text:
532/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete a légiközlekedési hatóság kiegészítő eljárásjogi szabályairól.
A Kormány
a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény a 73. § (3) bekezdés k) pontjában és a 73/B. § b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) AeMC: a  polgári légiközlekedési személyzet egészségi alkalmasságának feltételeiről, valamint az  egészségi
alkalmasság megállapítását végző szervek kijelölésének és tevékenységének szabályairól szóló 27/2014.
(IV.  30.) NFM rendelet [a  továbbiakban: 27/2014. (IV. 30.) NFM rendelet] 2.  § 1.  pontjában meghatározott
fogalom;
b) AME: a 27/2014. (IV. 30.) NFM rendelet 2. § 3. pontjában meghatározott fogalom;
c) ANS szolgáltató: az  egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló,
2004.  március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és a  tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 549/2004/EK
európai parlamenti és a  tanácsi rendelet) 2.  cikk 5.  pontjában meghatározott léginavigációs szolgáltató
(Air Navigation Service Provider);
d) ATS felderítő rendszer: légijárművek azonosítására alkalmas rendszerekre használt gyűjtőfogalom, amely
érzékelő eszközöket, adatátviteli kapcsolatokat, adatfeldolgozó rendszert, helyzetképernyőt tartalmaz
(ATS surveillance system);
e) ATS felderítő szolgálat: a  légiforgalmi felderítő rendszer közvetlen felhasználásával nyújtott szolgáltatás
(ATS surveillance service);
f ) EATMN-rendszer és rendszerelem: 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott
fogalom;
g) éves minőségbiztosítási ellenőrzési program: egy adott  naptári évben végrehajtani tervezett légiközlekedés
védelmi minőségbiztosítási ellenőrzéseket tartalmazó dokumentum;
h) földi kiszolgálás: a  légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII.  törvény (a  továbbiakban: Lt.) 71. § 23. pontjában
említett tevékenység;
i) GAT: a  légiforgalmi szolgálatok ellátásának és eljárásainak szabályairól szóló 57/2016. (XII. 22.) NFM rendelet
[a továbbiakban: 57/2016. (XII. 22.) NFM rendelet] 3. § 47. pontjában meghatározott fogalom;
j) lábról induló sárkányrepülő eszköz: a  légijármű és a  repülőeszköz személyzet, valamint a  repülésüzemi tiszt
képzéséről, vizsgáztatásáról, engedélyeiről és a képzésükben részt vevő képző szervezetek engedélyezéséről
szóló 53/2016. (XII. 16.) NFM rendelet [a  továbbiakban: 53/2016. (XII. 16.) NFM rendelet] 2.  § 19.  pontjában
meghatározott fogalom;
k) minőségbiztosítási ellenőrzési terv: meghatározott légiközlekedés védelmi minőségbiztosítási ellenőrzés
végrehajtásának terve, amely tartalmazza a  minőségbiztosítási ellenőrzés időtervét, szempont-rendszerét,
valamint a végrehajtás erőforrásait;
l) motoros légijármű: a  hangsebesség alatti, sugárhajtású repülőgép, kivéve a  STOL repülőgép; a  9000  kg-nál
nagyobb maximális engedélyezett felszálló tömegű légcsavaros repülőgép; a  9000 kg, vagy ennél
kisebb maximális engedélyezett felszálló tömegű légcsavaros repülőgép, kivéve a  kizárólag tűzoltásra,
mezőgazdasági vagy erdőgazdasági szóró tevékenységre használt és a muzeális értéket képviselő repülőgép;
a  helikopter, kivéve a  kizárólag tűzoltásra, mezőgazdasági vagy erdőgazdasági szóró tevékenységre, külső
teher emelésre és szállításra használt helikoptert; a  450 kg, vagy ennél kisebb maximális engedélyezett
felszálló tömegű motoros légijármű és a lajstromozásra nem kötelezett légijármű;
m) OAT: az 57/2016. (XII. 22.) NFM rendelet 3. § 127. pontjában meghatározott fogalom;
n) STOL (Short take-off and landing) repülőgép: olyan hangsebesség alatti, sugárhajtású repülőgép, amelynek
a felszállásához szükséges futópálya hossza 610 méternél rövidebb;
o) szakmai irányító: a  külön jogszabályban meghatározott légi és földi üzemeltetésért, a  szakszemélyzet
képzéséért, a légijármű karbantartásért és a minőségbiztosításért felelős vezető személy;
p) TMA: az 57/2016. (XII. 22.) NFM rendelet 3. § 172. pontjában meghatározott fogalom;
q) vezető: a gazdasági társaság vezetője, vezető tisztségviselője, az egyéni vállalkozó;
r) WGS–84: a  léginavigációs és a  légiközlekedés biztonságát szolgáló egyéb földi berendezések engedélyezési
eljárásáról és hatósági felügyeletéről szóló 68/2011. (XI. 30.) NFM rendelet [a továbbiakban: 68/2011. (XI. 30.)
NFM rendelet] 2. § 5. pontjában meghatározott fogalom;
s) KIT: a légijárművek gyártásáról, építéséről és műszaki alkalmasságáról szóló 21/2015. (V. 4.) NFM rendelet 2. §
10. pontjában meghatározott fogalom.
II. FEJEZET
A LÉGIKÖZLEKEDÉSI HATÓSÁGNAK A LÉGIFORGALMI SZOLGÁLATOK ELLÁTÁSÁVAL ÉS ELJÁRÁSAIVAL,
VALAMINT MAGYARORSZÁG LÉGTERÉBEN ÉS REPÜLŐTEREIN TÖRTÉNŐ REPÜLÉSEK VÉGREHAJTÁSÁVAL
ÖSSZEFÜGGŐ KIEGÉSZÍTŐ ELJÁRÁSI SZABÁLYAI
1. Általános rendelkezések 2. § (1) A légiközlekedési hatóság
a) előírhatja az  Lt. 33.  §-ában meghatározott nyilvános repülőrendezvény engedélyezésekor – az  esetileg
megnövekedett légiforgalomra vagy a légiforgalom jellemzőire tekintettel – a rendezvény idejére a repülőtéri
repüléstájékoztató szolgálat biztosítását,
b) jóváhagyja a standard indulási, érkezési, megközelítési és várakozási eljárások létesítését, illetve módosítását,
c) jóváhagyja a  szomszédos ATS egységek által megkötendő, az  57/2016. (XII. 22.) NFM rendeletben
meghatározott megállapodást,
d) jóváhagyja az 57/2016. (XII. 22.) NFM rendelet 24. § (3) bekezdésében meghatározott külön megállapodást,
e) megfelelő intézkedéseket hoz a  légijármű üzemeltetésére hatással lévő, a  nyilvános repülőterek közelében
kereskedelmi, szórakoztató és egyéb célokra rendszeresen használt lézersugár elleni védelemről,
f ) az ATM szolgáltatók és a légiközlekedési baleset kivizsgáló szervezet javaslata alapján, a Nemzetközi Polgári
Repülési Szervezet (a továbbiakban: ICAO) Biztonság-irányítási Kézikönyv (ICAO Safety Management Manual,
a továbbiakban: ICAO Doc 9859) dokumentumának figyelembevételével nemzeti repülésbiztonság-irányítási
programot dolgoz ki,
g) jóváhagyja és felügyeli – az  57/2016. (XII. 22.) NFM rendelet 31.  § (6)  bekezdésében meghatározott  –
a légiforgalmi szolgáltató saját ATS repülésbiztonság-irányítási programját;
h) jóváhagyja az  57/2016. (XII. 22.) NFM rendelet 37.  § (2)  bekezdés f )  pont fb)  alpontjában meghatározott
együttműködési megállapodásokat,
i) jóváhagyja az  57/2016. (XII. 22.) NFM rendelet 45.  § (2)  bekezdésében meghatározott Repülőtéri
Kényszerhelyzeti Tervet vagy helyi előírást,
j) ellenőrzi az  57/2016. (XII. 22.) NFM rendelet 14.  mellékletének 1.  pontjában meghatározott, az  ATM céljára
kialakított rendszerek HMI (Human-Machine Interface) megfelelőségét.
(2) Mindazon hatósági eljárásokban, amelyek e  rendelet hatálya alá tartoznak és amelyek ügyintézési határidejéről
törvény nem rendelkezik, az ügyintézési határidő 25 nap.
2. ATS útvonalak tervezésére, létesítésére, és módosítására vonatkozó kiegészítő eljárási szabályok
3. § (1) A standard indulási, érkezési, megközelítési és várakozási eljárások létesítésére és módosítására vonatkozó kérelmet
ellenőrzött légtérben az  illetékes ANS szolgáltató, nem ellenőrzött légtérben az  illetékes ATS szolgálat vagy
a repülőtér üzemben tartója nyújthat be a légiközlekedési hatósághoz.
(2) A  légiközlekedési hatóság a  standard indulási, érkezési, megközelítési és várakozási eljárások létesítésére, illetve
módosítására vonatkozó jóváhagyást abban az  esetben adja meg, ha a  standard indulási, érkezési, megközelítési
és várakozási eljárások tervezését az 57/2016. (XII. 22.) NFM rendelet 17. § (1) és (5) bekezdésében meghatározott
követelményeknek megfelelően végezték.
3. ATS felderítő szolgáltatásokkal összefüggő kiegészítő eljárási szabályok
4. § (1) Radarberendezések TMA-beli alkalmazása esetén a  légiközlekedési hatóság engedélye szükséges a  felderítő
radarbevezetések végrehajtásához, és ahhoz, hogy a bevezetéseket a  futópálya küszöbtől milyen távolságig lehet
alkalmazni.
(2) A  kérelemnek tartalmaznia kell az  ICAO Doc 8168 I. kötetben meghatározottak szerint kidolgozott megközelítési
eljárás leírását, a  megközelítési eljárást kiszolgáló radartérkép elemek felsorolását, valamint a  radarberendezés
pontosságára vonatkozó adatokat.
4. Személyzet nélküli szabad ballonokra vonatkozó kiegészítő eljárási szabályok
5. § (1) A Magyarország légterében és repülőterein történő repülések végrehajtásának szabályairól szóló 56/2016. (XII. 22.)
NFM rendelet 13.  §-ában meghatározott könnyű kategóriájú szabad ballonra vonatkozó felbocsátási tervet
10 nappal a felbocsátást megelőzően meg kell küldeni a légiközlekedési hatóságnak.
(2) A felbocsátási tervnek a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) a felbocsátás helye, földrajzi koordinátája,
b) a felbocsátás ideje a  napok és az  időpontok Egyeztetett Világidőben (a  továbbiakban: UTC) történő
megjelölésével,
c) a ballon jellemzői a kategória, tömeg, szín és méret megjelölésével,
d) maximális üzemelési magasság.
(3) A könnyűkategóriájú, személyzet nélküli szabad ballonok rendszeres felbocsátását az előzetes felbocsátási tervnek
megfelelően kell végezni. Ha – különösen időjárási – körülmények indokolják, az  előzetes felbocsátási tervben
foglaltaktól el lehet térni.
(4) A felbocsátási terv nemzetközi közzétételéről a légiközlekedési hatóság gondoskodik.
 (5) A  felbocsátási tervben foglalt körülmények változása esetén módosított felbocsátási tervet kell készíteni, és azt
– a módosítások alkalmazását megelőzően – meg kell küldeni a légiközlekedési hatóságnak.
III. FEJEZET
REPÜLŐTEREKRE, LÉGINAVIGÁCIÓS FÖLDI BERENDEZÉSEKRE ÉS A FÖLDI KISZOLGÁLÁSRA VONATKOZÓ
KIEGÉSZÍTŐ KÖZIGAZGATÁSI HATÓSÁGI ELJÁRÁSI SZABÁLYOK
5. Általános rendelkezés 6. § A légiközlekedési hatóság
a) kiadja a repülőterek üzemben tartási engedélyét,
b) frekvencia-hozzájárulást ad ki,
c) kapcsolatot tart a  68/2011. (XI. 30.) NFM rendeletben meghatározott S-módú kódkiosztás tekintetében,
a  lekérdezési kód-kiosztási rendszerben a  léginavigáció biztonságát szolgáló európai szervezettel
(a továbbiakban: EUROCONTROL),
d) EATMN-rendszer vagy rendszerelem, valamint egyéb földi berendezés felügyeletét,
e) kiadja az EATMN-rendszer vagy az egyéb földi berendezés telepítése iránti engedélyt,
f ) kiadja az EATMN-rendszer vagy az egyéb földi berendezés üzemben tartása iránti engedélyt,
g) kiadja a rádióállomás kezelői engedélyt,
h) kiadja a földi kiszolgálás végzéséhez szükséges hatósági engedélyt.
6. A repülőtér üzemben tartási engedélyére vonatkozó kiegészítő eljárási szabályok
7. § (1) A repülőtér üzemben tartási engedélye határozatlan időtartamra szól.
 (2) Az üzemben tartási engedélyekről a légiközlekedési hatóság nyilvántartást vezet, amely a következőket tartalmazza:
a) az üzemben tartott repülőtér neve és címe,
b) a repülőtér minősítése,
c) az üzemben tartó adatai (név, cím, telefonszám, faxszám, e-mail-cím, kapcsolattartó neve),
d) a repülőtér WGS-84 rendszerű földrajzi koordináták szerint meghatározott vonatkozási pontja,
e) a repülőtér tengerszint feletti magassága.
8. § A repülőtér üzemben tartását és az üzemben tartási engedélyben foglaltak megtartását a  légiközlekedési hatóság
– hatósági ellenőrzés keretében – ellenőrzi.
7. Frekvencia igénybevétel feltételei 9. § (1) Frekvenciahasználati hozzájárulást kell kérni a légiközlekedési hatóságtól
a) rádióberendezés fejlesztésére,
b) rádióállomás és hálózat telepítésére, üzembe helyezésére,
c) rádióállomás kísérleti üzembe helyezésére, próbaüzemére,
d) frekvencia-, fedésterület- és magasságváltozás esetében.
(2) A kérelemnek tartalmaznia kell a rádióberendezés tervezett frekvenciáját, hívójelét, telepítési helyét, a nemzetközi
polgári repülésről Chicagóban, az 1944. évi december hó 7. napján aláírt Egyezmény Függelékeinek kihirdetéséről
szóló 2007. évi XLVI. törvény (a továbbiakban: 2007. évi XLVI. törvény) által közzétett 15. függelékben meghatározott
pontossággal földrajzi WGS–84 rendszerű koordinátáit, a rendszer megnevezését.
(3) A kérelem benyújtásakor igazolni kell a rádióberendezés megfelelőségét.
 (4) A  rádióberendezés megfelelőségét különösen a  megfelelőség vizsgálatáról szóló dokumentációval vagy a  gyártó
székhelye szerinti, hatáskörrel rendelkező hatóság által kibocsátott bizonyítvánnyal lehet igazolni.
 (5) A kérelem tartalmazza a rádióberendezés működési területének légtérfedési és magassági diagramját, szabványos
méretarányban.
 (6) A rádióberendezések üzembe helyezése előtt legalább 90 nappal a légiközlekedési hatóságtól frekvenciahasználati
hozzájárulást kell kérni az  előzetes nemzeti és nemzetközi frekvenciaegyeztetés, illetve frekvenciakoordináció
lefolytatásához.
(7) A  légiközlekedési hatóság a  Nemzeti Média és Hírközlési Hatósággal (a  továbbiakban: NMHH) együttműködve
nemzeti frekvenciaegyeztetést végez. A  légiközlekedési hatóság a  nemzeti frekvenciaegyeztetés (egyetértő)
eredménye alapján a társországok légügyi hatóságaival az ICAO által előírt előzetes frekvenciaegyeztetést tart.
(8) A  légiközlekedési hatóság a  nemzetközi egyezményekben foglaltaknak megfelelően jár el a  légiforgalmi célú
frekvenciákra vonatkozó nemzetközi egyeztetés és koordinációs eljárás lefolytatásában. Az  ICAO vonatkozásában
a  légiközlekedési hatóság egyeztet, a  Nemzetközi Távközlési Egyesület vonatkozásában a  koordinációt az  NMHH
végzi.
(9) Az  NMHH a  nemzetközi frekvenciakoordináció eredményeit frekvenciakiosztási tervbe foglalva teszi közzé
a  légiközlekedési hatóság és a  felhasználók tájékoztatása, valamint a  tételes frekvencia-igénybevétel lehetősége
céljából.
10. § A léginavigációs és a  légiközlekedés biztonságát szolgáló egyéb földi berendezések engedélyezési eljárásáról és
hatósági felügyeletéről szóló miniszteri rendeletben meghatározott S-módú kódkiosztás tekintetében a lekérdezési
kód-kiosztási rendszerben az  EUROCONTROL-lal történő kapcsolattartás a  légiközlekedési hatóság kijelölt
kapcsolattartója útján történik.
8. S-módú lekérdezési kódok kiosztása 11. § (1) Az  egységes európai égbolt S-módú lekérdezési kódjainak összehangolt kiosztására és használatára vonatkozó
követelmények megállapításáról szóló 2009. március 30-i 262/2009/EK bizottsági rendelet (a  továbbiakban:
262/2009/EK bizottsági rendelet) szerinti lekérdezési kód-kiosztási kérelmet (a  továbbiakban: lekérdezési
kód-igénylés) legkésőbb a légiközlekedési hatóság honlapján közzétett, az EUROCONTROL által megadott kiosztási
időpont (a továbbiakban: kiosztási időpont) előtt 190 nappal kell benyújtani a légiközlekedési hatósághoz.
(2) Amennyiben az  igényelt új kód bevezetése nincs hatással már benyújtott lekérdezési kód-igénylésre vagy létező
kódra, az (1) bekezdésben meghatározott kiosztási időponthoz nem kapcsolódó, külön eljárás kezdeményezhető.
(3) A  légiközlekedési hatóság a  kérelem beérkezését követően megvizsgálja, hogy a  benyújtott lekérdezési
kód-igénylés megfelel-e a  262/2009/EK bizottsági rendelet 5.  cikk (1) és (2)  bekezdésében felsorolt
követelményeknek.
(4) A kapcsolattartó a (3) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő lekérdezési kód-igénylést továbbítja oly
módon, hogy az legkésőbb a kiosztási időpont előtt 168 nappal megérkezzen az EUROCONTROL-hoz.
12. § (1) Az  EUROCONTROL által véleményezésre megküldött lekérdezési kód-kiosztási tervre vonatkozó javaslatot
a légiközlekedési hatóság – az S-mód üzemeltetőkkel egyeztetve – 28 napon belül véleményezi, ha a javaslat érinti
a Magyarország területén tevékenységet végző S-mód üzemeltetőket vagy a Magyarországon érvényes lekérdezési
kód-kiosztást.
(2) Amennyiben a  lekérdezési kód-kiosztási tervre vonatkozó javaslattal az  S-mód üzemeltető és a  légiközlekedési
hatóság is egyetért, a  kapcsolattartó a  javaslatra vonatkozó jóváhagyást megküldi az  EUROCONTROL-nak, egyéb
esetben a kapcsolattartó a javaslat elutasításáról értesíti az EUROCONTROL-t.
(3) Az  EUROCONTROL által kiadott lekérdezési kód-kiosztási tervet a  kapcsolattartó továbbítja az  S-mód
üzemeltetőknek. A  kapcsolattartó tájékoztatja az  EUROCONTROL-t a  terv kézhezvételéről és S-mód üzemeltetők
részére történt továbbításról a kiadástól számított 14 napon belül.
(4) Az  S-mód üzemeltetőknek a  lekérdezési kód-kiosztási tervben meghatározottak szerint, de legkésőbb a  beállítási
időszak utolsó napján 00:00 UTC-ig (Egyeztetett Világidő) végre kell hajtani a szükséges változtatásokat. Az S-mód
üzemeltető a végrehajtás eredményéről tájékoztatja a kapcsolattartót, aki továbbítja azt az EUROCONTROL részére.
9. Telepítési engedéllyel összefüggő eljárási szabályok 13. § (1) Az  EATMN-rendszer vagy rendszerelem felügyeletét a  léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös
követelmények megállapításáról, valamint a  482/2008/EK és a  691/2010/EU rendelet módosításáról szóló
2011.  október 17-i 1035/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek (a  továbbiakban: 1035/2011/EU bizottsági
végrehajtási rendelet) megfelelően látja el a légiközlekedési hatóság.
(2) Az egyéb földi berendezés felügyeletét a légiközlekedési hatóság végzi.
14. § (1) Amennyiben az  EATMN-rendszer vagy egyéb földi berendezés telepítése az  érintett ingatlanban építési
engedélyhez kötött változtatással jár, vagy a  telepítéshez építési engedélyhez kötött új létesítmény szükséges,
továbbá, ha a  telepítés a  közműhálózat változásával jár, telepítési engedély iránti kérelmet kell benyújtani
a légiközlekedési hatósághoz.
(2) A  telepítési engedély iránti kérelmet a  telepítő, EATMN-rendszer esetében a  későbbi léginavigációs szolgáltató,
egyéb földi berendezés esetében a későbbi üzemben tartó nyújthatja be a légiközlekedési hatósághoz.
(3) A telepítési engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell
a) a telepítő nevét és címét,
b) EATMN-rendszer esetében a későbbi léginavigációs szolgáltató, egyéb földi berendezés esetében a későbbi
üzemben tartó megnevezését és székhelyét,
c) a tervezett EATMN-rendszer vagy egyéb földi berendezés rendeltetését, működésével elérni kívánt célt,
valamint állandó vagy ideiglenes jellegét,
d) az üzembe helyezés tervezett időpontját,
e) a tanulmánytervet.
(4) A telepítési engedély iránti kérelem benyújtásakor igazolni kell
a) a telepítés helyéül kiválasztott ingatlan használatára vonatkozó jogosultságot,
b) a közműhálózat változásával járó telepítés esetében a működéshez szükséges közmű-szolgáltatási feltételek
meglétét. 15. § (1) Ha a  telepítési engedélyezési eljárás során a  légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a  kérelemben szereplő
rendszer vagy egyéb földi berendezésnek a  biztonságos működéséhez szükséges feltételek a  tanulmánytervben
meghatározásra kerültek, és a tanulmánytervben meghatározott telepítéséhez szükséges infrastrukturális feltételek
és engedélyek, valamint nyilatkozatok rendelkezésre állnak, telepítési engedélyt ad ki. A telepítési engedély 2 évre
szól és kérelemre egy alkalommal 2 évre meghosszabbítható.
(2) A  telepítési engedély az  EATMN-rendszer, és az  egyéb földi berendezés teljes vagy részleges kivitelezésére és
– rádióberendezések kivételével – próbaüzemelésére jogosít.
(3) A légiközlekedési hatóság – ha szükséges – a telepítési engedélyben meghatározza az EATMN-rendszer és az egyéb
földi berendezés környezetére vonatkozó beépítési, beültetési, erdőtelepítési korlátozásokat.
(4) A telepítési engedélyben meghatározott feltételek módosulása esetén a telepítési engedély módosítását kell kérni
a légiközlekedési hatóságtól.
16. § (1) Az  EATMN-rendszer üzembe helyezéséhez a  léginavigációs szolgáltatónak, egyéb földi berendezés üzembe
helyezéséhez az  üzemben tartónak üzemben tartási engedély iránti kérelmet kell benyújtania a  légiközlekedési
hatósághoz.
(2) Az üzemben tartási engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell
a) telepítési engedélyhez kötött egyéb földi berendezés esetében a telepítési engedély számát;
b) EATMN-rendszer esetében az  Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló
2004.  március  10-i 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 552/2004/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet) 6. cikkében meghatározott EK-ellenőrzési nyilatkozatot és az ahhoz
kapcsolódó műszaki dokumentációt;
c) a kapcsolódó EATMN-rendszerelem esetében a  gyártó által kiadott 552/2004/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet 5.  cikkében meghatározott EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatkozatot,
egyéb földi berendezés esetében a  gyártó vagy a  forgalomba hozatalért felelős személy által kibocsátott
megfelelőségi nyilatkozatot;
d) egyéb földi berendezés esetében:
da) az üzemben tartó megnevezését,
db) a  berendezésnek a  telepítő által a  telepítés helyén végzett földi és – ha szükséges – légi
ellenőrzéséről szóló, valamint a próbaüzemelés során felvett jegyzőkönyveket,
dc) a berendezés karbantartási utasítását,
e) telepítési engedélyhez nem kötött egyéb földi berendezés esetében a berendezés tanulmánytervét.
 (3) A kérelem benyújtásakor igazolni kell
a) a létesítmény érintésvédelmi, valamint – ahol indokolt – villámvédelmi megfelelőségét,
b) egyéb berendezéssel összefüggésben működő vagy arra hatással lévő EATMN-rendszer, illetve egyéb földi
berendezés esetében az együttműködtethetőség vizsgálatát.
 (4) További szervezet kinevezése vagy a  kinevezés visszavonása esetén a  légiközlekedési hatóság a  kijelölést követő
30 napon belül tájékoztatja a közlekedésért felelős minisztert (a továbbiakban: miniszter). A légiközlekedési hatóság
értesítése alapján a  miniszter végrehajtja az  552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 8.  cikk (1) és
(3) bekezdésében foglalt tájékoztatási feladatokat.
17. § (1) Az üzemben tartási engedély kiadására irányuló eljárás során a légiközlekedési hatóság
a) az EATMN-rendszer esetében az  552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben és az
552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3.  cikke alapján az  Európai Bizottság által kiadott
végrehajtási rendeletben meghatározott szabályoknak,
b) egyéb földi berendezés esetében a  2007.  évi XLVI.  törvény által közzétett 10. függelék és kapcsolódó
előírásainak vagy egyéb szabványoknak való megfelelőséget vizsgálja.
(2) Amennyiben az  EATMN-rendszer vagy az  egyéb földi berendezés megfelel e  rendeletben, valamint
az  EATMN-rendszer esetében az  552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott alapvető
követelményeknek és az 552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikke alapján az Európai Bizottság
által kiadott végrehajtási rendeletben meghatározott, az  átjárhatóságra vonatkozó végrehajtási szabályoknak,
a légiközlekedési hatóság üzemben tartási engedélyt ad ki.
(3) Az  üzemben tartási engedély az  EATMN-rendszernek és az  egyéb földi berendezésnek a  gyártó által megadott
élettartamáig, ha a  gyártó ilyen időtartamot nem határozott meg, akkor határozatlan időtartamig hatályos.
Amennyiben az  552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 6.  cikkében meghatározott EK-ellenőrzési
nyilatkozat ideiglenes, akkor az ideiglenes nyilatkozatban meghatározott időtartamig hatályos.
(4) Egyéb földi berendezés esetében, ha a  légiközlekedési hatóság az  ellenőrzése során megállapítja, hogy nem felel
meg az  e  rendeletben és az  előzetes tájékoztatás, a  koordinálás és a  légi járatok légiforgalmi irányító egységek
közötti átadása céljából a  repülési adatok cseréjét biztosító automatikus rendszerekre vonatkozó követelmények
megállapításáról szóló 2006. július 6-i 1032/2006/EK bizottsági rendeletben (a  továbbiakban: 1032/2006/EK
bizottsági rendelet) meghatározott követelményeknek, a  berendezés alkalmazását korlátozza vagy az  üzemben
tartási engedélyt visszavonja.
18. § (1) Amennyiben az  EATMN-rendszeren vagy az  egyéb földi berendezésen olyan változtatást hajtanak végre, amely
a  rendszer vagy egyéb földi berendezés alapvető működési jellemzőit műszaki vagy funkcionális szempontból
megváltoztatja, az üzemben tartási engedély módosítását kell kérni.
(2) A kérelemnek tartalmaznia kell
a) EATMN-rendszer esetében a  16.  § (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározottakat, és EATMN-rendszerelem
esetében, ha szükséges a  gyártó által kiállított, az  552/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
5. cikkében meghatározott EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatkozatot,
b) egyéb földi berendezés esetében a  16.  § (2)  bekezdés d)  pont db) és dc)  alpontjában és e)  pontjában
meghatározottakat.
(3) Az EATMN-rendszer, és az egyéb földi berendezés üzemben tartásának megszüntetését az üzemben tartónak be kell
jelentenie a légiközlekedési hatóságnak.
19. § (1) Az  EATMN-rendszer vagy rendszerelem felügyeletét a  légiközlekedési hatóság az  1035/2011/EU bizottsági
végrehajtási rendeletnek megfelelően látja el.
(2) Az egyéb földi berendezés felügyeletét a légiközlekedési hatóság végzi.
10. Légiforgalmi földi rádióállomás kezelői engedélyre vonatkozó kiegészítő eljárási szabályok
20. § (1) A rádióállomás kezelői engedélyt a légiközlekedési hatóság 5 évre adja ki.
 (2) A  rádióállomás kezelői engedélyt a  hatóság visszavonja, ha az  engedélyes a  rádióállomás kezelésére vonatkozó
szabályokat súlyosan megszegi. 11. A földi kiszolgálás feltételei és engedélyezése
21. § (1) A földi kiszolgálás végzéséhez szükséges hatósági engedélyt a légiközlekedési hatóság adja ki. Az engedély mintáját
a földi kiszolgálás feltételeiről és engedélyezésének rendjéről szóló 7/2002. (I. 28.) KöViM rendelet (a továbbiakban:
Földi Kiszolgálás Rendelet) 2. számú melléklete tartalmazza.
(2) Engedély annak a gazdálkodó szervezetnek adható,
a) amely igazolja a  Földi Kiszolgálás Rendelet 3. és 4. számú mellékletében meghatározott szakmai
követelmények teljesítését, továbbá
b) amelyet a  Földi Kiszolgálás Rendelet 18.  § szerinti eljárás során kiválasztottak, amennyiben a  repülőtéren
a légiközlekedési hatóság a földi kiszolgálást e rendelet 26. és 27. §-a alapján korlátozta.
22. § (1) Az engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kérelmező telefonszámát, cégjegyzékben nyilvántartott kérelmező esetében továbbá cégnevét, székhelyét,
cégjegyzékszámát,
b) a Földi Kiszolgálás Rendelet 1. számú mellékletében meghatározott egy vagy több tevékenységet, amelyet
a kérelmező folytatni kíván,
c) azt a repülőteret, ahol a b) pont szerinti földi kiszolgálást végezni kívánja,
d) azoknak a  légijárműveknek a  típusát, amelyek vonatkozásában a  b)  pont szerinti földi kiszolgálást végezni
kívánja.
 (2) A kérelem – a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – benyújtása során igazolni kell
a) a tevékenység végzésének jogszerűségét,
b) a szakmai követelmények teljesítését,
c) a kiválasztás tényét, amennyiben a  repülőtéren a  légiközlekedési hatóság a  földi kiszolgálást a  26.  § vagy
a  27.  § (1)  bekezdése alapján korlátozta és a  Földi Kiszolgálás Rendelet 18.  §-a szerinti kiválasztási eljárást
lefolytatták.
(3) A kérelemhez csatolni kell az Lt. 23. § (1) bekezdés d) pontja szerinti szervezeti és működési szabályzatot.
(4) Ha a  kérelmező cégjegyzékben nyilvántartott cég, a  légiközlekedési hatóság a  tevékenység végzésének
jogszerűsége tekintetében a  cégkivonatot a  cégnyilvántartásból elektronikus úton, közvetlen lekérdezéssel szerzi
meg.
23. § (1) Az engedélyt a légiközlekedési hatóság 5 évre adja ki. Az engedély időbeli hatályát – a hatály lejárta előtt benyújtott
kérelem alapján – a légiközlekedési hatóság további 5 évre meghosszabbítja, ha annak jogszabályi akadálya nincs,
és az engedély megadásához az e rendeletben előírt feltételek továbbra is fennállnak.
(2) Az engedélyt a légiközlekedési hatóság
a) a Földi Kiszolgálás Rendelet 1. számú mellékletében meghatározott egy vagy több tevékenységre,
b) a Magyarország területén működő, meghatározott kereskedelmi repülőtérre,
c) meghatározott légijármű típusokra adja ki.
(3) A  földi kiszolgálási tevékenység folytatására jogosultnak az  engedélyt a  földi kiszolgálás végzésének helyén kell
tartania.
24. § A repülőtér üzemben tartója, a  repülőtér-használó és a  kiszolgáló köteles a  földi kiszolgálási tevékenysége – és
egyéb tevékenységei – vonatkozásában a belső számvitelében elkülöníteni az eszközeit, a forrásait, a bevételeit és
a  ráfordításait. Az  elkülönítés végrehajtását a  légiközlekedési hatóság ellenőrzi. A  repülőtér üzemben tartója által
végzett földi kiszolgálási tevékenység és a  repülőtér üzemeltetése között nem történhet keresztfinanszírozás.
E rendelkezés végrehajtását a légiközlekedési hatóság ellenőrzi.
25. § (1) A  légiközlekedési hatóság a  repülőtér üzemben tartójának kérelmére a  saját kiszolgálásra jogosult repülőtérhasználók számát a  következő tevékenységek vonatkozásában legkevesebb kettőre korlátozhatja olyan
repülőtéren, amelyen évente legalább kétmillió utas- vagy 50 000 tonna áruforgalmat bonyolítanak le – feltéve, ha
a légiközlekedés biztonsága, illetve a rendelkezésre álló terület vagy kapacitás korlátai azt indokolják – a következő
tevékenységek vonatkozásában:
a) poggyászkezelés,
b) a forgalmi előtéren előforduló feladatok,
c) üzemanyag- és kenőanyag-kezelés,
d) áru- és postai küldemények fizikai kezelése, függetlenül attól, hogy bejövő, illetve kimenő küldemények, vagy
azokat a repülőtéri forgalmi épület és a légijármű között továbbítják.
 (2) A  légiközlekedési hatóság a  repülőtér üzemben tartójának kérelmére a  kiszolgálók számát tevékenységenként
legkevesebb kettőre korlátozhatja olyan repülőtéren, amelyen évente legalább kétmillió utas- vagy 50 000 tonna
áruforgalmat bonyolítanak le – feltéve, ha a  légiközlekedés biztonsága, illetve a  rendelkezésre álló terület vagy
kapacitás korlátai azt indokolják – az (1) bekezdésben meghatározott tevékenységek vonatkozásában.
(3) Amennyiben a  légiközlekedési hatóság korlátozza a  kiszolgálók számát, a  repülőtér-használók minden egyes,
korlátozás alatt álló földi kiszolgálási tevékenység vonatkozásában legalább két kiszolgáló közül választhatnak.
26. § (1) Ha egy repülőtéren – különösen a  forgalmi torlódások és a  területkihasználás mértéke következtében  –
a  rendelkezésre álló területnek vagy kapacitásnak olyan korlátai állnak fenn, amelyekre tekintettel a  25.  §
szerinti korlátozások, valamint a  Földi Kiszolgálás Rendelet 13.  § (2)  bekezdésében foglaltak nem elégségesek,
a légiközlekedési hatóság a repülőtér üzemben tartójának kérelmére
a) a 25. § (1) bekezdés a)–d) pontjaiban felsoroltakon kívüli földi kiszolgálási tevékenységek vonatkozásában is
korlátozhatja a saját kiszolgálásra jogosult repülőtér-használók számát,
b) a 25. § (1) bekezdés a)–d) pontjaiban felsorolt földi kiszolgálási tevékenységek vonatkozásában megtilthatja
a saját kiszolgálást, vagy csak egy repülőtér-használó számára engedélyezheti azt,
c) a 25.  § (2)  bekezdésében hivatkozott tevékenységeken kívüli, egy vagy több földi kiszolgálási tevékenység
vonatkozásában is korlátozhatja a  kiszolgálók számát a  repülőtér teljes területén vagy annak egy részén,
a 25. § (2) és (3) bekezdésében előírtak figyelembevételével,
d) a 25. § (2) bekezdésében hivatkozott tevékenységek vonatkozásában egy kiszolgáló számára tarthatja fenn
a harmadik fél részére történő földi kiszolgálás jogát.
(2) A tervezett különleges intézkedésekről a légiközlekedési hatóság – legalább három hónappal annak hatálybalépése
előtt – tájékoztatja az  Európai Bizottságot. A  különleges intézkedések az  Európai Bizottság jóváhagyásának
megfelelően lépnek hatályba.
(3) A különleges intézkedésekről szóló határozatban meg kell jelölni
a) a különleges intézkedések időtartamát,
b) azt a földi kiszolgálási tevékenységet vagy tevékenységeket, amelyre a különleges intézkedések vonatkoznak,
c) a rendelkezésre álló terület vagy kapacitás korlátait, amelyek a különleges intézkedéseket indokolják.
(4) A  légiközlekedési hatóság intézkedési tervet dolgoz ki a  különleges intézkedéseket megalapozó korlátok
felszámolására a repülőtér üzemben tartójának bevonásával, és ellenőrzi annak végrehajtását.
(5) A különleges intézkedések időtartama – a (6) bekezdésben foglalt kivétellel – legfeljebb 3 év.
 (6) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti korlátozás időtartama legfeljebb 2 év.
27. § (1) A  különleges intézkedések időtartamának lejárta előtt legalább 3 hónappal a  légiközlekedési hatóság ellenőrzi,
hogy a  különleges intézkedések további fenntartása indokolt-e. Amennyiben fenntartásuk indokolt, azok
időtartamát további 1 évvel meghosszabbítja, és a  26.  § (3)  bekezdése szerinti intézkedési tervet szükség szerint
módosítja. Ezt követően az  ellenőrzést évente meg kell ismételni a  fent előírtak szerint. A  26.  § (1)  bekezdés
d)  pontja szerinti korlátozás időtartama csak egy alkalommal, legfeljebb további 2 évvel – az  Európai Bizottság
jóváhagyó döntése alapján – hosszabbítható meg.
(2) Az (1) bekezdésben előírt ellenőrzéstől függetlenül a légiközlekedési hatóság a különleges intézkedéseket azonnali
hatállyal megszünteti, amennyiben már nem szükségesek.
28. § (1) A  légiközlekedési hatóság évente legalább egyszer konzultációt tart a  földi kiszolgálás tapasztalatairól az  adott
repülőtéren. A konzultációban részt vesz
a) a légiközlekedési hatóság,
b) a repülőtér üzemben tartója,
c) a földi kiszolgálási tevékenységre érvényes engedéllyel rendelkezők,
d) a Repülőtér-használók Bizottsága.
(2) A  légiközlekedési hatóság a  konzultáció kezdeményezését Magyarország légiforgalmi tájékoztató kiadványában,
az AIP-ben teszi közzé.
(3) A konzultáció során a felek közösen értékelik a földi kiszolgálással kapcsolatos tapasztalatokat az adott repülőtéren,
különös tekintettel a 26. § (1) bekezdés d) pontja szerinti esetben alkalmazott díjakra és a szolgáltatás minőségére.
(4) Az  (1)  bekezdés a)–c)  pontjában meghatározott esetekben a  kiválasztást a  légiközlekedési hatóság végzi.
A  légiközlekedési hatóság a  kiválasztás során konzultál a  repülőtér üzemben tartójával és a  Repülőtér-használók
Bizottságával.
IV. FEJEZET
A LÉGIKÖZLEKEDÉS VÉDELMÉVEL KAPCSOLATOS KÖZIGAZGATÁSI HATÓSÁGI KIEGÉSZÍTŐ ELJÁRÁSI
SZABÁLYOK
12. A Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi Minőségbiztosítási Program
29. § (1) A  légiközlekedési hatóság a  minőségbiztosítási tevékenységhez az  együttműködő hatósággal kötött
együttműködési megállapodás alapján bevonhat az együttműködő hatóság állományába tartozó, e rendelet szerinti
képesítéssel rendelkező személyt.
(2) Az  együttműködési megállapodás tartalmazza legalább a  minőségbiztosítási tevékenységbe bevont személy
rendelkezésre bocsátásának és a  feladat ellátásához szükséges képzésének feltételeit, a  költségek viselésének
megosztását.
30. § (1) A légiközlekedési hatóság Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi Minőségbiztosítási Programmal (a továbbiakban:
Minőségbiztosítási Program) összefüggő feladatai:
a) végrehajtja, irányítja és koordinálja az éves minőségbiztosítási ellenőrzési programot,
b) nyilvántartja az  éves minőségbiztosítási ellenőrzési programban meghatározott tételekkel való egyértelmű
összerendelés érdekében a  minőségbiztosítási ellenőrzés és kivizsgálások jelentéseit, a  hibákat, valamint
a hibák kijavítására vonatkozó intézkedéseket és azok végrehajtásának állapotát,
c) vezeti a nemzeti minőségbiztosítási ellenőrökről szóló nyilvántartást,
d) bedolgozza a  polgári légiközlekedés fenyegetettségi szintjének értékelései, a  minőségbiztosítási
ellenőrzések, a gyakorlatok, valamint a kivizsgálások eredményei alapján a Légiközlekedés Védelmi Bizottság
döntésével jóváhagyott eseti intézkedéseket az  éves minőségbiztosítási ellenőrzés programba, továbbá
irányítja és koordinálja az eseti intézkedésekkel összefüggő feladatok végrehajtását,
e) éves összefoglaló jelentést készít a miniszter részére, amelyben beszámol
ea) az éves minőségbiztosítási ellenőrzési program meghatározott feladatainak végrehajtásáról,
eb) az  éves minőségbiztosítási ellenőrzési program alapján végzett minőségbiztosítási ellenőrzések
– beleértve az  esetileg elrendelteket is – alapján megállapítható fő tendenciákról, hibákról,
kategóriákról, okokról – különösen szabályozási, képzési hiányosságokról, előírás vagy eszköz
helytelen alkalmazásáról, eszköz vagy létesítmény meg nem felelősségéről, erőforrás hiányáról,
szervezés-vezetési hiányosságokról – ideértve a  területek szerinti statisztikákat, ezek szöveges
magyarázatait,
ec) az  együttműködő hatóságok és légiközlekedés védelmében közreműködő szervezetek tagjaival
szembeni követelmények teljesüléséről,
ed) a  minőségbiztosítási ellenőrzés, gyakorlatok végrehajtásával, értékelésével és dokumentálásával
összefüggő tapasztalatokról,
ee) az  együttműködő hatóságok és a  légiközlekedés védelmében közreműködő szervezetek
együttműködésének tapasztalatairól,
ef ) a  Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi Program (a  továbbiakban: Védelmi Program),
a  Minőségbiztosítási Program és a  Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi Képzési Program
fejlesztésére, alkalmazhatóságára és megelőző jellegének javítására vonatkozó javaslatokról,
beleértve az erőforrásokkal kapcsolatos kérdéseket is.
(2) A  Minőségbiztosítási Program keretén belül a  Védelmi Programban meghatározott elvek, célok és feladatok
koordinált megvalósításának elősegítése érdekében a légiközlekedési hatóság a minőségbiztosítási tevékenységhez
az együttműködő hatóságokkal kötött együttműködési megállapodás alapján bevonhat az együttműködő hatóság
állományába tartozó, e rendelet szerinti képesítéssel rendelkező személyt.
(3) A külső éves minőségbiztosítási ellenőrzési programot – figyelembe véve a korábbi minőségbiztosítási ellenőrzések
tapasztalatait, valamint a  polgári légiközlekedés védelmének szabályairól és a  Légiközlekedés Védelmi Bizottság
jogköréről, feladatairól és működésének rendjéről szóló 169/2010. (V. 11.) Korm. rendelet [a  továbbiakban:
169/2010. (V. 11.) Korm. rendelet] szerinti tájékoztatásokat – a  légiközlekedési hatóság a  tárgyévet megelőző év
december 31-ig készíti el.
(4) A  külső éves minőségbiztosítási ellenőrzési programot a  légiközlekedési hatóság tájékoztatásul megküldi
az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervnek, az Alkotmányvédelmi Hivatalnak, a Terrorelhárítási
Központnak és a miniszternek.
(5) A  Nemzeti Polgári Légiközlekedés Védelmi Minőségbiztosítási Programról szóló 22/2013. (V. 16.) NFM rendelet
(a  továbbiakban: Védelmi Minőségbiztosítási Rendelet) 14.  § (3)  bekezdés a)  pontjában meghatározott több
területre kiterjedő minőségbiztosítási ellenőrzést a  légiközlekedési hatóság vezetésével vagy a  légiközlekedési
hatóság megbízásából kell végrehajtani az éves külső minőségbiztosítási ellenőrzési program alapján.
(6) A  minőségbiztosítási ellenőrzés jelentés és a  csatolt minőségbiztosítási ellenőrzés eltérési lap alapján
a légiközlekedési hatóság szükség esetén dönt a további intézkedésekről.
31. § (1) A  Védelmi Minőségbiztosítási Rendelet 17.  § (5)  bekezdés c)  pontjában meghatározott kérdéslistát minden
ellenőr saját maga állítja össze vagy amennyiben az kidolgozott, illetve a nemzetközi szervezetek ajánlása alapján
rendelkezésre áll, a  légiközlekedési hatóság biztosítja a  részére. A  kérdéslista munkadokumentum, amelyre fel
kell jegyezni a  minőségbiztosítási ellenőrzés során tapasztalt tényeket, adatokat, a  helyszíneket. A  kérdéslistának
tartalmaznia kell minden vizsgálati szempontot, amelyek meg kell, feleljenek a  minőségbiztosítási ellenőrzés
céljának és kritériumainak.
(2) Az ellenőrt a nemzeti minőségbiztosítási ellenőrök listájából a minőségbiztosítási ellenőrzésben történő részvételre
az  ellenőrzés időpontja előtt legalább 10  nappal jelöli ki a  légiközlekedési hatóság. Az  ellenőrt vagy a  vezető
ellenőrt úgy kell kiválasztani, hogy az  jogosult legyen a  minőségbiztosítási ellenőrzésben érintett területen
a feladatot elvégezni, továbbá rendelkezzen a szükséges nyelvismerettel.
(3) A  minőségbiztosítási ellenőrzés végrehajtására szóló személyi megbízást a  felülvizsgálat előtt legalább 1  héttel
a  légiközlekedési hatóság vezetője adja ki. A  megbízólevél tartalmazza az  ellenőr nevét, hatósági ellenőri
kártyaszámát, a minőségbiztosítási ellenőrzés időpontját és helyét.
(4) A  légiközlekedés védelmi felülvizsgálatban a  vezető ellenőr feladatai közé tartozik a  kérdéslista összeállítása
a  vonatkozó részterületből, amelyet minden ellenőr saját maga állít össze. Amennyiben a  kérdéslista már
kidolgozott, vagy a nemzetközi szervezetek ajánlása alapján rendelkezésre áll, a  légiközlekedési hatóság biztosítja
a vezető ellenőr részére.
32. § (1) A  minőségbiztosítási ellenőrzés során hozott hatósági döntés alapján az  ellenőrzött szervezet szükség esetén
javaslatot tesz a  javító intézkedésekre, annak végrehajtásáig a  korrekciós intézkedésekre. A  javító intézkedésekre
vonatkozó cselekvési tervet az ellenőrzött szervezet nyújtja be jóváhagyásra a légiközlekedési hatósághoz.
(2) A Védelmi Minőségbiztosítási Rendelet 27. § (2) bekezdésében meghatározott határidő módosítása iránti kérelmet
a  légiközlekedési hatósághoz kell benyújtani. A  légiközlekedési hatóság a  hiba minősítése és a  korrekciós
intézkedések alkalmazása alapján dönt a határidő meghosszabbításáról.
(3) A  légiközlekedési hatóság döntése alapján meghatározott javító intézkedéseket akcióterv formájában
a  minőségbiztosítási ellenőrzésben érintett szervezet a  minőségbiztosítási ellenőrzés jelentés kézhezvételétől
számított 10  napon belül eljuttatja a  légiközlekedési hatóság részére. A  légiközlekedési hatóság a  részére
megküldött intézkedéseket értékeli.
(4) Ha a  javító intézkedések és korrekciós intézkedések a  légiközlekedés védelmi előírások, ajánlások és alkalmazott
gyakorlat szempontjából nem biztosítják a  hiba ideiglenes vagy végleges kijavítását, a  légiközlekedési hatóság
a hibák kijavításához szükséges intézkedéseket határozhat meg.
(5) Az ellenőrzött szervezet a javító és korrekciós intézkedések alkalmazásáról a légiközlekedési hatóság által elfogadott
határidőben, de legalább 3 havonta tájékoztatja a légiközlekedési hatóságot.
33. § A javító és korrekciós intézkedések hatálybaléptetése után a  légiközlekedési hatóságnak meg kell győződnie
arról, hogy ezeket az  intézkedéseket az  ellenőrzött szervezet alkalmazza-e. A  légiközlekedési hatóság
feladata a  visszaellenőrzés időpontjának meghatározása és a  minőségbiztosítási ellenőrzés megszervezése.
A visszaellenőrzés végrehajtásának lépései azonosak a minőségbiztosítási ellenőrzés végrehajtásának lépéseivel.
34. § (1) Ha a  külső minőségbiztosítási ellenőrzés során az  ellenőr súlyos hiányosságot észlel, azonnal jelenti azt a  vezető
ellenőrnek, aki dönt a  szükséges lépések megtételéről. Súlyos, azonnali intézkedést igénylő hiányosság esetén
az  ellenőr megkövetelheti a  védelmi intézkedések előírás szerinti végrehajtását vagy megismétlését, erről
utólagosan tájékoztatja a vezető ellenőrt.
(2) A  légiközlekedési hatóság a  minőségbiztosítási ellenőrzés során a  169/2010. (V. 11.) Korm. rendelet 33.  §
(1) bekezdésében meghatározott intézkedéseket alkalmazhatja.
35. § (1) A  minőségbiztosítási ellenőrzés akkor zárható le, ha minden, a  minőségbiztosítási ellenőrzéssel kapcsolatos
intézkedést visszaigazoltak, és az intézkedéseket a légiközlekedési hatóság elfogadta.
(2) A  légiközlekedési hatóság köteles felmérést végezni abban az  esetben, ha a  gyenge pontok beazonosítása és
a  kezelése érdekében szükségesnek látja a  műveletek újraértékelését. A  felmérés történhet kérdőív formájában,
illetve kockázatértékelés alapján.
(3) A  felméréshez használt kérdőívet a  légiközlekedési hatóság állítja össze és küldi meg az  általa szükségesnek ítélt
együttműködő hatóságnak és légiközlekedés védelmében közreműködő szervezetnek.
(4) A  felmérés  címzettje köteles a  felmérést kitöltve a  légiközlekedési hatóság által meghatározott formában és
határidőben megküldeni a légiközlekedési hatóságnak. A felmérést a légiközlekedési hatóság dolgozza fel, és annak
eredménye alapján dönt a további intézkedésekről.
(5) A  légiközlekedési hatóság ellenőrizheti a  belső minőségbiztosítási dokumentációt bármely minőségbiztosítási
ellenőrzés keretében. A  légiközlekedési hatóság további kiegészítő intézkedéseket határozhat meg, amennyiben
nem találja kielégítőnek a szervezet belső minőségbiztosítási tevékenységét.
36. § A légiközlekedési hatóság az Európai Bizottság által meghatározott formában jelentést készít a minőségbiztosítási
program hatékonyságáról, az  éves minőségbiztosítási ellenőrzés program alapján végrehajtott légiközlekedés
védelmi minőségbiztosítási ellenőrzésekről, az  ellenőrzött szervezetek légiközlekedés védelmi helyzetéről.
A jelentést a légiközlekedési hatóság minden év március 15-éig megküldi a miniszternek.
37. § A Minőségbiztosítási Programot szükség esetén, de legalább évente egyszer felül kell vizsgálni. A  felülvizsgálatot
a  légiközlekedési hatóság, a  miniszter által vezetett minisztérium, az  Alkotmányvédelmi Hivatal, a Terrorelhárítási
Központ és az  általános rendőrségi feladatot ellátó szervek bevonásával végzi, szükség esetén kezdeményezi
a Minőségbiztosítási Programmal kapcsolatos módosításokat.
13. A védelmi ellenőrzést végző személyek képzésével és vizsgáztatásával összefüggő kiegészítő
eljárási szabályok
38. § A védelmi ellenőrzést végző személyek képzésének és vizsgáztatásának rendjéről szóló 69/2014. (XII. 18.)
BM  rendelet [a  továbbiakban: 69/2014. (XII. 18.) BM rendelet] 5.  §-ában meghatározott képzést a  miniszter által
kiadott engedéllyel rendelkező szervezetek és személyek végezhetik.
39. § A 69/2014. (XII. 18.) BM rendelet 6. § (3) bekezdésében meghatározott vizsgalapot a légiközlekedési hatósághoz is
be kell nyújtani.
40. § (1) A  69/2014. (XII. 18.) BM rendeletben meghatározott védelmi éves ismeretmegújító képzés tervét – a  Repülőtéri
Rendőr Igazgatóság egyetértését követően – a  tárgyévet megelőző év november 1-jéig jóváhagyásra meg kell
küldeni a légiközlekedési hatóságnak.
(2) A  69/2014. (XII. 18.) BM rendeletben meghatározott védelmi alapképzés tervét a  tanfolyam megkezdését
megelőzően 10 munkanappal kell – a  Repülőtéri Rendőr Igazgatóság egyetértését követően – jóváhagyásra
megküldeni a légiközlekedési hatóságnak.
V. FEJEZET
A LÉGIJÁRMŰVEL VÉGZETT GAZDASÁGI CÉLÚ LÉGIKÖZLEKEDÉSI TEVÉKENYSÉG ENGEDÉLYEZÉSÉVEL,
VALAMINT A LÉGIKÖZLEKEDÉSI HATÓSÁG ÁLTAL KISZABOTT BÍRSÁGGAL ÖSSZEFÜGGŐ KIEGÉSZÍTŐ
ELJÁRÁSJOGI SZABÁLYOK
14. A légijárművel végzett gazdasági célú légiközlekedési tevékenység engedélyezésével összefüggő
kiegészítő eljárási szabályok
41. § A gazdasági célú légiközlekedési tevékenységet végző gazdálkodó szervezeteknek az  Lt. 71.  § 27.  pontjában
meghatározott tevékenység végzéséhez szükséges hatósági engedélyt (a  továbbiakban: tevékenységi engedély)
a légiközlekedési hatóság kérelemre adja ki.
42. § (1) A légi fuvarozó köteles a mérlegfordulónaptól számított 180 napon belül a légiközlekedési hatósághoz benyújtani
az előző üzleti év könyvvizsgáló által ellenőrzött és záradékkal ellátott beszámolóját.
(2) A megfelelő pénzügyi teljesítőképesség bizonyítható
a) a  Közösségben a  légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 2008. szeptember 24-i
1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 1008/2008/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet) 5.  cikkének (1)  bekezdésében foglaltak esetében a  Magyar Könyvvizsgálói Kamaránál
bejegyzett könyvvizsgáló, nyilvántartásba vett könyvvizsgálói társaság nyilatkozatával,
b) az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5.  cikk (3)  bekezdése és 8.  cikk (8)  bekezdése
esetében vagyoni biztosítékkal,
c) az adó-, vám és járulékfizetési kötelezettség tekintetében 3 hónapnál nem régebbi hatósági igazolásokkal.
 (3) A  könyvvizsgálói nyilatkozatban a  vállalkozónak külön jogszabályban meghatározott beszámolója – annak
hiányában a  nyitómérleg, a  vagyonmérleg vagy a  vagyonkimutatás – alapján kell tanúsítania az 1008/2008/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 5.  cikkének (1)  bekezdésében foglaltak teljesülését. A  légiközlekedési
hatóság a vállalkozótól kérheti bármely, a könyvvizsgálói nyilatkozat alapjául szolgáló dokumentum bemutatását.
(4) Az  1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5.  cikk (3)  bekezdésében és 8.  cikk (8)  bekezdésében
meghatározott összegnek megfelelő vagyoni biztosíték lehet a  pénzügyi intézménynél lekötött és elkülönített
pénzösszeg, a  pénzügyi intézmény által vállalt kezesség, a  garanciaszerződés vagy Magyarország területén
biztosítási tevékenység végzésére jogosult biztosító intézettel kötött biztosítási szerződés alapján kiállított
–  készfizető kezességvállalást tartalmazó – kötelezvény. A  vagyoni biztosítékra vonatkozó szerződést legalább
1 évi időtartamra kell megkötni. A légi fuvarozó legkésőbb a szerződés lejártáig köteles igazolni, hogy a szerződést
meghosszabbította, vagy más pénzügyi intézménnyel, biztosítóintézettel új szerződést kötött.
(5) Ha a  légiközlekedési hatóság az  1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 9.  cikk (1)  bekezdésében
foglaltak szerint jár el, a  légifuvarozónak – megalapozott üzleti terv alapján – könyvvizsgálói nyilatkozattal kell
tanúsítania, hogy meghatározott időn belül nagy valószínűséggel várható a pénzügyi feltételek ismételt teljesítése.
Az  ideiglenes engedély lejártáig a  légifuvarozó köteles igazolni a  pénzügyi feltételek meglétét. Az  a  légifuvarozó,
aki a pénzügyi feltételek teljesítésére haladékot kapott, a kérelme benyújtásától számított 5 éven belül erre irányuló
kérelmet ismételten nem nyújthat be.
43. § (1) A  3.  § (1)  bekezdésében meghatározott kérelmet – a  gazdasági célú légiközlekedési tevékenység tervezett
megkezdése előtt legalább 2 hónappal – írásban kell a légiközlekedési hatósághoz benyújtani.
(2) A tevékenységi engedély iránti kérelemnek az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvényben
(a továbbiakban: Ákr.) foglaltakon túl tartalmaznia kell
a) a kérelmező központi ügyintézésének helyét, telefonszámát, cégjegyzékben nyilvántartott kérelmező
esetében továbbá a cégnevét, a székhelyét, a cégjegyzékszámát,
b) a tervezett gazdasági célú légiközlekedési tevékenység leírását,
c) a vezető és a szakmai irányító szakmai gyakorlatára és a személyes adatok kezelésére vonatkozó hozzájáruló
nyilatkozatot,
d) a kérelmező arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy az Lt. 23/B. § (3) bekezdés b)–f ) pontjában foglaltak alapján
személyes megbízhatósága nincs kizárva.
 (3) A kérelem benyújtásakor – a (4) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – a következőket kell igazolni:
a) a tevékenység végzésének jogszerűségét,
b) a pénzügyi teljesítőképességet,
c) a biztosítási kötelezettségre vonatkozóan az  1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
11.  cikkében, valamint a  légifuvarozókra és légi járművek üzemben tartóira vonatkozó biztosítási
követelményekről szóló 2004. április 21-i 785/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben
meghatározott felelősségbiztosítás fennállását.
44. § Ha a  kérelmező cégjegyzékben nyilvántartott cég, a  légiközlekedési hatóság a  cégkivonatot, valamint
–  ha a  kérelmező a  képviselőjének közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott  címpéldányát vagy ügyvéd által
ellenjegyzett aláírás-mintáját a  cégbírósághoz benyújtotta és ezt a  tényt a  cégjegyzék tartalmazza – az  iratot,
a cégnyilvántartásból elektronikus úton, közvetlen lekérdezéssel szerzi meg.
45. § (1) A tevékenységi engedély az Ákr.-ben foglaltakon túl a következőket tartalmazza:
a) a légifuvarozó központi ügyintézésének helye,
b) a vezető és a szakmai irányító neve,
c) az engedélyezett gazdasági célú légiközlekedési tevékenység,
d) egyéb feltételek.
(2) A tevékenységi engedélyt a légiközlekedési hatóság magyar és angol nyelven adja ki.
 (3) A légiközlekedési hatóság a kiadott tevékenységi engedélyekről nyilvántartást vezet, amelyet a honlapján közzétesz.
A nyilvántartás a következőket tartalmazza:
a) a légifuvarozó neve és székhelye,
b) a légifuvarozó levelezési címe, telefonszáma és faxszáma,
c) az engedélyezett tevékenység.
46. § (1) A légifuvarozónak az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikk (5) bekezdése szerinti bejelentés
benyújtásakor igazolnia kell a bejelentésben foglaltakat.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt bejelentés alapján a  légiközlekedési hatóság a  tevékenységi engedélyt módosíthatja,
vagy a feltételek hiánya esetén visszavonhatja.
47. § (1) A légiközlekedési hatóság a tevékenységi engedélyt felfüggeszti, amennyiben a légifuvarozó
a) akadályozza a légiközlekedési hatóság által végzett ellenőrzést, az akadályozás megszűnéséig,
b) a 42. § (1) bekezdésében foglalt kötelezettségének az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
9. cikk (3) bekezdésében meghatározott határidőn belül sem tesz eleget, annak teljesítéséig.
(2) A légiközlekedési hatóság a tevékenységi engedélyt visszavonja, ha
a) a légifuvarozó az  1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben és az  e  rendeletben foglalt
feltételeket ismételten nem teljesíti, vagy ezeket súlyosan megsérti,
b) a légifuvarozó az  engedélyezett gazdasági célú légiközlekedési tevékenységet – legalább 6 hónapon át  –
nem gyakorolja,
c) a légifuvarozó a szolgáltatást nem az elvárható színvonalon végzi,
d) a 48.  §-ban foglalt kötelezettség határidejének elmulasztása esetén, amennyiben igazolási kérelmet nem
terjesztenek elő, vagy azt elutasították. 48. § Ha az ellenőrzés során a légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a légifuvarozó
a) nem teljesíti a tevékenységi engedély kiadásának alapjául szolgáló feltételeket,
b) a légifuvarozó a tevékenységi engedélyben foglaltaktól eltérően végzi a tevékenységét
3 hónapot meg nem haladó határidő tűzésével kötelezi a  hiányosságok megszüntetésére, illetve a  tevékenységi
engedélyben foglaltaknak megfelelő működésre.
15. A légiközlekedési hatóság által kiszabott bírsággal összefüggő kiegészítő eljárásjogi szabályok
49. § A légiközlekedési bírság kivetésének részletes szabályairól és a beszedett bírság összegének felhasználási rendjéről
szóló 29/2011. (VI. 15.) NFM rendelet alapján kiszabott bírság összegét, a bírság kiszabásáról rendelkező határozat
kézhezvételétől számított 15  napon belül a  határozatot hozó hatóság részére kell megfizetni, a  bírságot kiszabó
hatóság Magyar Államkincstárnál vezetett előirányzat-felhasználási keretszámlájára. A  közlemény rovatban
a bírsághatározat számát fel kell tüntetni.
VI. FEJEZET
A LÉGINAVIGÁCIÓS SZOLGÁLATOT ÉS LÉGIFORGALMI SZOLGÁLTATÁST ELLÁTÓ SZAKSZEMÉLYZET
ENGEDÉLYEZÉSÉVEL ÖSSZEFÜGGŐ KIEGÉSZÍTŐ ELJÁRÁSI SZABÁLYOK
16. A szakszolgálati engedély kiadása 50. § (1) A  léginavigációs szolgálatot és légiforgalmi szolgáltatást ellátó szakszemélyzet szakszolgálati engedélyéről és
képzéséről szóló 17/2008. (IV. 30.) GKM rendeletben (a  továbbiakban: Léginavigációs Szakszemélyzetek Rendelet)
meghatározott szakszolgálati engedélyt és a bejegyzett jogosítást, jogosítás-kiterjesztést, munkahelyi kiterjesztést,
nyelvi kiterjesztést, szakszolgálati kiterjesztést a  légiközlekedési hatóság kérelemre – az  e  rendeletben előírt
feltételek teljesítése esetén – kiadja, meghosszabbítja vagy megújítja (a  továbbiakban együtt: a  szakszolgálati
engedély kiadása).
(2) A repüléstájékoztató szakszolgálati engedélybe bejegyzett munkahelyi kiterjesztés, nyelvi kiterjesztés, szakszolgálati
kiterjesztés, valamint a  légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedélybe bejegyzett jogosítás meghosszabbítása esetén
az újabb érvényességi időtartam kezdőnapja a még érvényes jogosítás vagy kiterjesztés lejárati napja.
(3) A repüléstájékoztató szakszolgálati engedélybe bejegyzett munkahelyi kiterjesztés, nyelvi kiterjesztés, szakszolgálati
kiterjesztés, és a  légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedélybe bejegyzett jogosítás megújítása esetén az  újabb
érvényességi időtartam kezdőnapja a megújítás kiadásának napja.
51. § (1) A  repüléstájékoztató és a  légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedély formai követelményeit a  Léginavigációs
Szakszemélyzetek Rendelet 2. számú melléklete tartalmazza.
(2) A repüléstájékoztató és a légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedélyt tanúsító okirat annak a személynek a tulajdona,
akinek azt a légiközlekedési hatóság kiadta, és aki azt aláírta.
(3) Az elveszett vagy megsemmisült repüléstájékoztató és a légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedélyt a légiközlekedési
hatóság kérelemre pótolja.
(4) A  légiközlekedési hatóság a  kiadott, az  Lt. 3/A.  § (1)  bekezdés a)–c)  pontja által szabályozott adatokat tartalmazó
szakszolgálati engedélyeket nyilvántartja.
52. § (1) A  szakszolgálati engedély kiadása iránti kérelmet (a  továbbiakban: kérelem) a  kérelmezőnek a  légiközlekedési
hatósághoz kell benyújtania személyesen, elektronikusan vagy postai úton.
(2) A kérelem mintáját a Léginavigációs Szakszemélyzetek Rendelet 3. számú melléklete tartalmazza.
 (3) A  munkahelyi kiterjesztés, nyelvi kiterjesztés, szakszolgálati kiterjesztés meghosszabbítására vonatkozó kérelmet
a kiterjesztés érvényességi idejének lejáratát megelőző 30 nappal kell a légiközlekedési hatóságnak benyújtani.
17. A szakszemélyzet vizsgáztatása 53. § (1) A  szakszolgálati engedély, jogosítás, jogosítás-kiterjesztés, munkahelyi kiterjesztés megszerzéséhez munkahelyi
vizsgát kell tenni.
(2) A munkahelyi vizsga megkezdésének feltétele a kezdő képzés és a munkahelyi képzés sikeres teljesítése.
 (3) A munkahelyi vizsgáztatást a munkahelyi képzést folytató képzési szervezet a légiközlekedési hatóság által kiadott
vizsgaszabályzat alapján végzi.
 (4) A  munkahelyi vizsga időpontjáról a  szolgáltató a  munkahelyi vizsgát megelőző 15  nappal tájékoztatja
a légiközlekedési hatóságot.
 (5) A vizsgaszabályzatnak tartalmaznia kell a munkahelyi vizsga lebonyolításának rendjét a következők szerint:
a) a vizsgán történő részvétel feltételei,
b) a vizsga dokumentálásának rendje,
c) a vizsgázó jogai és kötelességei,
d) a vizsga értékelésének szempontjai és az értékelő lap,
e) a sikertelen vizsga feltételeinek meghatározása,
f ) a sikertelen vizsga megismétlésére vonatkozó feltételek és
g) a vizsga felfüggesztésére vonatkozó eljárás.
(6) A légiközlekedési hatóság a munkahelyi vizsga vizsgaszabályzatnak megfelelő lebonyolítását ellenőrzi.
 (7) Ha a légiközlekedési hatóság a munkahelyi vizsga során szabálytalanságot állapít meg, a vizsgát felfüggeszti.
 (8) A vizsga eredményéről a szolgáltató jegyzőkönyvet állít ki.
54. § (1) A munkahelyi vizsga elméleti és gyakorlati vizsgából áll.
 (2) Az  elméleti és a  gyakorlati vizsga során a  vizsgázónak bizonyítania kell a  munkahelyi képzésen megszerzett
ismeretek elsajátítását és azt, hogy képes a szolgálati tevékenység biztonságos ellátására.
 (3) Ha a vizsgázó az elméleti vagy gyakorlati vizsgán nem felelt meg, a sikertelen vizsgát egy alkalommal ismételheti
meg. A  megismételt elméleti vizsgára leghamarabb a  sikertelen vizsgát követő 7  nap elteltével, a  megismételt
gyakorlati vizsgára leghamarabb a sikertelen vizsgát követő tizenöt nap elteltével kerülhet sor.
55. § (1) A gyakorlati vizsga a sikeres elméleti vizsgát követően kezdhető meg.
 (2) A munkahelyi vizsgáztatást
a) repüléstájékoztató vizsga esetén repüléstájékoztató szakszolgálati engedéllyel, jogosítással, – ha
a  jogosításhoz kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztéssel, munkahelyi kiterjesztéssel és munkahelyi gyakorlati
oktató kiterjesztéssel rendelkező személy,
b) légiforgalmi tiszt vizsga esetén legalább 3 éve érvényes légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedéllyel,
jogosítással és – amennyiben a jogosításhoz kapcsolódhat – jogosítás-kiterjesztéssel rendelkező személy
végzi.
 (3) A  repüléstájékoztató gyakorlati vizsga során a  gyakornok repüléstájékoztató valós forgalmi környezetben,
munkahelyi gyakorlati oktató felügyelete mellett lát el szolgálati tevékenységet. A vizsgán a munkahelyi gyakorlati
oktató abban az esetben ad utasítást a vizsgázónak, vagy akkor köteles átvenni a szolgálati tevékenység ellátását, ha
az a repülésbiztonság érdekében szükséges.
(4) A  munkahelyi vizsgáztató jogosult annak eldöntésére, hogy a  vizsgázó megfelelő szinten elsajátította a  szolgálati
tevékenységhez szükséges ismereteket, továbbá rendelkezik a szükséges gyakorlattal.
18. A szakszolgálati engedély felfüggesztése és visszavonása 56. § (1) A  légiközlekedési hatóság a  szakszolgálati engedélyt, jogosítást, jogosítás-kiterjesztést, munkahelyi kiterjesztést
vagy szakszolgálati kiterjesztést azonnali hatállyal felfüggesztheti, illetve a  d)  pontban foglalt feltétel esetén
felfüggeszti, ha az engedélyes
a) akadályozza a  légiközlekedési hatóságnak a  szolgálati tevékenység ellenőrzésével kapcsolatos eljárását,
az ellenőrzés lehetővé tételéig,
b) nem tájékoztatja a  szolgáltatót a  szolgálati tevékenységre való alkalmatlanságáról vagy az  alkalmatlansága
ellenére szolgálati tevékenységet lát el,
c) a légiközlekedési baleset, repülőesemény vizsgálata vagy hatósági ellenőrzés során a  légiközlekedési
hatóság megállapítja, hogy az engedélyes a szolgálati tevékenység ellátásának szabályait megsértette, vagy
magatartásával a légiközlekedést veszélyeztette, vagy
d) a szaktudás értékelésen második alkalommal is nem megfelelt értékelést kapott.
 (2) Ha a  légiközlekedési hatóság a  szakszolgálati engedélyt az  (1)  bekezdés d)  pontja alapján függeszti
fel, a  határozatban rendelkeznie kell a  szakszolgálati engedély visszaadásához szükséges képzési vagy
vizsgakövetelményekről.
(3) Ha az  engedélyes a  szolgálati tevékenységre való alkalmatlanságáról nem tájékoztatta a  szolgáltatót, és
az alkalmatlanságról a szolgáltató tudomást szerez, a szolgáltató köteles tájékoztatni a légiközlekedési hatóságot.
(4) A légiközlekedési hatóság a szakszolgálati engedélyt azonnali hatállyal visszavonja, ha az engedélyes a kérelemben
valótlan adatokat jelölt meg.
19. Repüléstájékoztató szakszolgálati engedély érvényessége meghosszabbításának és megújításának
szabályai
57. § (1) A munkahelyi kiterjesztés érvényességi ideje 24 hónap.
 (2) A munkahelyi kiterjesztést az érvényességi időtartamon belül a következő 24 hónap időtartamra a légiközlekedési
hatóság meghosszabbítja, ha a kérelmező
a) a kérelmet megelőző 24 hónap időtartam alatt repüléstájékoztató szolgálati tevékenységet a Léginavigációs
Szakszemélyzetek Rendelet 25.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott időtartamnál hosszabb
időtartamra nem szakította meg, vagy a  szolgálati tevékenység ellátására való jogosultság megszakadása
esetén a továbbképzési programban meghatározott követelményeket teljesítette,
b) az időszakosan kötelező továbbképzéseken a  továbbképzési programban szereplő követelményeket
teljesítette,
c) szaktudását megfelelőnek értékelték,
d) rendelkezik nyelvi kiterjesztéssel, és
e) rendelkezik orvosi minősítéssel.
(3) A (2) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott feltételek teljesítését a szolgáltató igazolja.
 (4) A  munkahelyi kiterjesztés érvényességi idejének lejártát követően a  légiközlekedési hatóság a  kiterjesztést
megújítja, ha a kérelmező a kihagyás mértékének megfelelő, a szolgáltató által meghatározott és a légiközlekedési
hatóság által jóváhagyott munkahelyi képzés megfelelő részét sikeresen teljesítette, és sikeres munkahelyi vizsgát
tett.
58. § (1) A  munkahelyi gyakorlati oktató kiterjesztés érvényességi ideje 36 hónap, amelyet a  légiközlekedési hatóság
meghosszabbít, ha a kérelmező teljesítette a továbbképzési programban meghatározott követelményeket.
(2) A továbbképzési programban meghatározott követelmények teljesítését a szolgáltató igazolja.
 (3) A  munkahelyi gyakorlati oktató kiterjesztés érvényességi idejének lejártát követően a  légiközlekedési hatóság
a kiterjesztést megújítja, ha a kérelmező teljesítette a továbbképzési programban meghatározott követelményeket.
20. Légiforgalmi tiszt szakszolgálati engedély érvényessége és hosszabbításának szabályai
59. § (1) A jogosítás vagy a jogosítás-kiterjesztés érvényességi ideje 24 hónap.
 (2) A  jogosítást vagy a  jogosítás-kiterjesztést az  érvényességi időtartamon belül a  következő 24 hónap időtartamra
a légiközlekedési hatóság meghosszabbítja, ha
a) a kérelmező a szolgálati tevékenység ellátásában a továbbképzési programban meghatározott időtartamnál
hosszabb időtartamú megszakítása nem volt, vagy a  szolgálati tevékenység ellátására való jogosultság
megszakadása esetén a továbbképzési programban meghatározott követelményeket teljesítette,
b) az időszakosan kötelező továbbképzéseken a  továbbképzési programban szereplő követelményeket
teljesítette, és
c) szaktudását megfelelőnek értékelték. (3) A (2) bekezdésben meghatározott feltételek teljesítését a szolgáltató igazolja.
 (4) A jogosítás érvényességi idejének lejártát követően a légiközlekedési hatóság a jogosítást megújítja, ha a kérelmező
a kihagyás mértékének megfelelő, a szolgáltató által meghatározott és a légiközlekedési hatóság által jóváhagyott
munkahelyi képzés megfelelő részét sikeresen teljesítette, és sikeres munkahelyi vizsgát tett.
21. A szakszemélyzetek képzésével, valamint a repüléstájékoztatók, a gyakornok légiforgalmi
irányítók és a légiforgalmi irányítók nyelvismereti követelményével összefüggő közigazgatási hatósági
eljárási szabályok
60. § (1) A szakszemélyzet képzése a légiközlekedési hatóság által kiadott képzési engedéllyel folytatható.
 (2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott képzési engedélyt – kérelemre – a  légiközlekedési hatóság adja ki 5 éves
időtartamra.
 (3) A képzési engedély iránti kérelemnek a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) a képzési szervezet neve, székhelye, telephelye,
b) a képzés típusai,
c) a képzési szervezet vezetője,
d) a képzésért felelős vezető neve,
e) a képzési szervezet szervezeti felépítése és
f ) a képzésre és a képzési szervezetekre vonatkozó követelményeknek való megfelelés bemutatása.
(4) Képzési engedély iránti kérelmet az a  jogi személy nyújthat be a  légiközlekedési hatósághoz, amelynek székhelye,
bejegyzett irodája Magyarországon van, vagy a  szakszemélyzet képzését elsődlegesen Magyarországon kívánja
nyújtani.
(5) Képzési engedélyt – a  (6)  bekezdésben foglalt eltéréssel – az  a  jogi személy kaphat, amely teljesíti a  képzésre és
a képzési szervezetekre vonatkozó feltételeket.
(6) A  szakszemélyzet munkahelyi képzésére és továbbképzésére vonatkozó engedélyt és tanúsítást a  549/2004/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 7.  cikke alapján tanúsított szolgáltató, valamint a  légiforgalmi szolgáltatás
ellátására jogszabályban kijelölt szervezet kaphat.
61. § (1) A  szakszemélyzet kezdő képzésére, munkahelyi képzésére, továbbképzésére vonatkozó feltételeket és a  képzési
szervezetekkel szemben támasztott követelményeket a  Léginavigációs Szakszemélyzetek Rendelet 1. számú
melléklete tartalmazza.
(2) Ha a  légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a  képzési szervezet nem teljesíti a  képzési engedély kiadásához
előírt feltételeket, teljesítési határidő megjelölésével felszólítja a képzési szervezetet a teljesítésre, továbbá jogosult
a képzési engedély vagy az egyes képzéstípusok felfüggesztésére.
(3) Ha a  megadott határidőig a  képzési szervezet a  képzési engedély kiadásához előírt feltételeket nem teljesíti,
a légiközlekedési hatóság az engedélyt visszavonja.
62. § (1) A  nyelvismereti vizsgán elért eredmény alapján a  légiközlekedési hatóság kérelemre a  szakszolgálati engedélybe
nyelvi kiterjesztést jegyez be, amely az engedélyes nyelvismereti szintjét határozza meg.
(2) A magyar nyelvi kiterjesztés korlátlan érvényességi időre történő bejegyzéséhez a szolgáltató vagy a képzési szerv
a  Magyarországon, államilag elismert, magyar nyelvű képzés keretében szerzett, felsőfokú végzettséget igazoló
oklevél, diploma vagy érettségi bizonyítvány, ennek hiányában 6-os szintű magyar nyelvismereti vizsga alapján
igazolja a  magyar nyelvismeretet, továbbá a  szolgáltató vagy a  képzési szerv igazolja a  magyar rádiótávbeszélő
kifejezések ismeretét.
(3) A  repüléstájékoztató szakszolgálati engedély nyelvi kiterjesztésének érvényességi ideje a  légiforgalmi irányítói
szakszolgálati engedélyekre és tanúsítványokra vonatkozó formai követelményeknek és igazgatási eljárásoknak
a  216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról, a  923/2012/EU
bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról és a  805/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló 2015. február 20-i 2015/340 bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 2015/340. bizottsági rendelet) I. Melléklet
1. függeléke szerinti
a) 4-es szinten teljesített nyelvismereti vizsga esetében 36 hónap,
b) 5-ös szinten teljesített nyelvismereti vizsga esetében 72 hónap,
c) 6-os szinten teljesített nyelvismereti vizsga esetén határozatlan.
(4) A nyelvi kiterjesztést a (3) bekezdésben meghatározott időtartamra a légiközlekedési hatóság meghosszabbítja, ha
az engedélyes angol nyelvből, illetve nem magyar anyanyelvű személy magyar nyelvből is nyelvismereti vizsgát tett
a nyelvi kiterjesztés érvényességi idejének lejártát megelőző három hónapban.
(5) Ha az  engedélyes a  nyelvismereti vizsgát a  nyelvi kiterjesztés érvényességi idejének lejártát követően teszi le,
a légiközlekedési hatóság a nyelvi kiterjesztést megújítja.
(6) Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes bármely állam légiközlekedési hatósága által
a) a légijármű vezetésére vagy hajózó navigátori feladatok ellátására jogosító szakszolgálati engedélybe tett,
az  ICAO nyelvi követelményeknek megfelelően legalább 4-es szinten teljesített nyelvismereti vizsgára
vonatkozó bejegyzést a nyelvvizsga bizonyítvánnyal együtt vagy
b) a légiforgalmi irányítókra kidolgozott ICAO nyelvi követelményeknek megfelelően legalább 4-es szinten
teljesített nyelvismereti vizsgáról kiadott külön igazolást a  légiközlekedési hatóság a  nyelvi kiterjesztés
alapjául elfogadja.
63. § (1) A repüléstájékoztatók nyelvismereti vizsgáztatása a légiközlekedési hatóság által kiadott engedéllyel végezhető.
 (2) A nyelvismereti vizsgáztatási engedélyt kérelemre a légiközlekedési hatóság adja ki 3 év időtartamra.
 (3) Nyelvismereti vizsgáztatási engedélyt az  a  jogi személy kaphat, amely rendelkezik a  Léginavigációs
Szakszemélyzetek Rendelet 4. mellékletében meghatározott személyi, tárgyi feltételekkel és a nyelvismereti vizsga
módszerére vonatkozó követelményeknek megfelelő vizsgarendszerrel.
64. § (1) Ha a légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a nyelvismereti vizsgáztatást végző szervezet nem teljesíti a képzési
engedély kiadásához előírt feltételeket, teljesítési határidő megjelölésével felszólítja a  szervezetet a  teljesítésre,
továbbá jogosult az engedély felfüggesztésére.
(2) Ha a  (2)  bekezdésben megjelölt határidőig a  nyelvismereti vizsgáztatást végző szervezet az  engedély kiadásához
előírt feltételeket nem teljesíti, a légiközlekedési hatóság az engedélyt visszavonja.
VII. FEJEZET
A LÉGIJÁRMŰ ÉS A REPÜLŐESZKÖZ SZEMÉLYZET, VALAMINT A REPÜLÉSÜZEMI TISZT KÉPZÉSÉVEL,
VIZSGÁZTATÁSÁVAL, ENGEDÉLYEZÉSÉVEL ÉS A KÉPZÉSÜKBEN RÉSZT VEVŐ KÉPZŐ SZERVEZETEK
ENGEDÉLYEZÉSÉVEL ÖSSZEFÜGGŐ KÖZIGAZGATÁSI HATÓSÁGI KIEGÉSZÍTŐ ELJÁRÁSI SZABÁLYOK
22. Tevékenység végzéséhez szükséges dokumentumok ellenőrzése 65. § (1) A  lábról induló sárkányrepülő eszköz oktatónak, a  lábról induló sárkányrepülő eszköz tandempilótának,
a siklóernyős oktatónak, a siklóernyős tandempilótának, az ejtőernyős oktatónak és az ejtőernyős tandemugrónak
a  tanúsítványát, az  orvosi minősítését, a  fényképes, személyazonosításra alkalmas okmányát, továbbá
a  repülési  naplóját vagy az  ugrási  naplóját az  ellenőrzés helyszínén vagy legkésőbb az  ellenőrzéstől számított
1 napon belül be kell tudnia mutatni az ellenőrzésre jogosult hatóságnak.
(2) A  növendék lábról induló sárkányrepülő eszköz oktatónak, a  növendék lábról induló sárkányrepülő eszköz
tandempilótának, a  növendék siklóernyős oktatónak, a  növendék siklóernyős tandempilótának, a  növendék
ejtőernyős oktatónak és a  növendék ejtőernyős tandemugrónak a  fényképes, személyazonosításra alkalmas
okmányát és az  ugrási  naplóját vagy a  repülési  naplóját, az  orvosi minősítését és a  képző szervezet által kiadott
felhatalmazását az  ellenőrzés helyszínén vagy legkésőbb az  ellenőrzéstől számított 1  napon belül be kell tudnia
mutatni az ellenőrzésre jogosult hatóságnak.
66. § A Légijármű és repülőeszköz személyzeti rendelet 7.  § (1)  bekezdésében meghatározott nyelvismereti igazolással
rendelkező személy szakszolgálati engedélyébe a légiközlekedési hatóság a nyelvismeretet igazoló bejegyzést tesz.
67. § A Légijármű és repülőeszköz személyzeti rendelet 8.  §-ában meghatározott szakszolgálati engedélyeket
a légiközlekedési hatóság állítja ki.
23. A szakszolgálati engedély kiadásának kiegészítő eljárási szabályai
68. § (1) A szakszolgálati engedélyt és a betétlapot a légiközlekedési hatóság kérelemre adja ki.
 (2) A szakszolgálati engedély, a betétlap, valamint a szakszolgálati engedélybe és a betétlapra bejegyezhető jogosítás
kiadása, meghosszabbítása vagy megújítása iránti kérelmet a  légiközlekedési hatóság által rendszeresített
formanyomtatványon kell benyújtani, amelynek az Ákr.-ben foglaltakon túl a következőket kell tartalmaznia:
a) a kérelmező állampolgársága, az  állampolgárságra vonatkozó adatok kezelésére vonatkozó hozzájáruló
nyilatkozattal együtt,
b) a kérelmező születési helye és ideje,
c) az e  rendeletben előírt képzési és vizsgáztatási feltételek teljesítésére, valamint a  meghosszabbítás vagy
a megújítás feltételeinek teljesülésére vonatkozó információk,
d) a kérelmező aláírása.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott kérelem benyújtásával egyidejűleg a  kérelmezőnek igazolnia kell
személyazonosságát és az e rendelet követelményeinek teljesítését.
69. § (1) Az e rendelet alapján kiadott szakszolgálati engedélyek és a betétlap általános formai követelményeit a Légijármű és
repülőeszköz személyzeti rendelet 7. számú melléklete tartalmazza.
(2) Az  elveszett vagy megsemmisült szakszolgálati engedélyt vagy betétlapot a  légiközlekedési hatóság kérelemre
pótolja. Megrongálódás esetén a  szakszolgálati engedélyt vagy a  betétlapot a  légiközlekedési hatóság kérelemre
cseréli.
(3) A  légiközlekedési hatóság az  e  rendelet alapján kiadott szakszolgálati engedélyeket és betétlapokat,
a  bejegyzett jogosításokat és a  nyelvismereti kiterjesztéseket – az  Lt. 3/A.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjának
megfelelően – nyilvántartja.
(4) A  szakszolgálati engedély és a  betétlap engedélyese a  nevében, a  lakcímében és az  állampolgárságában
bekövetkezett változást – az  állampolgárságára vonatkozó adatok kezeléséhez való hozzájáruló nyilatkozatával
együtt – köteles a változást követő 30 napon belül bejelenteni a  légiközlekedési hatóságnak. Adatváltozás esetén
a légiközlekedési hatóság a szakszolgálati engedélyt és a betétlapot cseréli.
24. A szakszolgálati engedély és a betétlap hatályossága
70. § (1) A  szakszolgálati engedély vagy a  betétlap hatályosságát a  bejegyzett jogosítás és nyelvismereti kiterjesztés,
valamint az orvosi minősítés hatályossága együttesen határozza meg.
(2) A szakszolgálati engedélybe vagy a betétlapra bejegyzett jogosítás időbeli hatályát az e rendeletben meghatározott
hatályossági időtartam figyelembevételével megállapított hónap végéig kell megadni.
71. § (1) A  szakszolgálati engedélybe vagy a  betétlapra bejegyzett jogosítás vagy nyelvismereti kiterjesztés időbeli
hatályát a  légiközlekedési hatóság kérelemre, az  e  rendeletben meghatározott követelmények teljesülése esetén
meghosszabbítja.
(2) A  meghosszabbítás iránti kérelmet legalább 30  nappal az  időbeli hatály lejárta előtt kell a  légiközlekedési
hatósághoz benyújtani.
(3) A  szakszolgálati engedélybe vagy a  betétlapra bejegyzett jogosítás vagy nyelvismereti kiterjesztés
meghosszabbítása esetén az újabb hatályossági időtartam kezdőnapja a még hatályos jogosítás vagy nyelvismereti
kiterjesztés lejárati napja.
(4) Ha a kérelmet több mint 90 nappal a lejárati dátumot megelőzően nyújtják be, akkor a (3) bekezdésben foglaltaktól
eltérően a meghosszabbítás kezdőnapja
a) a meghosszabbított jogosítás vagy kiterjesztés kiadásának napja vagy
b) ha e rendelet a meghosszabbításhoz vizsgát ír elő, akkor a sikeresen teljesített vizsga napja.
(5) A  légiközlekedési hatóság a  jogosítás időbeli hatályát nem hosszabbítja meg, ha a  kérelmező nem rendelkezik
a  jogosultság gyakorlásához e  rendelet által előírt hatályos nyelvismereti kiterjesztéssel vagy a  polgári
légiközlekedési személyzet egészségi alkalmasságának feltételeiről, valamint az  egészségi alkalmasság
megállapítását végző szervek kijelölésének és tevékenységének szabályairól szóló miniszteri rendeletben
meghatározott orvosi minősítéssel.
72. § A lejárt jogosítást vagy nyelvismereti kiterjesztést a  légiközlekedési hatóság kérelemre megújítja, ha a  kérelmező
megfelel e  rendelet követelményeinek. A  jogosítás vagy nyelvismereti kiterjesztés megújítása esetén az  újabb
hatályossági időtartam kezdőnapja a megújításhoz előírt, sikeresen teljesített vizsga napja.
73. § Ha a szakszolgálati engedély vagy a  jogosítás meghosszabbításához e rendelet vizsga vagy kompetencia felmérés
teljesítését írja elő, az a kérelmező, aki szakszolgálati engedélye vagy jogosítása lejárta előtt nem felel meg az előírt
vizsgán vagy kompetencia felmérésen, csak akkor gyakorolhatja a  szakszolgálati engedélye vagy jogosítása által
biztosított jogosultságokat, ha a vizsgát vagy kompetencia felmérést sikeresen teljesítette.
74. § (1) A  Légijármű és repülőeszköz személyzeti rendelet 24.  §-ában meghatározott FI(UL) a  kiadástól számított 3 évig
hatályos.
(2) Ha a  FI(UL) engedélyese a  FI(UL) időbeli hatályán belül az  alábbi három követelményből legalább kettőt teljesít,
akkor a légiközlekedési hatóság kérelemre a jogosítást 3 évre meghosszabbítja
a) legalább 50 órányi repülésoktatást teljesített a megfelelő légijármű kategóriában a jogosítás időbeli hatályán
belül oktatóként,
b) részt vett egy oktatói ismeretfrissítő oktatáson, a jogosítás időbeli hatályán belül,
c) megfelelt egy kompetencia felmérésen a jogosítás időbeli hatályának lejártát megelőző 12 hónapon belül.
75. § (1) A  Légijármű és repülőeszköz személyzeti rendelet 35.  §-ában meghatározott FI(AG) a  kiadástól számított 3 évig
hatályos.
(2) Ha a  FI(AG) engedélyese a  FI(AG) időbeli hatályán belül az  alábbi három követelményből legalább kettőt teljesít,
akkor a légiközlekedési hatóság kérelemre a jogosítást 3 évre meghosszabbítja
a) legalább 50 órányi repülésoktatást teljesített a megfelelő légijármű kategóriában a jogosítás időbeli hatályán
belül oktatóként,
b) részt vett egy oktatói ismeretfrissítő oktatáson, a jogosítás időbeli hatályán belül,
c) megfelelt egy kompetencia felmérésen a jogosítás időbeli hatályának lejártát megelőző 12 hónapon belül.
76. § (1) A motoros sárkányrepülő eszköz repülésoktatói jogosítás a kiadástól számított 3 évig hatályos.
 (2) Ha a  motoros sárkányrepülő eszköz repülésoktatói jogosítás engedélyese a  jogosítás időbeli hatályán belül
az  alábbi három követelményből kettőt teljesít, akkor a  légiközlekedési hatóság kérelemre a  jogosítást 3  évre
meghosszabbítja
a) legalább 50 órányi repülésoktatás teljesítése motoros sárkányrepülő eszközön a  jogosítás időbeli hatályán
belül oktatóként,
b) részvétel egy oktatói ismeretfrissítő oktatáson, a jogosítás időbeli hatályán belül,
c) megfelelés egy kompetencia felmérésen a jogosítás időbeli hatályának lejártát megelőző 12 hónapon belül.
25. A szakszolgálati engedély, a betétlap és a jogosítás felfüggesztése és visszavonása
77. § (1) A légiközlekedési hatóság a szakszolgálati engedélyt, a betétlapot vagy a jogosítást felfüggeszti, ha
a) az engedélyes akadályozza a  légiközlekedési hatóságnak a  szakszolgálati vagy oktatói tevékenység
ellenőrzésével kapcsolatos eljárását, az ellenőrzés lehetővé tételéig,
b) az engedélyes a szakszolgálati vagy oktatói tevékenység ellátásával összefüggésben
ba) a  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Btk.) szerinti vasúti, légi,
vagy vízi közlekedés veszélyeztetése (Btk. 233.  §), járművezetés ittas állapotban (Btk. 236.  §) vagy
járművezetés bódult állapotban (Btk. 237.  §) elkövetésének alapos gyanúja miatt büntetőeljárás
hatálya alá kerül annak jogerős befejezéséig, vagy
bb) a  szabálysértésekről, a  szabálysértési eljárásról és a  szabálysértési nyilvántartási rendszerről
szóló 2012.  évi II.  törvény (a  továbbiakban: Szabs. tv.) szerinti ittas vezetés (Szabs. tv. 217.  §),
a  légiközlekedési biztonságát és védelmét szolgáló szabályok megszegése (Szabs. tv. 228.  §)
elkövetésének alapos gyanúja esetén szabálysértési eljárás hatálya alá kerül annak lezárásáig vagy
c) az engedélyes 27/2017. (IV. 30) NFM rendeletben meghatározottak szerint egészségileg alkalmatlan
állapotban lát el szakszolgálati tevékenységet, addig az  időpontig, ameddig a  repülőorvosi vizsgálat
az egészségügyi alkalmasságot meg nem állapítja.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben – amennyiben a szakszolgálati engedélybe vagy a betétlapra
több jogosítás is be van jegyezve és a megállapított eltérés nem jelenti a többi jogosítás gyakorlásához szükséges
feltételek nem teljesítését – a  légiközlekedési hatóság felfüggesztheti csak a  szakszolgálati engedélybe vagy
a  betétlapra bejegyzett azon jogosítást is, amellyel összefüggésben a  légiközlekedési szabályokat az  engedélyes
megszegte.
(3) Ha a  légiközlekedési hatóság a  szakszolgálati engedélyt, a  betétlapot vagy a  jogosítást az  (1)  bekezdés b)  pontja
alapján függeszti fel, a  határozatban rendelkeznie kell a  szakszolgálati engedély, a  betétlap vagy a  jogosítás
visszaadásához szükséges, e rendelettel összhangban lévő képzési vagy vizsgáztatási követelményekről is.
(4) A szakszolgálati engedély, a betétlap vagy a  jogosítás engedélyese a szakszolgálati engedélyéhez, a betétlapjához
vagy a felfüggesztett jogosításához kapcsolódó jogosultságokat a felfüggesztés időtartama alatt nem gyakorolhatja.
78. § (1) A légiközlekedési hatóság a szakszolgálati engedélyt, a betétlapot vagy a jogosítást visszavonja, ha
a) az engedélyes a kérelemben valótlan adatokat jelölt meg,
b) a 77. § (1) bekezdés a)–b) pontjában foglaltak közül bármelyik ismétlődően következik be,
c) az engedélyest a  bíróság a  77.  § (1)  bekezdés b)  pont ba)  alpontjában felsorolt valamelyik bűncselekmény
elkövetése miatt jogerősen elítélte vagy a  bíróság az  engedélyest a  légijármű-vezetés gyakorlásától
jogerősen eltiltotta,
d) a 77.  § (1)  bekezdés b)  pont bb)  alpontjában foglalt szabálysértések közül, engedélyes általi bármelyik
ismételt elkövetését a szabálysértési hatóság vagy a bíróság jogerősen megállapította.
(2) A szakszolgálati engedély, a betétlap vagy a  jogosítás visszavonását követően új szakszolgálati engedély, betétlap
vagy jogosítás kiadása során a kérelmezőnek ismételten teljesítenie kell az e rendelet szerinti követelményeket és
a visszavonás előtt szerzett ismeret és tapasztalat nem számítható be az e rendeletben meghatározott ismereti és
tapasztalati követelményekbe.
79. § (1) A  77.  § (1)  bekezdésében és a  78.  § (1)  bekezdésében meghatározott esetben a  légiközlekedési hatóság
intézkedésként a szakszolgálati engedélyt vagy a betétlapot azonnali hatállyal bevonja és a szakszolgálati engedélyt
vagy a  betétlapot elveszi, amelyről átvételi elismervényt állít ki. Az  átvételi elismervénynek tartalmaznia kell
a bevonás e rendeletben meghatározott jogalapját.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott bevonás esetén a légiközlekedési hatóság a szakszolgálati engedély, a betétlap
vagy a jogosítás felfüggesztéséről, visszavonásáról vagy visszaadásáról 5 napon belül dönt.
(3) Ha a  szakszolgálati engedély vagy a  betétlap felfüggesztése a  77.  § (2)  bekezdésében foglaltak szerint nem érinti
a  jogosult valamennyi jogosítását, a  légiközlekedési hatóság a  jogosult részére új, csak a  felfüggesztéssel nem
érintett jogosítások gyakorlását lehetővé tevő szakszolgálati engedélyt vagy betétlapot állít ki és ad vissza.
26. Fedélzeti mérnök szakszolgálati engedélyezésével összefüggő kiegészítő eljárási szabályok
80. § (1) A fedélzeti mérnök szakszolgálati engedélybe bejegyzett típusjogosítás a kiadástól számított 1 évig hatályos.
 (2) Ha a  típusjogosítás engedélyese a  típusjogosítás lejárati dátumát megelőző 12 hónapban legalább 10 fel- és
leszállást végrehajtott, valamint legalább 200 óra repülési időt teljesített az  adott típussal, akkor a  típusjogosítás
időbeli hatálya újabb 1 évre meghosszabbítható
(3) Ha a  típusjogosítás engedélyese az  (2)  bekezdésben meghatározott feltételeket nem teljesíti, akkor gyakorlatba
hozó repülésen kell részt vennie egy légiközlekedési hatóság által kijelölt felügyelő mellett, amit a repülési naplóban
e  rendeletre való hivatkozással rögzíteni kell, továbbá a  Légijármű és repülőeszköz személyzeti rendelet 4. számú
mellékletének 2.4. pontjában meghatározottak szerinti készségellenőrzést kell végrehajtania.
(4) A  (2)  bekezdésben a  12 hónapra előírt 200 óra repülési időbe beszámítható az  azonos vagy más típuson, pilóta
beosztásban teljesített repülési idő is abban az  esetben, ha a  kérelmező fedélzeti mérnökként legalább 100  óra
repülési időt teljesített.
81. § Megújítás esetén a  típusjogosítás kérelmezőjének legalább három vagy annyi gyakorlatba hozó repülést kell
végrehajtania, amely biztosítja a  Légijármű és repülőeszköz személyzeti rendelet 4. számú mellékletének
2.4.  pontjában meghatározottak szerinti készségellenőrzéshez szükséges ismeretszintet. A  gyakorló repüléseket
egy légiközlekedési hatóság által kijelölt felügyelő mellett kell teljesíteni és a  repülési  naplóban e  rendeletre való
hivatkozással rögzíteni kell. A  gyakorló repüléseket követően végre kell hajtania a  Légijármű és repülőeszköz
személyzeti rendelet 4. számú mellékletének 2.4. pontjában meghatározottak szerinti készségellenőrzést.
27. Fedélzeti navigátor szakszolgálati engedélyezésével összefüggő kiegészítő eljárási szabályok
82. § (1) A típusjogosítás a kiadástól számított 1 évig hatályos.
 (2) Ha a  típusjogosítás engedélyese a  típusjogosítás lejárati dátumát megelőző 12 hónapban legalább 10 fel- és
leszállást végrehajtott, valamint legalább 200 óra repülési időt teljesített az  adott típussal, akkor a  típusjogosítás
időbeli hatálya újabb 1 évre meghosszabbítható.
(3) Ha a  típusjogosítás engedélyese az  (2)  bekezdésben meghatározott feltételeket nem teljesíti, akkor gyakorlatba
hozó repülésen kell részt vennie egy légiközlekedési hatóság által kijelölt felügyelő mellett, amit a repülési naplóban
e  rendeletre való hivatkozással rögzíteni kell, továbbá a  Légijármű és repülőeszköz személyzeti rendelet 5. számú
mellékletének 2.4. pontjában meghatározottak szerinti készségellenőrzést kell végrehajtania.
(4) A  (2)  bekezdésben a  12 hónapra előírt 200 óra repülési időbe beszámítható az  azonos vagy más típuson pilóta
beosztásban teljesített repülési idő is abban az  esetben, ha a  kérelmező fedélzeti navigátorként legalább 100 óra
repülési időt teljesített.
83. § Megújítás esetén a  típusjogosítás kérelmezőjének legalább három, vagy annyi gyakorlatba hozó repülést kell
végrehajtania, amely biztosítja a  Légijármű és repülőeszköz személyzeti rendelet 5.  melléklet 2.4.  pontjában
meghatározottak szerinti készségellenőrzéshez szükséges ismeretszintet. A  gyakorló repüléseket egy
légiközlekedési hatóság által kijelölt felügyelő mellett kell teljesíteni és a  repülési  naplóban e  rendeletre való
hivatkozással rögzíteni kell. A  gyakorló repüléseket követően végre kell hajtania a  Légijármű és repülőeszköz
személyzeti rendelet 5. számú mellékletének 2.4. pontjában meghatározottak szerinti készségellenőrzést.
28. Repülésüzemi tiszt szakszolgálati engedélyezésével összefüggő kiegészítő eljárási szabályok
84. § (1) A repülésüzemi tiszt szakszolgálati engedély 3 évig hatályos.
 (2) A  repülésüzemi tiszt szakszolgálati engedély újabb 3  évre meghosszabbítható kivéve, ha az  engedélyes
a  szakszolgálati engedély lejárati dátumát megelőző 36 hónap során 6 hónapnál hosszabb ideig nem gyakorolta
a szakszolgálati engedélye által biztosított jogosultságokat.
(3) Megújítás esetében, vagy ha a szakszolgálati engedélye által biztosított jogosultságokat 6 hónapnál hosszabb ideig
nem gyakorolta, a kérelmezőnek
a) részt kell vennie egy repülésüzemi tiszti ismeretfrissítő oktatáson, és
b) sikeresen teljesítenie kell egy a Légijármű és repülőeszköz személyzeti rendelet 71. §-a szerinti vizsgát.
29. Mezőgazdasági és tűzoltó szakszolgálati engedélyezéssel összefüggő kiegészítő eljárási szabályok
85. § (1) A  repülőgép és a  helikopter mezőgazdasági jogosítás megszerzésére irányuló elméleti képzések tematikáit
a  légiközlekedési hatóság adja ki. A  tematikáknak legalább a  Légijármű és repülőeszköz személyzeti rendelet
6. számú mellékletében meghatározott témakörökre kell kiterjednie.
(2) A mezőgazdasági jogosítás a kiadástól számított 2 évig hatályos.
 (3) Ha a  mezőgazdasági jogosítás engedélyese a  jogosítás lejárati dátumát megelőző 2 évben évenként legalább
35 mezőgazdasági felszállást hajtott végre, akkor a jogosítás 2 évre meghosszabbítható.
 (4) Ha a  mezőgazdasági jogosítás engedélyese a  (3)  bekezdésben meghatározott feltételeket nem teljesíti, akkor
gyakorlatba hozó repülésen kell részt vennie a  kérelmezett jogosításnak megfelelő légijárműre vonatkozó
mezőgazdasági jogosítással rendelkező repülésoktató felügyelete alatt, amelyet a repülési naplóban az e rendeletre
való hivatkozással rögzíteni kell, továbbá a Légijármű és repülőeszköz személyzeti rendelet 6. számú mellékletében
meghatározottak szerint készségellenőrzést kell végrehajtania a  kérelmezett jogosításnak megfelelő légijárműre
vonatkozó mezőgazdasági jogosítással rendelkező vizsgáztatóval.
(5) Megújítás esetén a  kérelmezőnek a  mezőgazdasági jogosítás megszerzésére vonatkozó követelményeket kell
teljesítenie.
86. § (1) A tűzoltó jogosítás a kiadástól számított 2 évig hatályos.
 (2) Ha a  tűzoltó jogosítás engedélyese a  jogosítás lejárati dátumát megelőző 2 évben félévenként legalább 5 tűzoltó
felszállást teljesített, akkor a jogosítás 2 évre meghosszabbítható.
(3) Ha a  tűzoltó jogosítás engedélyese a  (2)  bekezdésben meghatározott feltételeket nem teljesíti, akkor gyakorlatba
hozó repülésen kell részt vennie a  kérelmezett jogosításnak megfelelő légijárműre vonatkozó tűzoltó jogosítással
rendelkező repülési oktató felügyelete alatt, amit a  repülési  naplóban e  rendeletre való hivatkozással rögzíteni
kell, továbbá a  Légijármű és repülőeszköz személyzeti rendelet 6.  mellékletében meghatározottak szerint
készségellenőrzést kell végrehajtania a  kérelmezett jogosításnak megfelelő légijárműre vonatkozó tűzoltó
jogosítással rendelkező vizsgáztatóval.
(4) Megújítás esetén a kérelmezőnek a tűzoltó jogosítás megszerzésére vonatkozó követelményeket kell teljesítenie.
30. Képző szervezetekre, képzési engedélyezésre vonatkozó kiegészítő eljárási szabályok
87. § A Légijármű és repülőeszköz személyzeti rendelet 105.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti képző szervezet számára,
amennyiben az  teljesíti a  Légijármű és repülőeszköz személyzeti rendelet előírásait, a  légiközlekedési hatóság
képzési engedélyt ad ki.
88. § (1) A képző szervezet képzési engedélyét a légiközlekedési hatóság kérelemre adja ki. A kérelem az Ákr.-ben foglaltakon
túl a következőket tartalmazza:
a) a kérelmező telephelyét,
b) a felelős vezető személy nevét.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott kérelem benyújtásakor igazolni kell az e rendelet követelményeinek teljesítését.
A  kérelemhez csatolni kell az  53/2016. (XII. 16.) NFM rendelet 11. vagy a  12. számú mellékletében meghatározott
kézikönyveket.
(3) A  légiközlekedési hatóság az  általa kiadott képzési engedélyekről nyilvántartást vezet, amelyet a  honlapján
közzétesz. A nyilvántartás az engedélyben foglalt adatokat tartalmazza.
89. § (1) A  képző szervezet biztosítja az  e  rendeletben meghatározott követelményeknek való folyamatos megfelelést,
amelyet a légiközlekedési hatóság folyamatos ellenőrzés során felügyel.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott folyamatos ellenőrzés keretében a  légiközlekedési hatóság ellenőrzi
a tanfolyamok végrehajtását, valamint ellenőrző repülést végezhet növendékekkel.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott folyamatos ellenőrzés keretében a  légiközlekedési hatóság négyéves
időszakokban teljes körűen ellenőrzi, hogy a  képző szervezet megfelel-e e  rendelet előírásainak. A  négyéves
felülvizsgálati időszakon belül a légiközlekedési hatóság további felülvizsgálatot végezhet, ha a repülés biztonságát
veszélyeztető hiányosságokat tárt fel a képző szervezet működésében.
(4) A  (2)  bekezdésben meghatározott ellenőrzések, valamint a  (3)  bekezdésben meghatározott felülvizsgálati eljárás
során a  képző szervezet a  légiközlekedési hatóság rendelkezésére bocsátja a  képzéssel kapcsolatos valamennyi
nyilvántartást, az  engedélyeztetési dokumentumokat, a  képzés során használt légijármű vagy repülőeszköz
dokumentációját, az előadások anyagait, a tanjegyzeteket, valamint az eligazítások dokumentumait és bármely más,
a képzésre vonatkozó dokumentumot.
(5) Ha a  légiközlekedési hatóság a  (2) bekezdésben meghatározott ellenőrzés vagy a  (3) bekezdésben meghatározott
teljes körű ellenőrzés során az e rendeletben meghatározott követelményekhez képest eltérést tapasztal, határidő
megjelölésével felhívja a  képző szervezetet az  eltérés megszüntetése érdekében szükséges javító intézkedés
megtételére.
(6) Ha a  képző szervezet a  javító intézkedés megtételét elmulasztja, a  légiközlekedési hatóság a  képző szervezet
engedélyét visszavonja annak a tevékenységnek a tekintetében, amelyben az eltérést tapasztalta.
(7) Ha a  képző szervezet által határidőben teljesített javító intézkedés nem biztosítja az  e  rendeletnek való
megfelelést, a  légiközlekedési hatóság a  képző szervezet engedélyét – a  megfelelés helyreállításáig – felfüggeszti
annak a  tevékenységnek a  tekintetében, amelyben az  eltérést tapasztalta, valamint újabb határidő kitűzésével
felszólítja a szervezetet a megfelelő javító intézkedés meghozatalára. Ha az újabb javító intézkedés sem biztosítja
az e rendeletnek való megfelelést, a légiközlekedési hatóság a (6) bekezdésben foglaltak szerint jár el.
90. § (1) A képzési engedély kiadásához szükséges feltételeket érintő változások közül
a) új képzés felvétele,
b) a képzési tematika módosítása,
c) a vezető beosztású személyek megváltozása vagy
d) a szervezet nevének vagy telephelyének megváltozása
esetén a  változást a  képző szervezet akkor vezetheti be, ha a  változást a  légiközlekedési hatóság jóváhagyja.
A jóváhagyás iránti kérelemhez csatolni kell a szervezet nyilatkozatát és indokolását arról, hogy a tervezett változás
megvalósítása továbbra is biztosítja az  e  rendeletnek való megfelelést, a  szervezet kézikönyveinek módosítással
érintett cserelapjait és az  e  rendeletnek való megfelelést igazoló dokumentumokat. A  légiközlekedési hatóság
a változtatást akkor hagyja jóvá, ha az az e rendeletben foglalt követelményeknek megfelel.
(2) A  képző szervezet a  vezető beosztású személyekkel kapcsolatban bekövetkezett, előre nem ismerhető változást
az  annak bekövetkezését követő 5 munkanapon belül bejelenti a  légiközlekedési hatóságnak és kéri a  módosítás
jóváhagyását.
(3) A  képzési engedélyt nem kell módosítani, ha a  változások a  képzési engedélyben foglalt adatok változtatását
nem teszik szükségessé. Ha a változások a képzési engedélyben foglalt adatok változtatását is szükségessé teszik,
a légiközlekedési hatóság a képzési engedélyt módosítja.
31. Vizsgáztatással összefüggő rendelkezések 91. § (1) Az ultralight repülőgép pilóta, az autogiro pilóta és a motoros sárkányrepülő eszköz vezető szakszolgálati engedély,
valamint a Légijármű és repülőeszköz személyzeti rendelet szerinti vizsgáztatói tanúsítás megszerzéséhez szükséges
elméleti vizsgáztatást a légiközlekedési hatóság végzi.
(2) A  légiközlekedési hatóság vagy vizsgáztatói tanúsítással rendelkező személy által végrehajtott vizsgát
a  légiközlekedési hatóság által kiadott vizsgaszabályzat alapján kell lefolytatni. A  légiközlekedési hatóság által
kiadott vizsgaszabályzatot a légközlekedési hatóság honlapján teszi közzé.
(3) Ha a  vizsgáztatást nem a  légiközlekedési hatóság végzi, a  légiközlekedési hatóság ellenőrizheti a  vizsga
vizsgaszabályzatnak megfelelő lebonyolítását.
(4) Ha a légiközlekedési hatóság a vizsga során szabálytalanságot állapít meg, a vizsgát felfüggesztheti.
92. § (1) Ha a  kérelmező teljesítette a  Légijármű és repülőeszköz személyzeti rendeletben előírt követelményeket, úgy
a légiközlekedési hatóság írásban adja meg vizsgáztatói tanúsítást.
(2) A  tanúsításban a  légiközlekedési hatóság megjelöli a  tanúsítás célját és a  vizsgáztatási eljárás során ellátandó
feladatokat.
93. § (1) A vizsgáztatói tanúsítás időbeli hatálya 3 év.
 (2) Ha a vizsgáztatói tanúsítás időbeli hatályán belül
a) a tanúsítás engedélyese évente legalább két jártassági vizsgát, készségellenőrzést, gyakorlati vizsgát vagy
kompetencia felmérést lefolytatott,
b) a tanúsítás engedélyese az időbeli hatály utolsó évében részt vett a légiközlekedési hatóság által szervezett
ismeretfrissítő egységesítési tanfolyamon, és
c) az időbeli hatály utolsó évében az a) ponttal összhangban lefolytatott jártassági vizsgák, készségellenőrzések
vagy gyakorlati vizsgák egyikét másik vizsgáztató felügyelte.
akkor a vizsgáztatói tanúsítást a légiközlekedési hatóság kérelemre 3 évre meghosszabbítja.
 (3) A  lejárt vizsgáztatói tanúsítást a  légiközlekedési hatóság kérelemre megújítja, ha a  kérelmező részt vett
a  légiközlekedési hatóság által szervezett ismeretfrissítő egységesítési tanfolyamon, valamint sikeresen teljesítette
a Légijármű és repülőeszköz személyzeti rendelet 123. §-a szerinti kompetencia felmérést.
94. § A légiközlekedési hatóság, az  általa lefolytatott sikeres elméleti vizsgáról tanúsítványt állít ki, amely a  vizsga
dátumától számított 2 évig érvényes.
32. Egyedi képzési és vizsgakövetelmények 95. § (1) A  216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. Mellékletében meghatározott azon légijárművek
esetében, amelyekre adottságaiknál fogva az adott légijármű-kategóriára vonatkozó, e rendeletben meghatározott
képzési vagy vizsgáztatási feltételek nem alkalmazhatóak, a  légiközlekedési hatóság egyedi képzési és vizsga
követelményeket hagyhat jóvá.
(2) A légiközlekedési hatóság olyan egyedi képzési és vizsgakövetelményeket hagy jóvá, amelyek elméleti és gyakorlati
képzést és vizsgát tartalmaznak a következő témakörökben:
a) az adott légijárműhöz kapcsolódó természettudományi és repülési ismeretek,
b) az adott légijármű üzemeltetésére és működtetésére vonatkozó ismeretek,
c) az adott légijárművel felmerülő vészhelyzetek felismerésével és kezelésével kapcsolatos ismeretek, valamint
d) elsősegélynyújtási ismeretek.
(3) Az egyedi képzési és vizsgakövetelményeknek tartalmaznia kell a képzés megkezdéséhez szükséges előfeltételeket
és a sikeres vizsga után megszerezhető jogosultságokat is.
33. Beszámítás és elfogadás kiegészítő szabályai 96. § Az állami célú légiközlekedés szakszemélyzetének képzéséről szóló miniszteri rendelet alapján kiadott
repülőgép-vezető, helikoptervezető, fedélzeti mérnök, fedélzeti navigátor szakszolgálati engedéllyel rendelkező
személy katonai szolgálat során szerzett szakszolgálati engedélyét, képzéseit és repülési idejét a  légiközlekedési
hatóság az  általa kialakított és honlapján közzétett beszámítási jegyzőkönyv szerint beszámítja a  Légijármű és
repülőeszköz személyzeti rendelet szerinti szakszolgálati engedély és jogosítás kiadásához.
97. § (1) A  légiközlekedési hatóság a 95. §-ban foglaltakról, valamint a Légijármű és repülőeszköz személyzeti rendeletben
meghatározott és megadott felmentésekről nyilvántartást vezet.
(2) A  légiközlekedési hatóság által megadott felmentés alapján a  Légijármű és repülőeszköz személyzeti rendelet
szerinti szakszolgálati engedély vagy betétlap legfeljebb a felmentés megadásától számított 1 éven belül adható ki.
VIII. FEJEZET
A LÉGIJÁRMŰVEK ÉS LÉGIJÁRMŰ KOMPONENSEK KARBANTARTÁSÁNAK SZEMÉLYI JOGOSÍTÁSAIVAL ÉS
KÉPZÉSI KÖVETELMÉNYEIVEL ÖSSZEFÜGGŐ KIEGÉSZÍTŐ ELJÁRÁSI SZABÁLYOK
34. A légijármű karbantartó szakszolgálati engedély 98. § A légijárművek és légijármű komponensek karbantartásának személyi jogosításairól és képzési követelményeiről
szóló 13/2012. (III. 6.) NFM rendeletben (a  továbbiakban: Karbantartási képzési rendelet) foglalt szakszolgálati
engedélyeket a légiközlekedési hatóság adja ki.
99. § (1) A  szakszolgálati engedély kiadása vagy módosítása iránti kérelmet a  légiközlekedési hatósághoz az  általa
rendszeresített formanyomtatványon kell benyújtani, amely az Ákr.-ben foglaltakon túl tartalmazza
a) a kérelmező állampolgárságát,
b) a kérelmező születési helyét és idejét,
c) amennyiben van, a kérelmezőt alkalmazó karbantartó szervezet nevét, címét, jóváhagyási számát és
d) a kérelmező aláírását.
(2) A  szakszolgálati engedély iránti kérelem benyújtásakor a  kérelmezőnek igazolnia kell személyazonosságát, és
a kérelem tárgyának megfelelő, e rendelet szerinti követelményeinek teljesítését.
100. § (1) A szakszolgálati engedélyt a légiközlekedési hatóság kérelemre, 5 éves időszakra, egyedi engedélyszámmal ellátva
adja ki.
(2) A  szakszolgálati engedély kötelező tartalmi elemeit a  Karbantartási képzési rendelet 1.  melléklete tartalmazza.
A  szakszolgálati engedélynek legalább a  Karbantartási képzési rendelet 1.  mellékletének I, II, VI, IX, XII, XIII és
XIV pontjait angol fordításban is tartalmaznia kell.
(3) A szakszolgálati engedély érvényességi idejének lejárta esetén a légiközlekedési hatóság kérelemre a szakszolgálati
engedélyt újabb 5 évvel meghosszabbítja. A szakszolgálati engedély érvényességi ideje 5 évvel meghosszabbításra
kerül új kategória vagy jogosítás bejegyzése esetén.
(4) Ha a jogosítást a légiközlekedési hatóság a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések
folyamatos légialkalmasságának biztosításáról és az  ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek
és személyek jóváhagyásáról szóló 2003. november 20-i 2042/2003/EK bizottsági rendelet III. Melléklete
(a  továbbiakban: Part-66) Part-66 szerint kiadott szakszolgálati engedély „Nemzeti jogosítások” rovatába jegyzi be,
akkor ennek a  jogosításnak az  érvényességi ideje megegyezik a  Part-66 szerint kiadott szakszolgálati engedély
érvényességi idejével.
(5) A szakszolgálati engedély érvényességi idejének lejárta, a szakszolgálati engedély visszavonása vagy felfüggesztése
esetén az annak alapján kiadott bármely üzemképesség tanúsító megbízás szintén érvényét veszti.
(6) A szakszolgálati engedély kizárólag abban az esetben érvényes, ha az engedélyes azt aláírta.
101. § (1) Az  e  rendelet szerint kiadott szakszolgálati engedélyekről a  légiközlekedési hatóság nyilvántartást vezet, amely
tartalmazza
a) a szakszolgálati engedély kiadása, valamint módosítása iránti kérelem, beleértve az  ügy során keletkezett
dokumentumokat,
b) a szakszolgálati engedéllyel rendelkező személlyel kapcsolatban más hatóságoktól érkező minden jelentés,
c) a légiközlekedési hatóság által végrehajtott vizsgáztatásokról készült dokumentumok.
(2) Az (1) bekezdés
a) a)–b) pontjában említett dokumentumokat az engedély érvényességének lejárta után 5 évig meg kell őrizni,
b) c) pontjában említett dokumentumokat legalább 5 évig meg kell őrizni.
(3) Az  engedélyes felelős azért, hogy a  szakszolgálati engedélyben lévő adatok megegyezzenek a  légiközlekedési
hatóság nyilvántartásában szereplő adatokkal. Ennek érdekében az engedélyesnek az engedélyben szereplő adatok
változását 15  napon belül be kell jelentenie a  légiközlekedési hatóságnak. A  légiközlekedési hatóság a  bejelentés
alapján módosítja az engedélyben szereplő adatokat.
102. § (1) A légiközlekedési hatóság a szakszolgálati engedélyt felfüggeszti, ha
a) az engedélyes akadályozza a  légiközlekedési hatóságnak a  szakszolgálati tevékenység ellenőrzésével
kapcsolatos eljárását, az ellenőrzés lehetővé tételéig,
b) az engedélyes a  tevékenysége során a  légiközlekedési szabályokat megszegte, a  (3)  bekezdésben
meghatározott feltételek teljesítéséig.
 (2) Az  (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott esetben – amennyiben a  szakszolgálati engedélybe több jogosítás
is be van jegyezve és a megállapított eltérés nem jelenti a többi jogosítás gyakorlásához szükséges feltételek nem
teljesítését – a  légiközlekedési hatóság a  szakszolgálati engedélybe bejegyzett csak azon jogosítást függeszti fel,
amellyel összefüggésben a légiközlekedési szabályokat az engedélyes megszegte.
(3) Ha a  légiközlekedési hatóság a  szakszolgálati engedélyt az  (1)  bekezdés b)  pontja alapján függeszti fel,
a  határozatban rendelkeznie kell a  szakszolgálati engedély vagy jogosítás visszaadásához szükséges, e  rendelet
előírásainak teljesítését biztosító követelményekről.
103. § (1) A légiközlekedési hatóság a szakszolgálati engedélyt visszavonja, ha
a) az engedélyes a kérelemben a szakszolgálati engedély kiadásának feltételeire vonatkozóan valótlan adatokat
jelölt meg,
b) a 102. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltak ismétlődően következnek be, vagy
c) az engedélyes a  tevékenysége során a  légiközlekedési szabályokat megszegte, és azzal a  légiközlekedés
biztonságát olyan módon sérti vagy veszélyezteti, amely súlyos repülőesemény bekövetkeztéhez vezet.
 (2) A  szakszolgálati engedély visszavonását követően új szakszolgálati engedély kiadása során a  visszavonás előtt
szerzett tapasztalat nem számítható be az e rendeletben meghatározott tapasztalati követelményekbe.
104. § (1) A  légiközlekedési hatóság a  102.  § (1)  bekezdésében és a  103.  § (1)  bekezdésében meghatározott esetekben
a  szakszolgálati engedélyt azonnali hatállyal bevonja és a  szakszolgálati engedélyt elveszi, amelyről átvételi
elismervényt állít ki, amely tartalmazza az elvétel e rendeletben meghatározott jogalapját.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott bevonás esetében a  légiközlekedési hatóság a  szakszolgálati engedély
felfüggesztéséről, visszavonásáról vagy visszaadásáról öt napon belül dönt.
(3) Ha a  szakszolgálati engedély felfüggesztése a  102.  § (2)  bekezdésében foglaltak szerint nem érinti a  jogosult
valamennyi jogosítását, a  légiközlekedési hatóság a  jogosult részére új, csak a  felfüggesztéssel nem érintett
jogosítások gyakorlását lehetővé tevő szakszolgálati engedélyt állít ki és ad vissza.
35. A B-SLA és a B-BL kategóriájú szakszolgálati engedélyezéssel összefüggő kiegészítő szabályok
105. § (1) A  B-SLA és a  B-BL kategóriájú szakszolgálati engedély esetében a  légiközlekedési hatóság elfogadhatja az  állami
légijármű karbantartási környezetben szerzett légijármű karbantartási tapasztalatot, amennyiben meggyőződött
arról, hogy az  ilyen tapasztalat egyenértékű az  e  rendeletben előírttal, de ez  esetben legalább egy év kiegészítő
polgári légijármű karbantartási tapasztalat szükséges a  polgári légijármű karbantartási környezet megértésének
biztosítására.
(2) A Karbantartási képzési rendelet 15. § (2) bekezdésében meghatározott tapasztalati követelményt a légiközlekedési
hatóság kérelemre enyhíti, amennyiben meggyőződött arról, hogy a  kérelmező e  rendelet szerint jóváhagyott
alapismereti képzésben vagy más, iskolarendszerű műszaki képzésben részesült. Az  enyhítés mértéke e  rendelet
szerint jóváhagyott képzés esetében az  előírt tapasztalati idő legfeljebb 65%-a, más, iskolarendszerű műszaki
képzés esetében legfeljebb 30%-a lehet. A friss tapasztalatra vonatkozó követelmények tekintetében enyhítés nem
alkalmazható.
36. Karbantartás oktató szervezeti engedély iránti kérelem 106. § (1) Karbantartás oktató szervezeti engedélyt a  légiközlekedési hatóság kérelemre, az  általa rendszeresített
formanyomtatványon adja ki. Az engedély az Ákr.-ben foglaltakon túl tartalmazza legalább
a) a szervezet telephelyeit,
b) az engedélyezett tevékenységét,
c) az engedély számát.
(2) Az e rendelet szerint kiadott karbantartás oktató szervezeti engedélyekről a légiközlekedési hatóság nyilvántartást
vezet, amely az  engedély kiadása, valamint módosítása iránti kérelmeket – beleértve az  ügy során keletkezett
dokumentumokat – tartalmazza. A nyilvántartást az engedély visszavonása után 5 évig meg kell őrizni.
(3) A  karbantartás oktató szervezeti engedély kiadása vagy módosítása iránti kérelmet a  légiközlekedési hatósághoz
az általa rendszeresített formanyomtatványon kell benyújtani. A kérelem az Ákr.-ben foglaltakon túl a tartalmazza
a) a kérelmező telephelyét,
b) a felelős vezető személy nevét.
(4) A karbantartás oktató szervezeti engedély iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg a kérelmező igazolja a kérelem
tárgyának megfelelő, e rendelet szerinti követelmények teljesítését.
(5) A  légiközlekedési hatóság a  kiadott engedélyekről nyilvántartást vezet, amelyet a  honlapján közzétesz.
A nyilvántartás az engedélyben foglalt adatokat tartalmazza.
37. A karbantartás oktató szervezet folyamatos felügyelete 107. § (1) Ha a  karbantartás oktató szervezet a  jóváhagyásához szükséges feltételeket érintő változást tervez, azok
jóváhagyása érdekében benyújtja a  légiközlekedési hatósághoz a  Karbantartási képzési rendelet 28.  §
(2)  bekezdésében meghatározott, a  tervezett változások szerint módosított kézikönyvet. Ha a  jóváhagyott
változások az engedélyben foglalt adatok változtatását is szükségessé teszik, a légiközlekedési hatóság az engedélyt
is módosítja. Ha a változás nem ismerhető előre, akkor a változás bekövetkeztét követő 5 munkanapon belül kell azt
bejelenteni és a módosított kézikönyv jóváhagyását kérni.
(2) A  légiközlekedési hatóság 2 éves időszakokban teljes körűen felülvizsgálja, hogy a  karbantartás oktató szervezet
megfelel-e e rendelet előírásainak.
(3) Ha a  légiközlekedési hatóság felülvizsgálati eljárása során eltérést tapasztal, határidő megjelölésével felhívja
a szervezetet javító intézkedés megtételére.
(4) Ha a  karbantartás oktató szervezet a  javító intézkedés megtételét elmulasztja, a  légiközlekedési hatóság
a  karbantartás oktató szervezet engedélyét visszavonja annak a  tevékenységnek a  tekintetében, amelyben
az eltérést tapasztalta.
(5) Ha a  karbantartás oktató szervezet által határidőben teljesített javító intézkedés nem biztosítja az  e  rendeletnek
való megfelelést, a  légiközlekedési hatóság a  karbantartás oktató szervezet engedélyét felfüggeszti annak
a  tevékenységnek a  tekintetében, amelyben az  eltérést tapasztalta, valamint újabb határidő kitűzésével
felszólítja a szervezetet a megfelelő javító intézkedés meghozatalára. Ha az újabb javító intézkedés sem biztosítja
az e rendeletnek való megfelelést, a légiközlekedési hatóság a (4) bekezdésben foglaltak szerint jár el.
38. Egyedileg engedélyezett tanfolyam vagy vizsga 108. § (1) A légiközlekedési hatóság egy tanfolyam vagy vizsga lebonyolítására is adhat engedélyt, ha a kérelmező a kérelem
tárgya szerint megfelel a Karbantartási képzési rendelet 26. §-ában foglalt feltételeknek.
(2) Tanfolyam vagy vizsga egyedi engedélyezése iránti kérelmet a légiközlekedési hatósághoz az általa rendszeresített
formanyomtatványon kell benyújtani. A kérelem az Ákr.-ben foglaltakon túl tartalmazza
a) a kérelmező telephelyét,
b) a felelős vezető személy nevét.
(3) A kérelem benyújtása során igazolni kell az e rendeletnek való megfelelést.
 (4) A légiközlekedési hatóság a kiadott engedélyekről nyilvántartást vezet.
39. Egyedileg engedélyezett tanfolyam vagy vizsga felügyelete 109. § (1) A  légiközlekedési hatóság a  tanfolyam vagy vizsga lebonyolítása során bármikor ellenőrizheti, hogy
a jóváhagyásnak megfelelően történik-e a lebonyolítás.
(2) Ha a légiközlekedési hatóság az ellenőrzés során a jóváhagyásban foglaltaktól eltérést tapasztal,
a) de az  eltérés javító intézkedéssel megszüntethető, a  légiközlekedési hatóság határidő meghatározásával
felhívja az engedélyest a javító intézkedés megtételére,
b) és ennek következtében a  tanfolyam vagy vizsga nem felel meg a  Karbantartási képzési rendelet foglalt
követelményeknek, vagy az  engedélyes az  a)  pont szerinti javító intézkedés megtételét elmulasztja,
a légiközlekedési hatóság visszavonja az engedélyt.
40. A felmentés iránti kérelem 110. § (1) Abban az  esetben, ha a  kérelmező nem a  Karbantartási képzési rendelet szerinti alapismereti képzésben, vagy
légijármű vagy hajtómű típus képzésben részesült, a  légiközlekedési hatóság kérelemre – a  (4)  bekezdésben
foglaltak szerint – részleges vagy teljes felmentést ad az  e  rendeletben meghatározott, a  légijármű karbantartó
szakszolgálati engedély vagy a  légijármű komponens üzemképesség tanúsító megbízás kiadásának feltételét
képező alapismereti vizsga, valamint a légijármű vagy hajtómű típusismereti követelmények alól.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott kérelmet a  légiközlekedési hatósághoz írásban kell benyújtani, és a  kérelem
benyújtásával egyidejűleg igazolni kell
a) nem a Karbantartási képzési rendelet szerinti alapismereti képzés, vagy légijármű vagy hajtómű típus képzés
elvégzését , és a  képzés az  (1) vagy (3)  bekezdés szerinti feltételeknek való megfelelés biztosítására való
alkalmasságát, vagy
b) a Part-66 szerint külföldön kiadott szakszolgálati engedély meglétét.
 (3) Az  (1) és a  (4)  bekezdés szerinti feltételeknek való megfelelés biztosítására való alkalmasság igazolására alkalmas
különösen az oktató szervezet nyilatkozata a képzés tematikájáról és vizsgarendszeréről.
 (4) Ha a  kérelmező képesítése egyenértékű a  Karbantartási képzési rendeletben foglaltakkal, teljes felmentést ad.
Amennyiben a  légiközlekedési hatóság a  (2) bekezdés szerint igazolt képzés tematikájának és vizsgarendszerének
az e rendeletben foglalt követelményekkel történt összehasonlítás során eltérést állapít meg, akkor az e rendeletnek
való teljes megfelelést biztosító kiegészítő képzés vagy vizsga előírása mellett részleges felmentést ad.
(5) A légiközlekedési hatóság a megadott felmentésekről nyilvántartást vezet.
 (6) A  légiközlekedési hatóság által megadott felmentés alapján szakszolgálati engedély legfeljebb a  felmentés
megadástól számított egy éven belül adható ki vagy módosítható.
IX. FEJEZET
A POLGÁRI LÉGIKÖZLEKEDÉSI SZEMÉLYZET EGÉSZSÉGI ALKALMASSÁG MEGÁLLAPÍTÁSÁT VÉGZŐ SZERVEK
KIJELÖLÉSÉNEK ÉS TEVÉKENYSÉGÉNEK KIEGÉSZÍTŐ ELJÁRÁSJOGI SZABÁLYAI
111. § Az AeMC-t és az AME-t kérelemre a légiközlekedési hatóság jelöli ki.
X. FEJEZET
A LÉGIJÁRMŰVEK LAJSTROMOZÁSÁNAK KIEGÉSZÍTŐ ELJÁRÁSJOGI SZABÁLYAI
42. A fejezet hatálya 112. § E Fejezet rendelkezései a  légijárművek lajstromozásának szabályairól szóló 32/2001. (IX. 28.) KöViM rendelet
(a továbbiakban: Lajstromozási rendelet) 1. § (2) bekezdésében foglalt légijárművekre terjednek ki.
43. A lajstromozási eljárás 113. § (1) A  légijármű lajstromba vétele, a  lajstromban szereplő jog módosítása, megszüntetése (a  továbbiakban együtt:
bejegyzés) a légiközlekedési hatósághoz benyújtott kérelemre történik.
(2) A  bejegyzési kérelmet a  bejegyzés alapjául szolgáló okirat keltétől – a  115.  § (2)  bekezdése szerinti esetben
a  határozat kézhezvételétől – számított 30  napon belül kell a  lajstromozó hatósághoz benyújtani. Ha az  okirat
létrejöttéhez harmadik személy beleegyezése szükséges, a kérelmet a beleegyezéstől számított 30 napon belül kell
a lajstromozó hatósághoz benyújtani.
114. § (1) A lajstromba vételhez a kérelmező igazolja
a) a légijármű tulajdonjogát, a légijárművet terhelő jelzálogjogot, valamint egyéb jogot,
b) a légijármű lajstromba vételének kezdeményezésére vonatkozó jogosultságot,
c) az illetékes magyar vámhivatal vámkezelését,
d) a légijármű összes repült óráinak és felszállásainak számát.
(2) Más állam lajstromába felvett (külföldről beszerzett) légijármű esetén a kérelmezőnek igazolja
a) az export légialkalmasságot,
b) az egyedi légialkalmasságot,
c) a típusalkalmasságot,
d) a légijármű műszaki-kereskedelmi átvételét,
e) az adott légijárműnek a lajstromozó állam saját lajstromából történő törlését.
(3) Hazai gyártású légijármű lajstromba vételéhez az (1) bekezdésben felsoroltakon kívül a kérelmező igazolja
a) a típusalkalmasságot,
b) sorozatgyártás esetében a légialkalmassági felülvizsgálatot.
(4) A lajstromba vételhez az e rendelet szerinti feltételeknek való megfelelés igazolására alkalmas különösen
a) a  légijármű tulajdonjogának, a  légijárművet terhelő jelzálogjognak, valamint egyéb jognak az  igazolására
szolgáló okirat,
b) a légijármű tulajdonosa vagy bérlője hozzájáruló nyilatkozata a lajstromba vételhez,
c) az illetékes magyar vámhivatal vámkezelését igazoló okmány,
d) a légijármű összes repült óráinak és felszállásainak számát igazoló okmány.
(5) Más állam lajstromába felvett (külföldről beszerzett) légijármű esetén az  e  rendelet szerinti feltételeknek való
megfelelés igazolására alkalmas különösen
a) export légialkalmassági bizonyítvány,
b) egyedi légialkalmassági bizonyítvány, ha a  lajstromozó állam légiközlekedési hatósága export
légialkalmassági bizonyítványt nem adott ki,
c) típusalkalmassági bizonyítvány (Magyarországon típusalkalmassági bizonyítvánnyal nem rendelkező típus
esetén),
d) a légijármű műszaki-kereskedelmi átvételéről szóló bizonylat,
e) a lajstromozó állam igazolása arról, hogy az adott légijárművet saját lajstromából törölte.
(6) Hazai gyártású légijármű lajstromba vételéhez az  (1)  bekezdésben felsoroltakon kívül az  e  rendelet szerinti
feltételeknek való megfelelés igazolására alkalmas különösen
a) kísérleti gyártás (prototípus) esetében a típusvizsgálat után kiadott típusalkalmassági bizonyítvány,
b) sorozatgyártás esetében a hatósági légialkalmassági felülvizsgálati jegyzőkönyvek.
115. § (1) A lajstromban már szereplő légijármű esetén igazolni kell a bejegyzett jog módosítását, megszüntetését.
 (2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti igazolás nem magyar nyelven kiállított okirattal (okmánnyal) történik – továbbá ha
nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik – ahhoz csatolni kell annak hiteles magyar nyelvű fordítását is.
116. § (1) A  légijármű tulajdonjogának, valamint egyéb jog bejegyzésének, módosításának, megszüntetésének – ha törvény
másként nem rendelkezik – olyan közokirat, teljes bizonyító erejű magánokirat vagy ezeknek a  hiteles másolata
alapján van helye, amely a  bejegyzés tárgyát képező jog keletkezését, módosulását, illetve megszűnését hitelt
érdemlően igazolja.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározottakon túl a  bejegyzés alapjául szolgálhat bíróság jogerős határozata, vagy
hatóság végleges határozata is, ha az bejegyezhető jogra vonatkozik.
117. § A légiközlekedési hatóság a  jelzálogjognak a  lajstromba történő bejegyzéséről, a  bejegyzett jog módosulásáról,
törléséről határozatban dönt.
44. A lajstromnyilvántartás szabályai 118. § (1) A  különböző jellegű és rendeltetésű légijárműveket egymástól elkülönítve és az  egyes légijárműveket külön
sorszám alatt kell a lajstromban nyilvántartani.
(2) Azonos szám- és betűjellel több légijárművet a lajstromba felvenni nem lehet.
 (3) A  légiközlekedési hatóság a  bejegyzés alapjául szolgáló okiratokat, a  bejegyzés iránti kérelmet, valamint
a lajstromozási ügyben keletkezett egyéb iratokat elkülönítetten tárolja.
119. § (1) A  lajstrom tartalmát a  (2)  bekezdésben lévő korlátozással bárki megtekintheti és arról feljegyzést készíthet, vagy
hiteles másolatot kérhet.
(2) A  tulajdonosról, üzembentartóról, nevének (cégnevének),  címének (székhelyének) kivételével egyéb azonosító
adat nem juthat a betekintő tudomására és a lajstrom egyes részeiről kiadott másolaton egyéb azonosító adat nem
tüntethető fel.
120. § (1) A  légiközlekedési hatóság a  légijármű lajstromba vételéről a  Lajstromozási rendelet 1.  melléklete szerinti
magyar és angol nyelvű bizonyítványt állít ki annak igazolására, hogy az  adott légijárművet a  lajstromba felvette.
A  lajstromozási bizonyítványt a  légijármű tulajdonosa, tulajdonosának felhatalmazása alapján az  üzembentartója
vagy a bérlője (a továbbiakban együtt: tulajdonos) kapja meg, aki köteles azt a repülések során a légialkalmassági
bizonyítvánnyal együtt a légijármű fedélzetén tartani.
(2) A  lajstromozási bizonyítvány megrongálódása, megsemmisülése vagy elvesztése esetén a  tulajdonos
–  a  tudomásszerzéstől számított 3 munkanapon belül – köteles jelezni a  légiközlekedési hatóságnak, és egyúttal
kérnie kell a lajstromozási bizonyítvány pótlását.
(3) A  lajstromozási bizonyítvány adatainak megváltozása esetén a  tulajdonos 15  napon belül köteles kérni
a lajstromozási bizonyítvány módosítását.
121. § Az ideiglenes lajstromba vételt az első kísérleti (próba) repülés előtt kell kérni a légiközlekedési hatóságtól.
45. Légijármű törlése a lajstromból 122. § (1) A lajstromból való törlés iránti kérelemnek tartalmazza
a) a törlés okát,
b) a légijármű összes repült óráinak és felszállásainak számát,
c) bérelt légijármű esetében a bérleti időszak alatt teljesített összes repült órát és a felszállások számát.
(2) A lajstromból való törlés iránti kérelem benyújtásakor igazolni kell a légiközlekedési hatóság általi lajstromba vételt.
 (3) A  légiközlekedési hatóság a  benyújtott kérelem és okmányok alapján a  légijárművet törli a  lajstromból, és erről
értesíti a kérelmezőt, illetve az illetékes külföldi fél számára külön igazolást ad.
 (4) A  légiközlekedési hatóság a  légijárművet hivatalból törli a  lajstromból az Lt. 14. § (1) bekezdés c) és d) pontjában
foglalt esetekben, valamint, ha a légijármű légialkalmassági bizonyítványának érvényesség ideje 5 éve lejárt.
XI. FEJEZET
A POLGÁRI LÉGIJÁRMŰ ÜZEMBEN ENGEDÉLYEZÉSI ÉS FELÜGYELETI ELJÁRÁSÁNAK KIEGÉSZÍTŐ
KÖZIGAZGATÁSI HATÓSÁGI ELJÁRÁSI SZABÁLYAI
46. A fejezet hatálya 123. § E Fejezet rendelkezései a  polgári légijármű üzemben tartásának szakmai feltételeiről és engedélyezési eljárásáról
szóló 20/2002. (III. 30.) KöViM rendelet (a  továbbiakban: Üzemben tartási rendelet) 1.  §-ában meghatározott
személyekre terjednek ki.
47. Az üzemben tartási engedélyezés kiegészítő szabályai 124. § A polgári légijármű üzemben tartásához szükséges hatósági engedélyt (a továbbiakban: üzemben tartási engedély)
a légiközlekedési hatóság (a továbbiakban: hatóság) kérelemre adja ki.
125. § (1) A kérelmet – a  légijármű üzemben tartásának tervezett megkezdése előtt legalább 30 nappal – az üzemben tartó
írásban köteles a hatósághoz benyújtani.
(2) Az üzemben tartási engedély iránti kérelem tartalmazza
a) az üzemben tartó nevét, címét, székhelyét, bázishelyét és telefonszámát,
b) a tervezett légiközlekedési tevékenység leírását,
c) az üzemben tartó szervezeti felépítésének ismertetését,
d) a légi és földi üzemeltetésért, a szakszemélyzet képzéséért, a légijármű karbantartásért és légiszállítás esetén
a minőségbiztosításért felelős vezető személyek nevét, képesítését és szakmai gyakorlatát,
e) a légijárművek típusát, lajstromjelét, amelyre a kérelmező az üzemben tartási engedély kiadását kéri.
(3) A kérelem benyújtásakor a kérelmező igazolja
a) a  nem gazdasági társaságként működő személyeknél a  tevékenység végzésének jogszerűségét,
és – az  (5)  bekezdésben foglaltak kivételével – az  aláírásra jogosult közjegyzői aláírás-hitelesítéssel
ellátott címpéldányát,
b) a légijármű érvényes felelősségbiztosításának meglétét.
 (4) A kérelemhez a kérelmező mellékeli
a) ha az  üzemben tartó nem a  légijármű tulajdonosa, a  tulajdonos hozzájárulását az  üzemben tartáshoz,
valamint az üzemben tartás jogcímét,
b) az üzemben tartási kézikönyvet,
c) a karbantartási irányítási kézikönyvet,
d) a  karbantartási szerződést, amennyiben az  üzemben tartó a  karbantartást karbantartó szervezettel tervezi
végeztetni,
e) a minőségbiztosítási kézikönyvet, ha az üzemben tartás légiszállítás céljából történik.
(5) Ha a  kérelmező cégjegyzékben nyilvántartott cég, a  légiközlekedési hatóság a  cégkivonatot, valamint
– ha a  kérelmező a  képviselőjének közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott  címpéldányát vagy ügyvéd által
ellenjegyzett aláírás-mintáját a  cégbírósághoz benyújtotta és ezt a  tényt a  cégjegyzék tartalmazza – az  iratot,
a cégnyilvántartásból elektronikus úton, közvetlen lekérdezéssel szerzi meg.
126. § (1) A hatóság az üzemben tartási engedélyt – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2 évre adja ki.
 (2) Ha az üzemben tartó a légijárművet légiszállítás céljából tartja üzemben, az üzemben tartási engedély érvényességi
ideje 1 év.
 (3) Az  üzemben tartási engedély érvényességét – az  érvényességi idő lejárta előtt 30  nappal benyújtott kérelem
alapján – a hatóság meghosszabbítja, ha az e rendeletben az üzemben tartási engedély kiadásához előírt feltételek
a továbbiakban is fennállnak.
(4) A légiszállítás céljából kiadott üzemben tartási engedélyt a hatóság magyar és angol nyelven állítja ki.
 (5) Az  Üzemben tartási rendelet 7.  § (1)  bekezdésében foglalt bejelentés alapján a  hatóság az  üzemben tartási
engedélyt módosíthatja vagy a feltételek hiánya esetén visszavonhatja.
48. Az üzemben tartás ellenőrzése 127. § (1) Az üzemben tartást a hatóság ellenőrzi. Az ellenőrzés történhet az üzemben tartó előzetes értesítése nélkül is.
 (2) A légijármű üzemben tartója köteles az ellenőrzést lehetővé tenni, és az ellenőrzés során a hatóság rendelkezésére
bocsátani az üzemben tartáshoz az e rendeletben előírt eszközöket, dokumentációkat.
 (3) A hatóság az üzemben tartást a repülési feladat végrehajtása során is ellenőrizheti.
XII. FEJEZET
A LÉGIJÁRMŰVEK GYÁRTÁSÁVAL, ÉPÍTÉSÉVEL ÉS MŰSZAKI ALKALMASSÁGÁVAL ÖSSZEFÜGGŐ KIEGÉSZÍTŐ
KÖZIGAZGATÁSI HATÓSÁGI ELJÁRÁSI SZABÁLYOK
49. Ultrakönnyű légijármű és könnyű autogiro típusalkalmassági tanúsítására, gyártására vonatkozó
rendelkezések
128. § (1) Az  ultrakönnyű légijármű és könnyű autogiro (a  továbbiakban együtt: könnyű légijármű) típusalkalmassági
tanúsítványának kiadására irányuló eljárás megindítását a  légiközlekedési hatóság által meghatározott
formanyomtatvány használatával, a  légijármű tulajdonos vagy a  tulajdonosi hozzájárulással rendelkező személy
vagy szervezet kérelmezheti írásban a légiközlekedési hatóságnál.
(2) A kérelem – az Ákr.-ben meghatározottakon kívül – az (5) bekezdésben meghatározott eltéréssel – tartalmazza
a) a kérelmezett könnyű légijármű típus megnevezését, kategóriáját,
b) az  arra vonatkozó adatokat, hogy a  kérelmező vagy vele jogviszonyban álló személy megfelel a  7.  §-ban
a felelős tervezőre megállapított követelményeknek (a továbbiakban: felelős tervezői jogosultság),
c) az  alapul vett légialkalmassági előírás megnevezését, megjelölve a  kiadó illetékes szervezetet és a  kiadás
számát, dátumát, valamint a revízió számát,
d) a könnyű légijármű gyártójának nevét és címét.
(3) A kérelem benyújtásával egyidejűleg
a) a kérelmező igazolja
aa) a felelős tervezői jogosultság fennállását,
ab) ha a  kérelmező nem rendelkezik felelős tervezői jogosultsággal, akkor a  felelős tervezővel kötött
megállapodás meglétét, oly módon, hogy abból a felek ellenszolgáltatásra vonatkozó rendelkezései
kitakarhatóak,
ac) hogy a típusterv a megjelölt eltérésekkel, megfelel az alkalmazandó légialkalmassági előírásnak,
b) a kérelmező mellékeli
c) a kérelmezett könnyű légijármű típustervét,
d) a  típusvizsgálatokról, típustesztekről készült jegyzőkönyvet (jegyzőkönyveket) és az  ezzel összefüggő
megfelelőségi nyilatkozatot (nyilatkozatokat),
e) a  felelős tervező nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a  típusterv a  megjelölt eltérésekkel, megfelel
az alkalmazandó légialkalmassági előírásnak,
f ) a  kérelmező nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy képes teljesíteni a  típusalkalmassági tanúsítvány
tulajdonosával szemben támasztott kötelezettségeket,
g) a részletes műszaki tervdokumentációt.
(4) A  részletes műszaki tervdokumentációt a  kérelmező elektronikus úton vagy papír alapon, összefűzve és lezárt
dobozban adja át a  légiközlekedési hatóságnak, aki azt lezáró pecséttel látja el, és az  eljárás befejezésével
a kérelmező részére visszaadja. A kérelmező a műszaki tervdokumentációt köteles megőrizni.
(5) Ha a  kérelmező az  Lt. 46.  § (5)  bekezdése alapján valamely állam illetékes hatósága által kiadott igazolás alapján
kéri a  könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítványának kiadását, a  kérelemnek a  (2)  bekezdés a)  pont
aa) alpontjában meghatározott feltételt kell tartalmaznia.
129. § A légijárművek gyártásáról, építéséről és műszaki alkalmasságáról szóló 21/2015. (V. 4.) NFM rendelet
(a  továbbiakban: Légijármű műszaki alkalmassági rendelet) 4.  §-ában foglalt megfelelőség érdekében
légiközlekedési hatóság kérésére a kérelmezőnek lehetővé kell tennie, hogy a légiközlekedési hatóság
a) megvizsgáljon bármely dokumentumot, vagy elvégezzen valamely vizsgálatot a  Légijármű műszaki
alkalmassági rendelet 6. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott megfelelőségi nyilatkozat érvényességének
ellenőrzéséhez,
b) jelen lehessen a repülési, vagy a földi teszteknél, annak érdekében, hogy megbizonyosodhasson arról, hogy
nincs olyan sajátosság vagy jellemző, amely miatt azoknál a felhasználásoknál, amelyekre a típusalkalmassági
tanúsítványt kérelmezik, a könnyű légijármű ne lenne biztonságos.
130. § (1) Ha a légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a könnyű légijármű típus
a) megfelel a Légijármű műszaki alkalmassági rendeletben meghatározott követelményeknek, vagy
b) az  Lt. 46.  § (5)  bekezdése alapján elfogadta más állam illetékes hatóságának igazolását arról, hogy a  típus
a nemzetközi előírásoknak megfelel és a biztonságos repülésre, illetve rendeltetésszerű használatra alkalmas,
akkor a könnyű légijármű típusra a típusalkalmassági tanúsítványt határozatlan időtartamra kiadja.
(2) A könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítványát magyar és angol nyelven kell kiállítani.
 (3) Amennyiben alapos okkal valószínűsíthető, hogy a  könnyű légijármű típus nem felel meg az  alkalmazandó
légialkalmassági előírásnak vagy a biztonságos üzemeltetés követelményeinek, a légiközlekedési hatóság a könnyű
légijármű típusalkalmassági tanúsítványa tulajdonosát határidő tűzésével felhívja a  követelmények teljesítésének
igazolására irányuló adatszolgáltatásra.
(4) Akkor, ha a  (3) bekezdésben meghatározott határidő eredménytelenül telt el, a  légiközlekedési hatóság az Lt. 3. §
(1b) bekezdésében foglaltak szerint jár el.
(5) Amennyiben az (3) bekezdésben foglalt jogsértés megszüntetésére nincs lehetőség, úgy a légiközlekedési hatóság
a könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítványát visszavonja.
131. § (1) Ha a  könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítványának tulajdonosa nem teljesíti a  Légijármű műszaki
alkalmassági rendelet 9.  § (1)  bekezdésében meghatározott kötelezettségét, akkor a  légiközlekedési hatóság
teljesítési határidő megállapításával felszólítja annak teljesítésének igazolására irányuló adatszolgáltatásra.
(2) A  légiközlekedési hatóság az  Lt. 3.  § (1b)  bekezdésében foglaltak szerint jár el amennyiben a  típusalkalmassági
tanúsítvány tulajdonosa az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség teljesítésének nem tesz eleget.
(3) A  légiközlekedési hatóság a könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítványát visszavonja, ha a  típusalkalmassági
tanúsítvány tulajdonosa jogutód nélkül marad vagy megszűnik.
(4) Ha a  légiközlekedési hatóság könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítványát a  (2) és a  (3)  bekezdés alapján
felfüggeszti vagy visszavonja, akkor a könnyű légijármű tulajdonosa a könnyű légijármű jellemzője alapján egyedi
repülési engedélyt kérhet. Az egyedi repülési engedélyre vonatkozó kérelem benyújtásától az engedély kiadásáig
változtatás nélkül üzemeltethető a  könnyű légijármű a  típusalkalmassági-, és a  légialkalmassági tanúsítványban
foglaltak szerint.
132. § (1) A könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítványának módosítását kell kérelmeznie a tanúsítvány tulajdonosának
a  légiközlekedési hatóságtól, ha a  típuson a  típusalkalmassági tanúsítványban meghatározottakhoz képest
olyan módosítást kíván végrehajtani, amely jelentős hatással van a  könnyű légijármű tömegére, egyensúlyára,
szerkezeti szilárdságára, megbízhatóságára, üzemeltetési jellemzőire, vagy a  légialkalmasságát befolyásoló egyéb
tulajdonságára.
(2) A  típusalkalmassági tanúsítvány módosítására irányuló kérelem benyújtásával egyidejűleg igazolni kell, hogy
a típusterv módosítása a megjelölt eltérésekkel megfelel az alkalmazandó légialkalmassági előírásnak. Az igazolásra
alkalmas különösen a felelős tervező nyilatkozata.
133. § A légiközlekedési hatóság a könnyű légijárműre kiadott típusalkalmassági tanúsítványokról nyilvántartást vezet.
134. § (1) Könnyű légijármű gyártására szóló gyártási engedélyt a  légiközlekedési hatóság adja ki a  légiközlekedési hatóság
által meghatározott formanyomtatvány használatával természetes, vagy jogi személy kérelmezheti a légiközlekedési
hatóságnál.
(2) A kérelemhez a kérelmező mellékeli
a) a gyártás-ellenőrzési rendszer főbb elemeinek leírását, és az azt tartalmazó a gyártó szervezetére, működésre
vonatkozó dokumentumokat,
b) a gyártási hely leírását, a helyiség elrendezési rajzát,
c) a  gyártásfelügyelő e  rendeletben meghatározott képzettségét, tapasztalatát igazoló dokumentum vagy
dokumentumok másolatát.
 (3) Amennyiben a  kérelmező nem a  könnyű légijármű típusalkalmassági tanúsítványának tulajdonosa, vagy
a  tanúsítvány kiadásának kezdeményezője, igazolni kell a  gyártási jogosultságot, amelyre alkalmas különösen
a tulajdonossal kötött megállapodást.
135. § (1) Ha a  légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a  gyártó teljesíti a  jelen rendeletben meghatározott
követelményeket, akkor a gyártási engedélyt határozatlan időtartamra adja ki.
(2) A gyártási engedély hatályos marad mindaddig, amíg a gyártási engedély kiadásának feltételei fennállnak.
 (3) Ha a  légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a  gyártó nem teljesíti az  e  rendeletben a  gyártási engedélyre
meghatározott követelményeket, akkor a  légiközlekedési hatóság – az  (5)  bekezdésre, valamint az  Lt. 3/C.  §
(4)–(6)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel – megfelelő határidő tűzésével, az  érdemi döntés meghozatalához
szükséges adatok közlésére hívja fel a gyártót.
(4) Ha a  gyártó a  megállapított határidőn belül nem tesz eleget a  (3)  bekezdésben foglalt kötelezettségének, akkor
a légiközlekedési hatóság az Lt. 3. § (1b) bekezdésében meghatározottak szerint jár el.
(5) A gyártó a (3) bekezdésben meghatározott esetben a követelményeknek történő megfelelés érdekében intézkedési
tervet dolgoz ki, amelyben megjelöli a teljesítési határidőt, vagy határidőket.
136. § (1) A  könnyű légijármű légialkalmassági tanúsítványának kiadására irányuló eljárás megindítását a  légiközlekedési
hatóság által meghatározott formanyomtatvány használatával, a  könnyű légijármű tulajdonosa vagy a  légijármű
üzemben tartója kérelmezheti írásban a légiközlekedési hatóságnál.
(2) A kérelem benyújtásakor a kérelmező igazolja
a) új könnyű légijármű esetében
aa) a gyártói megfelelőségi nyilatkozatot vagy külföldön gyártott könnyű légijármű esetében a külföldi
illetékes hatóság által kiadott gyártói engedély meglétét,
ab) a súlyra, a súlypontra vonatkozó jelentést és a súlypontmérési lapot, felszerelési listát,
ac) az alkalmazandó légialkalmassági előírásban előírt kézikönyvet, vagy kézikönyveket,
b) használt könnyű légijármű esetében
ba) az  Európai Unióból származó könnyű légijármű esetében külföldi illetékes hatóság által kiadott
egyedi légialkalmassági bizonyítvány vagy tanúsítvány másolatát,
bb) az  Európai Unión kívüli államból származó könnyű légijármű esetében az  ab)  alpontban
meghatározottakat, valamint a  külföldi illetékes hatóság által kiadott, a  típus alkalmasságára,
valamint az  egyedi légialkalmasságára vonatkozó bizonyítványok, tanúsítványok másolatát, vagy
ezek adatait tartalmazó igazolást,
bc) az alkalmazandó légialkalmassági előírásban előírt kézikönyvet (kézikönyveket).
137. § (1) A  könnyű légijármű légialkalmassági tanúsítványát a  légiközlekedési hatóság akkor adja ki, ha a  kérelemhez
mellékelt dokumentumok alapján megállapítja, hogy
a) új könnyű légijármű esetében a könnyű légijármű
aa) megfelel a vonatkozó típusalkalmassági tanúsítvány alapjául szolgáló típustervnek és
ab) biztonságos üzemkész állapotban van,
b) használt könnyű légijármű esetében
ba) a  könnyű légijármű megfelel a  vonatkozó típusalkalmassági tanúsítvány alapjául szolgáló
típustervnek és
bb) a légijárművön egyedi légialkalmassági felülvizsgálatot hajtottak végre.
(2) A könnyű légijármű légialkalmassági tanúsítványát magyar és angol nyelven kell kiállítani.
50. Kutatási, kísérleti, vagy tudományos célú légijárműre vonatkozó rendelkezések
138. § (1) A  légiközlekedési hatóság, amennyiben a  kérelem tartalmazza a  jelen rendeletben meghatározottakat, a  kutatási,
kísérleti, vagy tudományos célú légijárműre egyedi repülési engedélyt ad ki.
(2) Ha a  kutatási, kísérleti, vagy tudományos célú légijármű egyedi repülési engedélyezésekor meghatározott
feltételekben jelentős változás nem következik be, és a  repülések tervezett programját nem vagy nem teljes
mértékben hajtották végre, a  légiközlekedési hatóság az egyedi repülési engedélyt több ízben, alkalmanként egy
évvel meghosszabbíthatja.
(3) A kérelemhez a kérelmező mellékeli
a) tervezési koncepciót, amely tartalmazza
aa) a tervezési célokat,
ab) a  tervezés alapjául szolgáló információkat, amennyiben figyelembe vették az  alapul vett
alkalmazandó légialkalmassági előírást, valamint az attól történő eltérés leírását,
ac) a fő méret- és tömegadatok,
ad) a számított tervezett repülési jellemzőket,
ae) motoros légijárművek esetén a hajtómű és légcsavar típusát, jellemzőit,
af ) a  bizonyítást arra vonatkozóan, hogy a  légijármű alapvető szilárdsági és aerodinamikai jellemzői
alapján képes a c) pontban meghatározott feltételek és korlátozások szerinti repülésre,
b) az  építés nyomon követhetőségi dokumentumát, amely tartalmazza az  építés folyamatát, beleértve
a  felhasznált anyagok és alkatrészek, valamint az  építésben közreműködő személyek kilétét és
tevékenységének módját,
c) a repülések tervezett programját, amely tartalmazza a légijármű légiüzemeltetése szempontjából szükséges
feltételeket vagy korlátozásokat, ezen belül
ca) az útvonalra vagy a légtérre vonatkozó, a repüléshez szükséges feltételeket és korlátozásokat,
cb) a  hajózó személyzettel kapcsolatos azon feltételeket és korlátozásokat, amelyek a  légijármű
repülésére jogosítanak,
cc) a nem hajózó személyzethez tartozó személyek szállítására vonatkozó feltételeket,
cd) a betartandó üzemi korlátozásokat, egyedi eljárásokat és műszaki feltételeket,
ce) az egyedi repülési tesztprogramot,
cf ) a repülések tervezett programjának időtartama alatt alkalmazott karbantartási feltételeket.
(4) A kérelem tartalmi elemeit a Légijármű műszaki alkalmassági rendelet tartalmazza.
51. Az amatőr építésű légijárműre vonatkozó rendelkezések 139. § (1) Az amatőr építésű légijármű egyedi repülési engedélyének kiadására irányuló eljárás megindítását a légiközlekedési
hatóság által meghatározott formanyomtatvány használatával az  építő kérelmezheti írásban a  légiközlekedési
hatóságnál.
(2) A kérelemhez a kérelmező mellékeli
a) az alapul vett alkalmazandó alkalmassági előírástól, vagy előírásoktól történő eltérés leírását,
b) az egyedi repülési tesztprogramot,
c) az üzemeltetési kézikönyv tervezetét.
(3) A kérelem benyújtásával egyidejűleg a kérelmező igazolja a légijármű jogszabályban foglalt követelményeknek való
megfelelését. A megfelelőség igazolására alkalmas különösen
a) a műszaki felügyelő a Légijármű műszaki alkalmassági rendelet 38. §-a szerinti nyilatkozata,
b) a műszaki felügyelő nyilatkozata arról, hogy a légijármű repülésre képes állapotban van és a repülési tesztek
megkezdhetőek. 140. § A terv építésű légijármű esetén a  tervet, valamint a  KIT-et a  légiközlekedési hatóság akkor fogadja el az  építés
alapjául, ha
a) a  terv, valamint a  KIT szerepel valamely külföldi illetékes hatóság nyilvántartásban, és a  külföldi illetékes
hatóság igazolja, hogy a  terv, valamint a  KIT megfelel a  Légijármű műszaki alkalmassági rendelet 36.  §
(2) bekezdés b) pontjában meghatározottaknak, és
b) a  műszaki felügyelő nyilatkozik arról, hogy a  terv, vagy a  KIT aerodinamikai és szilárdsági jellemzői alapján
várhatóan megfelel a tervezett felhasználási célnak.
141. § (1) Az  amatőr építésű légijárműre kiadott egyedi repülési engedély – a  (4)  bekezdésben meghatározott eltéréssel –
1 évig hatályos.
(2) Ha az  amatőr építésű légijárműre kiadott egyedi repülési engedélyben, vagy az  engedélyezés során megadott
feltételekben változás következik be, továbbá, ha az  egyedi repülési tesztprogramot nem, vagy nem teljes
mértékben hajtották végre, akkor az egyedi repülési engedély 1 évre, több alkalommal is meghosszabbítható.
(3) Az  amatőr építésű légijárműre kiadott egyedi repülési engedély meghosszabbítására irányuló kérelemnek
tartalmaznia kell a  hosszabbítás indokait, vagy a  138.  § (3)  bekezdésében meghatározott dokumentumokban
történt módosítás leírását vagy nyilatkozatokat.
(4) A  légiközlekedési hatóság az  egyedi repülési engedélyt az  amatőr építésű légijárműre határozatlan időtartamra
kiadja, ha
a) az egyedi repülési tesztprogramot teljes mértékben végrehajtották,
b) rendelkezésre áll az üzemeltetési kézikönyv végleges verziója, amelynek tartalmaznia kell a  légiüzemeltetés
feltételeit és a karbantartások rendszerét,
c) a  légijármű repülésre alkalmas állapota – különösen a  műszaki felügyelő, az  egyedi repülési teszteket
végrehajtó légijárművezető és az engedélyes nyilatkozata alapján – igazolt, valamint
d) a légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a légijármű biztonságos repülésre képes állapotban van.
142. § (1) Az  amatőr építésű légijárműre határozatlan időtartamra kiadott egyedi repülési engedély módosítását kell
kérnie az  engedély jogosultjának a  légiközlekedési hatóságtól, amennyiben a  légijárművön az  egyedi repülési
engedélyben meghatározottakhoz képest olyan módosítást kíván végrehajtani, amely jelentős hatással van
a  légijármű tömegére, egyensúlyára, szerkezeti szilárdságára, megbízhatóságára, üzemeltetési jellemzőire, vagy
a légialkalmasságát befolyásoló egyéb tulajdonságára.
(2) Az amatőr építésű légijárműre kiadott egyedi repülési engedély módosítására irányuló kérelem tartalmazza
a) a módosítás leírását,
b) a kézikönyv, vagy kézikönyvek módosítással érintett részét,
c) a módosítás során alkalmazandó alkalmassági előírás (előírások) megnevezését.
(3) Az  amatőr építésű légijárműre kiadott egyedi repülési engedély módosítására irányuló kérelem benyújtásával
egyidejűleg igazolni kell a  légijármű biztonságos repülésre alkalmas állapotát. Az  igazolásra alkalmas különösen
a kell a műszaki felügyelő nyilatkozata.
52. Egyedi repülési engedély történelmi jelentőségű légijárműre vonatkozó rendelkezések
143. § (1) A  történelmi jelentőségű légijármű egyedi repülési engedélyének kiadására irányuló kérelemre a  Légijármű
műszaki alkalmassági rendelet 42. § (2) bekezdésében, valamint e rendelet 139. § (2) bekezdésében meghatározott
rendelkezéseket kell alkalmazni, azzal az eltéréssel, hogy a kérelemhez a Légijármű műszaki alkalmassági rendelet
42.  § (3)  bekezdés a)  pontjában és a  139.  § (2)  bekezdés c)–e)  pontban meghatározott adatokat, valamint
a  Légijármű műszaki alkalmassági rendelet 49.  § (1)  bekezdésében meghatározott, a  műszaki felügyelő által tett
nyilatkozat csatolható.
(2) A történelmi jelentőségű légijármű egyedi repülési engedélyére a 140–142. §-ban meghatározott rendelkezéseket
az e §-ban foglaltakra tekintettel kell alkalmazni.
53. Katonai múltú légijárműre vonatkozó rendelkezések 144. § (1) A  katonai múltú légijármű egyedi repülési engedélyének kiadására irányuló kérelemre a  Légijármű műszaki
alkalmassági rendelet 42.  § (2)  bekezdésében meghatározott rendelkezéseket kell alkalmazni, azzal az  eltéréssel,
hogy a  kérelemhez a  42.  § (3)  bekezdés a)  pontjában és c)–e)  pontjában meghatározott adatokat, valamint
a  Légijármű műszaki alkalmassági rendelet 49.  § (1)  bekezdésében meghatározott, a  műszaki felügyelő által tett
nyilatkozat csatolható.
(2) A  katonai múltú légijármű egyedi repülési engedélyére a  140–142.  §-ban meghatározottakat kell alkalmazni,
a Légijármű műszaki alkalmassági rendelet 56. § (1) bekezdésében foglaltakra tekintettel.
54. Ultrakönnyű légijármű és könnyű autogiro folyamatos légialkalmassága
145. § (1) A  karbantartó szervezet működésére vonatkozó engedélyt (a  továbbiakban: karbantartási engedély)
a légiközlekedési hatóság adja ki. A karbantartási engedély kiadására irányuló eljárás megindítását a légiközlekedési
hatóság által meghatározott formanyomtatvány használatával természetes vagy jogi személy kérelmezheti írásban
a légiközlekedési hatóságnál.
(2) Ha a  karbantartási engedély iránti kérelemhez a  légiközlekedési hatóság által jóváhagyott minta karbantartási
kézikönyvet nyújtottak be, akkor a  karbantartási kézikönyv azon módosításaihoz szükséges a  légiközlekedési
hatóság jóváhagyása, amelyeket a minta kézikönyv nem tartalmazott.
146. § (1) Ha a légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a karbantartó szervezet teljesíti a jelen rendeletben meghatározott
követelményeket, akkor a karbantartási engedélyt határozatlan időtartamra adja ki.
(2) A karbantartási engedély hatályos marad mindaddig, amíg a kiadásának feltételei fennállnak.
147. § (1) Amennyiben a  légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a karbantartó szervezet nem teljesíti jelen rendeletben
a  karbantartási engedélyre meghatározott követelményeket, akkor a  légiközlekedési hatóság – az  (3)  bekezdésre,
valamint az  Lt. 3/C.  § (4)–(6)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel – megfelelő határidő tűzésével, az  érdemi
döntés meghozatalához szükséges adatok közlésére hívja fel a karbantartó szervezetet.
(2) Ha a  karbantartó szervezet a  megállapított határidőn belül nem tesz eleget az  (1)  bekezdésben foglalt
kötelezettségének, akkor a légiközlekedési hatóság az Lt. 3. § (1b) bekezdésében meghatározottak szerint jár el.
(3) A  karbantartó szervezet a  (1)  bekezdésben meghatározott esetben a  követelményeknek történő megfelelés
érdekében intézkedési tervet dolgoz ki, amelyben megjelöli a teljesítési határidőt, vagy határidőket.
148. § A légialkalmasság-irányító szervezet működésére vonatkozó engedélyt (a  továbbiakban: légialkalmasság irányítási
engedély) a  légiközlekedési hatóság adja ki. kiadására irányuló eljárás megindítását a  légiközlekedési hatóság
által meghatározott formanyomtatvány használatával természetes, vagy jogi személy kérelmezheti írásban
a légiközlekedési hatóságnál.
149. § (1) Ha a  légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a  légialkalmasság-irányító szervezet teljesíti jelen rendeletben
meghatározott követelményeket, akkor a légialkalmasság irányítási engedélyt határozatlan időtartamra adja ki.
(2) A légialkalmasság irányítási engedély hatályos marad mindaddig, amíg az engedély kiadásának feltételei fennállnak.
150. § (1) Ha a légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a légialkalmasság-irányító szervezet nem teljesíti jelen rendeletben
a  légialkalmassági irányítási engedélyre meghatározott követelményeket, akkor a  (3)  bekezdésre, valamint
az  Lt. 3/C.  § (4)–(6)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel – megfelelő határidő tűzésével, az  érdemi döntés
meghozatalához szükséges adatok közlésére hívja fel a karbantartó szervezetet.
(2) Ha az  engedélyes a  megállapított határidőn belül nem tesz eleget az  (1)  bekezdésben foglalt kötelezettségének,
akkor a légiközlekedési hatóság az Lt. 3. § (1b) bekezdésében meghatározottak szerint jár el.
(3) Az  engedélyes a  (1)  bekezdésben meghatározott esetben a  követelményeknek történő megfelelés érdekében
intézkedési tervet dolgoz ki, amelyben megjelöli a teljesítési határidőt, vagy határidőket.
151. § (1) A légialkalmassági felülvizsgálati tanúsítvány érvényességi ideje – a Légijármű műszaki alkalmassági rendelet 103. §
(4) bekezdésében meghatározott eltéréssel – a kiállítástól számított 1 év, amely a Légijármű műszaki alkalmassági
rendelet 101. § (3) bekezdésében meghatározott esetben 1 évre meghosszabbítható.
(2) A  légialkalmasság-irányító szervezetnek az  általa kiadott, vagy meghosszabbított légialkalmassági felülvizsgálati
tanúsítvány másolatát a  kiadásától vagy meghosszabbítástól számított 10 munkanapon belül meg kell küldenie
a légiközlekedési hatóságnak.
55. Repülőeszköz tanúsítási rendszer 152. § (1) A  tanúsítási engedély kiadása iránti eljárás megindítását a  légiközlekedési hatóság által meghatározott
formanyomtatvány használatával természetes, vagy jogi személy kérelmezheti írásban a légiközlekedési hatóságnál.
(2) A kérelemhez a kérelmező mellékeli
a) a tanúsító szervezet működési kézikönyvét,
b) a tanúsítás-ellenőrzési rendszer főbb elemeinek leírását.
(3) A kérelem benyújtásával egyidejűleg igazolni kell a műszaki vezető és a bevizsgáló, vagy bevizsgálók képzettségét,
tapasztalatát.
153. § (1) A légiközlekedési hatóság a tanúsítási engedélyt határozatlan időtartamra adja ki, ha megállapítja, hogy a tanúsító
szervezet teljesíti a jelen rendeletben meghatározott követelményeket.
(2) A tanúsítási engedély hatályos marad mindaddig, amíg az engedély kiadásának feltételei fennállnak.
 (3) A  légiközlekedési hatóság a  tanúsító szervezetnél helyszíni ellenőrzést tarthat a  jelen rendeletben meghatározott
követelmények teljesítésének ellenőrzése céljából. A  tanúsító szervezet köteles a  helyszíni ellenőrzés lefolytatását
lehetővé tenni.
154. § (1) Ha a  légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a  tanúsító szervezet nem teljesíti jelen rendeletben a  tanúsítási
engedélyre meghatározott követelményeket, akkor a (3) bekezdésben, valamint az Lt. 3/C. § (4)–(6) bekezdésében
foglaltakra figyelemmel – megfelelő határidő tűzésével –, az  érdemi döntés meghozatalához szükséges adatok
közlésére hívja fel a tanúsító szervezetet.
(2) Ha a  tanúsító szervezet a  megállapított határidőn belül nem tesz eleget az  (1)  bekezdésben foglalt
kötelezettségének, akkor a légiközlekedési hatóság az Lt. 3. § (1b) bekezdésében meghatározottak szerint jár el.
(3) A tanúsító szervezet az (1) bekezdésben meghatározott esetben a követelményeknek történő megfelelés érdekében
intézkedési tervet dolgoz ki, amelyben megjelöli a teljesítési határidőt, vagy határidőket.
155. § Ha a repülőeszköz tulajdonosa, gyártója a  légiközlekedési hatóságtól a repülőeszköz típusalkalmassági tanúsítását
kérelmezi, akkor a típusalkalmassági tanúsításra a Légijármű műszaki alkalmassági rendelet 3–12. §-ában, valamint
a 128–133. §-ban foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
56. A repülőeszköz gyártási és karbantartási rendszere 156. § (1) A  repülőeszköz karbantartó szervezet működésére vonatkozó engedélyt (a  továbbiakban: repülőeszköz
karbantartási engedély) a  légiközlekedési hatóság adja ki. A  kiadására irányuló eljárás megindítását
a  légiközlekedési hatóság által meghatározott formanyomtatvány használatával természetes, vagy jogi személy
kérelmezheti írásban a légiközlekedési hatóságnál.
(2) A repülőeszköz karbantartási kézikönyvet és annak módosítását a légiközlekedési hatóság hagyja jóvá. A jóváhagyás
során a  légiközlekedési hatóság a  jelen rendeletben meghatározott követelményeknek történő megfelelést
vizsgálja.
157. § (1) Ha a  légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a repülőeszköz karbantartó szervezet teljesíti a  jelen rendeletben
meghatározott követelményeket, akkor a repülőeszköz karbantartási engedélyt határozatlan időtartamra adja ki.
(2) A  repülőeszköz karbantartási engedély hatályos marad mindaddig, amíg az  engedély kiadásának feltételei
fennállnak.
(3) A légiközlekedési hatóság a Légijármű műszaki alkalmassági rendelet 127. § (4) bekezdése szerint megküldött éves
szervezeti felülvizsgálatról készült jelentés alapján a repülőeszköz karbantartó szervezetnél helyszíni szemlét tarthat,
amely során ellenőrizheti jelen rendeletben meghatározott követelmények betartását.
158. § (1) Ha a  légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a  repülőeszköz karbantartó szervezet nem teljesíti jelen
rendeletben a  repülőeszköz karbantartási engedélyre meghatározott követelményeket, akkor a  (3)  bekezdésben,
valamint az  Lt. 3/C.  § (4)–(6)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel – megfelelő határidő tűzésével – az  érdemi
döntés meghozatalához szükséges adatok közlésére hívja fel a karbantartó szervezetet.
(2) Ha a  karbantartó szervezet a  megállapított határidőn belül nem tesz eleget az  (1)  bekezdésben foglalt
kötelezettségének, akkor a légiközlekedési hatóság az Lt. 3. § (1b) bekezdésében meghatározottak szerint jár el.
(3) A  karbantartó szervezet az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben a  követelményeknek történő megfelelés
érdekében intézkedési tervet dolgoz ki, amelyben megjelöli a teljesítési határidőt vagy határidőket.
159. § (1) Repülőeszköz gyártására szóló gyártási engedély kiadását, a  légiközlekedési hatóság által meghatározott
formanyomtatvány használatával, természetes, vagy jogi személy kérelmezheti írásban a légiközlekedési hatóságnál.
(2) A kérelemhez a kérelmező mellékeli
a) a gyártás-ellenőrzési rendszer főbb elemeinek leírását,
b) a gyártási hely, vagy helyek leírását, a helyiség elrendezési rajzát,
(3) A kérelem benyújtásával egyidejűleg igazolni kell a gyártásfelügyelő képzettségét, tapasztalatát.
160. § (1) Ha a  légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a  gyártó teljesíti a  jelen rendeletben meghatározott
követelményeket, akkor a repülőeszköz gyártási engedélyt határozatlan időtartamra adja ki.
(2) A repülőeszköz gyártási engedély hatályos marad mindaddig, amíg az engedély kiadásának feltételei fennállnak.
 (3) Ha a  légiközlekedési hatóság megállapítja, hogy a  gyártó nem teljesíti a  jelen rendeletben a  gyártási engedélyre
meghatározott követelményeket, akkor a  (6) bekezdésben, valamint az Lt. 3/C. § (4)–(6) bekezdésében foglaltakra
figyelemmel – megfelelő határidő tűzésével – az érdemi döntés meghozatalához szükséges adatok közlésére hívja
fel a gyártót.
(4) Ha a gyártó szervezet a megállapított határidőn belül nem tesz eleget az (4) bekezdésben foglalt kötelezettségének,
akkor a légiközlekedési hatóság az Lt. 3. § (1b) bekezdésében meghatározottak szerint jár el.
(5) A gyártó a (4) bekezdésben meghatározott esetben a követelményeknek történő megfelelés érdekében intézkedési
tervet dolgoz ki, amelyben megjelöli a teljesítési határidőt vagy határidőket.
(6) A gyártónak a  (4) bekezdésben meghatározott esetben a követelményeknek történő megfelelés érdekében javító
intézkedéseket kell kidolgozni, amelyben megjelöli a teljesítési határidőt, vagy határidőket.
XIII. FEJEZET
A MOTOROS LÉGIJÁRMŰVEK ZAJKIBOCSÁTÁSÁNAK KORLÁTOZÁSÁVAL KAPCSOLATOS KIEGÉSZÍTŐ
KÖZIGAZGATÁSI HATÓSÁGI ELJÁRÁSI SZABÁLYOK
57. Zajminősítési kötelezettség 161. § (1) A  motoros légijárművet az  Lt. 46.  §-ban előírt típusvizsgálat során, illetve lajstromba vétele előtt, az  Lt. 48.  §-ban
előírt légialkalmassági vizsgálat során, az  első üzemben tartási engedély kiadását megelőzően zaj szempontjából
is minősíteni kell, a 163. §-ban megadott minősítési módszerek, illetve a 164. §-ban részletezett eljárási rend szerint.
A zajminősítési kötelezettség szempontjából a hatósági eljárások közül elsőnek a magyar légiközlekedési hatóság
által első alkalommal végrehajtott eljárást kell tekinteni akkor is, ha a légijárművet más országban már üzemeltették.
(2) A  (3)  bekezdés b) és c)  pontjában, valamint a  (4)  bekezdésben említett kivételektől eltekintve a  légiközlekedési
hatóság nem vehet lajstromba olyan motoros légijárművet, amely nem felel meg a  163.  §-ban meghatározott
feltételeknek.
(3) Az (1) bekezdésben előírt zajminősítési kötelezettség nem terjed ki arra a motoros légijárműre:
a) amelyet e rendelet hatálybalépése előtt vettek fel Magyarország Állami Légijármű Lajstromába és azóta a zajt
befolyásoló szerkezeti részeit nem módosították;
b) amelynek az  első üzembe helyezésére vonatkozó kérelmét e  rendelet hatálybalépése előtt nyújtották be
a légiközlekedési hatósághoz;
c) amelynek a  bérleti szerződését e  rendelet hatálybalépése előtt kötötték, illetve üzemeltetését már
megkezdték.
 (4) A  légiközlekedési hatóság a  kizárólag légisport céljára használt motoros légijárműnek megadja az  első
üzembehelyezési engedélyt, ha az megfelel az ICAO által kiállított 16 annex (1978. július 3-i kiadás) I. kötet, II. rész
2. pontja vagy 6. fejezete szerinti követelményeknek.
(5) A  légiközlekedési hatóság a  (4)  bekezdés szerinti követelményeknek nem megfelelő, kizárólag légisport céljára
használt légijárművet, valamint kísérleti motoros légijárművet – a (5) bekezdésben foglaltak figyelembevételével –
legfeljebb 5 évre mentesítheti a zajminősítési kötelezettség alól. A mentesítés kérelemre, egy alkalommal, legfeljebb
5 évre meghosszabbítható.
(6) A kísérleti motoros légijárművet a légiközlekedési hatóság
a) amennyiben a  kísérlet időigénye meghatározható, úgy a  kísérlet lefolytatásához szükséges meghatározott
időtartamra,
b) a  kérelmező által a  légiközlekedési hatósághoz benyújtott kísérleti terv alapján végzett, hosszan tartó,
bizonytalan időigényű kísérlet vagy fejlesztés esetén visszavonásig
mentesítheti a  zajminősítési kötelezettség alól és a  környezet védelme szempontjából repülési üzemmódokat és
korlátozásokat írhat elő.
(7) A (6) bekezdés b) pontjában említett mentesítést a légiközlekedési hatóság visszavonja, ha
a) a fejlesztés befejeződött vagy eredménytelensége nyilvánvalóvá vált,
b) a kérelmező a kísérleti tervben szereplő ütemezéstől több mint 6 hónappal eltért,
c) a mentesítés feltételét képező előírásokat, korlátozásokat a kérelmező
ismételten megsértette.
58. A zajbizonyítvány 162. § (1) A légiközlekedési hatóság a zajminősítés eredményéről zajbizonyítványt állít ki, magyar és angol nyelven.
 (2) A  zajbizonyítvány tanúsítja, hogy a  motoros légijárművet – típusvizsgálat esetén annak egy prototípusát  –
a 163. §-ban előírt zajminősítési módszerekkel megvizsgálták, és a vizsgálat eredménye alapján
a) a motoros légijármű megfelel a 163. §-ban foglalt zajminősítési követelményeknek,
b) a  vizsgált motoros légijármű típusát és szerkezeti kialakítását tekintve a  zajbizonyítványban felsorolt
adatokkal jellemezhető (a továbbiakban: szerkezet- és típusazonosság).
 (3) A motoros légijárművek zajbizonyítványának az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a regisztráló állam és a repülőgép regisztrálási jele,
b) a gyártó sorozatszáma,
c) a gyártó típus és modell jelzése,
d) nyilatkozat minden járulékos változtatásról, beleértve azokat, amelyeket a  zajkövetelmények kielégítése
érdekében végeztek,
e) az a maximális tömeg, amely mellett az alkalmazott zajelőírás betartását igazolták,
f ) a  zajszint és annak a  90%-os megbízhatósági határa a  referencia ponton olyan repülőgépek esetében,
amelyek egyedi légialkalmassági bizonyítványát 1977. október 5-ét követően adták ki.
 (4) A  motoros légijármű zajbizonyítványa addig hatályos, ameddig a  légijárművön nem hajtanak végre
a légialkalmassági bizonyítványának adatait érintő módosítást.
 (5) A motoros légijárművön végrehajtandó módosítás engedélyezésekor a  légiközlekedési hatóság új zajbizonyítvány
beszerzését írhatja elő, ha feltételezhető, hogy a  módosítás miatt a  motoros légijármű zajjellemzői kedvezőtlenül
változnak.
(6) Ha a  motoros légijármű zajbizonyítványát a  légiközlekedési hatóság szerkezet- és típusazonossági okok miatt
hatálytalannak minősítette, abban az  esetben a  motoros légijármű légialkalmassági bizonyítványának hatályát
fel kell függeszteni addig, amíg a  megváltoztatott motoros légijármű új zajbizonyítványa el nem készül.
A  légiközlekedési hatóság a  légialkalmasság felfüggesztésétől legfeljebb 6 hónap időtartamig eltekinthet, ha
a felfüggesztés a motoros légijármű üzemben tartója számára méltánytalanul súlyos gazdasági, vagy egyéb hátrányt
okozna.
(7) Ha olyan motoros légijárművön hajtanak végre zajkibocsátást lényegesen befolyásoló szerkezeti módosítást, amely
nem rendelkezik zajbizonyítvánnyal, abban az esetben a motoros légijármű üzemben tartójának igazolnia kell, hogy
a  szerkezeti módosítás zajkibocsátás szempontjából nem eredményezett kedvezőtlenebb állapotot, mint amilyen
a  módosítás előtti állapot volt. Ennek érdekében a  tervezett szerkezeti módosítást a  légiközlekedési hatóságnak
előzetesen be kell jelenteni. A légiközlekedési hatóság a szerkezeti módosítást
a) a benyújtott dokumentumok alapján engedélyezi, ha a dokumentumokból megállapítható, hogy a szerkezeti
módosítás zaj szempontjából kedvezőbb eredményre vezet,
b) a  további a  légialkalmasság feltételeként összehasonlító zajvizsgálatot rendel el, ha a  szerkezeti módosítás
kedvező hatása a  benyújtott dokumentumok alapján nem bizonyított. Az  összehasonlító zajvizsgálat
módszerét és tartalmát a  szerkezeti módosítás megkezdése előtt a  légiközlekedési hatósággal előzetesen
egyeztetni kell.
(8) A  zajbizonyítvány-mintákat az  1.  melléklet tartalmazza, amelyektől a  légiközlekedési hatósága a  zajbizonyítvány
nem kötelező elemei tekintetében eltérhet.
59. A minősítés feltételei és módszerei 163. § (1) A  motoros légijármű zajkibocsátásának vizsgálatát és a  zajkibocsátás szempontjából történő minősítését
–  a  162.  § (7)  bekezdésében említett eset kivételével, valamint a  (2)–(4)  bekezdésben foglaltak is figyelembe
véve – a  2.  mellékletben és függelékeiben leírt eljárások szerint mért zajkibocsátási értékeknek az  ott szereplő
határértékekkel való összehasonlítása alapján kell elvégezni.
(2) Az a 450 kg, vagy ennél kisebb maximális engedélyezett felszálló tömegű motoros légijárművek zajkibocsátásának
vizsgálatát és a  motoros légijármű zajkibocsátás szempontjából történő minősítését 2. számú melléklet
D.  függelékében leírt eljárások szerint mért zajkibocsátási értékeknek az  ott szereplő határértékkel való
összehasonlítása alapján kell elvégezni.
(3) A  légiközlekedési hatóság a zajbizonyítvány kiállításának alapjául elfogadhatja a zajbizonyítvány kérelmezője által
benyújtott, a 164. § (6) bekezdésében említett, illetve a Polgári Légiközlekedési Hatóságok Európai Szervezetének
tagállama notifikált intézménye által végzett vizsgálatok jegyzőkönyvét, ha az  a  3. számú mellékletben felsorolt
előírások szerinti vizsgálati eredményeket tartalmaz.
(4) A légiközlekedési hatóság a zajbizonyítványt a típusazonosság megállapítása mellett, további vizsgálat nélkül kiadja
a 164. § (6)–(7) bekezdésében foglaltak teljesülése esetén.
60. A zajminősítési eljárás részletes szabályai 164. § (1) A motoros légijármű zajminősítési eljárása
a) szakértői részből és
b) hatósági részből
állhat.
(2) Az  eljárás szakértői részében a  kérelmező erre kijelölt szakértő intézettel, illetve szakértő bevonásával
(a  továbbiakban: szakértő) elvégezteti azokat a  vizsgálatokat, amelyek a  zajbizonyítvány kiadásához a  hatóság
számára szükségesek. A  szakértői vizsgálati rész eredményeképpen szakértői vizsgálati jelentést kell készíteni.
A szakértői vizsgálati jelentésnek az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a  vizsgálati eljárás célja (típusvizsgálat, első üzembe helyezés előtti vizsgálat, szerkezeti módosítás miatt
szükséges vizsgálat),
b) az  alkalmazott vizsgálati eljárás megnevezése (2.  melléklet megfelelő  fejezete, illetve hivatkozás
a 3. mellékletre),
c) a vizsgálathoz felhasznált adatok, illetve korábbi vizsgálati eredmények;
d) a  vizsgálatok során alkalmazott, a  légiközlekedési hatóság által engedélyezett egyenértékű minősítési
eljárások,
e) a 162. § (7) bekezdése esetén a vizsgálati eljárás részletes és teljes leírása,
f ) a vizsgálati eredményeket tartalmazó jegyzőkönyv.
(3) A (2) bekezdés c), d) és e) pontjaiban említett eljárásokat, illetve korábbi eredményeket csak abban az esetben lehet
a zajminősítéshez felhasználni, ha ezekre nézve a légiközlekedési hatóság megadta az előzetes hozzájárulását.
(4) A zajminősítési eljárás hatósági részét a szakértői vizsgálati jelentés alapján kell elvégezni. A légiközlekedési hatóság
a  szakértői vizsgálati jelentést ellenőrzi, szükség esetén a  szakértővel kiegészítteti, majd a  szakértői vizsgálati
jelentés adatai alapján kiállítja a vizsgált légijárműre vagy a légijárműtípusra vonatkozó zajbizonyítványt.
(5) Ha a motoros légijárműnek már van olyan zajbizonyítványa, amely a 3. mellékletben meghatározott vizsgálati eljárás
alapján készült és a  zajbizonyítványt nemzetközi szerződés alapján állították ki, akkor azt a  hatóság elfogadhatja.
Ilyen esetben a légiközlekedési hatóság a kérelmező által benyújtott dokumentumok és a légialkalmassági vizsgálat
alapján ellenőrzi a  típusazonosságot. Ha a  vizsgált motoros légijármű kísérő irataiból, illetve a  szemrevételezéssel
történő ellenőrzéséből nem deríthető ki egyértelműen a  szerkezeti- és típusazonosság, abban az  esetben
a légiközlekedési hatóság a kérelmezőt további műszaki adatok beszerzésére szólítja fel.
(6) A (5) bekezdésben foglaltaknak megfelelő motoros légijármű esetében a légiközlekedési hatóság új zajbizonyítvány
kiállítása helyett a  meglevő zajbizonyítványt látja el hitelesítő záradékkal. A  hitelesítő záradékban azt kell
megerősíteni, hogy a  vizsgálatra bemutatott motoros légijármű a  hozzá tartozó zajbizonyítványban szereplő
adatoknak megfelel szerkezeti- és típusazonossági szempontjából. A hitelesítő záradékhoz mellékelni kell
a) a vizsgálat alapjául szolgáló – meglevő – zajbizonyítványt,
b) a megvizsgált motoros légijárműnek minden olyan további adatát, amely az 1. mellékletben felsorolt adatok
között szerepel, de a meglevő zajbizonyítványban nem. (7) Ha korábbi zajbizonyítvánnyal rendelkező motoros légijármű szerkezet- és típusazonosság tekintetében nem felel
meg a zajbizonyítványban foglaltaknak, a motoros légijármű légialkalmassági engedélyét a légiközlekedési hatóság
ideiglenesen felfüggesztheti. A felfüggesztéstől a hatóság a 162. § (6) bekezdésében foglaltak szerint eltekinthet.
165. § (1) A motoros légijármű zajbizonyítványa a légialkalmassági bizonyítvány melléklete.
 (2) A  kérelmező kérelmére a  légiközlekedési hatóság a  161.  § (3)  bekezdéséhez tartozó motoros légijárműveket
az  e  rendeletben részletezett minősítési módszerek szerint akkor is minősítheti, ha a  motoros légijárművet zaj
szempontjából korábban nem minősítették, vagy minősítették ugyan, de nem a 163. §-ban meghatározott feltételek
szerint.
(3) Azoknak a 161. § (3) bekezdésében említett motoros légijárműveknek, amelyek zajszempontú minősítését korábban
elvégezték és az  megfelel a  163.  §-ban meghatározott feltételeknek, a  következő légialkalmassági vizsgálat előtt
a meglevő zajbizonyítványukat, vagy ezzel egyenértékű dokumentumaikat hitelesíteni kell a 164. § (7) bekezdése
szerint. Ha a  kérelmező az  ehhez szükséges összes dokumentumot a  hatóság rendelkezésére bocsátja, abban
az esetben a légiközlekedési hatóság a hitelesítést térítésmentesen végzi el.
(4) A  légiközlekedési hatóság a  kiadott vagy hitelesített zajbizonyítványokról nyilvántartást vezet. A  zajbizonyítvány
kiállításának alapjául szolgáló dokumentumokat, mérési jegyzőkönyveket stb. addig őrzi meg, ameddig a motoros
légijárművet vagy annak típusát a forgalomból nem vonják ki.
(5) A  zajbizonyítványt kiadásakor (módosításakor, törlésekor) a  Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos
Értesítőben és a légiközlekedési hatóság honlapján közzé kell tenni. A közzététel lehet kivonatos is, ha egyidejűleg
a légiközlekedési hatóság megjelöli a teljes hozzáférés lehetőségét.
(6) Azoknak a magyarországi cégbejegyzéssel rendelkező szakintézményeknek, illetve zajvédelmi szakértői engedéllyel
rendelkező szakértőknek a  körét, amelyek (akik) szakmai felkészültségük, illetve műszerállományuk alapján
e  rendelettel kapcsolatos zajméréseket és egyéb szakértői tevékenységet végezhetnek, a  közlekedésért felelős
miniszter jelöli ki, nyilvános pályázat alapján. A  kijelölt szakintézmények és a  szakértők listáját a  Magyar Közlöny
mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben és a  közlekedésért felelős miniszter által vezetett minisztérium
honlapján közzé kell tenni.
(7) A motoros légijárművek zajminősítéssel kapcsolatos költségei két részből állnak:
a) szakértői (mérési) költségek a szakértő és a kérelmező között létrejött megállapodás alapján,
b) hatósági eljárási díj külön jogszabály alapján.
XIV. FEJEZET
A KERESKEDELMI REPÜLŐTÉR LÉGIJÁRMŰVEI ÁLTAL TÖRTÉNŐ IGÉNYBEVÉTELÉVEL ÖSSZEFÜGGÉSBEN
FIZETENDŐ DÍJJAL KAPCSOLATOS KIEGÉSZÍTŐ ELJÁRÁSI SZABÁLYOK
166. § (1) A  légiközlekedési hatóság felszólítására a  repülőtér üzemben tartója a  kereskedelmi repülőtér légijármű
által történő igénybevételéért fizetendő díj megállapításának elveiről és módszereiről szóló 61/2011. (XI. 25.)
NFM  rendelet [a  továbbiakban: 61/2011. (XI. 25.) NFM rendelet] 5.  § (4)  bekezdésében foglaltakon túl további
konzultációt folytat a repülőtér használóival.
(2) A  61/2011. (XI. 25.) NFM rendelet 5.  §-ában foglalt konzultációs eljárás lezárását követően, legalább 120  nappal
a tervezett hatályba lépés előtt díjszabályzatot (a továbbiakban: Díjszabályzat) terjeszt a légiközlekedési hatóság elé
jóváhagyás céljából.
(3) A  légiközlekedési hatóság a  repülőtér üzemben tartója által a  Díjszabályzattal egyidejűleg az  alapértelmezett
árplafontól eltérő árplafont is jóváhagyhat.
(4) A Díjszabályzatnak a 61/2011. (XI. 25.) NFM rendelet 5. §-a szerinti konzultáció keretében kialakult megállapodást
kell tartalmaznia.
(5) Ha a repülőtér üzemben tartója és a repülőtér használói között nem jön létre a (4) bekezdés szerinti megállapodás,
a  repülőtér üzemben tartójának a  repülőtér használóinak véleményére figyelemmel meg kell indokolnia
Díjszabályzatát. Az  indoklás vizsgálata során a  légiközlekedési hatóság konzultál az  érintett felekkel, amelyek
a légiközlekedési hatóság kérésére megadnak a döntéshez szükséges valamennyi információt.
(6) A  légiközlekedési hatóság a  repülőtér használók álláspontját figyelembe veheti, azonban azok egyetértése
a Díjszabályzat vagy az árplafon módosítására vonatkozó kérelem elfogadásának nem feltétele.
167. § (1) Az alapértelmezett árplafon vagy a Díjszabályzat módosítható annak érdekében, hogy a repülőtér üzemben tartója
az előírt újabb légiközlekedés biztonsági vagy védelmi szabályoknak megfelelő állapot megteremtésével felmerült
költségeit átháríthassa a légitársaságokra.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti indoklással benyújtott kérelmet a  légiközlekedési hatóság az  eset összes körülményeinek
mérlegelése alapján bírálja el, azonban a repülőtér üzemben tartója igazolja, hogy
a) olyan új légiközlekedés biztonsági vagy védelmi előírásról van szó, amelynek kihirdetése vagy közlése nem
a jelen rendelet hatálybalépését megelőzően történt, és
b) az  új előírás jelentősen megnöveli a  repülőtér üzemben tartójának jövőbeli működési költségeit, vagy
jelentős egyszeri beruházást tesz szükségessé. 168. § (1) A  Díjszabályzat vagy a  Díjszabályzat módosításának jóváhagyását a  légiközlekedési hatóság megtagadja, ha
a repülőtér üzemben tartója a 61/2011. (XI. 25.) NFM rendelet 18. § (1) bekezdésében a megbízott piackutató cég
vonatkozásában előírt követelmények teljesülését a  légiközlekedési hatóság felhívására teljes bizonyító erejű
magánokirattal vagy közokirattal nem bizonyítja.
(2) A  légiközlekedési hatóság a  Díjszabályzatban foglaltak betartásának ellenőrzése keretében arra is kitérhet, hogy
a tényleges szolgáltatásminőség megfelel-e a repülőtér üzemben tartója által készített jelentésnek.
169. § (1) A légiközlekedési hatóság közzéteszi az e rendelet hatálya alá tartozó repülőterek Európai Bizottság (Eurostat) adatai
alapján összeállított jegyzékét és azt évente frissíti.
(2) A  légiközlekedési hatóság minden évben jelentést tesz közzé honlapján tartója a  61/2011. (XI. 25.) NFM rendelet
végrehajtásának biztosítása érdekében végzett tevékenységeiről.
XV. FEJEZET
EGYÉB ELJÁRÁSI SZABÁLYOK 170. § A polgári repülés hajózó személyzete egyes tagjainak repülési idejéről szóló 44/2009. (IX. 4.) KHEM rendelet 4.  §
(1) bekezdésében szereplő üzemben tartási kézikönyvet a légiközlekedési hatóság hagyja jóvá.
171. § (1) Radioaktív anyagnak a  légi fuvarozási tevékenység keretében végzett, a  radioaktív anyagok szállításáról,
fuvarozásáról és csomagolásáról szóló 51/2013. (IX. 6.) NFM rendeletben foglaltak szerinti továbbítását nemzetközi
légi fuvarozás esetén a  nemzetközi szerződéseknek megfelelően, valamint a  belföldi légi fuvarozási tevékenység
esetén a  nemzetközi polgári repülésről szóló, Chicagóban, az  1944.  évi december hó 7.  napján aláírt Egyezmény
Függelékei módosításának kihirdetéséről szóló 2009. évi LXXXVIII.  törvény mellékletének 18. Függelékében foglalt
előírások teljesülése esetén a légiközlekedési hatóság engedélyezi.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt engedély visszavonásig, de legfeljebb a kiadástól számított 3 évig érvényes.
 (3) Az  (1)  bekezdésben foglalt engedély iránti kérelemhez a  4.  mellékletben meghatározott tartalmú adatlapot is
csatolni kell.
 (4) Az (1) bekezdés szerinti engedély megadása, visszavonása, módosítása során hozott határozatot közölni kell
a) az Országos Atomenergia Hivatallal,
b) az országos tisztifőorvossal,
c) az Országos Közegészségügyi Intézettel,
d) az engedélyes székhelye (telephelye) szerint illetékes közlekedési hatósággal és
e) a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatósággal.
XVI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 172. § (1) Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
 (2) Ez a rendelet
a) a  légiközlekedési hatóság által az  egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról
szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
b) az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról szóló, 2004. március 10-i 552/2004/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet,
c) az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljából
a  repülési adatok cseréjét biztosító automatikus rendszerekre vonatkozó követelmények megállapításáról
szóló, 2006. július 6-i 1032/2006/EK bizottsági rendelet,
d) a  polgári repülés területén közös szabályokról és az  Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról,
valamint a  91/670/EGK tanácsi irányelv, az  1592/2002/EK rendelet és a  2004/36/EK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
e) a  Közösségben a  légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 2008. szeptember 24-i
1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet,
f ) az  egységes európai égbolt S-módú lekérdezési kódjainak összehangolt kiosztására és használatára
vonatkozó követelmények megállapításáról szóló, 2009. március 30-i 262/2009/EK bizottsági rendelet,
g) a  léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról, valamint
a  482/2008/EK és a  691/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. október 17-i 1035/2011/EU bizottsági
végrehajtási rendelet,
h) a légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyekre és tanúsítványokra vonatkozó formai követelményeknek
és igazgatási eljárásoknak a  216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő
meghatározásáról, a 923/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról és a 805/2011/EU bizottsági
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. február 20-i (EU) 2015/340 bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök