text:
99/2012. (IX. 25.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a LEADER Európai Unión belüli és harmadik országbeli területekkel való nemzetközi együttműködés végrehajtásához 2012-től nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. arculati elemek: a kedvezményezettnek a tájékoztatásra és nyilvánosságra vonatkozó rendelkezések értelmében,
a támogatással megvalósított beruházáson és eszközein feltüntetett, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes
alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló 2006. december 15-i 1974/2006/EK bizottsági rendelet
VI. melléklet 3.1. szerinti szlogen, az Európai Unió zászlajának logója, LEADER logó, Darányi Ignác Terv logó,
az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program (a továbbiakban: ÚMVP) logója, valamint a LEADER Helyi
Akciócsoport (a továbbiakban: LEADER HACS) logója; 2. együttműködési intézkedés: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési
támogatásról szóló 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1698/2005/EK tanácsi
rendelet) 65. cikke szerint meghatározott intézkedés; 3. együttműködési megállapodás: az együttműködés feltételeit szabályozó jogi formába foglalt és az összes
együttműködő fél által aláírt dokumentum, amely tartalmazza az e rendelet keretében megvalósítani tervezett
nemzetközi együttműködési projekt címét, tartalmát és az együttműködésben résztvevők elérhetőségeit;
4. együttműködési projekt: együttműködési intézkedés keretében az ügyfél által megszabott, megvalósítani kívánt
tevékenységek összessége; 5. előadóművész: a színészek, énekesek, zenészek, táncosok és más személyek, akik az irodalmi vagy művészeti
alkotásokat vagy a népművészet kifejeződéseit megjelenítik, éneklik, elmondják, elszavalják, eljátsszák,
tolmácsolják vagy más módon előadják; 6. helyi partner: az együttműködésben ügyfélként résztvevő LEADER HACS illetékességi területéhez tartozó településen a
4. melléklet szerinti együttműködési megállapodás megkötésekor, illetve az együttműködés megvalósítása folyamán
működő és induló mikro-, kis- és középvállalkozás, működő települési önkormányzat, települési nemzetiségi
önkormányzat, önálló jogi személyiséggel rendelkező önkormányzati társulás, székhellyel vagy telephellyel
rendelkező nonprofit szervezet, székhellyel vagy telephellyel rendelkező egyház, vagy belső egyházi jogi személy (a
továbbiakban: egyház), lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező természetes személy;
7. helyi termék: a LEADER HACS illetékességi területén honos, vagy ott megtermelt, előállított termék, helyi
termékként meghatározott hagyományos termék; 8. Helyi Vidékfejlesztési Stratégia: az ÚMVP Irányító Hatósága (a továbbiakban: IH) által elismert LEADER HACS-nak
az illetékességi területére kidolgozott és – az IH által meghatározott időközönként – aktualizált és az IH által
jóváhagyott fejlesztési stratégiája; 9. LEADER: az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 61. cikke szerint ekként meghatározott fogalom;
10. LEADER HACS: az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 62. cikkének megfelelő és az IH által elismert, jogi személyiséggel
rendelkező helyi közösség, amely az elismerés iránti kérelemmel egyidejűleg vállalta a LEADER HACS
minősítéshez kapcsolódó feltételek teljesítését; 11. LEADER HACS illetékességi területe: a LEADER HACS előzetes elismeréséről vagy a LEADER HACS elismeréséről szóló
határozatában meghatározott terület, amelynek vonatkozásában a LEADER HACS Helyi Vidékfejlesztési Stratégiát
(a továbbiakban: HVS) fogalmaz meg; 12. tradicionális eszköz: az a hagyományos, újonnan kereskedelmi forgalomban nem kapható gép, eszköz, tárgy,
amely a hagyományos népi kultúra, szellemi és tárgyi örökség ápolásának, bemutatásának céljából korhű formai
jellegeket hordozóan és funkcionalitással készült; 13. ügyfél: az a LEADER HACS, amely e rendelet keretében nemzetközi együttműködési projektet valósít meg.
(2) Az e rendeletben nem szabályozott kérdések vonatkozásában a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint
halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi
XVII. törvényben (a továbbiakban: Törvény), és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában
megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendeletben
(a továbbiakban: Vhr.) szereplő szabályokat kell alkalmazni. 2. Támogatás igénybevételének általános feltételei
2. § (1) Támogatási kérelem benyújtására magyarországi székhellyel rendelkező LEADER HACS jogosult, amely az
együttműködési projekt végrehajtásához helyi partnereket vonhat be. (2) Az alábbi nemzetközi együttműködési intézkedésekre vehető igénybe támogatás:
a) az Európai Unión belül: legalább egy hazai LEADER HACS és legalább egy, más európai uniós tagállamban
működő LEADER HACS között megvalósuló együttműködési projekt, b) együttműködés harmadik országokkal: legalább egy hazai LEADER HACS és legalább egy Európai Unión kívüli
LEADER-megközelítés szerint szerveződött, jogi személyiséggel rendelkező csoport részvételével megvalósuló
együttműködési projekt. (3) E rendelet alapján kizárólag együttműködési projektek megvalósítása támogatható. Kizárólag azok a tevékenységek
támogathatóak, amelyek az együttműködéshez szervesen kötődnek és a részletes megvalósíthatósági tanulmányban
feltüntetésre kerültek. (4) A megvalósíthatósági tanulmány formanyomtatványát és benyújtásának módját az IH a honlapján
(http://www.kormany.hu) közleményben teszi közzé. (5) Az e rendelet alapján benyújtandó támogatási kérelem kapcsán a Vhr. 27.§ (1) bekezdés h), valamint i) pontját nem kell
alkalmazni. (6) Az ügyfélnek megvalósíthatósági tanulmányt minden esetben készítenie kell, valamint azt az IH részére meg kell küldenie.
(7) A megvalósíthatósági tanulmány értékelését az IH által létrehozott Szakmai Bizottság az 1. mellékletben szereplő
értékelési szempontok alapján végzi. Pozitív elbírálás esetén az IH hozzájáruló nyilatkozatot állít ki. Amennyiben a
megvalósíthatósági tanulmány nem megfelelően kidolgozott, az IH átdolgozó javaslatokról szóló válaszlevelet küld.
3. § (1) Támogatás vehető igénybe az alábbi tevékenységekre:
a) beruházás jellegű fejlesztés (eszközbeszerzés, létesítmények megvalósítása, felújítása, korszerűsítése),
b) közösen működtetett szervezetek és közös szerveződések kialakítása,
c) kiadványok készítése, d) képzés, oktatás előkészítése és megvalósítása,
e) rendezvény előkészítése és megvalósítása, f) legjobb gyakorlatok átadása, tudástranszfer,
g) projektmenedzsment, h) egyéb közösen előkészített és végrehajtott tevékenységek.
(2) A beruházás megvalósításának, üzemeltetésének helye a magyarországi LEADER HACS-ok illetékességi területe.
(3) Kizárólag olyan rendezvény és képzés támogatható, amelyről részletes ütemterv vagy az ügyfélnek az
együttműködési projektben ellátandó feladatait részletező feladatterv készült, és az a támogatási kérelem részeként
benyújtásra került. (4) A rendezvényen és képzésen való részvétel vonatkozásában a résztvevők felé az együttműködési projekt keretében
támogatott eszközök és tevékenységek kapcsán díjat az ügyfél nem számolhat fel.
(5) E rendelet keretében az ügyfél által megszervezett rendezvény és képzés vonatkozásában nem vehető igénybe
támogatás: a) kizárólag egy adott gazdasági társaság érdekeinek és termékeinek bemutatását célzó termékbemutatóra,
rendezvényre, kivéve a helyi termékek népszerűsítését, valamint b) politikai célú rendezvényre.
4. § (1) Az együttműködési projekt keretében az ügyfél által szervezett rendezvény vonatkozásában az ügyfél köteles:
a) a rendezvény témáját, helyszínét és időpontját a rendezvény megvalósítási időpontját megelőző 30. napig
az illetékes LEADER HACS honlapján közzétetetni, továbbá ennek igazolását a közzétételtől számított 8 napon
belül, valamint b) a meghívót és a meghirdetés dokumentációját a rendezvény időpontját megelőzően legkésőbb 30 nappal
a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) területileg illetékes regionális kirendeltségének
megküldeni. (2) Az ügyfél a rendezvény helyén az arculati elemeket köteles feltüntetni.
(3) Az ügyfél a rendezvény megtartásáról köteles a rendezvény lezárását követően írásbeli emlékeztetőt készíteni, és azt
a kifizetési kérelemmel együtt megküldeni az MVH területileg illetékes regionális kirendeltségnek.
(4) Az írásbeli emlékeztető tartalmazza: a) a rendezvény helyszínét, időpontját, a célcsoport megjelölését, a rendezvény céljának és eredményének rövid
bemutatását, b) legalább 10 darab, a rendezvény főbb programjait és a rendezvényen elhelyezett arculati elemeket bemutató
dátumozott fotót. (5) A Vhr. 27. § (1) bekezdés g) pontjától eltérően a rendezvényen fellépő előadóművészek díjára vonatkozóan egy
árajánlat becsatolása szükséges. 5. § (1) Az együttműködési projekt keretében az ügyfél által megrendezésre kerülő képzés vonatkozásában az ügyfél köteles:
a) az oktatás megvalósítását: aa) legalább 10 darab dátumozott fotóval,
ab) jelenléti ívvel, ac) oktatási napló vezetésével, ad) képzési tematika elkészítésével dokumentálni, és
b) a résztvevők számára igazolást, tanúsítványt, bizonyítványt vagy oklevelet kiállítani.
(2) Képzés megvalósítása esetén a támogatási kérelemhez mellékelni kell a képző szerv által elkészített képzési
ütemtervet. (3) Az ügyfél köteles a képzés témáját, helyszínét és időpontját a képzés megvalósítási időpontját megelőző 30. napig
az illetékes LEADER HACS honlapján közzétetetni, valamint azokat a közzététel igazolásával együtt 8 napon belül
az MVH területileg illetékes regionális kirendeltségnek megküldeni. Több képzési napból álló képzés esetén az összes
képzési nap tervezett dátumát egyidejűleg is be lehet jelenteni.
(4) Az ügyfél a képzés helyén az arculati elemeket köteles feltüntetni.
(5) A kifizetési kérelemhez csatolni szükséges az addig lezajlott képzések vonatkozásában
a) a jelenléti ívet, b) a résztvevőkkel kötött megállapodások másolatát,
c) az oktatási napló másolatát, d) kiállított igazolások, tanúsítványok, bizonyítványok, oklevelek másolatát,
e) a dátumozott fotókat, amelyek a képzés helyszínét, résztvevőit és a nyilvánosság tájékoztatását mutatják be.
(6) Képzés esetén az elszámolható kiadás legmagasabb összege nettó 25 000 forint/résztvevő/nap, amely összegbe
a tolmácsolás és fordítás díja nem számítandó bele. Egy napnak nyolc képzési óra tekintendő, ennél rövidebb
időtartam esetén időarányos összeg alkalmazandó. Egy képzési óra hossza legalább 45 perc.
(7) Nem nyújtható támogatás a résztvevők szállásköltségeinek, a képzés helyszínére való oda- és visszautazás
költségeinek térítéséhez, vagy a pótló-, illetve javítóvizsga díjához.
(8) A képzésről az oktatás szervezőjének, a képző szervnek és a résztvevőnek megállapodást kell kötnie, amelyben
kötelező feltüntetni a) a felek nevét és személyes adatait,
b) a képzés témáját, időpontját, időtartamát, és c) a képzési órák számát.
3. A támogatás mértéke, elszámolható kiadások 6. § (1) E rendelet keretében egy ügyfél számára a 2012–2013. évi időszakban megítélhető támogatás összege az ügyfél által
benyújtott összes kérelem vonatkozásában együttesen nem haladhatja meg az 50 millió forintot.
(2) A támogatás forrása az EMVA. Az ÚMVP alapján 2012–2013. évi időszakban a támogatás nyújtására fordítható
keretösszeg 3,5 milliárd forint. (3) Kizárólag azon költségek számolhatóak el, amelyek az ügyfélnek az együttműködési projektben való részvételéhez
kapcsolódnak. (4) Támogatás vehető igénybe a 3. § (1) bekezdése szerinti tevékenységek megvalósulásához kapcsolódó költségekhez,
kivéve a) a motorral hajtott szárazföldi, légi, vízi közlekedési jármű vagy motorral hajtott sporteszköz beszerzésére, és ezen
eszközök forgalmazását érintő beruházásokhoz, b) a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendeletben meghatározott vontató,
nyerges vontató, tehergépkocsi, gépkocsi, valamint gépjármű fogalomkörébe tartozó eszköz beszerzéséhez,
c) termőföld és ingatlan vásárlásához, d) ingatlan bérleti díjához,
e) élő állat vásárlásához, f) tanulmánykészítéshez, g) a 2. mellékletben szereplő eszközök beszerzéséhez.
(5) A (4) bekezdés d) pontja alól kivételt képez, ha rendezvényhez vagy képzéshez kapcsolódik az ingatlan bérleti díja.
(6) Amennyiben az ügyfél rendezvényt, vagy képzést valósít meg, abban az esetben a rendezvényre vagy a képzésre
tervezett elszámolható kiadásokat, rendezvényenként, képzésenként elkülönítetten kell megadni.
(7) Nem igényelhető támogatás a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének
létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó
EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti
alábbi tevékenységekhez kapcsolódó fejlesztésre a) NACE Rev. 2. B nemzetgazdasági ág – Bányászat, kifejtési tevékenység;
b) NACE Rev. 2. 47.30 gépjármű-üzemanyag kiskereskedelem; c) NACE Rev. 2. 46 nagykereskedelem (kivéve: jármű, motorkerékpár);
d) NACE Rev. 2. K nemzetgazdasági ág – Pénzügyi, biztosítási tevékenység;
e) NACE Rev. 2. L nemzetgazdasági ág – Ingatlanügyletek;
f) NACE Rev. 2. O Nemzetgazdasági ág – Közigazgatás, védelem; kötelező társadalombiztosítás;
g) NACE Rev. 2. P Nemzetgazdasági ág – Oktatás, kivéve 85.5 Egyéb oktatás, 85.6 Oktatást kiegészítő tevékenység;
h) NACE Rev. 2. 77.31 Mezőgazdasági gépkölcsönzés; i) NACE Rev. 2. 49 Szárazföldi, csővezetékes szállítás;
j) NACE Rev. 2. 50 Vízi szállítás; k) NACE Rev. 2. 51 Légi szállítás.
(8) A LEADER HACS-ok részére a LEADER Helyi Akciócsoportok feladat ellátásához az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatás részletes feltételeiről szóló 30/2012. (III. 24.)
VM rendelet keretében elszámolt kiadások e rendelet keretében nem támogathatóak.
(9) Az együttműködési projektmenedzsment tevékenységhez kapcsolódó kiadások az összes elszámolható kiadás
20%-ának mértékéig számolhatóak el. (10) Az együttműködési projektmenedzsment tevékenységhez kapcsolódó és a 3. melléklet szerint elszámolható kiadások
együttesen az összes elszámolható kiadás 30%-ának mértékéig számolhatóak el.
(11) Az együttműködések utazáshoz kapcsolódó költségeit a 3. mellékletben foglaltakat figyelembe véve kell megtervezni
és a projekt költségvetésébe építeni. (12) A támogatás mértéke az összes elszámolható kiadás 100%-a.
7. § (1) A jóváhagyott elszámolható kiadások mértéke és aránya nem haladhatja meg
a) a Gépkatalógusban szereplő gépek, berendezések esetében a támogatási kérelem benyújtására rendelkezésre
álló időszak első napját megelőző napon hatályos Gépkatalógusban szereplő referenciaárat;
b) az Építési Normagyűjteményben (a továbbiakban: ÉNGY) beazonosítható tételek vonatkozásában az
elszámolható kiadás, támogatási kérelem benyújtására rendelkezésre álló időszak első napját megelőző napon
hatályos ÉNGY szerinti referenciaárát. (2) Ha az ügyfél valamely kiadási tételéhez kapcsolódóan árajánlatot csatol be a támogatási kérelméhez vagy a kifizetési
kérelméhez, a támogatásra csak olyan árajánlat alapján jogosult, amelyet e rendelet hatálybalépését követően
állítottak ki és tartalmazza a) az ajánlatkérő nevét, címét és az ajánlattevő nevét, címét és adószámát, természetes személy esetén
adóazonosító jelét, b) a kiadási tétel műszaki adatait,
c) a kiadási tétel mennyiségét és mértékegységét, d) a kiadási tétel nettó összegét, a felszámított áfát és bruttó összegét,
e) a kiadási tétel pénznemét, f) az ajánlattevő cégszerű aláírását, valamint
g) az árajánlat kiállításának dátumát. (3) Elektronikus árajánlat (webáruház, elektronikus levél) esetén a (2) bekezdés f) pontja szerinti követelményt nem kell
alkalmazni, azonban ha az árajánlattevő az ajánlatát elektronikus levélben adta, az elektronikus levél csatolmányainak
is meg kell felelniük a többi követelménynek. Az elektronikus árajánlat akkor fogadható el, ha tartalmazza a webáruház
honlap címét, illetve elektronikus levél esetén az árajánlattevő elektronikus levél címét is.
(4) Ha a referenciaár az adott tétel esetében nem állapítható meg a Gépkatalógus vagy az ÉNGY alapján, akkor az ügyfél
köteles legalább két árajánlatot csatolni az elszámolni kívánt kiadásokról.
(5) A két árajánlatnak hasonló műszaki tartalommal kell rendelkeznie és az ügyfél köteles indokolni az adott árajánlat
választását. (6) Az árajánlat nem származhat az ügyfél saját tulajdonában lévő vagy kapcsolt vállalkozásától, illetve olyan
vállalkozástól, amelyben az ügyfél többségi tulajdoni hányaddal rendelkezik.
(7) Az együttműködési projektmenedzsment tevékenységéhez kapcsolódó kiadások, valamint a 3. melléklet szerint
elszámolható kiadások tekintetében árajánlat becsatolása nem szükséges. 4. A támogatás igénybevételének feltételei
8. § (1) Amennyiben a támogatási kérelemben megfogalmazott tevékenység rendezvény megvalósítására is irányul,
a rendezvény keretén belül végzett tereprendezésre a Vhr. 30. § (7) bekezdését nem kell alkalmazni, ha az építési
tételek elszámolása az ÉNGY alapján történik. (2) A Vhr. 27. § (1) bekezdés g) pontjától eltérően a tradicionális eszköz beszerzése esetében egy árajánlat becsatolása
szükséges, amely árajánlat egyúttal igazolja, hogy az eszköz hordozza a megismertetni kívánt időszakban használt
eszköz formai és funkcionális jellemzőit. Az árajánlat becsatolása mellett az ügyfél nyilatkozik arról, hogy az árajánlat
alapján beszerzett tradicionális eszköz kereskedelmi forgalomban nem kapható.
(3) Eltérően a Vhr. 31. § (1) bekezdés c) pontjától a szoftver licencek ellenértéke eszközként elszámolható kiadás.
(4) A nemzetközi együttműködési projekt kapcsán kötelezően alkalmazni kell:
a) a magyar nyelvű 5. melléklet szerinti együttműködési megállapodást, vagy
b) az angol nyelvű 6. melléklet szerinti együttműködési megállapodást, vagy
c) a német nyelvű 7. melléklet szerinti együttműködési megállapodást, vagy
d) a francia nyelvű 8. melléklet szerinti együttműködési megállapodást.
(5) Az együttműködési projektek megvalósításának határideje a támogatási döntés kézhezvételét követően legkésőbb
2014. december 31. (6) Az együttműködési projekt kötelezettség vállalásával érintett részének átruházása csak a kötelezettségek
átvállalásával lehetséges az utolsó kifizetési határozat közlésétől számított 5 évig fennálló kötelezettségek
teljesítésének időtartama alatt. Az átvállalással az átadó mentesül a kötelezettségek alól. A kötelezettség
átvállalásához az MVH előzetes jóváhagyása szükséges. Az erre irányuló kérelmet az MVH által rendszeresített,
az MVH honlapján közzétett formanyomtatványon kell benyújtani. A kötelezettség átvállalása abban az esetben
hagyható jóvá, ha az átvevő a) nonprofit szervezet,
b) egyház, c) települési önkormányzat, d) települési nemzetiségi önkormányzat,
e) önálló jogi személyiséggel rendelkező önkormányzati társulás, vagy
f) költségvetési szerv. (7) Az együttműködési projekt megvalósítása a támogatási kérelem befogadását követően saját felelősségre elkezdhető.
(8) Nem vehető igénybe támogatás: a) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a Helyi Vidékfejlesztési Stratégiák LEADER fejezetének
végrehajtásához 2011-től nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 76/2011. (VII. 29.) VM rendelet
alapján elszámolt kiadásokra; b) arra a tevékenységre, beruházásra vagy fejlesztésre, amelyre az ügyfélnek elbírálatlan támogatási kérelme vagy
jogerős támogatási határozata van az EMVA-ból támogatható tevékenységre, beruházásra vagy fejlesztésre
vonatkozóan; c) a Magyar Nemzeti Vidéki Hálózat által a nemzetközi együttműködéseket elősegítő előkészítő technikai
látogatások támogatására meghirdetett felhívás keretében elszámolt kiadásokra; d) a nemzeti és közösségi jogszabályok alapján tiltott, illetve nem támogatható célokra, tevékenységre, kiadásra.
5. A támogatási kérelem benyújtása 9. § (1) A támogatási kérelmet folyamatosan, 2012. október 30-tól 2013. augusztus 31-ig lehet benyújtani postai úton, papír
alapon az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közzétett formanyomtatványon az MVH ügyfél székhelye
szerinti illetékes regionális kirendeltségéhez. (2) A támogatási kérelem benyújtásának feltétele az IH hozzájáruló nyilatkozatának megléte, amelyet az IH az ügyfél és
az MVH részére is megküld. (3) A támogatási kérelemhez mellékelni kell:
a) amennyiben az alkalmazandó, a 7. § (2)–(6) bekezdés és 8. § (2)–(3) bekezdés szerinti árajánlatokat,
b) az együttműködési projektben részt vevő szervezetek között létrejött együttműködési megállapodás másolatát,
c) az Európai Bizottság (a továbbiakban: EB) tájékoztatására a 9. melléklet szerinti projekt adatlapot, valamint
d) a Vhr.-ben meghatározott kötelezően csatolandó dokumentumokat. (4) A támogatási kérelem módosítására legkésőbb a benyújtást követő 10 napon belül van lehetőség. Amennyiben
az ügyfél a támogatási kérelmét módosítja, úgy az ügyintézési határidő a módosítás beérkezésétől számítva
újrakezdődik. 6. A támogatási kérelem elbírálása 10. § Az e rendelet alapján benyújtott támogatási kérelem feldolgozását az MVH a támogatási kérelem beérkezését követő
10 nap elteltével kezdi meg. A támogatási kérelem elbírálása a Törvény 32. § (1) bekezdés b) pontja szerint benyújtási
sorrend alapján történik. 7. A kifizetési kérelem benyújtása
11. § (1) A kifizetési kérelmet a Vhr. 16/B. § szerinti időszakokban papír alapon, postai úton az MVH területileg illetékes
regionális kirendeltségéhez kell benyújtani. (2) E rendelet szerinti intézkedés vonatkozásában a Vhr. 24. § (1) bekezdése nem alkalmazandó.
8. Jogkövetkezmények 12. § (1) Amennyiben az ügyfél a 4. § (1)–(4) bekezdésben foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, az MVH a rendezvényre
jóváhagyott támogatási összeget 5%-kal csökkenti. (2) Amennyiben az ügyfél az 5. § (1)–(5) bekezdésben foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, az MVH a képzésre
jóváhagyott támogatási összeget 5%-kal csökkenti. 9. Záró rendelkezések
13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
14. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
szóló 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 63. cikk b) pontja és 65. cikk végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapítja meg. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
283/2019. (VII. 12.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel dr. Tamásiné dr. Solymos Judit Veronikát 2020. január 23-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. június 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
12/2018. (III. 12.) HM utasítása a „Magyar Honvédség Összhaderőnemi Doktrína 3. kiadás” című szolgálati könyv hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti a „Magyar Honvédség Összhaderőnemi Doktrína 3. kiadás” című, Ált/43 cikkszámú szolgálati könyv,
ami a 2012. szeptember 28-án aláírt miniszteri jóváhagyással (HK 13/2012) lépett hatályba.
2. § A hatályon kívül helyezett nyílt szolgálati könyvet a  Magyar Honvédség katonai szervezetei a  Magyar Honvédség
Egységes Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról, valamint a  Honvédelmi Minisztérium és a  Magyar Honvédség
Titokvédelmi és Ügyviteli Szabályzata kiadásáról szóló 11/1996. (HK 7.) HM utasítás szerint saját hatáskörben
semmisítik meg.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1356/2017. (VI. 12.) Korm. határozata a Liget Budapest projekt megvalósításával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány megtárgyalta és tudomásul vette a  Liget Budapest projekttel kapcsolatos feladatok ellátásáért felelős miniszteri
biztos által előterjesztett, a Liget Budapest projekt állásáról szóló jelentést.
A Kormány a jelentés alapján a következő döntéseket hozta:
1. egyetért azzal, hogy a Városligettel mint tájképi kert jellegű közparkkal összefüggő kertépítési beruházás első üteme
2017. év őszén megkezdődjön;
2. egyetért azzal, hogy a  Magyar Műszaki és Közlekedési Múzeum (a  továbbiakban: Múzeum) beruházása több
ütemben és több telephelyen valósuljon meg, melynek érdekében
a) elrendeli, hogy a  Múzeum városligeti épületének eredeti tervek szerinti rekonstrukcióját követően
az újjáépített csarnok a Múzeum egyik telephelyeként működjön;
b) elrendeli, hogy a  Múzeum városligeti épületének eredeti tervek szerinti rekonstrukcióját követően
az újjáépített csarnokban a kiemelkedő magyar feltalálók találmányainak megismertetésére szolgáló korszerű
bemutatóterem kerüljön kialakításra, valamint megvizsgálandó egy közlekedési levél- és dokumentumtár
kialakítása;
c) elrendeli, hogy a  Múzeum számára egy olyan új telephelyet szükséges létrehozni, ahol a  közlekedési
eszközök, illetve azok történetének teljes spektrumú bemutatása lehetséges;
d) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az emberi erőforrások miniszterének bevonásával vizsgálja meg
a  c)  pontban meghatározott új telephely lehetséges helyszíneként az  egykori Északi Járműjavító területét,
különös tekintettel a  Diesel-csarnokra, egyúttal felhívja az  érintett minisztereket az  elhelyezés további
lehetőségeinek vizsgálatára;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. szeptember 30.
e) egyetért azzal, hogy a  Múzeum új telephelye megvalósításának előkészítéséért a  Múzeum főigazgatója
felelős;
3. az újonnan megépülő Nemzeti Cirkuszművészeti Központ beruházással összefüggésben
a) egyetért azzal, hogy Nemzeti Cirkuszművészeti Központ kivitelezésének megvalósításáig a  Fővárosi
Nagycirkusz jelenlegi helyszínén működjön tovább;
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon
a  Fővárosi Nagycirkusz új helyszíneként felmerülő lehetőségek felméréséről és a  szükséges egyeztetések
lefolytatásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. szeptember 30.
c) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – a  b)  alpont
szerinti felmérések és egyeztetések eredményei alapján – tegyen javaslatot a  Kormány részére a  Nemzeti
Cirkuszművészeti Központ elhelyezésének biztosítására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. november 15.
4. egyetért a Magyar Zene Háza beruházás megvalósításával összefüggésben új közbeszerzési eljárás lefolytatásával;
 5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  2.  pont d)  alpont és a  3.  pont b)  alpont esetében a  nemzeti
fejlesztési miniszter első helyi felelőssége mellett – gondoskodjon az  1–4.  pontban meghatározott feladatok
megvalósítása érdekében szükséges intézkedések megtételéről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1070/2015. (II. 25.) Korm. határozata az Igazságügyi Hivatal bírósági végrehajtással összefüggő feladatainak ellátásához szükséges beszerzések során alkalmazandó eljárási mentességről.
1. Az Igazságügyi Hivatal bírósági végrehajtással összefüggő feladatainak ellátásához szükséges beszerzések
lefolytatása során a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló
1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
44/2013. (X. 8.) NGM rendelete a Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományú tagjainak Öltözködési Szabályzatáról és a szolgálati igazolványokról, valamint a szolgálati jelvény rendszeresítéséről.
A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 82/A. § (1) bekezdés c) és g) pontjai alapján, a kormányhivatalokat
felügyelő miniszterek kijelöléséről szóló 5/2010. (XII. 23.) ME rendelet 1. § e) pontjában megállapított feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
I. FeJezet
általános rendelkezések 1. § A Nemzeti Adó- és Vámhivatal szervezetéről és egyes szervek kijelöléséről szóló 273/2010. (XII. 9.) Korm. rendelet
1. §-ában felsorolt központi, közép-, valamint az alsó fokú szervek vezetője (a továbbiakban: szerv vezetője) köteles
gondoskodni az  irányítása alá tartozó pénzügyőri állomány körében az  öltözködési szabályok, egyenruhára
valamint viselésére és a  szolgálati igazolványra, szolgálati jelvényre vonatkozó rendelkezések megismeréséről
és betartatásáról, a  pénzügyőr közvetlen irányításáért felelős vezető (a  továbbiakban: közvetlen vezető) pedig
az előírtak végrehajtásának ellenőrzéséről.
1. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) alapfelszerelési egyenruházati ellátmány: olyan egyszeri természetbeni járandóság, amelynek rendeltetése,
hogy a  pénzügyőrök véglegesítésüket követően rendelkezzenek minden olyan öltözeti változatot felölelő
egyenruházati termékkel, amely a  szolgálati feladatok ellátásához feltétlenül szükséges. Az  alapfelszerelési
egyenruházati ellátmányt elsődlegesen a  véglegesítést követő 12 hónap alatt kell átvenni a  ruházati ellátó
egységtől. Az alapfelszerelési egyenruházati ellátmányként kiadható termékek körét és maximálisan kiadható
mennyiségét a 3. melléklet tartalmazza, melytől eltérni csak lefelé, a közvetlen vezető javaslatára a szolgálati
feladat jellegének figyelembevételével, a szerv vezetőjének jóváhagyása mellet lehet;
b) díszelgő egyenruházat: a  díszegységek, a  díszőrök, zászlót kísérő pénzügyőrök által állami és nemzeti
ünnepeken, hivatali ünnepségeken viselt és a  közvetlen vezető rendelkezése alapján, díszövvel és fehér
kesztyűvel, valamint vezénylő feladatokat ellátó pénzügyőr esetén karddal kiegészített társasági vagy
gyakorló egyenruházat;
c) egyenruhás állomány: azok a pénzügyőrök, akik a szolgálati feladataikat jellemzően egyenruhában látják el;
d) egyenruházat: az  igényjogosultak részére a felügyeletet ellátó miniszter által rendszeresített azonos formájú
és színű, rendfokozati jelzéssel ellátott öltözet. A  rendszeresített egyenruházati termékek felsorolását
az 1. melléklet tartalmazza;
e) egyenruházati utánpótlási ellátmány: olyan naptári évre szóló pénzbeli járandóság, amelynek rendeltetése,
hogy az  alapfelszerelési egyenruházati ellátmányként kapott, de elhasználódott egyenruházati termékeket,
továbbá az  újonnan rendszeresített egyenruházati termékeket, valamint az  egyenruha megfelelő állapota
esetén a polgári ruházatot a pénzügyőr pótolni, megvásárolni tudja;
f ) felszerelési tárgy: az  alapfelszerelési egyenruházati normán felül a  közvetlen vezető által elrendelt, a  szerv
vezetője által jóváhagyott egységes megjelenést biztosító olyan eszköz (ruházati, kiegészítő, egyéb termék),
amely elsődlegesen a pénzügyőr védelmét, és azonosíthatóságát teszi lehetővé;
g) gyakorló öltözet: a  szerv vezetője által elrendelt, a  pénzügyőrök speciális szolgálati feladataik ellátása során
viselt öltözet;
h) igényjogosult: a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a  továbbiakban: NAV) teljes pénzügyőri állományára használt
állományi megnevezés;
i) illetékes személyügyi szervezeti egység: a pénzügyőr szolgálati helye szerint illetékes központi vagy középfokú
NAV szerv személyügyi szervezeti egysége;
j) próbaidős egyenruházati ellátmány: olyan egyszeri minimális természetbeni járandóság, amelynek
rendeltetése, hogy a  pénzügyőrök próbaidő alatt rendelkezzenek azon egyenruházati termékekkel,
amelyek az egyenruhás szolgálati feladatok ellátásához feltétlenül szükségesek. A próbaidős egyenruházati
ellátmányként kiadható termékek körét és maximálisan kiadható mennyiségét a  2.  melléklet tartalmazza,
melytől eltérni csak lefelé, a közvetlen vezető javaslatára a szolgálati feladat jellegének figyelembevételével,
a szerv vezetőjének jóváhagyása mellet lehet;
k) ruházati ellátó egység: az egyenruházati ellátást és elszámolást biztosító központi szervezeti egység;
l) szolgálati (köznapi) egyenruházat: a pénzügyőrök által általában a szolgálati feladataik ellátása során, az adott
időszaknak megfelelően viselt öltözet;
m) szolgálati igazolvány: a  pénzügyőr részére kiállított igazolvány, szigorú számadású, sorszámmal ellátott
biztonsági okmány, amely
ma) hivatásos szolgálati igazolvány (a továbbiakban: „H” igazolvány) vagy
mb) ideiglenes pénzügyőr szolgálati igazolvány (a továbbiakban: „I” igazolvány);
n) szolgálati jelvény: a „H” igazolványhoz tartozó, szigorú számadású, sorszámmal ellátott jelvény;
o) társasági egyenruházat: az  igényjogosultak viselete állami és nemzeti ünnepeken, kiemelkedő hivatali és
társadalmi rendezvényeken, társasági összejöveteleken, melynek viselését a szerv vezetője rendeli el;
p) újonnan bevezetett egyenruházat: az  alapfelszerelési egyenruházati ellátmány részét képező olyan
egyenruházati termék, amely funkcióját tekintve új termék, nem volt rendszeresítve, a  normajegyzékben
nem szerepel;
q) újonnan rendszeresített egyenruházat: funkcióját tekintve a  meglévő, már rendszeresített egyenruházati
termék kiváltására szolgál, de anyagában, színében, formájában stb. szembetűnő változás következett be;
r) vegyesruhás állomány: azok a  pénzügyőrök, akik a  mindennapi szolgálatteljesítést általában polgári
ruházatban látják el,
s) zenekari díszöltözet: a  zenekar tagjai által hangversenyeken, térzene adásakor és egyéb rendezvényeken,
esetenként viselt díszöltözet.
II. FeJezet
eGyenruházatI ellátás általános rendJe 2. A központi ellátás körébe tartozó termékek
3. § (1) A NAV-nál az alábbi termékek tartoznak a központi ellátás körébe:
a) egyenruházati termékek,
b) rendfokozati jelzések,
c) egyenruházaton viselhető kiegészítő elemek, karjelvények vagy jelvények, kitüntetések és tartozékaik,
valamint
d) egyes felszerelési tárgyak. (2) A központi ellátás körébe tartozó termékek beszerzését, kiadását és visszavételét a ruházati ellátó egység végzi.
3. Az egyenruházati ellátásban közreműködők 4. § (1) A  ruházati ellátó egység központi ellátás keretében biztosítja valamennyi igényjogosult részére a  4.  §
(1)  bekezdésében meghatározott termékeket, továbbá gondoskodik az  egyenruházati-, és felszerelési tárgyak
ellátásával összefüggő szolgáltatások végrehajtásáról.
(2) A ruházati ellátó egység feladata:
a) előzetes igénybejelentések és tapasztalati adatok alapján megtervezi az  igényjogosultak ellátási
szükségleteit, elkészíti az  egyenruházati termékek és a  központi ellátás keretében biztosítandó egyéb
termékek beszerzési és ellátási tervét,
b) az egyes termékek forgalmának figyelembevételével folyamatosan biztosítja az  igényjogosultak részére
a szükséges mennyiségben a megfelelő minőségű, méretű egyenruházati termékeket, felszerelési tárgyakat,
c) a pénzügyőrök leszerelése esetén végrehajtja a szükséges elszámolást,
d) koordinálja az  egyenruházati és egyes felszerelési tárgyak beszerzésével, tárolásával és kiadásával
kapcsolatos feladatokat,
e) ellátja az egyenruházati termékek és felszerelési tárgyak reklamációs ügyintézését,
f ) elvégzi az egyenruházati termékek igény szerinti méretre igazítását, szerelvényezését, valamint
g) leszereléskor vagy az egyenruházati termékek felszerelési tárgyak selejtezésekor gondoskodik a NAV-ra utaló
jelvények, feliratok eltávolításáról.
 (3) A 13. § (1) bekezdésben felsorolt felszerelési tárgyak – az f ) és g) pontban meghatározottak kivételével – központi
ellátását a ruházati ellátó egység végzi. III. FeJezet
eGyenruházaton vIselhetŐ kIeGészítŐk
4. Rendfokozati jelzések 5. § A NAV-nál rendszeresített egyenruházati termékeken a következő rendfokozati jelzések viselhetők:
a) váll-lap,
b) paroli,
c) paszománycsík,
amelyek részletes leírását a 4. melléklet tartalmazza.
5. Egyenruházati termékeken viselhető kiegészítő elemek és az ezeken alkalmazható feliratok
6. § (1) A  szervezeti hovatartozás egyértelmű beazonosíthatósága érdekében az  egyenruházati termékeken kizárólag
a következő feliratok viselhetők:
a) Nemzeti Adó- és Vámhivatal, vagy
b) TAX & CUSTOMS.
(2) Az egyenruházaton viselhető kiegészítő elemek, és az ezeken használható feliratok megjelenési formái a következők
lehetnek:
a) társasági vagy szolgálati karjelvény,
b) szakterületi karjelvény szakterületi megnevezéssel,
c) fém névkitűző,
d) hímzett név,
e) NAV felirat és logó,
f ) hímzett azonosítószám,
g) hivatásos állományjelölő,
h) egyetemi (főiskolai) végzettséget jelölő,
i) egyes egyenruházati termékek hátára szitázott, nyomott Nemzeti Adó- és Vámhivatal és TAX & CUSTOMS
felirat.
 (3) Az  egyenruházati termékekre a  rendszeresített kiegészítő elemeken, jelvényeken/karjelvényeken kívül bármilyen
más kiegészítő elem, felirat csak külön a NAV elnöke által kiadott engedéllyel alkalmazható, helyezhető fel.
 (4) A  különböző egyenruházati termékeken viselhető kiegészítő elemek felsorolását és kiviteli leírását az  5.  melléklet
tartalmazza. 6. Kitüntetések, jelvények viselésének rendje 7. § (1) Az egyenruházaton csak az állami kitüntetést, a hivatásos állományjelzést, az iskolai végzettséget tanúsító, továbbá
a NAV, valamint jogelődje a Vám- és Pénzügyőrség által alapított jelvényt lehet viselni.
(2) Külföldi nem állami kitüntetést csak az viselhet, aki erre engedélyt kapott a NAV elnökétől.
 (3) Kitüntetés és jelvény kizárólag a társasági egyenruházaton viselhető.
 (4) A  kitüntetések eredeti formában csak külön elrendelésre viselhetők. A  kitüntetéseket szalagsávon, a  társasági
egyenruha bal oldalán a  zsebtakaró fölött, belülről kifelé, több sorban, felülről lefelé haladva kell elhelyezni. Egy
sorban négy kitüntetés szalagsávját lehet viselni.
Iv. FeJezet 7. Az egyenruha viselésének szabályai 8. § (1) A  pénzügyőr szolgálati feladatainak ellátása során csak rendszeresített, szolgálati feladatainak ellátását biztosító
egyenruházati termékeket és felszerelési tárgyat viselhet.
(2) A pénzügyőr felelős a részére kiadott, valamint az általa átvett vagy vásárolt egyenruházati termékek és felszerelési
tárgyak megőrzéséért, állagmegóvásáért, továbbá az  egyenruházat utánpótlására kapott ellátmány célirányos
felhasználásáért.
(3) A  pénzügyőr köteles az  egyenruházatát mindig olyan állapotban tartani és azt úgy viselni, hogy az  a  szolgálati
követelményeknek és előírásoknak megfeleljen, valamint ne sértse a NAV tekintélyét.
(4) A rendszeresített egyenruházati termékek és felszerelési tárgyak – a testhez igazítás kivételével – nem alakíthatók át.
 (5) Az  ellátási rendszerből kivont vagy a  rendszeresítettől eltérő kivitelű egyenruházati termék és felszerelési tárgy
egyenruhaként, vagy egyenruhán kiegészítőként nem viselhető.
 (6) Egyenruházati termék és felszerelési tárgy kereskedelmi forgalomba nem hozható, továbbá nem hivatásos
állományú NAV tag vagy harmadik személy részére sem ellenértékért, sem egyéb formában nem adható át. Kivételt
képez ez  alól a  pénzügyőrök egymás között történő dokumentált átadása. Minden egyéb célú egyenruházati
termék és felszerelési tárgy ki- és átadása a NAV elnökének írásbeli engedélyéhez kötött.
9. § (1) Az  egyenruházati termékek és felszerelési tárgyak meglétét, valamint az  öltözködési előírások betartását
az  igényjogosultak közvetlen vezetője rendszeresen ellenőrzi, azok folyamatos utánpótlását az  igényjogosultak
részére a ruházati ellátó egység biztosítja.
(2) Dokumentált egyenruházati szemlét évente legalább egy alkalommal az  egyenruházati utánpótlási ellátmány
kifizetését megelőzően kell tartani, a  hivatásos állomány egyenruházatának ellenőrzése érdekében.
Az egyenruházati szemle megtartása és a szemle során tapasztalt esetleges hiányosságok megszüntetésére irányuló
intézkedések megtétele a szerv vezetőjének a feladata.
(3) Az  egyenruházati szemlének az  igényjogosultak szolgálati feladatainak ellátásához szükséges egyenruházati
termékek és felszerelési tárgyak szükséges mennyiségben való meglétére, azok minőségi ellenőrzésére kell
kiterjednie.
(4) A  ruházati szemléről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyben rögzíteni kell a  szemle lefolytatásának menetét,
tapasztalati eredményét, és a kiadott intézkedéseket.
(5) A  közvetlen vezetők kötelesek beosztottaik egyenruházatát rendszeresen ellenőrizni, és mindazon termékeket
pótoltatni, amelyek az  alapfelszerelési normában előírtakkal szemben hiányoznak, vagy amelyek pótlása
elhasználtságuk miatt szükségessé váltak.
(6) Az  a  pénzügyőr, aki alapfelszerelési egyenruházati ellátmányban részesült, a  kiadott mennyiségű egyenruházati
termékek bemutatására bármikor kötelezhető.
10. § (1) A  közvetlen vezető a  szolgálatban lévő, míg a  szerv vezetője a  közös rendezvényen résztvevő igényjogosultak
egységes és az esemény rangjához illő megjelenéséért felelős. A viselendő egyenruházati termékek és felszerelési
tárgyak összetételét a  szolgálati követelményekre, a  rendezvények jellegére (viselési alkalom), továbbá a  viselési
időszakra tekintettel kell meghatározni.
(2) A  vegyesruhás állomány a  szolgálat jellegének és az  alkalomnak megfelelő, kifogástalan állapotú polgári ruhát
viselhet, a szerv vezetőjének rendelkezése alapján.
11. § (1) A viselési alkalom szerint az egyenruházat lehet:
a) társasági egyenruha,
b) szolgálati egyenruha, vagy
c) gyakorló öltözet.
(2) Az egyenruha viselésének időszakai:
a) nyári időszak: május 1-től szeptember 30-ig,
b) átmeneti időszak: március 1-től április 30-ig, október 1-től november 30-ig,
c) téli időszak: december 1-től február utolsó napjáig
tart.
(3) Szélsőséges időjárás esetén a  közvetlen vezető ideiglenesen engedélyezheti az  adott időszakra megállapított
viselési változatokban meghatározott egyenruházati termékek használatától való eltérést.
12. § Hivatalos külföldi szolgálati úton, és külföldre történt vezénylés ideje alatt egyenruha a  NAV elnökének külön
engedélyével, a vonatkozó nemzetközi szerződések előírásainak megfelelően viselhető.
8. Felszerelési tárgyak 13. § (1) A felszerelési tárgyak a következők:
a) szolgálati jelvény,
b) láthatósági mellény,
c) kutató kesztyű,
d) kutató mellény,
e) kutató overall,
f ) zenekari díszöltözet, valamint
g) a mindenkori fegyverzeti utasításban rögzített, rendszeresített fegyverzet, fegyverzeti anyag, védő öltözet.
(2) A  pénzügyőr részére a  közvetlen vezető által a  fenti felsorolásból kijelölt, a  szerv vezetője által jóváhagyott,
a pénzügyőr szakmai feladatához igazodó felszerelési tárgyakat kell kiadni.
(3) A  felszerelési tárgyak a  NAV tulajdonát képezik, azok átadása-átvétele jegyzék kiállítása mellett, aláírás ellenében
történhet meg. A  felszerelési tárgyakkal a  pénzügyőrnek a  külföldre vagy más szervhez történő vezénylésekor,
a  szolgálati jogviszonya megszűnésekor, rendelkezési állományba kerülésekor, az  illetmény nélküli szabadság
megkezdésének, napját megelőző munkanapon el kell számolni a  felvétel helyén. Az  előreláthatóan 60 napot
meghaladó egészségügyi szabadság, valamint a szülési szabadság igénybevétele esetén a szerv vezetője dönti el,
hogy a felszerelési tárgyakkal a pénzügyőrnek elszámolási kötelezettsége keletkezik-e.
(4) Az  elhasználódott felszerelési tárgy cseréjére indokolt esetben, az  elhasználódott termék leadása mellett kerülhet
sor a felvétel helyén.
(5) Ha láthatóan nem természetes elhasználódás miatt válik szükségessé a  felszerelési tárgy cseréje, akkor kártérítési
eljárás keretében ki kell vizsgálni, hogy a  bekövetkezett rongálódás a  pénzügyőr hibájából, vagy rajta kívül álló
okból következett-e be. A lefolytatandó kártérítési eljárás eredményétől függetlenül, a szolgálati feladatok ellátása
érdekében új felszerelési tárgy kiadható.
v. FeJezet
szolGálatI IGazolványok, szolGálatI Jelvény 9. Közös szabályok
14. § (1) A  szolgálati igazolvány, valamint a  szolgálati jelvény tulajdonosa a  NAV, birtokosa az  a  pénzügyőr, aki a  szolgálati
igazolványt dokumentáltan, aláírásával igazoltan átvette.
(2) Szolgálai igazolvány és a  szolgálati jelvény másra át nem ruházható, letétbe nem helyezhető, biztosítékul nem
adható.
(3) A  pénzügyőr a  kiadott szolgálati igazolványt, valamint az  igazolványhoz tartozó szolgálati jelvényt köteles
megőrizni, szolgálatteljesítés, valamint munkavégzés során minden esetben magánál tartani, azt az  ellenőrző
elöljáró felszólítására bemutatni.
10. Szolgálati igazolványok 15. § A pénzügyőr a próbaideje alatt „I” igazolványra, majd véglegesítését követően „H” igazolványra jogosult.
16. § (1) A  szolgálati igazolvány biztosításáért, kiadásáért a  NAV Központi Hivatalának személyügyi szervezeti egysége
a felelős.
(2) A  szolgálati igazolvány kiadását, visszavonását, cseréjét vagy pótlását az  illetékes személyügyi szervezeti egység
a  szolgálati jogviszonyt létesítő, módosító vagy megszüntető munkáltatói jogkört gyakorló parancsa alapján
kezdeményezi.
(3) A szolgálati igazolványt ki kell cserélni, ha az a használat során azonosításra alkalmatlan mértékig megrongálódott
vagy az adattartalmát illetően változás következett be. A szolgálati igazolványt pótolni kell, ha a kiadott igazolvány
megsemmisül, elvész vagy eltulajdonítják, valamint ha alkalmatlanná válik a személyazonosság megállapítására.
(4) A szolgálati igazolvány visszavonásig érvényes. Visszavonásra a szolgálati jogviszony megszűnése esetén kerül sor.
17. § (1) A  NAV elektronikus személyügyi nyilvántartó rendszerében mindig az  aktuális rendfokozatot tartalmazó és
használatban lévő „H” és „I” igazolványnak megfelelő fényképnek kell szerepelnie.
(2) A  szolgálati igazolványt – sorszámának a  NAV elektronikus személyügyi nyilvántartó rendszerben történő
bejegyzését követően – az átvétel igazolása után kell a pénzügyőr részére kiadni.
11. Szolgálati jelvény 18. § (1) A  szolgálati jelvényt – a  jelvény számának a  NAV elektronikus személyügyi nyilvántartó rendszerben történő
bejegyzését követően – az átvétel igazolása után kell a pénzügyőr részére kiadni.
(2) Ha a  pénzügyőr a  bűnügyi szakterületről más területre vagy bármely területről a  bűnügyi szakterületre kerül
áthelyezésre, a szolgálati jelvény visszavonását és az új szolgálati jelvény kiadását, visszavonását, cseréjét az illetékes
személyügyi szervezeti egység a  szolgálati jogviszonyt módosító munkáltatói jogkört gyakorló parancsa alapján
írásban kezdeményezi.
(3) A szolgálati jelvényt ki kell cserélni, ha az a használat során azonosításra alkalmatlan mértékig megrongálódott.
 (4) A  szolgálati viszony megszűnése esetén az  utolsó munkában töltött napon a  szolgálati jelvényt a  hivatásos
állományú testületi tag köteles leadni, melyet az érintett szerv újra felhasználhat.
vI. FeJezet
eGyenruházatI ellátás és elszámolás rendJe 12. Az egyenruházattal történő ellátás
19. § (1) Az igényjogosultat
a) próbaidős egyenruházati ellátmányban;
b) alapfelszerelési egyenruházati ellátmányban;
c) egyenruházati utánpótlási ellátmányban;
kell részesíteni oly módon, hogy az  egyenruhás és a  vegyesruhás pénzügyőr az  a)–c)  pont szerinti egyenruházati
ellátmányra jogosult. Az a)–b) pontok szerinti ellátmányok kiadása norma szerint a 2–3. mellékletek alapján történik.
A kiadott egyenruházati termékek kihordási ideje 36 hónap amit a felvétel napjától kell számítani.
(2) A pénzügyőröknek a próbaidős és az alapfelszerelési egyenruházati ellátmányban felsorolt egyenruházati termékek
közül azzal kell rendelkeznie, amely felvételét számára a közvetlen vezető elrendelte és a szerv vezetője jóváhagyta.
Abban az esetben, ha a próbaidős és az alapfelszerelési egyenruházati ellátmányban meghatározott termékek közül
a  tényleges igény szerinti mennyiség nem lett meghatározva, akkor a próbaidős és a véglegesített pénzügyőrnek
a teljes próbaidős és alapfelszerelési egyenruházati ellátmányt ki kell adni. Az újonnan rendszeresített egyenruházati
termékek kivételével valamennyi próbaidős és alapfelszerelési egyenruházati terméket térítésmentesen kell
biztosítani.
13. A próbaidős és az alapfelszerelési egyenruházati ellátmány biztosításának rendje
20. § A próbaidős pénzügyőr részére a  véglegesítésének napjáig csak a  próbaidős egyenruházati normában
meghatározott egyenruházati termékek adhatók ki. Ha a próbaidős pénzügyőr szakmai feladata szükségessé teszi
további egyenruházati termékek felvételét, azt csak a  szerv vezetőjének írásos előterjesztése alapján adhatja ki
a ruházati ellátó egység. Az  így kiadott egyenruházati termékek az alapfelszerelési egyenruházati ellátmány részét
képezik.
21. § (1) A  próbaidős egyenruházati ellátmány a  szolgálati jogviszony létesítéséhez kapcsolódik, míg az  alapfelszerelési
egyenruházati ellátmány a véglegesítés napjától jár.
(2) Azon pénzügyőr részére, akit tábornokká neveznek ki, és a  tábornoki rendfokozat nem az  első rendfokozata,
kiegészítő tábornoki alapellátmányban kell részesíteni, ami az  alapfelszerelési egyenruházati ellátmány részét
képezi.
(3) Az  alapfelszereléskor kiadott egyenruházati termékek a  normában meghatározott kihordási idő letelte, illetve
az alapruházati normából való kivonásuk után a pénzügyőr tulajdonát képezik.
(4) A pénzügyőr más szakmai területre történő áthelyezése, vezénylése esetén, ha a 3. melléklet szerint meghatározott
maximális alapfelszerelési ellátmányt még nem vette át, és a  hiányzó egyenruházati termékek felvételére az  új
szakmai feladatának ellátásához szüksége van, úgy a  különbözetként jelentkező egyenruházati termékek
az alapellátás szabályai szerint kiadhatók részére.
(5) Konfekcionált kivitel hiányában az  alapfelszerelési egyenruházati ellátás méretre készítéssel, külön felár nélkül is
biztosítható, melynek legyártatásáról a ruházati ellátó egység gondoskodik.
14. A próbaidős, az alapfelszerelési és a hallgatói felszerelési egyenruházati ellátmány elszámolásának
rendje szolgálati és hallgatói jogviszony megszűnése esetén
22. § (1) A  pénzügyőr, ha a  szolgálati jogviszonya próbaidő alatt szűnik meg, köteles a  részére kiadott egyenruházati
termékekkel, valamint felszerelési tárgyakkal maradéktalanul elszámolni a  23.  § rendelkezései szerint. Ha
a  visszaadási kötelezettségének nem tud eleget tenni, a  hiányzó termékek értékét a  felvétel idején aktuális
értékesítési áron, 100%-ban meg kell térítenie. Az  elszámolás során az  összes kiadott egyenruházati termék és
felszerelési tárgy visszavételre kerül.
(2) A  már véglegesített pénzügyőr szolgálati jogviszonyának megszűnésekor köteles az  általa felvett próbaidős és
alapfelszerelési egyenruházati ellátmánnyal valamint a felszerelési tárgyakkal maradéktalanul elszámolni.
23. § (1) Ha a  szolgálati jogviszony a  véglegesítést követően, de még az  egyenruházati termékek kihordási idején belül
szűnik meg, a felvett egyenruházati termék értékét, a még hátralévő kihordási idő arányában, a pénzügyőr köteles
megtéríteni.
(2) Ha a  szolgálati jogviszony az  (1)  bekezdés szerint szűnik meg az  alapfelszerelési egyenruházati ellátmány
elszámolásakor az  új bontatlan csomagolású és még rendszerben lévő egyenruházati termék visszavehető,
amelynek értékével a  tartozás csökkenthető. Az  alapfelszerelési egyenruházati ellátmányként felvett, kihordási
időn belül visszaszolgáltatott egyenruházati termékek értéke csak a  tartozás csökkenthetősége érdekében vehető
figyelembe, járandóságként nem írható elő.
(3) Az elszámolás során visszavett, bontatlan csomagolású egyenruházati termék újraértékesíthető.
 (4) Az egyenruházati termékek esetében nem keletkezik elszámolási kötelezettsége az igényjogosultnak, ha a szolgálati
viszonya nyugdíjazás vagy elhalálozása miatt szűnik meg.
 (5) Nyugdíjazás esetén az alapfelszerelési egyenruházati ellátmánnyal elszámolni nem kell, de a felszerelési tárgyakkal
történő elszámolás ekkor is kötelező.
 (6) Elhunyt pénzügyőr felszerelési tárgyait térítési kötelezettség megállapítása nélkül vissza kell venni, kivéve, ha azok
a haláleset körülményei miatt elvesztek, vagy megsemmisültek. Ha az örökösök felszólítás ellenére sem szolgáltatják
vissza a  felszerelési tárgyakat, azok – avultatással figyelembe vett – fogyasztói árát hagyatéki teherként kell
bejelenteni a hagyatéki eljárást lefolytató közjegyzőnek. A 13. § (1) bekezdés g) pontban meghatározott felszerelési
tárgyak visszaszolgáltatási kötelezettsége méltányosságból sem engedhető el.
(7) Az (1) bekezdés szerinti térítési kötelezettség alól a NAV elnöke méltányosságból részben vagy egészben felmentést
adhat, kivéve, ha a  szolgálati jogviszony a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvény (a  továbbiakban: Hszt.) 53.  § f )–g)  pontja, 56.  § (2)  bekezdésének b)  pontja, vagy
az 59. § (1) bekezdésének b), d) vagy f ) pontja alapján szűnik meg.
15. Ruházati utánpótlási ellátmány folyósítása, és elszámolásának rendje jogviszony megszűnése
esetén
24. § (1) A  pénzügyőrnek az  egyenruházati utánpótlási ellátmányra való jogosultsága a  véglegesítését követő 12 hónap
elteltével keletkezik. Az egyenruházati utánpótlási ellátmányra vonatkozó jogosultsága ezt követően évente január
1-jétől nyílik meg, kivéve, ha az erre való jogosultság a (4) bekezdésben foglaltak miatt szünetel.
(2) Az egyenruházati utánpótlási ellátmányt legkésőbb minden év május 31-ig kell a pénzügyőrök részére folyósítani.
(3) Ha a  szolgálati jogviszony tárgyév január 1. napja és a  kifizetés napja között szűnik meg, a  pénzügyőr részére
az időarányos egyenruházati utánpótlási ellátmányt a szolgálati jogviszony megszűnésének napján ki kell fizetni, ha
a Hszt. 116. § (3) bekezdés szerinti elszámolási kötelezettségnek eleget tett.
(4) Nem jár egyenruházati utánpótlási ellátmány:
a) a három hónapot meghaladó illetmény nélküli szabadság időtartamára, a  Hszt. 96.  § (1)  bekezdés a) és
b) pontjában foglalt eseteket kivéve,
b) állásból való felfüggesztés, valamint az  előzetes letartóztatásba helyezés, a  lakhelyelhagyási tilalom vagy
ideiglenes kényszergyógykezelés alatt, továbbá a  szabadságvesztés büntetését katonai fogházban töltött
időtartamára, annak első napjától kezdődően, valamint a  szolgálati viszony Hszt. 51.  § szerinti szünetelése
idejére.
(5) A  (4)  bekezdés b)  pontjában meghatározott ok miatt visszatartott egyenruházati utánpótlási ellátmányt utólag ki
kell fizetni, ha a fegyelmi vagy büntetőeljárás felmentéssel zárul.
25. § (1) Ha a  szolgálati jogviszony – a  (2)  bekezdésben meghatározott esetet kivéve – év közben szűnik meg,
az egyenruházati utánpótlási ellátmánynak a szolgálatban töltött hónapokra eső, időarányos része jár a pénzügyőr
részére, azzal, hogy minden megkezdett hónap egész hónapnak számít.
(2) Ha a  szolgálati jogviszony elhalálozás következtében szűnik meg, akkor az  elhunyt örököseitől nem követelhető
vissza a  már kifizetett egyenruházati utánpótlási ellátmány, ez  esetben a  NAV elnöke által kijelölt szerv viseli
a számlával le nem fedett összeg adó- és járulékterheit.
(3) Ha a pénzügyőr még a ruházati utánpótlási ellátmány kifizetését megelőzően halálozik el, akkor az örökösök részére
a ruházati utánpótlási ellátmánynak a szolgálatban töltött hónapokra eső, időarányos része jár, azzal, hogy minden
megkezdett hónap egész hónapnak számít.
(4) Az el nem számolt utánpótlási ellátmány értéke a pénzügyőr részére kifizetendő utolsó havi illetményből, valamint
a  szolgálati viszonyra tekintettel őt megillető más pénzbeli juttatás összegéből levonandó és elszámolandó, ha
a levonás nem lehetséges az tartozásként kerül előírásra
26. § A pénzügyőr közszolgálati jogviszonyba, kormányzati szolgálati jogviszonyba vagy kormányzati ügykezelői
jogviszonyba, illetve más fegyveres szervhez való áthelyezése esetén a  tárgyévben részére kifizetett, vagy őt
egyébként megillető egyenruházati utánpótlási ellátmányból csak a NAV-nál hivatásos állományban töltött hónap
utolsó napjáig esedékes összegre jogosult, kivéve, ha a NAV elnöke az érintett fegyveres szerv vezetőjével másban
állapodott meg.
vII. FeJezet
záró rendelkezések 27. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
28. § A pénzügyőrök által e rendelet hatálybalépésekor még viselt egyenruházati termékeket legkésőbb 2016. december
31-ig a NAV elnöke által meghatározottak szerint lehet viselni.
29. § Hatályát veszti a
a) Vám- és Pénzügyőrség Öltözködési Szabályzatáról szóló 9/1999. (III. 31.) PM rendelet,
b) Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományú tagjai szolgálati viszonyának egyes szabályairól szóló
13/2010. (XII. 27.) NGM rendelet. varga mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


text:
1701/2015. (IX. 28.) Korm. határozata a regionális operatív programok keretében megvalósuló egyes közlekedésfejlesztési projektek vonatkozásában kötelezettségvállaláshoz, támogatási szerződés megkötéséhez történő hozzájárulásról.
A Kormány hozzájárul az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektek
 1. támogatása vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív
programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti
Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló
1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat] I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. szeptember 30. 2. támogatási szerződésének megkötéséhez az 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.9. pontja alapján.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. október 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
150/2013. (III. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Tokajiné dr. Tréki
Editet 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. március 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
55/2003. (IX. 4.) GKM rendelete a fénycsőelőtétekre vonatkozó energiahatékonysági követelményekről.
A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény
56. §-ának a) pontjában kapott felhatalmazás alapján
— figyelemmel a villamos energiáról szóló 2001. évi
CX. törvény 5. § a) pontjának 9. alpontjában foglaltakra — a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya a 230 V-os 50 Hz-es hálózati
feszültségről működtetett fénycsőelőtétekre terjed ki.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki a
a) a fénycsövekkel szerves egységet képező előtétekre;
b) a kifejezetten bútorba szerelendő lámpatestekhez
tervezett előtétekre és azokra az előtétekre, amelyek a
lámpatest nem cserélhető részét képezik, és amelyeket
nem lehet a lámpatesttől különállóan vizsgálni;
c) az Európai Közösség területéről kivitelre szánt fénycsőelőtétekre, akár önálló alkatrészként, akár lámpatestbe
beépítve kerülnek kivitelre.
2. § E rendelet alkalmazásában
a) beépíthető előtét: olyan előtét, amely kizárólag lám
patestbe, szerelvénydobozba, burkolatba vagy hasonló
helyre történő beépítésre készült. Az útvilágítási oszlopok
alján található előtétrekeszt burkolatnak kell tekinteni;
b) előtétes fénycső-áramkör: az a villamos áramkör vagy
annak része, amelyet általában egy lámpatestbe építenek.
Ez az előtétből és a fénycső(vek)ből áll;
c) előtétes fénycső-áramkör felvett teljesítménye: az
áramkör meghatározott tápfeszültségen mért, teljes teljesítményfelvétele;
d) fénycsőelőtét: a hálózat és egy vagy több fénycső közé
kapcsolt olyan egység, amely induktivitás, kapacitás vagy
induktivitás és kapacitás kombinációja útján elsősorban a
fénycsövek áramának kívánt értékére való beállítására
szolgál. Magában foglalhat a hálózati feszültség transzformálására olyan elemeket, amelyek segítenek a gyújtófeszültség és az előfűtő áram előállításában, megakadályozzák a hideggyújtást, csökkentik a stroboszkóp hatást, javítják a teljesítménytényezőt és/vagy elnyomják a rádiófrekvenciás zavart;
e) forgalomba hozatal: a fénycsőelőtét értékesítése közvetlen fogyasztó, mint végső felhasználó részére, illetve
viszonteladói tevékenység során;
f) műszaki dokumentáció: a fénycsőelőtéthez összeállított olyan dokumentáció, amely tartalmazza a fénycsőalátét azonosító adatait, tervezési jellemzőit, valamint a villamos energia fogyasztás mérési adatait és azok összehasonlítását az e rendeletben meghatározott követelményekkel;
g) önálló előtét: olyan előtét, amely minden járulékos
burkolat nélkül felszerelhető a lámpatest külső részére;
h) szervesen egybeépített előtét: olyan előtét, amely a
lámpatestnek nem cserélhető része és a lámpatest nélkül
nem vizsgálható.
3. § (1) Fénycsőelőtétet önálló alkatrészként, vagy lámpatestbe építve is csak akkor hozható forgalomba, ha teljesítményfelvétele nem haladja meg az előtétes fénycső-áramköröknek az 1. számú mellékletben meghatározott fénycsőelőtét-kategóriákra vonatkozó, a 2. számú mellékletben
szabályozott módon kiszámított, a 3. számú mellékletben
meghatározott legnagyobb felvett teljesítményét.
(2) A Magyar Köztársaság, illetve az Európai Unió
területén fénycsőelőtétet előállító (a továbbiakban:
gyártó), illetve — ha az nem állapítható meg — a forgalmazó felelős azért, hogy a forgalmazott fénycsőelőtét megfeleljen az (1) bekezdésben meghatározott követelményeknek.
4. § (1) A fénycsőelőtét forgalomba hozatalakor — önálló
alkatrészként, vagy lámpatestbe beépítve — fel kell tüntetni rajta a külön jogszabály1 szerinti megfelelőségi jelölést.
Ha a fénycsőelőtét lámpatestbe építve kerül forgalomba,
akkor a megfelelőségi jelölést a lámpatesten és annak csomagolásán kell feltüntetni.
(2) Az ellenkező bizonyításáig úgy kell tekinteni, hogy
a megfelelőségi jelöléssel ellátott fénycsőelőtét megfelel
az e rendeletben foglalt követelményeknek.
5. § (1) A gyártó köteles műszaki dokumentációt összeállítani.
(2) A műszaki dokumentáció tartalmazza:
a) a gyártó nevét és székhelyét;
b) az előtétmodell általános leírását a fénycsőelőtét
egyértelmű azonosításához szükséges mértékben;
c) az előtétmodell fő jellemzőire vonatkozó tájékozta
tásokat — beleértve a lényeges rajzokat —, amelyek érdemben befolyásolják az energiafogyasztást;
1 Az egységes megfelelőségi jelölés használatáról szóló 208/1999.
(XII. 26.) Korm. rendelet.
d) a használati és kezelési útmutatót;
e) a (4) bekezdésben előírtaknak megfelelően elvégzett
energiafogyasztás-mérési eredményeket;
f) részletes tájékoztatást arra vonatkozóan, hogy az
e) pontban említett mérések milyen mértékben felelnek
meg e rendelet 3. számú mellékletében meghatározott
energiafogyasztási követelményeknek.
(3) A gyártó felelős azért, hogy a forgalmazott fénycsőelőtét a vonatkozó szabványban2 meghatározott eljárások
szerint mért energiafogyasztása megfeleljen e rendelet
követelményeinek.
6. § (1) Az e rendeletben foglaltak teljesítését a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség és a megyei (fővárosi) fogyasztóvédelmi felügyelőségek (a továbbiakban: fogyasztóvédelmi
hatóság) ellenőrzi.
(2) Ha a fogyasztóvédelmi hatóság megállapítja, hogy a
megfelelőségi jelölést jogosulatlanul tüntették fel a rendelet
hatálya alá tartozó terméken, kötelezi a gyártót a termékre
vonatkozó előírások betartására a (3) bekezdésben foglalt
jogkövetkezményekre történő figyelmeztetés mellett.
(3) Ha a 3. § (2) bekezdésben meghatározott személy a
fogyasztóvédelmi hatóság határozatának határidőben nem
tesz eleget, a fogyasztóvédelmi hatóság az adott termék
forgalomba hozatalát és forgalmazását megtiltja, illetve a
termék forgalomból történő kivonása iránt intézkedik az
igénybe vehető jogorvoslati lehetőségekre történő tájékoztatás mellett.
(4) A fogyasztóvédelmi hatóság a (2) és (3) bekezdésben
szabályozott eljárás során hozott határozatában döntését
indokolni köteles.
(5) A (2) és (3) bekezdés szerinti intézkedésről a
fogyasztóvédelmi hatóság — az ügy iratainak megküldésével — tájékoztatja az Európai Bizottságot.
7. § (1) Ez a rendelet — a (2)—(3) bekezdés kivételével —
2004. január 1. napján lép hatályba.
(2) E rendelet 1. § (2) bekezdésének c) pontja és a 6. §
(5) bekezdése a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(3) E rendelet 4. számú melléklete 2005. november 21-én
lép hatályba, egyidejűleg a rendelet 3. számú melléklete
hatályát veszti.
2 EN 50294, jegyzékes jóváhagyó közleménnyel magyar nemzeti szabványként közzétéve 1998. december, Szabványügyi Közlöny 1999. december.
8. § E rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai közötti társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) a Tanács 92/75/EGK, a háztartási készülékek energiaés más erőforrás fogyasztását tartalmazó címkézéssel és szabványos termék-tájékoztatással kapcsolatos irányelvével;
b) az Európai Parlament és a Tanács 2000/55/EK, a
fénycsőelőtétekre vonatkozó energiahatékonysági követelményekkel kapcsolatos irányelvével.
Gaál Gyula s. k.,
gazdasági és közlekedési minisztériumi politikai államtitkár