text:
16/2009. (HK 6.) HM HVKFH intézkedése Egységes NATO Előírások hatálybaléptetéséről.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és
végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. §
(2) bekezdés d) pontjában biztosított jogkörömnél fogva
elrendelem a következő dokumentumok bevezetését: I. STANAG 2509 AJOD (EDITION 1) – NATO
CIVIL-MILITARY COOPERATION (CIMIC)
DOCTRINE – AJP-9
– Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
Civil-katonai Kapcsolatok Főnökség
– Bevezetés időpontja: 2009. június 1.
– Végrehajtás módja: MH OHP parancsnoki intéz
– Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
Repülésbiztonsági Osztály
– Bevezetés idegpontja: 2009. május 1.
– Végrehajtás módja: HM HVKF intézkedés, melyet a
témafelelős dolgoz ki és terjeszt fel jóváhagyásra. A témafelelős adja ki a végrehajtásul szolgáló dokumentumokat. Ezzel együtt végezze el a szükséges módosításokat is, a bevezetett NATO előírásoknak nem megfelelő
korábbi szabályozásokat helyezze hatályon kívül, illetve
kezdeményezze hatályon kívül helyezésüket.
Mikita János mk. altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök helyettes


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1207/2009. (XII. 9.) Korm. határozata a 2009. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében 830,3 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2009. évi központi költségvetés általános
tartaléka terhére; Felelős: pénzügyminiszter érintett fejezetek irányítását ellátó szervek vezetői
Határidő: azonnal 2. felhatalmazza az igazságügyi és rendészeti minisztert, hogy a 1121/2009. (VII. 23.) Korm. határozattal az Igazságügyi és
Rendészeti Minisztérium fejezet részére átcsoportosított 561,6 millió forintból a fejezet számára visszatérített
összeget, de legfeljebb 491,5 millió forintot rendészeti célokra használjon fel.
Felelős: igazságügyi és rendészeti miniszter Határidő: azonnal 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
10/2014. (X. 22.) NIH utasítása a pénzkezelési szabályzatról.
A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 14.  § (5)  bekezdés d)  pontjában meghatározott kötelezettség teljesítése érdekében,
a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak, valamint a Nemzeti Innovációs Hivatalról
szóló 303/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. §-a és 3. § (1) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
ELSŐ RÉSZ
Általános rendelkezések I. Fejezet
A utasítás célja, hatálya
1. Az utasítás célja, hogy meghatározza azokat a szabályokat, amelyeket a Nemzeti Innovációs Hivatalnál (a továbbiakban:
Hivatal) a pénzforgalom és pénzkezelés során érvényesíteni kell, továbbá szabályozza a pénzmozgások, a pénz- és
értékkezelés bizonylati rendjét, valamint a  vezetendő nyilvántartások rendjét az  államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.), az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.), az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet, valamint
a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.) alapján.
2. Az utasítás hatálya kiterjed a  Hivatal kormánytisztviselőire, kormányzati ügykezelőire, továbbá a  foglalkoztatásra
irányuló egyéb jogviszony keretében foglalkoztatott alkalmazottaira (a továbbiakban együtt: kormánytisztviselő).
3. Az utasítás alkalmazandó a pénzforgalommal, pénzkezeléssel kapcsolatos valamennyi eljárásra és az eljárások során
keletkező dokumentációra, nyilvántartásra és adatra.
4. A készpénzkezelés vonatkozásában az utasításban foglaltak végrehajtásáért a pénztáros és a pénztárellenőr felelős,
továbbá felelősek mindazok, akik az utalványozási, az érvényesítési és a banki aláírási jogköröket gyakorolják.
5. Az utasítás elkészítéséért, annak tartalmáért, valamint aktualizálásáért a  Gazdasági és Üzemeltetési Főosztály
(a továbbiakban: Főosztály) vezetője felelős.
II. Fejezet
A pénzforgalom feltételrendszere 6. A pénzügyi teljesítés (pénztári kifizetés vagy banki átutalás) az  előzetes, írásos kötelezettségvállalás szerinti és
igazolt teljesítés után csak utalványozott és érvényesített bizonylat alapján történhet a  bizonylaton megjelölt
kedvezményezett részére, címre vagy számlaszámra, az érvényesített összeggel.
7. A kötelezettségvállalás, a  pénzügyi ellenjegyzés, a  teljesítésigazolás, az  utalványozás és érvényesítés előírásait,
a  kötelezettségvállalásra, pénzügyi ellenjegyzésre, teljesítésigazolásra, utalványozásra, érvényesítésre jogosultak
körét a Hivatal Gazdálkodási Szabályzata (a továbbiakban: Gazdálkodási szabályzat) tartalmazza.
MÁSODIK RÉSZ
Részletes rendelkezések III. Fejezet
A kincstári számlaforgalom lebonyolítási rendje
1. A Hivatal fizetési számlái 8. A Hivatal az alábbi Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által vezetett fizetési számlákkal rendelkezik:
a) előirányzat-felhasználási keretszámla (10032000-00287209-00000000);
b) kincstári kártyafedezeti számla (10032000-00287209-00070003);
c) kincstári devizaszámla (48801005-00002019-01012231).
9. A Hivatal a  8.  pontban felsorolt kincstári fizetési számlákon kívül további számlákkal is rendelkezhet az  Áht. 79.  §
(6) bekezdésében foglaltaknak megfelelően.
10. Az előirányzat-felhasználási keretszámla a Hivatal gazdálkodásának lebonyolítására szolgál.
11. A kincstári kártyafedezeti számla a kincstári kártyával történő kifizetések pénzügyi fedezetének elkülönített kezelésére
szolgáló, kártyatípusonként nyitható számla.
12. A pénzügyi fedezet biztosításáról a  Hivatal a  Kincstárnál vezetett előirányzat-felhasználási keretszámla terhére
benyújtott átutalási megbízással gondoskodik. A Hivatal a kincstári kártyafedezeti számlára elkülönített fedezetből,
illetve a  kincstári Kártyafedezeti Tükörszámláról a  kincstári kártyafedezeti számlára teljes OTP direkt funkcióval
felruházott kártyával tud fedezetet visszavezetni a Kincstár kincstári kártyaforgalomról szóló szabályzatában foglaltak
alapján. A  kincstári kártyafedezeti számla igénylése központi költségvetési szervek esetében a  Kincstár honlapján
közzétett nyomtatvány kitöltésével történik, melyet az  irányító szervhez engedélyezésre kell továbbítani. Indokolt
esetben – a Kincstár engedélyével – több azonos típusú kincstári kártyafedezeti számla is vezethető.
13. A kincstári devizaszámlán a Hivatal az Európai Uniótól kapott közvetlen támogatásokat tartja nyilván a beérkezéstől
a  felhasználásig. A  Hivatal az  elfogadott elszámolás alapján fel nem használt pénzeszközöket a  mérlegben
költségvetésen kívüli passzív pénzügyi elszámolásként mutatja ki.
2. A Hivatal számlái feletti rendelkezési jog 14. Az előirányzat-felhasználási keretszámla és a  kincstári devizaszámla vonatkozásában az  utalványozott kiadás
vagy bevétel pénzügyi teljesítése – a  Gazdálkodási szabályzat rendelkezéseinek figyelembevételével – a  Kincstár
felé bejelentett két kormánytisztviselő együttes aláírásával és a  Kincstár felé bejelentett bélyegző lenyomatának
használatával rendelhető el (kincstári vagy banki aláírás).
15. A kincstári kártyafedezeti számla feletti rendelkezés jogát az előirányzat-felhasználási keretszámla felett rendelkezési
joggal bíró kormánytisztviselők gyakorolják. A  kincstári kártya használatára feljogosított kormánytisztviselők
jogosultak a kincstári kártyafedezeti számla terhére kifizetéseket eszközölni.
16. A számlák feletti rendelkezési joggal bíró kormánytisztviselők nevét a vonatkozó kincstári bejelentő karton tartalmazza.
Amennyiben a  pénzforgalmi számlák feletti rendelkezési jogosultság gyakorlására kijelölt kormánytisztviselő
személyében valamely ok miatt változás következik be, a Kincstárhoz új aláírás-bejelentő címpéldányt kell benyújtani.
17. A számla feletti rendelkezési jogot elektronikus kódolás alkalmazása esetén (GIRO) a fizetési megbízások elektronikus
kettős aláírói – azok a kincstári aláírási joggal rendelkező kormánytisztviselők, akik a Kincstár felé bejelentésre kerültek,
és az azonosításra szolgáló eszközt kézhez kapták – gyakorolják.
18. A készpénzfelvételre feljogosítottak nevét, azonosító adatait írásban, két példányban kell a  Magyar Államkincstár
Budapesti és Pest Megyei Igazgatósága részére bejelenteni a  Kincstár honlapján közzétett nyomtatványon.
A  nyomtatvány aláírására a  Főosztály vezetője vagy a  helyettesítésére meghatalmazott kormánytisztviselő és
a Főosztály Kincstárnál bejelentett, aláírási joggal rendelkező kormánytisztviselője jogosult.
19. A Hivatal számlái közötti pénzmozgások, átvezetések jóváhagyására, Kincstár részére történő bejelentésére a Főosztály
vezetője vagy a helyettesítésére meghatalmazott kormánytisztviselő és a Főosztály Kincstárnál bejelentett, aláírási
joggal rendelkező kormánytisztviselője jogosult.
20. A Kincstár felé benyújtott aláírásmintákon, valamint a bizonylatokon az aláírásokat kék színű tintával kell feltüntetni.
21. A kincstári számlanyitás és megszüntetés, a  számlaforgalom bonyolítása esetén alkalmazandó nyomtatványokat
a Kincstár honlapján közzétett szabályzatok tartalmazzák.
22. Az aláírás-bejelentő kartonokat a  Főosztályon kell tárolni. Az  aláírás-bejelentő karton megőrzése hatályvesztését
követően 10 évig kötelező, erről a Főosztály vezetője gondoskodik.
3. Kincstári számlaforgalom 23. A Hivatal számláira érkező befizetések jóváírása az alábbiak alapján történhet:
a) átutalási megbízás;
b) készpénz-átutalási megbízás;
c) készpénz befizetése pénztárban számlára.
24. A Hivatal kincstári számláiról az alábbi módon történhet kifizetés:
a) átutalási megbízással;
b) átutalással elektronikus GIRO rendszeren keresztül;
c) készpénz felvételére szolgáló utalvánnyal;
d) kincstári kártyával;
e) beszedési megbízással (felhatalmazó levélen alapuló beszedés, határidős beszedés, okmányos beszedés).
25. Az átutalási formanyomtatványt számítógéppel, írógéppel vagy kézzel lehet kiállítani. A készpénz-átutalási megbízás
nyomtatvány – amely feladóvevényből és készpénz-átutalási megbízó részből áll – a Hivatal megrendelése alapján
nyomdailag kerül legyártásra.
26. Elektronikus (GIRO) utalás esetében a  szabályosan teljesítésigazolt, utalványozott, ellenjegyzett, utalásra kijelölt
tételek gépi rögzítésre kerülnek. A  rögzítést követően a  Kincstárnál bejelentett, aláírási joggal rendelkező két
kormánytisztviselő – a  bérszámfejtés-feladások kivételével – tételesen egyezteti az  utalandó tételeket a  Forrás
Költségvetési Gazdálkodási Rendszer ügyviteli rendszer (a továbbiakban: Forrás KGR) utalási listájával. A  rögzített
tételekről a gép tételes szűrt alaplistát készít, amelyet forint és tételszám szerint összesít. Az utalás előtt a Kincstárnál
bejelentett, aláírási joggal rendelkező két kormánytisztviselő ellenőrzi az  egyes tételeket, egyezteti a  vonatkozó
utalványrendeletekkel, majd egyezőség esetén jóváhagyja a kinyomtatott listát. Az utalást a Kincstárnál bejelentett,
aláírási joggal rendelkező két kormánytisztviselő elektronikus aláírásával igazolja a GIRO rendszerben, majd megadja
a jelszót a banki kapcsolathoz. Az utalást követően a GIRO rendszer átadási jegyzéket nyomtat, melyet – ellenőrzést
követően – a Kincstárnál bejelentett, aláírási joggal rendelkező két kormánytisztviselő aláírásával hitelesít. Csoportos
átutalási megbízás – több bank több bankszámlájára történő azonos jogcímű átutalás – kizárólag elektronikus (GIRO)
utalás formájában nyújtható be a Kincstár részére.
27. A Kincstári kártyák használatát az utasítás V. Fejezete szabályozza.
28. A Kincstár azonnali beszedési megbízást az előirányzat-felhasználási keretszámla terhére a kincstári ügyfél által adott
felhatalmazó levél alapján teljesíthet. Amennyiben a felhatalmazó levélben megjelölt terhelendő számla Egységes
Rovat Azonosító (a továbbiakban: ERA) vagy államháztartási azonosító (a továbbiakban: ÁHT azonosító) használatára
kötelezett, a felhatalmazó levélnek tartalmaznia kell a kiadási ERA-t vagy ÁHT azonosítót.
29. Beszedési megbízás más gazdálkodó szervezettel szembeni alkalmazása a  Hivatal részéről kizárólag esetileg
lehetséges, alkalmazását kerülni kell.
30. Határidős beszedési megbízás esetében – amennyiben a  terhelendő vagy jóváírandó számla ERA kód vagy ÁHT
azonosító használatára kötelezett – a Kincstárhoz be kell nyújtani a kötelezett és a jogosult közötti megállapodást,
amelynek tartalmaznia kell a kiadási, illetve bevételi ERA kódot vagy ÁHT azonosítót.
31. A pénzintézeti postautalvánnyal történő kifizetést a Hivatal nem alkalmazza.
32. A kincstári számlaforgalom szabályszerű lebonyolításáért a Főosztály vezetője felelős.
4. Fizetési számlák kivonatai 33. A pénzintézet által naponta megküldött fizetési számlakivonat alapján, amelyen tételesen szerepelnek a szállító vagy
a vevő azonosító adatai – név, bankszámla száma, postai befizetés esetén a cím – és a terhelés vagy a jóváírás összege
forintban, a könyvelés megtörténtekor egyeztetni kell a fizetési számla napi egyenlegét. Az egyező könyvelés után
a számlakivonatot – sorszámának megfelelő sorrendben – a hozzá tartozó bizonylatokkal együtt kell megőrizni és
tárolni, és az alapbizonylatra rá kell vezetni a fizetési számla kivonatának számát.
5. Havi előirányzat-felhasználási keret 34. A havi előirányzat-felhasználási keret meghatározását, Kincstár felé történő bejelentését a  Hivatal irányító szerve
végzi. A  havi előirányzat-felhasználási keret leosztása során a  havi keretösszeg átvezetésre kerül az  irányító szerv
fejezeti előirányzat-felhasználási keret elosztási számlájáról az intézmény előirányzat-felhasználási keretszámlájára.
6. A fizetési megbízások teljesítési határideje, előzetes bejelentés a Kincstár felé
35. A Kincstár által közzétett hirdetmény határozza meg a munkanapon belül azt a kezdő és záró időpontot, amelyek
között a fizetési megbízásokat befogadja, ezen belül azt az  időpontot, ameddig a befogadott, illetve a beérkezett
megbízások teljesítését a tárgynapon teljesíti.
36. A kincstári ügyfélkörön kívülre irányuló ötszázmillió forintot elérő, de a  kettőmilliárd forintot meg nem haladó
átutalásról a  terhelés időpontját megelőző 3. munkanapig, a  kétmilliárd forintot meghaladó átutalásról a  terhelés
időpontját megelőző 5. munkanapig kell a  Kincstárt elektronikus úton értesíteni a  Kincstár honlapján közzétett
formanyomtatványon.
37. Az egymillió forintot el nem érő készpénzfelvételt a készpénzfelvételt megelőző egy munkanappal, egymillió forint
feletti felvétel esetén két munkanappal kell írásban a Kincstár részére a honlapján közzétett formanyomtatványon
bejelenteni. A  nyomtatvány aláírására a  Főosztály vezetője vagy a  helyettesítésére meghatalmazott személy és
a Főosztály Kincstárnál bejelentett, aláírási joggal rendelkező kormánytisztviselője jogosult.
IV. Fejezet
Készpénzkezelési szabályok 7. A házipénztár 38. A házipénztár a  Hivatal működéséhez szükséges készpénz és egyéb érték megőrzésével, valamint forgalmával
kapcsolatos feladatokat látja el.
39. A pénztárhelyiség biztonsági ráccsal és zárral felszerelt, nem nyitható ablakkal rendelkező helyiség, amelyben
a készpénz és az egyéb értékek elhelyezéséhez és őrzéséhez kellő biztonságot nyújtó páncélszekrény áll rendelkezésre.
A pénztárhelyiségben csak a házipénztár működhet, más célra még ideiglenesen sem vehető igénybe.
40. A pénztárhelyiségben ki kell függeszteni a  kötelezettségvállalásra, utalványozásra, ellenjegyzésre, érvényesítésre
jogosultak aláírásmintáit.
8. A házipénztár pénzkészlete és kezelése 41. A házipénztárban kell kezelni
a) a Kincstárnál vezetett számláról készpénzkifizetés céljára felvett ellát mányokat;
b) a költségvetés javára készpénzben történő befizetéseket.
42. A Hivatalban törekedni kell a  házipénztári készpénzforgalom csökkentésére. Ennek érdekében a  Hivatal
a kormánytisztviselők járandóságait folyószámlára utalja, a szállítói és vevői számlák, kiküldetési kiadások esetében
átutalással történő fizetésre törekszik, továbbá egyes rendszeresen felmerülő készpénzes kiadások fedezésére
kincstári kártyákat bocsát rendelkezésre.
43. A házipénztárból elsődlegesen az Ávr. 148. § (3) bekezdésben meghatározott célú kifizetések teljesíthetőek.
44. A kormánytisztviselőket megillető illetmény, illetménykiegészítések, egyéb pénzbeli személyi juttatások és
a munkaadó által fizetendő járulékok, illetményelőlegek a házipénztáron keresztül nem kerülhetnek kifizetésre.
45. A házipénztárból készpénzigénylés elszámolására előleget felvenni a szigorú számadású B. 13-134 számú nyomtatvány
kitöltésével lehet. A kitöltött nyomtatványt le kell adni a házipénztárban. Az előleg kiadására a következő pénztári
napon kerül sor.
46. A házipénztárba befolyt bevételeket a  kiadások teljesítésére nem lehet felhasználni, azt naponta be kell fizetni
a  befizetés jogcímének megfelelő bevételi számlára. A  napi befizetéstől el lehet tekinteni abban az  esetben, ha
a házipénztárba befizetett összeg az ötvenezer forintot nem éri el.
47. A házipénztárban a  pénztárzárlat után tartható készpénz értékhatára ötszázezer forint. Az  ezen felüli összeget
a pénztárzárlat előtt be kell fizetni az előirányzat-felhasználási keretszámlára.
48. A házipénztárban idegen – a gazdálkodással nem kapcsolatos – pénz és érték nem tartható.
9. Kerekítési szabályok 49. A nem öt forintra vagy annak egész számú többszörösére végződő fizetendő vagy bevételezendő végösszeg esetén
az alábbi kerekítési szabályokat kell alkalmazni:
a) a 0,01 forinttól 2,49 forintig végződő összegeket lefelé, a legközelebbi 0;
b) a 2,50 forinttól 4,99 forintig végződő összegeket felfelé, a legközelebbi 5;
c) az 5,01 forinttól 7,49 forintig végződő összegeket lefelé, a legközelebbi 5;
d) a 7,50 forinttól 9,99 forintig végződő összegeket felfelé, a legközelebbi 0
forintra végződő összegre kell kerekíteni.
50. A nem öt forintra vagy annak egész számú többszörösére végződő fizetendő végösszeg és a  kerekítési szabályok
alapján meghatározott, készpénzben fizetendő, illetve bevételezendő összeg különbsége kerekítési különbözetnek
minősül.
10. Pénzkezeléssel kapcsolatos feladatkörök 51. A házipénztár a Főosztály szervezeti keretén belül működik. A házipénztár pénzkezelésével kapcsolatos feladatokat
a pénztáros, illetve tartós távolléte esetén a helyettesítésére kijelölt kormánytisztviselő látja el.
11. A pénztáros 52. A pénztárosi feladatokat az erre kijelölt kormánytisztviselő végzi, aki a munkaköri leírása átvételekor a 3. melléklet
szerinti nyilatkozat aláírásával a házipénztár kezeléséért önálló és teljes anyagi felelősséget vállal.
53. A pénztárosi munkakört nem töltheti be az, aki
a) érvényesítési joggal vagy utalványozási joggal rendelkezik;
b) főkönyvi könyvelési feladatokat lát el;
c) pénztárellenőrzéssel megbízott személy.
54. A pénztáros feladata – többek között – a házipénztárban tartott készpénz kezelése, igénylése és megőrzése, a befizetett
készpénz átvétele, az utalványozott teljesítések kifizetése, az azzal kapcsolatos nyilvántartások, elszámolások, valamint
a szigorú számadású nyomtatványok őrzése és azok nyilvántartásának vezetése. A pénztáros részletes feladatleírását
a munkaköri leírása tartalmazza.
55. A pénzforgalom zavartalanságának biztosítása érdekében a pénztáros kötelessége gondoskodni arról, hogy
a) az esedékes és várható kifizetések teljesítéséhez mindenkor megfelelő mennyiségű és címletű bankjegy és
érme álljon rendelkezésre;
b) a pénz címletenként elkülönítve legyen;
c) a házipénztárban elhelyezett pénzvizsgáló berendezésen a  befizetett papírpénz valódisága ellenőrzésre
kerüljön. 56. A pénztáros csak érvényesített és utalványozott bevételezéseket és kifizetéseket teljesíthet. Az  utalványozásra és
érvényesítésre, ellenjegyzésre jogosultak körét a  kötelezettségvállalás, ellenjegyzés, érvényesítés és utalványozás
szabályait a Gazdálkodási szabályzat tartalmazza.
12. A pénztáros helyettesítése 57. A pénztáros 10 munkanapot meghaladó távolléte esetén helyettesítésére helyettest kell kijelölni. A  pénztároshelyettesi kijelölés feltételei azonosak a pénztárosi munkakör ellátásának feltételeivel. A kijelölés csak a pénztáros
10  munkanapot meghaladó távollétének esetére vonatkozik, a  házipénztárt egy időben még kivételesen sem
kezelheti a  pénztáros és a  helyettesítésre kijelölt kormánytisztviselő. Minden átadás-átvételkor átadás és átvételi
jegyzőkönyvet kell készíteni. A  pénztáros a  házipénztár átadás-átvétele előtt a  nyilvántartásokat szabályszerűen
lezárja és pénztárzárlatot készít. A  pénztáros akadályoztatása esetén az  átadás-átvétellel kapcsolatos feladatait
a gazdasági vezető végzi el.
58. A pénztáros akadályoztatása esetén köteles a nála levő pénztárkulcsokat zárt borítékban, a ragasztás helyén átnyúlóan
aláírva a gazdasági vezetőnek eljuttatni.
13. A pénztárellenőr 59. A házipénztár működésének közvetlen vizsgálatát a pénztárellenőr látja el.
60. A pénztári ellenőrzés az alap- és a pénztári bizonylatok alaki és tartalmi ellenőrzését, valamint a pénztárzárás után
a  pénztárjelentés helyességének és a  kimutatott pénzkészlet meglétének utólagos ellenőrzését jelenti. A  pénztári
ellenőrzésnek biztosítania kell a  szigorú számadás alá vont nyomtatványok meglétének ellenőrzését és a  vezetett
nyilvántartások rendszeres, utólagos ellenőrzését.
61. A pénztárellenőr alaki szempontból az alábbiak szerint köteles megvizsgálni a bizonylatokat:
a) az alapbizonylatok megfelelnek-e a jogszabályi előírásoknak, azokat az arra jogosult személyek utalványozták
és ellenjegyezték-e;
b) a pénztári be- és kifizetések bizonylatolása megfelelő-e;
c) a bevételi, illetve kiadási bizonylatok minden rovatát megfelelően kitöltötték-e;
d) szerepelnek-e a bizonylaton a szükséges aláírások;
e) a bizonylatokat szabályszerűen állították-e ki, nincsenek-e rajta törlések és szabálytalan javítások.
62. A pénztárellenőr a bizonylatok tartalmi ellenőrzése során vizsgálni köteles, hogy
a) a bizonylatot az arra jogosult személy állította-e ki;
b) a bizonylathoz valamennyi alapokmányt, mellékletet csatolták-e;
c) az alapbizonylatok tartalmazzák-e a teljesítés igazolását;
d) a pénztári bizonylatok és az alapbizonylatok adatai megegyeznek-e;
e) megtörtént-e az alapbizonylatok szabályszerű érvényesítése és utalványozása;
f ) a bizonylatok számadatai helyes bejegyzéseket tartalmaznak-e, és fennáll-e a  bejegyzések számszaki
összefüggése. 63. A pénztárjelentés helyességének és a  kimutatott pénzkészlet meglétének ellenőrzése utólagos. Ennek során
a  pénztárellenőrnek ellenőriznie kell, hogy a  pénztárjelentésbe bevezetett tételeknek megvannak-e a  pénztári és
az alapbizonylatai, különösen: számla, útiköltség-elszámolás, ki- vagy befizetést elrendelő utalvány. Ellenőriznie kell
továbbá a kimutatott pénzkészlet helyességét és meglétét, a záró egyenleggel való egyezőségét. A pénztárellenőr
az  általa ellenőrzött pénztárjelentést, pénztárkönyvet kézjegyével és keltezéssel köteles ellátni. A  házipénztárban
kezelt egyéb értékek, szigorú számadású nyomtatványok meglétét negyedéves rendszerességgel köteles ellenőrizni,
egyeztetni.
64. A pénztárellenőr, ha az előírt pénzkezelési szabályoktól eltérő eljárást, mulasztást, szabálytalanságot vagy visszaélést
tapasztal, azonnal köteles jelenteni felettesének, akinek kötelessége a szükséges intézkedést megtenni.
65. A pénztárellenőri feladatokat a költségvetési főreferens vagy a pénzügyi referens látja el.
66. Az egyes munkakörök kialakításánál az alábbi összeférhetetlenségi szabályokat kell figyelembe venni:
a) azonos pénzügyi esemény vonatkozásában nem lehet azonos személy az  utalványozó és a  pénzügyi
ellenjegyző, érvényesítő és a pénztárellenőr;
b) érvényesítő és pénztárellenőr nem lehet ugyanaz a személy;
c) nem bízható meg a pénztáros a fizetési (pénzforgalmi) számla feletti rendelkezési jogosultsággal, pénztárellenőri
feladatokkal, utalványozási joggal, pénztár- és fizetési (pénzforgalmi) számla-forgalom könyvelésével.
14. A pénzszállítás szabályai 67. A pénz szállításánál a pénzt biztonsági zárral ellátott táskában, gépjárművel kell szállítani
a) ötszázezer forintig egy fő kísérővel;
b) ötszázezer forint feletti összeg szállítása esetén két fő kísérővel.
68. A készpénz felvételével és szállításával megbízott kormánytisztviselők felelősek az általuk átvett készpénzért. A pénz
felvételével és szállításával megbízott kormánytisztviselők felelőssége addig tart, amíg a  pénzt a  házipénztárban
a pénztárosnak át nem adták.
15. A készpénz őrzése 69. A házipénztári pénzállomány biztonságos őrzésének feltételeit a Főosztály vezetője köteles biztosítani.
70. A páncélszekrény kulcsát a pénztáros kezeli. A pénztáros a páncélszekrény és a pénztárhelyiség bejárati kulcsának
másodpéldányát – az  eredeti kulcskezelő által aláírt zárt borítékban – a  Főosztály vezetője által meghatározott
helyiségben, biztonságosan elzárva tartja. Tilos a páncélszekrény eredeti vagy másolati kulcsát olyan helyen hagyni,
ahol azt illetéktelen személy megtalálhatja.
71. A készpénz megfelelő őrzése érdekében a pénztáros köteles a páncélszekrényt bezárni és az elkülönített helyiségrész
ajtaját lezárni, ha a pénztárhelyiséget akár csak rövid időre is elhagyja.
72. A páncélszekrény vagy a  pénztárhelyiség bejárati kulcsának elvesztését, megrongálódását, a  zárak elromlását
a pénztáros azonnal köteles jelenteni a Főosztály vezetőjének a szükséges intézkedések megtétele érdekében.
73. A pénztári nyitvatartási órák alatt a pénztáros köteles a házipénztárban tartózkodni.
74. A házipénztárban a pénztári nyitvatartási órák kivételével kizárólag a pénztáros, pénztár ellenőrzéskor a pénztáros
és a  pénztárellenőr tartózkodhat. A  pénztár helyiségbe a  Hivatal munkatársai kizárólag akkor léphetnek be, ha
a pénztáros a helyiségben tartózkodik.
16. Teendők a nem forgalomképes, hamis pénzekkel 75. A pénztáros csak forgalomképes pénzt (bankjegyet és érmét) fogadhat el a  befizetőtől, és kifizetést is csak ilyen
pénzben teljesíthet. Nem fogadhat el sérült – így különösen: beszakadt, rongálódott, megcsonkult, egyes részeiben
hiányos – bankjegyet.
76. A pénztáros a  házipénztárban elhelyezett pénzvizsgáló berendezésen köteles ellenőrizni a  befizetett papírpénz
valódiságát.
77. Ha a pénztáros a neki átadott pénzek között hamis vagy hamisnak látszó bankjegyet, illetve érmét talál, azt fizetésként
nem fogadhatja el, és köteles felhívni a befizetőt a bankjegyek feldolgozásáról, forgalmazásáról, valamint hamisítás
elleni védelmével kapcsolatos technikai feladatokról szóló 11/2011. (IX. 6.) MNB rendelet és az érmék feldolgozásáról,
forgalmazásáról, valamint hamisítás elleni védelmével kapcsolatos technikai feladatokról szóló 12/2011. (IX. 6.)
MNB  rendelet (a továbbiakban együtt: MNB rendeletek) hamis bankjegy és hamis érme kezelésére vonatkozó
előírásaira. A pénztáros a felhívás mellett felajánlja a hamis vagy hamisnak látszó érme vagy bankjegy bevizsgálásának
Hivatal általi kezdeményezését. A befizető hozzájárulása esetén a pénztáros a hamis vagy hamisnak látszó érmét vagy
bankjegyet átveszi, és jegyzőkönyvben rögzíti a  befizető személyi adatait, valamint azt, hogy a  befizető hol, kitől
és mikor kapta a hamisítványt. A  jegyzőkönyvet a befizetővel alá kell íratni. Az átvett hamis vagy hamisnak látszó
pénzről átvételi elismervényt kell adni, amelyben bankjegy esetén fel kell tüntetni a címletet, a sorozat- és sorszámát.
A jegyzőkönyv alapján a pénztáros az MNB rendeletek szerinti jegyzőkönyvet készít, melynek a Magyar Nemzeti Bank
részére a hamis pénzzel együtt történő megküldéséről a Főosztály vezetője gondoskodik.
78. Amennyiben a pénz mégsem bizonyul hamisnak, és azt az Magyar Nemzeti Bank visszaküldi, azt vissza kell juttatni
a befizetőnek.
17. A pénztári bevételek és kiadások bizonylatolása 79. A házipénztári be- és kifizetésekhez szabvány bevételi pénztárbizonylatot, illetve kiadási pénztárbizonylatot kell
kiállítani a vonatkozó alapokmányokkal egyezően. A bizonylat a Forrás KGR ügyviteli rendszer pénztár moduljából
kerül kiállításra. A Forrás KGR rendszerből kiállított folyamatos sorszámozású bizonylatok megegyeznek alábbi szigorú
számadású bizonylatokkal:
a) bevételi pénztárbizonylat B. 318-102/a.;
b) kiadási pénztárbizonylat B. 318-103 V.R.Sz.;
c) pénztárjelentés (időszaki) B. 13-21/V.r.sz.
80. A bevételi és kiadási pénztárbizonylatokhoz minden esetben csatolni kell a vonatkozó pénztári alapokmányokat.
81. Pénztári alapokmánynak minősül a beérkező számla, a készpénzjegyzék, a pénzügyi elszámolások, valamint a ki- vagy
befizetéseket elrendelő utalvány.
82. A rontott pénztárbizonylatot érvényteleníteni kell, és helyette új bizonylatot kell kiállítani. A  rontott bizonylatot
a pénztárjelentésben sorszám szerint kell feltüntetni.
18. A pénztári bevételek bizonylatolása 83. A bevételezendő összegeket a  bizonylat fejrészében számmal és betűvel kell feltüntetni. A  jogcímek szerint
részletezett összegeket össze kell adni és az összeadás eredményét a nyomtatvány összesen rovatában kell feltüntetni.
Az  összesen rovatban szereplő összegnek minden esetben meg kell egyeznie a  fejrészben számmal és betűvel
feltüntetett összeggel.
84. A bevételi pénztárbizonylatot a  befizetett és bizonylaton bevételezett összeg azonosságának igazolása céljából
a befizetővel alá kell íratni. Nem személyes befizetés esetén a befizető aláírása céljára szolgáló rovatban hivatkozni
kell a vonatkozó okiratra (pl. postautalvány). A pénz átvételét a bizonylaton a pénztárosnak kell aláírásával igazolnia.
A bizonylatot kiállító, a bizonylati adatokat érvényesítő, utalványozó, ellenőrzést végző és könyvelő köteles feladata
végrehajtásának igazolásául a bevételi pénztárbizonylathoz kapcsolódó utalványrendeletet aláírni.
85. A bevételi pénztárbizonylatot két példányban kell kinyomtatni. Az első példány a házipénztár bizonylata. E példányhoz
kell csatolni a pénztári alapokmányokat, majd a bizonylatokat a vonatkozó pénztárjelentéssel együtt kell könyvelésre
átadni. A második példányt a befizetés teljesítését igazoló elismervényként a befizetőnek kell átadni.
19. A pénztári kifizetések bizonylatolása 86. A kifizetési pénztárbizonylat kiállítására a  bevételi pénztárbizonylat kiállatására vonatkozó szabályokat kell
megfelelően alkalmazni.
87. A pénztáros – az  előleg kivételével – csak szabályszerűen kiállított, érvényesített és utalványozott készpénzes
utalványrendelet alapján fizethet ki a pénztárból összeget.
88. A pénztárosnak a kifizetéskor meg kell állapítania, hogy a pénzért jelentkező személy jogosult-e a pénz felvételére.
Ha a  pénz felvételére jogosult nem személyesen jelenik meg a  pénztárban, meghatalmazottja részére az  összeg
csak a  1.  melléklet szerinti, szabályszerűen kiállított meghatalmazás ellenében fizethető ki. A  meghatalmazást
a kiadási pénztárbizonylathoz kell csatolni. Meghatalmazott részére történő rendszeres kifizetéseknél az esetenkénti
meghatalmazás helyett visszavonásig érvényes meghatalmazás is adható. Ezekről a meghatalmazásokról a pénztáros
külön nyilvántartást köteles vezetni.
89. Egy kiadási pénztárbizonylaton csak egy személy vehet át pénzt.
90. A pénz átvevőjének személyazonosságát szolgálati vagy személyi igazolvánnyal kell igazolnia. A  pénz átvételét
az átvevőnek, nem személyes megjelenés esetén a meghatalmazottnak a kiadási pénztárbizonylaton aláírásával kell
elismernie.
91. A kifizetés megtörténtekor a kiadási pénztárbizonylatot a pénztárosnak (kifizető) alá kell írnia.
92. A kiadási pénztárbizonylatot két példányban kell kinyomtatni. Az  első példányhoz kell csatolni a  pénztári
alapokmányokat, majd a  bizonylatokat a  vonatkozó pénztárjelentéssel együtt kell könyvelésre átadni. A  második
példány az átvevő példánya.
20. A házipénztári pénzkészlet nyilvántartása (pénztárjelentés) 93. Minden pénztári befizetést és kifizetést felmerülésük sorrendjében pénztári nyilvántartásba (pénztárjelentésbe) kell
feljegyezni. A pénztárjelentést a Forrás KGR rendszerből kell kinyomtatni minden pénztári napon, amikor forgalom
volt a pénztárban.
21. A házipénztár zárása 94. A pénztáros minden pénztári napon, amikor forgalom volt a  pénztárban, köteles pénztárzárlatot készíteni.
A pénztárzárlat során meg kell állapítani
a) a pénztárban levő készpénzállományt, címletenkénti részletezésben;
b) a pénztárjelentés alapján a napi bevételek és kiadások végösszegét az előző időszak készpénzmaradványának
figyelembevételével;
c) a pénztárjelentés szerinti egyenleget, amit egyeztetni kell a valóságos készpénzállománnyal.
95. Az egyeztetés, illetve a zárlat megtörténtét a pénztárjelentésen a pénztárosnak aláírásával kell igazolnia. Az egyeztetés
során mutatkozó esetleges eltérést még aznap fel kell deríteni, és rendezni kell. Adminisztratív hiba – így különösen
elírás – esetén a  hibát a  Bizonylati szabályzatban előírtak szerint kell javítani. A  Forrás KGR rendszerből előállított
pénztárjelentésen kézzel nem lehet javítani.
96. Eltérés esetén tájékoztatni kell a  pénztárellenőrt, aki köteles az  eltérés okát kivizsgálni, a  vizsgálatról és annak
eredményéről jegyzőkönyvet felvenni és az ellenőrzés megállapításairól jelentést írni. A pénztárellenőr a jegyzőkönyv
alapján a többletet a pénztárba bevételezteti, a hiányt – ha annak felmerülése kapcsán a vétkességet a pénztáros
a jegyzőkönyv aláírásával elismeri – a pénztáros részére befizetési kötelezettségként előírja.
97. A jegyzőkönyvet a  pénztárellenőr és a  pénztáros írják alá, abból egy példányt átadnak a  Főosztály vezetőjének
a vizsgálat eredményéről készített jelentéssel együtt.
98. A pénztáros felelőssége, hogy a pénztár zárása után a zárókészlet ne lépje túl az engedélyezett ötszázezer forintot.
Amennyiben ennek túllépése elkerülhetetlen, azt a gazdasági vezetővel engedélyeztetni kell.
99. A pénztárellenőr rendkívüli pénztárzárlatot rendelhet el, és szúrópróbaszerűen ellenőrzést is tarthat. Évenként,
december 31-ei fordulónappal a Leltározási Szabályzat előírásainak megfelelően leltárt kell tartani a házipénztárban.
100. Ha a pénztárost bármilyen okból helyettesíteni kell, vagy a pénztárosi feladatok ellátása kikerül munkaköréből, vagy
kormányzati szolgálati jogviszonya megszűnik, szintén pénztárzárlatot kell készíteni. A  pénztárzárlat alkalmával
a  pénztári nyilvántartásokat le kell zárni. A  pénztárzárlat után a  pénztáros által kezelt pénzt, bizonylatokat és
nyilvántartásokat a  házipénztárat átvevőnek át kell adni, aki az  átvétel alkalmával az  elszámolások helyességéről
meggyőződni köteles. A pénztárzárlatnál, illetve az átadásnál az átvevőnek és az átadónak, valamint pénztárellenőrnek
is jelen kell lennie. Az  átadásról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet az  átadó, az  átvevő és a  pénztárellenőr ír
alá. Amennyiben a  pénztáros mint átadó az  átadás-átvételnél nem tud jelen lenni, helyette az  átadói feladatokat
a Főosztály vezetője látja el.
101. A házipénztár átadás-átvételi jegyzőkönyv tartalma:
a) a jegyzőkönyv megnevezése;
b) a jegyzőkönyv kiállításának helye és időpontja;
c) az átadó, az átvevő és a pénztárellenőr, valamint az egyéb jelenlévők neve;
d) a forintkészlet összege;
e) az egyéb értékek – így különösen: utazási bérlet, étkezési utalvány – darabszáma és összege;
f ) a szigorú számadású nyomtatványok megnevezése, sorszáma, mennyisége (tömb, illetve lap) felhasznált/nem
felhasznált bontásban;
g) a betelt bizonylati tömbök nyomtatványonkénti mennyisége a felhasználás időtartamának megjelölésével;
h) a házipénztárban található egyéb iratok felsorolása;
i) a házipénztárban található kulcsok felsorolása;
j) az elszámolatlan előlegek listája;
k) az elszámolatlan utazások listája.
22. Elszámolásra kiadott összegek (készpénzelőleg) 102. Készpénzt elszámolásra kiadni csak az alábbi jogcímekre lehet:
a) ötvenezer forintot nem meghaladó értékű beszerzés;
b) egyéb célra meghatározott összegű ellátmány (pl. beszerzési előleg, reprezentációs előleg).
103. Készpénzt elszámolásra csak személyre szólóan, utalványozott bizonylat alapján lehet kifizetni, amelyen az összeg
rendeltetését és az elszámolás határidejét is feltüntették. Az elszámolásra kiadott összeg nem haladhatja meg a cél
eléréséhez indokoltan szükséges mértéket.
104. A pénztárosnak az elszámolásra kiadott összegekről nyilvántartást kell vezetnie.
105. A nyilvántartásban elszámolási tételként legalább a következő adatokat kell feltüntetni:
a) a pénzt felvevő személy neve;
b) a pénz felvételének időpontja;
c) a kiadási pénztárbizonylat száma;
d) a felvétel jogcíme;
e) az elszámolásra felvett összeg;
f ) az elszámolás határideje;
g) az elszámolás tényleges időpontja;
h) a ténylegesen felhasznált összeg;
i) a bevételezési pénztárbizonylat száma.
106. Az elszámolásra kiadott pénzzel, a cél megvalósulását követően 5 napon belül, de legkésőbb a kiadástól számított
30 napon belül el kell számolni.
107. Az elszámolásra kiadott összeg nyilvántartását a  pénztárosnak rendszeresen ellenőrizni kell. Ha az  elszámolásra
kötelezett a  megjelölt határidőig nem számolt el, a  pénztárosnak haladéktalanul fel kell szólítania a  mulasztást
elkövetőt a  visszafizetésre. Az  elszámolásra kiadott teljes összeg elszámolásáig ugyanazon személy részére újabb
előleg nem adható ki.
108. Az év utolsó pénztári napján minden elszámolásra kiadott előleggel el kell számolni a házipénztárban, függetlenül
attól, hogy a cél megvalósult-e vagy sem. Az utolsó pénztári nap dátumáról a Főosztály vezetője tájékoztatja a Hivatal
munkatársait.
109. A 30 napon túli el nem számolt előlegeket a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. tv. 72. §-a értelmében
kamatkedvezmény miatti adó terheli, az  adót a  kormányzati szolgálati jogviszony vagy munkaviszony esetében
a magánszemélynek, egyébként a kifizetőnek kell megfizetnie.
23. Szigorú számadású nyomtatványok kezelése és felhasználásuk nyilvántartása
110. A házipénztár ügyvitelében alkalmazott szigorú számadású nyomtatványok nyilvántartásával és ügykezelésével
kapcsolatban az Szt. előírásainak megfelelően kell eljárni.
111. A sorszámmal ellátott felhasználatlan, alábbiakban felsorolt nyomtatványokat szigorú számadású nyomtatványként
kell kezelni:
a) készpénzigénylés elszámolásra;
b) készpénzcsekk (készpénzfelvételi utalvány);
c) pénztárjelentés;
d) bevételi és kiadási pénztárbizonylat;
e) számlatömbök.
112. A felsorolt nyomtatványokból a beszerzett készletet a pénztárosnak kell átadni megőrzésre.
113. A B-15-46. sz. nyomtatványtömbben az egyes nyomtatványtömböket fajtánként elkülönítve kell felsorolni a beszerzés
sorrendjében. Kivételt képez a  készpénzfelvételi utalvány nyilvántartása, amit nem tömbönként, hanem külön
laponként, a felhasználás sorrendjében kell nyilvántartani.
114. Az átvétel alkalmával meg kell vizsgálni, hogy az űrlapokon a sorszámok és esetleges jelzések helyesek-e.
115. A felülvizsgált és helyesnek talált szigorú számadási nyomtatványokat a pénztárhelyiségben elzárva kell megőrizni.
116. Amennyiben a megőrzéssel megbízott pénztáros a kezelésében lévő nyomtatványkészletből az annak felhasználásával
megbízott személy részére nyomtatványt kiad, a  kiadás és az  átvétel tényét a  nyilvántartás vonatkozó tételénél
az átvevőnek aláírásával kell igazolnia.
117. A betelt szigorú számadási nyomtatványok visszamaradó tőszelvényeinek 10 évig való megőrizéséről a  Főosztály
vezetője gondoskodik.
118. A szigorú számadású nyomtatványok nyilvántartására vonatkozó előírásokon túlmenően a  bankszámla terhére
kibocsátott készpénzfelvételi utalványok felhasználásáról tételes nyilvántartást kell vezetni.
24. Külföldi kiküldetésekkel kapcsolatos pénzkezelési szabályok 119. A házipénztárban valuta nem tartható.
120. A külföldi kiküldetések napidíj és dologi kiadások előlegét a  Főosztály – a  kötelezettségvállalás alapját képező
jóváhagyott utazási határozat alapján – a kiküldött által megadott bankszámlára forintban, a kiküldetés megkezdését
megelőző hónap 15. napján érvényes MNB árfolyam figyelembevételével utalja át. Az előleg utalására legkorábban
az utazás megkezdését megelőző 5. munkanapon kerül sor. Az ennél korábbi utalásra vonatkozó igényét a kiküldött
köteles az utazási határozaton feltüntetni és indokolni.
121. A külföldi kiküldetések napidíj- és dologi kiadások előlege készpénzben nem vehető fel a házipénztárból.
122. A külföldi kiküldetésre kiadott előlegek és a kiküldetésekhez kapcsolódó egyéb költségek elszámolásáról a Hivatal
Külföldi és belföldi kiküldetések engedélyezésének, lebonyolításának és költségtérítésének szabályzata rendelkezik.
25. A házipénztárban tárolt egyéb értékek 123. A házipénztárban a készpénzállománytól és egymástól is elkülönítetten elhelyezve és nyilvántartva az alábbi értékek
tárolhatók:
a) Erzsébet-utalványok;
b) utazási bérletek;
c) értékpapírok;
d) egyéb utalványok (pl. ajándék utalvány).
124. A pénztári nyilvántartásnak, a pénztárzárásnak, átadás-átvételnek, ellenőrzésnek a fenti értékekre is ki kell terjednie.
A fenti értékek kezeléséért a pénztáros a készpénzkezelésért való felelősségével megegyező felelősséggel tartozik.
125. A házipénztárban tárolt egyéb értékeket a  szigorú számadású nyomtatványokra vonatkozó szabályok szerint kell
nyilvántartani.
26. Munkába járáshoz kapcsolódó helyi és helyközi költségtérítés kifizetésével kapcsolatos szabályok
126. A helyi és helyközi költségtérítések alkalmazásánál a közszolgálati szabályzatban leírtakat kell alkalmazni.
127. A helyi és helyközi költségtérítések kifizetését – a bérszámfejtés feladása alapján – átutalással kell teljesíteni. Rendkívüli
esetben – így különösen kilépés miatti elszámoláskor – a Főosztály vezetőjének engedélye alapján a költségtérítés
összege pénztáron keresztül is kifizethető.
27. A házipénztár készpénzforgalmára vonatkozó további szabályok 128. A házipénztári készpénzforgalom nyilvántartása a  Forrás KGR rendszer alkalmazásával történik, biztosítva ezzel
a bizonylatok zárt rendszerben történő kezelését.
129. A készpénzforgalmat a  kötelezettségvállalás-nyilvántartásban is rögzíteni kell a  Gazdálkodási szabályzat
22.1.16–22.1.19. pontjaiban foglaltak szerint.
V. Fejezet
A kincstári kártya használatára vonatkozó szabályok
28. A kincstári kártya típusai 130. Az intézményi kártya a készletek és a kis értékű tárgyi eszközök beszerzésére, a nem rendszeres, 200 000 forint alatti
szolgáltatások ellenértékének kiegyenlítésére és készpénz felvételére szolgáló forint alapú, kizárólag belföldön
használható, elektronikus módon elfogadható fizetési eszköz.
131. A VIP aranykártya a Hivatal elnöke és elnökhelyettese, valamint a kártyahasználatra feljogosított kormánytisztviselők
reprezentációs és utazási kiadásainak kiegyenlítésére és készpénz felvételére szolgáló, külföldön és belföldön egyaránt
használható elektronikus és hagyományos módon is elfogadható fizetési eszköz.
29. A kincstári kártya használatának általános szabályai 132. A kincstári kártya használatára jogosultak körét és a napi limitek összegét a Hivatal elnöke határozza meg kártyánként.
A kártyahasználatra szóló jogosultságot és kötelezettségeket a munkaköri leírásban rögzíteni kell. A kártyabirtokosok
kötelességeik és felelősségük elismeréséről a  2.  mellékletben meghatározott formában kötelesek a  kártya
átvételével egyidejűleg nyilatkozni. A kincstári VIP kártya használatára a Hivatal elnöke és elnökhelyettesei, valamint
a Külkapcsolatok Főosztály vezetője jogosultak külön engedélyezés nélkül.
133. A Hivatal a Kincstárral kötött Kincstári Bankkártya Szerződés alapján, a kártyabirtokosok számának megfelelő számú
kincstári kártyát igényel az erre rendszeresített adatlapok kitöltésével.
134. Az egyéni adatlapok tartalmazzák a  kártyabirtokosok részére a  naponta felhasználható értékhatárokat (limitek),
amelyek értékéig használhatják kártyájukat vásárlások, illetve szolgáltatások ellenértékének kifizetésére, valamint azt,
hogy a kártyát csak belföldön vagy külföldön is használhatják.
135. Az igényelt kártyák és az  azokhoz tartozó PIN kódok biztonságos átvételéről a  kártyabirtokos vagy az  általa
meghatalmazott kormánytisztviselő köteles gondoskodni. A kártyabirtokos által meghatalmazott kormánytisztviselő
köteles az átvett kártyákat és az azokhoz tartozó PIN kódokat a kártyabirtokos részére zárt borítékban eljuttatni.
136. A kincstári kártya kizárólag hivatali célú dologi kiadások kifizetésére használható. A  magáncélú használat
–  a  magáncélra felhasznált összeg visszafizetésének kötelezettsége mellett – fegyelmi eljárást vonhat maga után.
Magáncélú használatnak minősül minden, jelen utasításban vagy a Hivatal elnöke által nem engedélyezett kifizetés,
készpénzes vásárláshoz mérten indokolatlan összegű készpénzfelvétel, bizonylattal – a  Hivatal nevére szóló
számlával – alá nem támasztott kártyahasználat.
137. A kártyabirtokos a jelen utasításban rögzített elszámolási és anyagi felelősséggel tartozik a birtokában lévő kártyáért
és az azzal végzett tranzakciókért.
138. A kártyabirtokosok részére a  Főosztály vezetője folyamatosan biztosítja a  kártyarendszerrel kapcsolatban kiadott
tájékoztató anyagokba és az Általános Szerződési Feltételek dokumentumokba való betekintés lehetőségét.
139. A Főosztály vezetője köteles a  kártyabirtokos kormányzati szolgálati jogviszonyának vagy munkaviszonyának
megszűnése esetén, valamint a  kártyahasználatra vonatkozó jogosultság visszavonásakor a  kártyabirtokostól
a kincstári kártyát azonnal bevonni.
140. A Főosztály vezetője köteles eljárni a  kincstári kártyarendszert üzemeltető hitelintézetnél, ha jogosulatlan
kártyaműveletekkel terhelték meg a kincstári kártyafedezeti számlát. Jogosulatlan kártyahasználat esetén a kincstári
kártyát azonnali hatállyal le kell tiltatni.
30. Vásárlás intézményi kártyával 141. Az intézményi kártya kizárólag a Hivatal elnöke által engedélyezett kiadások kifizetésére használható. Az intézményi
kártya felhasználható napi kerete nem lehet több 200 000 forintnál.
142. A kártyabirtokosoknak a kártyával történő vásárlás alkalmával ÁFA-s számlát kell kérnie, amelyet a Hivatal nevére kell
kiállíttatni.
143. A kártyával történt fizetés igazolásaként az  elektronikus elfogadó terminál által nyomtatott, a  kártyabirtokos
aláírásával igazolt bizonylatot meg kell őrizni, és elszámoláskor a számlával együtt kell továbbítani utalványozásra.
31. Készpénzfelvétel intézményi kártyával 144. Intézményi kártyáról történő készpénzfelvétel kizárólag a  Főosztály vezetőjének engedélyével lehetséges.
Az intézményi kártya készpénzfelvételi napi kerete nem lehet több ötvenezer forintnál.
145. Intézményi kártyával történő készpénzfelvételkor a  kártyabirtokos köteles megőrizni az  elfogadó eszköz által
nyomtatott bizonylatot, továbbá köteles a kapcsolódó készpénzes vásárlásról a Hivatal nevére szóló ÁFA-s számlát
kérni.
146. Amennyiben készpénzfelvételkor a bankjegykiadó automata nem ad ki bizonylatot, arról a Főosztályt értesíteni kell,
és a kártyabirtokosnak írásban kell nyilatkoznia a készpénzfelvétel dátumáról, összegéről, amely az elszámolás alapját
képezi.
147. Készpénzfelvétel esetén – költségkímélés céljából – törekedni kell az  OTP Bank bankjegykiadó automatáinak
használatára.
32. Intézményi kártyával végrehajtott tranzakciók elszámolása 148. A kártyabirtokos az Intézményi kártyával történt tranzakciókról elszámolást köteles készíteni heti gyakorisággal.
149. Elszámoláskor a  kártyabirtokos köteles utalványrendeleten összesíteni a  kifizetéseket, tételesen felsorolva
a vásárlások és készpénzfelvételek adatait, mellékelve a kapott bizonylatokat (a Hivatal nevére szóló ÁFA-s számla
és az elektronikus elfogadó terminál bizonylata). A kártyabirtokos a kitöltött utalványrendeletet és a bizonylatokat
köteles utalványozásra továbbítani.
150. A készpénzfelvétel összege és a  Hivatal nevére kiállított ÁFA-s számla különbségét a  Hivatal házipénztárában kell
rendezni.
33. Vásárlás VIP kártyával belföldön 151. A VIP kártya belföldön kizárólag előzetesen engedélyezett hivatali kiküldetések, valamint helyi taxi szolgáltatás és
reprezentációs kiadások esetében használható akkor, ha a termék vagy szolgáltatás átutalással történő kifizetése nem
lehetséges. A VIP kártya felhasználható napi kerete nem lehet több 800 000 forintnál.
152. A kártyabirtokosoknak a kártyával történt vásárlás alkalmával a Hivatal nevére kiállított ÁFA-s számlát kell kérniük.
153. A kártyával történt fizetés igazolásaként az  elektronikus elfogadó terminál által nyomtatott bizonylatot meg kell
őrizni, és elszámoláskor a számlával együtt kell továbbítani utalványozásra.
34. Készpénzfelvétel VIP kártyával belföldön 154. A VIP kártya belföldi készpénzfelvételre kizárólag előzetesen engedélyezett hivatali kiküldetések és reprezentációs
kiadások esetében használható akkor, ha a  termék vagy szolgáltatás átutalással vagy kincstári kártyával történő
kifizetése nem lehetséges. A VIP kártya készpénzfelvételi napi kerete nem lehet több kétszázezer forintnál.
155. VIP kártyával történő készpénzfelvételkor a  kártyabirtokos köteles megőrizni az  elfogadó eszköz által nyomtatott
bizonylatot, továbbá köteles a kapcsolódó készpénzes vásárlásról a Hivatal nevére szóló ÁFA-s számlát kérni.
156. Amennyiben készpénzfelvételkor a bankjegykiadó automata nem ad ki bizonylatot, arról a Főosztályt értesíteni kell,
és a  kártyabirtokosnak írásban kell nyilatkoznia a  készpénzfelvétel dátumáról és összegéről, amely az  elszámolás
alapját képezi.
157. Készpénzfelvétel esetén – költségkímélés céljából – törekedni kell az  OTP Bank bankjegykiadó automatáinak
használatára.
35. Vásárlás VIP kártyával külföldön 158. A VIP kártya külföldön kizárólag az utazási határozatban előzetesen engedélyezett hivatali kiküldetések kiadásainak
kifizetésére használható. Egyéb kiadásokat a kártyabirtokosok a VIP kártyával külföldön nem teljesíthetnek.
159. A kártyabirtokos a hivatalos külföldi kiküldetése alkalmával a külföldön vásárolt termék vagy nyújtott szolgáltatás
ellenértékének kártyával történő kifizetéséről a  tartózkodási ország pénznemében kiállított számlát és
kártyabizonylatot kap. A  kártyabizonylaton a  kártyabirtokos aláírásával igazolja a  külföldi vásárlás megtörténtét
és annak kifizetését, miután ellenőrizte a kártyabizonylaton szereplő adatokat. A számlákat és kártyabizonylatokat
a kártyabirtokos köteles megőrizni és az utazás elszámolásakor a Főosztály részére leadni.
36. Készpénzfelvétel VIP kártyával külföldön 160. A kártyabirtokos hivatalos kiküldetése alkalmával csak a  159.  pontban megjelölt kiadások fedezése érdekében
használhatja a kártyáját készpénzfelvételre abban az esetben, ha a termék vagy szolgáltatás átutalással vagy kincstári
kártyával történő kifizetése nem lehetséges.
161. Külföldön a tartózkodási ország valutájában jut készpénzhez a  kártyabirtokos, amelyet a  kártyabizonylat igazol.
A kártyabirtokos köteles a kártyabizonylatot, valamint a tartózkodási ország pénznemében a Hivatal nevére kiállított
számlát megőrizni, elszámoláskor a Főosztály részére leadni.
37. VIP kártya használatának elszámolása 162. A kártyabirtokos a VIP kártyával történt felhasználásokról elszámolást köteles készíteni belföldi felhasználás esetén
heti gyakorisággal, külföldi felhasználás esetén a kiküldetés lejártát követően öt munkanapon belül.
163. Elszámoláskor a  kártyabirtokos köteles utalványrendeleten összesíteni a  kifizetéseket, tételesen felsorolva
a vásárlások és készpénzfelvételek adatait, mellékelve a kapott bizonylatokat (a Hivatal nevére szóló ÁFA-s számla
és az elektronikus elfogadó terminál bizonylata). A kártyabirtokos a kitöltött utalványrendeletet és a bizonylatokat
köteles utalványozásra továbbítani.
164. A készpénzfelvétel összege és a Hivatal nevére kiállított ÁFA-s számla különbségét a Hivatal házipénztárában forintban
kell rendezni.
38. Kártyaletiltás, pótkártyaigénylés és kártyamegújítás 165. Amennyiben a  kártyabirtokos a  kártyáját elveszíti, azt ellopják, vagy egyéb módon kikerül az  ellenőrzési köréből,
a  kártya használatát haladéktalanul köteles letiltatni. A  letiltáshoz szükséges elérhetőségeket a  kártyabirtokosok
a kártya átvételekor kapják kézhez. A kártya letiltását követően a letiltás tényéről a kártyabirtokosnak haladéktalanul
tájékoztatnia kell a  Főosztály vezetőjét. Sikertelen letiltás esetén azonnal értesíteni kell a  Főosztály vezetőjét, aki
gondoskodik a letiltásról.
166. A pótkártyákat, valamint a  kártyamegújítás esetén kiadott kártyákat a  kártyabirtokosok személyesen, illetve
meghatalmazott útján veszik át az illetékes pénzintézetnél.
167. A Főosztály nyilvántartást vezet a kártyabirtokosokról és az általuk használt kártyák számáról.
39. Kincstári kártyák visszavonása 168. A kincstári kártyákat a kormányzati szolgálati jogviszony megszűnésekor, adott munkakörből történő felmentéskor,
fegyelmi eljárás esetén az eljárás ideje alatt, szabályellenes használat esetén a Hivatal elnökének utasítására, valamint
intézményi kártya esetén a megbízás visszavonásakor a pénztáros részére átadás-átvételi bizonylat kiállítása mellett
át kell adni.
169. A kincstári kártya leadásakor a  kifizetések még el nem számolt, az  arra jogosult által utalványozott bizonylatait
–  a  Hivatal nevére szóló számla és kártyabizonylat – a  pénztárosnak át kell adni, aki ellenőrzi és igazolja, hogy
a kártyabirtokosnak további tartozása nem áll fenn.
170. A kincstári kártyát a  pénztáros részére történő leadásakor – a  fegyelmi eljárás idejére történő leadást kivéve –
kilyukasztással érvényteleníteni kell. Az érvénytelenítés tényét az átadás-átvételi bizonylaton rögzíteni kell.
VI. Fejezet
Előirányzat-módosítások 171. A saját hatáskörű előirányzat-módosításokra vonatkozó adatszolgáltatás a  Kincstár részére közvetlen elektronikus
adatszolgáltatás kertében, az „e-adat”-rendszerben kerül feltöltésre a Magyar Államkincstár Budapesti és Pest Megyei
Igazgatósága részére. A Kincstár az előirányzat-módosítás átvezetését a számlakivonatban igazolja vissza.
172. A saját hatáskörben végrehajtott előirányzat-megváltoztatásokról az intézkedés meghozatalát követő öt munkanapon
belül kell tájékoztatni a Kincstárt és az irányító szervet.
173. A saját hatáskörű előirányzat-módosításhoz rövid indoklást készít a Főosztály, melyet a Hivatal elnöke hagy jóvá.
VII. Fejezet
A pénzkezelésre vonatkozó további szabályok 40. Kintlévőségek kezelése
174. A Hivatal által kiállított számlák pénzügyi teljesülését a  számviteli referens I. (főkönyvi könyvelő) folyamatosan
ellenőrzi, és erről tájékoztatja a pénzügyi referenst. Amennyiben a kiállított számla fizetési határideje lejár, a pénzügyi
referens a lejáratot követő 3 munkanapon belül felszólító levelet készít (első felszólítás), és megküldi a vevő részére.
Amennyiben a vevő a következő 1 hónapban nem teljesíti fizetési kötelezettségét, a pénzügyi referens ismételten
felszólító levelet küld (második felszólítás) a partner részére, melyben értesíti, hogy amennyiben 1 hónapon belül
fizetési kötelezettségének nem tesz eleget, a  követelés behajtását a  Hivatal jogi útra tereli. Ezek után a  Főosztály
az aktát átadja a Jogi és Humánpolitikai Főosztály részére intézkedésre.
175. Amennyiben a vevő a számla vonatkozásában kifogással él – különösen helytelen címzés, helytelen összeg miatt –
a Főosztály vezetője – szükség esetén a Jogi és Humánpolitikai Főosztály bevonásával – megvizsgálja a vevői kifogást,
melynek jogossága esetén új számlát állít ki. Az új számla fizetési határidejének megállapításánál a szerződésben,
megrendelésben rögzítetteket kell figyelembe venni. Új számla kiállításakor a felszólítási eljárás újra kezdődik.
176. A vevők által késedelmesen fizetett számlákra vonatkozóan, amennyiben a számlával kapcsolatosan a szállító fizetési
határidőn belül kifogással nem élt, a szerződésben rögzítettek szerint késedelmi kamatot kell felszámolni. A késedelmi
kamatról szóló számlát a pénzügyi referens állítja ki.
177. A lejárt határidejű készpénzes követelések esetében a  175–177.  pontokban leírtak szerint kell eljárni, azzal
a különbséggel, hogy amit a 175–177. pont a számviteli referens I. (főkönyvi könyvelő), illetve a pénzügyi referens
feladataként jelöl meg, az a készpénzes követelések esetén a pénztáros feladata.
41. A kormánytisztviselők tartozásai 178. A kormánytisztviselők tartozásai származhatnak pénztári előleg felvételéből, ebben az  esetben a  23. alcímben
leírtakat kell alkalmazni.
179. Az illetmény- és munkabérelőlegből és minden egyéb jogviszonyból származó, megfelelő dokumentumokkal igazolt
tartozást a bérszámfejtést végző szervezeti egység felé kell továbbítani, mely gondoskodik a tartozás behajtásához
szükséges intézkedések végrehajtásáról.
180. A kormánytisztviselő jogviszonyának megszűnésekor a  Hivatal felé fennálló tartozását meg kell vizsgálni, és
a bérszámfejtésen keresztül törlesztett adósságok esetében a Jogi és Humánpolitikai Főosztály vezetőjének, egyéb
tartozás esetén a pénztárosnak fel kell szólítani tartozása pénzügyi rendezésére.
181. A kormánytisztviselők tartozásáról külön nyilvántartást kell vezetni, melyért a Főosztály vezetője a felelős.
42. Szállítói számlák pénzügyi teljesítésének követése 182. A számlák fizetési határidőre történő pénzügyi teljesítését a  pénzügyi referens folyamatosan figyelemmel kíséri.
A pénzügyileg nem teljesített, lejárt fizetési határidejű számlákról a pénzügyi referens a Főosztály vezetője részére
minden hónap utolsó munkanapján listát készít, melyen feltünteti a késedelmes fizetés indokát.
183. A teljesítésigazolás, utalványozás, ellenjegyzés alatt lévő lejárt fizetési határidejű számlákról a  Főosztály vezetője
értesítést küld az aláírásra jogosult személyek részére minden hónap 2. munkanapján.
184. A szállító által helytelenül kiállított számlát vissza kell küldeni a szállítónak. A visszaküldött számlához a Főosztály
vezetője által aláírt, a reklamáció indokát tartalmazó levelet kell csatolni. A visszaküldött számla másolati példányát
meg kell őrizni, a számlát a számviteli nyilvántartásból törölni kell.
HARMADIK RÉSZ
Záró rendelkezések 185. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
186. Az utasítást a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
187. Hatályát veszti a Pénzkezelési Szabályzatról szóló 5/2010. számú elnöki utasítás.
Spaller Endre s. k.,
 elnök


text:
8/2018. (II. 6.) MBFSZ utasítása a Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat Informatikai Biztonsági Szabályzatának kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Bányászati és
Földtani Szolgálat informatikai biztonsági rendszerének alapkövetelményeit az alábbiak szerint határozom meg:
1. A Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat Informatikai Biztonsági Szabályzatát (a továbbiakban: IBSZ) a melléklet1
tartalmazza.
2. A szabályzat hatálya – az abban foglalt kivételek figyelembevételével – kiterjed a Magyar Bányászati és Földtani
Szolgálat (a továbbiakban: MBFSZ) teljes és részmunkaidőben foglalkoztatott, valamennyi határozatlan és határozott
időre kinevezett köztisztviselőjére és ügykezelőjére, valamint a munka törvénykönyve hatálya alá tartozó
munkavállalókra (a továbbiakban együtt: munkatárs).
3. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. Hatályát veszti a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Informatikai Biztonsági Szabályzatának kiadásáról szóló
14/2017. (VI. 28.) MBFH utasítás.
Zelei Gábor s. k.,
 elnök


text:
43/2004. (III. 16.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és az Európai Közösség között a műszaki szabályok és az információs társadalom szolgáltatásai terén követendő információszolgáltatási eljárásról szóló, Brüsszelben, 2003. december 11-én aláírt Megállapodás kihirdetéséről.
(A diplomáciai jegyzékváltás 2004. február 27-én megtörtént.) 1. §
A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya és az
Európai Közösség között a műszaki szabályok és az információs társadalom szolgáltatásai terén követendő információszolgáltatásról szóló, Brüsszelben, 2003. december
11-én aláírt Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
2. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
,,Megállapodás
a Magyar Köztársaság Kormánya és az Európai
Közösség között a műszaki szabályok és az információs
társadalom szolgáltatásai terén követendő
információszolgáltatási eljárásról a Magyar Köztársaság Kormánya, a továbbiakban
,,a Magyar Köztársaság’’, egyrészről, valamint
az Európai Közösség, a továbbiakban ,,a Közösség’’
másrészről, a továbbiakban a ,,Szerződő Felek,’’
tekintettel az egyrészről a Magyar Köztársaság, másrészről az Európai Közösségek és tagállamai között létrejött,
társulás létesítéséről szóló Európai Megállapodásra1, különös tekintettel annak 1. cikkében megfogalmazott célokra,
tekintettel az Európai Közösségen belül2, a műszaki
szabályok és az információs társadalom szolgáltatásai területén alkalmazott információszolgáltatási eljárásra,
1 HL L 347. szám, 1993. 12. 31., 2. o. Megállapodás az Európai
Közösség és a Magyar Köztársaság Társulási Tanácsának 6/2002 számú
Határozata szerinti utolsó módosításnak megfelelően (HL L 115. szám,
2003. 05. 14., 1. o.).
2 A Tanács és az Európai Parlament 1988. június 22-i, 98/34/EK
irányelve a műszaki tartalmú szabályozások és szabványok, valamint az
információs társadalom szolgáltatásai terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról (HL L 204. szám, 1998. 07. 21. 37. o.). Utolsó
módosítása a Tanács és az Európai Parlament 98/48/EK irányelve
(HL L 217. szám 1998. 08. 05. 18. o.).
tekintettel az egyrészről a Magyar Köztársaság, másrészről az Európai Közösségek és tagállamai között társulás
létesítéséről szóló Európai Megállapodáshoz csatolt, a
megfelelőség-értékelésről és az ipari termékek elfogadásáról szóló Jegyzőkönyvre (angol rövidítése: PECA3 különösen az annak 12. cikkében megfogalmazott célokra,
figyelembe véve a Magyar Köztársaság és a Közösség
elkötelezettségét arra, hogy előmozdítsák a Szerződő Felek közötti harmonikus gazdasági kapcsolatokat,
figyelembe véve a Magyar Köztársaság és a Közösség
között a kereskedelem technikai akadályai terén folyó
együttműködést és az ennek keretében létrejött egyetértést, hogy a Magyar Köztársaságra is kiterjesztik a Közösségben a műszaki szabályokra és az információs társadalom szolgáltatásai terén alkalmazott információszolgáltatási eljárást,
a következőkben állapodnak meg: 1. cikk E Megállapodás értelmében a következő meghatározások érvényesek:
1. ,,termék’’: minden iparilag előállított termék és
mezőgazdasági termék, a halfeldolgozási termékeket is beleértve;
2. ,,szolgáltatás’’: az információs társadalom minden
szolgáltatása, azaz minden általában térítés ellenében,
távolról, elektronikus úton és a szolgáltatást igénybe vevő
fél egyéni kérésére nyújtott szolgáltatás.
E meghatározás alkalmazásában:
— ,,távolról’’: azt jelenti, hogy a szolgáltatást a felek
egyidejű jelenléte nélkül nyújtják,
— ,,elektronikus úton’’: olyan szolgáltatást jelent,
amelynek küldése és vétele elektronikus adatfeldolgozó
(beleértve a digitális tömörítést is) és -tároló eszközök
segítségével történik, és amelynek elküldése, továbbítása
és vétele teljes egészében vezetéken, rádión, optikai vagy
egyéb elektromágneses eszköz útján történik,
— ,,a szolgáltatást igénybe vevő fél egyéni kérésére’’:
azt jelenti, hogy a szolgáltatást egyéni kérésre történő adatátvitel útján biztosítják.
Azoknak a szolgáltatásoknak a tájékoztató jellegű jegyzékét, amelyek nem tartoznak e meghatározás hatálya alá,
az I. melléklet tartalmazza.
E Megállapodás nem alkalmazható:
— a rádiós műsorszolgáltatásokra,
— a 89/552/EGK4 irányelv 1. cikke a) pontjának hatálya
alá tartozó televíziós műsorszolgáltatásokra; 3 HL L 135. szám, 2001. 05. 17., 35. o.
4 A Tanács 1989. október 3-i, 89/552/EGK irányelve a tagállamok
egyes törvényi, rendeleti, közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról a televíziós műsorszolgáltatási tevékenységek tekintetében (HL L 298.
szám 1989. 10. 17., 23. o.). Utolsó módosítása a Tanács és az Európai
Parlament 97/36/EK irányelve (HL L 202. szám 1997. 07. 30., 60. o.).
3. ,,műszaki leírás’’: egy dokumentumba foglalt részletes leírás, amely meghatározza a terméktől elvárt jellemzőket úgy mint minőségi színvonal, teljesítmény, biztonság,
vagy méretek, beleértve a termékre vonatkozó olyan követelményeket, mint az értékesítési név, szóhasználat, jelképek, vizsgálat és vizsgálati módszerek, csomagolás, jelölés
vagy címkézés, valamint a megfelelőség-értékelési eljárások.
A ,,műszaki leírás’’ kifejezés vonatkozik továbbá az
Európai Közösséget létrehozó Szerződés 38. cikkének (1) bekezdése alapján a mezőgazdasági termékek, az emberi és
állati fogyasztásra szánt termékek, valamint a 2001/83/EK5
irányelv 1. cikkében meghatározott gyógyászati termékek
esetében alkalmazott előállítási módszerekre és eljárásokra,
továbbá egyéb termékek gyártási módszereire és eljárásaira
is, amennyiben ezek hatással vannak a termék jellemzőire;
4. ,,egyéb követelmények’’: a műszaki leíráson kívüli
egyéb olyan követelmény, amelyet különösen a fogyasztók
vagy a környezet védelme céljából támasztanak a termékkel szemben, és amely befolyásolja a termék forgalomba
hozatal utáni életciklusát, mint például a használat, az
újrafeldolgozás, az újrafelhasználás vagy a hulladékkezelés
feltételei, amennyiben ezek jelentősen befolyásolhatják a
termék összetételét, természetét vagy forgalmazását;
5. ,,szolgáltatásokra vonatkozó szabály’’: a 2. bekezdés
értelmében vett szolgáltatási tevékenységek megkezdésére
és folytatására vonatkozó általános jellegű követelmény,
különösen a szolgáltatóra, a szolgáltatásokra és a szolgáltatást igénybe vevőre vonatkozó rendelkezések, kivéve az
olyan szabályokat, amelyek nem kifejezetten az említett bekezdésben meghatározott szolgáltatásokra vonatkoznak.
E Megállapodás nem vonatkozik az olyan kérdésekkel
kapcsolatos jogszabályokra, amelyek a 90/387/EGK6 irányelvben meghatározottak szerint az Európai Közösség távközlési szolgáltatások területére vonatkozó joganyagának
hatálya alá tartoznak.
E Megállapodás nem vonatkozik az olyan kérdésekkel
kapcsolatos jogszabályokra, amelyek az Európai Közösség
— ezen Megállapodás II. Mellékletében nem kimerítő jelleggel felsorolt — pénzügyi szolgáltatások területére vonatkozó jogszabályainak hatálya alá tartoznak.
A 11. cikk kivételével e Megállapodás nem vonatkozik
a 93/22/EGK7 irányelv szerinti szabályozott piacok által
vagy azok számára életbe léptetett szabályokra, illetőleg az
előbbi piacok részére elszámolási vagy kiegyenlítési feladatokat végző más piacok vagy szervek által vagy azok számára életbe léptetett szabályokra.
5 A Tanács és az Európai Parlament 2001. november 6-i, 2001/83/EK
irányelve az emberi felhasználású gyógyszerkészítmények közösségi kódjáról
(HL L 311. szám 2001. 11. 28. 67. o.). Utolsó módosítása a Tanács és az
Európai Parlament 2002/98/EK irányelve (HL L 33. szám 2003. 02. 08., 30. o.).
6 A Tanács 1990. június 28-i, 90/387/EGK irányelve a távközlési szolgáltatások egységes belső piacának kialakításáról, amely a nyílt hálózati
hozzáférés (ONP) bevezetésén alapul (HL L 192. szám 1990. 07. 24.,
1. o.). Utolsó módosítása a Tanács és az Európai Parlament 97/51/EK
irányelve (HL L 295. szám 1997. 10. 29., 23. o.).
7 A Tanács 1993. május 10-i, 93/22/EGK irányelve az értékpapírok
területén nyújtott befektetési szolgáltatásokról (HL L 141. szám 1993. 06.
11., 27. o.). Utolsó módosítása a Tanács és az Európai Parlament
2002/87/EK irányelve (HL L 35. szám 2003. 02. 11., 1. o.).
E meghatározás alkalmazásában:
— a szabályt kifejezetten az információs társadalom
szolgáltatásaira irányulónak kell tekinteni, ha indokolása
és rendelkező része értelmében összes vagy néhány egyedi
intézkedésének speciális célja és tárgya az ilyen szolgáltatások kifejezett és célzott módon történő szabályozása,
— a szabály nem tekinthető kifejezetten az információs
társadalom szolgáltatásaira irányulónak, ha az ilyen szolgáltatásokat csak implicit vagy esetleges módon érinti.
6. ,,műszaki szabály’’: műszaki leírások és más követelmények, vagy az információs társadalom szolgáltatásaira
vonatkozó szabályok, beleértve a lényeges közigazgatási
rendelkezéseket is, amelyek betartása a Közösség valamely
tagállamában vagy annak nagyobb részében, illetve a Magyar Köztársaságban vagy annak nagyobb részében a forgalomba hozatal, a szolgáltatásnyújtás, valamely szolgáltató
létrehozása vagy a használat céljából de jure vagy de facto
kötelező; valamint a Közösség tagállamainak vagy a
Magyar Köztársaságnak azon törvényei, rendeletei vagy
közigazgatási rendelkezései — a 12. cikkben foglaltak kivételével — amelyek megtiltják valamely termék gyártását,
importálását, forgalomba hozatalát vagy használatát, vagy
az információs társadalom valamely szolgáltatásának nyújtását vagy igénybevételét, illetve valamely szolgáltató létrehozását.
A de facto műszaki szabályok a következőket foglalják
magukban:
— a Közösség valamely tagállamának vagy a Magyar
Köztársaságnak törvényei, rendeletei vagy közigazgatási
rendelkezései, amelyek olyan műszaki leírásokra vagy más
követelményekre vagy az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokra utalnak, illetve olyan
szakmai vagy gyakorlati szabályzatokra, amelyek viszont
műszaki leírásokra vagy más követelményekre, illetve az
információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokra utalnak tovább, és amelyek teljesítése esetén a fent
említett törvények, rendeletek és közigazgatási rendelkezések által előírt kötelezettségeknek való megfelelést vélelmezni kell,
— önkéntes megállapodások, amelyeknél az egyik szerződő fél közigazgatási szerv, és amelyek általános érdekből
műszaki leírásoknak vagy más követelményeknek, illetve a
szolgáltatásokra vonatkozó szabályoknak való megfelelésről rendelkeznek, kivéve a közbeszerzési pályázati leírásokat,
— műszaki leírások vagy más követelmények, illetve a
szolgáltatásokra vonatkozó szabályok, amelyek az ezeknek
való megfelelés ösztönzése által termékek fogyasztását
vagy szolgáltatások igénybevételét befolyásoló adó- vagy
pénzügyi intézkedésekkel kapcsolatosak; kivéve a nemzeti
társadalombiztosítási rendszerekkel kapcsolatos műszaki
leírásokat vagy más követelményeket, illetve a szolgáltatásokra vonatkozó szabályokat.
Ez magában foglalja azokat a műszaki szabályokat, amelyeket a Közösség tagállamai által kijelölt — az Európai
Közösség Bizottsága8 (a továbbiakban az Európai Bizott
8 HL C 23. szám 2000. 01. 27., 3. o.
ság) által, a 98/34/EK irányelv 5. cikke szerinti bizottság
keretében összeállított jegyzékben szereplő — hatóságok
írtak elő. A Magyar Köztársaság összeállít egy ilyen jegyzéket és eljuttatja az Európai Bizottságnak ezen Megállapodás hatálybalépését követő első hónap első napján.
Ugyanezt az eljárást kell alkalmazni e jegyzék módosítása esetén is;
7. ,,műszaki szabálytervezet’’: a műszaki leírás vagy más
követelmény, illetve a szolgáltatásokra vonatkozó szabály
szövege, beleértve a közigazgatási rendelkezéseket is, amelyet azzal a céllal fogalmaztak meg, hogy műszaki szabályként hatályba lépjen vagy végül akként hatályba léptessék,
és amely szöveg az előkészítés olyan fokán áll, amikor azon
még lényeges módosítások hajthatók végre.
2. cikk E Megállapodás nem vonatkozik olyan intézkedésekre,
amelyeket a Magyar Köztársaság szükségesnek tart, vagy a
Közösség tagállamai az Európai Közösséget létrehozó
Szerződés alapján szükségesnek tartanak a termékek használata során a személyek, különösképpen a munkavállalók
védelme érdekében, feltéve, hogy ezen intézkedések nem
befolyásolják a termékeket.
3. cikk 1. A 12. cikknek megfelelően a Közösség értesíti a
Magyar Köztársaságot a tagállamai által bejelentett műszaki szabálytervezetekről. Amennyiben e műszaki szabályok pusztán egy nemzetközi vagy európai szabvány teljes
szövegét veszik át, az érintett szabványra való hivatkozás
elegendő. Emellett a Közösség tájékozatja a Magyar Köztársaságot azon okokról, amelyek az említett műszaki szabály elfogadását szükségessé teszik, amennyiben azokat
nem tartalmazza világosan a tervezet.
2. A 12. cikknek megfelelően a Magyar Köztársaság
hasonlóképpen értesíti az Európai Közösséget a saját műszaki szabálytervezeteiről. Amennyiben ezen műszaki szabályok pusztán egy nemzetközi vagy európai szabvány teljes szövegét veszik át, az érintett szabványra való hivatkozás elegendő. Emellett a Magyar Köztársaság tájékoztatja
az Európai Közösséget azon okokról, amelyek az említett
műszaki szabály elfogadását szükségessé teszik, amennyiben azokat nem tartalmazza világosan a tervezet.
4. cikk A bejelentett műszaki szabálytervezet teljes szövegét
elérhetővé kell tenni az eredeti nyelven, valamint a Közösség egyik hivatalos nyelvén teljes fordításban.
5. cikk 1. Szükség esetén, illetve amennyiben még nem küldték
meg egy korábbi üzenetben, egyidejűleg el kell küldeni az
elsősorban és közvetlenül érintett alapvető törvényhozási
vagy szabályozási előírások teljes szövegét eredeti nyelven,
amennyiben azok ismerete szükséges lehet a bejelentett
műszaki szabálytervezet jelentőségének megítélése érdekében.
2. Amennyiben a tervezet különös célja, hogy egy vegyi
anyag, készítmény vagy termék forgalomba hozatalát vagy
használatát korlátozza a közegészségre, illetve a fogyasztók vagy a környezet védelmére hivatkozva, a Magyar Köztársaságnak és az Európai Közösség tagállamainak továbbítani kell a vegyi anyaggal, készítménnyel vagy termékkel
kapcsolatos, illetve az ismert és rendelkezésre álló helyettesítő anyagokkal kapcsolatos minden releváns adat rövid
tartalmi ismertetését vagy az azokra való hivatkozást is,
amennyiben ilyen információ rendelkezésre áll, és tájékoztatnia kell az intézkedés közegészségre, a fogyasztók és a
környezet védelmére gyakorolt várható hatásairól a vegyi
anyagok kockázatértékelésének általános elveivel összhangban elvégzett kockázatelemzéssel együtt, ismert anyag
esetében a 793/939 számú (EGK) rendelet 10. cikk (4) bekezdésében foglaltaknak, illetve új anyag esetében a
67/548/EGK 10 irányelv 3. cikk (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően.
6. cikk A Magyar Köztársaság és a Közösség tagállamai az
előbbi feltételeknek megfelelően újra közlik a műszaki
szabálytervezetet, amennyiben olyan változtatásokat hajtanak végre rajta, amelyek hatására lényegesen megváltozik a hatálya, rövidülnek a végrehajtására eredetileg előirányzott határidők, további részletes leírásokkal vagy követelményekkel egészül ki, illetve az utóbbiakat szigorítják. Ezen bejelentések továbbítása a 3. cikkben foglaltaknak megfelelően történik.
7. cikk Bármelyik Szerződő Fél további információkat kérhet
az e Megállapodással összhangban bejelentett műszaki
szabálytervezettel kapcsolatban.
9 A Tanács 1993. március 23-i 793/93 számú (EGK) rendelete a létező
vegyi anyagok emberekre és környezetre való veszélyességének értékeléséről és ellenőrzéséről (HL L 84. szám, 1993. 04. 05. 1. o.).
10 A Tanács 1967. június 27-i 67/548/EGK irányelve a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására, címkézésére vonatkozó törvények,
rendeletek és közigazgatási rendelkezések közelítéséről (HL L 196. szám,
1967. 08. 16., 1. o.). Az irányelv utolsó módosítása a 87/2003/EK rendelet
(HL L 122. szám, 2003. 05.16., 36. o.).
8. cikk 1. A Magyar Köztársaság és a Közösség észrevételeket
tehet a bejelentett műszaki szabálytervezetekkel kapcsolatban. A Magyar Köztársaság észrevételeit az Európai
Bizottsághoz kell eljuttatni, a Közösség észrevételeit pedig
az Európai Bizottság továbbítja a Magyar Köztársaságnak.
2. A Magyar Köztársaságnak és a Közösség tagállamainak az ilyen észrevételeket a lehető legnagyobb mértékben
figyelembe kell venniük a műszaki szabály további előkészítése során.
3. Az 1. cikk 6. bekezdése második albekezdésének harmadik francia bekezdése szerinti műszaki leírásokkal vagy
egyéb követelményekkel, illetve a szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályokkal kapcsolatban a Szerződő Felek észrevételei kizárólag olyan szempontokra vonatkozhatnak,
amelyek akadályozhatják a kereskedelmet, illetve a szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályok esetében a szolgáltatások szabad áramlását vagy a szolgáltatást nyújtó vállalkozás letelepedési szabadságát, és nem érinthetik az intézkedés adó- vagy pénzügyi vonatkozásait.
4. Amennyiben a 98/34/EK irányelvben meghatározott
szabályok alapján a hat hónapos kötelező várakozási idő
lép életbe, az Európai Bizottság erről értesíti a Magyar
Köztársaságot.
9. cikk A Magyar Köztársaság és a Közösség tagállamainak
illetékes hatóságai az Európai Bizottság általi kézhezvétel
napjától számított három hónapig elhalasztják a bejelentett műszaki szabálytervezet elfogadását.
10. cikk A 9. cikk szerinti kötelező várakozási idő nem vonatkozik azokra az esetekre, amikor:
— a közegészség vagy közbiztonság védelmével, az
állatok védelmével vagy a növények megőrzésével, a szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályokkal, valamint a közérdekkel, különösen a kiskorúak védelmével kapcsolatos súlyos és előre nem látható körülmények által kiváltott sürgős okok miatt az illetékes hatóságok kénytelenek igen
rövid idő alatt műszaki szabályokat kidolgozni a haladéktalan elfogadás és bevezetés céljából, bármilyen előzetes
egyeztetés lehetősége nélkül, vagy
— a pénzügyi rendszer biztonságának és egységének
védelmével, különösen a betétesek, a befektetők, valamint
a biztosítottak védelmével kapcsolatos, súlyos körülmények által kiváltott sürgős okok miatt az illetékes hatóságok kénytelenek pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szabályokat haladéktalanul elfogadni és alkalmazni.
A bevezetett intézkedések sürgősségét igazoló okokat
meg kell nevezni. A sürgős intézkedések indoklását részletezni kell, valamint világosan meg kell magyarázni, különös hangsúlyt fektetve annak a veszélynek az előreláthatatlanságára és súlyosságára, amellyel az érintett hatóságok
szembesültek, valamint a veszély azonnali elhárításának
feltétlen szükségességére.
11. cikk 1. A műszaki jogszabály végleges szövegét az eredeti
nyelven szintén közölni kell.
2. A fent említett bejelentésekre vonatkozó adminisztratív rendelkezéseket a Megállapodás III. Melléklet tartalmazza. A kommunikációt érintő adminisztratív rendelkezéseke t a Szerződő Felek közös megegyezéssel hozzák meg.
12. cikk 1. A 3—10. cikkek nem vonatkoznak a Magyar Köztársaság és a Közösségek tagállamai olyan törvényeire, rendeleteire és közigazgatási rendelkezéseire, vagy olyan önkéntes megállapodásokra, amelyek által a Magyar Köztársaság, illetve a Közösségek tagállamai:
— a tagállamok esetében eleget tesznek a kötelező
európai közösségi jogszabályoknak, aminek eredményeként műszaki leírások vagy szolgáltatásokra vonatkozó
szabályok elfogadására kerül sor, illetve a Magyar Köztársaság európai közösségi jogszabályokat ültet át a nemzeti
jogba, aminek eredményeként műszaki leírások vagy szolgáltatásokra vonatkozó szabályok elfogadására kerül sor,
— a tagállamok esetében eleget tesznek nemzetközi
egyezményekből eredő kötelezettségeknek, aminek eredményeként a Közösségen belül közösségi műszaki leírások vagy
szolgáltatásokra vonatkozó szabályok elfogadására kerül sor,
— a Magyar Köztársaság esetében eleget tesz nemzetközi egyezményekből eredő kötelezettségeknek, aminek
eredményeként a Magyar Köztársaságban és a Közösségben azonos tartalmú műszaki leírások vagy szolgáltatásokra vonatkozó szabályok elfogadására kerül sor,
— kötelező közösségi jogszabályokban biztosított
védzáradékokkal élnek, — a 92/59/EGK11 irányelv 8. cikkének (1) bekezdését
alkalmazzák,
— kizárólag arra szorítkoznak, hogy az Európai Közösségek Bíróságának valamely ítéletét végrehajtsák,
— kizárólag arra szorítkoznak, hogy az Európai Bizottság kérésével összhangban az 1. cikk 6. bekezdése szerinti
valamely műszaki szabályt módosítsák, abból a célból, hogy
megszüntessék a kereskedelem, illetve a szolgáltatásokra
vonatkozó szabályok esetében a szolgáltatások szabad
áramlásának, vagy a szolgáltatást nyújtó vállalkozás letelepedési szabadságának útjában álló akadályt.
11 A Tanács 1992. június 29-i 92/59/EGK irányelve az általános termékbiztonságról (HL L 228. szám, 1992. 08. 11., 24. o.).
2. A 9. és 10. cikkek nem vonatkoznak a Magyar Köztársaságnak és a tagállamoknak a gyártást tiltó törvényeire,
rendeleteire és közigazgatási rendelkezéseire, amennyiben
azok nem akadályozzák a termékek szabad áramlását.
3. A 9. és 10. cikkek nem vonatkoznak az 1. cikk 6. bekezdése második albekezdésének harmadik francia bekezdésében hivatkozott műszaki leírásokra, egyéb követelményekre vagy a szolgáltatásokra vonatkozó szabályokra.
13. cikk E Megállapodás hatálya alatt szolgáltatott információt
kérésre bizalmasnak kell tekinteni. Ugyanakkor, feltéve,
hogy a szükséges óvintézkedéseket megtették, mind a
Magyar Köztársaság, mind a Közösség élhet azzal a lehetőséggel, hogy szakértői véleményt kérjen természetes vagy
jogi személytől, beleértve a magánszféra szereplőit.
14. cikk 1. A Magyar Köztársaság és a Közösség szakértői között a kereskedelem útjában álló technikai akadályok területén létrejött együttműködés keretében a Szerződő Felek
rendszeres megbeszéléseket tartanak egyrészt az e Megállapodás által meghatározott eljárás megfelelő működésének biztosítása érdekében, másrészt azért, hogy véleményt cseréljenek bármely Szerződő Fél által az e Megállapodással összhangban bejelentett műszaki jogszabálytervezetre tett észrevételeket illetően. Emellett, közös
megegyezéssel, a Szerződő Felek tarthatnak kiegészítő, ad
hoc jellegű üléseket bármely Szerződő Fél számára különös jelentőséggel bíró ügyek kezelése érdekében.
2. A Magyar Köztársaság kinevez egy szakértőt, aki a
98/34/EK irányelv 5. cikke szerint létrehozott bizottság
ülésein az ,,információs társadalom szolgáltatásai’’ és ,,műszaki szabályok’’ terén képviseli a Magyar Köztársaságot.
A szakértő a Magyar Köztársaság valamely kormányhivatalának tagja kell, hogy legyen. A szakértőnek nincs szavazati joga.
3. Az Európai Bizottság megfelelő időben értesíti a
szakértőt a bizottság üléseinek időpontjairól, illetve a
bizottsági ülés napirendjén szereplő pontokról. Az Európai Bizottság a szükséges információkat eljuttatja a szakértőnek.
4. A bizottság a Magyar Köztársaságot képviselő szakértő jelenléte nélkül is ülésezhet, ha ezt a bizottság elnöke
kezdeményezi. Ebben az esetben a Magyar Köztársaságot
erről tájékoztatni kell.
15. cikk E Megállapodás hatálya kiterjed egyrészről a Magyar
Köztársaság területére, valamint másrészről az Európai
Közösséget létrehozó Szerződés hatálya alá tartozó területekre, a Szerződésben meghatározott feltételeknek megfelelően.
16. cikk E Megállapodás azt a napot követő első hónap első
napján lép hatályba, amelyen a Szerződő Felek az e Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárásaik befejezését igazoló diplomáciai jegyzékeket kicserélték.
17. cikk E Megállapodás hatályát veszti a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozása napján.
18. Cikk E Megállapodás két eredeti példányban készült angol,
dán, finn, francia, görög, holland, magyar, német, olasz,
portugál, spanyol és svéd nyelven, mindegyik szöveg egyaránt hiteles.
Kelt Brüsszelben, 2003. december 11-én. (Aláírások) I. Melléklet
Azon szolgáltatások tájékoztató jellegű jegyzéke,
amelyekre nem terjed ki az 1. cikk 2. bekezdése második
albekezdésének hatálya 1. Nem ,,távolról’’ nyújtott szolgáltatások Olyan szolgáltatások, amelyeket a szolgáltató és a szolgáltatást igénybe vevő egyidejű fizikai jelenlétében nyújtanak, még akkor is, ha a szolgáltatáshoz elektronikus eszközöket használnak:
a) orvosi vizsgálatok vagy kezelés orvosi rendelőben
elektronikus berendezések használatával, amelynek során
a beteg fizikailag jelen van;
b) elektronikus katalógus megtekintése valamely üzletben a vevő jelenlétében;
c) repülőgépjegy foglalása utazási irodában számítógépes hálózaton keresztül a vevő jelenlétében;
d) játékteremben használható elektronikus játékok,
ahol a vevő fizikailag jelen van.
2. Nem ,,elektronikus úton’’ nyújtott szolgáltatások — Anyagi tartalommal rendelkező szolgáltatások, még
akkor is, ha azokat elektronikus berendezések útján nyújtják:
a) készpénz- vagy jegykiadó automaták (bankjegyek, vonatjegyek); b) belépés fizetésköteles úthálózatokra, autóparkolókba stb., abban az esetben is, ha a bejáratnál
vagy kijáratnál, a bejutás ellenőrzésére, és/vagy
a megfelelő térítési díj kifizetésének biztosítására elektronikus eszközöket alkalmaznak.
— Off-line szolgáltatások: CD-romok és hajlékonylemezen tárolt szoftverek terjesztése.
— Szolgáltatások, amelyeket nem elektronikus adatfeldolgozó, illetve leltározó rendszerek útján nyújtanak:
a) telefonos szolgáltatások;
b) telefax, illetve telex szolgáltatások;
c) telefon vagy fax útján nyújtott szolgáltatások;
d) orvosi tanácsadás telefonon, illetve telefaxon;
e) jogi tanácsadás telefonon, illetve telefaxon;
f) ,,direkt marketing’’ telefonon, illetve telefaxon.
3. Szolgáltatások, amelyeket nem a ,,szolgáltatás igénybe
vevőjének egyedi kérésére nyújtanak’’
Egyéni kérés nélkül történő adatátvitellel, korlátlan számú egyedi címzetthez történő egyidejű eljuttatás céljával
nyújtott szolgáltatások (egy pontból több pontba történő
adatátvitel):
a) a 89/552/EGK irányelv 1. cikke a) pontjának hatálya
alá tartozó televíziós műsorszolgáltatások (beleértve a kérésre történő ,,video-szerű’’ szolgáltatásokat is),
b) rádiós műsorszolgáltatások,
c) (televízión keresztül sugárzott) teletext.
II. Melléklet Az 1. cikk 5. bekezdése harmadik albekezdésének hatálya alá tartozó pénzügyi szolgáltatások tájékoztató jellegű
jegyzéke
— Befektetési szolgáltatások
— Biztosítási és viszontbiztosítási műveletek
— Banki szolgáltatások
— A nyugdíjalapokkal kapcsolatos szolgáltatások
— Határidős vagy opciós ügyletekkel kapcsolatos mű
veletek
Az ilyen szolgáltatások különösen a következőkre ter
jednek ki:
a) a 93/22/EGK irányelv melléklete szerinti befektetési
szolgáltatások; kollektív befektetésekkel kapcsolatos szolgáltatások, b) a 2000/12/EK irányelv12 I. melléklete szerinti, kölcsönös elismerés alá eső tevékenységek körébe tartozó
szolgáltatások,
12 Az Európai Parlament és a Tanács 2000. március 20-i 2000/12/EK
irányelve a hitelintézeti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról
(HL L 126, 2000. 05. 26., 1. o.). Az irányelv utolsó módosítása a
2002/87/EK irányelv.
c) biztosítási és viszontbiztosítási tevékenységek körébe
tartozó műveletek
— a 73/239/EGK irányelv13 1. cikkében,
— a 79/267/EGK irányelv14 mellékletében,
— a 64/225/EGK irányelvben15,
— a 92/49/EGK16 és a 92/96/EGK17 irányelvben
meghatározottak szerint. III. Melléklet A Megállapodás 11. cikkének 2. bekezdése értelmében
az elektronikus úton történő kommunikációhoz a következők szükségesek:
1. bejelentő adatlapok. A teljes szöveg továbbítása előtt
vagy azzal egyidejűleg is küldhetők;
2. a bejelentett műszaki szabálytervezet teljes szövege;
3. visszaigazolás a tervezet kézhezvételéről, amely tar
talmazza — egyebek mellett — a kötelező várakozási idő
lejáratának dátumát;
4. kiegészítő információt kérő üzenetek;
5. válaszok a kiegészítő információt kérő üzenetekre;
6. észrevételek;
7. ad hoc jellegű ülésekre irányuló kérelmek;
8. válaszok az ad hoc jellegű ülésekre irányuló kérel
mekre;
9. a bejelentett tervezet végleges szövegére irányuló
kérelmek;
10. értesítés arról, hogy a 8. cikk 4. pontja szerinti 6 hó
napos kötelező várakozási idő életbe lépett.
A következő üzenetek jelenleg faxon is továbbíthatók,
mindamellett az elektronikus eszközök előnyben részesítendők: 11. alapvető jogi szövegek vagy szabályozási előírások;
12. a végleges szöveg.
13 A Tanács 1973. július 24-i 73/239/EGK első irányelve az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és
gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések
összehangolásáról (HL L 228. szám, 1973. 08. 16., 3. o.). Az irányelv utolsó
módosítása a 2002/87/EK irányelv.
14 A Tanács 1979. március 5-i 79/267/EGK első irányelve a közvetlen
életbiztosítási tevékenységek megkezdésére és gyakorlására vonatkozó
törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról
(HL L 63. szám, 1979. 03. 13., 1. o.). Az irányelv utolsó módosítása a
2002/87/EK irányelv.
15 A Tanács 1964. február 25-i 64/225/EGK irányelve a viszontbiztosítás és a visszaengedményezés területén a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó korlátozások megszüntetéséről (HL L
56. szám, 1964. 04. 04., 878. o.). Az irányelv utolsó módosítása az 1973. évi
Csatlakozási Szerződés.
16 A Tanács 1992. június 18-i 92/49/EGK irányelve az életbiztosítás
körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenységekre vonatkozó törvényi,
rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L
228. szám, 1992. 08. 11., 1. o.). Az irányelv utolsó módosítása a
2002/87/EK irányelv.
17 A Tanács 1992. november 10-i 92/96/EGK irányelve a közvetlen
életbiztosítási tevékenységekre vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 360. szám, 1992.
12. 09., 1. o.). Az irányelv utolsó módosítása a 2002/87/EK irányelv.
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép
hatályba.
(2) A rendelet végrehajtásáról a gazdasági és közlekedési miniszter gondoskodik.
(3) Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján hatályát
veszti.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1767/2018. (XII. 21.) Korm. határozata a Hungary Helps Program megvalósításával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Hungary Helps Program
(a  továbbiakban: Program) hatékony megvalósítása érdekében a  Miniszterelnökséget vezető miniszter
bevonásával gondoskodjon a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság útján az állam
100%-os tulajdonában álló nonprofit, zártkörűen működő részvénytársaság megalapításáról, annak működése
megindításához szükséges 2.  pont alapján meghatározott forrás szerinti jegyzett tőke és tőketartalék mellett,
Hungary Helps Ügynökség Nonprofit Zártkörűen működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: Ügynökség)
elnevezéssel;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a forrás rendelkezésre bocsátását követően azonnal
2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a pénzügyminiszter és a nemzeti vagyon kezeléséért felelős
tárca nélküli miniszter bevonásával tekintse át, és határozza meg az Ügynökség megalapításához és működésének
megindításához szükséges központi költségvetési forrás mértékét;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 pénzügyminiszter
 nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  2.  pontban meghatározott vizsgálat lefolytatását követően, szükség szerint
gondoskodjon az  1.  pont szerinti központi költségvetési forrás biztosításáról a  Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: központi költségvetés) 1.  melléklet XLIII. Az  állami
vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében 4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
– 2019. január 1-jei fordulónappal – elrendeli a  központi költségvetés 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 28. Üldözött keresztények segítésének feladatai
jogcímcsoporton belül a 3. Hungary Helps Program jogcím létrehozását;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2019. január 5. 5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Program működtetéséhez szükséges stratégiát és belső
szabályzatokat dolgozza ki.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a társaság megalapítását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1664/2018. (XII. 6.) Korm. határozata Richárd Testvér Kongói Betegekért Alapítvány programjának támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  szülőföldjük térségében szükséget szenvedő közösségek és családok megsegítésével, és helyben
maradásának ösztönzésével, – ezáltal is enyhítve az  Európai Unióra nehezedő migrációs nyomást – és a  szociális
és orvosi ellátást nélkülöző térségeket segítő kezdeményezéseknek a  Hungary Helps Program keretében történő
támogatásával;
2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a  Kongó Mbuji Mayi városában található Centre Ophtalmologique St Raphael épület- és műszerfejlesztéséhez
és a  távoli orvosi vizsgálatok lefolytatásához szükséges – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós
illetékkel és kincstári díjakkal együtt – 321 120 000 forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2018. évi központi
költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 28. Üldözött keresztények segítésének feladatai jogcímcsoport,
2. Intervenciós Támogatási Keret jogcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja az Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon a 2. pontban meghatározott 320 000 000 forint
összegű forrás adományként történő nyújtásáról a Richárd Testvér Kongói Betegekért Alapítvány számára.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: forrásbiztosítást követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1164/2013. (III. 28.) Korm. határozata a NYDOP-3.1.1/B-2009-0002 azonosító számú („A városközpont értékmegőrző megújítása” című) kiemelt projekt támogatási összeg növelésének jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a NYDOP-3.1.1/B-2009-0002 azonosító számú, „A városközpont értékmegőrző
megújítása” című kiemelt projekt elszámolható költségének (elszámolható közkiadás) 205 156 814 Ft-tal történő
megnövelését, 2. hozzájárul, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága
nevében eljáró Nyugat-Dunántúli Regionális Fejlesztési Ügynökség Nonprofit Kft., mint Közreműködő Szervezet
a támogatási szerződést az 1. mellékletnek megfelelően módosítsa.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
55/2016. (III. 24.) Korm. rendelete a XIV. Nyári Európai Ifjúsági Olimpiai Fesztivál megrendezésével összefüggő infrastrukturális fejlesztésekre irányuló beruházás megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b) és e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az 1.  § (3)  bekezdés b)  pontja és az  1.  § (4)  bekezdés b)  pontja tekintetében a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 4. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Győr 10622/9 helyrajzi számú
ingatlanon megvalósuló, az  Európai Ifjúsági Olimpiai Fesztivál megrendezésével összefüggő infrastrukturális
fejlesztésekre irányuló beruházással (a  továbbiakban: Beruházás) összefüggő, az  1.  mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek a Beruházás megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
2. § A Beruházással összefüggésben
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni,
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
3. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Beruházás építési műszaki ellenőre kizárólagos joggal a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési
és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
128/2013. (III. 14.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – Hajdu János rendőr
dandártábornokot 2013. március 15-ei hatállyal rendőr vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2013. március 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
2003/2015. (XII. 28.) Korm. határozata Társadalmi Megújulás Operatív Program 3. prioritása keretében egyes projektek akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a) a TÁMOP-3.3.18-15/1-2015-0001 azonosító számú, „Az Arany János Tehetséggondozó Program projektjeinek
támogatása” című,
b) a TÁMOP-3.3.19-15/1-2015-0001 azonosító számú, „Az Integrációs Pedagógiai Rendszer projektjeinek
támogatása” című,
c) a TÁMOP-3.3.20-15/1-2015-0001 azonosító számú, „Útravaló-MACIKA Ösztöndíjprogram projektjeinek
támogatása” című és
d) a TÁMOP-3.3.21-15/1-2015-0001 azonosító számú, „A Nemzeti Tehetség Program projektjeinek támogatása”
című
projektjavaslatokat (a  továbbiakban együtt: projektek) egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatként az 1. melléklet szerint,
2. elfogadja a projektek kiemelt projektenként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a projektek támogatási szerződéseinek megkötéséhez.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök