text:
189/2010. (VI. 4.) Korm. rendelete a veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének i) pontjában meghatározott hatáskörében eljárva, a honvédelemről és a
Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 149. § (3) bekezdés a) pontja alapján a következő
rendeletet alkotja:
1. § (1) A Kormány a polgári védelemről szóló 1996. évi XXXVII. törvény 2. § (2) bekezdés g) és j) pontja szerinti
veszélyhelyzetet hirdet ki. A veszélyhelyzet Bács-Kiskun megye, Békés megye, Csongrád megye, Fejér megye,
Heves megye, Jász-Nagykun-Szolnok megye, Pest megye és Szabolcs-Szatmár-Bereg megye teljes közigazgatási
területén áll fenn.
(2) A veszélyhelyzettel érintett területen a Hvt. 159. § (1)–(3) bekezdésében, 165. §-ában, 168. §-ában, 169. §-ában, 172. §
(1) bekezdésében, 173. § (1)–(2) bekezdésében, (3) bekezdés a)–c) pontjában, (4) és (5) bekezdésében, 186. §-ában,
valamint 195. § (1)–(2) bekezdéseiben meghatározott intézkedéseket kell alkalmazni.
(3) A veszélyhelyzet elhárításába a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal
kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény 8. § b) pontja alapján a Magyar
Honvédség és a rendvédelmi szervek bevonhatók.
2. § (1) A vidékfejlesztési miniszter a veszélyhelyzettel összefüggő feladatokat a reá vonatkozó jogszabályok szerint látja el.
(2) Az e rendeletben szereplő veszélyhelyzet elhárításával kapcsolatos kormányzati kommunikációs tevékenységet a
közigazgatási és igazságügyi miniszter hangolja össze.
(3) Az árvízvédekezéssel összefüggő, 2010. június 04. 20.00 órát követően felmerült, indokolt költségeket a Kormány a
költségvetés általános tartalékának terhére vagy más módon biztosítja a védekezésben részt vevők részére.
3. § Ez a rendelet 2010. június 4-én 21.00 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
45/2018. (XII. 7.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és technikai együttműködési megállapodás kihirdetéséről szóló 40/2018. (III. 13.) Korm. rendelet 2. §-a és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 40/2018. (III. 13.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2018. március 13-i 36. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és a  Szerb Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és technikai együttműködési megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) 12. Cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás a  Felek által egymásnak küldött azon későbbi értesítés kézhezvételétől számított 30 napot
követően lép hatályba, melyben tájékoztatják egymást arról, hogy a  Megállapodás hatályba lépéséhez szükséges
minden belső eljárás lezárult.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges feltétel teljesülésének napja: 2018. november 8.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2018. december 8.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  40/2018. (III. 13.) Korm. rendelet 4.  § (3)  bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és a  Szerb Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és technikai együttműködési
megállapodás kihirdetéséről szóló 40/2018. (III. 13.) Korm. rendelet 2.  §-a és 3.  §-a 2018. december 8-án, azaz
kettőezertizennyolc december nyolcadikán lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
20/2009. (XII. 31.) FVM utasítása a Bács-Kiskun Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Bács-Kiskun Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének
szabályozása érdekében a Bács-Kiskun Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési
Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) ezen utasítás mellékleteként kiadom.
2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Bács-Kiskun Megyei Mezőgazdasági
Szakigazgatási Hivatal 2007. február 5-én kelt Szervezeti és Működési Szabályzata.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
27/2017. (VII. 6.) MvM utasítása a Nemzeti Kastélyprogram és a Nemzeti Várprogram végrehajtásáért felelős miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján dr. Virág Zsoltot a Nemzeti Kastélyprogram
és a Nemzeti Várprogram végrehajtásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét 2017. szeptember 1-jétől 2018. február 28-áig látja el.
 (3) A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
2. § (1) A miniszteri biztos feladata a Nemzeti Kastélyprogram és a Nemzeti Várprogram végrehajtásának koordinálása, felelős
az azok keretében induló fejlesztések előkészítéséért, szakmai tartalmának meghatározásáért, koordinálásáért.
(2) A miniszteri biztos munkáját a Miniszterelnökség Társadalmi és Örökségvédelmi Ügyekért, valamint Kiemelt Kulturális
Beruházásokért Felelős Helyettes Államtitkársága, továbbá a Budavári Ingatlanfejlesztő és Üzemeltető Nonprofit
Korlátolt Felelősségű Társaság támogatja.
3. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában 4 fős titkárság segíti.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § A Nemzeti Kastélyprogram és a Nemzeti Várprogram végrehajtásáért felelős miniszteri biztos kinevezéséről szóló
9/2017. (III. 24.) MvM utasítás 2017. szeptember 1. napján hatályát veszti.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
427/2018. (IX. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Dédesi
Laurát a 2018. szeptember 1. napjától 2021. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. augusztus 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
10/2018. (XII. 17.) PM utasítása a Pénzügyminisztérium költségvetési fejezetre vonatkozó fejezeti kezelésű előirányzatai és egyes központi kezelésű előirányzatai szakmai kezelőinek a kijelöléséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdésében foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. § A  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény (a továbbiakban: Kvtv.) Pénzügyminisztérium fejezetébe
sorolt fejezeti kezelésű előirányzatok, az államháztartásról szóló törvény, továbbá az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló kormányrendelet alapján létrehozott fejezeti kezelésű előirányzatok, valamint az előző évben
megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok maradványa (a továbbiakban: fejezeti kezelésű előirányzatok)
szabályszerű, gazdaságos, hatékony, eredményes felhasználásáért, a  rendelkezési jogosultságok betartásáért,
a  jogszabályban, közjogi szervezetszabályozó eszközben meghatározott feladatok ellátásáért, valamint azok
ellenőrzéséért – ha a  Kvtv. vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – kormányrendeletben, miniszteri
rendeletben és az  adott előirányzatra vonatkozó külön utasításban foglaltak figyelembevételével kijelölt vezetők
a felelősek.
2. § A  Kvtv. Pénzügyminisztérium fejezetébe sorolt egyes központi kezelésű előirányzatok, továbbá a Kvtv. alapján
létrehozott központi kezelésű előirányzatok (a továbbiakban: központi kezelésű előirányzatok) szabályszerű,
gazdaságos, hatékony, eredményes felhasználásáért, a  rendelkezési jogosultságok betartásáért, a  jogszabályban,
közjogi szervezetszabályozó eszközben meghatározott feladatok ellátásáért, valamint azok ellenőrzéséért – ha a Kvtv.
vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – kormányrendeletben, miniszteri rendeletben és az  adott
előirányzatra vonatkozó külön utasításban foglaltak figyelembevételével a kijelölt vezetők a felelősek.
3. § A fejezeti kezelésű előirányzatok szakmai kezelőit az 1. és 2. melléklet jelöli ki.
4. § A központi kezelésű előirányzatok szakmai kezelőit a 3. melléklet jelöli ki.
5. § Ez az utasítás 2019. január 1-jén lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a Pénzügyminisztérium költségvetési fejezet 2018. évre vonatkozó fejezeti kezelésű előirányzatai és
központi kezelésű előirányzatai szakmai kezelőinek a kijelöléséről szóló 5/2018. (X. 8.) PM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 pénzügyminiszter


text:
232/2015. (V. 26.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Kovács Tamás Iván rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország brüsszeli nagykövetségének a  vezetésére, valamint Magyarországnak a  Luxemburgi
Nagyhercegségben való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. november 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
80/2018. (VI. 20.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az agrárminiszter javaslatára
Tarpataki Tamást – 2018. június 15-ei hatállyal –
az Agrárminisztérium helyettes államtitkárává kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2013. (XI. 29.) KüM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében, valamint a (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § Veresné Novák Katalin Évát 2013. szeptember 1. napjától a  kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap
időtartamra – frankofón ügyekért felelős miniszteri biztossá nevezem ki. A miniszteri biztos – megbízatásának keretei
között – az Emberi Erőforrások Minisztériuma és a Külügyminisztérium illetékes szervezeti egységeivel együttműködve
felel a Frankofónia Nemzetközi Szervezetével történő kapcsolattartásért.
2. § A miniszteri biztos feladatkörében
a) koordinálja a hazai és nemzetközi partnerszervezetekkel történő együttműködést,
b) összehangolja a  közreműködő külügyminisztériumi szervezeti egységek munkáját és ellenőrzi a  kiadott
feladatok végrehajtását,
c) figyelemmel kíséri és munkájával támogatja a frankofón országokkal fennálló kapcsolatokat, a francia nyelv
oktatásának helyzetét,
d) kapcsolatot tart a francia nyelv helyzetének erősítésével megbízott hazai és nemzetközi szervezetekkel.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a külügyminiszter irányítja.
4. § A  miniszteri biztost a  tevékenysége ellátásáért külön díjazás nem illeti meg. A  miniszteri biztos feladatkörének
ellátásához szükséges személyi, tárgyi és anyagi feltételeket a Külügyminisztérium biztosítja.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 5/2013. (II. 28.) KüM utasítás.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
8/2012. (II. 29.) OGY határozata egyházkénti elismerés elutasításáról.
1. Az Országgyűlés a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási
közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény (a továbbiakban Ehtv.) 34. § (2) bekezdésében foglalt
kötelezettségének eleget téve a mellékletben meghatározott egyházak Országgyűlés által történő elismerését
elutasítja. 2. Az Országgyűlés az 1. pont szerinti döntését az Ehtv. 14. § (5) bekezdése alapján közzéteszi.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1598/2014. (XI. 4.) Korm. határozata a NATO műveleti alárendeltségű légijárművek alkalmazásáról.
A  Kormány Magyarország és az  Észak-atlanti Szerződés Szervezete (a továbbiakban: NATO) tagállamainak légtere védelme
érdekében, az Alaptörvény 47. cikkének (3) bekezdése alapján
a) hozzájárul, hogy a  NATO Integrált Légvédelmi Rendszerében (NATO Integrated Air Defence System –
NATINADS) vagy az  azt felváltó rendszerben légvédelmi készenléti szolgálatot teljesítő szövetséges
légijárművek a  feladattal arányos és erre felkészített erőkkel a  magyar légtérbe belépjenek, azon
átrepüljenek, illetve szükség esetén a  magyar légtérben alkalmazásukra kerüljön sor, amennyiben ezt
a Magyar Honvédség légierő ügyeletes parancsnoka is indokoltnak tartja a kialakult helyzetre figyelemmel;
b) hozzájárul, hogy a  szövetséges légijárművek a  magyar légtérben észak-atlanti tanácsi döntésen alapuló
műveletekben részt vegyenek, ennek érdekében a  magyar légtérbe belépjenek, azon átrepüljenek, illetve
szükség esetén a  magyar légtérben alkalmazásukra kerüljön sor, figyelembe véve a  Magyarország által
a  döntéshozatali eljárás során tett, a  magyar részvételt vagy a  magyar légteret érintő esetleges korlátozást
vagy fenntartást;
c) hozzájárul ahhoz, hogy az  a) és b)  pont szerinti műveletekben részt vevő szövetséges légijárművek, azok
személyzete és a földi kiszolgáláshoz szükséges személyzet és felszerelés a műveletek végzéséhez szükséges
időtartamra, de legfeljebb harminc napra Magyarországon települjenek;
d) hozzájárul ahhoz, hogy a Magyar Honvédség légierejének NATO műveleti alárendeltségbe tartozó légvédelmi
készenléti szolgálatot teljesítő elfogó légijárművei a  szövetségi légtér védelme érdekében – Magyarország
légterét elhagyva – a  NATINADS vagy az  azt felváltó rendszer alkalmazási eljárásainak megfelelően,
magyarországi készenlétből vagy másik NATO tagállam területén települve légtérrendészeti tevékenységet
végezzenek és szükség esetén alkalmazásra kerüljenek, amennyiben
da) ez  a  Magyar Honvédség légierő ügyeletes parancsnoka megítélése szerint nem jár a  magyar
légvédelmi érdekek sérelmével és a  tevékenység ellátásához külön megállapodásban az  érintett
szövetséges állam előzetesen hozzájárult, vagy
db) az érintett szövetséges állam a légtérrendészeti feladatok ellátásához előzetesen hozzájárult a NATO
részére tett nyilatkozatával, és a NATO illetékes szerve ezt szövetségi feladatként elrendelte;
e) hozzájárul ahhoz, hogy a  Magyar Honvédség d)  pont szerinti műveletben részt vevő légijárműveinek
személyzete, valamint a  földi kiszolgálásához szükséges személyzet és felszerelés a  műveletek végzéséhez
szükséges időtartamra szövetséges állam területén települjenek.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
178/2008. (IX. 5.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésekről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. évi
CXXXIX. törvény 100. §-ának b) pontja alapján, az oktatási és kulturális miniszternek – a fenntartóval egyetértésben tett – javaslatára
dr. Ábrahám Györgyöt, a Szegedi Tudományegyetem
egyetemi docensét,
dr. Antal Lászlót, a Magyar Külkereskedelmi Bank Rt.
elnöki tanácsadóját, a Debreceni Egyetem további jogviszonyban alkalmazott tudományos tanácsadóját,
dr. Aziz Alazmeh-t, a Közép-európai Egyetem egyetemi
docensét,
dr. Bali Papp Ágnest, a Nyugat-Magyarországi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Balláné dr. Füszter Erzsébetet, a Rendőrtiszti Főiskola főiskolai tanárát,
dr. Barna Gábort, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Batta Gyulát, a Debreceni Egyetem tudományos tanácsadóját,
dr. Bercsényi Miklóst, a Pannon Egyetem egyetemi
docensét,
dr. Berek Lajost, a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem főiskolai tanárát,
dr. Blaskó Lajost, a Debreceni Egyetem tudományos főmunkatársát,
dr. Buday Lászlót, a Semmelweis Egyetem egyetemi
docensét,
dr. Csáki György Ivánt, a Szent István Egyetem egyetemi docensét,
dr. Cseh Károlyt, a Fővárosi Önkormányzat Károlyi
Sándor Kórház és Rendelőintézet osztályvezető főorvosát,
a Semmelweis Egyetem további jogviszonyban alkalmazott egyetemi docensét,
dr. Csendes Tibort, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Csótó Attilát, az Eötvös Loránd Tudományegyetem
tudományos tanácsadóját,
dr. Csörgő Sándorné dr. Bata Zsuzsannát, a Szegedi
Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Damjanovich Lászlót, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Déri Balázst, az Eötvös Loránd Tudományegyetem
egyetemi docensét,
dr. É. Kiss Katalint, a Pázmány Péter Katolikus Egyetemre kinevezett egyetemi tanárát,
dr. Entz Lászlót, a Semmelweis Egyetem egyetemi
docensét,
dr. Erdődiné dr. Kövér Katalint, a Debreceni Egyetem
tudományos tanácsadóját,
Evelleiné dr. Hajdú Júliát, a Semmelweis Egyetem
egyetemi docensét,
dr. Fekete Sándort, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Fenyvesi Lászlót, a Szent István Egyetem egyetemi
docensét,
dr. Gál Jánost, a Semmelweis Egyetem egyetemi
docensét,
dr. Gáspár Vilmost, a Debreceni Egyetem tudományos
tanácsadóját,
dr. Góth János Lászlót, a Debreceni Egyetem főiskolai
tanárát,
dr. György Pétert, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Hamar Imrét, az Eötvös Loránd Tudományegyetem
egyetemi docensét,
dr. Helyes Lajost, a Szent István Egyetem egyetemi
docensét,
dr. Horváth Miklóst, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Hübner Mátyást, a Pécsi Tudományegyetem főiskolai tanárát,
dr. Imre Mihályt, a Debreceni Egyetem egyetemi
docensét,
dr. Imre Sándort, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Ittzés Gergelyt, a Széchenyi István Egyetem főiskolai docensét,
dr. Jekkel Lászlóné dr. Kósa Évát, a Pázmány Péter
Katolikus Egyetemre kinevezett egyetemi tanárát,
dr. Józsa Lászlót, a Széchenyi István Egyetem egyetemi
docensét,
dr. Juvancz Zoltánt, a Budapesti Műszaki Főiskola
tudományos főmunkatársát,
dr. Kalácska Gábort, a Szent István Egyetem egyetemi
docensét,
dr. Kállai Jánost, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi
docensét,
dr. Kappelmayer Jánost, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Karádi Zoltánt, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Karády Viktort, a Közép-európai Egyetem vendégoktatóját, dr. Keserű Katalint, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Király Miklóst, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Kocsis Lászlót, a Pannon Egyetem egyetemi docensét,
dr. Kondorosi Ferencet, a Budapesti Corvinus Egyetem
egyetemi docensét,
dr. Kontra Jenőt, a Budapesti Műszaki és Gazdaság
tudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Kovács Andrást, a Debreceni Egyetemre határozott
időre kinevezett egyetemi tanárát,
dr. Kovács Andrást, a Közép-európai Egyetem egye
temi docensét,
dr. Kulka Janinát, a Semmelweis Egyetem egyetemi
docensét,
dr. Láng Pétert, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudo
mányi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Lepahin Valerijt, a Szegedi Tudományegyetem
egyetemi docensét,
dr. Lukács Lászlót, a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi
Egyetem egyetemi docensét,
dr. Marossy Kálmánt, a Miskolci Egyetem egyetemi
docensét,
dr. Máthé Gábort, a Budapesti Corvinus Egyetem főis
kolai tanárát, az Eötvös Loránd Tudományegyetem további jogviszonyban alkalmazott egyetemi docensét,
dr. Merkely Bélát, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. Mika Jánost, az Országos Meteorológiai Szolgálat
vezető főtanácsosát,
dr. Molnár Zsoltot, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Némethi Andrást, az MTA Matematikai Kutató Intézet tudományos tanácsadóját,
dr. Oláh Attilát, a Petz Aladár Megyei Oktató Kórház
osztályvezető főorvosát,
dr. Padányi József mk. ezredest, a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem intézményfejlesztési programvezetőjét,
dr. Peres Imrét, a Debreceni Református Hittudományi
Egyetem meghívott tanárát,
dr. Pituk Mihályt, a Pannon Egyetem egyetemi docensét,
dr. Prószéky Gábort, a Pázmány Péter Katolikus Egye
temre kinevezett egyetemi tanárát,
dr. Puskás Attilát, a Pázmány Péter Katolikus Egye
temre kinevezett egyetemi tanárát,
dr. Rácz Istvánt, a Petz Aladár Megyei Oktató Kórház
osztályvezető főorvosát,
dr. Rácz Lajost, az Eötvös Loránd Tudományegyetem
egyetemi docensét,
dr. Remenyik Évát, a Debreceni Egyetem egyetemi
docensét,
dr. Rigó Jánost, a Semmelweis Egyetem egyetemi
docensét,
dr. Rugási Gyulát, a Szent Pál Akadémia főiskolai taná
rát, az Országos Rabbiképző-Zsidó Egyetem további jogviszonyban alkalmazott egyetemi docensét,
dr. Sik Endrét, az Eötvös Loránd Tudományegyetem
egyetemi docensét,
dr. Simon Károlyt, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Simon Lászlót, a Nyíregyházi Főiskola főiskolai
tanárát,
dr. Simor Tamást, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi
docensét,
Siposné dr. Kecskeméthy Klára ezredest, a Zrínyi
Miklós Nemzetvédelmi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Szegedi Zoltánt, a Szent István Egyetem egyetemi
docensét,
dr. Szekanecz Zoltánt, a Debreceni Egyetem egyetemi
docensét,
dr. Székely Jánost, az Esztergomi Hittudományi Főiskola teológiai tanárát,
dr. Szilágyi Józsefet, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Szörényi Tamást, a Dunaújvárosi Főiskola főiskolai
tanárát,
Szörényiné dr. Kukorelli Irént, az MTA Regionális Kutatások Központja tudományos főmunkatársát, a Széchenyi István Egyetem további jogviszonyban alkalmazott tudományos tanácsadóját,
dr. Tamás Gábort, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Tanka Endrét, a Károli Gáspár Református Egyetem
egyetemi docensét,
dr. Tóth Zoltánt, a Miskolci Egyetem egyetemi docensét,
dr. Török Tamás Istvánt, a Miskolci Egyetem egyetemi
docensét,
dr. Turiákné dr. Szökő Évát, a Semmelweis Egyetem
egyetemi docensét,
dr. Újvári Mártát, a Budapesti Corvinus Egyetem egye
temi docensét,
dr. Végh Jánost, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Véha Antalt, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi
docensét,
dr. Vígh Évát, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi
docensét,
dr. Völgyesi Lajost, a Budapesti Műszaki és Gazdaság
tudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Winkler Istvánt, az MTA Pszichológiai Kutató Inté
zet tudományos tanácsadóját és a Szegedi Tudományegyetem további jogviszonyban alkalmazott tudományos tanácsadóját és
dr. Zsigmond Gyulát, a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi
Egyetem főiskolai tanárát
2008. szeptember 1. napjával kinevezem egyetemi tanárrá. Budapest, 2008. augusztus 26.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1247/2014. (IV. 18.) Korm. határozata a határon túli magyar köz- és felsőoktatási feladatok ellátása érdekében a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a határon túli magyar köz- és felsőoktatási feladatok ellátása érdekében 79 160 ezer forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Egyéb feladatok
támogatása alcím, 18. Határon túli oktatási és kulturális feladatok támogatása jogcímcsoport, 1. Határon túli oktatási
feladatok támogatása jogcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási és  Igazságügyi Minisztérium fejezet,
12. Balassi Intézet cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1636/2012. (XII. 19.) Korm. határozata a Kormány 2013. I. fél munkatervéről.
A Kormány a 2013. június 30-ig terjedő időszak munkaterveként az e határozat mellékletében meghatározott
feladatoknak az ott megjelölt ütemezését fogadja el. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
245/2019. (VI. 25.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szénási-Varga
Nóra Juditot 2019. június 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. június 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2008. (I. 30.) PM–ÖTM együttes rendelete a helyi önkormányzatokat és a többcélú kistérségi társulásokat 2008. évben egyes központi költségvetési kapcsolatokból megillető forrásokról.
A Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló
2007. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: KT) 15. §
(3) bekezdésében, valamint az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény 62. § (4) bekezdésében és
64. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a KT 4. számú mellékletében foglaltakra – a
következőket rendeljük el:
1. § (1) A helyi és a helyi kisebbségi önkormányzatok
(a továbbiakban: helyi önkormányzatok) számára a KT
3. számú melléklete alapján megállapított normatív hozzájárulásokat helyi önkormányzatonként és jogcímenként
részletezve e rendelet 1. számú melléklete tartalmazza.
(2) A helyi önkormányzatokat a KT 8. számú melléklete
alapján megillető normatív, kötött felhasználású támogatásokat helyi önkormányzatonként és jogcímenként részletezve e rendelet 2. számú melléklete tartalmazza.
(3) Helyi önkormányzatonként részletezve
a) az (1) bekezdésben felsorolt normatív hozzájárulá
sok együttes összegét,
b) a (2) bekezdésben felsorolt normatív, kötött felhasz
nálású támogatások együttes összegét,
c) a KT 19. § (2) bekezdésében foglalt, a települési ön
kormányzatok közigazgatási területére kimutatott személyi jövedelemadó 8%-át és a KT 4. számú mellékletének
B) II. pontja alapján a megyei önkormányzatok személyi
jövedelemadó-részesedésének összegét,
d) a KT 4. számú mellékletének B) III. pontja szerint a
települési önkormányzatok jövedelemdifferenciálódását
mérséklő kiegészítés vagy beszámítás összegét,
e) e bekezdés a)–d) pontjaiban foglalt források együttes összegét
e rendelet 3. számú melléklete tartalmazza.
(4) A többcélú kistérségi társulások (a továbbiakban:
társulások) számára a KT 3. számú melléklete alapján
megállapított normatív hozzájárulásokat, valamint a társulásokat a KT 8. számú melléklete alapján megillető normatív, kötött felhasználású támogatásokat társulásonként
részletezve e rendelet 4. számú melléklete tartalmazza.
(5) A társulásokat a KT 8. számú mellékletének
IV. pontja alapján megillető normatív, kötött felhasználású támogatásokat társulásonként és jogcímenként részletezve e rendelet 5. számú melléklete tartalmazza.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Dr. Veres János s. k., Bajnai Gordon s. k.,
pénzügyminiszter önkormányzati


text:
202/2018. (V. 22.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Menczer Tamást 2018. május 22-ei hatállyal a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2018. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
80/2016. (IV. 12.) Korm. rendelete a CSABAcast Könnyűfémöntöde Kft. Apc község területén megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek Apc község közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlannyilvántartás szerinti Apc 084/9 helyrajzi szám alatt nyilvántartott földrészleten megvalósításra kerülő üzemcsarnok
létrehozásával és az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló
beruházással függenek össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és
üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Heves Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2009. (IV. 28.) HM határozata a Magyar–Szlovén Kormányközi Hadisírgondozó Vegyes Bizottság Magyar Tagozatának újjáalakításáról.
A kormányközi vegyesbizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.)
Korm. határozat, valamint a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között a hadisírok rendezéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről
szóló 309/2007. (XI. 15.) Korm. rendelet alapján a következő határozatot hozom:
1. A Magyar–Szlovén Kormányközi Hadisírgondozó
Bizottság Magyar Tagozatát (a továbbiakban: Magyar
Tagozat) a Kormány nevében megalakítom.
Közzétéve a Magyar Közlöny 2009. évi 59. számában.
2. A Magyar Tagozat elnökéül dr. Holló József ny. altábornagyot, a Honvédelmi Minisztérium Hadtörténet Intézet és Múzeum főigazgatóját jelölöm ki.
3. A Magyar Tagozat tagjai:
– dr. Till Szabolcs, a Honvédelmi Minisztérium Jogi
Főosztály főosztályvezetője,
– Pető Tibor, a Külügyminisztérium II. Európai Főosz
tály főosztályvezető-helyettese. 4. A jelen határozat az aláírása napján lép hatályba.
Budapest, 2009. április 20. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1/2018. (VII. 23.) ITM utasítása az Innovációs és Technológiai Minisztérium szervezeti és működési rendjének ideiglenes meghatározásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
60. § (2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára – a miniszterelnök jóváhagyásával – a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az  Innovációs és Technológiai Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) szervezeti és működési rendjét
–  a  minisztérium új szervezeti és működési szabályzatának hatálybalépéséig terjedő időre – a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet szerint az  innovációért és technológiáért felelős
miniszter feladat- és hatáskörébe utalt szakterületek vonatkozásában az 1. mellékletben foglaltak szerint szabályozom.
(2) Ha ez az utasítás eltérően nem rendelkezik, a minisztérium szervezeti és működési rendjére
a) a  Miniszterelnökség Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2014. (VII. 23.) MvM utasítás
(a továbbiakban: MvM SzMSz),
b) az  Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI
utasítás (a továbbiakban: EMMI SzMSz),
c) a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 33/2014. (X. 10.) NFM utasítás
(a továbbiakban: NFM SzMSz),
d) a  Nemzetgazdasági Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2015. (I. 21.) NGM utasítás
(a továbbiakban: NGM SzMSz), valamint
e) a  Földművelésügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2017. (IV. 28.) FM utasítás
(a továbbiakban: FM SzMSz)
2018. május 21-én hatályos rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott miniszteri utasítások egymásnak ellentmondó vagy párhuzamos rendelkezései
esetén az NFM SzMSz vonatkozó rendelkezését kell alkalmazni.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
140/2016. (V. 12.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Peter Burkhard rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Svájci Államszövetség magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2016. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
40/2009. (III. 4.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Mexikói Egyesült Államok Kormánya közötti oktatási és kulturális együttműködési egyezmény jóváhagyásáról és kihirdetéséről.
1. § A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és a Mexikói Egyesült Államok Kormánya közötti oktatási és kulturális együttműködési egyezményt (a továbbiakban:
egyezmény) e rendelettel kihirdeti.
2. § Az Egyezmény hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Oktatási és kulturális együttműködési egyezmény
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Mexikói
Egyesült Államok Kormánya között A Magyar Köztársaság Kormánya és a Mexikói Egyesült Államok Kormánya,
a továbbiakban a „Felek”,
attól az óhajtól vezérelve, hogy erősítsék a két nép kö
zött fennálló baráti kapcsolatokat,
attól a törekvéstől vezérelve, hogy erősítsék és fejlesszék
az oktatási és kulturális együttműködést és cseréket
elismerve a kölcsönös érdeklődésre számot tartó terüle
teken való együttműködés erősítéséhez hozzájáruló mechanizmusok létesítésének fontosságát, valamint az új
nemzetközi környezet dinamikájának megfelelő olyan,
meghatározott oktatási és kulturális együttműködési programok és cserék megvalósításának szükségességét, amelyek hozzájárulnak a két ország kölcsönös megismerésének elmélyítéséhez,
az alábbiakban állapodtak meg:
I. cikk 1. A Felek fejlesztik a megfelelő intézményeik együttműködését az oktatás, a művészetek, a kultúra és a sport területein, a két ország közötti kölcsönös ismeretek elmélyítését szolgáló tevékenységek megvalósítása érdekében. E
célból a Felek közös megegyezés alapján, az említett területeken együttműködési programokat és terveket dolgoznak ki és valósítanak meg.
2. E programok és tervek végrehajtása során a Felek
elősegítik a köz- és magánszektor szervezeteinek és testületeinek, köz- és felsőoktatási intézmények, kutatási központok, levéltárak, múzeumok, valamint az üdülés, az ifjúság, a testnevelés és a sport területén illetékes intézmények, és a nem kormányzati szervek részvételét.
3. A jelen Egyezmény céljainak elérése érdekében a
Felek támogatják a közös tanulmányi tervek, és a közvetlen együttműködési megállapodások létrejöttét, figyelembe véve a nemzeti fejlesztési terek és oktatásmodernizációs programok végrehajtásának, a programok tervezésének és az alkalmazott módszerek értékelésének fontosságát.
4. A Felek jelen Egyezmény alapján kiegészítő oktatási és
kulturális együttműködési megállapodásokat köthetnek.
II. cikk A Felek folytatják és erősítik a kölcsönös ösztöndíjas
csereprogramot, hogy állampolgáraik posztgraduális,
szakképesítési tanulmányokat, vagy kutatásokat folytassanak a másik ország állami felsőoktatási intézményeiben.
III. cikk A Felek erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy
javítsák és emeljék az egymás országairól való ismeretek,
a nyelv, az irodalom és az általános kultúra oktatásának
színvonalát.
IV. cikk A Felek elősegítik tapasztalataik gazdagítását a képzőés színpadi művészetek területén.
V. cikk A Felek támogatják a két ország irodalmának jobb és
alaposabb megismerését, fejlesztik a kiadók közötti kapcsolatokat irodalmi tevékenységük gazdagítása céljából.
VI. cikk A Felek az érvényes belső jogszabályaiknak és a nemzetközi egyezményeknek megfelelően védik az illető országból származó szerzők irodalmi, didaktikai, tudományos és művészeti alkotásainak jogait.
VII. cikk A Felek erősítik a levéltáraik, könyvtáraik és múzeumaik közötti kapcsolatokat és elősegítik a tapasztalatcserét a
kulturális örökség megóvása és megismertetése terén.
VIII. cikk A Felek az érvényes belső jogszabályaiknak és a nemzetközi egyezmények rendelkezéseinek megfelelően
együttműködnek a kulturális javak tiltott importjának, exportjának és átruházásának megakadályozásában.
A Felek támogatják az illegálisan exportált és importált
kulturális javak visszaszolgáltatását.
IX. cikk A Felek támogatják az együttműködést a rádió, a televízió és a film területén illetékes intézményeik között.
A Felek erősítik a kultúriparra vonatkozó információcserét, valamint olyan közös tervek megvalósítását, amelyeket a két ország társadalmi szervezetei és/vagy vállalkozói csoportjai kezdeményeznek.
X. cikk A Felek erősítik megfelelő intézményeik együttműködését, az ifjúság, az időskorúak, az üdülés, a testnevelés és
a sport területein.
XI. cikk 1. A jelen Egyezményben foglalt célok megvalósítása
érdekében a Felek két- vagy hároméves Oktatási és Kulturális Együttműködési Programokat dolgoznak ki, és a két
ország oktatási, kulturális és társadalomfejlesztési programjainak és stratégiáinak területén meglévő prioritásoknak megfelelően.
2. Minden programnak tartalmaznia kell a kitűzött célt,
a pénzügyi és technikai forrásokat, az elvégzendő feladatok időrendjét, valamint azokat a területeket, amelyeken a
tervek megvalósulnak. A programoknak tartalmazniuk
kell a Felek kötelezettségeit, beleértve a pénzügyi kötelezettségeket is.
3. A Felek időszakonként értékelik a programot, a XIV.
cikkben szereplő koordináló szervezetek javaslatára.
XII. cikk A Felek, amennyiben szükségesnek vélik, úgy a program végrehajtásába bevonják az oktatással és kultúrával
kapcsolatos multilaterális és regionális szervezeteket, valamint harmadik országbeli intézményeket is.
XIII. cikk A jelen Egyezményben foglalt célok elérése érdekében,
a Felek közötti oktatási és kulturális együttműködés az
alábbi módozatok szerint mehet végbe:
a) közös vagy koordinált kutatási programok végrehajtása; b) szakemberek, oktatók, kutatók, írók, alkotók és művészeti csoportok küldése;
c) meghatározott tervek megvalósításához szükséges
felszerelés és anyagok küldése;
d) tanfolyamok szervezése szakemberek képzésére és
továbbképzésére; e) kongresszusok, szemináriumok, előadások és más
tanulmányi programok szervezése, amelyeken a két ország
szakértői vesznek részt azzal a céllal, hogy hozzájáruljanak a tapasztalatok gazdagításához az ismeretek valamennyi területén;
f) részvétel az országaikban megrendezésre kerülő
nemzetközi fesztiválokon és kulturális eseményeken, valamint könyvvásárokon és irodalmi találkozókon;
g) reprezentatív művészeti és kulturális kiállítások rendezése és bemutatása a másik Fél országában;
h) a két ország irodalmi alkotásainak fordítása és közös
kiadása;
i) információs, dokumentációs és audiovizuális anyagok cseréje az oktatás, a művészetek és a kultúra területén;
j) oktatási és kulturális célú audiovizuális anyagok, rádiós és televíziós programok cseréje;
k) oktatási és kulturális együttműködési tevékenység
fejlesztése harmadik országokban;
l) bármely más, a Felek által meghatározott módozat.
XIV. cikk 1. A jelen Egyezményben előirányzott együttműködési
tevékenységek figyelemmel kísérése és koordinálása céljából a Felek Oktatási és Kulturális Együttműködési Vegyes Bizottságokat hoznak létre, a Magyar Köztársaság
Oktatási Minisztériumának és a Mexikói Egyesült Államok Külügyminisztériumának koordinálásával. A két ország képviselőiből álló Vegyes Bizottság a Felek által
meghatározott időpontokban, felváltva ülésezik Budapesten és Mexikóvárosban, és működési rendjét maga határozza meg.
2. Az Oktatási és Kulturális Együttműködési Vegyes
Bizottság:
a) értékeli és kijelöli azokat a prioritást élvező területeket, amelyeken megvalósíthatóak az oktatás, a művészetek, a kultúra, az ifjúság és a sport területein tervezett
együttműködési programok, valamint a megvalósításukhoz szükséges eszközöket;
b) elemzi, ellenőrzi, jóváhagyja, felülvizsgálja és értékeli az Oktatási és Kulturális Együttműködési Programokat;
c) ellenőrzi jelen Egyezmény működését, valamint az
elfogadott tervek végrehajtását, biztosítja a megfelelő eszközöket azok határidőn belüli megvalósításához;
d) amennyiben szükségesnek tartja, ajánlásokat tesz a
Feleknek.
3. Jelen cikk 1. pontjában foglaltakat fenntartva, a
Felek bármikor átadhatnak egymásnak oktatási és kulturális együttműködési terveket, tanulmányozás, és a Vegyes
Bizottság egy későbbi időpontban történő jóváhagyása
céljából.
XV. cikk Jelen Egyezmény keretében tervezett programok és tevékenységek megvalósításához a Felek, amennyiben
szükségesnek ítélik, kérhetik külső források anyagi támogatását és részvételét, mint például nemzetközi szervezetekét és más országokét.
XVI. cikk Mindkét Fél megadja a szükséges könnyítéseket az
együttműködési programokban hivatalosan résztvevő személyeknek, az országba történő belépéshez, tartózkodáshoz és kilépéshez. Ezek a személyek alávetik magukat a
fogadó országban érvényes bevándorlási, egészségügyi és
biztosítási rendelkezéseknek, és nem folytathatnak semmiféle, a funkciójuktól idegen tevékenységet az illetékes
hatóságok előzetes jóváhagyása nélkül.
XVII. cikk A Felek belső jogszabályaiknak megfelelően megadnak
minden szükséges adminisztratív és pénzügyi könnyítést a
tervek megvalósításához szükséges eszközök és anyagok
be- és kiviteléhez.
XVIII. cikk Jelen Egyezmény azon a napon lép hatályba, amelyen a
Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást arról, hogy a
hatálybalépéshez szükséges alkotmányos előírások teljesültek.
Jelen Egyezmény hatálybalépésével az 1975. szeptember 19-én aláírt, a Magyar Népköztársaság Kormánya és a
Mexikói Egyesült Államok Kormánya közötti Kulturális
Együttműködési Egyezmény rendelkezései hatályukat
vesztik.
XIX. cikk Jelen Egyezmény a Felek írásos egyetértése révén módosítható. A módosítások azon a napon lépnek hatályba,
amelyen a Felek diplomáciai jegyzékváltás révén közlik
egymással, hogy az alkotmányok előírásoknak megfelelő
eljárásoknak eleget tettek.
XX. cikk Jelen Egyezmény tíz évig marad hatályban, és automatikusan újabb tíz-tíz évre meghosszabbodik, amennyiben
egyik Fél sem közli diplomáciai úton a másik Féllel felmondási szándékát, hat hónapos előrejelzéssel. A felmondás az arról szóló diplomáciai értesítést követő harmadik
napon lép érvénybe.
Az Egyezmény felmondása nem érinti az érvényességi
időn belül egyeztetett programok és tervek befejezését.
Készült Budapesten, 1998. október hó 26. napján két
eredeti példányban, magyar és spanyol nyelven. Mindkét
szöveg egyaránt hiteles.
Aláírások” 3. § (1) E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A rendelet végrehajtásáról az oktatásért és kultúráért
felelős miniszter gondoskodik.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a Magyar Népköztársaság Kormánya és a Mexikói
Egyesült Államok Kormánya közötti kulturális együttműködésről szóló, Budapesten, az 1975. évi szeptember hó
19. napján aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 19/1977.
(VI. 23.) MT rendelet.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2015. (I. 20.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– a földművelésügyi miniszter előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Kiss Elizának, a  Földművelésügyi Minisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati
tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2015. január 15-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
127/2003. (XI. 26.) OGY határozata.  dr. Deutsch Tamás országgyűlési képviselő mentelmi ügyében A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Deutsch Tamás országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi Kerületi Bíróság 23.B.3612/2003/4. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel. Dr. Szili Katalin s. k., az Országgyűlés elnöke
Balogh László s. k., Nagy Nóra s. k.,
az Országgyűlés jegyzője az Országgyűlés jegyzője


text:
1147/2016. (III. 25.) Korm. határozata az intermodális csomópont projektek megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az intermodális csomópont projektek (a továbbiakban: IMCS) hozzájárulnak a városok modern
fejlődéséhez és a  hatékony, jól szervezett közösségi közlekedéshez, ezért országosan átgondolt, a  hálózatos
működést segítő, koordinált megvalósítás, beruházás szükséges;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – tekintettel a  Modern Városok Program eddigi határozataira,
a  közösségi közlekedés hatékonysági szempontjaira, az  európai uniós vasúti fejlesztések hatásaira és a  projektek
előkészítettségére – az Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program 2016. évre szóló Éves Fejlesztési Keretének
(a  továbbiakban: ÉFK) elfogadásakor vagy soron következő módosításakor az  alábbi projekteket tervezze be és
vegye figyelembe az előterjesztés során:
2.1. Kaposvár, 10,5 milliárd Ft, kedvezményezett: Kapos Holding Zrt. és NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő
zártkörűen működő Részvénytársaság (a továbbiakban: NIF Zrt.) konzorciuma
2.2. Miskolc, 7,5 milliárd Ft, kedvezményezett: NIF Zrt.
2.3. Nyíregyháza, 6,0 milliárd Ft, kedvezményezett: NIF Zrt.
2.4. Székesfehérvár, 6,5 milliárd Ft, kedvezményezett: NIF Zrt.
2.5. Tatabánya–Bicske, 11,5 milliárd Ft, kedvezményezett: NIF Zrt.;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2016. évi ÉFK benyújtásához vagy felülvizsgálatához igazodóan
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  érintettek bevonásával vizsgálja meg az  IMCS létesítményeinek
üzemeltetésével kapcsolatos feladatok ellátásának lehetséges alternatíváit és tegyen javaslatot a Kormány számára;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. április 15.
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  IMCS-k megvalósítására
rendelkezésre álló keretösszeg növelése és további városok fejlesztéseinek indítása céljából – vizsgálják meg
európai beruházási banki vagy más kedvezményes hitelforrások bevonásának lehetőségét.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2016. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1022/2004. (III. 18.) Korm. határozata államtitkári juttatások biztosításáról.
A Kormány a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 52. §-ának
(2) bekezdése alapján
dr. Füredi Károly, a Miniszterelnöki Hivatal helyettes
államtitkára részére
— 2004. március 1-jei hatállyal — e megbízatása ellátásának időtartamára
államtitkári illetményt és az államtitkári juttatások teljes
körét biztosítja.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök