text:
198/2010. (III. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 22-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Szepessy Zsolt, az Összefogás Párt elnöke (2000 Szentendre, Ady Endre utca 1. III/14.; P–5698) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. február 25-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. § szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy ne kapjon semmilyen segélyt és támogatást az a szülő, aki nem rendszeresen járatja iskolába
gyermekét?”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a beadvány nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, mely szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni. A Bizottság megítélése szerint ugyanis nem egyértelmű, mit ért a beadványozó a „nem
rendszeresen járatja iskolába gyermekét” kifejezés alatt.
A tankötelezettség – a hatályos jogszabályok értelmében – meghatározott életkortól meghatározott életkorig tart,
korosztályonként eltérően került szabályozásra, ebből következően a népszavazásra feltenni kívánt kérdésből nem
derül ki, hogy a beadványozó pontosan mely korosztályú gyermekekre vonatkozóan kíván szabályozást előírni.
Az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés nem felel meg az egyértelműség követelményének továbbá azért sem, mert nem
konkrét jogszabály megalkotására irányul, ezáltal nem felel meg az országos népszavazás intézménye
rendeltetésének, ebből következően a népszavazásra feltenni kívánt kérdés országos népszavazási
kezdeményezésként nem értelmezhető.
Fentiek alapján az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
18/2019. (VI. 18.) OGY határozata a 2020. év nemzeti összetartozás évének nyilvánításáról.
1. Az  Országgyűlés az  Alaptörvényben rögzített felelősségviselés jegyében, a  történelmi Magyarország területét
szétdaraboló és a  magyar nemzet harmadát idegen államok fennhatósága alá szorító, 1920. június 4-én aláírt
békediktátum 100. évfordulójára emlékezve, számot vetve e békediktátum által okozott politikai, gazdasági, jogi és
lélektani problémák máig tartó megoldatlanságával, de egyben erőt merítve a külhoni magyarság megmaradásba
vetett hitéből és értékelve a 2010-ben megkezdett határokon átívelő békés nemzetegyesítési politika eredményeit,
a 2020. évet a nemzeti összetartozás évének nyilvánítja.
2. Az  Országgyűlés támogatja és szorgalmazza az  anyaországban, a  Kárpát-medencében és a  nagyvilágban élő
magyarság körében olyan rendezvények, megemlékezések szervezését, valamint oktatási anyagok és filmalkotások
készítését, amelyek erősítik a magyarság országhatárok feletti összetartozásának tudatát, önazonossága kifejezését
és védelmét.
3. Az  Országgyűlés támogatja és szorgalmazza a  Kárpát-medencei magyarság megmaradásáért folytatott
küzdelmeinek, valamint a  magyarság kulturális, szellemi, tudományos, gazdasági és sportsikereinek bemutatását
szolgáló kiállítások, konferenciák szervezését és ismeretterjesztő anyagok létrehozását.
4. Az  Országgyűlés támogatja és szorgalmazza az  állami szuverenitás elvét és a  nemzeti közösségek önazonossága
iránti jogos igényeket egyaránt tiszteletben tartó új közép-európai együttműködés megteremtését, amellyel
a térség minden állama, nemzete és nemzeti közössége hasznára meghaladható a nemzeti kirekesztés, jogfosztás és
korlátozás múltbéli öröksége.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
55/2019. (II. 21.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993.  évi LV.  törvény
9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/817/3/2018. számú előterjesztésére – Weissenbeck
Zoltán (más átírással: Vajsenbek Zoltán; születési hely, idő: Bácsföldvár [Jugoszlávia], 1961. április 23.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. február 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
190/2010. (XI. 18.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 397/2010. (V. 19.) OVB határozatát a jelen határozatban foglalt
indokolással helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) a 397/2010. (V. 19.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.)
megtagadta egy országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítését. Az aláírásgyűjtő íven a következő
kérdés szerepelt: „Alulírottak egyetértünk azzal, hogy az Országgyűlés nemzetközi szerződés megkötését
kezdeményezze az Európai Unió tagállamai, illetve a Földközi-tengerrel határos országok között, amely nemzetközi
szerződés azt tartalmazza, hogy a Gibraltári-szorosban gát épüljön azért, hogy a globális felmelegedés miatti
tengervízszint-emelkedés ne érintse a Földközi-tenger partvidékét.”
Az OVB álláspontja szerint a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
 szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 17. §-ának, mivel annak megfogalmazása megtévesztő
a választópolgárok számára és azt a téves látszatot kelti, mintha az aláírásgyűjtés alkalmával népszavazási
kezdeményezést támogatnának. A kezdeményzés ugyanis nemzetközi szerződés megkötésére – nem pedig a kérdés
Országgyűlés által történő napirendre tűzésére – irányul. Erre tekintettel az OVB az Nsztv. 18. § b) pontja értelmében
döntött az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról.
2. Az OVBh. a Magyar Közlöny 2010. évi 82. számában, 2010. május 19-én jelent meg. A választási eljárásról szóló 1997. évi
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés
hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet
benyújtani. A határozat ellen 2010. június 2-án – határidőben – kezdeményező nyújtott be kifogást.
A kifogást tevő beadványában kifejtette, hogy a hatályos jogszabályok nem teszik kötelezővé azt, hogy a kérdésben
szerepeljen „az Országgyűlés tárgyalja meg” vagy ehhez tartalmilag hasonló szövegrészt, ezen kívül az aláírásgyűjtő ív
tartalmaz utalást az országos népi kezdeményezésre. Az egyértelműség feltételének a kérdés
tehát – szerinte – megfelel. Kérte ezért, hogy az Alkotmánybíróság az OVBh.-t semmisítse meg és az OVB-t utasítsa új
eljárás lefolytatására.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. Törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999,
251, 256.].
2. A népi kezdeményezés gyanánt benyújtott kérdésnek megfelelő aktus valójában nem tartozik az Országgyűlés
hatáskörébe, mivel az Alkotmány 19. § (3) bekezdésének f) pontjára, 30/A. § b) pontjára és 35. § (1) bekezdésének
j) pontjára figyelemmel az Országgyűlés közreműködése a nemzetközi szerződéses kötelezettségek létrejöttének
eljárási folyamatában nem a közvetlen kezdeményezés révén érvényesül, hanem később, a letárgyalt szerződésszöveg
megerősítési (ratifikációs) eljárása során, amelyet az Országgyűlés vagy önállóan, vagy a köztársasági elnököt
a megerősítés okmány kiállítására való felhatalmazás megadása révén végez el. [A szerződéskötési eljárást és
különösen a megerősítésre (ratifikációra), azaz a nemzetközi szerződés kötelező hatályának elismerésére irányuló
eljárást részleteiben a 2005. évi L. törvény szabályozza.]
Az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és a 397/2010. (V. 19.) OVB határozatot a jelen
határozatban foglalt indokolással helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVBh.-nak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. november 16. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
2010. XLI. törvény az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség Gazdasági Partnerségi Megállapodásában részt vevő államok közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló átmeneti megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről
a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség Gazdasági Partnerségi Megállapodásában részt vevő államok közötti gazdasági
partnerségi megállapodásra irányuló átmeneti megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére. 2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövegét a törvény melléklete tartalmazza.
4. § Az Országgyűlés jóváhagyja a Megállapodásnak az e törvény hatálybalépése napjától kezdődően történő ideiglenes
alkalmazását. 5. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 4. §-a a Megállapodás 105. cikk 2. bekezdésében meghatározott időpontban hatályát veszti.
(3) A Megállapodás hatálybalépésének naptári napját, valamint a (2) bekezdésben meghatározott időpont naptári napját
a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett
egyedi határozatával állapítja meg. (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter és a külgazdaságért felelős
miniszter gondoskodik. Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
271/2012. (X. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Berkes Tamást
2012. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. október 18. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
309/2017. (VIII. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Horváth Viktória rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország tbiliszi nagykövetségének
a vezetésével.
Budapest, 2017. április 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1205/B/2007. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a biztonságos és gazdaságos
gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint
a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006.
évi XCVIII. törvény 46. §-a, valamint a minőségi és hatékony gyógyszerrendelés ösztönzéséről szóló 17/2007.
(II. 13.) Korm. rendelet alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
1. Az Alkotmánybírósághoz indítvány érkezett a biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás általános
szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 46. §-ával, valamint a minőségi és hatékony
gyógyszerrendelés ösztönzéséről szóló 17/2007. (II. 13.)
Korm. rendelettel (a továbbiakban: Korm.r.) kapcsolatban. Az indítványozó szerint sérti az Alkotmány 70/D. §-át
(a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogot), hogy bár az ellátott a kötelezően előírt társadalombiztosítási járulékot befizeti, a vitatott szabály miatt előfordulhat, hogy az őt kezelő orvos bizonyos körülmények
esetén kényszerűségből „önkorlátozást” gyakorol és nem a
legmegfelelőbb kezelést (gyógyszert, gyógyászati segédeszközt, egyéb ellátást) írja elő a finanszírozási visszatérítési kötelezettségtől mint büntetéstől való félelmében.
A Korm.r. az osztályozás szempontjait tartalmazza, ezért
az az indítványozó indokolása szerint a Tv.-nyel együtt
megsemmisítendő.
2. Az alkotmánybírósági eljárás alatt a Tv. 46. §-át módosította az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2008. évi CVI. törvény 41. §-a, s ennek nyomán a támadott jogszabályhely már nem rendelkezik az orvosoknak az indítványozó által kifogásolt finanszírozási
visszatérítési kötelezettségéről. Erre tekintettel indítványozó a kérelmét mind a Tv. 46. §-a, mind a Korm.r. tekintetében visszavonta.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 20. §-a értelmében az Alkotmánybíróság az arra jogosult indítványa alapján jár el. E rendelkezésre, valamint
az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) 31. § d) pontjára tekintettel, mely szerint
az eljárás megszüntetésének van helye, ha az indítványozó
az indítványát visszavonta, az Alkotmánybíróság az eljárást megszüntette.
Budapest, 2010. április 13. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
16/2011. (III. 23.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 663/2010. (XI. 17.) OVB határozatát – az indokolás
kiegészítésével – helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 663/2010. (XI. 17.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen.
A kezdeményező – aki azonos a kifogástevővel – országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtotta be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy az állampolgárok
magánnyugdíjpénztári tagdíjait kizárólag az általuk kiválasztott magánnyugdíjpénztár kezelheti?”
Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Megállapította, hogy a kezdeményezésben
foglalt kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés ugyanis megtévesztő a választópolgárok számára, mivel azt a téves látszatot
kelti, mintha a különböző magánnyugdíjpénztárak részére befizetett tagdíjakat jelenleg nem a pénztártag által
választott magánnyugdíjpénztár kezelné. A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról,
valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.) és a magánnyugdíjról és
a magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény (a továbbiakban: Mpt.) hatályos rendelkezései szerint
azonban a befizetett tagdíjakat kizárólag az a magánnyugdíjpénztár kezeli, amellyel a pénztártag tagsági jogviszonyt
létesített.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés továbbá azt a téves látszatot kelti, mintha a magánnyugdíjpénztárral létesített
tagsági jogviszony a pénztártag állampolgárságán alapulna. Ezzel szemben az Mpt. 3. § (2) bekezdése határozza meg
pontosan azon feltételeket, melyek szükségesek ahhoz, hogy valamely természetes személy pénztártaggá váljon.
Az OVB álláspontja szerint megtévesztő továbbá a népszavazásra feltenni kívánt kérdés abban a tekintetben is, hogy
nem egyértelmű, hogy a kezdeményező a magánnyugdíjpénztárak mely formájára – kizárólag a kötelező, vagy
kizárólag az önkéntes belépéssel keletkező pénztártagsági jogviszonyra, esetleg mindkettőre egyszerre – kívánja
alkalmazni a kérdésben foglaltakat.
Mindezekre tekintettel az OVB – hivatkozással az Nsztv. 10. § c) pontjára és 13. § (1) bekezdésére – a kérdés hitelesítését
megtagadta.
A kifogástevő szerint az OVB mérlegelése helytelen és az általa idézett – az egyértelműség követelményével
kapcsolatos – alkotmánybírósági határozatokba ütközik.
Érvelése szerint az OVB döntése meghozatalakor figyelmen kívül hagyta, hogy maga az Mpt. is használja a kezelés,
illetve a vagyonkezelés kifejezéseket, továbbá a kérdés a népszavazásra bocsátását követően nyilvános vita tárgyává
válik, ami szintén a választópolgárok tájékozódását segíti.
Kifejti továbbá, hogy a köznyelvben inkább az állampolgár szó kerül alkalmazásra a jogi nyelvben szakszóként
(terminus technicusként) használatos természetes személy kifejezéssel szemben, amit a jogi személyek fogalmától
történő elhatárolásként használnak.
Véleménye szerint az OVB azon érve, mely szerint nem lehet tudni, hogy a kérdés kötelező vagy önkéntes tagságra
vonatkozik irreleváns, mert az Mpt. 4. § (2) bekezdés c) pontja meghatározza a pénztártag fogalmát. A kifogástevő által
idézett rendelkezés értelmében pénztártag az a természetes személy, aki pályakezdőként, vagy önkéntes döntés
alapján pénztárba belép és e törvény szerint tagdíjat fizet, illetve a pénztártól nyugdíjszolgáltatásban részesül.
Mindezekre tekintettel a kifogástevő az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra való utasítását kéri
az Alkotmánybíróságtól.
Az OVB kifogással támadott határozata a Magyar Közlöny 2010. évi 175. számában 2010. november 17-én jelent meg,
a kifogást 2010. november 26-án – a törvényi határidőn belül – terjesztették elő az OVB-nél.
II. Az Alkotmánybíróság az OVB határozata ellen benyújtott kifogást az alábbi rendelkezések alapján vizsgálta meg:
1. Az Nsztv. érintett rendelkezései:
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...)
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
(...).”
2. A Ve. érintett rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
3. Az Mpt.-nek az országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyűjtő ív mintapéldányának benyújtásakor
hatályos rendelkezései:
„3. § (2) Önkéntes döntése alapján pénztártaggá válhat az a pályakezdőnek nem minősülő természetes személy, aki
a) Magyarországon nyugdíj-biztosítási jogviszonyban áll, és nem töltötte be a 30. életévét;
b) első ízben létesít Magyarországon nyugdíj-biztosítási jogviszonyt;
c) a Tbj.-ben meghatározottak szerinti harmadik állam állampolgára, illetőleg hontalan, ha Magyarországon
nyugdíj-biztosítási jogviszonyban áll.
4. §
(...)
c) pénztártag: az a természetes személy, aki pályakezdőként, vagy önkéntes döntés alapján pénztárba belép és
e törvény szerint tagdíjat fizet, illetve a pénztártól nyugdíjszolgáltatásban részesül,
(...).”
4. Az Mpt.-nek a kifogás elbírálásakor hatályos rendelkezései:
3. § (2) Önkéntes döntése alapján pénztártaggá válhat az a természetes személy, aki
a) Magyarországon nyugdíj-biztosítási jogviszonyban áll, és nem töltötte be a 30. életévét;
b) első ízben létesít Magyarországon nyugdíj-biztosítási jogviszonyt;
c) a Tbj.-ben meghatározottak szerinti harmadik állam állampolgára, illetőleg hontalan, ha Magyarországon
nyugdíj-biztosítási jogviszonyban áll.
4. §
(...)
c) pénztártag: az a természetes személy, aki pénztárba belép és e törvény szerint tagdíjat fizet, illetve a pénztártól
nyugdíjszolgáltatásban részesül,
(...).”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH
2002, 342, 344.].
2. Az Alkotmánybíróság korábban már számos határozatában értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt,
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban
az Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog
érvényesülésének garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen válaszolni (választópolgári
egyértelműség).
Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában
foglalt jogkörét – Alkotmányban szabályozottan – korlátozza, mivel az Országgyűlés köteles az eredményes
népszavazásból következő döntéseket meghozni. A kérdés egyértelműségének megállapításakor
az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor
hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, akkor
milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség). [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004.
(VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358, 360–361.; 84/2008. (VI. 13.) AB
határozat, ABH 2008, 695, 703.].
2.1. Az OVB a kifogással támadott határozatában megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének, ugyanis megtévesztő a választópolgárok számára, mivel
azt a téves látszatot kelti, mintha a magánnyugdíjpénztárak részére befizetett tagdíjakat jelenleg nem a pénztártag
által választott magánnyugdíjpénztár kezelné, valamint mintha a magánnyugdíjpénztárral létesített tagsági
jogviszony a pénztártag állampolgárságán alapulna. Az Alkotmánybíróság – az OVB határozatában foglalt fenti
indokokkal egyetértve annak helyességére tekintettel – a kifogást nem találta megalapozottnak.
2.2. Az OVBh. továbbá hivatkozott arra is, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés azért is megtévesztő, mert nem
egyértelmű, hogy a kezdeményező a magánnyugdíjpénztárak mely formájára – kizárólag a kötelező, vagy kizárólag
az önkéntes belépéssel keletkező pénztártagsági jogviszonyra, esetleg mindkettőre egyszerre – kívánja alkalmazni
a kérdésben foglaltakat.
Az Alkotmánybíróság az érdemi vizsgálat során megállapította, hogy az országos népszavazás kezdeményezésére
irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának benyújtása után az Országgyűlés 2010. október 25-én
a nyugdíjpénztár-választás szabadságáról szóló 2010. évi C. törvényt és a magán-nyugdíjpénztári befizetésekhez
kapcsolódó törvénymódosításokról szóló 2010. évi CI. törvényt, 2010. december 13-án pedig a Nyugdíjreform és
Adósságcsökkentő Alapról, és a szabad nyugdíjpénztár-választás lebonyolításával összefüggő egyes
törvénymódosításokról szóló 2010. évi CLIV. törvényt fogadta el, melyek alapvetően megváltoztatták a Tbj., az Mpt. és
a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény rendelkezéseit.
A jogszabályváltozások következtében megszűnt a kötelező magánnyugdíj-pénztári tagság, valamint
a magánnyugdíjpénztári tagdíj-befizetés 14 hónapra – 2010. november 1-e és 2011. december 31-e között –
felfüggesztésre került, az ezen időszak alatt fizetett egyéni járulék teljes egészében a Nyugdíjbiztosítási Alapot illeti
meg. A jogszabályok értelmében tehát az a munkavállaló, aki eddig a kötelező kétpilléres nyugdíjrendszer tagja volt
2011. január 31-ig választhatott, hogy visszalép az állami nyugdíjrendszerbe vagy a magánnyugdíjpénztár tagja
marad, vállalva ezzel, hogy „kiszerződik” az állami nyugdíjpillérből. Aki vissza kívánt lépni az állami nyugdíjrendszerbe,
annak a visszaléptetése automatikusan megtörtént, aki viszont fenn kívánta tartani magánnyugdíjpénztári tagságát,
annak erről a fent megjelölt időpontig nyilatkoznia kellett. Ezen felül, aki akar, továbbra is önkéntes nyugdíjpénztári
tag lehet.
Az Alkotmánybíróság megítélése szerint a fent nevesített törvények elfogadásával alapvetően megváltozott
az a jogszabályi háttér, amelyhez igazítottan a népszavazási kezdeményezést megfogalmazták, ezért a kérdés
a kifogás elbírálásának időpontjában értelmezhetetlenné vált.
Az Alkotmánybíróság a jelen eljárásban megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés azért nem felel
meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének, mert a választópolgárok nem tudják
megítélni, hogy milyen jogalkotást támogatnak, és eredményes népszavazás esetén a jogalkotó sem tudná
meghatározni jogalkotási kötelezettsége tartalmát [lásd korábban: 51/2008. (IV. 24. AB határozat, ABH 2008, 502, 504.;
52/2008. (IV. 24. AB határozat, ABH 2008, 506, 508.; 53/2008. (IV. 24. AB határozat, ABH 2008, 510, 512–513.].
A fent kifejtettek alapján az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, ezért az OVBh.-t – az OVBh.
indokolásának a jelen határozatban foglalt kiegészítésével – helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. március 22. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1102/2018. (III. 19.) Korm. határozata az országos jégkármegelőző rendszer meteorológiai kiszolgálásához szükséges időjárási radar létesítéséről.
A Kormány egyetért a jégesők által a nemzetgazdaságban okozott jelentős károk csökkentése érdekében létrehozandó országos
talajgenerátoros jégkármegelőző rendszer megfelelő meteorológiai kiszolgálásához szükséges új radarnak a dél-magyarországi
régióban történő létesítésével, ezért
 1. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontjában biztosított jogkörében eljárva
a központi költségvetés XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 12. Országos Meteorológiai Szolgálat cím kiadási
előirányzatai terhére vállalható éven túli kötelezettségek 2019. évre vonatkozó felső korlátját 2 276 300 000 forintban
állapítja meg;
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2019. évben gondoskodjon az e kormányhatározatban meghatározott
feladatok végrehajtásához szükséges 600 000 000 forint többletforrás biztosításáról a  központi költségvetés
XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 12. Országos Meteorológiai Szolgálat cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1447/2011. (XII. 21.) Korm. határozata a MÁV vasúti dolgozóinak 2011–2013. években történő pénzügyi ösztönzéséről.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében 1000,0 millió forint
melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el – elszámolási kötelezettséggel – a Magyar Köztársaság 2011. évi
költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet 3. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet 2. Az állami vagyonnal
kapcsolatos kiadások cím 2. Hasznosítással kapcsolatos folyó kiadások alcím 4. Állami tulajdonú társaságok
támogatása jogcímcsoport 1. Az MNV Zrt. tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcímre – a MÁV Zrt.,
a MÁV-START Zrt., a MÁV-GÉPÉSZET Zrt., valamint a MÁV-TRAKCIO Zrt. minden olyan vasúti dolgozójának egyenlő
mértékű pénzügyi ösztönzésére (járulékaival, közterheivel együtt számítva), akik 2007. december 31. napjától
a kifizetés napjáig a fenti munkáltatók valamelyikével folyamatos munkaviszonyban álltak, kivéve azokat, akik
az érintett Társaságoknál működtetett prémiumrendszer hatálya alá tartoznak, továbbá figyelembe véve a 4. pont
szerinti megállapodás egyéb rendelkezéseit is. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az MNV Zrt. útján az 1. pont szerinti forrást a MÁV Zrt. részére,
az 1. pontban részletezett személyi kör számára történő kifizetés céljából biztosítsa.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy 2012–2013. évben összesen 4000,0 millió forint összeghatárig
(járulékaival, közterheivel együtt számítva) tegyen javaslatot – beleértve annak forrásának megjelölését is – a MÁV Zrt.,
a MÁV-START Zrt., a MÁV-GÉPÉSZET Zrt., valamint a MÁV-TRAKCIO Zrt. minden olyan vasúti dolgozójának egyenlő
mértékű pénzügyi ösztönzésére (járulékaival, közterheivel együtt számítva), akik 2007. december 31. napjától
a kifizetés napjáig a fenti munkáltatók valamelyikével folyamatos munkaviszonyban álltak, kivéve azokat, akik
az érintett Társaságoknál működtetett prémiumrendszer hatálya alá tartoznak.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. március 31.
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy segítse elő a VDSZSZ Szolidaritás és a MÁV közötti – a juttatás
kifizetésének pontos részleteiről szóló – megállapodás megkötését. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. a MÁV vasúti dolgozóinak pénzügyi ösztönzéséről szóló 1390/2011. (XI. 18.) Korm. határozatot visszavonja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
12/2010. (IV. 30.) ÖM rendelete a választási eljárásról szóló 1997. C. törvénynek a kisebbségi választói jegyzék összeállítása során történő végrehajtásáról.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 153. § (1) bekezdés a), c), d) és g) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § h) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Minden településen önálló helyi választási iroda (a továb biak ban: HVI) működik. Körjegyzőséghez tartozó
településeken a HVI feladatait közös HVI látja el.
2. § (1) A kisebbségi választói jegyzéket a HVI vezetője papíron vagy helyi számítógépen vezeti.
(2) A kisebbségi választói jegyzékbe vételét kérő polgár állampolgárságának és választójogának ellenőrzését, valamint
a HVI vezetőjének a 8. §-ban és a 10. § (1) bekezdésben meghatározott feladata ellátását a Közigazgatási és
Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala (a továb biak ban: KEKKH) által – állami feladatként – működtetett,
a KEKKH számítóközpontjára és a KEKKH számítóközpontjával hálózati kapcsolatban lévő számítógépes
munkaállomásokra épülő informatikai rendszer (a továb biak ban: informatikai rendszer) segíti.
3. § (1) Az Országos Választási Iroda (a továb biak ban: OVI) gondoskodik a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiak ban: Ve.) 115/E. § (1) bekezdésében meghatározott tájékoztató, a Ve. 11. számú melléklete szerinti
kérelemnyomtatvány, valamint az azok kézbesítéséhez szükséges, a választópolgárok nevét és lakcímét tartalmazó
etikettek elkészítéséről.
(2) Az OVI a kérelemnyomtatványokat, a tájékoztatót, valamint az azok továbbításához szükséges etiketteket és
borítékokat a fővárosi és Pest megyei HVI-k részére közvetlenül, a többi HVI részére a területi választási irodák
(a továb biak ban: TVI) útján május 15-ig megküldi.
4. § (1) A HVI gyűjtőládát helyez el a polgármesteri hivatal épületében a kisebbségi választói jegyzékbe való felvétel iránti
kérelmek elhelyezésére, gondoskodik a gyűjtőláda biztonságos őrzéséről, annak naponkénti ürítéséről.
(2) A HVI vezetője a személyes adatok védelme érdekében megállapítja a gyűjtőládában lévő, és a levélben érkezett
kérelmek kezelésével kapcsolatos technikai szabályokat.
(3) A HVI vezetője által a kisebbségi választói jegyzékbe történő betekintésről vezetett nyilvántartás tartalmazza a betekintés
időpontját és jogalapját, a betekintő nevét és lakcímét. A betekintés tényét a HVI vezetője aláírásával igazolja.
5. § A KEKKH biztosítja a HVI vezetője részére az informatikai rendszerben a személyiadat- és lakcímnyilvántartás, valamint
a választójoggal nem rendelkező nagykorú polgárok nyilvántartásának elérését a kisebbségi választói jegyzékbe
felvételét kérő polgár állampolgársága és választójoga ellenőrzéséhez.
6. § (1) A HVI vezetője legkésőbb a kérelem beérkezését követő munkanapon – a július 15-én beérkező kérelem esetén
a beérkezés napján – határozattal dönt a kérelmező kisebbségi választói jegyzékbe vételéről. A határozatot a HVI
a kérelmező lakcímére haladéktalanul megküldi.
(2) Ha a választópolgár több kisebbség választói jegyzékébe is kéri felvételét, a HVI vezetője a kérelmező valamennyi
kérelmét elutasítja. Ha a már kisebbségi választói jegyzékbe vett választópolgár kéri egy másik kisebbség kisebbségi
választói jegyzékébe történő felvételét, a HVI vezetője törli a kisebbségi választói jegyzékből, és megtagadja
a kisebbségi választói jegyzékbe való felvételét az újabb kérelem alapján.
7. § A kérelmezőket a HVI vezetője a kérelmek elbírálásának sorrendjében veszi fel a megfelelő kisebbség kisebbségi
választói jegyzékébe.
8. § A kisebbségi választói jegyzékben szereplő választópolgárok számáról a HVI – a kisebbségi választás kitűzéséig – minden
hét első munkanapján információt szolgáltat az OVI részére. A kisebbségi választói jegyzékben szereplő választópolgárok
számát az OVI internetes honlapján települési bontásban nyilvánosságra hozza, melynek adatait hetente frissíti.
9. § (1) Ha a választópolgárok száma a Ve. 10. § (1) bekezdésében megállapított 1200 főt meghaladja, a HVI vezetője további
szavazókört alakít ki.
(2) Egy szavazóhelyiségben több kisebbség is szavazhat. 10. § (1) A HVI vezetője július 15-én a kisebbségi választói jegyzékbe felvett polgár állampolgárságát és választójogát
– a személyiadat- és lakcímnyilvántartás, valamint a választójoggal nem rendelkező nagykorú polgárok nyilvántartása
alapján – ellenőrzi.
(2) A HVI vezetője törli a kisebbségi választói jegyzékből a választópolgárt, ha
a) lakcímét megszünteti vagy azt érvénytelenítik,
b) más településre költözött,
c) meghalt,
d) magyar állampolgársága vagy választójoga megszűnt.
(3) A HVI vezetője a kisebbségi választói jegyzéken átvezeti
a) a névváltozást,
b) a településen belüli lakcímváltozást, és
c) a személyi azonosító megváltozását.
11. § (1) Az OVI vezetője felelős az e rendeletben foglalt feladatok pénzügyi feladat- és költségtervének elkészítéséért.
A feladat- és költségtervet a KEKKH elnökének egyetértésével kell elkészíteni. A feladat- és költségterv jóváhagyásáról
az önkormányzati miniszter (a továb biak ban: miniszter) dönt.
(2) A HVI és a TVI vezetője, továbbá a KEKKH elnöke az e rendeletben foglalt feladatai tekintetében
a) felelős a választás pénzügyi tervezéséért, lebonyolításáért, elszámolásáért,
b) felelős a pénzeszközök célhoz kötött felhasználásáért és ellenőrzéséért,
c) gyakorolja a választás pénzeszközei feletti kötelezettségvállalási és utalványozási jogot, valamint – szervezeti és
működési szabályzatának meg fele lően – felhatalmazást ad az ellenjegyzési jog gyakorlására,
d) gondoskodik a választás céljára szolgáló pénzeszközöknek az elkülönített számviteli kezeléséről.
12. § A miniszter az Önkormányzati Minisztérium költségvetési fejezetében az e rendeletben foglalt feladatok
lebonyolítására rendelkezésre álló összeget megállapodás alapján fejezetek közötti költségvetési előirányzatátcsoportosítással biztosítja a KEKKH részére.
13. § A KEKKH az e rendeletben foglalt feladatok pénzügyi fedezetének a HVI-t megillető részét május 15-ig előlegként
folyósítja a TVI részére, az ille té kes fővárosi, megyei közgyűlés hivatalának bankszámlájára. A TVI a pénzügyi
fedezetnek a HVI-t megillető részét a települési önkormányzat polgármesteri hivatala (körjegyzőség esetén
a körjegyzőség) bankszámlájára folyósítja 5 munkanapon belül.
14. § (1) A kisebbségi választói jegyzék összeállításával kapcsolatos feladatok normatívái a következők:
a) nyomtatványok borítékolása: 6,25 Ft választópolgáronként,
b) postázási feladatok költsége: 40 Ft választópolgáronként.
(2) A pénzügyi fedezet számításánál a választópolgárok száma megegyezik az országgyűlési képviselők általános
választása első fordulójában a pénzügyi támogatás alapjaként megállapított választópolgárszámmal.
15. § A választás céljára biztosított pénzeszközöket számvitelileg elkülönítetten kell kezelni. A költségvetési szerv
a számvitelében a pénzeszközök felhasználásáról feladatonként számol el, és a tényleges pénzforgalomról (bevétel,
kiadás) főkönyvében a választási feladatokkal kapcsolatos szakfeladaton nyilvántartást vezet. A szakfeladaton meg kell
jeleníteni mind a kapott támogatásértékű bevételt, mind a saját forrás terhére teljesített kiadásokat.
16. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
17. § (1) Hatályát veszti a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek a kisebbségi választói jegyzék összeállítása során
történő végrehajtásáról szóló 25/2006. (V. 5.) BM rendelet.
(2) E § hatályát veszti a rendelet hatálybalépését követő napon.
Varga Zoltán s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
378/2017. (XII. 11.) Korm rendelete a kulturális szakemberek szakmai továbbképzésének nyilvántartásba vételi szabályairól.
A Kormány – a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 100. §
(1) bekezdés p) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében
eljárva – a következőket rendeli el:
1. A kulturális szakemberek szakmai továbbképzését biztosító szakmai továbbképzési programok
nyilvántartásba vétele
1. § (1) A kulturális szakemberek szakmai továbbképzését biztosító szakmai továbbképzési programokról (a továbbiakban:
program) a  kultúráért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) hatósági nyilvántartást vezet. A  program
nyilvántartásba vétele legfeljebb öt évre szól.
(2) A program nyilvántartásba vétele iránti kérelmet (a továbbiakban: kérelem) a miniszter által a kormányzati portálon
közzétett adatlap kitöltésével a miniszternél lehet benyújtani.
(3) A kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a kérelmező cégszerű aláírását,
b) a program egyeztetésére kijelölt személy nevét, címét, telefonszámát, e-mail-címét, valamint
c) a program megnevezését, célját, szerzői jogi jogosultját.
(4) A kérelemhez mellékelni kell:
a) a programot a hatóság által megjelölt elektronikus formában, valamint
b) a  kérelmező nyilatkozatát arról, hogy a  szerzői jogvédelem alatt álló szakmai továbbképzési program
felhasználására jogosult. 2. § (1) A programnak tartalmaznia kell:
a) a  program megnevezését, célját, célcsoportjait: azoknak a  munkaköröknek a  megnevezését, amelyekben
foglalkoztatottak számára javasolt a részvétel,
b) a jelentkezés feltételeit,
c) a főbb tanulmányi területeket és azok arányait,
d) a szakmai és vizsgáztatási követelményeket,
e) a program teljes óraszámát, amely legalább 30 óra,
f ) a program teljesítése során megszerezhető kompetenciákat,
g) a program részletes tematikáját és hálótervét,
h) a képzés módszereit és formáját,
i) a program teljesítésének formai és tartalmi követelményeit,
j) a kötelező és ajánlott szakirodalom-jegyzéket,
k) a program lebonyolításához szükséges tárgyi és személyi feltételek meghatározását, ezen belül az oktatókkal
szemben támasztott szakmai követelmények meghatározását is,
l) a program keretében elsajátítottak ellenőrzési és értékelési módjának megnevezését, leírását,
m) a program során indítható csoportlétszámot, valamint
n) a minőségbiztosítási kötelezettségeket, ezen belül a résztvevők elégedettségére, a program megvalósulására,
és eredményességére vonatkozó információgyűjtési eljárást, a  visszajelzések feldolgozásának és
hasznosításának módját.
(2) A  program teljes óraszámának meghatározásakor az  elméleti és a  gyakorlati képzésben való részvételhez,
a konzultációhoz, beszámoláshoz, a vizsgára való felkészüléshez szükséges összes órát 45 perces tanórák alapján kell
figyelembe venni.
3. § (1) A program akkor vehető nyilvántartásba, ha
a) tartalmazza a 2. § (1) bekezdésében foglaltakat,
b) megfelel a képzési célnak,
c) tartalmi elemeinek egymásra épülése és összefüggései elősegítik a képzési cél elérését, valamint
d) alkalmas arra, hogy a  képzésben részt vevő kulturális szakember elsajátítsa azokat az  ismereteket és
birtokolja azokat a jártasságokat, készségeket, amelyek megszerzését a program célként tűzte ki.
(2) Ha az  (1)  bekezdésben foglaltak elbírálásához szakértő bevonása szükséges, a  miniszter a  muzeológiai,
közművelődési, levéltári vagy könyvtári szakbizottságot rendeli ki szakértőként.
(3) A (2) bekezdés szerinti egyes szakbizottságokba négy tagot a miniszter, három tagot megegyezés alapján az egyes
területek reprezentatív szakmai és érdekképviseleti szervei delegálnak hét évre. A szakbizottság további két tagját
a  miniszter a  kulturális szakértők közül esetenként bízza meg. A  szakbizottság elnökét a  hét évre delegált tagok
közül a miniszter nevezi ki.
(4) A  szakbizottság tagja nem lehet állami vezető, valamint közszolgálati tisztviselő, a  Magyar Honvédség vagy
fegyveres szerv hivatásos állományú vagy szerződéses tagja.
4. § (1) A programokat tartalmazó hatósági nyilvántartás tartalmazza:
a) a program megnevezését,
b) a program tartására jogosult (a továbbiakban: jogosult) megnevezését,
c) a program alapján megszerezhető kompetencia megnevezését,
d) a program óraszámát,
e) a program nyilvántartásba vételéről szóló határozat számát,
f ) a program érvényességi idejét.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti adatokat és a  nyilvántartásba vett programokat a  miniszter a  kormányzati portálon
közzéteszi.
5. § A  jogosult 30 napon belül bejelenti a  miniszternek a  program 4.  § (1)  bekezdés szerinti adataiban bekövetkezett
változást. A miniszter a bejelentés alapján módosítja a nyilvántartást.
6. § A miniszter törli a nyilvántartásból a programot
a) hivatalból
aa) ha az érvényességi ideje eltelt,
ab) ha a jogosult jogutód nélkül megszűnt, vagy
ac) a 9. § (3) bekezdés szerinti esetben, vagy
b) ha a törlést a jogosult kéri. 2. A programok megvalósítása
7. § (1) A  jogosult a  tanulmányi kötelezettségek, vizsgakövetelmények teljesítését, a  program sikeres befejezését
tanúsítvány kiadásával igazolja.
(2) A tanúsítvány tartalmazza:
a) a jogosult nevét, székhelyét,
b) a program nyilvántartásba vételéről szóló határozat számát,
c) a program helyszínét,
d) a programban részt vevő személy természetes személyazonosító adatait,
e) a program megnevezését, a program kezdetének és végének időpontját,
f ) a tanórai foglalkozások számát,
g) a megszerzett ismeretek, kompetenciák felsorolását,
h) a követelmények teljesítésének minősítését,
i) a tanúsítvány kiállításának helyét, idejét,
j) a programért felelős aláírását, valamint
k) a jogosult bélyegzőjének lenyomatát.
(3) A jogosult a tanúsítványok kiadásáról nyilvántartást vezet.
 (4) A  (2)  bekezdés d)  pontja szerinti személy a  (2)  bekezdés szerinti tanúsítvánnyal és a  (3)  bekezdés szerinti
nyilvántartással összefüggésben a  jogosult részére benyújtott nyilatkozatával hozzájárul a  (2)  bekezdés d)  pontja
szerinti adatai kezeléséhez.
(5) A  jogosult a  (3)  bekezdés szerinti nyilvántartást, a  haladási naplót, a  jelenléti ívet, az  ismeretek számonkéréséről
szóló jegyzőkönyvet, a képzésben részt vevővel elektronikus úton folytatott szakmai felkészítést, ellenőrzést igazoló
dokumentumokat és a záródolgozatokat öt évig megőrzi.
(6) A  jogosult a  program befejezését követően harminc napon belül – a  nyilvántartásba vétel hatályának
megszűnéséig  – a  honlapján nyilvánosságra hozza a  program résztvevőinek a  program tartalmával és
lebonyolításával kapcsolatos elégedettségéről szóló – a  jogosult által összeállított anonim kérdőív alapján
készített – összesítést.
3. A nyilvántartásba vett programok hatósági ellenőrzése 8. § A  jogosult a  program indításának első éve kivételével minden év március 31-éig elkészíti a  program
minőségbiztosításával kapcsolatos tevékenység tapasztalatainak összegzését az  1.  mellékletnek megfelelő
adattartalommal és azt a honlapján közzéteszi.
9. § (1) A továbbképzés során a program
a) megnevezése,
b) teljesítésére meghatározott összes óraszám,
c) célja, valamint
d) teljesítésének tartalmi követelményei
nem változtatható meg.
(2) A miniszter törli a programot a hatósági nyilvántartásból, ha az ellenőrzés során azt tapasztalja, hogy a jogosult
a) a program címétől, céljától, követelményeitől és óraszámától eltért,
b) nem vezette a továbbképzéssel kapcsolatos előírt dokumentumokat, vagy
c) nem biztosította a továbbképzés helyszínén a programban szereplő tárgyi és személyi feltételeket, és
a hiányosságokat a miniszter által megállapított határidőben nem szüntette meg.
4. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
11. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
12. § A  kulturális szakemberek szervezett képzési rendszeréről, követelményeiről és a  képzés finanszírozásáról szóló
1/2000. (I. 14.) NKÖM rendelet 7.  §-a alapján akkreditált programot a  benne foglalt érvényességi idő elteltét
követően törli a hatóság a nyilvántartásból.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2003. (IV. 11.) GKM rendelete a gazdasági és közlekedési miniszter által adományozható elismerésekről.
A Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 7. §-ának (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján — a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszterrel, az informatikai és hírközlési miniszterrel, a környezetvédelmi és vízügyi miniszterrel, valamint
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § (1) A feladat- és hatáskörömbe tartozó területeken végzett kimagasló színvonalú tevékenység elismerése céljából
szakmai díjat, szakmai érmet és további szakmai elismerést
(a továbbiakban együtt: elismerés) alapítok.
(2) Elismerés magyar és külföldi állampolgár részére,
valamint posztumusz is adományozható.
2. § (1) Szakmai díj:
a) ,,Baross Gábor Díj’’;
b) ,,Magyar Gazdaságért Díj’’;
c) ,,Eötvös Loránd Díj’’;
d) ,,Klauzál Gábor Díj’’.
(2) Szakmai érem:
a) ,,A Közlekedésért Érdemérem’’;
b) ,,Szent Borbála-érem’’.
(3) További szakmai elismerés:
a) ,,Miniszteri Elismerés’’;
b) ,,Kiváló Bányász’’ kitüntető cím.
(4) A szakmai díjjal adományozó okirat és a kifizetéskor
érvényben lévő köztisztviselői illetményalap tízszeresének
megfelelő mértékű, adóköteles pénzjutalom jár.
(5) A szakmai díjjal járó pénzjutalom összegét a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) biztosítja a költségvetéséből.
(6) A szakmai éremmel és a további szakmai elismeréssel adományozó okirat jár.
3. § (1) Elismerés — a ,,Szent Borbála-érem’’, a ,,Miniszteri
Elismerés’’ és a ,,Kiváló Bányász’’ kitüntető cím kivételével — általában nemzeti ünnepek alkalmával adományozható.
(2) Az elismerések alapszabályait e rendelet melléklete
tartalmazza.
4. § (1) Elismerés adományozását kezdeményezheti
a) a minisztérium és a minisztérium szakmai irányítása
alá tartozó területeken dolgozó személyek esetében a foglalkoztató szervezet vezetője, vagy annak egyetértésével a
minisztérium főosztályvezetője, illetve magasabb beosztású vezetője,
b) más személy esetében a minisztérium főosztályvezetője, illetve magasabb beosztású vezetője
saját elhatározásából vagy felkérésre, továbbá
c) a bányászatban és a kohászatban végzett tevékenysé
gért adományozható ,,Szent Borbála-érem’’ esetében a
szakma reprezentatív munkaadói és munkavállalói érdekképviseleti szervezetei, valamint a bányász-kohász hagyományt őrző szakmai egyesület együttesen,
d) a bányászatban végzett tevékenységért adományozható ,,Kiváló Bányász’’ kitüntető cím esetében a szakma
reprezentatív munkaadói és munkavállalói érdekképviseleti szervezetei együttesen.
(2) Nem kezdeményezhető elismerés adományozása
olyan személy esetében, aki jogerős fegyelmi büntetés vagy
jogerős büntető ítélet hatálya alatt áll.
(3) Az elismerés adományozására vonatkozó, részletes
szakmai indokolást tartalmazó javaslatot az elismerés tervezett adományozásának időpontja előtt legalább 45 nappal a minisztérium Humánpolitikai Főosztályára (a továbbiakban: Humánpolitikai Főosztály) kell benyújtani.
(4) A kezdeményezési joggal rendelkezőktől beérkezett
ajánlásokat állandó bizottság rangsorolja, és javaslatot tesz
az elismerés adományozására.
(5) Az állandó bizottság elnöke a közigazgatási államtitkár, tagjai a közigazgatási államtitkár személyi titkára, a
politikai államtitkár személyi titkára, a Miniszteri Kabinet
vezetője és a Humánpolitikai Főosztály vezetője. Az állandó bizottság tevékenységében meghívottként részt vesz a
szakmai elismerés szerinti ágazatot irányító minisztériumi
vezető (helyettes államtitkár, címzetes államtitkár, főigazgató). A titkársági feladatokat a Humánpolitikai Főosztály
vezetője által kijelölt személy látja el.
(6) Az elismerésekről az állandó bizottság javaslata
alapján a gazdasági és közlekedési miniszter (a továbbiakban: miniszter) dönt.
(7) Az elismeréseket a miniszter vagy az általa megbízott
személy ünnepélyes keretek között adja át.
(8) A posztumusz elismerés átvételére az állandó bizottság javaslatában megjelölt hozzátartozó jogosult.
(9) A méltatlanná vált személytől a miniszter az elismerést megvonja.
(10) Az elismerések adományozásáról és megvonásáról
a Humánpolitikai Főosztály nyilvántartást vezet. Az elismerés adományozását és megvonását a minisztérium hivatalos lapjában közzé kell tenni.
5. § Ez a rendelet 2003. április 20-án lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) a miniszteri szakmai elismerésekről szóló 14/1992.
(IV. 4.) KHVM rendelet,
b) a miniszteri szakmai elismerésekről szóló 14/1992.
(IV. 4.) KHVM rendelet módosításáról rendelkező
25/1992. (XII. 2.) KHVM rendelet,
c) a miniszteri szakmai elismerésekről szóló 14/1992.
(IV. 4.) KHVM rendelet módosításáról rendelkező 9/1999.
(II. 26.) KHVM rendelet,
d) a gazdasági miniszter által adományozható elismerésekről szóló 30/2001. (XII. 4.) GM rendelet,
e) az informatikai és hírközlési miniszter által adományozható elismerésekről szóló 2/2002. (X. 17.) IHM rendelet 5. §-ának (2) bekezdése,
f) a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter által adományozható elismerésekről szóló 1/2003. (I. 6.)
FMM rendelet 11. §-a második mondatában a következő
mondatrész:
,,valamint a gazdasági miniszter által adományozható
elismerésekről szóló 30/2001. (XII. 4.) GM rendelet
2. §-ának (2) bekezdése, a 3. § (1) bekezdésének a) pontjából ,,a MUNKAÜGYÉRT DÍJ, valamint’’ szövegrész,
a 3. § (2) bekezdésének b) pontja és a 9. § (4) bekezdésének i) pontja’’,
g) a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter által
adományozható kitüntetésekről és elismerésekről szóló
1/1998. (X. 28.) MeHVM rendelet módosításáról rendelkező 3/2003. (III. 13.) MeHVM rendelet 5. §-ában a következő mondatrész:
,,ezzel egyidejűleg hatályát veszti a gazdasági miniszter
által adományozható elismerésekről szóló — az 1/2003.
(I. 6.) FMM rendelettel módosított — 30/2001. (XII. 4.)
GM rendelet 2. §-ának (5) bekezdése, (6) bekezdésében az
,,és az (5) bekezdésben’’ szövegrész, továbbá 3. §-a (1) bekezdésének c) pontja és (2) bekezdésének e) pontja’’
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1002/2011. (I. 14.) Korm. határozata Magyarország Megújuló Energia Hasznosítási Cselekvési Tervével összefüggő egyes feladatokról.
1. A Kormány a) egyetért a Megújuló Energia Hasznosítási Cselekvési Tervben foglalt intézkedések végrehajtásával, a megújuló
energiaforrásból előállított energiának a végső fogyasztásban 2020-ig elérendő 14,65%-os, és a közlekedésben
elérendő 10%-os részarányával; b) a Megújuló Energia Hasznosítási Cselekvési Terv végrehajtása érdekében elfogadja a Kormány részére
bemutatott intézkedési tervet, és felhívja az ott megjelölt felelősöket az intézkedések végrehajtására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2020-ig folyamatosan a Megújuló Energia Hasznosítási Cselekvési Tervben foglaltak szerint
c) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Megújuló Energia Hasznosítási Cselekvési Tervet – a megújuló
energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról
és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv (a továbbiakban: 2009/28/EK irányelv) 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően – küldje meg az Európai
Bizottságnak; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal d) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Megújuló Energia Hasznosítási Cselekvési Terv végrehajtásáról
kétévente számoljon be a Kormánynak, valamint a beszámoló alapján készítse el, és küldje meg az Európai
Bizottságnak – a 2009/28/EK irányelv 22. cikk (1) bekezdése szerinti – a megújuló energiaforrásokból előállított
energia előmozdítása és használata terén elért előrehaladásról szóló jelentést;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2011. december 31., ezt követően kétévente 2021. december 31-ig
e) a Megújuló Energia Hasznosítási Cselekvési Tervben foglalt, valamint az energiatakarékossági célkitűzések
elérése érdekében felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vizsgálja meg a 2010–2014. évekre vonatkozó EU
fejlesztési programozási időszakban meglévő energetikai programok átalakítását (KEOP), és a kapcsolódó
operatív programok bevonásának lehetőségét, valamint a biztosítható forráskeret mértékét;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2011. március 31.
f) a Megújuló Energia Hasznosítási Cselekvési Tervben foglalt, valamint az energiatakarékossági célkitűzések
elérése érdekében felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vizsgálja meg a 2014–2020. évekre vonatkozó EU
fejlesztési programozási időszakban egy önálló energetikai operatív program indításának a lehetőségét és
a biztosítható forráskeret mértékét; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. december 31. g) a Megújuló Energia Hasznosítási Cselekvési Tervben foglalt, valamint az energiatakarékossági célkitűzések
elérése érdekében felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszterrel
együttműködésben vizsgálja meg a 2010–2014. évekre vonatkozó EU vidékfejlesztési programok (ÚMVP)
bevonásának lehetőségét és a biztosítható forráskeret mértékét; Felelős: vidékfejlesztési miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2011. március 31. h) a Megújuló Energia Hasznosítási Cselekvési Tervben foglalt, valamint az energiatakarékossági célkitűzések
elérése érdekében felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszterrel
együttműködésben vizsgálja meg a 2014–2020. évekre vonatkozó EU fejlesztési programozási időszakban egy
önálló agrárenergetikai operatív program indításának a lehetőségét és a biztosítható forráskeret mértékét;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2013. december 31.
i) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, valamint a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyenek közös javaslatot
az EU ETS és a kiotói egységek értékesítéséből befolyt bevétel felhasználásával a megújuló energiaforrások
használatának növelését, valamint az energiatakarékossági intézkedések végrehajtását szolgáló források
biztosítására; Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2013-ig évente a költségvetés tervezésekor
j) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszterrel együtt vizsgálja meg 2013-tól
kezdődően a kibocsátási egységek aukciós bevételeiből a megújuló energiaforrások növeléséhez és
az energiahatékonysági beruházások támogatásához szükséges források biztosításának lehetőségét;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2012. július 1.
k) felhívja az érintett minisztereket, hogy tegyenek javaslatot az energetikai beruházásokkal kapcsolatos
engedélyezési eljárások egyszerűsítésére; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter
vidékfejlesztési miniszter belügyminiszter közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2012. december 31.
l) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálják meg a megújuló
energiaforrás alkalmazásának és az energiatakarékossági intézkedések piaci finanszírozásának lehetőségeit és
tegyenek javaslatot a célok teljesítésének érdekében azok bevonására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2011. december 31.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. Hatályát veszti a magyarországi megújuló energiaforrások felhasználásának növelésére vonatkozó 2008–2020 közötti
stratégiáról szóló 2148/2008. (X. 31.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1695/2012. (XII. 29.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és az Orosz Ortodox Egyház Magyar Egyházmegyéje (Moszkvai Patriarchátus) közötti Megállapodásról.
A Kormány jóváhagyja a Magyarország Kormánya és az Orosz Ortodox Egyház Magyar Egyházmegyéje (Moszkvai
Patriarchátus) közötti, a mellékletbe foglalt, Magyarország Kormánya képviseletében dr. Semjén Zsolt
miniszterelnök-helyettes, az Egyház képviseletében Mark Golovkov érsek által aláírt Megállapodást.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1534/2018. (X. 25.) Korm. határozata a 2023. IAAF Atlétikai Világbajnokság megrendezése érdekében pályázat benyújtásához szükséges egyes további kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyar Atlétikai Szövetségnek (a továbbiakban: MASZ) a  2023. évi IAAF Atlétikai Világbajnokság
(a  továbbiakban: 2023. évi Atlétikai Világbajnokság) megrendezésére vonatkozó pályázati eljárás keretében
2018. november 1. napjáig benyújtandó – a Nemzetközi Atlétikai Szövetség (a továbbiakban: IAAF) által kötelezően
előírt – dokumentáció részét képező, a Kormány részére bemutatott rendezvényszervezési szerződés tartalmával, és
felhatalmazza a miniszterelnököt, hogy azt – a MASZ mellett – a Kormány nevében aláírja;
Felelős: miniszterelnök
Határidő: azonnal 2. egyetért a  MASZ-nak a  2023. évi Atlétikai Világbajnokság megrendezésére vonatkozó pályázati eljárás keretében
2018. november 1. napjáig benyújtandó – az IAAF által kötelezően előírt – dokumentáció részét képező, a Kormány
részére bemutatott „B melléklet – A rendező ország kormányának az esemény megrendezésére vonatkozó garancia”
és „D melléklet – Helyszín garancia” tartalmával, és felhatalmazza a miniszterelnököt azoknak a Kormány nevében
történő aláírására;
Felelős: miniszterelnök
Határidő: azonnal 3. felhívja a  kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztost, hogy
a  2023. évi Atlétikai Világbajnokság rendezési jogának elnyerése esetén az  emberi erőforrások miniszterével és
a  Miniszterelnökséget vezető miniszterrel együttműködve – a  MASZ-szal való egyeztetést követően – tegyen
javaslatot a  Kormány számára az  1.  pontban meghatározott rendezvényszervezési szerződés szerinti Szervező
Bizottság létrehozására;
Felelős: kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. december 15.
 4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi
sportpályázatokért felelős kormánybiztossal és az  emberi erőforrások miniszterével együttműködve készítsen
előterjesztést a 2023. évi Atlétikai Világbajnokság megrendezéséhez szükséges további intézkedésekről;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. február 28.
 5. felhívja a  minisztereket, hogy feladatkörüket érintően vizsgálják meg a  rendezvényszervezési szerződésben,
valamint a garancialevelekben foglalt vállalások teljesülésének feltételrendszerét, és a vizsgálat eredménye alapján
tájékoztassák a Miniszterelnökséget vezető minisztert a vállalások maradéktalan teljesülése érdekében – a 2023. évi
Atlétikai Világbajnokság rendezési joga elnyerése esetén – szükséges intézkedésekről;
Felelős: miniszterek
Határidő: 2019. január 31. 6. megismerte és elfogadja a 2023. évi Atlétikai Világbajnokság megrendezésére vonatkozó költségvetés tervezetét;
 7. felhívja a pénzügyminisztert, hogy a Miniszterelnökséget vezető miniszterrel együttműködve – a pályázat elnyerése
esetén – gondoskodjon a  2023. évi Atlétikai Világbajnokság megszervezéséhez szükséges időarányos forrás
ütemezett rendelkezésre állásáról.
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2019. (III. 6.) OGY határozata a Magyarország területén élő nemzetiségek helyzetéről (2015. február – 2017. február) címmel benyújtott beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés a  Magyarország területén élő nemzetiségek helyzetéről (2015. február – 2017. február) címmel
benyújtott beszámolót elfogadja.
Dr. Latorcai János s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
1565/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata a Magyar Unitárius Egyház programjainak és fejlesztéseinek támogatásával összefüggő feladatokról.
A Kormány
 1. elismeréssel adózik elődeink szellemi, lelki emelkedettsége előtt, amelynek eredményeként a  világon elsőként
a magyarok ismerték el a lelkiismeret szabadságát és a vallás szabad gyakorlásának jogát;
 2. üdvözli a tordai országgyűlés vonatkozó törvényeinek, valamint az egyetlen magyar alapítású egyház, az unitárius
egyház alapításának 2018-ban ünneplendő 450. évfordulóját;
 3. egyetért az 1. melléklet szerinti egyházi célú támogatások megvalósításával, ezért az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  §-a szerinti támogatást nyújt az  1.  mellékletben
meghatározott célokra, a mellékletben nevesített kedvezményezettek részére, az ott meghatározott összegben;
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával gondoskodjon
az  1.  mellékletben foglalt célok megvalósítása érdekében 1040,0 millió forint többletforrás rendelkezésre
állásáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési
hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és beruházások támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.  melléklet szerinti egyházi célú támogatások megvalósítása
érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket az 1. mellékletben megjelölt kedvezményezettekkel a támogatási
jogviszony létrehozása, valamint a költségvetési támogatások egy összegben történő kifizetése iránt.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
94/2019. (III. 1.) KE határozata a Magyar Nemzeti Bank elnökének ismételt kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja és 41. cikk (3) bekezdése, valamint a Magyar Nemzeti Bankról szóló
2013. évi CXXXIX. törvény 10. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára – dr. Matolcsy Györgyöt 2019. március 4-ei
hatállyal hat évig terjedő időtartamra a Magyar Nemzeti Bank elnökévé ismételten kinevezem.
Budapest, 2019. február 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1038/2015. (II. 10.) Korm. határozata a nukleáris biztonságról a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség keretében Bécsben, 1994. szeptember 20-án létrejött Egyezmény szerinti diplomáciai értekezleten való magyar részvételről.
A Kormány
 1. az  1997. évi I. törvénnyel kihirdetett a  nukleáris biztonságról a  Nemzetközi Atomenergia Ügynökség keretében
Bécsben, 1994. szeptember 20-án létrejött Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 32. cikke alapján felhatalmazza
az  Országos Atomenergia Hivatalt felügyelő minisztert, hogy a  külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben
az  Egyezmény szövegének Svájc által javasolt módosítását tárgyaló, 2015. február 9–13. között megrendezésre
kerülő diplomáciai értekezleten részt vevő delegációt, valamint a delegációvezető személyét kijelölje;
2. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az 1. pont szerinti meghatalmazási okiratot adja ki;
 3. felhívja a delegáció vezetőjét, hogy a diplomáciai értekezlet után a vállalt kötelezettségeket is tartalmazó jelentést
készítsen a Kormány részére. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
216/2019. (VI. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Udvardi-Wéber
Krisztina Dalmát a 2019. június 1. napjától 2022. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1144/2017. (III. 20.) Korm. határozata a Digitális Exportfejlesztési Tárcaközi Bizottság működéséhez kötődő feladatok teljes körű ellátásához szükséges 2017. költségvetési forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  digitális termékek és szolgáltatások exportjának növeléséről, Magyarország Digitális
Exportfejlesztési Stratégiájáról szóló 1491/2016. (IX. 15.) Korm. határozat 8.  pontja alapján működő Digitális
Exportfejlesztési Tárcaközi Bizottság által Magyarország Digitális Exportfejlesztési Stratégiája (a  továbbiakban:
DES) megvalósítása és nyomon követése érdekében végzett szakmai tevékenységek végrehajtása érdekében
505,0 millió Ft forrás egyszeri átcsoportosítása szükséges állami tulajdonú gazdasági társaságok feladatainak
ellátása céljából, a 2017-es évre vonatkozólag, a következő megosztásban:
a) a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 7. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 6. Külgazdasági és Külügyminisztérium felügyelete alá tartozó szervezetek és
szakmai programok támogatása jogcímcsoport javára 125,0 millió Ft forrás biztosítása szükséges;
b) a Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
34. Infokommunikációs ágazati programok alcím, 2. Nemzeti Infokommunikációs Stratégia (NIS)
végrehajtásához kapcsolódó feladatok jogcímcsoport javára 380,0 millió Ft forrás biztosítása szükséges;
2. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az 1. pont a) alpont szerinti forrás terhére a DES végrehajtásából
eredő projektkoordináció, valamint a  DES külföldi promóciójának és pilot-projektek elvégzése érdekében kössön
támogatási szerződést az MNKH Magyar Nemzeti Kereskedőház Zártkörűen Működő Részvénytársasággal;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: az 1. pont a) alpont szerinti forrás rendelkezésre állását követően azonnal
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pont b)  alpont szerinti forrás terhére a  DES nyomonkövetési
rendszerének kialakítása és működtetése, valamint egyéb digitális exportfejlesztési feladatok végrehajtása
érdekében kössön támogatási szerződést a Digitális Jólét Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társasággal;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. pont b) alpont szerinti forrás rendelkezésre állását követően azonnal
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban megjelölt költségvetési forrás biztosításáról
gondoskodjon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1146/2019. (III. 20.) Korm. határozata egyes kulturális célú feladatok támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért Borsi-Kálmán Béla monográfiájának, valamint „Az Aranycsapat – és ami helyette következik” című
kötetének 2020. évben történő kiadásával;
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott feladatok megvalósítása érdekében
gondoskodjon a 2019. évben egyszeri jelleggel a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló
2018. évi L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 25. Sport népszerűsítésével összefüggő kiadások jogcímcsoport javára
17 250 000 forint többletforrás rendelkezésre állásáról;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  1.  pontban
meghatározott feladatok megvalósítása érdekében.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
22/2014. (HK 9.) HM KÁT szakutasítása a Magyar Honvédség élelmezési pénz- és anyagnormáit tartalmazó Normafüzet kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Magyar Honvédség önálló
élelmezési gazdálkodást folytató katonai szervezeteire terjed ki.
2. A Magyar Honvédség élelmezési pénz- és anyagnormáit tartalmazó Normafüzetet a szakutasítás 1. mellékleteként kiadom.
3. Ez a szakutasítás 2014. szeptember 1-jén lép hatályba.
4. Hatályát veszti
a) a Magyar Honvédség élelmezési pénz- és anyag
normáiról szóló Normafüzet kiadásáról szóló 25/2012.
(HK 1/2013.) HM VGHÁT szakutasítás, valamint
b) a Magyar Honvédség élelmezési pénz- és anyagnormáiról szóló Normafüzet kiadásáról szóló 25/2012.
(HK 1/2013.) HM VGHÁT szakutasítás módosításáról szóló 25/2013. (HK 1/2014.) HM VGHÁT szakutasítás.
Dr. Dankó István s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
1233/2016. (V. 13.) Korm. határozata a Honvédelmi Szakpolitikai Stratégia (2017–2026) előkészítésével összefüggő feladatokról.
1. A Kormány felhívja a honvédelmi minisztert, hogy készítse elő a honvédelmi szakpolitikai terület 2017–2026 közötti
időszakra vonatkozó Szakpolitikai Stratégiáját.
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő egy éven belül
2. A Kormány visszavonja a honvédelmi tárca 10 éves stratégiai terve jóváhagyásának rendjéről, valamint a NATO és EU
tervezési dokumentumokkal kapcsolatos feladatokról szóló 1419/2013. (VII. 10.) Korm. határozat 1. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2012. (II. 16.) Korm. rendelete a budapesti Kossuth Lajos téri beruházáshoz kapcsolódó egyes beszerzéseknek a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet 7. § (5) bekezdés a) pontja szerinti minősítéséről.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182. § (1) bekezdés 12. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány az Országgyűlés Hivatala beruházásában a budapesti Kossuth Lajos tér rekonstrukciója, mélygarázs és
látogatóközpont építése érdekében megvalósuló beruházás során szükséges, a 2. §-ban meghatározott beszerzések
tekintetében megállapítja, hogy a beszerzések során a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági,
nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól
szóló 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet közösségi beszerzésre vonatkozó szabályainak alkalmazása olyan információk
átadására kötelezné Magyarországot, amelynek felfedése ellentétes az állam biztonságához fűződő alapvető
érdekével. 2. § Az 1. § szerinti beszerzésnek minősül a budapesti Kossuth Lajos tér rekonstrukciója, mélygarázs és látogatóközpont
tervezése, kivitelezése, valamint a budapesti Kossuth Lajos tér rekonstrukciója, mélygarázs és látogatóközpont
beruházáshoz kapcsolódó szolgáltatások megrendelése. 3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2011/2017. (XII. 22.) Korm. határozata a Magyar Műszaki és Közlekedési Múzeum elhelyezése érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány a Magyar Műszaki és Közlekedési Múzeum (a továbbiakban: Múzeum) új telephelyének megvalósítása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy a  Múzeum elhelyezésére alkalmas helyszín kialakítására az  egykori Északi Járműjavító
Diesel-csarnokot is beleértendő területének kulturális célú hasznosításával kerüljön sor (a továbbiakban: Beruházás);
 2. a Beruházásnak és az ahhoz kapcsolódó köztéri kapcsolatrendszernek a Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával
kapcsolatos döntési hatáskörökről szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés a–f ), i–k), m–o) pontjai
szerinti előkészítési fázisaira összesen legfeljebb 2 800 000 000 forint forrást biztosít a  Magyarország 2017. évi
központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére azzal,
hogy az előkészítési fázisokat legkésőbb 2019. december 31. napjáig kell megvalósítani;
3. a Beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki;
 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával a  Kvtv. 20.  §
(5)  bekezdése szerinti jogkörében eljárva – a  2.  pontban foglaltak megvalósítása érdekében – gondoskodjon
a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
11. Közgyűjtemények cím javára – a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal
együtt – 2 800 000 000 forint egyszeri átcsoportosításáról, a  fel nem használt rész tekintetében a  Beruházás
Előkészítési Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: az átcsoportosítás tekintetében azonnal
 a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében a 6. pont szerinti jelentés tudomásulvételét
követő 15 napon belül
 5. egyetért azzal, hogy a  2.  pont szerinti előkészítési fázisokat a  Múzeum valósítsa meg, és felkéri a  kormányzati
felelőst, hogy részére a  4.  pont alapján átcsoportosított forrás terhére az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A. § hatálya alá tartozó támogatást nyújtson;
6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen jelentést a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával
kapcsolatos döntési hatáskörökről szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdése szerinti beszámolási
kötelezettség teljesítése érdekében a  2.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról,
valamint a felhasznált forrás összegéről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pont szerinti határidő lejártát követő 30 napon belül
7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával gondoskodjon
a  Beruházás előkészítéséhez szükséges, a  Beruházás Előkészítési Alap terhére nem finanszírozható feladatok
érdekében:
a) 300 000 000 forint forrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló
2017. évi C. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények címen,
b) 500 000 000 forint forrás rendelkezésre állásáról 2019-ben a  központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) alpont esetében a felmerülés ütemében
 a b) alpont esetében a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
8. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen előterjesztést a Kormány részére:
a) a Beruházás megvalósításának kérdésében, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok,
költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával,
b) a Beruházás megkezdése előtt indítandó gyűjteménybővítési és restaurációs feladatokról, azok ütemezéséről,
költségeiről, forrásigényéről,
c) a Múzeum repüléstörténeti gyűjteményének egy helyszínen történő elhelyezéséről és az  annak
előkészítéséhez, ütemezéséhez szükséges döntésekről,
d) a Múzeum komplex szakmai és infrastrukturális megújításához, továbbá a  Beruházás időtartama alatt
közfeladat ellátásához szükséges feladatokról, azok forrásigényéről és ütemezéséről,
e) a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával az  1.  pontban kijelölt területnek a  Beruházás megvalósítására
történő alkalmassá tételéhez szükséges intézkedésekről, azok forrásigényéről és ütemezéséről;
Felelős: az a)–d) alpontok esetében emberi erőforrások minisztere
az e) alpont esetében emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) alpont esetében a kiviteli tervek rendelkezésre állását követő 30 napon belül,
 a b) alpont esetében 2018. augusztus 31.,
 a c) alpont esetében 2018. augusztus 31.,
 a d) alpont esetében 2018. január 31.,
 az e) alpont esetében 2018. január 31.
9. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és az emberi erőforrások miniszterét, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zrt. útján, a  Múzeum bevonásával tegyék meg a  szükséges intézkedéseket az  1.  pontban kijelölt területnek
a Beruházás megvalósítására történő előkészítése érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 8. pont e) alpontjában meghatározott feladat végrehajtását, valamint a szükséges forrás
rendelkezésre állását követően
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1478/2016. (VIII. 31.) Korm. határozata az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezmény Részes Feleinek 24. és a Kiotói Jegyzőkönyv Részes Feleinek 14. konferenciája 2018. rendezéséről.
A Kormány megvizsgálta az  ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezmény Részes Felei 24. és a  Kiotói Jegyzőkönyv
Részes Felei 14. konferenciájának (a  továbbiakban: Konferencia) 2018.  évi magyarországi megrendezésének,
valamint az  ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezmény kihirdetéséről szóló 1995.  évi LXXXII.  törvény szerinti
Keretegyezmény, valamint az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményben Részes Felek Konferenciájának 1997. évi
harmadik ülésszakán elfogadott Kiotói Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2007. évi IV.  törvény szerinti Jegyzőkönyv
által meghatározott egy éves elnökségi feladat ellátásának lehetőségét, és úgy dönt, hogy a  magyar–lengyel
barátságra és a legmagasabb szintű jó együttműködésre tekintettel a Kormány eltekint a Konferencia megrendezési
szándékától, egyben felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy erről a Kelet-Európai Csoportot és a lengyel felet
hivatalos csatornákon keresztül tájékoztassa.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. október 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1570/2015. (IX. 4.) Korm. határozata a Magyar Export-Import Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság Második Kínai Közép-Európai Befektetési Alapba történő befektetésének tárgyában zajló tárgyalások támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Második Kínai Közép-Európai Befektetési Alaphoz (a továbbiakban: Alap) történő csatlakozás
tárgyában a  Magyar Export-Import Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság tárgyalásokat folytasson, azzal
a feltétellel, hogy az Alap működésének eredményeképpen Magyarországra áramló összes tőkebefektetés mértéke
többszöröse legyen a Magyar Export-Import Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság által tett befektetésnek;
2. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az 1. pontban foglalt tárgyalások eredményéről készítsen jelentést
a Kormány részére.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2015. december 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
137/2009. (X. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére,
a magyar–vietnami kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége, hazánkban eltöltött másfél évtizedes
külszolgálata elismeréseként
Nguyen Viet Phuc-nak, a Vietnami Szocialista Köztársaság budapesti nagykövetsége tanácsosának, a nagykövetség
első beosztottjának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2009. október 7. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
362/2019. (IX. 4.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/960/3/2019. számú előterjesztésére – Krasznov Oleh
(névmódosítás előtti neve: Krasznov Oleh Boriszovics; születési hely, idő: Vjunki [Szovjetunió], 1976. szeptember 22.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. augusztus 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
754/2010. (XII. 28.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. december 21-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva D. R. Gy. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-795-0143).
Indokolás I. A beadványozó 2010. december 9-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa úgy Házszabályát (46/1994. (IX.30.) OGY határozat), hogy a Magyar
Köztársaság Alkotmányának (1949. évi XX. törvény) módosításához az összes képviselőnek 4/5-ének egybehangzó
szavazata legyen szükséges.”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján
az Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen milyen jogalkotásra köteles.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megtévesztő, mivel azt
a látszatot kelti, mintha a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány)
módosításáról a Magyar Köztársaság Országgyűlésének Házszabályáról szóló 46/1994. (IX. 30.) OGY határozat
(a továbbiakban: Házszabály) rendelkezne.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az Alkotmány módosításáról az Alkotmány 24. § (3) bekezdése
rendelkezik. A Házszabály az Országgyűlés az Alkotmány 24. §-a (4) bekezdése szerint működésének szabályait és
tárgyalási rendjét állapítja meg.
Fentiek értelmében az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az országos népszavazáson feltenni kívánt
kérdés az Alkotmány módosítására irányul, erre tekintettel az országos népszavazásra bocsátandó kérdésben tartott
eredményes népszavazás alkotmányellenes eljárásra kötelezné az Országgyűlést, így a kérdés burkolt
alkotmánymódosításra irányul.
Tekintettel arra, hogy az Országos Választási Bizottság és az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint
az Alkotmány módosítására csak az Alkotmány 24. § (3) bekezdésében foglalt eljárási rendben kerülhet sor,
a népszavazás még közvetett módon sem vonhatja el az Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét [2/1993. (I. 22.) AB,
25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok].
Az Nsztv. 10. § b) és c) pontjában foglaltakat figyelembe véve mivel a kérdésben nem lehet országos népszavazást
tartani és a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, az Országos Választási
Bizottság megtagadta az aláírásgyűjtő ív hitelesítését.
II. A határozat az Alkotmány 24. §-án, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § b) és c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1502/2012. (XI. 16.) Korm. határozata a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem (Zeneakadémia) történeti orgonáinak restaurálásáról és rekonstrukciójáról.
A Kormány 1. egyetért azzal, hogy a „Liszt Ferenc Zeneakadémiája, az európai felsőfokú zenei oktatás megújuló központja
Budapesten” elnevezésű, jelenleg a megvalósítás fázisában álló KMOP 4.2.1/A_1-2008-0002 számú
infrastruktúra-fejlesztési projekthez kapcsolódóan megvalósuljon a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem
(Zeneakadémia) történeti Voit orgonáinak restaurálása és rekonstrukciója (a továbbiakban együtt: Beruházás);
2. egyetért azzal, hogy a Beruházás megvalósítására 2013., 2014. és 2015. években kerül sor összesen legfeljebb
800 millió forint keretösszegben, és felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a források ütemezett
rendelkezésre állásáról az egyes költségvetési években. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter emberi erőforrások minisztere Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
895/B/2010. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény módosításáról szóló 2008. évi LXXIV. törvény 2. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
I. Az indítványozó a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény módosításáról
szóló 2008. évi LXXIV. törvény (Módtv.) 2. §-a alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését
kérte az Alkotmánybíróságtól. Álláspontja szerint a
Módtv. 2. §-a a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény
(a továbbiakban: Tpt.) egyes rendelkezéseinek a módosítására irányul, és e szabály a Magyar Fejlesztési Bankkal
(a továbbiakban: MFB) semmilyen kapcsolatban nincs.
Amiatt tehát, hogy a Tpt. módosítására „egy alapvetően
más tárgyú törvényben került sor”, a támadott jogszabály
– véli az indítványozó – a jogállamiság követelményével
ellentétes, így az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe ütközik.
Emellett az indítványozó azt is sérelmezte, hogy a jogszabály elfogadása során a „jogszabály döntő és lényeges
részéről nem volt mód semmilyen olyan előzetes tájékozódásra, bizottsági- és részletes vitára, amely egyébként a
Házszabály értelmében kötelező lenne”, emiatt az közjogi
érvénytelenségben szenved, mivel a jogbiztonság követelményével ellentétes. Mindezekre tekintettel az indítványozó a támadott rendelkezés megsemmisítését kérte.
II. 1. Az Alkotmánybíróság a 70/B/2009. AB határozatban
(a továbbiakban: Abh.; ABK 2010. május, 634, 640.) – a
jelen indítványban foglalt alkotmányossági kérdéshez hasonló problémát vizsgálva – megállapította, hogy a Módtv.
3. § (3) bekezdése értelmében a Módtv. a 2009. március
31-én hatályát vesztette.
Az Alkotmánybíróság – főszabályként – hatályos jogszabály alkotmányellenességét vizsgálja, hatályát vesztett jogszabályi rendelkezés csak akkor képezheti alkotmánybírósági eljárás tárgyát, ha az eljárás az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 38. §-ában szabályozott bírói kezdeményezés, illetőleg a 48. § szerinti alkotmányjogi panasz
alapján folyik. Tekintettel arra, hogy az indítványok nem tartoztak e körbe, az Alkotmánybíróság a Módtv. 3. § (1) és
(2) bekezdése, valamint a jogszabály megtévesztő elnevezése miatt a jogszabály egésze alkotmányellenességének megállapítása iránt folytatott eljárást az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü határozat (a továbbiakban: Ügyrend, ABK 2009. január,
3.) 31. § a) pontja alapján megszüntette.
Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban foglaltakat jelen
ügyben is irányadónak tekinti és – mivel az Abh.-ban ebben a kérdésben érdemi döntés meghozatalára nem került
sor, ítélt dolog megállapításának nincs helye – ezért a jelen
indítvány tárgyában az eljárást – a törvénynek a 2. §-a (azaz az MFB-re való utalás) tekintetében – megszüntette.
2. Az indítványozó másodsorban a Módtv. közjogi érvénytelenségének megállapítását is kérte. Ezzel összefüggésben az Alkotmánybíróság ismételten utal arra, hogy jelen indítvány alapján hatályon kívül helyezett jogszabály
elfogadásának a módját kellene megvizsgálni. Erre azonban csak akkor lenne lehetőség – ahogyan arra az Abh. is
utalt –, ha a hatályon kívül helyezés, mint jogtechnikai
megoldás „az alkotmányos kontroll elkerülését célozná”
(ABK 2010. május, 634, 640.).
A Módtv. a Magyar Közlöny 2008/165. számában
2008. november 21-én jelent meg és annak hatályon kívül
helyezésére 2009. március 31. napján került sor. E viszonylag hosszabb – több mint négy hónapos – időszakból
arra lehet következtetni, hogy a jogalkotó szándéka nem
irányult az indítványozó által vélt jogalkotási problémák
alkotmányossági vizsgálatának megakadályozására.
Erre tekintettel az Alkotmánybíróság – hatályon kívül
helyezett jogszabályról lévén szó – az alkotmányossági
vizsgálat lefolytatását mellőzte, és az eljárást – mivel az
indítvány tárgytalanná vált – az Ügyrend 31. § a) pontja
alapján megszüntette.
Budapest, 2010. szeptember 28. Dr. Holló András s. k.,
az Alkotmánybíróság helyettes elnöke,


text:
1119/2003. (XII. 10.) Korm. határozata a kormányzati képviselet ellátásáról a Magyar Köztársaság és az Apostoli Szentszék között az 1997. június 20-án aláírt Megállapodás áttekintésére.
A Magyar Köztársaság Kormánya az Apostoli Szentszékkel 1997. június 20-án aláírt Megállapodás egyes kérdései végrehajtásának áttekintésére kormányzati részről
delegációt jelöl ki, amelynek feladat- és hatáskörét, működését, vezetését és összetételét az alábbiak szerint határozza meg:
1. A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és az
Apostoli Szentszékkel 1997. június 20-án aláírt Megállapodás egyes kérdései végrehajtásának áttekintésére létrejövő bizottságba az Apostoli Szentszék által kijelölt képviselőkből álló delegáltak mellé kormányzati képviselőket
delegál, és felhatalmazza delegáltjait a bizottság megalakítására, valamint tárgyalások folytatására.
2. A kormányzat képviselőit a miniszterelnök bízza
meg az egészségügyi szociális és családügyi miniszter, a
külügyminiszter, a nemzeti kulturális örökség minisztere,
az oktatási miniszter, a pénzügyminiszter, valamint a
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter egy-egy javaslata alapján. A kormányzati képviselők delegációját az egyházi kapcsolatok címzetes államtitkára vezeti. A kormányzati delegáltak megbízásáról a Kormány diplomáciai úton
hivatalosan tájékoztatja az Apostoli Szentszéket.
Felelős: az érintett miniszterek
az egyházi kapcsolatok címzetes államtitkára
Határidő: folyamatos 3. A kormányzati delegáció a bizottság működéséről
tájékoztatja a Kormányt, és a bizottság munkája lezárását
követően, szükség esetén intézkedési javaslatot kezdeményezhet.
Felelős: Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
egyházi kapcsolatok címzetes államtitkára
Határidő: folyamatos 4. A Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter szükség
esetén — más miniszterrel, országos hatáskörű szerv vezetőjével egyeztetve — további tagokat bízhat meg ad-hoc
jelleggel a kormánydelegációban való részvételre.
Felelős: a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter
Határidő: folyamatos
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
36/2017. (XII. 29.) IM rendelete a nemzetközi jogsegélyre és a külföldi határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó viszonosság megállapításáról.
A nemzetközi magánjogról szóló 2017. évi XXVIII. törvény 124. §-ában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladatés hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79. § 1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
az 5.  § tekintetében a  közjegyzőkről szóló 1991.  évi XLI.  törvény 183.  § f )  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjaink feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva
a következőket rendelem el:
1. A nemzetközi jogsegélyre és a külföldi határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó
viszonosság megállapításáról
1. § (1) Az Amerikai Egyesült Államok viszonylatában viszonosság áll fenn
a) a  gyermektartás tárgyában hozott, az  ügy érdemét végleges jelleggel (nem ideiglenes intézkedésként)
rendező határozatok elismerése és végrehajtása vonatkozásában, tekintet nélkül azok alaki megjelölésére;
b) a  házastársi tartás tárgyában hozott, az  ügy érdemét végleges jelleggel (nem ideiglenes intézkedésként)
rendező határozatok elismerése és végrehajtása vonatkozásában, tekintet nélkül azok alaki megjelölésére,
feltéve, hogy a házastársi tartásra jogosult személy kiskorú gyermek neveléséről gondoskodik; és
c) a  gyermektartásdíj-fizetési kötelezettség másik államban történő megállapítása és módosítása
vonatkozásában azzal, hogy ha a  gyermektartásdíj-fizetési kötelezettség megállapításának előkérdéseként
az apaság megállapítása szükséges, a viszonosság kiterjed az apaság megállapítására irányuló eljárásra is.
(2) A  viszonosság magyar központi hatósága az  igazságügyért felelős miniszter, amely kapcsolatot tart
az  amerikai központi hatósággal. A  viszonosság alapján a  központi hatóságok együttműködnek a  kérelmezők
igényérvényesítésének megkönnyítése érdekében.
(3) A viszonosság 2007. január 22. napjától áll fenn, kiterjed azonban az ezen időpont előtt hozott határozatokra is.
2. § (1) Az Olasz Köztársaság viszonylatában viszonosság áll fenn az olyan bírósági határozatok elismerése és végrehajtása
vonatkozásában, tekintet nélkül azok alaki megjelölésére,
a) amelyeket polgári és kereskedelmi ügyekben, vagyonjogi igények tárgyában hoztak;
b) amelyek 2003. április 1. napján vagy azt követően emelkedtek jogerőre; és
c) amelyek az ügy érdemét végleges jelleggel (nem ideiglenes intézkedésként) rendezik.
(2) Amennyiben az  olasz bírósági határozat a  belföldi elismeréshez és végrehajtáshoz megkívánt követelményeknek
megfelel, a  viszonosság alapján a  határozat az  ügy érdemére vonatkozó rendelkezéseken túl a  perköltségre
vonatkozó rendelkezés tekintetében is elismerhető és végrehajtható.
3. § A Németországi Szövetségi Köztársaság viszonylatában viszonosság áll fenn az 1992. február 26. napja után jogerőre
emelkedett, polgári és kereskedelmi ügyekben vagyonjogi igények tekintetében hozott bírósági határozatok
elismerése és végrehajtása vonatkozásában.
2. Záró rendelkezések 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2017. december 31. napján lép hatályba.
 (2) Az 1–3. § és a 6. § 2018. január 1. napján lép hatályba.
5. § Nem lépnek hatályba az  új polgári perrendtartásról és az  ügyvédi tevékenységről szóló törvénnyel összefüggő,
valamint egyéb igazságügyi tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 20/2017. (XII. 21.) IM rendelet 4.  §
(9) bekezdés d) és f )–h) pontjai.
6. § Hatályát veszti az 5. §. Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
33/2012. (II. 7.) KE határozata az Egyenlő Bánásmód Hatóság elnökének kinevezéséről.
Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény 35. § (1) bekezdése
alapján, a miniszterelnök javaslatára dr. Honecz Ágnest 2012. január 1. napjától kilenc évig terjedő időtartamra
az Egyenlő Bánásmód Hatóság elnökévé kinevezem.
Budapest, 2011. december 30. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök