type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
466/2015. (XI. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Turi Veronikát
a 2015. november 15. napjától 2018. november 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. november 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
453/2009. (XI. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. november 24-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva T. M. által benyújtott országos népszavazás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. november 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a közterületen található parkolóhelyeket kizárólag a helyi Közterület felügyelet üzemeltethesse
fizető parkolóként és amennyiben erre a helyi Közterület felügyelet valamilyenokból nem képes, úgy a parkolás ezen
parkolóhelyeken váljon ingyenessé?”
Az Országos Választási Bizottság a népszavazásra feltenni kívánt kérdéssel kapcsolatban megállapítja, hogy az nem
tartozik az Országgyűlés hatáskörébe. A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
(a továb biak ban: Alkotmány) 28/B. § (1) bekezdése szerint országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya
az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet.
Az utcai parkolás jelentős része önkormányzati tulajdonban lévő közterületeken történik, melyek – a helyi
önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továb biak ban: Ötv.) 79. §-ának (2) bekezdése alapján –
az önkormányzat törzsvagyonának részét képezik. Az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdésének b) pontja alapján
a képviselő-testület gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat. Ennek
értelmében az önkormányzat tulajdonában álló közterülettel való rendelkezés az Alkotmány alapján önkormányzati
hatáskör.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint, a kérdés alapján tartott eredményes népszavazás olyan
jogalkotási kötelezettséget róna az Országgyűlésre, amely a közterületekhez kapcsolódó tulajdonosi jogokat
korlátozná, elvonná az ehhez kapcsolódó önkormányzati szabályozási hatásköröket. Ezáltal lényegileg korlátozná
az önkormányzatoknak az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdésének a) pontjában szabályozott önálló szabályozáshoz és
önálló igazgatáshoz való jogát és a b) pontjában meghatározott tulajdonost megillető jogait.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint, a kérdés alapján tartott eredményes népszavazás az Alkotmány
módosítását eredményezné. Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB,
28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] kifejtett következetes
gyakorlatára tekintettel az Alkotmány nem módosítható választópolgári kezdeményezésre induló népszavazással,
alkotmánymódosítás csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben [Alkotmány 24. § (3) bekezdés] történhet.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § a) pontja alapján, mivel a kérdés nem tartozik az Országgyűlés
hatáskörébe, a 10. § b) pontja alapján, mivel a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, az aláírásgyűjtő ív
hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdésén és 44/A. § (1) bekezdés a) és b) pontjain, az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának
a) és b) pontjain, az Ötv. 79. § (2) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén
alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
250/2018. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szabó Andreát
2018. június 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. május 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
9/2019. (IV. 30.) ITM rendelete a biztonsági kőolajkészlet felhasználásáról.
A behozott kőolaj és kőolajtermékek biztonsági készletezéséről szóló 2013.  évi XXIII.  törvény 49.  § b)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 116.  § 6.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya a Magyar Szénhidrogén Készletező Szövetségre (a továbbiakban: MSZKSZ) és az MSZKSZ kőolaj
szekciójának tagjaira terjed ki.
2. § (1) Az MSZKSZ Magyarország megfelelő minőségű folyékony motorikus üzemanyaggal történő zavartalan ellátása
érdekében köteles a  biztonsági kőolajkészletből 400 kilotonna nyersolajat (a  továbbiakban: felszabadított készlet)
e rendeletben előírtak szerint felszabadítani.
(2) Az MSZKSZ köteles a felszabadított készletet értékesítésre felajánlani.
 (3) A (2) bekezdés szerint értékesítésre felajánlott felszabadított készlethez a MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyilvánosan
Működő Részvénytársaság elsőbbségi hozzáférésre jogosult.
 (4) Az MSZKSZ köteles a felszabadított készletből értékesítésre kerülő mennyiséget – a felszabadított készlettel azonos
összetételben – 2019. december 31-éig visszapótolni. 3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 22 órakor lép hatályba.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
74/2004. (IV. 29.) GKM rendelete a nemesfémtárgyak és termékek vizsgálatának, hitelesítésének és nemesfémtartalmuk tanúsításának részletes szabályairól.
A nemesfémtárgyak és termékek vizsgálatáról, hitelesítéséről és nemesfémtartalmuk tanúsításáról szóló
145/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.)
13. §-ának (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
— a pénzügyminiszterrel egyetértésben — következőket
rendelem el:
A fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfémtárgy
anyagát képező ötvözet előállításánál,
továbbá a nemesfémtárgy készítésénél és díszítésénél
felhasználható anyagok és felhasználásuk módja
1. § Az aranytárgy anyagául használt ötvözet aranyon felül
pótfémként rendszerint csak ezüstöt, rezet, a fehéraranyötvözet ezen felül horganyt és nikkelt, az ezüsttárgy anyagául használt ötvözet pedig ezüstön felül rendszerint csak
rezet, a platinatárgy anyagául használt ötvözet platinán
felül rendszerint csak rezet és palládiumot tartalmazhat.
Az MSZ EN 1811:1998 szabvány előírásait kielégítő, pótfémként használt nikkelt úgy kell tekinteni, amely az e rendelet követelményeinek megfelel.
2. § (1) A nemesfémtárgy összeszerelése alkalmával a tárgy
használhatóságának biztosítására feltétlenül szükséges
szerelvény bármilyen — megfelelő szilárdságú — anyagból
készülhet, feltéve, hogy különállása könnyen felismerhető,
és a nemesfémtárgytól elválasztható.
(2) Könnyen felismerhető és elválasztható szerelvényt
(tű, kapocs, csukló, rugó stb.) tilos a nemesfémtárgyhoz
úgy kapcsolni, hogy az a nemesfémtárggyal egyező anyagnak látsszék és az ilyen nem nemesfémből készült szerelvényt tilos aranyozni, ezüstözni vagy platinázni.
3. § (1) Az aranytárgyon ezüst- vagy platinaötvözetből,
ezüst- és platinatárgyon pedig aranyötvözetből készült
— az R.-ben meghatározott finomsági foknak megfelelő —
díszítést szabad alkalmazni. A díszítést úgy kell felszerelni,
hogy az a tárgy többi részétől könnyen megkülönböztethető és elválasztható legyen.
(2) Az ezüsttárgyra platinaötvözetből, a platinatárgyra
ezüstötvözetből készült díszítést nem szabad alkalmazni.
(3) Aranytárgyra megegyező vagy attól eltérő színű, de
azonos finomságú aranyötvözetből mind elválasztható formában, mind nemesfémforrasztással készíthető díszítés.
(4) Az arany-, ezüst- vagy platinatárgyra alkalmazott és
attól könnyen megkülönböztethető és elválasztható, a
tárgy alapanyagától eltérő anyagú nemesfém díszítést a
finomsági fokot kifejező fémjellel kell ellátni. Az összeszerelten fémjelzésre beadott tárgy csak a benne előforduló
legalacsonyabb finomságú ötvözet szerint fémjelezhető.
(5) A fehér ékkővel díszített arany- vagy platinatárgynál
a kő arany vagy platina foglalatát szabad ezüstlemezzel
borítani. A foglalat borításához azonban csak annyi ezüstöt
szabad felhasználni, amennyi ehhez a munkához feltétlenül szükséges.
(6) Ezüsttárgyat platinázni tilos. 4. § (1) Ezüsttárgyat kizárólag aranyozni, rhodiumozni lehet, de csak oly mértékben, hogy a tárgy minden részében
kétségtelenül megállapítható legyen annak finomsági foka.
Az ilyen tárgyat ezüsttárgyként kell fémjelezni.
(2) Üreges nemesfémtárgyat nem szabad a tárgy anyagánál alacsonyabb finomságú vagy attól eltérő nemesfémmel,
egyéb fémmel vagy más anyaggal egészben vagy részben
kitölteni.
(3) A nemesfémből készült üreges, személyi használatra
szolgáló használati tárgyat idegen anyaggal — ólom, gitt,
gipsz, gyanta, szurok stb. — egészben vagy részben akkor
szabad kitölteni, ha ezzel az anyaggal a nem nemesfémből
készült, nélkülözhetetlen alkatrészeket kell a tárgyhoz erősíteni, vagy ha a kitöltés a nagyobb igénybevételnek kitett
használati tárgy ellenállóbbá tételéhez, illetve állóképességének biztosításához elkerülhetetlenül szükséges. A nemesfémből készült rész grammsúlyát azonban a tárgyra
beütött számmal fel kell tüntetni. Ilyen üreges nemesfémtárgyak a kés és a villa nyele, a bot és az ernyő fogója, a
gyertyatartó és a lámpa talpa.
(4) A nemesfémtárgy készítésénél forrasztóanyagul csak
a tárgy finomságával megegyező finomságú ötvözetet szabad használni.
5. § (1) Aranyozáson, ezüstözésen, illetve platinázáson a tárgyaknak arany-, ezüst-, illetve platinalemezzel való bevonását is érteni kell.
(2) A nemesfémtárgyak a nemesfémötvözeteken felül
drágakővel, féldrágakővel, gyönggyel, mozaikkal, díszkővel, műkővel, zománccal, markazittal és üveggel díszíthetők.
6. § (1) Az aranylemezzel borított ezüsttárgy felületét úgy
kell kikészíteni — vésés, gyalulás vagy más megoldás útján —, hogy a tárgy ezüst alapanyaga látható, könnyen
felismerhető legyen. A részben aranylemezzel borított
ezüsttárgy felületét nem szükséges a fentieknek megfelelően kikészíteni.
(2) Nemesfémből készült fülbevalóknál a befoglalt üvegek és műkövek alá a foglalat könnyebb elkészítése céljából az okvetlenül szükséges, kis mennyiségű gipszet, krétát,
vagy színhatás elérése céljából papiros és fólia alátétet
szabad használni.
(3) Zománcozott nemesfémtárgynál az alak megtartásához szükséges, úgynevezett ,,kontraemail’’-t szabad használni.
(4) A 4. § (3) bekezdésében, valamint a (2) bekezdésben
nem említett — nemesfémből készült — üreges tárgyak
kitöltésére vonatkozó kérelmet a Nemesfémvizsgáló és
Hitelesítő Intézetnél (a továbbiakban: NEHITI) kell benyújtani.
7. § (1) A fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfémtárgyat belföldi gyártás esetén a készítő, az elkobzott — fémjelzés nélküli — nemesfémtárgyat a belföldi forgalomba
hozatalra felhatalmazott egyéb gazdálkodó szervezet, a
külföldről árusítás céljából behozott, fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfémtárgyat a kereskedő köteles
azzal a névjellel ellátni, amelynek használatát részére a
NEHITI engedélyezte. Kérésre a NEHITI — térítés ellenében — köteles elvállalni a névjel beütését.
(2) Az R. 3. §-ának (2)—(3) bekezdései szerinti, fémjelzési kötelezettség alá nem tartozó, külföldről árusítás céljából behozott nemesfémtárgyat a kereskedő köteles az
(1) bekezdés szerinti névjellel ellátni. Kérésre a NEHITI
— térítés ellenében — köteles elvállalni a névjel beütését.
(3) Nem kell névjellel ellátni azt a nemesfémtárgyat,
a) amelyen a jel a kis felület miatt vagy egyéb okból nem
alkalmazható (pl. nagy része zománccal, kővel vagy
gyönggyel van borítva);
b) amely külföldi értékesítésre készült, és a külföldi
megrendelő a jel feltüntetését nem kéri.
(4) A (3) bekezdés szerinti mentességről a NEHITI a
készítő vagy a kereskedő kérelmére, a kérelemben megje
lölt indokok alapján és a nemesfémtárgy méretét, illetve
sajátosságait figyelembe véve dönt.
8. § (1) A nemesfémtárgy készítésével vagy kereskedelmével
foglalkozó gazdálkodó szervezet a tevékenység megkezdésére vonatkozó bejelentéssel egy időben köteles kérni a
névjel engedélyezését.
(2) A névjel alakját és rajzát a készítő vagy a kereskedő
javaslatára a NEHITI állapítja meg. Az alak és rajz megállapításánál ügyelni kell arra, hogy az más névjelhez vagy
fémjelhez ne hasonlítson.
(3) A névjelet a nemesfémtárgy megjelölésére kizárólag
az használhatja, akinek azt engedélyezték. A nemesfémtárgy készítőjének és kereskedőjének csak egyféle névjel
használatát lehet engedélyezni.
(4) A névjelet a NEHITI által nyilvántartásba vett gazdálkodó szervezet [Ptk. 685. § c) pont] készítheti. A fél a
NEHITI engedélye alapján — szükséges szerint — többféle nagyságban és példányban köteles a névjelet elkészíttetni és a készítő jogosultságának igazolása mellett próbanyomat és nyilvántartás céljából a NEHITI-nél bemutatni.
A használatban elkopott névjeleket az új példányok bemutatásával egyidejűleg kell megsemmisítés céljából a
NEHITI-nek átadni.
A fémjelek, a fémjelzéssel kapcsolatos egyéb hivatalos
jelek alakja és rajza, a fémjelzés módszere és részletes
szabályai 9. § A fémjelek a következők:
1. Belföldön készült nemesfémtárgyak fémjelei a követ
kezők:
a) a platinatárgyra kard és bal oldalon Pt. betűk;
ba) 1. számú finomsági fokú aranytárgyakra korona és
pajzs, benne stilizált nap, bal oldalon az évszám betűjele,
alatta 22,
bb) 2. számú finomsági fokú aranytárgyakra korona,
alatta az évszám betűjele és 18, jobbra stilizált nap;
bc) 3. számú finomsági fokú aranytárgyakra szent korona, balra stilizált nap, alatta az évszám betűjele és 14;
bd) 4. számú finomsági fokú aranytárgyakra korona
és pajzs, benne stilizált nap, jobbra az évszám betűjele,
balra 9;
ca) 1. számú finomsági fokú ezüsttárgyakra stilizált híd
(Lánchíd), felette az évszám betűjele és 1,
cb) 2. számú finomsági fokú ezüsttárgyakra stilizált híd
(Erzsébet híd), felette az évszám betűjele és 2,
cc) 3. számú finomsági fokú ezüsttárgyakra stilizált híd
(veszprémi viadukt), alatta az évszám betűjele és 3,
cd) 4. számú finomsági fokú ezüsttárgyakra stilizált híd
(Szabadság híd), alatta az évszám betűjele, felette 4.
2. Külföldről behozott nemesfémtárgyak fémjelei a következők: a) platinatárgyakra buzogány, bal oldalon K (külföldi),
jobb oldalon Pt. betűk;
ba) 1. számú finomsági fokú aranytárgyakra korsó,
jobbra az évszám betűjele, alatta 22,
bb) 2. számú finomsági fokú aranytárgyakra ivócsanak,
jobbra az évszám betűjele, felette 18,
bc) 3. számú finomsági fokú aranytárgyakra (stilizált)
szarvas, jobbra az évszám betűjele, alatta 14,
bd) 4. számú finomsági fokú aranytárgyakra ivókürt, felette az évszám betűjele, balra 9;
ca) 1. számú finomsági fokú ezüsttárgyakra korona,
jobbra az évszám betűjele, balra 1,
cb) 2. számú finomsági fokú ezüsttárgyakra fedeles
kancsó, jobbra az évszám betűjele, balra 2,
cc) 3. számú finomsági fokú ezüsttárgyakra háromágú
gyertyatartó, jobbra az évszám betűjele, balra 3,
cd) 4. számú finomsági fokú ezüsttárgyakra serleg,
jobbra az évszám betűjele, balra 4.
10. § (1) A NEHITI jele H betű négy egymásba kapcsolódó
félköríves keretben.
(2) A fémjelek — ideértve az annak részét képező évszám betűjelét is —, valamint a fémjelzéssel kapcsolatos
egyéb hivatalos jelek alakját és rajzát az 1. számú melléklet
tartalmazza.
(3) A nemesfémtárgyak ellenőrzéséről és jelöléséről
szóló, Bécsben, 1972. november 15. napján aláírt Egyezmény szerinti Közös Ellenőrző Jel alakját és rajzát a
2. számú melléklet tartalmazza. A Közös Ellenőrző Jel
(CCM) a (2) bekezdés szerinti fémjelekkel esik egy tekintet alá, ideértve annak hamisításáért való felelősséget is.
(4) A fémjelet alkalmazni kell magán a tárgyon, továbbá
lehetőleg alkatrészein és díszítésein is. A nemesfémtárgyon alkalmazandó fémjel, a névjel, továbbá az egyéb jel
beütésének helyét a 3. számú melléklet határozza meg.
(5) Belföldön belföldi célra készült, fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfémtárgyon a fémjelen, a névjelen, a tárgy alkatrészeinek összetartozását jelző számon,
valamint — idegen anyaggal kitöltött üreges nemesfémtárgy esetén — a nemesfémötvözet grammtömegét jelző
számon felül más jelzés nem alkalmazható.
11. § (1) A nemesfémtárgyak hivatalos ellenőrző vizsgálatát
és fémjelzését a NEHITI végzi.
(2) A belföldön kereskedelmi forgalomba kerülő fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfémtárgyakat vizsgálatra és fémjelzésre a NEHITI-nek a névjel használatára
jogosult gazdálkodó szervezet köteles bemutatni.
(3) A külföldi megrendelésre készülő, illetve kizárólag
külföldön forgalomba kerülő nemesfémtárgyak esetén a
gyártó, illetve a kereskedő kérheti a NEHITI-től annak
Közös Ellenőrző Jellel történő fémjelzését.
12. § (1) A nemesfémtárgyakat a NEHITI székhelyén (1089
Budapest, Bláthy Ottó utca 3—5.) kell fémjelzés végett
bemutatni.
(2) A 11. § (2) bekezdése szerinti gazdálkodó szervezet
a nemesfémtárgyat a névjellel ellátva, pácolt, polírozás
előtti, de már annyira elkészített állapotban köteles alkatrészével együtt fémjelzésre bemutatni, hogy a további megmunkálás folyamán a tárgynak sem alakját, sem ötvözetét
ne lehessen megváltoztatni és a ráütött jelek világosan
felismerhetők maradjanak. A nemesfémtárgy kész állapotban is bemutatható, ha az ilyen tárgy finomságának megállapítása és fémjelzése a tárgy megsérülése nélkül, kellő
biztonsággal elvégezhető.
(3) Az alkatrészek közül a rugós gyűrűt és a karabélyt a
gazdálkodó szervezet külön is bemutathatja fémjelzésre.
(4) Magánszemélyek a tulajdonukban lévő nemesfémtárgyakat fémjelzésre bemutathatják, ha az eredeti vámokmányokat vagy a vámmentességet igazoló okmányokat,
illetve a tulajdonjogot igazoló okiratokat bemutatják.
13. § (1) A nemesfémtárgyat fémjelzési megrendelőlappal
együtt kell benyújtani. A fémjelzési megrendelőlapot a
valóságnak megfelelően kell kiállítani, feltüntetve a tárgyak fajtájára, darabszámára, súlyára, finomságára és egyéb
törvényes kellékeire vonatkozó pontos adatokat. A külföldről származó tárgyra vonatkozóan a fémjelzési megrendelőlap rovatait a feladó által kiállított és a tárgyat
kísérő árujegyzék alapján kell kitölteni.
(2) A nemesfémtárgy bemutatására csak a NEHITI által
meghatározott nyomtatványt — fémjelzési megrendelőlapot — szabad használni. Külön fémjelzési megrendelőlapot kell kiállítani az arany-, ezüst- és platinatárgyakról.
(3) A fémjelzési megrendelőlapon fel kell tüntetni a
nemesfémtárgy ötvözetének pontos összetételét minden
olyan esetben, amikor a fémjelzésre kerülő nemesfémtárgy
ötvözetében a megengedett pótfémeken kívül — a NEHITI
engedélyével — más pótfém is szerepel. A megengedett
pótfémek használata esetén a fémjelzési megrendelőlapon
elegendő a finomsági fok feltüntetése.
(4) Az ugyanazzal a fémjelzési megrendelőlappal bemutatott, azonos finomságú arany-, ezüst-, illetve platinatárgyak közül csak azokat szabad egy tételsoron szerepeltetni,
amelyeknek az ötvözete azonos.
(5) A NEHITI a bemutatott nemesfémtárgyakat bruttó
tömegük pontos megállapítása mellett veszi át, és azokat
fémjelzés után az átvételkor kiadott elismervény bevonása
mellett, a kifizetett számla ellenében adja vissza a bemutatónak. A bemutató a fémjelzési megrendelőlapon a fémjelzett nemesfémtárgy átvételét igazolni tartozik. A bevont
elismervény ezzel érvényét veszti, további kezelést nem
igényel.
(6) A NEHITI a nemesfémtárgyat addig nem fémjelzi,
amíg a fél szabályszerűen kiállított fémjelzési megrendelőlapot nem csatol, illetőleg a megállapított hiányokat felhívásra nem pótolja.
14. § (1) A NEHITI a bemutatott nemesfémtárgy finomsági
fokának megállapítása előtt köteles megvizsgálni, hogy
a) a fémjelzési megrendelőlapot szabályszerűen állították-e ki; b) a bemutatott nemesfémtárgy a finomsági foktól eltekintve, megfelel-e az R.-ben és az e rendeletben meghatározott egyéb kellékeknek.
(2) Kisebb hiányok esetében a NEHITI a
20—22. §-oknak megfelelően jár el.
15. § Ha nem a nemesfémtárgy készítésével foglalkozó gazdálkodó szervezet mutatja be a nemesfémtárgyat és annak
ötvözetét a bemutató nem ismeri, a fémjelzési megrendelőlapon elegendő az azonos kivitelű tárgyak altételenkénti
megnevezése.
16. § (1) Az Európai Unió tagországain, Törökországon és az
Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államon kívüli országokból importált
nemesfémtárgyat az importáló gazdálkodó szervezet köteles egy tételben, a vámeljárás során a vámokmányokkal
együtt a NEHITI-nek bemutatni és fémjeleztetni. Az ilyen
tárgyra vonatkozóan a fémjelzési megrendelőlap rovatait a
feladó által kiállított és a tárgyat kísérő árujegyzék alapján
kell kitölteni.
(2) A NEHITI — az. R. 3. §-ának (2)—(3) bekezdései
szerinti kivétellel — a külföldön készített és fémjelzési
megrendelőlappal bemutatott nemesfémtárgyat megvizsgálja és amennyiben az az R.-nek, valamint e rendeletnek
megfelel, finomsági fokát kifejező, behozatali fémjellel látja el.
(3) Az olyan nemesfémtárgyakkal, amelyek az előírt
kellékeknek nem felelnek meg, a 20. § szerint kell eljárni.
A NEHITI a vizsgálat megtörténtét igazoló záradékát az
okmányon feljegyzi és a tárgyat az okmányokkal együtt
visszaadja a bemutatónak.
17. § A behozatali előjegyzésben vámkezelt nemesfémtárgyra
a vámjogszabályok rendelkezései az irányadók azzal az
eltéréssel, hogy a nemesfémtárgy azonosságának pontos
megállapítása céljából az importáló részletes felsorolással
kiállított, a tárgyak fajtájára, darabszámára, súlyára és finomságára vonatkozó, színes fotóval kiegészített kétpéldányos konszignációt csatol. A vámhivatal a vámvizsgálat
lefolytatását a konszignáción igazolja.
18. § (1) A finomsági fokot mintavételi terv alapján, bármely
nemzeti rendszerben akkreditált minőségbiztosítási rendszerrel rendelkező laboratórium által végzett analitikus
vizsgálattal, szükség esetén karcvizsgálattal és műszeres
analitikai vizsgálattal kell megállapítani:
a) az arany finomságát tűzi vizsgálattal (űzési eljárással),
b) az ezüst finomságát Gay-Lussac elven alapuló potenciometriás titrálással,
c) a platina finomságát higanykloridos módszerrel. Amennyiben az a)—c) pontokban felsorolt vizsgálatok
nem adnak minden kétséget kizáró eredményt, a NEHITI
egyéb nemzetközileg elfogadott megfelelő pontosságú
módszert is alkalmazhat.
(2) Ha az (1) bekezdés a) pontja szerinti vizsgálatot az
MSZ EN 31426:1998 szabvány szerint, a b) pontja szerinti
vizsgálatot az ISO 13756:1997 szabvány szerint, a c) pontja
szerinti vizsgálatot az MSZ EN ISO 11489:1998 szabvány
szerint végzik, azt úgy kell tekinteni, hogy az e rendelet
követelményeinek megfelel.
(3) A vizsgálat érdekében a NEHITI a nemesfémtárgyat
szükség esetén egészben vagy részben beolvaszthatja vagy
a tárgyból megfelelő mennyiségű anyagot vághat ki. A
bemutató a tárgy beolvasztásáért vagy egyes alkatrészek
vizsgálat céljából való felhasználásáért kártérítést nem igényelhet.
19. § (1) Ha a fémjelzési kötelezettség alá tartozó nemesfémtárgy a fémjelzési megrendelőlapon feltüntetett finomsági
fokot nem éri el, a bemutatót erről értesíteni kell. Ha a fél
az értesítés kézhezvételétől számított 8 napon belül nem
kér döntővizsgálatot (24. §), a nemesfémtárgyat össze kell
törni és a félnek ki kell adni.
(2) A vizsgálat, illetve a döntővizsgálat eredményének
ismeretében a fél kérheti
a) az R.-ben megállapított finomsági foknak megfelelő,
kisebb finomsági érték szerinti fémjelzését a tárgynak,
b) import esetén, a vámeljárás keretében beérkező nemesfémtárgy visszaszállítás céljából történő kiadását.
(3) Amennyiben a vizsgálat, illetve a döntővizsgálat
eredményeként a tárgy az R.-ben meghatározott legalacsonyabb finomsági foknak sem felel meg vagy a fél import
esetén az (1) bekezdés szerinti értesítés kézhezvételétől
számított 8 napon belül nem kéri a vámeljárás keretében
beérkező nemesfémtárgy visszaszállítás céljából történő
kiadását, akkor a tárgyat összetört állapotban kell a félnek
kiadni.
(4) A jogszabályban megállapított finomsági fokoktól
negatív eltérés a fémjelzéskor nem fogadható el.
(5) A finomsági fok megállapításánál nem kell figyelembe venni a 2—3. §-okban említett szerelvényt, díszítést
és ezüsttel lemezelt foglalatot.
20. § (1) A fémjelzésre bemutatott olyan nemesfémtárgyat,
amely az R.-ben meghatározott finomsági fokot eléri
ugyan, de az e rendeletben előírt feltételeknek nem felel
meg, a NEHITI a bemutatónak visszaadja, feltéve, hogy a
kisebb hiányok pótolhatók, és azok pótlására a bemutató
kötelezettséget vállal.
(2) Ha nemesfémtárgy bemutatója a megállapított hiány
pótlását megtagadja, a nemesfémtárgyat összetörve kell
kiszolgáltatni.
21. § A 20. §-ban említett kisebb hiányok főként a következők:
a) a 2—7. §-ban foglalt rendelkezésektől való eltérés,
b) a belföldön készült nemesfémtárgyon az engedélye
zett névjel hiánya vagy nem megfelelő alkalmazása (fel nem
ismerhető, kopott vagy nem a meghatározott helyre ütött
jel).
22. § A 20. § szerint kell eljárni abban az esetben is, ha
a) a bemutatott nemesfémtárgy olyan durván van kiké
szítve, hogy a fémjel nem alkalmazható szabályszerűen,
vagy a további megmunkálás során könnyen megsérülhet,
továbbá ha a bemutatott nemesfémtárgy nedves vagy
szennyezett,
b) a bemutatott nemesfémtárgy alkatrészei gyengén
vannak forrasztva és ezért utánforrasztás szükséges,
c) a láncszemek nincsenek forrasztva, kivéve a különlegesen egymásba kapcsolódó gépi vagy kézi kötésű láncokat, amelyek fémjelzését a NEHITI bírálja el,
d) több alkatrészből álló nemesfémtárgy összes alkatrészeit nem mutatják be.
23. § Ha valamely fémjelzett tárgy alakja vagy anyaga javítás
vagy átdolgozás következtében lényegesen megváltozik, a
javítást vagy átdolgozást végző gazdálkodó szervezet a tárgyat újból köteles megvizsgálás és esetleges fémjelzés céljából bemutatni.
24. § Ha a bemutató a vizsgálat eredményét kifogásolja, az
anyag minőségi megállapításának ismételt (döntő) vizsgálatát (a továbbiakban: döntővizsgálat) kérheti. A döntővizsgálat költségét — ha kifogása alaptalannak bizonyult — a bemutató viseli.
25. § (1) A döntővizsgálatot két műszaki dolgozó párhuzamosan végzi. A két párhuzamos vizsgálat egymás ellenőrzésére szolgál. A döntővizsgálatot úgy kell elvégezni, hogy
a vizsgálatot végző két személy egymást munkájában ne
befolyásolhassa. A két eredmény számtani középarányosa
adja a döntővizsgálat eredményét.
(2) A döntővizsgálat költségét a vizsgálatért fizetendő
igazgatási szolgáltatási díj kétszeres összegében kell megállapítani.
A fémjelzési kötelezettség alóli mentesség esetei
és feltételei
26. § A nemesfémtárgyak közül mentes a fémjelzési kötelezettség alól:
a) a külföldi megrendelésre (eladásra) készült nemesfémtárgy, b) az olyan műszer, készülék vagy eszköz, amely kizárólag tudományos, egészségügyi, oktatási vagy ipari célt
szolgál,
c) a belföldön vagy külföldön törvényes fizetési eszközként használt ércpénz, ha nincsen a törvény hatálya alá
tartozó nemesfémtárggyal forrasztás útján összeillesztve,
d) az érem és féldombormű (plakett),
e) az olyan nemesfémtárgy, amely régi város-, ország-,
céh- vagy mesterjellel van ellátva, továbbá amelynek régisége vagy kidolgozása folytán különleges tudományos, művészeti, kortörténeti vagy művelődéstörténeti értéke van,
f) a személyi és egyházi tulajdonban levő nemesfémtárgyak mindaddig, amíg forgalomba hozatal vagy értékesítés
céljából nem kerülnek nemesfémtárgyak raktározásával,
árusításával foglalkozó gazdálkodó szervezethez, illetve
nem kerülnek kényszerértékesítésre zálogtevékenység keretében,
g) a nemesfém tömbök, -rudak, -lemezek, -huzalok és
általában a nemesfémből készült félkész gyártmányok,
h) a nemesfémhuzal felhasználásával előállított paszományok, rojtok, zsinórok és szövetek,
i) az arany ékszer és alkatrész egy gramm súly alatt,
j) az ezüst ékszer és alkatrész kettő gramm súly alatt,
k) a zománccal, gyönggyel és drágakővel teljesen borí
tott ékszertárgy. 27. § (1) A 26. § b) pontjában meghatározott célból iparszerűen készült műszer, készülék vagy eszköz a felhasznált
nemesfém anyag minőségének szempontjából a NEHITI
ellenőrzése alá tartozik.
(2) Az egészségügyi célt szolgáló tárgyak közé tartozik a
fogkorona, -híd, -lap, -betét stb. is.
(3) A 26. § c) pontja vonatkozik azokra az ércpénzekre
is, amelyeket bármikor törvényes fizetési eszközként használtak.
(4) A 26. § i) és j) pontjai szerinti nemesfémtárgyakat
belföldi készítés esetén a készítő, külföldi behozatal esetén
a kereskedő köteles a tárgy finomságát ezredrészben kifejező finomsági számjellel ellátni. A névjel használatára
jogosult gazdálkodó szervezet a 26. § i) és j) pontjai szerinti nemesfémtárgyakon a névjelét is köteles elhelyezni.
28. § (1) Az érmegyártó a saját üzemében készült érmet és
féldomborművű lapot — annak peremén — az alábbi jelzésekkel látja el:
a) az aranyból készülteket a nap jelképével, b) az ezüstből készülteket a hold jelképével,
c) a platinából készülteket Pt. betűkkel.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jelzésen felül a tárgy peremébe be kell ütni a finomságot és névjelet.
29. § A 26. § e) pontjával kapcsolatos vitás esetben a tárgyra
tekintettel a gyűjtőköre szerint illetékes múzeum szakvéleménye az irányadó. A szakvélemény beszerzése érdekében a NEHITI a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalt
keresi meg. A szakvélemény költsége az érdekelt felet terheli.
30. § (1) Export esetén az R. 10. §-ában meghatározott nemesfémtárgyakat — finomságuk ellenőrzése céljából —
kiszállításuk előtt legalább 14 nappal árujegyzék kíséretében be kell mutatni a NEHITI-nek. Ha az áru megfelelő, a
NEHITI az árujegyzéket igazoló záradékkal látja el, és azt
csak ennek megtörténte után szabad kiviteli vámkezelésre
a vámhivatalnak átadni. A kidolgozás szempontjából kifogásolt nemesfémtárgyakat a NEHITI kisebb hiányosságok
esetében javításra visszaadhatja.
(2) Az alapanyag és a kész tárgy finomságát egyaránt a
NEHITI ellenőrzi. Az áru ellenőrzésével járó szükségszerű
árurongálódásból eredő kárért költségtérítés a NEHITItől nem jár.
31. § Az R. 10. §-a és e rendelet 30. § szerinti engedély és az
ott meghatározott szabályok megtartása kötelező azokra a
készítőkre és exportálókra is, akik az R.-nek megfelelő
nemesfémtárgyat kívánnak külföldi kivitelre készíteni,
illetve szállítani.
32. § A feleslegessé váló fémjel megsemmisítését a NEHITI
végzi.
33. § Az eladásra szánt tárgyakat az elárusítóhelyeken a nem
nemesfémből készült tárgyaktól elkülönítve és megfelelő
felirattal megjelölve kell tartani.
34. § A nemesfémtárgy raktáron tartásával, árusításával foglalkozó gazdálkodó szervezet köteles a raktáron vagy üzlethelyiségben levő, általa megvett, de szabályszerű fémjellel még el nem látott nemesfémtárgyat a fémjelzésre való
bemutatásig, a fémjelzett nemesfémtárgyaktól elkülönítve,
,,Nem eladó fémjelzetlen tárgyak’’ felírással megjelölve
olyan helyen tartani, ahol azokat a vásárló közönség nem
láthatja. A fémjelzetlen tárgyakról jegyzéket kell vezetni az
adatok (átvétel ideje, az eladó vagy megbízó neve és címe,
a tárgy megnevezése, súlya) pontos feltüntetésével.
35. § (1) A 33. §-nak a tárgyak elkülönítésére vonatkozó rendelkezéseit a kirakatban elhelyezett tárgyakra is alkalmazni kell.
(2) Eladásra szánt tárgynak kell tekinteni minden nemesfémtárgyat, amely az elárusítóhelyen van és nem javítás
vagy beolvasztás céljából tárolják.
(3) A kivitelre szánt tárgyak elkülönítése tekintetében
az R. 10. §-ának (2) bekezdésében foglaltak az irányadók.
36. § (1) A nemesfémtárgyak készítésével, forgalmazásával,
árverésével és zálogba vételével foglalkozó gazdálkodó
szervezet köteles működése megkezdését, megszűnését,
valamint működése helyére és tevékenységi körére vonatkozó minden adatot és adatváltozást — gazdálkodó szervezet a cégbejegyzést, illetve a cégjegyzékből való törlést —
15 napon belül bejelenteni a NEHITI-nek.
(2) A működés megszűnésével egyidejűleg a névjel beütésére szolgáló verőtűt megsemmisítés végett a NEHITInek át kell adni. Ha a gazdálkodó szervezet üzeme csak
ideiglenesen szünetel, a NEHITI a névjelet egy évig köteles
megőrizni.
37. § A NEHITI a 36. §-ban előírt bejelentésekről az ország
egész területére kiterjedő nyilvántartást vezet. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell a bejelentő nevét, tevékenységi
körét, cégjegyzékszámát vagy egyéni vállalkozói igazolványának számát, székhelyének, valamennyi magyarországi
telephelyének, fióktelepének és műhelyének helyét, működése megkezdésének idejét, a névjelét és külön rovatban az
állami ellenőrzés megállapításait.
38. § (1) A nemesfémtárgyak készítésével, árverésével és zálogba vételével foglalkozó gazdálkodó szervezet a tevékenységét
csak a NEHITI által, a fél kérelmére kiadott határozat alapján
kezdheti meg, illetve folytathatja. A fél a 37. §-ban meghatározott adatokban bekövetkezett bármely változást köteles
15 napon belül a NEHITI-nek bejelenteni.
(2) A NEHITI minden határozat és engedély kiállítását,
valamint azok módosítását a kérelmező költségére, igazgatási-szolgáltatási díj megfizetése ellenében végzi.
39. § A nemesfémtárgyak eladásával is foglalkozó gazdálkodó
szervezet köteles az üzlethelyiségében az e rendelet szerinti fémjeleket jól látható helyen kifüggeszteni.
40. § Az R.-ben és az e rendeletben foglalt szabályok nem
érintik a nemesfémek és a nemesfémtárgyak bel- és külföldi forgalmának korlátozására vonatkozó külön jogszabályban megfogalmazott rendelkezéseket.
A NEHITI fémjelzési, nemesfémtartalom-vizsgálati és
hitelesítési tevékenységéért fizetendő igazgatási
szolgáltatási díj mértéke 41. § A NEHITI fémjelzési, nemesfémtartalom-vizsgálati és
hitelesítési, valamint egyenértékűség megállapítási eljárási
tevékenységéért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékét a 4. számú melléklet tartalmazza.
Záró rendelkezések 42. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdésben foglalt kivétellel — a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződést kihirdető törvény
hatálybalépése napján lép hatályba.
(2) E rendelet 10. §-ának (3) bekezdése és 11. §-ának
(3) bekezdése, valamint 2. számú melléklete a Magyar Köztársaságnak a nemesfémtárgyak ellenőrzéséről és jelöléséről szóló, Bécsben, 1972. november 15. napján aláírt Egyezményhez való csatlakozása napján lép hatályba.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
38/2018. (X. 17.) KKM közleménye a Magyarország és a Koszovói Köztársaság között létrejött kiadatási egyezmény kihirdetéséről szóló 2018. XXXII. törvény 2. és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 2018. évi XXXII. törvénnyel a  Magyar Közlöny 2018. július 19-i 114. számában kihirdetett, a  Magyarország
és a Koszovói Köztársaság között létrejött kiadatási egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 31. cikk (1) bekezdése
az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Egyezmény a diplomáciai úton érkezett azon utolsó írásbeli értesítés kézhezvételétől számított harmincadik
(30.) napon lép hatályba, amelyben a  Felek a  jelen Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások
lezárulásáról értesítik egymást. A Felek a jelen Szerződést határozatlan időre kötik.”
Az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2018. szeptember 19.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2018. október 19.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  2018. évi XXXII. törvény 4.  § (3)  bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország és a  Koszovói Köztársaság között létrejött kiadatási egyezmény kihirdetéséről szóló 2018. évi
XXXII. törvény 2. és 3. §-a 2018. október 19-én, azaz kettőezertizennyolc október tizenkilencedikén lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1504/2016. (IX. 21.) Korm. határozata a Paksi Atomerőmű teljesítményének fenntartásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010.  évi XLIII.  törvény 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, valamint a  Magyarország
Kormánya és az  Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén
folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2014.  évi II.  törvényben foglaltakra
figyelemmel – 2016. július 1. napjától 2016. október 31. napjáig – dr. Aszódi Attilát a  Paksi Atomerőmű
teljesítményének fenntartásáért felelős kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében
a) biztosítja Magyarország és az  Oroszországi Föderáció közötti megállapodás értemében kötendő, a  Paksi
Atomerőmű fenntartandó blokkjainak tervezési, beszerzési és kivitelezési szerződés tárgyalása során
a szakmai irányítást és koordinációt,
b) biztosítja Magyarország és az  Oroszországi Föderáció közötti megállapodás értemében kötendő, a  Paksi
Atomerőmű fenntartandó blokkjainak üzemeltetési és karbantartási támogatásról szóló szerződés tárgyalása
során a szakmai irányítást és koordinációt,
c) biztosítja Magyarország és az  Oroszországi Föderáció közötti megállapodás értemében kötendő, a  Paksi
Atomerőmű fenntartandó blokkjainak nukleáris fűtőanyag-ellátás biztosítására, a  használt üzemanyag
kezelésére (beleértve az  újrafeldolgozást is) és a  nukleáris hulladék kezelésére vonatkozó szerződés
tárgyalása során a szakmai irányítást és koordinációt,
d) kidolgozza Magyarország és az Oroszországi Föderáció közötti megállapodás értelmében atomenergia békés
célú felhasználást célzó alap- és alkalmazott kutatás elősegítésének programját,
e) javaslatot tesz Magyarország és az Oroszországi Föderáció közötti megállapodás értelmében radioizotópok
előállítására irányuló együttműködésre, illetve ipari, orvosi és mezőgazdasági célú felhasználásra.
3. A  kormánybiztos feladatkörében eljárva ellátja a  Paksi Atomerőmű új blokkjai teljesítményének fenntartásával
összefüggő valamennyi feladat, így különösen a tervezéséhez és megépítéséhez szükséges pontos kiinduló adatok,
elkészítendő tervdokumentáció, a  megvalósítás tervezett időkerete, valamint a  minőségbiztosítási programok
szakmai irányítását, és az ezzel összefüggő hatástanulmányok elkészítésében való részvételt és szakmai irányítást.
4. A kormánybiztos e tevékenységének ellátásáért a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló törvény alapján államtitkári javadalmazásra jogosult.
5. A  kormánybiztos munkáját legfeljebb negyven fős titkárság segíti, amelynek elhelyezéséről a  Miniszterelnökség
gondoskodik. A Miniszterelnökség mindenkori engedélyezett létszáma ezzel a negyven fővel meghaladható.
6. A kormánybiztos közvetlenül irányítja a Miniszterelnökségen
a) a Kommunikációs és Társadalmi Kapcsolatok Főosztálya,
b) a Jogi Főosztály,
c) a Műszaki Főosztály,
d) a Hatósági és Emberi Erőforrások Főosztálya, valamint
e) az Atomenergetikai Elemző Főosztály
vezetője tevékenységét.
7. A Kormány felhívja az irányítása alatt álló szerveket, intézményeket, hogy a kormánybiztos feladatának ellátásához
szükséges adatokat, információkat, elemzéseket bocsássák a kormánybiztos rendelkezésére.
8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 9. Hatályát veszti a  Paksi Atomerőmű teljesítményének fenntartásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és
feladatairól szóló 1358/2014. (VI. 30.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
28/2010. (HK 7.) HM FLÜ intézkedése „Kiegészítés az An-26 típusú repülőgép Egységes Műszaki Kiszolgálási Szakutasításához” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi ev. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a „Kiegészítés az
An-26 típusú repülőgép Egységes Műszaki Kiszolgálási
Szakutasításhoz” című főnökségi kiadvány hatályba
léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség An-26 típusú repülőgépeket üzemeltető szervezeteire terjed ki.
2. „Kiegészítés az An-26 típusú repülőgép Egységes
Műszaki Kiszolgálási Szakutasításhoz” című főnökségi
kiadványt ezen intézkedés mellékleteként kiadom.
3. A kiadvány az An-26 típusú repülőgépeket alkalmazó
katonai szervezetek repülő mérnökműszaki szakszemélyzete részleteiben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Horváth József vezérőrnagy s. k.,
HM FLÜ vezérigazgató


text:
326/2017. (XI. 8.) Korm. rendelete a VEVŐÉRT Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság „végelszámolás alatt” stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  VEVŐÉRT Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság „végelszámolás alatt” (cégjegyzékszám:
13-09-065693, székhely: 2700 Cegléd, Külső-Kátai út 37.) gazdasági társaságot (a  továbbiakban: Társaság)
a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján
stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a  Társaság mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
100/2016. (IX. 22.) ME határozata a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökhelyettese megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 8. § (2) bekezdésében foglalt
jogkörömben eljárva, a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökének javaslatára megállapítom, hogy
dr. Friedler Ferencnek, a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnökhelyettesének e  megbízatása
a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 60. § (2) bekezdés a) pontjára tekintettel
– 2016. szeptember 30-ai hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
33/2012. (V. 8.) HM utasítása a katonai térképészeti képességek integrációjának egyes feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. §
(2) bekezdés g) pontja alapján – a költségvetési forrásokkal történő takarékosabb gazdálkodás megvalósítása érdekében – a katonai térképészeti képességek integrációjának
egyes feladatairól az alábbi
utasítást adom ki. 1. Általános rendelkezések 1. §
Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) végrehajtásban érintett
katonai szervezeteire terjed ki.
2. § (1) A katonai térképészeti képességek integrációjának
eredményeként a költségvetési források takarékosabb felhasználását biztosító szervezeti felépítést kell kialakítani.
(2) Kiemelt figyelmet kell fordítani a katonai térképészeti tevékenységet ellátó szervezetek részére meghatározott feladatok ellátásához optimálisan szükséges létszám
megállapítására.
3. § A katonai térképészeti képességek integrációja a katonai térképészeti tevékenységet ellátó, a Magyar Állam tulajdonában és a HM vagyonkezelésében lévő nonprofit
gazdasági társaság egyes feladatainak az MH Geoinformációs Szolgálat (a továbbiakban: MH GEOSZ), továbbá a
kommunikációs tevékenységet ellátó, a Magyar Állam tulajdonában és a HM vagyonkezelésében lévő nonprofit
gazdasági társaság feladatrendszerének, struktúrájának és
létszámának korrekciójával, azok részére történő átadásával kerül végrehajtásra.
4. § (1) A szervezési tevékenység (időszak):
a) kezdete: 2012. május 1.;
b) befejezése: 2012. október 31.
(2) Az átalakítás következtében az új szervezeti rend
szerinti működés kezdőnapja: 2012. június 1. 2. Az átalakítás végrehajtásának irányítása
5. § (1) A katonai térképészeti képességek integrációjának
irányításáért a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek tekintetében a HM közigazgatási államtitkára (a továbbiakban: HM KÁT), az MH katonai szervezetei tekintetében a Honvéd Vezérkar főnöke (a
továbbiakban: HVKF) felelős.
(2) A HM KÁT irányítja:
a) az MH GEOSZ alapító okirata módosításának előké
szítését;
b) a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek tekintetében a végrehajtás folyamatában szükséges honvédelmi miniszteri döntések előkészítését;
c) az átalakítás végrehajtásával összefüggő normatív
szabályozók előkészítését.
(3) A HVKF irányítja:
a) az MH GEOSZ új állománytáblájának előkészítését;
b) a katonai szervezetek tekintetében a végrehajtás fo
lyamatában szükséges honvédelmi miniszteri döntések
előkészítését. (4) A HVKF a katonai térképészeti képességek keretében előkészített javaslatait a HM KÁT útján terjeszti fel a
honvédelmi miniszter részére.
(5) A katonai térképészeti képességekkel és az MH GEOSZ szakmai feladataival összefüggő, a 9. § (5) bekezdés
hatálya alá nem tartozó szakmai felügyeletet – a HVKF
döntése alapján – a Honvéd Vezérkar Felderítő Csoportfőnökség csoportfőnöke látja el.
3. Működési alapokmányok előkészítése 6. § (1) Az MH GEOSZ alapító okiratának módosítását – az
MH GEOSZ szolgálatfőnökének javaslata alapján – a HM
Tervezési és Koordinációs Főosztály (a továbbiakban:
HM TKF) készíti elő az alábbi határidők betartásával:
a) az alapító okirat módosítására vonatkozó javaslatok
kidolgozása és a HM TKF részére történő megküldése az
utasítás hatálybalépését követő 5. napig;
b) a tervezet véleményeztetése, pontosítása, felterjesztése jóváhagyásra az utasítás hatálybalépését követő
15. napig;
c) a kincstári nyilvántartás pontosításának kezdeményezése az alapító okirat jóváhagyását követő 8 napon belül.
(2) Az MH GEOSZ kincstári nyilvántartásának pontosításához szükséges okmányokat a HM TKF készíti elő, és
az MH GEOSZ alapító okirata módosításának jóváhagyását követően a Magyar Államkincstár részére haladéktalanul megküldi.
(3) Az MH GEOSZ az alapító okiratában meghatározott
határidőig kidolgozza és az abban meghatározott minisztériumi vezető részére jóváhagyásra felterjeszti a szervezeti
és működési szabályzatának módosítását.
7. § (1) Az MH GEOSZ új állománytábláját a HVKF döntése alapján – a munkaköri jegyzékekről és az állománytáblákról szóló 138/2006. (HK 1/2007.) HM utasítás szerint –
a Honvéd Vezérkar Haderőtervezési Csoportfőnökség
(a továbbiakban: HVK HTCSF) készíti elő az alábbi határidők betartásával:
a) a szervezet állománytáblájára vonatkozó javaslat
összeállítása és megküldése a HVK HTCSF részére ezen
utasítás hatálybalépését követő második napig;
b) a tervezet egyeztetése és véglegesítése, előkészítése
jóváhagyásra ezen utasítás hatálybalépését követő ötödik
napig;
c) az okmányok jóváhagyása és kiadása ezen utasítás
hatálybalépését követő hetedik napig.
(2) Az (1) bekezdés szerinti okmány hatályba lépésének
időpontja az okmány jóváhagyását és kiadását követő 30.
nap.
4. Integrációs feladatok 8. § (1) A katonai térképészeti tevékenységet ellátó, a Magyar Állam tulajdonában és a HM vagyonkezelésében lévő
nonprofit gazdasági társaság feladatrendszeréből a következő feladatok kerülnek átadásra az MH GEOSZ részére:
a) az MH térképészeti információkkal történő ellátásával kapcsolatos feladatok;
b) az MH igényei szerint a honvédelmi célú topográfiai
és tematikus térképek közül az analóg formátumúak
nyomdai kivitelezéshez történő előkészítésével és digitális
formátumúak készítésével kapcsolatos feladatok;
c) a digitális térképészeti termékek és adatbázisok kifejlesztésével és üzemeltetésével kapcsolatos feladatok;
d) az állami topográfiai térképek kezelésével, nyilvántartásával és karbantartásával, a karbantartáshoz szükséges adatgyűjtési és adatfeldolgozó tevékenység ellátásával
kapcsolatos feladatok;
e) az állami topográfiai térképek karbantartása érdekében, illetve az azonnali honvédelmi célú térképészeti feladatok végrehajtásához levegőből végzett távérzékelési
tevékenység ellátásával kapcsolatos feladatok;
f) az MH-ban alkalmazott fegyverrendszerek térképészeti, geodéziai támogatásával kapcsolatos feladatok;
g) a nemzetközi kötelezettségek teljesítése érdekében
végrehajtott, levegőből végzett távérzékelési feladatok;
h) az állami alapadatnak minősülő légifényképek, távérzékelési adatok kezelésével, légifilmtár működtetésével,
fotótermékek készítésével és feldolgozásával kapcsolatos
feladatok;
i) a honvédelmi célú szakmai szoftverek és eszközök alkalmazásának betanításával, oktatásával kapcsolatos feladatok;
j) az MH térképészeti támogatása során felmerült földmérési feladatok;
k) a térképfelújításokkal és adatbázis feltöltési, karbantartási feladatokkal összefüggő kartográfiai feladatok;
l) Magyarország topográfiai térképrendszerének átalakításával kapcsolatos kutatási, fejlesztési és végrehajtási
feladatok;
m) nemzetközi kötelezettségvállalásból származó térképészeti feladatok. (2) Az MH GEOSZ feladatrendszeréből a kiadványok
kidolgozásával összefüggő feladatok (különösen a kézirat
kiadói lektorálása, ellenőrzése, kézirat nyomdai előkészítése, kiadvány szerkesztése, kézirat sokszorosításra történő átadása), és az azok ellátásához szükséges szakállomány 2012. június 1-jei hatállyal átadásra kerül a honvédelmi miniszter által kijelölt, a Magyar Állam tulajdonában és a HM vagyonkezelésében lévő nonprofit gazdasági
társaság részére.
(3) Az (1) bekezdés szerinti feladatokat az MH GEOSZ
alaptevékenység keretében látja el.
(4) Az MH GEOSZ részére meghatározott feladatok ellátásához optimálisan szükséges létszám az MH GEOSZ
meglévő létszámából, a feladatok átadásában érintett, HM
vagyonkezelésébe tartozó gazdasági társaság létszámából,
valamint polgári életből történő felvétellel tölthető fel.
(5) Az (1) bekezdés szerinti tevékenységekkel összefüggő szabályozók átdolgozása, módosítása során a normatív szabályozók kidolgozásáért felelős HM szervek kikérik az MH GEOSZ szolgálatfőnökének javaslatait.
(6) Az MH GEOSZ az állami alapadatokat és adatbázisokat a 9. § (3) bekezdése szerinti együttműködési megállapodás alapján átadja a honvédelmi miniszter felelősségi
körébe tartozó állami térképészeti adatszolgáltatásokat –
az arra vonatkozó jogszabályokkal összhangban kidolgozott szabályozóknak megfelelően – végző, a honvédelmi
miniszter által kijelölt, a Magyar Állam tulajdonában és a
HM vagyonkezelésében lévő nonprofit gazdasági társaság
részére.
(7) Az MH GEOSZ a katonai térképészeti szakfeladatainak végrehajtásához szükséges, a honvédelmi miniszter
által kijelölt, a Magyar Állam tulajdonában és a HM va
gyonkezelésében lévő nonprofit gazdasági társaság által
biztosított vagyonelemeket használatba veszi.
(8) Az MH GEOSZ szolgálatfőnöke a katonai térképészeti képességek integrációjának előkészítése során és a
szervezési időszakban kiemelt figyelmet fordít a nemzeti
adatvagyon körébe tartozó elektronikus formában rögzített földmérési és térképészeti állami alapadatoknak, valamint az MH GEOSZ – kezelésében lévő – elektronikus
adatvagyonnak a hosszú távú biztosítására, ennek érdekében intézkedik a földmérési és térképészeti állami alapadatok és az elektronikus adatvagyon megfelelő kezelésére,
megőrzésére és védelmére.
5. Katonai térképészeti képességek
átadás-átvételével kapcsolatos feladatok 9. §
(1) A HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály (a továbbiakban: HM HVF) a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökséggel (a továbbiakban: HVK
LOGCSF) együttműködve előkészíti ezen utasítás szerint
átadott feladatok ellátásához szükséges egyes ingó vagyonelemek MH GEOSZ részére történő át-, illetve használatba adását. Az MH GEOSZ által végzendő feladatokhoz szükséges ingó vagyonelemek a honvédelmi miniszter
által kijelölt, a Magyar Állam tulajdonában és a HM vagyonkezelésében lévő nonprofit gazdasági társaság
HM-mel megkötött közhasznúsági keretmegállapodásában foglaltak szerint kerülnek biztosításra.
(2) Az MH GEOSZ és a honvédelmi miniszter által kijelölt, a Magyar Állam tulajdonában és a HM vagyonkezelésében lévő nonprofit gazdasági társaság együttműködési
megállapodásban rögzíti a tárca katonai térképészeti képességeihez kapcsolódó nyomdai sokszorosítási feladatok
és a honvédelmi miniszter felelősségi körébe tartozó állami térképészeti adatszolgáltatások rendjét, továbbá a katonai térképészeti feladatok végzéséhez szükséges eszközök
teljes körű üzemeltetésének prioritását. Az együttműködési megállapodás tartalmazza a honvédelmi miniszter által
kijelölt, a Magyar Állam tulajdonában és a HM vagyonkezelésében lévő nonprofit gazdasági társaság földmérési és
térképészeti állami alapfeladatok ellátásával összefüggő
bevételének visszaforgatási szabályait.
(3) Az MH GEOSZ szolgálatfőnöke a HM Jogi Főosztállyal (a továbbiakban: HM JF), a HM HVF-fel, a HM
Közgazdasági és Pénzügyi Hivatallal (a továbbiakban:
HM KPH), a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatallal
(a továbbiakban: HM FHH) és a HVK LOGCSF-fel
együttműködve előkészíti a (2) bekezdés szerinti együttműködési megállapodást.
(4) A Magyar Állam tulajdonában és a HM vagyonkezelésében lévő nonprofit gazdasági társaság térképészeti feladatokkal összefüggő szakmai felügyeletét az MH
GEOSZ szolgálatfőnöke látja el.
(5) A HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkára 2012. június 1-jéig a Magyar Állam tulajdonában és
a HM vagyonkezelésében lévő nonprofit gazdasági társaság által használt és az MH GEOSZ részére átadásra kerülő ingatlanokra vonatkozóan – honvédelmi miniszteri döntés alapján, a HM HVF-fel lefolytatott egyeztetésnek megfelelően – a HM FHH felé intézkedik a használatba adás
megszüntetésére, illetve új használatba adás előkészítésére.
6. Pénzügyi biztosítás feladatai 10. § Az MH GEOSZ működéséhez szükséges tárgyi és személyi feltételek költségvetési fedezetének biztosítása érdekében az MH GEOSZ szolgálatfőnöke – a 2012. évi intézményi és központi költségvetési javaslatok elkészítésének és jóváhagyásának rendjéről szóló miniszteri körlevélben meghatározott részletezettséggel – 2012. május 10-ig
költségvetési pótelőirányzat-igényt terjeszt fel – a HVK
LOGCSF egyidejű tájékoztatásával és a HM KPH útján – a
honvédelmi miniszter részére.
7. Vegyes rendelkezések 11. § (1) Az ezen utasítás hatálya alá tartozó szervezetek ezen
utasításban meghatározottakhoz kapcsolódó szakfeladatait a HM KÁT és a HVKF együttes intézkedésben szabályozza. Az együttes intézkedés tervezetét a HM tervezési
és koordinációs főosztályvezető ezen utasítás hatálybalépését követő tizedik napig készíti elő.
(2) Ezen utasításban meghatározott feladatokkal összhangban – az MH GEOSZ szolgálatfőnöke javaslatai alapján – az illetékes szakmai szervek és szervezetek vezetői
gondoskodnak a költségvetési gazdálkodásra, valamint az
ahhoz kapcsolódó egyéb szakfeladatokra vonatkozó szabályozók felülvizsgálatáról. A szükséges módosítások előkészítését olyan számvetéssel tervezik, hogy azok a végrehajtással párhuzamosan hatályba léphessenek.
(3) A honvédelmi célú, valamint az állami térképészeti
támogatási és ellátási feladatokkal kapcsolatosan szükségessé váló normatív szabályozókat, illetve azok módosításait az azok kidolgozásáért felelős HM szervek készítik
elő és küldik meg a HM JF részére. Az új működési rendre
történő áttérést úgy kell ütemezni, hogy az biztosítsa az új
szervezeti struktúrában a katonai térképészeti, illetve gazdálkodási feladatok zökkenőmentes végrehajtását.
(4) A HVKF intézkedik ezen utasítás szerinti katonai
térképészeti feladatok átvételének rendjéről és az MH GEOSZ szervezeti felépítésének módosításáról, létszámának
meghatározásáról.
(5) A HM HVF elkészíti a térképészeti, illetve a kommunikációs tevékenységet ellátó, a Magyar Állam tulajdonában és a HM vagyonkezelésében lévő nonprofit gazdasági társaságok átalakításának ütemtervét és a tulajdonosi
határozatokat. A HM HVF az ütemterv elkészítése során
kiemelt figyelmet fordít a tárca katonai térképészeti képességeihez kapcsolódó nyomdai sokszorosítási feladatok és
a honvédelmi miniszter felelősségi körébe tartozó állami
térképészeti adatszolgáltatások biztosítására, továbbá a
katonai térképészeti feladatok végzéséhez szükséges eszközök teljes körű üzemeltetésének ellátására.
(6) A HM HVF felülvizsgálja és kezdeményezi a HM
vagyonkezelésében lévő nonprofit gazdasági társasággal
kötött Támogatási Megállapodás módosítását, valamint a
10. § szerint – a HVK LOGCSF egyidejű tájékoztatásával
– javaslatot tesz a HM KPH részére a feladat átadás-átvételből adódó előirányzatok MH GEOSZ-hoz történő átcsoportosítására.
12. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba
és 2012. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
15/2012. (IV. 3.) BM rendelete a polgárőri tevékenység költségvetési támogatásának elosztási rendjéről, a polgárőr igazolvány formátumáról és a kapcsolódó igazgatási szolgáltatási díjról.
A polgárőrségről és a polgárőri tevékenység szabályairól szóló 2011. évi CLXV. törvény 28. § g) pontjában, és az államháztartásról
szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 37. § n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a 6. § és az 1. melléklet tekintetében a polgárőrségről és a polgárőri tevékenység szabályairól szóló 2011. évi CLXV. törvény 28. §
d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 7. § és a 2. melléklet tekintetében a polgárőrségről és a polgárőri tevékenység szabályairól szóló 2011. évi CLXV. törvény 28. §
f) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, – az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. §
c) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el: 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet 2. §–5. §-ának hatálya a polgárőrségről és a polgárőri tevékenység szabályairól szóló 2011. évi CLXV. törvény
(a továbbiakban: Ptv.) 26. § (1) bekezdése alapján Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
2. Alapítványok és társadalmi önszerveződések támogatása alcím, 2. Társadalmi önszerveződések támogatása
jogcímcsoport, 3. Országos Polgárőr Szövetség jogcím (a továbbiakban: költségvetési támogatás) elosztására és
felhasználására terjed ki. 2. A költségvetési támogatás 2. § (1) A költségvetési támogatásból kell biztosítani:
a) az Országos Polgárőr Szövetség (a továbbiakban: OPSZ) működésével összefüggő költségeket,
b) a Ptv. 9. § (2) bekezdés a) pontjával kapcsolatos képzés-szervezési és oktatási költségeket,
c) a Ptv. 9. § (3) bekezdése szerinti együttműködéssel kapcsolatban esetlegesen felmerülő működési és elhelyezési
költségeket, d) a Ptv. 16. § alapján a rendőrségnél rendszeresített vegyi eszköz beszerzésére felhasználható pénzösszeget,
e) a Ptv. 17. § (2) bekezdése szerinti figyelmeztető jelzést adó készülék beszerzésével kapcsolatos költségeket,
f) a Ptv. 20. § (4) és (5) bekezdése szerinti eszközök beszerzésével összefüggő költségeket,
g) a Ptv. 23. § szerinti rendezvény lebonyolításával kapcsolatos költségeket,
h) a Ptv. 15. § (2) bekezdésben meghatározott polgárőr formaruha és a Ptv. 20. § (6) bekezdésében hivatkozott
fényvisszaverő mellény beszerzésével kapcsolatos költségeket, és i) a polgárőr egyesületek és területi polgárőr szövetségek részére nyújtandó a (2) és (3) bekezdésben
meghatározott működési támogatások és céltámogatások fedezésével összefüggő pénzösszegeket.
(2) A működési támogatás a polgárőr egyesület részére a Ptv. 3. § (1) bekezdés szerinti alapfeladatok vagy területi
polgárőr szövetség részére a Ptv. 7. § (5) bekezdése szerinti feladatok ellátásához, valamint az ehhez kapcsolódó
működési költségekhez nyújtható. (3) A céltámogatás a polgárőr egyesület részére a Ptv. 3. § (2) bekezdésében meghatározott kiegészítő feladatok ellátása
érdekében, valamint a 4. § (1) bekezdésben meghatározott tevékenységhez nyújtható.
(4) Ha sem a költségvetési támogatás, sem az OPSZ egyéb bevételei nem fedezik az (1) bekezdésben meghatározott
valamennyi feladat ellátását, úgy a költségvetési támogatást elsősorban az OPSZ, valamint a polgárőr egyesületek és
területi polgárőr szövetségek működési költségeinek, valamint a Ptv. 3. § (1) bekezdés és a Ptv. 7. § (5) bekezdés
szerinti alapfeladatok ellátásának biztosítására kell felhasználni. 3. A működési támogatás
3. § (1) Működési támogatásra vonatkozó kérelmet a polgárőr egyesületnek:
a) amennyiben területi polgárőr szövetség tagja, a területi polgárőr szövetséghez
b) amennyiben területi polgárőr szövetségnek nem tagja, az OPSZ-hez
kell írásban benyújtania. (2) Működési támogatásra vonatkozó kérelmét a területi polgárőr szövetségnek az (1) bekezdés b) pontjában
meghatározottak szerint kell benyújtania. (3) A működési támogatásra vonatkozó kérelem elbírálására jogosult szerv:
a) az (1) bekezdés a) pontja alapján benyújtott kérelem esetében a területi polgárőr szövetség,
b) az (1) bekezdés b) pontja alapján benyújtott kérelem esetében az OPSZ.
(4) A működési támogatás nyújtásának, valamint összegének a megállapításakor a (3) bekezdésben meghatározott szerv
figyelembe veszi a) a polgárőr egyesület, vagy terület polgárőr szövetség tárgyév január 1-jén nyilvántartott tagjainak létszámát,
b) a polgárőri alapfeladat ellátásának területi kiterjedését, c) a polgárőri szolgálattal érintett terület közbiztonsági helyzetét (bűnügyi fertőzöttségét) és
d) a polgárőr egyesület által a Ptv. 3. § (2) bekezdésében meghatározott önként vállalt kiegészítő feladatok számát.
(5) A (3) bekezdésben meghatározott szerv a kérelem beérkezésétől számítva legkésőbb 60 napon belül dönt.
(6) A működési támogatás terhére a polgárőr egyesület ügyintéző és képviseleti, valamint ellenőrző szerve tagjai számára
munkabér, bérjellegű juttatás, tiszteletdíj, és kirendeléssel kapcsolatos térítési díj nem számolható el.
4. A céltámogatás 4. § (1) Céltámogatást a polgárőr egyesület – a polgárőri tevékenységével összefüggő tárgyévi – kiemelt céljainak elérése
érdekében, különösen a) a Ptv. 14. § (2) és (3) bekezdés szerinti tevékenység ellátással kapcsolatban felmerülő,
b) a Ptv. 20. § (1) bekezdés szerinti feladatok ellátásával kapcsolatban felmerülő
kiadások finanszírozásához kérhet. (2) A céltámogatásra vonatkozó kérelmét a polgárőr egyesületnek:
a) amennyiben területi polgárőr szövetség tagja, a területi polgárőr szövetséghez
b) amennyiben területi polgárőr szövetségnek nem tagja, az OPSZ-hez
kell írásban benyújtania. (3) A céltámogatásra vonatkozó kérelem elbírálására jogosult szerv:
a) a (2) bekezdés a) pontja alapján benyújtott kérelem esetében a területi polgárőr szövetség,
b) a (2) bekezdés b) pontja alapján benyújtott kérelem esetében az OPSZ.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott szerv a kérelem beérkezésétől számítva legkésőbb 60 napon belül dönt.
(5) A céltámogatás összegének arányban kell állnia a meghatározott célokkal.
5. A támogatás felhasználásának ellenőrzése, visszafizetése 5. § (1) A polgárőr szervezet köteles a költségvetési támogatás felhasználását elkülönítetten és naprakészen nyilvántartani, az
ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni,
valamint az ellenőrzésben érdemben közreműködni. (2) Amennyiben a polgárőr szervezet a Ptv. 4 § (1) bekezdés a) pontja szerinti, valamint a Ptv. 7. § (2) bekezdésében
meghatározott együttműködési megállapodása a Ptv. 5. § (4) bekezdésben meghatározott okból évközben
megszűnik, akkor a polgárőr szervezet a kapott támogatás fel nem használt részét köteles az OPSZ részére visszafizetni.
6. A polgárőr igazolvány 6. § A polgárőr igazolvány (a továbbiakban: igazolvány) az ISO 7810 (1995) szabvány vagy ezzel egyenértékű más
kritériumok alapján gyártott, egyedi grafikus mintázatú, műanyag kártyaigazolvány, amelyen mindkét oldalán kék,
világoskék és fehér árnyalatú alnyomat található. Az igazolvány mintáját az 1. melléklet tartalmazza.
7. Az igazgatási és szolgáltatási díj 7. § (1) Igazgatási szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) kell fizetni az 2. mellékletben meghatározott eljárásokért.
(2) A 2. mellékletben meghatározott díjat a polgárőr viseli, amely az OPSZ bevételét képezi.
(3) Az igazolvány elvesztése, eltulajdonítása, megsemmisülése, megrongálódása esetén, továbbá akkor, ha a polgárőr
adataiban változás állt be a 2. melléklet 2. sorában meghatározott igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
(4) A díjat az OPSZ 1170800120343208 számlaszámára kell befizetni.
(5) Az OPSZ az (1) bekezdésben meghatározott befizetett díjról nyilvántartást vezet. Amennyiben az OPSZ a
nyilvántartása alapján megállapítja, hogy a 2. mellékletben meghatározott összegnél nagyobb összeg került
befizetésre, a díjtöbbletet azonnal visszafizeti a befizető részére.
(6) A Ptv. 11. § (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindításakor igazolni kell, hogy a 2. mellékletben
meghatározott díj megfizetése az OPSZ 1170800120343208 számlaszámára megtörtént.
8. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(2) A 6. és 7. §, valamint az 1. és 2. melléklet 2012. augusztus 1-jén lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
631/2010. (X. 1.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. szeptember 27-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2010. augusztus 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy társasházban kereskedelmi tevékenységet végezni csak a társasház szervezeti-működési
szabályzatában meghatározottak szerint lehessen?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lenni. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni. A kérdés egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés
– az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása nem
egyértelmű. A testület álláspontja szerint nem értelmezhető a kérdés, mivel nem állapítható meg, hogy
a beadványozó mit ért a „kereskedelmi tevékenység” kifejezés alatt, így a szervezeti-működési szabályzatban kellene-e
szabályozni a hatósági engedélyezési eljárást vagy esetleg a nyitva tartás kérdését vagy más tevékenységet.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a 2003. évi CXXXIII. törvényen, a jogorvoslatról
 szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke