text:
12/2017. (V. 17.) BM utasítása a Belügyminisztérium Beszerzési Szabályzatáról.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (2)  bekezdés b)  pontjában
foglaltaknak megfelelően, tekintettel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjára, valamint
a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 27. § (1) bekezdésében foglaltakra, kiadom a következő utasítást:
I. Fejezet
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A szabályzat hatálya
1. § (1) A  Belügyminisztérium Beszerzési Szabályzata (a továbbiakban: szabályzat) személyi hatálya a  Belügyminisztérium
(a továbbiakban: BM) – a Belügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 15/2014. (IX. 5.) BM utasítás
szerinti – hivatali egységeire terjed ki.
(2) A szabályzat tárgyi hatálya
a) a BM igazgatása, a BM fejezeti kezelésű előirányzatai terhére megvalósuló, valamint
b) az európai uniós támogatás terhére elszámolásra kerülő,
a 3. § b) pontja szerinti beszerzésekre terjed ki, amelyek esetében a szerződő fél a BM.
(3) A  szabályzatot a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvénnyel (a továbbiakban: Kbt.) és a  közbeszerzési
eljárásokra vonatkozó jogszabályokkal együtt kell alkalmazni, figyelemmel az  Európai Unió intézményeinek
közbeszerzési tárgyú rendeleteire, irányelveire, közleményeire, a Közbeszerzési Hatóság útmutatóira, ajánlásaira és
tájékoztatóira, a  Közbeszerzési Döntőbizottság összkollégiumi állásfoglalásaira, valamint európai uniós forrásból
megvalósuló beszerzések esetén a támogatásra vonatkozó egyedi szabályokra, útmutatókra.
2. § (1) A BM-ben a beszerzési eljárások koordinálását
a) a  BM igazgatása, valamint a  BM fejezeti kezelésű előirányzatainak terhére történő beszerzések esetén
a  Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály (a továbbiakban: PEF) Beszerzési Osztály (a továbbiakban: PEF
BEO),
b) az  európai uniós támogatásból történő beszerzések esetén a  Támogatás-koordinációs Főosztály
(a továbbiakban: TKFO)
látja el. (2) Amennyiben a beszerzési eljárás BM igazgatás és/vagy BM fejezeti kezelésű előirányzat és európai uniós támogatás
terhére is kerül megvalósításra, úgy az eljárások koordinálását végző szervezeti egységről a PEF BEO és a TKFO közösen
dönt.
2. Értelmező rendelkezések 3. § A szabályzat alkalmazásában:
a) ajánlatkérő: a BM;
b) beszerzések:
ba) közbeszerzés: a beszerzés tárgya és értéke alapján a Kbt. hatálya alá tartozó beszerzés;
bb) védelmi és biztonsági célú beszerzés: a  védelmi és biztonsági célú beszerzésekről szóló 2016. évi
XXX. törvény (a továbbiakban: Vbt.) hatálya alá tartozó beszerzés;
bc) BV-s beszerzés: a  büntetés-végrehajtási szervezet részéről a  központi államigazgatási szervek
és  a  rendvédelmi szervek irányában fennálló egyes ellátási kötelezettségekről, a  termékek és
szolgáltatások átadás-átvételének és azok ellentételezésének rendjéről szóló 44/2011. (III. 23.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: 44/2011. Korm. rendelet), valamint a büntetés-végrehajtási szervezet
részéről a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter vezetése, irányítása vagy felügyelete alá tartozó
szervek irányában fennálló ellátási kötelezettségről, a  fogvatartottak kötelező foglalkoztatása
keretében előállított termékekről és szolgáltatásokról, azok átadás-átvételéről és az  ellentételezés
rendjéről szóló 9/2011. (III. 23.) BM rendelet (a továbbiakban: 9/2011. BM rendelet) hatálya alá tartozó
beszerzés;
bd) központosított közbeszerzés: a központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a központi beszerző
szervezet feladat- és hatásköréről szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kkr.)
hatálya alá tartozó beszerzés;
be) minősített beszerzés: a Kbt. 9. § (1) bekezdés a) és b) pontja hatálya alá tartozó beszerzések;
bf ) egyéb beszerzés: minden olyan beszerzés, amely nem tartozik a ba)–be) alpontokba, valamint azon
beszerzések is, amelyek Kbt. 9–14. §-a, 111. §-a szerinti kivételi körbe tartoznak;
c) beszerzési eljárás: a b) pont ba)–bb) és bd)–bf ) alpontjában meghatározott beszerzési eljárások;
d) Döntéshozó: a BM állami vezetői, valamint a BM önálló hivatali egységét vezető személy;
e) európai uniós forrás: az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 1. § 7. pontja szerinti forrás;
f ) egyéb beszerző: olyan természetes személy vagy gazdálkodó szervezet, akivel, illetve amellyel a BM beszerzési
eljárás lefolytatására megbízási szerződést köt;
g) felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó: a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadói
tevékenységről szóló 14/2016. (V. 25.) MvM rendelet 1. § 1. pontjában meghatározott természetes személy;
h) Kezdeményező: az a BM hivatali egység, amelynél a beszerzési igény felmerül. Vita esetén a hivatali egységeket
irányító helyettes államtitkárnak, különböző helyettes államtitkárságok vagy államtitkárságok irányítása alá
tartozó hivatali egységek esetén a BM közigazgatási államtitkárának döntése szerinti hivatali egység;
i) Kötelezettségvállaló: a  BM hivatali szervezetei kötelezettségvállalási, utalványozási és ellenjegyzési, valamint
érvényesítési rendjéről szóló BM utasításban, a  fejezeti kezelésű előirányzatok terhére kötendő szerződés
esetén a  fejezeti és központi kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló BM utasításban
kötelezettségvállalásra felhatalmazott személy;
j) Megfigyelő: a  Döntéshozó által eseti jelleggel kijelölt, az  előkészítő bizottság és/vagy a  bírálóbizottság
tevékenységét figyelemmel kísérő, szavazati joggal nem rendelkező személy;
k) Szakértő: a  BM állományába nem tartozó természetes személy, jogi személy vagy személyes joga szerint
jogképes szervezet, ide nem értve a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadót, aki vagy amely speciális
szakértelmet biztosít.
II. Fejezet
A BESZERZÉSEK TERVEZÉSE, ADATSZOLGÁLTATÁSOK, ELŐZETES ENGEDÉLYEK, DOKUMENTÁLÁS
3. Beszerzések tervezése 4. § (1) A Kbt. 42. § (1) bekezdése szerinti éves összesített közbeszerzési terv (a továbbiakban: közbeszerzési terv), valamint
a  beszerzési terv elkészítéséhez a  PEF BEO felhívására az  1.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben
a Kezdeményező közvetlenül, az 1. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a TKFO-n keresztül küldi meg
a beszerzésekre vonatkozó adatot a PEF BEO részére.
(2) A közbeszerzési és beszerzési tervet a PEF BEO készíti el, illetve véglegesíti.
5. § A közbeszerzési tervben nem szereplő közbeszerzésre vagy a tervben foglaltakhoz képest módosított közbeszerzésre
vonatkozó eljárás is lefolytatható, ha az  új közbeszerzési igény előre nem látható okból, vagy a  módosítás egyéb
változás miatt merült fel. Ez  esetben az  igény vagy a  módosított igény felmerülésekor, az  eljárás megindítását
megelőzően, a  Kezdeményező írásbeli indokolással együtt kezdeményezi a  közbeszerzési terv módosítását
a 4. § (1) bekezdésében meghatározott módon.
6. § A  Kezdeményező a  közbeszerzési terv, illetve a  beszerzési terv elkészítése előtt is indíthat beszerzési eljárást.
A közbeszerzési és a beszerzési terv összeállítása során ezen eljárásokat is szerepeltetni kell.
7. § (1) A közbeszerzési és beszerzési tervet a PEF BEO legkésőbb a tárgyév március 20. napjáig készíti el.
 (2) A közbeszerzési tervet a PEF BEO felterjesztése alapján, a gazdasági helyettes államtitkár egyetértésével a közigazgatási
államtitkár az 1. melléklet szerinti formanyomtatványon hagyja jóvá legkésőbb tárgyév március 30-ig.
 (3) A közbeszerzési terv öt évig történő megőrzéséről a PEF BEO gondoskodik.
8. § (1) A közbeszerzési terv, illetve annak módosításának
a) a kormányzati honlapon (www.kormany.hu) való közzététel érdekében történő megküldéséről tárgyév március
31. napjáig a Kommunikációs Főosztály útján;
b) a  közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények feladásának, ellenőrzésének és közzétételének szabályairól,
a hirdetmények mintáiról és egyes tartalmi elemeiről, valamint az éves statisztikai összegzésről szóló 44/2015.
(XI. 2.) MvM rendelet (a továbbiakban: MvM rendelet) 36.  § (1)–(5)  bekezdései szerinti, a  Közbeszerzési
Adatbázisban történő közzétételéről; valamint
c) a  közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 320/2015. (X. 30.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: Kbell. Korm. rendelet) foglaltak szerinti, a közbeszerzésekért felelős miniszter részére történő
megküldéséről
a PEF BEO gondoskodik.
 (2) A  jóváhagyott közbeszerzési tervet, illetve annak módosítását a  Közgazdasági Főosztály részére a  PEF BEO
haladéktalanul köteles megküldeni. 9. § A közbeszerzési terv (1. melléklet) és a beszerzési terv (2. melléklet) BM belső honlapján (Intranet) történő közzététel
kezdeményezéséről a PEF BEO gondoskodik.
10. § A  beszerzési terv, illetve közbeszerzési terv nem vonja maga után az  abban meghatározott beszerzésekre és
közbeszerzésekre vonatkozó eljárás lefolytatásának kötelezettségét, azt a  Kezdeményezőnek külön kell
kezdeményeznie az  eljáráshoz szükséges időtartam figyelembevételével, jelen szabályzatban foglaltak megfelelő
alkalmazásával.
11. § (1) A  Nemzeti Kommunikációs Hivatalról és a  kormányzati kommunikációs beszerzések központosított közbeszerzési
rendszeréről szóló 247/2014. (X. 1.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: NKoH rendelet) hatálya alá tartozó
közbeszerzések és beszerzések (a továbbiakban együtt: NKoH rendelet szerinti beszerzések) tekintetében a TKFO
elkészíti az  NKoH rendelet 8.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti éves összesített beszerzési tervet és szponzorációs
költségkeret tervet, valamint az NKoH rendelet 8. § (1) bekezdés b) pontja szerinti negyedéves beszerzési tervet, az ott
meghatározott formában és határidőig.
(2) A TKFO gondoskodik a negyedéves beszerzési terv, valamint – a gazdasági helyettes államtitkár egyetértését követően
felterjesztett és a  közigazgatási államtitkár által jóváhagyott – éves összesített beszerzési terv és szponzorációs
költségkeret terv rögzítéséről, illetve ha szükséges, a módosítások átvezetéséről a Nemzeti Kommunikációs Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) által működtetett központosított közbeszerzési portálon (a továbbiakban: NKoH portál).
(3) A TKFO számára – az általa megküldött formában és tartalommal – a Kezdeményező az NKoH rendelet
a) 8. § (1) bekezdés a) pontja szerinti éves összesített beszerzési terv, valamint a szponzorációs költségkeret terv
elkészítése érdekében tárgyév november 30-ig,
b) 8. § (1) bekezdés b) pontja szerinti negyedéves beszerzési terv elkészítése érdekében február, május, augusztus
és november végéig
adatot szolgáltat, továbbá a szükséges módosításokat haladéktalanul jelzi.
(4) Az NKoH rendelet szerinti beszerzések érdekében az NKoH portálon való bejelentkezés, valamint a szervezet adataiban
történő változás átvezetése – a változás bekövetkezéstől számított 30 napon belül – a TKFO feladata.
12. § (1) Az NKoH rendelet szerinti beszerzések tekintetében a Kezdeményező, az 1. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott
esetben – a Kezdeményező által megküldött adatok alapján – a TKFO feladata
a) az NKoH rendelet 8. § (1) bekezdés c), d) és e) pontjai szerinti igények összeállítása, valamint annak az NKoH
portálon történő rögzítése,
b) az  NKoH rendelet 13.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti valamennyi adatszolgáltatás összeállítása és az  NKoH
portálon történő rögzítése, illetve a Hivatal részére történő megküldése,
c) az NKoH rendelet 15. § (3) bekezdése szerinti adatszolgáltatások teljesítése.
(2) Amennyiben a Kezdeményező az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott feladatok előkészítése során észleli, hogy
a  felmerült beszerzési igénye a  11.  § (3)  bekezdésben meghatározott éves összesített beszerzési tervben vagy
negyedéves beszerzési tervben nem szerepel, úgy azt haladéktalanul jelzi a TKFO felé.
(3) Amennyiben a  Kezdeményező az  (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott feladatok ellátása során észleli, hogy
az adatszolgáltatás teljesítését az éves összesített beszerzési terv módosításával lehet csak megvalósítani, úgy erről
haladéktalanul tájékoztatja a TKFO-t.
(4) A TKFO a  (3) bekezdésben foglalt tájékoztatás alapján saját hatáskörében módosítja az éves összesített beszerzési
tervet, amennyiben az ellenszolgáltatást érintő módosítás mértéke nem haladja meg az éves összesített beszerzési
tervben az adott beszerzés vonatkozásában rögzített összeg 10%-át.
4. Éves statisztikai összegzés, statisztikai jelentés 13. § (1) A PEF BEO a BM közbeszerzéseiről az MvM rendelet előírásainak megfelelően a tárgyévet követő év május 20-ig éves
statisztikai összegzést készít. A Kezdeményező a PEF BEO felhívására az 1. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott
esetben közvetlenül, az 1. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a TKFO-n keresztül küldi meg az éves
statisztikai összegzés elkészítéséhez szükséges adatokat a PEF BEO részére.
(2) A statisztikai összegzés Kbt. 43. § (1) bekezdés g) pontja szerinti Közbeszerzési Adatbázisban történő közzétételéről
a  PEF BEO gondoskodik az  MVM rendelet előírásainak megfelelően azzal, hogy amennyiben a  Közbeszerzési
Adatbázisban való közzététel nem lehetséges, úgy a kormányzati honlapon (www.kormany.hu) való közzétételre való
megküldéséről – a PEF BEO kezdeményezése alapján – a Kommunikációs Főosztály gondoskodik.
(3) A Vbt. 171. §-a szerinti statisztikai jelentés összeállításáért a PEF BEO felel.
5. Előzetes engedélyek 14. § Az egyes beszerzésekre vonatkozóan az alábbi előzetes engedélyek beszerzése, bejelentések megtétele szükséges:
a) a 44/2011. Korm. rendelet, valamint a 9/2011. BM rendelet szerint az ellátási kötelezettség minimális értékét
elérő beszerzés esetén a Központi Ellátó Szerv nyilatkozatának beszerzése, melyet a PEF BEO szerzi be;
b) a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013.
(XII. 29.) Korm. határozat szerinti beszerzési tilalom alá eső beszerzések esetén a Miniszterelnökséget vezető
miniszter engedélye. A felmentési engedélyt a Kezdeményező a Belügyminisztérium Közgazdasági Főosztály
Fejezeti Költségvetési és Kontrolling Osztályán keresztül szerzi be;
c) a Kbell. Korm. rendeletben meghatározott hozzájárulás, jóváhagyás, melyet a PEF BEO a Közgazdasági Főosztály
Gazdálkodás-szabályozási és Tulajdonosi Felügyelet Osztályán keresztül szerzi be;
d) az európai uniós forrásból megvalósuló projektekhez szükséges előzetes engedélyek beszerzése, figyelemmel
a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 98–109. §-ában foglaltakra, melyet a TKFO
szerez be;
e) a  168/2004. Korm. rendelet 7.  § (1)  bekezdés b) és d)  pontjában szabályozott, saját hatáskörben történő
beszerzés esetén a beszerzési igénynek a központosított közbeszerzési portálon keresztül elektronikus úton
történő előzetes bejelentése, melyet az  1.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben a  PEF BEO,
az 1. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a TKFO szerez be;
f ) az  NKoH rendeletben meghatározott igénybejelentés megtétele, illetve az  előírt engedélyek megszerzése
az 1. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben a Kezdeményező, az 1. § (2) bekezdés b) pontjában
meghatározott esetben – a Kezdeményező által megküldött adatok alapján – a TKFO feladata;
g) az  adott beszerzésre vonatkozó jogszabályi előírás szerint az  Országgyűlés illetékes bizottságának előzetes
engedélyének megszerzése, melyet a PEF BEO szerez be.
6. Dokumentálás 15. § A beszerzési eljárások cselekményeit azok előkészítésétől az eljárás alapján kötött szerződés teljesítéséig – ide értve
azon szerződéses kötelezettségek teljesítését is, amelyek az eljárásban az értékelés során figyelembevételre kerültek,
valamint minden, a szerződésben foglaltaktól eltérő teljesítést, annak okait és adott esetben a szerződésszegéssel
kapcsolatos igények érvényesítését is – dokumentálni kell. A  dokumentumok kezelése, az  abból történő
adatszolgáltatás a BM Iratkezelési Szabályzatában meghatározottak szerint a Kezdeményező – az 1. § (2) bekezdés
a) pontjában meghatározott esetben a PEF BEO, az 1. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a TKFO
közreműködésével – feladata.
16. § A  beszerzési eljárások előkészítésével, lefolytatásával és a  szerződés teljesítésével kapcsolatban keletkezett összes
iratot a  beszerzési eljárás lezárulásától vagy a  szerződés teljesítésétől számított öt évig, európai uniós forrásból
megvalósuló projektek esetében a  támogatási szerződésben meghatározott időpontig kell megőrizni.
Ha  a  közbeszerzéssel kapcsolatban jogorvoslati eljárás indult, az  iratokat annak jogerős befejezésétől számított
öt  évig kell megőrizni. A  megőrzés az  1.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben a  PEF BEO, az  1.  §
(2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a Kezdeményező feladata.
17. § A  nyertes ajánlattevőként szerződő fél szerződésszegéséről a  Kezdeményező PEF BEO-nak megküldött értesítése
alapján a Kbt. 142. § (5) és (6) bekezdése szerinti bejelentést PEF BEO teljesíti a Közbeszerzési Hatóság felé.
III. Fejezet
A KÖZBESZERZÉSEKRE ÉS MINŐSÍTETT BESZERZÉSEKRE VONATKOZÓ KÖZÖS SZABÁLYOK
7. A beszerzési eljárásban részt vevő személyek 18. § A beszerzési eljárásban részt vevő személyek:
a) a Döntéshozó,
b) a bírálóbizottság elnöke és tagjai, illetve akadályoztatásuk esetén kijelölt helyetteseik (a továbbiakban együtt:
bírálóbizottság),
c) a Döntéshozó eseti döntése alapján megfigyelő, szakértő, valamint
d) a  Döntéshozó eseti döntése alapján – amennyiben azt a  Kbt. nem teszi kötelezővé – felelős akkreditált
közbeszerzési szaktanácsadó vagy a beszerzési eljárást lefolytató egyéb beszerző.
19. § A Döntéshozó
a) irányítja az adott beszerzési eljárást, felügyeli azok folyamatát;
b) jóváhagyja a bizottság elnökének és tagjainak, valamint további résztvevőinek kijelöléséről szóló előterjesztést;
c) jóváhagyja a beszerzési eljárásra vonatkozó felelősségi rendet;
d) dönt a Kbt. 27. § (3) bekezdésében meghatározott kötelező igénybevétel eseteit kivéve a felelős akkreditált
közbeszerzési szaktanácsadó bevonásáról;
e) jóváhagyja az eljárás megindítását, a közbeszerzési dokumentumok tartalmát;
f ) dönt a felhívás vagy egyéb közbeszerzési dokumentumok módosításáról, visszavonásáról;
g) dönt a bírálóbizottság által előterjesztett közbenső döntési javaslatokról;
h) a beszerzési eljárás lezárásaként meghozza az ajánlat(ok) érvényességéről, illetve érvénytelenségéről, az eljárás
eredményességéről, illetve eredménytelenségéről szóló döntést;
i) meghozza a  nyertes ajánlatról szóló döntést (esetenként a  nyertes ajánlatot követő legkedvezőbb ajánlat
kihirdetéséről). 20. § Amennyiben a beszerzési eljárást egyéb beszerző folytatja le, úgy az egyéb beszerző felelősségét és feladatait a vele
megkötött szerződésében rögzíteni kell.
21. § (1) A beszerzési eljárás lefolytatásához legalább 5 fős bírálóbizottságot kell létrehozni az alábbi összetételben:
a) az 1. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben a PEF BEO részéről, az 1. § (2) bekezdés b) pontjában
meghatározott esetben a TKFO részéről közbeszerzési szakértelemmel rendelkező személy;
b) a  Kezdeményező hivatali egység vezetője által javasolt, legalább kettő, a  beszerzés tárgya szerinti
szakértelemmel rendelkező személy, akik közül 1 fő a bizottság elnöke és 1 fő a bizottság tagja;
c) jogi szakértelemmel rendelkező munkatárs, akit azon beszerzési eljárásban, amely eredményeként megkötendő
szerződés jogi ellenjegyzése a  Peres Képviseleti és Szerződés-előkésztő Főosztály (a továbbiakban: PKSzF)
hatáskörébe tartozik, a PKSzF javasol;
d) gazdasági (pénzügyi) szakértelemmel rendelkező munkatárs;
e) szükség esetén:
ea) a közbeszerzés tárgyában érintett, egyéb BM hivatali egység munkatársa;
eb) felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó;
ec) Kezdeményező által felkért és a Döntéshozó által jóváhagyott Szakértő;
ed) Döntéshozó által kijelölt Megfigyelő.
(2) A bírálóbizottság létrehozását és munkáját az 1. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben a PEF BEO, az 1. §
(2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a TKFO koordinálja.
(3) A bírálóbizottság működése az eljárás eredményéről szóló tájékoztató közzétételéig tart.
22. § Amennyiben egy személy több területet érintő szakértelemmel is rendelkezik, úgy jogosult mindkét szakterület
képviseletére azzal, hogy a bírálóbizottság tagjainak száma ebben az esetben sem lehet kevesebb, mint 5 fő.
23. § (1) A bírálóbizottság határozatképes, ha a bizottsági ülésen a  tagok több mint fele, valamint valamennyi, a Kbt. 27. §
(3)  bekezdése szerinti szakértelem képviselve van. Határozatképtelenség fennállásakor újabb bizottsági ülést kell
összehívni.
(2) A bírálóbizottsági tagot delegáló hivatali egység vezetője a bizottsági tag akadályoztatása (így különösen betegség,
szabadság) esetére köteles helyettesítő személyt javasolni a Döntéshozónak, aki teljes jogkörrel helyettesíti.
(3) A  bírálóbizottság valamennyi tagja 1-1 szavazati joggal rendelkezik. A  bizottság döntési javaslatait egyszerű
szavazattöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén a bizottság elnöke dönt.
(4) A  beszerzési eljárás bármely szakaszába bevont személyeknek meg kell felelniük a  vonatkozó jogszabályokban
meghatározott összeférhetetlenségi feltételeknek.
24. § A bizottsági tagok kijelölésével egyidejűleg – jelen szabályzattal összhangban – a 3. melléklet szerinti minta szerint
kell meghatározni a bírálóbizottság elnökének és tagjainak feladatait, valamint a rájuk vonatkozó felelősségi rendet,
melyet a Döntéshozó állapít meg és hagy jóvá.
25. § (1) A  bírálóbizottság üléseiről jegyzőkönyvet és jelenléti ívet kell készíteni, amelynek részét képezhetik – ha
a bírálóbizottság elnöke vagy a bírálóbizottság tagja ezt kifejezetten kéri – a tagok indokolással ellátott bírálati lapjai.
(2) Az ajánlatok bírálata és értékelése során a jegyzőkönyvnek részletes indokolást kell tartalmaznia a döntési javaslat
megalapozottságát illetően.
(3) Az eljárást lezáró döntési javaslatot tartalmazó jegyzőkönyvben a bizottság – jegyzőkönyvbe foglalt értékelésével –
javaslatot tesz a  Döntéshozó részére, hogy mely ajánlattevőt javasolja az  eljárás nyertesének, akivel javasolja
a  szerződés megkötését. A  bírálóbizottság javaslatot tehet a  második helyezett megnevezésére is, amennyiben
az ahhoz szükséges forrás biztosított.
(4) A  bírálóbizottság javaslata alapján az  ajánlatok érvénytelenségéről, az  ajánlattevők kizárásáról, az  érvényes
ajánlatokról, az  eljárás eredményességéről vagy annak eredménytelenségéről, az  eljárás nyerteséről a  döntést
a Döntéshozó hozza meg.
(5) Aki a beszerzési eljárás tekintetében bármilyen, az eljárás tisztaságát veszélyeztető cselekményt észlel, köteles ezt
haladéktalanul a bizottság elnökének, illetve közvetlen vezetőjének írásban jelenteni.
26. § Az eljárás eredményét csak a Döntéshozó döntését követően – figyelemmel a beszerzési eljárásra vonatkozó egyéb
jogszabályokban foglaltakra is – lehet kihirdetni. Köztes döntés esetén a köztes döntésről szóló tájékoztatást csak
a Döntéshozó döntését követően lehet megadni.
27. § A bírálóbizottság feladatai:
a) az  ajánlattétel/részvételre jelentkezés előtt a  gazdasági szereplők által a  dokumentációval kapcsolatosan
benyújtott szakmai kérdések megválaszolása, a  beérkezett ajánlatok/jelentkezések vizsgálata, bírálata,
közreműködés az egyes eljárási cselekményekben;
b) az eljárási határidők betartása;
c) az ajánlatok/részvételi jelentkezések felbontását követően az ajánlat(tétel)i felhívásban/részvételi felhívásban
meghatározott szempontok szerint – a vonatkozó jogszabályok figyelembevételével – elbírálja az ajánlatokat/
részvételi jelentkezéseket, amelyet a bizottság minden tagjának a rendelkezésére kell bocsátani;
d) az ajánlatokat az eljárást megindító felhívásban meghatározott értékelési szempont(ok) szerint értékeli;
e) amennyiben az  adott bírálóbizottsági tag szükségesnek tartja, akkor egyéni bírálati lap elkészítése, mely
tartalmazhat javaslattételt az  ajánlattevő(k)/részvételre jelentkező(k) kizárására, alkalmatlanságára,
az  ajánlat(ok)/részvételre jelentkezések érvényességére vagy érvénytelenségére, a  beszerzési eljárás
eredményére vagy eredménytelenségére, a nyertes ajánlattevőre, a szerződés megkötésére;
f ) a bírálatot és az értékelést követően írásbeli szakvéleményt és döntési javaslatot készít az eljárást lezáró döntést
meghozó személy részére;
g) a beszerzési eljárással kapcsolatos jogorvoslati eljárás esetén a BM-et képviselő személy szakmai támogatása.
28. § A  bírálóbizottság tagjai a  részvételi jelentkezések/ajánlatok bírálata, valamint az  ajánlatok értékelése során nem
utasíthatók, álláspontjukat önállóan, kizárólag a  jogszabályokban előírtak szerint, a  szakmai ismereteik és
az általánosan elfogadott szakmai szokások figyelembevételével, a beszerzési dokumentumokban meghatározottak
szerint alakítják ki.
29. § A bírálóbizottság tagjai a beszerzési eljárásban feladataikat a saját szakterületükre vonatkozó jogszabályok, közjogi
szervezetszabályozó eszközök, belső normák és szakmai elvárások szerint kötelesek ellátni.
8. Beszerzési eljárások előkészítése és megindítása 30. § (1) Kezdeményező – az 1. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a TKFO közreműködésével – a beszerzési
igény felmerülését követően a  bírálóbizottság összehívásáig előkészítő bizottságot hív össze. A  beszerzési eljárás
előkészítésébe, különösen az egybeszámítási szabályok alkalmazása, a becsült érték, az alkalmazandó eljárásrend és
az eljárás fajtájának meghatározása, a szerződéstervezet előkészítse, valamint a közbeszerzési eljáráshoz kapcsolódó
egyéb közbeszerzési szakkérdések rendezése tárgyában bevonhatja különösen a PEF-et és a PKSzF-et. A beszerzési
eljárás előkészítésébe, ha a  megkötendő szerződés jogi ellenjegyzése a  PKSzF hatáskörébe tartozik, a  PKSzF-et
be kell vonni.
(2) Az  előkészítő bizottság tagjai szakterületüket érintően részt vesznek a  beszerzési eljárás alapjául szolgáló
dokumentáció összeállításában, szükség esetén az  alkalmassági és értékelési szempontrendszer és az  egyéb
érvényességi kritériumok meghatározásában, valamint a  szerződés tervezete vonatkozásában minden esetben
a szakmai feltételek kidolgozásában.
(3) Az előkészítő bizottság tagja egyben a bírálóbizottság tagja is lehet.
31. § (1) Minden beszerzési igényt – függetlenül annak értékétől – a beszerzések megvalósítása előtt az alábbi szempontok
szerint szükséges megvizsgálnia a Kezdeményezőnek:
a) a tervezett, illetve kezdeményezett beszerzés tárgyának becsült értékét a beszerzési eljárás alapjául szolgáló
jogszabályok alapján egybe kell-e számítani a  BM egyéb, a  tárgyévben megvalósított vagy megvalósítani
tervezett beszerzéseinek értékével, és
b) a szerződés megkötése céljából szükséges-e beszerzési eljárás lefolytatása.
 (2) Az egybeszámítási szabályok értelmezéséhez a PEF BEO vagy a TKFO megkeresés esetén támogatást nyújt.
32. § (1) Az éves beszerzési vagy közbeszerzési tervben szereplő vagy más konkrét beszerzésre vonatkozó eljárás megindítása
érdekében a  Kezdeményezőnek írásos és részletesen indokolt adatszolgáltatást kell adni az  1.  § (2)  bekezdés
a) pontjában meghatározott esetben PEF, az 1. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a TKFO részére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatás kötelező tartalmi elemei:
a) a beszerzés tárgya, mennyisége;
b) a beszerzés szükségességének részletes indokolása;
c) a szerződés tervezett teljesítési határideje;
d) a beszerzés becsült összegének Kezdeményező által történő megjelölése;
e) a beszerzési igény részletes műszaki leírása, szakmai feltételeinek meghatározása;
f ) az alkalmassági feltételek meghatározása;
g) a beszerzési eljárás megindításának tervezett időpontja;
h) az árajánlatra/ajánlattételre felkérni kívánt gazdasági szereplők felsorolása;
i) a Kezdeményező részéről kijelölt szakmai kapcsolattartó megnevezése;
j) a beszerzési eljárás lefolytatása esetén a Kezdeményező részéről kijelölt bírálóbizottsági tagok megnevezése;
k) közbeszerzési eljárás lefolytatása esetén – amennyiben a  Kbt. nem teszi kötelezővé – felelős akkreditált
közbeszerzési szaktanácsadó igénybevételének igénye. 33. § A  Kezdeményező – az  1.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben a  PEF BEO-val, az  1.  § (2)  bekezdés
b)  pontjában meghatározott esetben a TKFO-val együttműködve – köteles a  közbeszerzési eljárások megindítása
előtt a tényleges becsült érték meghatározása és alátámasztása céljából – a Kbt. 28. § (2) bekezdése szerinti – külön
vizsgálatot végezni annak érdekében, hogy az egyes közbeszerzések értékét a piaci viszonyok alapján reálisan tudja
megbecsülni.
34. § (1) A 33. § szerinti vizsgálatot a Kezdeményező végzi azzal, hogy
a) a  Kbt. 28.  § (2)  bekezdése szerinti vizsgálat elvégzését megelőzően a  Kezdeményező ellenőrzés céljából
elektronikus úton megküldi az  1.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben a  PEF BEO, az  1.  §
(2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a TKFO részére a vizsgálat alapját képező dokumentumokat;
b) a megküldött dokumentumok alapján a PEF BEO vagy a TKFO megvizsgálja, hogy azok alkalmasak-e a becsült
érték alátámasztásához szükséges eljárás megkezdéséhez, javasolhatja azok kiegészítését, pótlását;
c) a PEF BEO vagy a TKFO hozzájárulása nélkül a becsült érték alátámasztására szolgáló, a Kbt. 28. § (2) bekezdés
a) alpontja szerinti eljárás nem indítható meg;
d) a teljes folyamatot írásban dokumentálni kell.
 (2) A PEF főosztályvezetőjének döntése esetén a 33–34. § szerinti vizsgálatot a Kezdeményező helyett a PEF BEO végzi el.
35. § Építési beruházás esetén a beszerzési eljárás indítását megelőzően a beruházás három hónapnál régebben készített
tervezői költségvetését a Kezdeményező a tervezővel egyezteti az aktuális piaci-kereskedelmi árviszonyoknak való
megfelelés és a beruházás pénzügyi fedezetének biztosítása érdekében.
36. § A becsült érték alapján a Kezdeményező – az 1. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben a PEF BEO-val,
az 1. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a TKFO-val együttműködve – elvégzi az egybeszámítási
vizsgálatot. Ennek során figyelembe kell venni a  tárgyévi közbeszerzési tervet, a  BM belső honlapján (Intranet)
közzétett beszerzési tervét és a PEF-től megkért kötelezettségvállalási nyilvántartási adatokat.
37. § (1) A becsült érték és az egybeszámítási vizsgálat eredményéről a Kezdeményező a 4. melléklet szerint nyilatkozik, ami
alapján az  1.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben a  PEF BEO, az  1.  § (2)  bekezdés b)  pontjában
meghatározott esetben a TKFO meghatározza az alkalmazandó eljárásrendet.
(2) A beszerzési eljárás lefolytatásához
a) a  PEF vezetőjének visszaigazolása (fedezetigazolás) szükséges arról, hogy az  ajánlatkérés időpontjában
a pénzügyi fedezet rendelkezésre áll (5. melléklet szerinti minta);
b) – a  Kbt. 53.  § (6)  bekezdése szerinti feltételes közbeszerzés esetén – a  PEF tájékoztatása szükséges,
a tájékoztatásnak tartalmaznia kell a 6. melléklet szerinti nyilatkozatot, amelyen a PEF vezetője a tájékoztatás
tudomásulvételét aláírásával igazolja.
38. § Az  előkésztés során a  rendelkezésre álló adatok alapján – a  bizottsági tagok vagy az  eljárásba bevont személyek
közreműködésével – előkésztő bizottság elkészíti a beszerzés dokumentációját.
39. § (1) A  Kbell. Korm. rendelet hatálya alá tartozó beszerzés esetén a  dokumentációt a  bizottság általi véglegesítését
követően a PEF BEO – a hivatali út betartásával – a Miniszterelnökség részére megküldi a beszerzés indokoltságának
vizsgálata és a beszerzési eljárás ellenőrzése céljából.
(2) A Miniszterelnökség írásos véleményének és hiánypótlásának kézhezvételét követően a PEF BEO a bizottsági tagok
közreműködésével megvizsgálja a  visszaküldött véleményt és hiánypótlást, és a  hiánypótlásban megszabott
határidőn belül intézkedik a Miniszterelnökség által megjelölt adatok, dokumentumok és hiányosságok pótlására,
a  hibák javítására és a  minőség-ellenőrzési tanúsítványban meghatározott észrevételekre vonatkozó válaszok
megadására.
(3) A  Kbell. Korm. rendelet hatálya alá tartozó beszerzési eljárás az  illetékes miniszter hozzájárulása hiányában nem
kezdhető meg.
40. § A Kezdeményező – az 1. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a TKFO közreműködésével történő –
felterjesztése alapján a Döntéshozó hagyja jóvá
a) az ajánlattételre felkérni kívánt gazdasági szereplők személyét, ha az eljárás alapján szükséges;
b) az összeállított közbeszerzési dokumentumok tartalmát;
c) a közbeszerzési eljárás megindítását.
41. § A közbeszerzési eljárás során az 1. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben a PEF BEO, az 1. § (2) bekezdés
b) pontjában meghatározott esetben a TKFO feladata a Kbt. 37. §-a, valamint a 43. § (1) bekezdés b)–f ) pontja szerinti
dokumentumok közzététele.
9. Az ajánlatok felbontása 42. § (1) Az ajánlatok felbontását a bírálóbizottság kijelölt tagja végzi.
 (2) Az ajánlatok felbontásának technikai feltételeiről, így különösen a beléptetésről, a helyszín biztosításáról, a jelenléti ív
és a jegyzőkönyvek elkészítéséről, azok megküldéséről a bírálóbizottság kijelölt tagja gondoskodik.
10. Felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó igénybevétele 43. § Kezdeményező a  közbeszerzési eljárásba annak előkészítésétől felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadót
vonhat be, ha erre a forrás biztosított. Továbbá felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadót von be a Kbt. 27. §
(3)  bekezdésében meghatározott esetekben. A  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadói tevékenységet
elláthatja a BM állományába tartozó természetes személy is.
44. § A  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadóval kötendő szerződéskötésnél Kezdeményező figyelembe veszi
az alábbiakat:
a) Ha a  BM rendelkezik vonatkozó keretszerződéssel, akkor Kezdeményezőnek lehetősége van ennek keretei
között igénybe venni a PEF engedélyével a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó szolgáltatását. Ha
a  BM nem rendelkezik ilyen keretszerződéssel, Kezdeményező intézkedik a  szerződés megkötésére
vonatkozóan.
b) A  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadónak rendelkeznie kell külön jogszabályban meghatározott
felelősségbiztosítással. A szerződésben rögzíteni kell, hogy a felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó
rendelkezésére álló biztosítási összeghatár a  biztosítási időszakban esetleg már korábban bekövetkezett
biztosítási események következtében nem csökkenhet.
c) A  szerződésben rögzíteni kell, hogy jogorvoslat esetén a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó
képviseli a BM-et a Közbeszerzési Döntőbizottság előtt, valamint ha az eljárás bírósági szakaszba kerül, köteles
együttműködni a PKSzF-fel.
11. Szerződéssel kapcsolatos követelmények, a szerződések megkötése 45. § Az építési beruházás tervezésére vonatkozó szerződésben rögzíteni kell, hogy a tervező a szerződés teljesítésének
időpontját követő 24 hónapban a  BM igénye esetén egy alkalommal térítésmentesen felülvizsgálja és – szükség
szerint változtatással – ismételten megállapítja a beruházásnak a tervezési szerződés teljesítésekor a BM részére már
átadott árazott tervezői költségvetését.
46. § Az  eredményes beszerzési eljárást követően a  nyertes ajánlattevővel a  szerződés aláírásának előkészítése és
lebonyolítása a  Kezdeményező vagy az  1.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben a  PEF BEO, az  1.  §
(2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a TKFO feladata.
12. A Kkr. hatálya alá tartozó közbeszerzésekre vonatkozó szabályok
47. § (1) A  Kkr. hatálya alá tartozó kiemelt termékeket érintő közbeszerzések és beszerzések (a továbbiakban együtt: Kkr.
szerinti beszerzés) vonatkozásában a  PEF BEO – az  Informatikai Főosztály közreműködésével – elkészíti és
a  Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF) által működtetett központosított közbeszerzési
portálon (a továbbiakban: KEF portál) rögzíti a  Kkr. 17.  § (2) és (3)  bekezdése szerinti – a  (2)  bekezdés szerinti
adatszolgáltatás alapján összesített – éves közbeszerzési tervet az ott meghatározott formában és határidőig, továbbá
gondoskodik az azt érintő módosítások bejelentéséről.
(2) Az  Informatikai Főosztály – a  központi beszerzési rendszerhez történő kapcsolódás érdekében – a  Kkr. 16.  §
(1) bekezdése szerint bejelentkezik a KEF portálon, valamint ha szükséges, a KEF portálon az intézményi és felhasználói
adatokban bekövetkezett változásokat öt munkanapon belül átvezeti, továbbá gondoskodik a Kkr. 16. § (3) bekezdése
szerinti éves felülvizsgálat elvégzéséről.
48. § (1) Az 1. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben a PEF BEO, az 1. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott
esetben a TKFO feladata:
a) a Kkr. 17. § (1) bekezdésében foglalt igények – ide értve a Kkr. 7. § (1) bekezdés b) és d) pontjában szabályozott,
saját hatáskörben történő beszerzési igényt is – KEF portálra történő bejelentése, előzetes rögzítése, valamint
b) a Kkr. 8. § (1) bekezdése szerinti esetben a tájékoztató megküldése a KEF számára.
(2) A KEF portálra való bejelentkezési jogosultság biztosításáról a Kezdeményező igénylésére az Informatikai Főosztály
gondoskodik.
49. § (1) A Kkr. szerinti beszerzéseket a Kezdeményező az 1. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben a PEF BEO,
az 1. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a TKFO közreműködésével bonyolítja le.
(2) A Kbell. Korm. rendelet 6. § (5) bekezdése szerinti adatszolgáltatást a határidőt megelőző 5 nappal Kezdeményező
megküldi a PEF BEO részére.
13. Minősített beszerzési eljárás 50. § A minősített beszerzési eljárásra – a Kbt. 9. § (1) bekezdés a) pontja szerinti beszerzések kivételével – alkalmazni kell
a Kbell. Korm. rendelet szabályait.
51. § (1) Ha a beszerzés
a) a  Kbt. 9.  § (1)  bekezdés a)  pont második fordulata alapján a  Vbt. alkalmazása alól is kivételt képez, akkor
az  alapvető biztonsági érdeket érintő beszerzések Országgyűlés általi mentesítésének kezdeményezésére
vonatkozó feltételekről és eljárásról, valamint az  ilyen beszerzések megvalósításakor az  ajánlatkérő által
érvényesítendő követelményekről szóló 225/2016. (VII. 29.) Korm. rendelet, illetve
b) ha a  Kbt. 9.  § (1)  bekezdés b)  pont hatálya alá tartozik, akkor a  minősített beszerzések Országgyűlés általi
mentesítésének kezdeményezésére vonatkozó feltételekről és eljárásról, valamint az  ilyen beszerzések
megvalósításakor az ajánlatkérő által érvényesítendő követelményekről szóló 492/2015. (XII. 30.) Korm. rendelet
által meghatározott eljárásrend szerint a Kezdeményező a Rendészeti Államtitkárság útján szerzi be az Országgyűlés
illetékes bizottságának döntését.
(2) Kezdeményező az (1) bekezdés szerinti engedély megszerzése érdekében készített kérelmet – annak megküldését
megelőzően – legalább 3 napos véleményezési határidővel szakmai egyeztetés céljából megküldi a  gazdasági
helyettes államtitkár és a szabályozási és koordinációs helyettes államtitkár számára.
IV. Fejezet
EGYÉB BESZERZÉSEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK 52. § (1) Az egyéb beszerzésekre a II. Fejezettől eltérően az e fejezetben foglalt szabályokat kell alkalmazni.
 (2) Amennyiben a  beszerzés értéke meghaladja a  nettó 1 000 000 Ft-ot, illetve természetes személlyel megkötendő
megbízási szerződések esetében a  bruttó 1 000 000 Ft-ot, és nem kötelező más beszerzési eljárást alkalmazni,
úgy  legalább három gazdasági szereplőtől vagy természetes személytől kell egy időben, írásban árajánlatot kérni
(a továbbiakban: árajánlatkérés) a teljesítésre.
(3) Az egyéb beszerzések esetében is figyelembe kell venni a Kbt. szerinti egybeszámítási kötelezettséget.
 (4) A közbeszerzési értékhatárok alatti értékű beszerzések megvalósításával és ellenőrzésével kapcsolatos szabályokról
szóló 459/2016. (XII. 23.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: 459/2016. Korm. rendelet) meghatározott
adatszolgáltatásokat a PEF BEO végzi.
53. § (1) Nem kell három árajánlatot kérni
a) a Kbt. kivételi körbe tartozó beszerzések esetében;
b) a 459/2016. Korm. rendelet 3. § (1) bekezdése szerinti esetekben;
c) amennyiben a  beszerzés értéke nem haladja meg a  nettó 1 000 000 Ft-ot, illetve természetes személlyel
megkötendő megbízási szerződések esetében a bruttó 1 000 000 Ft-ot, és nem kötelező más beszerzési eljárást
alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kivételi körbe tartozó beszerzésnél a Kezdeményező árajánlatokat kérhet be. Ebben az esetben
a Döntéshozó az árajánlatok alapján dönthet, hogy mely ajánlattevővel köt szerződést.
54. § Az  egyéb beszerzés lefolytatása esetén kizárólag az  1.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben a  PEF,
az  1.  § (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott esetben a  TKFO vezetőjének javaslata alapján kell bizottságot
létrehozni.
55. § (1) A beszerzési eljárás előkészítését, az árajánlatkérést, az ahhoz kapcsolódó eljárást és a gazdasági szereplőkkel való
kapcsolattartást a Kezdeményező végzi azzal, hogy
a) a  beszerzési eljárás megindítása előtt megadja a  Kezdeményező által a  beszerzési eljárás becsült értékét,
az  ajánlattételre felkérni kívánt gazdasági szereplők felsorolását, bizottság kijelölésének kezdeményezése
esetén a Kezdeményező részéről kijelölt bizottsági tagok megnevezését, a kezdeményező szervezeti egységnél
kijelölt szakmai kapcsolattartó megnevezését;
b) az árajánlatkérést megelőzően az árajánlatkérés, illetve adott esetben az annak részét képező egyéb kapcsolódó
dokumentumok vizsgálata érdekében a Kezdeményező elektronikus úton megküldi azokat az 1. § (2) bekezdés
a)  pontjában meghatározott esetben a  PEF BEO, az  1.  § (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott esetben
a TKFO részére ellenőrzés céljából;
c) az  1.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben a  PEF BEO, az  1.  § (2)  bekezdés b)  pontjában
meghatározott esetben a  TKFO a  megküldött dokumentumokat – amennyiben a  beszerzési eljárás
eredményeként megkötendő szerződés ellenjegyzése a PKSZF hatásköre, annak bevonásával – megvizsgálja,
hogy azok alkalmasak-e az eljárás megkezdéséhez, javasolhatja azok kiegészítését, pótlását;
d) az  1.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben a  PEF BEO, az  1.  § (2)  bekezdés b)  pontjában
meghatározott esetben a TKFO hozzájárulása nélkül az eljárás nem indítható meg.
(2) Az 1. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben a PEF, az 1. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott
esetben a TKFO vezetőjének döntése alapján az (1) bekezdésben meghatározott feladatokat a közvetlenül a PEF BEO
vagy a TKFO végzi a Kezdeményező közreműködésével.
56. § (1) Bizottság kijelölése esetén legalább 3 fő vesz részt az eljárásban a következő összetételben:
a) az  1.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben a  PEF BEO, az  1.  § (2)  bekezdés b)  pontjában
meghatározott esetben a TKFO kijelölt munkatársa;
b) 1 fő beszerzés tárgya szerinti, szakmai szakértelemmel rendelkező, a kezdeményező szervezeti egység által
megjelölt munkatárs;
c) 1 fő jogi szakértelemmel rendelkező munkatárs.
(2) A Döntéshozó az eljárásban részt vevőket egy megbízásban jelöli ki.
57. § (1) Az  egyéb beszerzést – annak előkészítésétől az  eljárás alapján kötött szerződés megkötéséig – kötelező írásban
dokumentálni.
(2) Az  egyéb beszerzés esetében az  árajánlatkérést a  gazdasági szereplők részére egyidejűleg, írásban, valamennyi,
az ajánlattételhez szükséges információval együtt kell megküldeni.
58. § Az árajánlatkérésnek legalább az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) az egyéb beszerzés tárgyának pontos meghatározását, főbb adatait, mennyiségét;
b) a teljesítés helyét, határidejét, feltételeit, az ellenszolgáltatással kapcsolatos kikötéseket, feltételeket;
c) az árajánlat benyújtásának helyét, módját (írásban vagy elektronikus úton), határidejét (óra, perc pontossággal),
példányszámát és a szükséges mellékleteket, valamint azt a rendelkezést, hogy az árajánlatoknak a benyújtásra
nyitva álló határidőben be kell érkezniük a BM-hez, azaz nem elegendő az ajánlatok postára adása;
d) az értékelés szempontját;
e) a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 6:74. § (2) bekezdésben foglalt tájékoztatást, mely szerint
az ajánlatkérő kiköti azt a jogot, hogy a szerződéskötést megtagadhatja;
f ) a tárgyalás tartásának lehetőségéről szóló tájékoztatást, amennyiben az  egyéb tárgya vagy egyéb indok
megköveteli;
g) a szerződéstervezetet vagy írásos megrendelés esetén a megrendelésben rögzítendő feltételeket.
59. § Az árajánlat benyújtásának határidejét úgy kell megállapítani, hogy a gazdasági szereplők egyenlő eséllyel megfelelő
árajánlatot tehessenek. Az árajánlatkérés tartalmát úgy kell meghatározni, hogy annak alapján a gazdasági szereplők
megfelelő árajánlatot tehessenek, és a  szabályszerűen, határidőben benyújtott árajánlatok összehasonlíthatóak
legyenek.
60. § Árajánlatkérő az  árajánlatkérésben meghatározott feltételeknek megfelelő árajánlatokat a  legalacsonyabb ár vagy
a legjobb ár-érték arány értékelési szempont alapján bírálja el. Amennyiben az értékelés szempontjaként a legjobb
ár-érték arány kerül előírásra, úgy az ár részszempont mellett további legalább egy részszempontot kell meghatározni.
61. § Az  árajánlat benyújtására előírt határidő lejártáig módosíthatóak az  árajánlatkérésben meghatározott feltételek.
A  módosított feltételekről az  árajánlat benyújtási határidő lejártáig új árajánlatkérést kell egyidejűleg valamennyi
gazdasági szereplőnek küldeni, amelyben – szükség esetén – új árajánlat benyújtási határidőt kell megállapítani.
62. § (1) Az árajánlatot
a) személyesen vagy postai úton az  árajánlatkérésben meghatározott példányban, írásban, zárt borítékba
csomagolva kell benyújtani az árajánlatkérésben megjelölt címre, vagy
b) elektronikus úton lehet benyújtani az ajánlatkérésben meghatározottak szerint.
(2) Az  árajánlatkérésben elő kell írni, hogy borítékon fel kell tüntetni az  árajánlatot tevő gazdasági szereplő nevét és
székhelyét, valamint az árajánlat tárgyát és azt hogy: „az árajánlat benyújtási határidő előtt nem bontható fel”.
63. § Az  árajánlatot tevő gazdasági szereplő részére – amennyiben árajánlatát személyesen nyújtja be – az  árajánlat
átvételéről elismervényt kell adni. Az átvételi elismervénynek tartalmaznia kell az átvétel helyét, időpontját, az átadó
és az átvevő nevét és kézjegyét. Elektronikus úton benyújtott árajánlat esetén elektronikus visszaigazolást kell küldeni
az árajánlat megérkezéséről.
64. § A beérkezett árajánlatok vizsgálatát az árajánlatkérésben meghatározott feltételeknek megfelelően az 1. § (2) bekezdés
a) pontjában meghatározott esetben a PEF BEO, az 1. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a TKFO
kijelölt munkatársa vagy – kijelölés esetén – a  bizottság végzi. A  Kezdeményezővel a  beérkezett árajánlatok és
a műszaki tartalom megfelelőségét egyeztetni kell.
65. § Amennyiben az árajánlatot tevő gazdasági szereplő által megadott szakmai ajánlat az egyenértékűség vizsgálatát
szükségessé teszi, úgy a  beszerzés tárgya szerinti szakértelemmel rendelkező bizottsági tag dönt az  árajánlat
megfelelőségéről.
66. § Érvénytelen az árajánlat, amennyiben
a) az árajánlat benyújtási határidő lejártát követően nyújtja be azt a gazdasági szereplő;
b) az abban meghatározott ellenszolgáltatás mértéke eléri a Kbt. szerinti közbeszerzési értékhatárt;
c) az árajánlatkérésben foglaltaknak nem felel meg, vagy a  gazdasági szereplő nem tudja megfelelő módon
igazolni az eltérést. 67. § Eredménytelen az  egyéb beszerzés, ha az  értékelési szempontra tekintettel legkedvezőbb érvényes árajánlat
meghaladja a fedezet mértékét, és a hiányzó fedezet nem bocsátható rendelkezésre.
68. § A  Döntéshozó az  elbírált árajánlatok alapján saját hatáskörben dönt az  ajánlatok elfogadásáról és szerződéskötés
engedélyezéséről.
69. § A  döntést követően 8 napon belül az  árajánlatkérés eredményéről tájékoztatni kell az  árajánlatot tevő gazdasági
szereplőket, továbbá tájékoztatni kell a nyertes ajánlattevőt a szerződéskötés tervezett idejéről.
V. Fejezet
A KÖZBESZERZÉSEK ELLENŐRZÉSE 70. § A  BM közbeszerzéseinek belső ellenőrzését az  éves ellenőrzési terv vagy a  miniszter külön utasítása alapján
az Ellenőrzési Főosztály végzi.
VI. Fejezet
JOGORVOSLAT 71. § (1) Ha az eljárásba felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó
a) bevonásra került, akkor a jogorvoslatra a 44. § c) alpontjában foglaltakat kell alkalmazni;
b) nem kerül bevonásra, akkor a BM-et a jogorvoslat minden szakaszában a PKSzF képviseli.
(2) Jogorvoslat esetén Kezdeményező haladéktalanul intézkedik az  eljárás dokumentumainak PKSzF-re történő
megküldéséről.
VII. Fejezet
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 72. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Ezen utasítás rendelkezéseit a hatálybalépését követően megindított eljárásokban kell alkalmazni.
73. § Hatályát veszti a Belügyminisztérium Beszerzési Szabályzatáról szóló 6/2016. (IV. 25.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2/2018. (II. 28.) LÜ utasítása a szervezeti integritást sértő események kezelésének eljárási szabályairól.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a költségvetési
szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 6. § (4) és (4a) bekezdésére –
az ügyészség működésével kapcsolatban felmerülő szervezeti integritást sértő események kezelésének eljárásrendjéről a következő
utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az  utasítás tárgyi hatálya a  szervezeti integritást sértő eseményekre vonatkozó bejelentések kivizsgálására
és  kezelésére, valamint azzal összefüggésben az  ügyészségi alkalmazottak munkavégzésével kapcsolatos
– az Alaptörvényben, az ügyészségre vonatkozó jogszabályokban, a legfőbb ügyészi utasításokban és körlevelekben
foglalt szabályoktól, valamint a  jogszabályi keretek között meghatározott szervezeti célkitűzésektől, értékektől
és elvektől eltérő – magatartásának vizsgálatára terjed ki.
(2) Az utasítás hatálya nem terjed ki
a) az ügyészségi alkalmazott azon magatartásának vizsgálatára, amellyel kapcsolatban jogszabály szerint kijelölt
szerv vagy személy jogosult, illetve köteles eljárni, így különösen arra az esetre, amikor büntető-, szabálysértési
vagy fegyelmi eljárásnak van helye,
b) a közérdekű bejelentés kivizsgálására,
c) a költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló jogszabályokban meghatározott
szabálytalanság vizsgálatára és kezelésére,
d) más eljárás hatálya alá tartozó egyéni jog- vagy érdeksérelem orvoslására vagy igény érvényesítésére irányuló
kérelemre. 2. § Az utasítás alkalmazásában:
a) integritás tanácsadó: a legfőbb ügyész által a szervezeti integritást sértő eseményekkel kapcsolatos feladatok
ellátására kijelölt, és e  feladatai tekintetében közvetlenül a  legfőbb ügyész irányítása alatt álló ügyészségi
alkalmazott,
b) szervezeti integritást sértő esemény: minden olyan esemény, amely az  ügyészségre vonatkozó szabályoktól,
valamint a meghatározott szervezeti célkitűzésektől, értékeknek és elveknek megfelelő működéstől eltér.
2. A szervezeti integritást sértő esemény bejelentése, a bejelentés kezelése
3. § (1) Szervezeti integritást sértő eseménnyel kapcsolatos bejelentést (a továbbiakban: bejelentés) bárki tehet. A bejelentést
szóban vagy írásban lehet megtenni.
(2) Szóban bejelentést tenni az  integritás tanácsadó e célra kijelölt fogadó helyiségében vagy az ügyészség hivatalos
honlapján, a ww w.ugyesz seg.h u oldalon, az integritás tanácsadó cím alatt közzétett telefonszámon lehet. A szóban
tett bejelentésről jegyzőkönyvet kell felvenni.
(3) Az  integritás tanácsadó előzetes bejelentkezés alapján kérelemre – legkésőbb a  kérelem beérkezésétől számított
öt munkanapon belül – lehetőséget biztosít a bejelentés személyes megtételére.
(4) Írásban bejelentést tenni az  erre a  célra kialakított elektronikus levélcímen (integritas @ mk u.h u) vagy postai úton,
a bejelentés integritás tanácsadónak történő megküldésével lehet.
(5) Amennyiben a szervezeti integritást sértő esemény az integritás tanácsadó magatartásával, tevékenységével hozható
összefüggésbe, akkor a bejelentést közvetlenül a legfőbb ügyésznél vagy az általa kijelölt ügyészségi alkalmazottnál
lehet megtenni.
4. § (1) A papíralapú bejelentést a beérkezés, illetve az átvétel időpontjában érkeztetni kell.
 (2) Amennyiben a  bejelentést a  kezelésére jogosultsággal nem rendelkező személy vagy szervezeti egység veszi át,
köteles haladéktalanul, de legkésőbb a bejelentés beérkezését követő első munkanapon az integritás tanácsadónak,
illetve a 3. § (5) bekezdésében meghatározott esetben a legfőbb ügyésznek átadni, illetve megküldeni.
(3) A  bejelentés érkeztetéséről, iktatásáról az  integritás tanácsadó által kijelölt ügyészségi alkalmazott gondoskodik.
A  bejelentéssel kapcsolatos dokumentumokat az  integritás tanácsadó kezeli, tartja nyilván és őrzi. Az  integritás
tanácsadó köteles gondoskodni arról, hogy a személyes, illetve védett adatokhoz illetéktelen személy ne férjen hozzá.
(4) Az iktatórendszerben az integritási üggyel kapcsolatos iratot úgy kell iktatni, hogy az adattartalmát kizárólag a legfőbb
ügyész, az integritás tanácsadó és indokolt esetben a legfőbb ügyész egyedi felhatalmazása alapján kijelölt ügyészségi
alkalmazott ismerhesse meg.
3. A szervezeti integritást sértő esemény vizsgálata 5. § (1) Az  integritás tanácsadó a  beadvány beérkezését követően haladéktalanul megvizsgálja, hogy az  1.  §-ban
meghatározott bejelentésnek minősül-e.
(2) Az integritás tanácsadó azt a beadványt, amely nem minősül az 1. §-ban meghatározott bejelentésnek, tartalmától
függően a bejelentő egyidejű értesítése mellett
a) további ügyintézés céljából a  beérkezést követő három munkanapon belül átteszi az  ügyészség eljárásra
jogosult más szervezeti egységéhez, vagy
b) haladéktalanul intézkedik az eljárásra jogosult köteles szervhez vagy személyhez történő áttételéről.
(3) A  név nélkül vagy azonosíthatatlan bejelentő által tett bejelentés, illetve a  korábban már vizsgált és tartalmában
megegyező bejelentés vizsgálata mellőzhető. Az  olyan bejelentés vizsgálata is mellőzhető, amelyet a  szervezeti
integritást sértő eseményről való tudomásszerzéstől számított hat hónap után vagy az esemény bekövetkezésétől
számított egy éven túl terjesztettek elő.
(4) Az integritás tanácsadó nem köteles vizsgálni a nyilvánvalóan alaptalan, illetve kizárólag magánvéleményt tartalmazó
bejelentést.
(5) A bejelentés vizsgálatának mellőzéséről az azonosítható bejelentőt tájékoztatni kell.
 (6) Az érdemi ügyintézést nem igénylő bejelentésekről az integritás tanácsadó rövid összefoglalóban évente tájékoztatja
a legfőbb ügyészt. 6. § (1) Az integritás tanácsadó köteles soron kívül jelenteni a legfőbb ügyésznek a bejelentett integritást sértő eseményben
való bármely közvetlen vagy közvetett érintettségét. A jelentés alapján a legfőbb ügyész dönt az integritás tanácsadó
adott ügy vizsgálatából való kizárásáról.
(2) Az integritás tanácsadó kizárása esetén a vizsgálatot a legfőbb ügyész által az adott ügy vizsgálatára kijelölt ügyészségi
alkalmazott folytatja le.
7. § (1) Az integritás tanácsadó az ügyintézés megkezdésekor a bejelentést a következő szempontok alapján értékeli:
a) a bejelentés igényel-e vizsgálatot, illetve a vizsgálat mellőzhető-e;
b) a  bejelentés a  szervezet működésével összefüggő visszaéléssel, szabálytalansággal kapcsolatos-e vagy
korrupciós kockázatra való figyelemfelhívás;
c) a bejelentés igényel-e sürgős intézkedést.
(2) Az  integritás tanácsadó a  sürgős intézkedést igénylő bejelentésről – a  bejelentés rövid tartalmi összefoglalóját
és az ügymenetre vonatkozó javaslatot tartalmazó feljegyzésben – soron kívül tájékoztatja a legfőbb ügyészt.
(3) Az integritás tanácsadó, amennyiben értékelése szerint a bejelentés sürgős intézkedést igényel, a 8. § és a 9. § szerinti
intézkedéseket soron kívül teszi meg.
8. § (1) Az integritás tanácsadó a bejelentés értékelését követően megvizsgálja, hogy rendelkezésre állnak-e az eljárásához
szükséges vagy a beadványban jelzett dokumentumok, valamint a bejelentés intézéséhez szükséges további egyéb
információk. Amennyiben szükséges, intézkedik a  dokumentumok, információk (a továbbiakban együtt: adatok)
beszerzése iránt.
(2) Az  adatokat a  rendelkezésükre bocsátása érdekében megkeresett ügyészségi szervezeti egység vezetője köteles
a  megkeresésben meghatározott határidőn belül – amely sürgős intézkedést igénylő ügy esetén 5 munkanapnál,
más  esetben 15 munkanapnál hosszabb nem lehet – az  adatkezelésre vonatkozó szabályok betartása mellett
az integritás tanácsadó rendelkezésére bocsátani.
(3) A megkeresett ügyészségi szervezeti egység vezetője az indokok megjelölése mellett köteles a megadott határidő
lejárta előtt papír alapon vagy elektronikus úton írásban jelezni, ha az  adatszolgáltatásnak határidőben nem tud
eleget tenni. Indokolt esetben az  integritás tanácsadó a  határidőt egy alkalommal további 15 nappal
meghosszabbíthatja.
9. § (1) Amennyiben a  bejelentés jellege és eredményes intézése indokolttá teszi, az  integritás tanácsadó a  bejelentőt,
továbbá az ügyben érintett vagy arról ismerettel rendelkező ügyészségi alkalmazottat meghallgathatja.
(2) Az  integritás tanácsadó a  személyes meghallgatás kezdeményezéséről az  ügyészségi alkalmazottat legalább
a meghallgatás időpontja előtt 3 munkanappal értesíti. Az értesítés tartalmazza a bejelentés tárgyát, a meghallgatás
helyét, idejét és várható időtartamát. Az integritás tanácsadó a meghallgatás tényéről és időpontjáról a munkáltatói
jogkör gyakorlóját tájékoztatja.
(3) A személyes meghallgatásról jegyzőkönyv készül, amely tartalmazza
a) a meghallgatás helyét, időpontját,
b) a meghallgatott nevére, beosztására, szervezeti egységére vonatkozó adatokat,
c) a meghallgatás tárgyát,
d) a meghallgatás során feltett kérdéseket, az azokra adott válaszokat és
e) a meghallgatáson résztvevők aláírását.
(4) A bejelentést tevő, illetve a meghallgatással érintett ügyészségi alkalmazott köteles a meghallgatására meghatározott
helyen és időben megjelenni.
(5) A  bejelentést tevő, illetve a  meghallgatással érintett ügyészségi alkalmazott a  meghallgatás során nem köteles
nyilatkozatot tenni, de ez  esetben előzetesen fel kell hívni a  figyelmét arra, hogy a  vizsgálat a  rendelkezésre álló
adatok alapján lesz lefolytatva.
(6) Ha a bejelentő nem ügyészségi alkalmazott, a meghallgatáson való megjelenésre nem kötelezhető. A meghallgatásról
szóló értesítésben a  bejelentő figyelmét előzetesen fel kell hívni arra, amennyiben nem jelenik meg, a  vizsgálat
a rendelkezésre álló adatok alapján lesz lefolytatva.
10. § (1) A  bejelentés ügyintézési határideje 30 munkanap, amely a  8.  § (3)  bekezdése esetén, illetve különösen indokolt
esetben legfeljebb további 30 munkanappal meghosszabbítható. Az ügyintézési határidő a bejelentés beérkezését
követő munkanapon kezdődik.
(2) A legfőbb ügyész az integritás tanácsadó indokolt kérésére, illetve a 6. § (2) bekezdése esetén az ügyintézési határidőt
az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően is megállapíthatja.
11. § Az  ügyintézés alatt álló bejelentéssel tartalmában megegyező újabb, eltérő személytől érkező bejelentés az  első
bejelentéssel kapcsolatos eljárás lezárásáig egyesíthető.
12. § (1) Az eljárás alatt keletkezett iratokba, kezelt adatokba
a) teljeskörűen a legfőbb ügyész, az integritás tanácsadó és
b) nyilatkozatait illetően a meghallgatott
tekinthet be.
(2) Az integritás tanácsadó a vizsgálat során tudomására jutott adatot köteles bizalmasan kezelni.
13. § (1) Az integritás tanácsadó az ügyintézésének lezárását követően összegző feljegyzést készít a legfőbb ügyész részére.
 (2) Az összegző feljegyzés tartalmazza
a) a bejelentés rövid összefoglalását,
b) a bejelentés alapján már megtett intézkedéseket,
c) a vizsgálat nélkül lezárható ügyek esetében a vizsgálat mellőzésének okait,
d) az eljárás során figyelembe vett, illetve mellőzött adatokat,
e) az integritás tanácsadó által kiadmányozott intézkedéseket,
f ) az ügy lezárásához szükséges intézkedésekre vonatkozó javaslatokat.
(3) A korábban már vizsgált és tartalmában megegyező bejelentés vizsgálatának mellőzésekor az összegző feljegyzésben
a korábbi vizsgálatra és annak eredményére utalni kell.
(4) Az integritás tanácsadó az összegző feljegyzést a vizsgálat során keletkezett dokumentumokkal és az ügy lezárásához
szükséges tervezettel, illetve a  bejelentő részére elkészített válaszlevél-tervezettel együtt terjeszti fel a  legfőbb
ügyésznek.
14. § (1) A legfőbb ügyész az összegző feljegyzés alapján döntést hoz
a) további kiegészítő vizsgálat lefolytatásáról,
b) más hatóság megkereséséről,
c) annak megállapításáról, hogy nem történt szervezeti integritást sértő esemény vagy
d) az integritássértés megállapításáról.
(2) Az  integritássértés megállapítása esetén a  legfőbb ügyész dönt az  alkalmazandó jogkövetkezményekről, a  feltárt
problémák okainak megszüntetésével és a jogszerű állapot helyreállításával kapcsolatos intézkedésekről.
(3) A jogkövetkezmény lehet különösen
a) büntetőeljárás, szabálysértési vagy fegyelmi eljárás, kártérítési eljárás megindítása vagy kezdeményezése,
illetve
b) belső szabályozás módosítása, betartásának fokozott ellenőrzése.
(4) A  vizsgálat eredményéről a  bejelentőt az  integritás tanácsadó – az  adatkezelésre vonatkozó rendelkezések
figyelembevételével – írásban értesíti.
4. A bejelentő védelme 15. § (1) Az integritással kapcsolatos ügy kezelése során úgy kell eljárni, hogy a bejelentő joga vagy jogos érdeke ne sérüljön.
 (2) A bejelentővel szemben nem alkalmazható semmiféle hátrányos jogkövetkezmény, bejelentéséért felelősségre nem
vonható, kivéve, ha megállapítást nyer, hogy szándékosan valótlan tartalommal tett bejelentést.
 (3) A bejelentő a bejelentésében vagy meghallgatása során kérheti adatainak zártan történő kezelését. Ebben az esetben
a bejelentő adatait az ügy iratai között az integritás tanácsadó, illetve a 3. § (5) bekezdése alapján kijelölt ügyészségi
alkalmazott által aláírt zárt borítékban kell elhelyezni, amelynek tartalmáról csak a legfőbb ügyésznek lehet adatot
szolgáltatni.
(4) Amennyiben a bejelentés jellege ezt indokolttá teszi, más meghallgatott is kérheti személyes adatainak zártan történő
kezelését.
(5) A bejelentő személyére vonatkozó adatok nyilvánosságra hozatalához a bejelentő írásban tett előzetes hozzájárulása
szükséges. Amennyiben a  bejelentő bizonyíthatóan szándékosan valótlan tartalmú bejelentést tett, és alaposan
feltehető, hogy ezzel bűncselekményt vagy fegyelemsértését követett el, másnak kárt vagy egyéb jogsérelmet
okozott, adatai az eljárás kezdeményezésére, valamint lefolytatására jogosult részére átadhatók.
5. Záró rendelkezések 16. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


text:
29/2009. (XII. 11.) SZMM rendelete a Nemzeti Civil Alapprogram működését érintő egyes kérdésekről.
A Nemzeti Civil Alapprogramról szóló 2003. évi L. törvény (a továb biak ban: NCAtv.) 15. § (4) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
m) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) Tanács: az NCAtv. 4. § (1) bekezdése szerinti testület;
b) Kollégium: az NCAtv. 5. § (1) bekezdése szerinti testület;
c) kezelő szerv: a Nemzeti Civil Alapprogram (a továb biak ban: Alapprogram) – a Kormány rendeletében kijelölt –
kezelő szerve;
d) Alapprogram Miniszteri Titkársága: a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős minisztert
(a továb biak ban: miniszter) az Alapprogrammal kapcsolatos feladatainak ellátásában segítő miniszteri titkárság;
e) adatfelelős: az a szerv vagy személy, amely az adat honlapon történő közzétételét kezdeményezi;
f) közzétételre kötelezett személy, illetve szerv: akinek jogszabály az Alapprogram honlapján történő közzétételi
kötelezettséget ír elő. I. RÉSZ
AZ ALAPPROGRAM TESTÜLETEINEK ÉS KEZELŐ SZERVÉNEK ÉVES BESZÁMOLÓJA
A kollégiumi beszámolók tartalmi elemei 2. § (1) A Kollégium az NCAtv. 9/A. § (1) bekezdésében foglalt beszámolóját az alábbi szerkezetben és szempontok szerint
készíti el:
a) a kollégiumi ülések és az elektronikus szavazások száma, a testület működésének tapasztalatai, különös
tekintettel a tárgyévre vonatkozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásáról szóló jogszabályban foglalt
határidők betartására, a tagok testületi üléseken, határozathozatalban való részvételi arányára;
b) együttműködés a Tanáccsal, a kezelő szervvel, a kollégiumokkal, az Alapprogram Miniszteri Titkárságával;
c) kapcsolattartás a Kollégium hatókörébe tartozó civil szervezetekkel, civil szakmai sajtóval;
d) a döntéshozatali módszerek, a bírálati szempontrendszer, a bírálati elvek és az értékelési szempontok ismertetése,
indokolása, a változások bemutatása az előző évhez képest;
e) a támogatási célok meg valósulása, a meg valósítás szakmai és hatékonysági jellemzői;
f) a támogatási elvek, módok, arányok érvényesítése, javaslat a változtatásukat illetően;
g) az adott évi keretösszeg terhére kiírt pályázati kiírások célrendszere, értékelése az előző évhez viszonyított
változás alapján (kategóriánként és összesen), a támogatások formája (részben vagy egészben visszatérítendő,
vissza nem térítendő) és annak indoka, a szerződésmódosítással kapcsolatos kérelmek száma, a szerződésmódosítások indokai;
h) a benyújtott, az érvényes, a hiánypótlás nélkül érvényes, az érvénytelen pályázatok száma és százalékos aránya az
összes pályázathoz képest;
i) a hiánypótlások leggyakrabban előforduló okai;
j) az összes, a nyertes, az elutasított pályázatokon igényelt támogatások összege;
k) a nyertes pályázatok száma és aránya az összes benyújtott pályázathoz képest, a felhasznált források összege;
l) a nyertes pályázatokra megítélt összeg, az igényelt és megítélt összeg százalékos aránya;
m) azon pályázatok aránya az összes nyertes pályázathoz képest, amelyek az általuk igényelt támogatás teljes
összegét elnyerték;
n) azon pályázatok aránya az összes nyertes pályázathoz képest, amelyek az általuk igényelt támogatás felét vagy
annál kevesebb összeget nyertek;
o) az összes beérkezett és a nyertes pályázatok számának megyei megoszlása;
p) az összeférhetetlenséggel érintett, a Tanács által kijelölt, másik Kollégiumhoz átirányított szervezetek
pályázatainak száma;
q) az összeférhetetlenséggel érintett, átirányítás okán a testület által elbírált pályázatok száma és megítélt
támogatásának aránya az összes nyertes pályázathoz és az összesen megítélt támogatáshoz képest;
összeférhetetlenséggel érintett szervezetek átlagos támogatási összege;
r) az elfogadott, az elutasított, a részben elutasított szakmai és pénzügyi beszámolók száma és aránya az adott
pályázati kiírás összes beszámolójához képest;
s) a szakmai és pénzügyi beszámolók elutasításának és részbeni elutasításának legjellemzőbb okai;
t) a kollégiumi döntés ellen benyújtott kifogások száma a benyújtó személye (Tanács tagja, Kollégium tagja, érintett
civil szervezet) szerint, az NCAtv. 5. § (5) bekezdése szerinti jogvesztő határidő megtartása; kifogásnak nem
minősülő panaszkezelések;
u) az elektronikus pályáztatási rendszerrel kapcsolatos tapasztalatok;
v) a pályázatok, szakmai beszámolók értékelése, az azokból levonható következtetések, tapasztalatok;
a támogatások meg valósulásának hatása, eredményessége a civil szektor fejlesztését illetően.
(2) Az NCAtv. 1. § (2) bekezdés b)–i) és k) pontjaiban foglalt célok meg valósítására pályázatot kiíró Kollégium éves
beszámolója az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően az alábbi szempontok szerinti tartalmi elemeket is magában
foglalja:
a) a pályázati célok, kategóriák meghatározásának indokolása, az ezt alátámasztó pályázói igények elemzése;
b) a tárgyévi támogatási stratégia bemutatása, értékelése, tapasztalatai az NCAtv. 1. § (2) bekezdés b)–i) és
k) pontjaiban meghatározott célok figye lembe véte lével;
c) a támogatott szervezetek által megküldött szakmai beszámolók alapján a meg valósított projektek – képzések,
tanulmányok, előadások, publikációk – értékelése, a résztvevők száma, a meg valósítás hatékonysága a civil
szervezetek fejlődése, szerepvállalásának segítése érdekében;
d) az egyes szakmai célok jövőbeni fenntartásának, módosításának, elvetésének indokolása a tárgyévi tapasztalatok
alapján.
A tanácsi beszámoló tartalmi elemei 3. § A Tanács – az NCAtv. 9/A. § (2) bekezdése szerinti beszámolóját az alábbi szerkezetben és szempontok szerint készíti el:
a) a tanácsülések és az elfogadott döntések, elektronikus szavazások száma, a testület működésének tapasztalatai,
a tagok testületi üléseken, döntéshozatalban való részvételi aránya;
b) az Alapprogram testületeinek adott évi tevékenysége, működésének tapasztalatai;
c) a kezelő szerv adott évi tevékenysége, működésének tapasztalatai;
d) együttműködés a kezelő szervvel, a kollégiumokkal, az Alapprogram Miniszteri Titkárságával;
e) a támogatási elvek, a forrásmegosztás, továbbá egy civil szervezetnek egy költségvetési évben adható maximális
támogatás kidolgozása során kialakított döntések, ezek hatása, változás az előző évhez képest, valamint
a döntéseknek a civil társadalom részéről történő visszaigazolása;
f) a Tanácshoz benyújtott kifogások száma, az NCAtv. 5. § (6) bekezdése szerinti eljárás lefolytatásának tapasztalatai,
a Tanács döntése ellen indított nemperes eljárások száma és tapasztalatai;
g) a titkári rendszer működésének tapasztalatai;
h) az Alapprogram működésének és hatékonyságának javítására vonatkozó javaslatok;
i) az Alapprogram hozzájárulása a magyar civil társadalom erősödéséhez.
A kezelő szerv éves beszámolójának tartalmi elemei 4. § A kezelő szerv – az NCAtv. 9/A. § (1) bekezdése szerinti beszámolóját az alábbi szerkezetben és szempontok szerint
készíti el:
a) együttműködés a Tanáccsal, a kollégiumokkal, az Alapprogram Miniszteri Titkárságával;
b) az Alapprogram működésével összefüggő pénzügyi és számviteli feladatok ellátása;
c) a tárgyévi előirányzat felhasználása, az összes felhasznált forrás összege kollégiumi bontásban;
d) a pénzeszközök felhasználására vonatkozó döntések előkészítése, adat- és információszolgáltatás;
e) az internetes pályázatkezelő rendszer működtetése;
f) a pályázatok meghirdetésével kapcsolatos feladatok;
g) a pályázatok fogadása, nyilvántartásba vétele, valamint döntéshozatalra történő előkészítése, különös tekintettel
a határidők megtartására;
h) a kollégiumi támogatási döntések jóváhagyása;
i) a támogatások felhasználása jogszerűségének és szakszerűségének ellenőrzése;
j) az elvégzett helyszíni ellenőrzések száma, tapasztalatai;
k) a támogatások szabálytalan felhasználásának kezelése;
l) az Alapprogramból kizárt szervezetek számának alakulása;
m) a kifogásnak nem minősülő panaszok kezelése (beérkezett panaszok száma, szükséges intézkedések
megtételének indoklása);
n) az ügyfélszolgálat működtetése, a pályázók tájékoztatása.
II. RÉSZ
AZ ALAPPROGRAM NYILVÁNOSSÁGÁVAL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK Általános szabályok
5. § (1) Az Alapprogram internetes nyilvánosságát az Alapprogram – www.nca.hu címen elérhető – hivatalos honlapja
biztosítja (a továb biak ban: honlap).
(2) A honlapon megjelenített adatokhoz való akadálymentes hozzáférést a vakok és gyengénlátók számára is biztosítani
kell.
(3) A honlapon az Alapprogrammal kapcsolatos közérdekű vagy közérdekből nyilvános adat, valamint olyan adat tehető
közzé, melynek közzétételét jogszabály előírja.
(4) A miniszter jogosult az Alapprogrammal kapcsolatos hirdetményét a honlapon közzétenni.
(5) Az Alapprogrammal kapcsolatos közérdekű vagy közérdekből nyilvános adat megismerésére irányuló igény
teljesítésének rendjét rögzítő szabályzatokat – így különösen a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért felelős
miniszter által vezetett minisztérium, továbbá a kezelő szerv szabályzatát – a honlapon közzé kell tenni.
6. § (1) Amennyiben jogszabály eltérően nem rendelkezik, a honlapon történő közzététel határideje az adatoknak az
Alapprogram Miniszteri Titkárságához történő megérkezésétől számított 3 munkanap.
(2) Az Alapprogram testületi döntésének az NCAtv. szerinti közzététele alatt a honlapon történő közzétételt kell érteni.
7. § (1) A közzétételre kötelezett személy, illetve szerv a közzéteendő adatot a honlap e célra kialakított felületén keresztül
elektronikusan továbbítja az Alapprogram Miniszteri Titkárságának annak megjelölésével, hogy a közzététel mely
jogszabályi rendelkezésen alapul. E felülethez az Alapprogram Miniszteri Titkársága hozzáférést biztosít a közzétételre
kötelezett személy, illetve szerv részére. A 9. § (1) bekezdésében foglaltak kivételével az egyéb módon továbbított adat
a honlapon nem tehető közzé.
(2) A szöveges adatot olyan formátumban kell az Alapprogram Miniszteri Titkársága részére továbbítani, amely biztosítja
a szövegben való kereshetőséget. Amennyiben a közzéteendő dokumentum érvényességének feltétele valamely
személy vagy szerv aláírása, az aláírt dokumentum képileg egyező elektronikus másolatát is mellékelni kell.
(3) A honlapon közzéteendő adatot – a honlap egységes megjelenésének megőrzése érdekében – az Alapprogram
Miniszteri Titkársága által készített és a honlapon közzétett útmutató szerinti formában kell továbbítani.
(4) A honlapon közzéteendő adat tartalmáért az adatfelelős tartozik felelősséggel.
(5) A honlapot az Alapprogram Miniszteri Titkársága szerkeszti, ennek keretében megvizsgálja a közzétenni kért adat
tartalmát, és a közzététel iránti kérelmet elutasítja, ha a közzététel jogszabályba ütközik. Az Alapprogram Miniszteri
Titkársága a közzététel iránti kérelem elutasításáról és az elutasítás okáról a kérelem beérkezését követő 5 napon belül
tájékoztatja az adatfelelőst.
8. § (1) A honlapon közzétételi naplót kell működtetni, mely tartalmazza
a) az adatfelelős azonosítóját,
b) az adatfelelős által megküldött adatot,
c) a közzététel időpontját,
d) a közzététel tartalmát.
(2) A honlapon fel kell tüntetni – a kezelő szerv által a honlapon közzétett egyedi pályázati adatok kivételével – az adat
a) közzétételével egyidejűleg a közzététel időpontját és az adatfelelőst,
b) archiválása esetén az archiválás tényét és időpontját, valamint az új állapot elérésének módját, amennyiben az
rendelkezésre áll. A kezelő szervre vonatkozó elő írások
9. § (1) A kezelő szerv a honlapon napi rendszerességgel közzéteszi
a) az általa működtetett internetes pályázatkezelő rendszerben kezelt, aktualizált egyedi pályázati adatokat,
b) a testületi tagok érdekeltségi körére vonatkozó adatokat, valamint
c) a pályázati kiírásokat.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak kivételével az Alapprogramot érintő adatok kezelő szerv honlapján történő
közzétételének feltétele az adatoknak az Alapprogram honlapján történő közzététele.
(3) A közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény szerinti döntés-előkészítésben
közreműködő személy tekintetében az NCAtv. 7/A. § (2) bekezdésében foglalt közzétételi kötelezettség teljesítése
során a Tanács és a Kollégium tagjára vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni azzal, hogy
a) a döntés-előkészítésben közreműködő személy az érdekeltségi körébe tartozó civil szervezetekről, illetve az ezzel
kapcsolatos változásról a kezelő szervnek nyilatkozik;
b) az adatfelelős a kezelő szerv.
(4) A kezelő szerv az Alapprogram Miniszteri Titkárságának megküldi
a) a Tanács, illetve Kollégium döntését tartalmazó hitelesített emlékeztetőt, jegyzőkönyvet a döntéshozatalt követő
15 napon belül,
b) a testületi ülés meghívóját az adott ülést legalább 5 nappal megelőzően,
c) az Alapprogramból kizárt valamennyi szervezet kizárással kapcsolatos nyilvános adatait a kizárásról szóló döntést
követő 15 napon belül, de legalább havi rendszerességgel,
d) a testületek hatályos döntéseit tartalmazó döntések tárát havi rendszerességgel,
e) az NCAtv. szerinti beszámolóját a Tanácsnak történő megküldéssel egyidejűleg.
(5) Ha a kezelő szerv részére történő adatküldésre kötelezett személy vagy szerv az adatküldést a jogszabályban előírt
határidőben nem teljesíti, a kezelő szerv felhívja e kötelezettség 5 napon belül történő teljesítésére.
Az Alapprogram Miniszteri Titkárságra vonatkozó elő írások 10. § (1) Az Alapprogram Miniszteri Titkársága a honlapon közzéteszi
a) a civil jelöltállítási rendszerbe történő bejelentkezéssel és az elektori gyűlések lebonyolításával kapcsolatos
adatokat és információkat,
b) a testületi tag nevét, valamint a testületi tag azon elérhetőségi adatait, amelyek közzétételéhez írásban
hozzájárult, a tag megbízását követő 5 napon belül,
c) a Tanács, a kollégiumok és a kezelő szerv NCAtv. szerinti beszámolóját a Titkársághoz történő megküldést követő
5 napon belül,
d) az NCAtv. szerinti miniszteri beszámolót az országgyűlési bizottsághoz történő benyújtással egyidejűleg.
(2) Az Alapprogram Miniszteri Titkársága a honlapon hírként közzétett információk alapján hírlevelet szerkeszt, melyet
– az információk aktualitásától függő gyakorisággal – megküld a honlapon feliratkozottak részére.
(3) Ha az Alapprogram Miniszteri Titkársága részére történő adatküldésre kötelezett személy vagy szerv az adatküldést
a jogszabályban előírt határidőben nem teljesíti, a Titkárság felhívja e kötelezettség 5 napon belül történő teljesítésére.
A testületi tagokra vonatkozó elő írások 11. § (1) A testületi tag érdekeltségi körének megváltozásával kapcsolatos közzététel tekintetében az adatfelelős a Tanács
elnöke.
(2) A Kollégium elnöke megküldi az Alapprogram Miniszteri Titkársága részére a Kollégium NCAtv. szerinti beszámolóját
az Alapprogram Tanácsának történő megküldéssel egyidejűleg.
(3) A Tanács elnöke megküldi az Alapprogram Miniszteri Titkársága részére a Tanács NCAtv. szerinti beszámolóját az
elfogadását követő 15 napon belül.
12. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) A 8. § 2010. január 1-jén lép hatályba.
(3) A 2–4. §-ban foglaltakat a 2009. évről szóló beszámolók tekintetében kell először alkalmazni.
Dr. Herczog László s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
4/2003. (II. 14.) OGY határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Üzbég Köztársaság Kormánya között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről, Budapesten, 2002. október 28-án aláírt Megállapodás megerősítéséről.
Az Országgyűlés 1. a Magyar Köztársaság Kormánya és az Üzbég Köztársaság Kormánya között a beruházások ösztönzéséről és
kölcsönös védelméről, Budapesten, 2002. október 28-án
aláírt Megállapodást e határozattal megerősíti;
2. felkéri a külügyminisztert, hogy a megerősítésről diplomáciai úton tájékoztassa az üzbég felet.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
598/D/2005. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Polgári Törvénykönyvről szóló
1959. évi IV. törvény 324., 325., 326. és 327. §-a alkotmányellenességére hivatkozással előterjesztett alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
I. Az indítványozó alkotmányjogi panaszt terjesztett elő a
Legfelsőbb Bíróságnak felülvizsgálati kérelem tárgyában
hozott Pfv. E.21.287/2003/1. számú jogerős végzése ellen.
Az indítványozó felperes az általa kiírt pályázat eredményeként támogatásban részesített társadalmi szervezettel
szemben a támogatással való el nem számolás miatt pert
kezdeményezett a támogatás visszafizetésére. A felperes
keresete alapján a Hajdú-Bihar Megyei Bíróság 1999. június 17-én jogerős ítéletével a támogatás egy részének
visszafizetésére kötelezte a társadalmi szervezetet.
2002-ben felperes perújítási kérelmet terjesztett elő,
amelyben kérte a támogatásban részesített alperesnek a
teljes támogatási összeg, kamatai és a költségek megfizetésére való kötelezését. Az elsőfokú bíróság a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 324. § (1) bekezdése alapján megállapította,
hogy a követelés elévült , ezért a 327. § (1) bekezdése értelmében az bírósági úton nem érvényesíthető. Miután ezt
az ítéletet a másodfokon eljáró Hajdú-Bihar Megyei Bíróság a 2.Pf.20.259/2003/6. számú jogerős ítéletével helyben hagyta, az indítványozó a Polgári perrendtartásról
szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 270. §
(1) bekezdésének – az alkotmányjogi panasz benyújtásakor – hatályos szövegére hivatkozással felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a Legfelsőbb Bírósághoz.
A Pfv.E.21.287/2003/1. számú jogerős végzésével a Legfelsőbb Bíróság a megyei bíróság ítéletét hatályában fenntartotta, annak indokolását sem változtatta meg, külön kiemelvén, hogy az ítélet nem sértette meg a követelés
elévülésre vonatkozó szabályokat.
Az alkotmányjogi panaszában az indítványozó kérte a
Ptk. elévülésre vonatkozó 324., 325., 326. és 327. §-ának
megsemmisítését. Véleménye szerint ezek a „szabályok
ellentétesek az Alkotmány 13. §. (1)–(2) bekezdésében
foglalt tulajdonvédelmi szabályokkal, mert csupán az időmúlás alapján, kártalanítás nélkül elvonják a jogosult tulajdonjogát”. [Az alkotmányjogi panasz további részeit
az Alkotmánybíróság a 1105/D/2004. AB határozatában
(ABH 2005, 1316.) bírálta el.]
II. Az alkotmányjogi panasz érdemi elbírálásra alkalmatlan. 1. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) bekezdése szerint
az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz
az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati
lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. A (2) bekezdés értelmében az alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani.
2. Az Alkotmánybíróság az indítvány alapján elsőként
azt vizsgálta, hogy az alkotmányjogi panasz megfelel-e az
Abtv. 48. §-ában előírt követelményeknek. Az alkotmányjogi panasz benyújtására előírt 60 napos határidő a jogerős
ítéletnek a féllel való közlésétől kezdődött. A Hajdú-Bihar
Megyei Bíróság, mint másodfokú bíróság a jogerős ítéletét
2003. április 1-jén hozta meg. Az indítványozó a jogerős
ítélet átvételének időpontját nem igazolta, azonban az egyértelműen megállapítható, hogy az indítványozó az alkotmányjogi panaszt a jogerős másodfokú ítélet átvételét követő 60 napon túl terjesztette elő. Az indítványozó ugyanis
a panaszt 2005. január 25-én, a Legfelsőbb Bíróságnak a
felülvizsgálati kérelem tárgyában hozott végzése átvételét
követően nyújtotta be.
3. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata, hogy
az Abtv. 48. §-ának (1) és (2) bekezdésében foglaltakat
együttesen kell értelmezni. [23/1991. (V. 18.) AB végzés,
ABH 1991, 361, 362.] Ebből következik, hogy az (1) bekezdésbeli jogorvoslatokon is azokat a perorvoslati eszközöket kell érteni, amelyek a jogerőre emelkedésig terjeszthetők elő. A felülvizsgálati kérelem ebből a szempontból
tehát nem jöhet figyelembe, miután e rendkívüli eljárás – a
polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. Törvény 270. §
– az alkotmányjogi panasz benyújtásakor hatályos –
(1) bekezdése, illetve a jelenleg hatályos (2) bekezdése
szerint – csak a már jogerősen lezárt ügyben kezdemé
nyezhető. [23/1995. (IV. 5.) AB határozat, ABH 1995,
115, 118.] Mindebből az következik, hogy az alkotmányjogi panasz az ügyet jogerősen lezáró határozat kézhezvételét követő 60 napon belül terjeszthető elő, ezért a felülvizsgálati eljárás az Abtv. 48. § (2) bekezdésben írt hatvan
napos határidőt nem hosszabbítja meg. A fenti szabály alól
egyetlen kivétel van: az Alkotmánybíróság 41/1998.
(X. 2.) AB határozatában (ABH 1998, 306, 310.) rámutatott arra, hogy az Abtv. 48. §-a alkalmazásánál, ha a panaszolt alapjogsérelem nem a rendes, hanem a rendkívüli
jogorvoslati eljárásban következett be, akkor alkotmányos
követelmény, hogy az alkotmányjogi panasz benyújtásának határidejét a rendkívüli jogorvoslati eljárásban hozott,
vagy – ha új eljárásra és új határozat hozatalára kerül sor –
az elrendelt új eljárás során született jogerős határozat kézbesítésétől kell számítani. (787/D/1997. AB végzés, ABH
2000, 1044, 1045–1046.)
A jelen ügy alapjául szolgáló eljárás azonban nem tartozik ebbe az esetkörbe.
4. Az Alkotmánybíróság a fentiek alapján megállapította, hogy az alkotmányjogi panaszt az indítványozó az
ügyet jogerősen lezáró másodfokú ítélet átvételét követő
60 napon túl terjesztette elő, a panasz tehát az Abtv. 48.
§-ára figyelemmel elkésett. Ezért az Alkotmánybíróság az
alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybíróság ideiglenes
ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 3/2001. (XII. 3.)
Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 29. § e) pontja alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
Budapest, 2010. szeptember 28. Dr. Holló András s. k.,
az Alkotmánybíróság helyettes elnöke


text:
491/2018. (XI. 15.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ábrahám Juditot
2018. november 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. november 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
90/2013. (VII. 2.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán Barcs és Terezino Polje között tervezett új gyorsforgalmi összeköttetés megvalósításáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Horvát Köztársaság Kormánya között a  két ország közös államhatárán
Barcs és Terezino Polje között tervezett új gyorsforgalmi összeköttetés megvalósításáról szóló megállapodás
(a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  külügyminisztert, valamint a  közigazgatási és igazságügyi minisztert,
hogy a  megállapodás létrehozását követően a  megállapodás végleges szövegének megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1656/2013. (IX. 17.) Korm. határozata az ÉAOP-5.1.2/C-11-2012-0008 azonosító számú („A Debreceni Vízmű Zrt. Vekeri-tavi pihenőközpont és Lovász-zugi földmedrű szigeteletlen oxidációs tórendszerének rekultivációja” című) projekttel összefüggésben a Debreceni Vízmű Zártkörűen Működő Részvénytársaság biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi mentesítéséről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a Debreceni Vízmű Zártkörűen Működő Részvénytársaság Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzatának
többségi befolyása alatt áll,
b) az a)  alpontban meghatározott kedvezményezett az  ÉAOP-5.1.2/C-11-2012-0008 azonosító számú,
„A Debreceni Vízmű Zrt. Vekeri-tavi pihenőközpont és Lovász-zugi földmedrű szigeteletlen oxidációs
tórendszerének rekultivációja” című projektjére megítélt támogatást a nemzeti vagyon fejlesztésére fordítja,
2. mentesíti az  1.  pont a)  alpontjában meghatározott kedvezményezettet az  1.  pont b)  alpontjában meghatározott
projektje tekintetében a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az  1.  pont b)  alpontjában meghatározott projekt
tekintetében a 2. pont szerinti mentesítés érvényesítéséhez szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2010. (VII. 16.) KüM határozata a Magyar Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Románia és a Török Köztársaság között a Nabucco Projekt tárgyában létrejött Megállapodás kihirdetéséről szóló 2009. CV. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2009. évi CV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2009. november 5-i, 155. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság, az Osztrák
Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Románia és a Török Köztársaság között a Nabucco Projekt tárgyában létrejött Megállapodás
14. cikk 14.1. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Megállapodás a második hónap első napján lép hatályba azt a napot követően, hogy a letéteményes a megfelelő
diplomáciai úton kézhez vette a legutolsó Szerződő Állam írásos értesítését is arról, hogy a Megállapodás hatályba
léptetéséhez szükséges vonatkozó jogszabályi eljárásokat befejezték.” Az utolsó értesítés kézhezvételének dátuma: 2010. június 4.
A Megállapodás hatálybalépésének időpontja: 2010. augusztus 1. A fentiekre tekintettel, összhangban a 2009. évi CV. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar
Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Románia és a Török Köztársaság között a Nabucco Projekt
tárgyában létrejött Megállapodás kihirdetéséről szóló 2009. évi CV. törvény 2. és 3. §-ai 2010. augusztus 1-jén, azaz
kettőezer-tíz, augusztus elsején hatályba lépnek. Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
392/2017. (XII. 13.) Korm. rendelete a barlangok nyilvántartásáról.
A Kormány a  természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (1) bekezdés 17. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvényben (a továbbiakban: Tvt.) meghatározott hatósági nyilvántartás
az Országos Barlangnyilvántartás (a továbbiakban: Nyilvántartás), amelynek vezetése a természetvédelemért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter) feladata.
(2) A Nyilvántartás – a minősített, illetve a Nyilvántartásban szereplő személyes adatok kivételével – közhiteles.
2. § A Nyilvántartás
a) a  Tvt. 23.  § (2)  bekezdése alapján védett, illetve a  Tvt. 24.  § (2)  bekezdése alapján fokozottan védetté
nyilvánított barlang,
b) a  Tvt. 48.  § (2)  bekezdése alapján védetté vagy fokozottan védetté nyilvánított mesterséges üreg
(a továbbiakban: védett mesterséges üreg)
adatait tartalmazza. 3. § (1) A Nyilvántartás a barlangra vonatkozó, az 1. melléklet szerinti
a) alapadatokból,
b) az alapadatokhoz kapcsolódó mellékletekből
áll.
(2) A  Nyilvántartásban szereplő bejegyzések, valamint a  barlangok állapotának dokumentálása és a  barlangokra
vonatkozó intézkedések megalapozása érdekében a miniszter gyűjti:
a) a fokozottan védett vagy megkülönböztetett védelmet igénylő, illetve a környezeti ártalmak által közvetlenül
veszélyeztetett barlangok természeti állapotfelvételét és kezelési tervét;
b) a  jogszabályon alapuló vagy hatósági engedélyben előírt bejelentések, tervek, szabályzatok, jelentések
dokumentumait;
c) az 1:1000 méretaránynál részletesebb térképeket (dokumentációt);
d) a fotódokumentációt;
e) a  természetvédelmi intézkedésekhez, hatósági eljárásokhoz szükséges szakmai-tudományos adatokat,
a barlangra vonatkozó szakirodalmi munkákat vagy ezek jegyzékét;
f ) mindazon adatokat, illetve azok alapjául szolgáló dokumentumokat, tárgyakat, amelyeknek megőrzése
természetvédelmi szempontból indokolt.
 (3) A (2) bekezdés szerinti adatok és dokumentumok nem képezik a Nyilvántartás részét.
4. § (1) A  3.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott természeti állapotfelvételt és kezelési tervet a  fokozottan védett
vagy megkülönböztetett védelmet igénylő, illetve a  környezeti ártalmak által közvetlenül veszélyeztetett
barlangokról a  barlang bejáratának fekvése szerint illetékes nemzeti park igazgatóságnak (a továbbiakban:
igazgatóság) kell elkészítenie.
(2) Az (1) bekezdés szerinti természeti állapotfelvételt első alkalommal
a) a barlang fokozottan védetté nyilvánítását kimondó jogszabály hatálybalépését követő 90. napon,
b) a  megkülönböztetett védelmet igénylő barlangok esetében ennek a  ténynek – az  igazgatóság vagy
a miniszter által történt – megállapítását követő egy éven,
c) a  környezeti ártalmak által közvetlenül veszélyeztetett barlangok esetében a  veszélyeztetettség tényének
– amelynek fennállásáról az  igazgatóság a tudomására jutást követő 8 napon belül köteles meggyőződni –
az igazgatóság által történt megállapítását követő 30 napon
belül kell elkészíteni.
 (3) Az igazgatóság a természeti állapotfelvételt és a kezelési tervet szükség szerint, de legalább tízévente felülvizsgálja.
 (4) A 3. § (2) bekezdés c) és d) pontjában foglalt adatok felvételéről a barlang vagyonkezelője gondoskodik.
 (5) A  területi természetvédelmi hatóság, az  országos természetvédelmi hatóság és az  igazgatóság az  alapadatok,
valamint az alapadatokhoz kapcsolódó mellékletek vonatkozásában a miniszter részére adatszolgáltatásra köteles,
ha újonnan feltáruló barlangról vagy meglévő barlang adataiban történő változásról szerez tudomást.
5. § (1) A Nyilvántartást kézi és számítógépes nyilvántartási rendszerben is vezetni kell.
 (2) A  Nyilvántartásba történő bejegyzés során fel kell tüntetni a  bejegyzés időpontját, a  bejegyző személy nevét és
– a számítógépes nyilvántartás kivételével – aláírását. 6. § (1) A  Nyilvántartás alapadataiba új adatot bejegyezni, továbbá bejegyzett adatot módosítani, törölni kizárólag
hivatalból lehet.
(2) Ha az adat bejegyzésére, módosítására, törlésére jogszabály vagy jogerős bírósági vagy végleges hatósági határozat
alapulvételével kerül sor, a  Nyilvántartásba az  5.  § (2)  bekezdésében foglaltakon túl be kell jegyezni az  annak
alapjául szolgáló jogszabály számát, hatálybalépésének időpontját, vagy a  jogerős határozatot kiadó bíróság vagy
a végleges határozatot hozó hatóság nevét, a határozat számát és jogerőre emelkedésének (véglegessé válásának)
időpontját.
(3) A  barlang – e  rendelet alapján nyilvántartott – adataiban bekövetkezett ingatlan-nyilvántartási adatváltozásról
az  ingatlanügyi hatóság a  változás ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséről szóló határozat egy példányának
megküldésével értesíti a minisztert.
(4) A  Nyilvántartás alapadataihoz kapcsolódó mellékletek tekintetében az  (1)–(3)  bekezdés rendelkezéseit azzal
az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a dokumentumok valóságtartalmáért azok kiállítója tartozik helytállni.
(5) A  területi természetvédelmi hatóság, az  országos természetvédelmi hatóság a  Nyilvántartásba történő
bejegyzés céljából megküldi a  miniszter számára valamennyi, a Tvt. 51.  § (1) és (3)  bekezdésében meghatározott
tevékenységekre vonatkozó határozatát és a  határozat kiadásának alapjául szolgáló kérelmet, valamint
engedélyezési dokumentációt.
7. § (1) A  Nyilvántartás adataiba – a  minősített, illetve a  személyes adat kivételével – a  természetvédelemért felelős
miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) kijelölt kormánytisztviselőjének jelenlétében
bárki betekinthet, tartalmáról feljegyzést készíthet.
(2) A Nyilvántartásból való adatszolgáltatás kérelemre történik, amely a Nyilvántartás adatait tartalmazó nyomtatvány
vagy másolat kiállítására irányulhat. A  Minisztérium a  másolatot vagy nyomtatványt hitelesítési és érvényességi
záradékkal látja el.
8. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2003. (I. 6.) OM rendelete a szakmai követelmények kiadásáról szóló 16/1994. (VII. 8.) MKM rendelet kiegészítéséről.
A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 5. §-a
(1) bekezdésének b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § A szakmai követelmények kiadásáról szóló 16/1994.
(VII. 8.) MKM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) mel
lékletének I. része az e rendelet 1. számú mellékletében
foglaltakkal egészül ki.
2. § A Rendelet mellékletének II. része az e rendelet 2. számú mellékletében foglalt rendelkezésekkel egészül ki.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


text:
1443/2011. (XII. 20.) Korm. határozata Felsőszentiván Község Önkormányzata vis maior pályázatának támogatásáról.
A Kormány
1. jóváhagyólag dönt Felsőszentiván Község Önkormányzata – az ebr42 önkormányzati információs rendszerben
52042 igénylésazonosítóval ellátott – vis maior pályázatának támogatásáról a vis maior támogatás felhasználásának
részletes szabályairól szóló 9/2011. (II. 15.) Korm. rendelet 3. § (10) bekezdése alapján;
2. felhatalmazza a belügyminisztert, hogy Felsőszentiván Község Önkormányzata részére a vis maior támogatást a vis
maior támogatás felhasználásának részletes szabályairól szóló 9/2011. (II. 15.) Korm. rendeletben foglalt szabályok
szerint biztosítsa.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök