és szakmai
gyakorlat:
a) pedagógiai felsőfokú végzettségi szint vagy andragógiai – így különösen andragógus, emberi erőforrás
tanácsadó, művelődésszervező, személyügyi szervező, humán szervező közművelődési szakember –
felsőfokú végzettségi szint, vagy két éves felnőttképzési oktatási gyakorlat,
b) a  kérelemben megjelölt felnőttképzési programszakértői szakterülethez igazodó szakirányú felsőfokú
végzettség, és
c) felnőttképzési programkészítési, oktatási, gyakorlatvezetési, oktatásszervezési, tananyag fejlesztési,
mérési-értékelési, kutatási vagy lektorálási területen szerzett legalább két éves szakmai gyakorlat.
(5) E  rendelet alkalmazásában szakmai gyakorlatnak minősül a  felnőttképzés területén munkavégzésre irányuló
bármely jogviszony keretében, vagy egyéni vállalkozóként folytatott, a  (2)  bekezdés b)  pontjában, a  (3)  bekezdés
b) pontjában vagy a (4) bekezdés c) pontjában meghatározott tevékenység.
(6) A  (4)  bekezdés a)  pontjának alkalmazásában felnőttképzési oktatási gyakorlatnak minősül a  köznevelési,
felsőoktatási vagy felnőttképzési területen munkaviszony, vagy közalkalmazotti jogviszony keretében folytatott
oktatási tevékenység, vagy a  felsorolt területeken munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében két éven
belül legalább kétszáz igazolt órában folytatott oktatási tevékenység.
3. § (1) A  felnőttképzési szakértő és a  felnőttképzési programszakértő (a  továbbiakban együtt: szakértő) első alkalommal
az  engedély megadásától számított fél éven belül, ezt követően kétévenként továbbképzésen köteles részt venni
és eredményes vizsgát tenni. A felnőttképzési szakértő továbbképzési kötelezettségének az engedélyében szereplő
valamennyi szakterület vonatkozásában – szakterületenként külön-külön – köteles eleget tenni, míg a felnőttképzési
programszakértő továbbképzési kötelezettsége az engedélyezett szakterületek számától független.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti továbbképzést és vizsgát a  Nemzeti Munkaügyi Hivatal (a  továbbiakban: NMH) szervezi
az Fktv. 9. §-a szerinti Felnőttképzési Szakértői Bizottság (a továbbiakban: FSZB) javaslatainak figyelembe vételével.
(3) A továbbképzés és vizsgáztatás felügyeletét a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter látja el.
4. § (1) A szakértő továbbképzéséhez szükséges, húsz óra időtartamú továbbképzési programra a  rendelet mellékletében
foglalt témakörök alapján az FSZB tesz javaslatot évente, melyet az NMH hagy jóvá.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti továbbképzési programot úgy kell összeállítani, hogy az  tartalmazzon legalább nyolc,
legfeljebb tíz óra időtartamú komplex szakértői gyakorlatot.
(3) A  továbbképzést záró vizsga tematikáját, időpontját és a  vizsgaszabályzatot az  NMH állapítja meg, és honlapján
évente közzéteszi.
(4) A  továbbképzést egymást követő napokon kell megszervezni, melynek az  (1)  bekezdésben meghatározott
időtartamába nem számít be a vizsga – egy órás – időtartama.
(5) A  továbbképzést záró vizsgára való jelentkezéshez a  továbbképzés (1)  bekezdésben meghatározott óraszámának
legalább nyolcvan százalékán való részvétel szükséges. A  továbbképzést záró vizsga eredményes teljesítéséről
tanúsítványt kell kiállítani.
(6) A 3. § (1) bekezdés szerinti továbbképzésen és vizsgán kizárólag szakértő vehet részt.
3. A felnőttképzési szakértői és a felnőttképzési programszakértői tevékenység folytatásának
engedélyezése
5. § (1) A  felnőttképzési szakértői tevékenység folytatására irányuló engedély kiadása iránti kérelmet az  NMH-hoz,
felnőttképzési programszakértői tevékenység folytatására irányuló engedély kiadása iránti kérelmet a  Magyar
Kereskedelmi és Iparkamarához (a  továbbiakban: Kamara) kell benyújtani (a  továbbiakban együtt: engedélyező
hatóság).
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelem tartalmazza
a) a kérelmező
aa) nevét, születési nevét, születési helyét és idejét, anyja nevét,
ab) lakcímét,
ac) a  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény szerint bejelentett és
nyilvántartott értesítési címét,
ad) elérhetőségét, valamint a szakértői tevékenységével összefüggő és közzétenni kívánt egyéb adatát,
ae) iskolai végzettségét az oktatási intézmény megjelölésével és
af ) iskolai végzettségét igazoló dokumentum számát és keltét
és
b) a  választott szakterület megnevezését, valamint az  1.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti szakterület
megnevezése esetén az 1. § (2) bekezdés szerinti rész-szakterület megnevezését.
 (3) A kérelemhez mellékelni kell:
a) a  szakmai képesítést igazoló okirat hiteles másolatát, honosított okirat esetében a  magyar nyelvű fordítás
hiteles másolatát,
b) a szakmai gyakorlat igazolásáról szóló okiratot vagy annak hiteles másolatát, mely tartalmazza
ba) az igazolást kérő (2) bekezdés a) pont aa) és ab) alpontjában foglalt adatait,
bb) az igazolást kérő által betöltött munkakör vagy végzett tevékenység megnevezését,
bc) a 2. § (5) vagy (6) bekezdés szerinti jogviszony megnevezését és a jogviszonyban töltött időtartamot
és
bd) a  munkáltató, foglalkoztató vagy a  bb)  alpont szerinti tevékenység teljesítését igazoló szerv vagy
személy megnevezését, címét és cégszerű aláírását,
c) a kérelmező hatósági erkölcsi bizonyítványát, vagy az Fktv. 6. § (3) bekezdése szerinti, a bűnügyi nyilvántartó
szervnek címzett kérelmét,
 és
d) az  illetékekről szóló törvény szerinti általános tételű eljárási illeték (a  továbbiakban: eljárási illeték)
–  a  benyújtott kérelmen – illetékbélyeggel történő lerovását, vagy elektronikus úton benyújtott kérelem
esetén az eljárási illeték banki átutalással történő megfizetését bizonyító, bank által kiadott igazolás eredeti
példányát vagy az átutalást igazoló bizonylat másolatát.
(4) Ha a  kérelemhez a  szakmai gyakorlat (3)  bekezdés b)  pontjában foglalt tartalmú igazolása a  munkáltató,
foglalkoztató vagy a  (3) bekezdés b) pontja bb) alpontjában foglalt tevékenység teljesítését igazoló szerv jogutód
nélküli megszűnése, vagy egyéb ok miatt nem mellékelhető, a  szakmai gyakorlat az  igazolást kérő (2)  bekezdés
a)  pont aa) és ab)  alpontjában szereplő adatait tartalmazó munkaszerződés vagy a  munkavégzés igazolására
alkalmas más dokumentum – (3) bekezdés a) pontjában foglalt módon történő – benyújtásával is igazolható.
(5) A  (3)  bekezdés c)  pontjában foglaltaktól eltérően, ha a  kérelem benyújtásának időpontjában a  kérelmező olyan
munkakört tölt be, amelynek feltétele a  büntetlen előélet igazolása, a  (3)  bekezdés c)  pontjában foglaltak helyett
a kérelmező a munkáltató ilyen tartalmú igazolását is mellékelheti kérelméhez.
(6) Az  (1)  bekezdés szerinti kérelem több – az  1.  § (1)–(3)  bekezdése szerinti – szakterületre és rész-szakterületre is
benyújtható.
6. § (1) A  felnőttképzési szakértői tevékenység és a  felnőttképzési programszakértői tevékenység folytatására irányuló
engedélyt (a továbbiakban: szakértői engedély) az engedélyező hatóság határozatlan időre adja ki.
(2) A  szakértői engedély – a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényben
foglaltakon túl – tartalmazza annak az  1.  § (1)–(3)  bekezdésében foglalt szakterületnek és rész-szakterületnek
a megnevezését, amelyre az engedély kiterjed.
4. A felnőttképzési szakértői és a felnőttképzési programszakértői nyilvántartás
7. § (1) A felnőttképzési szakértők és a felnőttképzési programszakértők közhiteles hatósági nyilvántartása (a továbbiakban:
nyilvántartás) – az  Fktv.-ben, valamint a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános
szabályairól szóló törvényben foglaltakon túl – tartalmazza a szakértő
a) 1. § (2) bekezdése szerinti rész-szakterületének megnevezését,
b) továbbképzése teljesítésének tényét a  teljesítést igazoló tanúsítvány számának és a  teljesítés időpontjának
feltüntetésével, vagy a továbbképzés teljesítésének hiányát,
c) tevékenysége felfüggesztésének vagy szünetelésének tényét, és annak kezdő és befejező időpontját.
(2) A  szakértő a  névjegyzékben szereplő adataiban bekövetkezett változást, valamint a  tevékenysége végzéséhez
az Fktv.-ben és e rendeletben meghatározott feltételek hiányát az adatváltozás keletkezésétől számított nyolc napon
belül köteles bejelenteni a  nyilvántartást vezető NMH-hoz vagy a  Kamarához, amely a  bejelentéstől számított
öt munkanapon belül intézkedik
a) a nyilvántartás adatainak bejelentés szerinti módosításáról, vagy
b) ha a bejelentés érinti a szakértői tevékenységre való jogosultságot
ba) a szakértői engedély módosításáról,
bb) a szakértői engedély visszavonásáról és a szakértő névjegyzékből való törléséről.
(3) A  felnőttképzési programszakértő – a  (2)  bekezdésben foglaltakon túlmenően – a  3.  § (1)  bekezdésben előírt
továbbképzési kötelezettsége teljesítését a  továbbképzést záró vizsga időpontjától számított nyolc napon belül
köteles bejelenteni a Kamarának.
5. A felnőttképzési szakértői és a felnőttképzési programszakértői tevékenység szünetelése
8. § (1) A szakértő tevékenysége szünetel, ha a szakértő az engedélyező hatóságtól – legfeljebb két év időtartamra – kéri
tevékenységének szüneteltetését a kezdőnap és az időtartam megjelölésével.
(2) A szünetelés idejére a szakértő Fktv. 7. § (1) bekezdés szerinti adatainak feltüntetetését mellőzni kell a nyilvántartás
Fktv. 7. § (3) bekezdésében foglalt közzététele során.
(3) A szünetelés időtartama a szakértő 3. § (1) bekezdés szerinti továbbképzési kötelezettségét nem érinti.
6. A felnőttképzési szakértői és a felnőttképzési programszakértői tevékenység ellenőrzése és
a szakértő nyilvántartásból történő törlése
9. § (1) Az engedélyező hatóság a szakértőt figyelmeztetésben részesíti, ha a hatósági ellenőrzés során megállapítja, hogy
a tevékenysége végzésére vonatkozó jogszabályban vagy hatósági határozatban szereplő előírásokat megsértette.
(2) Az  engedélyező hatóság – legfeljebb egy évi időtartamra – határozatban rendeli el a  szakértői tevékenység
felfüggesztését, ha a  szakértő a  3.  § (1)  bekezdésben előírt továbbképzési kötelezettségét az  ott meghatározott
időtartamon belül nem teljesíti.
(3) Az engedélyező hatóság a szakértői engedélyt visszavonja és ezzel egyidejűleg a szakértőt törli a nyilvántartásból,
ha a  szakértő az  engedélyező hatóság figyelmeztetése ellenére az  (1)  bekezdésben foglalt előírásokat ismételten
megszegte.
(4) Ha az  engedélyező hatóság az  engedélyt a  (3)  bekezdés szerint visszavonja, és a  szakértőt ezzel egyidejűleg törli
a nyilvántartásból, a visszavonó határozat jogerőssé és végrehajthatóvá válásától számított öt évig engedély kiadása
iránti kérelem nem nyújtható be.
(5) Az engedélyező hatóság – a (3) bekezdésben foglaltakon túlmenően – az engedélyt visszavonja és ezzel egyidejűleg
a szakértőt törli a nyilvántartásból, ha
a) a szakértői engedély feltételei annak kiadásakor sem álltak fenn, vagy utóbb megszűntek,
b) a  szakértő a  3.  § (1)  bekezdésében előírt továbbképzési kötelezettségét a  9.  § (2)  bekezdés szerinti
időtartamon belül sem teljesíti,
c) a szakértő bejelenti, hogy szakértői tevékenységét nem kívánja tovább folytatni, vagy
d) a szakértő elhalálozott.
7. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 13. § a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
11. § (1) Aki e  rendelet hatálybalépésének napján „felnőttképzéssel kapcsolatos igazgatás, irányítás” vagy „felnőttképzési
intézményi akkreditáció” szakterület megnevezéssel szerepel a  felnőttképzési szakértői tevékenység folytatásának
részletes szabályairól szóló 10/2010. (IV. 15.) SZMM rendelet (a  továbbiakban: R.) szerinti felnőttképzési szakértői
nyilvántartásban, azt olyannak kell tekinteni, mint aki megfelel a  felnőttképzési szakértői tevékenység 1.  §
(1) bekezdés a) pontja szerinti szakterületen történő folytatásának engedélyezéséhez előírt feltételeknek. Az NMH
e  felnőttképzési szakértőket haladéktalanul felveszi a  felnőttképzési szakértői nyilvántartásba, ha a  rendelet
hatálybalépését követő 30 napon belül a  szakértő nyilatkozik a  felnőttképzési szakértői tevékenység 1.  §
(1) bekezdés a) pontja szerinti szakterületen történő folytatásának szándékáról.
(2) Aki e  rendelet hatálybalépésének napján „felnőttképzési programakkreditáció” szakterület megnevezéssel
szerepel az  R. szerinti felnőttképzési szakértői nyilvántartásban, annak a  felnőttképzési szakértői tevékenység 1.  §
(1) bekezdés b) pont szerinti szakterületen történő folytatására vonatkozó engedélyezési eljárás során kérelméhez
nem kell mellékelnie a 2. § (3) bekezdés b) pontjában előírt szakmai gyakorlat igazolását.
(3) Aki e  rendelet hatálybalépésének napján a „felnőttképzési programakkreditáció” vagy a „felnőttképzési szakmai,
módszertani terület” szakterület megnevezéssel szerepel az  R. szerinti felnőttképzési szakértői nyilvántartásban,
azt olyannak kell tekinteni, mint aki megfelel a  felnőttképzési programszakértői tevékenység 1.  § (3)  bekezdés
a)–c)  pontja szerinti szakterületen történő folytatásának engedélyezéséhez előírt feltételeknek. A  Kamara
e  felnőttképzési programszakértőt haladéktalanul felveszi a  felnőttképzési programszakértői nyilvántartásba,
ha a  rendelet hatálybalépését követő 30 napon belül a  szakértő nyilatkozik szakterületének az  1.  § (3)  bekezdés
a)–c) pontja szerinti megnevezéséről.
(4) Aki az  (1)–(3)  bekezdés alapján nyilvántartásba kerül, az  a  3.  § (1)  bekezdésben meghatározott, első alkalommal
előírt továbbképzési kötelezettségét teljesíti azzal, ha a  Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészéből
támogatott, az  Fktv. szerinti felnőttképzési engedélyezési és ellenőrzési rendszer szakértői feladataira felkészítő,
2014. szeptember 30-ig befejezésre kerülő képzésen részt vesz, és sikeres vizsgát tesz.
12. § (1) E  rendelet a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9–11. és 13. cikkeinek való megfelelést szolgálja.
(2) A rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti bejelentése megtörtént.
13. § A felnőttképzési tevékenység folytatásának engedélyezési eljárása során fizetendő igazgatási szolgáltatási díj
mértékéről, befizetésének és felhasználásának szabályairól, valamint a  felnőttképzést folytató intézmények
ellenőrzése során kiszabott bírság befizetésének rendjéről szóló 56/2013. (XII. 4.) NGM rendelet 2. § (4) bekezdése
a következő c) ponttal egészül ki:
[A jogorvoslati eljárás igazgatási szolgáltatási díja (a továbbiakban: jogorvoslati díj)]
„c) az  Fktv. szerinti felnőttképzést folytató intézmények ellenőrzése során meghozott döntés ellen benyújtott
jogorvoslati kérelem esetén 33 600 forint.”
14. § A felnőttképzési minőségbiztosítási keretrendszerről, valamint a  Felnőttképzési Szakértői Bizottság tagjairól,
feladatairól és működésének részletes szabályairól szóló 58/2013. (XII. 13.) NGM rendelet 2.  § (1)  bekezdés nyitó
szövegrészének helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  felnőttképzési minőségbiztosítási keretrendszer (a  továbbiakban: keretrendszer) alapján a  felnőttképzést
folytató intézmény létrehozza saját minőségbiztosítási rendszerét, melynek során”
15. § Hatályát veszti a  felnőttképzési szakértői tevékenység folytatásának részletes szabályairól szóló 10/2010. (IV. 15.)
SZMM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
93/2017. (IX. 11.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Kazah Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Kazah Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert,
hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök