type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
102/2012. (HK 3.) HVKF intézkedése a Magyar Honvédség Haderőtervezés és veszteségpótlás doktrína törléséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 46. § (5) és 52. § (1) bekezdések alapján a Magyar Honvédség Haderőtervezés és veszteségpótlás doktrína törléséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a doktrínák elkészítésében
érintett katonai szervezetekre terjed ki.
2. A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Doktrína Hierarchiája és a Magyar Honvédség Doktrína Fejlesztési
Terv 2011–2014 dokumentumokban jóváhagyott doktrínák közül „a Magyar Honvédség Haderőtervezés és veszteségpótlás doktrína 1. kiadást” törlöm.
3. Ez az intézkedés az aláírás napján lép hatályba, és
2014. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
12/2017. (VI. 14.) OGY határozata a Magyar Honvédségnek az Iszlám Állam elnevezésű terrorszervezet elleni nemzetközi fellépésben való további részvételéről.
Az Országgyűlés
– figyelemmel arra, hogy Magyarország érdekelt a  nemzetközi béke és biztonság előmozdítására tett erőfeszítésekben és
a terrorizmus elleni küzdelemben;
– figyelemmel arra, hogy Magyarország az  Iszlám Állam elnevezésű terrorszervezet ellen szervezett nemzetközi koalíció
elkötelezett tagja;
– figyelemmel Magyarországnak az  Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) Alapokmányából fakadó kötelezettségeire,
elsősorban az  ENSZ Biztonsági Tanácsának 2014. augusztus 15-én hozott 2170. számú, 2014. szeptember 24-én hozott 2178.
számú és 2015. november 20-án hozott 2249. számú határozataira, továbbá az  Iraki Köztársaság Kormánya által 2014. június
25-én az ENSZ tagállamaihoz intézett felkérésre;
– az Iszlám Állam elnevezésű terrorszervezet által folytatott emberi jogi jogsértések, különösen az Irak területén élő keresztény
és más vallási kisebbségek sérelmére elkövetett népirtás és más emberiesség elleni bűncselekmények megakadályozásának
elősegítése érdekében;
– az Európára nehezedő illegális migrációs nyomás csökkentése érdekében;
– az Alaptörvény 47. cikk (2) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva az alábbi határozatot hozza:
 1. Az Országgyűlés hozzájárulását adja ahhoz, hogy a Magyar Honvédség az Iszlám Állam elnevezésű terrorszervezet
elleni nemzetközi koalíciós műveletek elősegítése érdekében, partnerképesség-építési, katonai segítségnyújtási és
tanácsadási, őrző-védő és csapatkísérő feladatoknak az Iraki Köztársaság területén történő ellátására egy, legfeljebb
200 – váltási időszakban 400 – fős, a  szükséges technikai eszközökkel, fegyverzettel, felszereléssel ellátott katonai
kontingenst (a továbbiakban: Kontingens) állomásoztasson.
A határozatot az Országgyűlés a 2017. június 13-i ülésnapján fogadta el.
 A határozatot az Országgyűlés a 2017. június 13-i ülésnapján fogadta el.
2. Az  Országgyűlés felhívja a  Kormányt, hogy a  jelen határozat alapján szükségessé váló intézkedéseket saját
hatáskörében haladéktalanul tegye meg.
3. Az  Országgyűlés felhívja a  Kormányt, hogy döntéseiről és intézkedéseiről, valamint a  Kontingens működéséről
az  Országgyűlés Külügyi bizottságát, valamint Honvédelmi és rendészeti bizottságát igény szerint, de rendes
ülésszakonként legalább egy alkalommal tájékoztassa.
4. Az Országgyűlés hozzájárulását adja, hogy a Kontingens feladatát 2019. december 31-ig lássa el.
 5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 6. Hatályát veszti a Magyar Honvédségnek az  Iszlám Állam elnevezésű terrorszervezet elleni nemzetközi fellépésben
való részvételéről szóló 17/2015. (IV. 17.) OGY határozat.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
21/2015. (VI. 8.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2015. június 6. napjától 2015. december 5. napjáig
az egyetemes reformáció 500. évfordulójáról történő méltó megemlékezés és a reformáció magyar örökségének
megünneplése érdekében dr. Hafenscher Károlyt a Reformáció Emlékbizottság munkájának segítéséért felelős
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenysége az alábbi feladatokra terjed ki:
a) a Reformáció Emlékbizottság a reformáció 500. évfordulójával kapcsolatos megemlékezések, rendezvények,
ismeretterjesztő programok (a továbbiakban: Programok) tekintetében hazai és nemzetközi koordinációs
feladatok ellátása,
b) a Programokhoz előirányzott közpénzek felhasználásával kapcsolatos döntés-előkészítő tevékenység
koordinálása,
c) a Programok egyeztetése az érintett egyházakkal,
d) a Programokhoz kapcsolódó hazai és nemzetközi eseménynaptár vezetése,
e) a Programok megvalósításához szükséges lépések kezdeményezése, feladatok végrehajtásának koordinálása,
f ) a Reformáció Emlékbizottság működésének megszervezése, a munkáját segítő titkárság irányítása,
g) a Reformáció Emlékbizottság munkacsoportjainak összehívása és munkájuk koordinálása,
h) egyedi miniszteri megbízás alapján a Reformáció Emlékbizottság képviseletének ellátása.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere az egyházi, nemzetiségi és civil társadalmi
kapcsolatokért felelős államtitkár útján irányítja.
4. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 43/2014. (XII. 18.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
343/2011. (XII. 29.) Korm. rendelete a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. LXXXV. törvény végrehajtásáról.
A Kormány a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény 38. § (1) bekezdés a)–g) pontjaiban kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A termékdíjköteles termékek azonosításával kapcsolatos szabályok 1. § (1) A termékdíjköteles csomagolószerek katalógusát e rendelet 1. melléklet A) címe tartalmazza. A további
termékdíjköteles termékek környezetvédelmi termékkódját (a továbbiakban: KT kód) az 1. melléklet B) címe
tartalmazza. (2) Azokat a termékeket, melyeknek a vámtarifaszáma az 1. melléklet A) cím I. részében szerepel, az 1. melléklet A) cím
II. része szerinti csomagolószer katalógusban található kódszámok (a továbbiakban: CsK kód) alá kell besorolni.
(3) A CsK kód olyan, 7 számjegyből álló azonosítószám, amely a csomagolószer azonosítására szolgál,
a termékdíj-kötelezettség megállapítása érdekében. 2. A termékdíj-kötelezettség keletkezése
2. § (1) A környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény (a továbbiakban: Ktdt.) 3. § (3) bekezdés d) pontja
szerinti saját célú felhasználásnak nem minősül a termékdíjköteles termék alapanyagként történő felhasználása
esetében a gyártási folyamat során keletkező gyártási selejt, hulladék. A gyártási selejt, hulladék a hulladékkezelési
teljesítményben nem számolható el. (2) A Ktdt. 3. § (5) bekezdés b) pontja szerint elszámolható tényleges hiány mértéke – évente – a termékdíjköteles termék
tömegében kifejezett mennyiségének legfeljebb 0,5%-a lehet. (3) A Ktdt. 3. § (6) bekezdése szerinti kötelezett első vevője írásban tesz nyilatkozatot, melyet teljesíthet alkalmanként az
egyes ügyletek során (eseti nyilatkozat) vagy időszakra szólóan. A nyilatkozat szövegét a 3. melléklet tartalmazza.
(4) A Ktdt. 3. § (6) bekezdés szerinti esetben a kötelezett negyedéves bevallásában a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
vámszerve (a továbbiakban: vámhatóság) részére adatot szolgáltat a nyilatkozóról, mely tartalmazza annak cégszerű
adatait, és összesítetten azt a mennyiséget, amely után ilyen jogcímen nem fizetett termékdíjat. A kötelezett
negyedéves gyakorisággal részletes nyilvántartást vezet az egyes nyilatkozók felé történő forgalomba hozatalról.
3. A termékdíj-kötelezettség bejelentése, bevallása 3. § (1) A kötelezett vagy képviselője (a továbbiakban együtt: kötelezett) a Ktdt. 10. § szerinti bejelentését a 2. melléklet
szerinti adattartalommal, elektronikus úton teljesíti – az első bejelentkezés vagy képviselő meghatalmazásnak
bejelentése kivételével – a vámhatóság felé. Az adózás rendjéről szóló törvény eltérő rendelkezésének hiányában
a termékdíj-kötelezettségre kiható változásnak minősül, ha a 2. melléklet szerinti adatok bármelyike módosul.
(2) A kötelezettnek a Ktdt. szerinti bevallási kötelezettségét számviteli bizonylattal és az e rendeletben előírt
nyilvántartással megegyezően a 4. melléklet szerinti adattartalommal kell teljesítenie a vámhatóság felé.
(3) A jogosulatlanul beküldött, vagy a kötelezett azonosítására alkalmatlan bejelentéseket, bevallásokat,
adatszolgáltatásokat a vámhatóság nem fogadja be, és hiánypótlásra visszaküldi a beküldőnek.
(4) A Ktdt. 10. § (2) bekezdésében meghatározott nyilatkozatot tárgyévenként teszi meg az egyéni hulladékkezelést
teljesítő kötelezett. 4. A nyilvántartás szabályai 4. § A Ktdt. 10/A. §-ában meghatározott nyilvántartásnak legalább az 5. mellékletben meghatározott adatokat kell
tartalmaznia. 5. § (1) Termékdíjköteles termék alapanyagként felhasználása esetén a kötelezett nyilvántartást vezet az alapanyagkénti
felhasználás időpontjáról és az alapanyagként felhasznált termékdíjköteles termék mennyiségéről.
(2) A nyilvántartásnak tartalmaznia kell legalább az alapanyagként felhasznált termékdíjköteles termék:
a) megnevezését és vámtarifaszámát, b) CsK, KT kódját,
c) saját azonosítószámát, vagy ennek hiányában a termék GTIN számát,
d) az egységnyi végtermék előállításához felhasználásra kerülő alapanyagok meghatározását (anyagnormáját).
(3) A termékdíjköteles termék alapanyagként történő felhasználásának minősül az a felhasználás, amely során
a termékdíjköteles termék a technológiai eljárás szerint épül be egy másik termékdíjköteles termékbe. A visszaigénylés
a gyártási selejt és hulladék mennyiségére is figyelembe vehető, de ebben az esetben a gyártási selejt és hulladék
a hulladékhasznosítási teljesítménybe nem vehető figyelembe. A csomagolóeszköz, az egyéb csomagolószer önállóan
termékdíjköteles termék. (4) Hulladékká vált egyéb kőolajtermékből a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt.)
4. számú mellékletében meghatározott R9 eljárással előállított termékdíjköteles termék forgalomba hozatala esetén
a kötelezett – a hulladékkal kapcsolatos nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló külön
jogszabályban meghatározottakon túl – a forgalomba hozott termékdíjköteles termék vonatkozásában nyilvántartást
vezet, amely tartalmazza a vevő nevét és címét, továbbá a forgalombahozatalhoz kapcsolódóan kiállított számla vagy
egyéb bizonylat sorszámát és kiállításának dátumát. (5) A Ktdt. 25. § (2) bekezdésében meghatározott visszaigénylés mellett a Ktdt. 12. § (3) bekezdésben meghatározott
eljárás nem alkalmazható. 5. A termékdíj-előleg 6. § A Ktdt. 12/A. § (2) bekezdésében meghatározott termékdíjelőleg mértékét, összegét a tárgyév első három
negyedévére megállapított és bevallott termékdíj adja, melyben figyelembe kell venni az erre az időszakra
vonatkozóan benyújtott önellenőrzésben, pótbevallásban bevallott összeget is. 6. A számlán való feltüntetés szabályai
7. § (1) A Ktdt. 13. § b) pontja alapján a visszaigénylésre jogosult vevő igénye alapján a kötelezettnek, illetve a kötelezett
vevőinek a számlán záradékot kell feltüntetni, amely tartalmazza a termékdíjköteles termék CsK, KT kódját, a termékdíj
mértékét és összegét, továbbá a termékdíj megfizetését (bevallását) igazoló dokumentumok adatait. Megfizetést
igazoló dokumentumok adatai közül – legalább a termék első belföldi forgalombahozatalakor – a kötelezett által
kibocsátott számla számát, keltét, a kötelezett nevét, címét, adószámát a záradéknak tartalmaznia kell.
(2) A csomagolószer első belföldi forgalomba hozója a számlán – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – köteles
feltüntetni a számla tételeire hivatkozva: a) amennyiben a csomagolószer termékdíj-kötelezettség az eladót terheli: „a csomagolószer termékdíj összege
bruttó árból ..................... Ft”, b) amennyiben a csomagolás részeként forgalomba hozott csomagolószer termékdíj-kötelezettség az eladót
terheli: „a csomagolás termékdíj-kötelezettség az eladót terheli”, vagy
c) amennyiben a kötelezettség a vevőt terheli: ca) „a csomagolószer termékdíj-kötelezettség a vevő eseti nyilatkozata alapján a vevőt terheli”, vagy
cb) „a csomagolószer termékdíj-kötelezettség a vevő …számon iktatott időszakra vonatkozó nyilatkozata
alapján a vevőt terheli” szöveget. (3) Nem kell a számlán záradékot feltüntetni csomagolószer kiskereskedelmi értékesítése esetén.
(4) A reklámhordozó papír első belföldi forgalomba hozója a számlán „a reklámhordozó papír termékdíj összege a bruttó
árból ..................... Ft” szövegű záradékot tünteti fel. 7. Az átvállalás szabályai
8. § (1) Számlán történő átvállalás esetén a termékdíj-kötelezettség a Ktdt. 5. § (1) bekezdésében meghatározott időpontban
száll át az átvállalóra. (2) Az egyéb kőolajtermék termékdíj-kötelezettség számla alapján való átvállalása esetén a számlán „az egyéb
kőolajtermék vevője nem termékdíj-kötelezett, a bruttó árból ......... Ft termékdíj átvállalásra került” szövegű záradékot
kell feltüntetni. (3) A (2) bekezdés szerinti követelmény nem, vagy hibás teljesítése esetén a termékdíj-kötelezettség nem száll át az
átvállalóra. Hibás a teljesítés, ha az átvállalás nem a kötelezettől történt, a záradékszöveg nem kerül a számlán
feltüntetésre vagy a termékdíj nem a hatályos díjtétellel került kiszámításra. Nem minősül a követelmény hibás
teljesítésének a betűhiba. 9. § (1) Szerződés alapján a teljes termékdíj-kötelezettség a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. § c) pontja
szerinti gazdálkodó szervezet által legfeljebb 3 év időtartamra vállalható át.
(2) A termékdíj-kötelezettség szerződés alapján való átvállalása esetén a szerződés
a) a szerződő feleknek e rendelet 2. melléklete szerinti adatait,
b) a termékdíjköteles termék megnevezését, vámtarifaszámát, KT, CsK kódját,
c) az átvállalás időszakának, illetve kezdő időpontjának meghatározását,
d) az átvállalás jogcímét tartalmazza. (3) Az átvállalási szerződés érvényességéhez, ideértve annak módosítását is, a vámhatósághoz történő bejelentése
szükséges. A bejelentést az átvállaló a szerződés kezdő, vagy módosítási időpontjától, megszűnés esetén annak
megszűnésétől számított 15 napon belül teszi meg. (4) A termékdíj-kötelezettség a szerződés érvényességének időszaka alatt, a Ktdt. 5. § (1) bekezdésében meghatározott
időpontban száll át az átvállalóra, amennyiben a (3) bekezdés szerinti bejelentés megvalósult, és a (7) bekezdés szerinti
záradékszöveg a számlán feltüntetésre került. (5) Az átvállaló az átvállalt kötelezettség teljesítését
a) külföldre történő értékesítés esetén az értékesítésről kiállított számlával és az értékesítéshez tartozó
fuvarokmánnyal, fuvarokmány hiányában a vevő átvételt igazoló nyilatkozatával,
b) bérgyártás esetén a bérgyártást igazoló számlával, c) termelői szerveződésen keresztüli forgalomba hozatal esetében az átvételhez és a továbbértékesítéshez kiállított
számlával, d) a csomagolást előállító első vevő átvállalása esetén a csomagolószer csomagolás részeként történő forgalomba
hozatalát vagy felhasználását igazoló bizonylatokkal, e) csomagolóanyagból csomagolóeszköz előállítása esetén anyagmérleggel (amely pontosan bemutatja
a gyártáshoz közvetlen anyagként felhasznált csomagolóanyag mennyiségét, illetve a létrejött csomagolóeszköz
mennyiségét), és az ahhoz kötődő, a termék előállításához felhasznált anyagok (anyagnorma) mennyiségével
igazolja. (6) Átvállalás esetén a termékdíj-kötelezettség az átvállaló felet terheli.
(7) Szerződéses átvállalás esetén a belföldi forgalombahozatalról szóló számlán a következő szöveget kell feltüntetni:
„a termékdíj-kötelezettség a Ktdt. 14. § (5) bekezdés ....) pontja alapján a vevőt terheli”.
(8) A (7) bekezdésben meghatározott záradékszöveg hiányában a számlán értékesített termékre vonatkozó
termékdíj-kötelezettség nem száll át a vevőre. (9) A csomagolószerekre vonatkozó szerződéses átvállalás során a csomagolóeszközt és az egyéb csomagolószert
külön-külön termékdíjköteles termékként kell figyelembe venni. (10) Bérgyártás során a bérgyártó anyagáramonként és termékáramonként legfeljebb a termékdíjköteles termék
tömegében számított 50%-os mértéket meg nem haladóan adhat hozzá terméket a bérgyártató részére gyártott
termékdíjköteles termékhez. 10. § A Ktdt. 14. § (5) bekezdésének a) pontja szerint tárgynegyedévben átvállalt termékdíjköteles termék mennyisége
60%-ának külföldre értékesítését az átvállalás tárgynegyedévének utolsó napjától a szerződés érvényességének
utolsó napjáig, legfeljebb 365 napon belül kell igazoltan külföldre kiszállítani, ellenkező esetben a 366. napon
a termékdíj-kötelezettség – az átvállalás napján hatályos szabályok szerint – beáll az átvállalónál, a ki nem szállított
mennyiség tekintetében. Kiszállítás hiányában a vámhatóság mulasztási bírságot szabhat ki.
8. A termékdíjátalány szabályai 11. § (1) Amennyiben a termékdíjátalány-fizetésre jogosult kötelezett a Ktdt. 2. § 6. pontjában meghatározott mennyiségi
határt túllépi, 15 napon belül köteles azt a vámhatóságnak bejelenteni.
(2) A bejelentést követően a kötelezettre vonatkozó általános szabályok szerint kell eljárnia a kötelezettnek
a termékdíj-kötelezettség tekintetében. 9. A veszélyes hulladéknak minősülő csomagolási hulladékok kezelése
12. § (1) A Ktdt. 19. § (3) bekezdésében meghatározott veszélyes csomagolási hulladék a növényvédő-szerrel szennyezett
csomagolóeszköz-hulladékok kezeléséről szóló miniszteri rendeletben meghatározott hulladék. (2) Az (1) bekezdés szerinti veszélyes csomagolási hulladékká váló csomagolások első belföldi forgalomba hozói, saját
célú felhasználói (a továbbiakban: veszélyes csomagolási hulladékok hulladékgazdálkodási kötelezettjei) a veszélyes
csomagolási hulladékok után – a Hgt.-ben és annak végrehajtási rendeleteiben meghatározott – hulladékkezelési
kötelezettségüket – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a hulladékkezelés szervezését ellátó non-profit szervezeten
(a továbbiakban: közvetítő szervezet) keresztül teljesítik. A hulladékkezelés szervezését ellátó non-profit szervezettel
– azonos feltételekkel – hirdetményben nyilvánosságra hozott szolgáltatási díj megfizetésével lehet szerződést kötni.
(3) A veszélyes csomagolási hulladékká váló csomagolások saját célú felhasználója jogosult – erre engedéllyel rendelkező
hulladékkezelőkkel történő közvetlen szerződésen keresztül – saját maga is teljesíteni a hulladékkezelési
kötelezettséget. (4) A közvetítői feladatokat ellátó non-profit szerveződés köteles az (1) bekezdés szerinti veszélyes csomagolási
hulladékok gyűjtését végző átvételi pontokon gyűjtött, az (1) bekezdésben meghatározott veszélyes csomagolási
hulladékok teljes mennyiségének kezeléséről gondoskodni. (5) A közvetítő szervezet a tárgyév április 20-ig bejelentést tesz az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi
és Vízügyi Főfelügyelőség (a továbbiakban: Főfelügyelőség) felé a szerződött veszélyes csomagolási hulladékok
hulladékgazdálkodási kötelezettjeiről. (6) A bejelentés tartalmazza azt, hogy a közvetítő szervezet tevékenysége milyen termék- és anyagáramra vonatkozik,
azok tárgyévre elszámolni tervezett mennyiségét – a hulladékkezelés alapját és a kezelt mennyiséget –, továbbá
a hulladékkezelés során együttműködő szerződött partnerek, és a gyűjtési pontként felhasznált telephelyek, egyéb,
jogszabály alapján biztosított helyszínek felsorolását. 10. Az OHÜ ellenőrzési tevékenységének részletes szabályai
13. § A kötelezettek ellenőrzésében az Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű
Társaság (a továbbiakban: OHÜ) akkor vehet részt, ha
a) a kötelezett ellenőrzése az OHÜ felé fennálló kötelezettség teljesítésével közvetlen kapcsolatban van,
b) a kötelezett ellenőrzése az OHÜ által nyilvántartott adat, információ hiányában eredményesen nem hajtható
végre, c) a kötelezett ellenőrzése az OHÜ speciális szakismeretének hiányában eredményesen nem hajtható végre, vagy
d) ha a vámhatóság, illetve a környezetvédelmi hatóság és az OHÜ erről külön megállapodik.
14. § (1) Az OHÜ Ktdt. 20. § (1) bekezdés f) pontja szerinti ellenőrzési tevékenységének (a továbbiakban: saját jogú ellenőrzés)
célja a vele szerződéses kapcsolatban állók, valamint a Ptk. szerinti teljesítési segédeik, alvállalkozóik (a továbbiakban
együtt: ellenőrzöttek) szerződésszerű tevékenységének, a szerződés végrehajtásának folyamatos nyomon követése,
a finanszírozott tevékenységek dokumentáltságának ellenőrzése, amely alapján a szerződéses teljesítés (szolgáltatás)
ellenértéke kifizethető. (2) A saját jogú ellenőrzés kiterjedhet – a Ktdt.-ben meghatározottak figyelembevételével – a jogszabályban,
szerződésben foglaltak betartásának vizsgálatára, illetve helyszíni ellenőrzésére. (3) A saját jogú ellenőrzésre sor kerülhet:
a) ellenőrzési terv alapján, b) az ellenőrzés elrendelésére jogosult döntése alapján,
c) hatósági megkeresés alapján, d) egyéb bejelentés alapján.
15. § (1) Az OHÜ saját jogú ellenőrzése lehet:
a) a részkifizetésekhez kapcsolódó aa) dokumentum alapú, ab) helyszíni,
ac) kombinált [az aa)–ab) pontok együttesen]; b) a szerződés végleges lezárásáig a kifizetési időszakokat egyedileg vagy összevontan vizsgáló, a) pont szerinti
ellenőrzés. Az a) pontban meghatározott ellenőrzések nem keletkeztetnek ellenőrzéssel lezárt időszakot.
(2) A kifizetéshez kapcsolódó dokumentumalapú ellenőrzés a teljesítési igazolás és mellékletei ellenőrzéséből áll, amely
kiterjed különösen: a) arra, hogy a benyújtott teljesítési igazolás és mellékletei az elnyert támogatási pályázat kapcsán merültek-e fel,
b) arra, hogy a támogatási szerződésben foglalt mennyiségi és pénzügyi előrehaladási feltételeknek megfelelnek-e,
illetve valós mennyiségi adatokon alapulnak-e, c) arra, hogy a benyújtott teljesítési igazolás és mellékletei adattartalma összhangban van-e az elszámolási időszakra
vonatkozó kifizetési előrejelzéssel és az elszámolhatósági szabályokkal, d) arra, hogy az elszámolási időszakban a köztartozás-mentesség fennáll-e,
e) az új technológia alkalmazására, a hasznosítási technológia megvalósításának, illetve megvalósíthatóságának
technológiai ellenőrzésére, f) arra, hogy a Ktdt. 20. § (2) bekezdése alapján folyósított támogatást ténylegesen a lakossági környezettudatos
nevelésre fordították-e. (3) A helyszíni ellenőrzés kiterjed különösen arra, hogy:
a) a benyújtott teljesítési igazolás valós mennyiségi adatokon alapul-e, és megfelel-e a megkötött szerződésben
vállalt kötelezettségeknek és szakmai célkitűzéseknek, b) a teljesítési igazolás mellékleteként benyújtott alátámasztó bizonylatok, dokumentumok, igazolások és összesítő
táblázatok eredeti példánya rendelkezésre áll-e, és megegyezik-e a kifizetés iránti kérelemhez benyújtott
másolattal, c) az ellenőrzött által benyújtott vezetői nyilatkozat (köztartozás-mentesség, egyéni teljesítésű
hulladékhasznosítás) összhangban van-e az azt megalapozó bizonylatokkal, d) a közbeszerzésekre vonatkozóan a dokumentumok alapján nem ellenőrizhető szabályokat betartották-e,
e) a szerződés szerinti tevékenység folytatásának helyén található hulladékkezeléssel érintett termékek, anyagok
fizikai paramétereinek rögzítése megtörtént-e, f) az új technológia alkalmazására, a hasznosítási technológia megvalósításának, illetve megvalósíthatóságának
technológiai ellenőrzésére, g) arra, hogy a Ktdt. 20. § (2) bekezdése alapján folyósított támogatást ténylegesen a lakossági környezettudatos
nevelésre fordították-e. (4) A teljesítési igazolás és mellékletei formai és tartalmi követelményeinek meghatározásakor a Hgt.-ben és végrehajtási
rendeleteiben meghatározott előírásokat is figyelembe kell venni. 16. § (1) A saját jogú ellenőrzés lefolytatására az OHÜ-vel munkaviszonyban álló személy, az ellenőrzésben közreműködésre
– egyedi meghatalmazás alapján – az OHÜ-vel szerződéses jogviszonyban álló személy jogosult. A közreműködő
önálló ellenőrzési cselekményt nem végezhet. (2) Az OHÜ a saját jogú ellenőrzéshez – az egyedi megállapodásban meghatározottak szerint – kérheti hatóság, illetve
szakértő közreműködését. (3) Az OHÜ saját jogú ellenőrzésére való jogosultságot az (1) bekezdés szerinti ellenőrzést végző személyazonosításra
alkalmas okmánnyal és megbízólevéllel, a közreműködő pedig személyazonosításra alkalmas okmánnyal és az egyedi
megbízólevéllel igazolja. (4) A megbízólevél legalább az alábbi adatokat tartalmazza:
a) az OHÜ megnevezését, az ellenőrzés elrendelésére jogosult aláírását, valamint az OHÜ adatait,
bélyegzőlenyomatát, b) az ellenőrzött szervezet megnevezését, székhelyét, adóazonosító számát,
c) az ellenőrzés alapját képező jogszabályok megnevezését, d) a vizsgálatot végzők nevét, megbízásuk tartalmát,
e) a megbízólevél általános jellegét, f) a megbízólevél érvényességi idejét,
g) a megbízólevél keltét. 17. § (1) A saját jogú ellenőrzés lefolytatásáról az ellenőrzést megelőzően az OHÜ írásban értesíti (a továbbiakban: előzetes
bejelentés) az ellenőrzöttet, kivéve, ha ezzel az ellenőrzés célját, vagy eredményességét veszélyeztetné.
(2) Az előzetes bejelentés tartalmazza: a) az OHÜ megnevezését, az értesítés iktatószámát,
b) az ellenőrzött ügyfél megnevezését, székhelyét, adószámát, szerződés számát,
c) a vizsgálat célját, témakörét és azt az időszakot, amelyre a vizsgálat irányul,
d) felhívást az ellenőrzést végző tevékenységének elősegítésére, támogatására, a vele való együttműködésre,
e) az ellenőrzés elrendelésére jogosult aláírását, a szervezet bélyegzőlenyomatát és a keltezést.
(3) Helyszíni ellenőrzés a tevékenységgel érintett székhelyen, illetve telephelyen, a tevékenység végzése idején
folytatható. (4) Ha az ellenőrzött a Ktdt. 20. § (1) bekezdés f) pontja szerinti tevékenységéhez más személy, szervezet ingatlanát veszi
igénybe, az ingatlan tulajdonosának hozzájárulását az ellenőrzöttnek kell biztosítania.
(5) Az ellenőrzésről, valamint az ellenőrzött, illetve az ellenőrzött teljesítési segédje, alvállalkozója szóbeli nyilatkozatáról
jegyzőkönyv készül, mely tartalmazza: a) az OHÜ megnevezését, a jegyzőkönyv iktatószámát, az ellenőrzést végzők nevét;
b) a szolgáltatás-megrendelés kedvezményezettje nevét, székhelyét, szerződésének számát;
c) az ellenőrzés célját; d) az ellenőrzés megállapításait, az ellenőrzött dokumentumokat, nyilvántartásokat;
e) bizonyítási eszközöket, ideértve az idő- és helymeghatározással ellátott eszközzel készített hangot, képet és
mozgóképet; f) az ellenőrzött által felajánlott bizonyítékokat, ha elutasításra kerül sor, annak indokolását;
g) azt, hogy a jegyzőkönyvben foglaltakra a szolgáltatás megrendelés kedvezményezettje 15 napon belül
észrevételeket tehet; h) az ellenőrzést végzők és az ellenőrzött aláírását.
(6) A jegyzőkönyvet az ellenőrzött részére az ellenőrzést követően igazolt módon át kell adni.
(7) Az ellenőrzött által vitatott jegyzőkönyvi megállapítások tisztázása érdekében szakmai egyeztetést kell tartani,
amelyről kiegészítő jegyzőkönyvet kell felvenni. 18. § (1) Az OHÜ ellenőrei a saját jogú ellenőrzés során a Ktdt.-ben és az e rendeletben, továbbá az ellenőrzöttel kötött
szerződésben biztosított jogaikat oly módon kötelesek gyakorolni, hogy az – lehetőség szerint – az ellenőrzött
gazdasági tevékenységét ne, vagy a lehető legkisebb mértékben korlátozza.
(2) Ha a saját jogú ellenőrzés során bizonyítást nyer, hogy az ellenőrzött a Hgt.-ben és annak végrehajtási rendeleteiben
előírt, vagy a szerződésen alapuló kötelezettségei tekintetében az OHÜ-t szándékosan megtévesztette, az OHÜ értesíti
az ellenőrzött hulladékgazdálkodási kötelezettségeinek hatóság általi ellenőrzésében érintett hatóságokat
a szükséges hatósági eljárások lefolytatása érdekében. (3) Amennyiben az OHÜ ellenőrei a környezet védelmével kapcsolatos szabálytalanságot észlelnek, értesítik
a környezetvédelmi hatóságot. 19. § (1) Az ellenőrzött jogosult:
a) az ellenőrzést végző személyazonosságáról meggyőződni, b) az ellenőrzési cselekménynél jelen lenni,
c) megfelelő képviseletről gondoskodni. (2) Az ellenőrzöttnek joga van az ellenőrzés során keletkezett iratokba betekinteni. Minden olyan iratba betekinthet, arról
másolatot készíthet, vagy saját költségére készíttethet, amely jogainak érvényesítéséhez, kötelezettségeinek
teljesítéséhez szükséges. (3) Az ellenőrzöttnek joga van a megállapításokkal kapcsolatban felvilágosítást kérni, azokra észrevételt tenni, bizonyítási
indítványokat előterjeszteni, a jegyzőkönyv tartalmát megismerni, és arra a jegyzőkönyv átadását, kézbesítését követő
15 napon belül észrevételt tenni. (4) Az ellenőrzött indokolt észrevételei alapján kiegészítő ellenőrzésnek van helye.
(5) Az ellenőrzött köteles a tevékenység végzése helyétől eltérő helyen tárolt, az ellenőrzéssel érintett dokumentumok
5 napon belüli bemutatására. A bemutatás helyét és idejét az ellenőrzésről készített jegyzőkönyvben kell közölni.
20. § (1) A saját jogú ellenőrzésben bizonyítási eszközök és bizonyítékok különösen: az iratok, pénzügyi, banki bizonylatok,
számla, számlakivonat, szakértői vélemények, a nyilatkozat, a helyszíni ellenőrzés során rögzített adatok, tények,
a helyszíni leltározás, szabályzat szerint vett minta. (2) Az OHÜ a saját jogú ellenőrzése során jogosult idő- és helymeghatározással ellátott eszközzel hang, kép és mozgókép
rögzítésére, az így szerzett adat bizonyítékként való felhasználására.
(3) Az OHÜ a saját jogú ellenőrzése során mintát vehet. A mintát és a mintavételhez szükséges edényt – díjmentesen –
az ellenőrzött bocsátja rendelkezésre. (4) A mintavételi jegyzőkönyv tartalmazza:
a) a mintavételi jegyzőkönyv számát, b) a mintát vevő személy megnevezését,
c) a mintavételben közvetlenül részt vevők nevét, azonosítását,
d) a mintavétel helyét és időpontját, e) a mintavétel indokolását,
f) a megmintázott tétel mennyiségét és minden, az azonosításhoz szükséges adatát,
g) a minták mennyiségét és azonosítási jeleit, és
h) a mintavevők aláírását és bélyegzőlenyomatát. (5) A mintavételi jegyzőkönyvet 3 példányban kell kiállítani, melynek első példánya az OHÜ példánya, másodpéldánya
a mintát kíséri, harmadpéldánya az ellenőrzött példánya. 11. Az OHÜ, a környezetvédelmi hatóság, valamint a vámhatóság közötti adatszolgáltatás szabályai
21. § (1) A termékdíj-kötelezettséggel, illetve a Ktdt.-ből adódó feladatok végrehajtása érdekében az OHÜ számára adatot
szolgáltat a környezetvédelmi hatóság, valamint a vámhatóság. (2) Az adatszolgáltatás térítésmentesen, az alábbi formákban történhet:
a) rendszeres adatszolgáltatás formájában (negyedéves, havi vagy éves);
b) a környezetvédelmi hatóság, valamint a környezetvédelemért felelős miniszter hivatali szervezete által vezetett
környezetvédelmi nyilvántartásokhoz való hozzáférés útján; c) eseti megkeresésre.
(3) A hatóságok eseti megkeresése az OHÜ részéről írásban történik. A hatóság a kérés beérkezésétől számított 15 napon
belül megküldi a kért adatokat. (4) A vámhatóság az egyéni hulladékkezelők hulladékgazdálkodással kapcsolatos – 2. és 4. mellékletben megjelölt –
adatait a Főfelügyelőségnek rendszeresen megküldi. 22. § Az adatszolgáltatást elsősorban elektronikus adathordozón vagy az elektronikus aláírásról szóló törvényben
meghatározott fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátott elektronikus dokumentum útján, illetve az
adatbázishoz való hozzáférés megadásával történik. Az elektronikus úton történő adatszolgáltatás hiányában az
adatszolgáltatás más módon (így különösen iratban) történik. 12. A termékdíj visszaigénylése
23. § (1) A termékdíjat azon termékek után lehet visszaigényelni, amelyekre vonatkozóan a termékdíj megfizetése ténylegesen
és igazolható módon megtörtént. (2) A vámhatóság jár el a hulladékká vált egyéb kőolajtermék anyagában történő hasznosítása után történő termékdíj
visszaigénylése során. Az anyagában történő hasznosítás esetében a hasznosítás tényére, körülményeire vonatkozó
szakkérdések eldöntése érdekében a vámhatóság megkeresi a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi
felügyelőséget. (3) A termékdíj visszaigénylésére – a használt vagy hulladékká vált kenőolaj hasznosításával kapcsolatos visszaigénylés
kivételével – a visszaigénylésre való jogosultság keletkezésének időpontja szerinti tárgyidőszakra vonatkozó
bevallásban kerülhet sor. (4) A visszaigénylés mértéke – a használt vagy hulladékká vált kenőolaj hasznosításával kapcsolatos visszaigénylés
és a termékdíj-előleg visszaigénylése kivételével – a termékdíjköteles termék forgalomba hozója által az árban
felszámított és a kiállított számlán feltüntetett termékdíj. (5) A Ktdt. 25. § (1) bekezdés a), b) és f) pontjai szerinti jogcímeken történő visszaigénylések esetén a visszaigénylő
nyilvántartásának tartalmaznia kell a) a termékdíj visszaigénylőjének 2. melléklet I. pontja szerinti alapadatait,
b) a termékdíjköteles termék megnevezését CsK, KT kódját,
c) amennyiben a visszaigénylő nem azonos a kötelezettel, a beszerzett termékdíjköteles termék mennyiségét,
d) a termékdíj megfizetését (bevallását) igazoló dokumentumok adatait,
e) a termékdíj befizetőjének (bevallójának) nevét, címét, VPID számát,
f) a külföldre kiszállított termékdíjköteles termék mennyiségét, értékesítés esetén az ellenértékről szóló számlát,
a számla pénzügyi teljesítését igazoló bizonylatot, a vámokmányt (amennyiben a kiszállításhoz szükséges), egyéb
esetekben az áruk szállítását igazoló fuvarokmányt, fuvarokmány hiányában a vevő átvételre vonatkozó
igazolását. (6) A Ktdt. 25. § (1) bekezdés c) és d) pontjai szerinti jogcímen történő visszaigénylések esetén a visszaigénylő
nyilvántartásának tartalmaznia kell a) a termékdíj visszaigénylőjének 2. melléklet I. pontja szerinti alapadatait,
b) a termékdíjköteles termék megnevezését CsK, KT kódját,
c) a beszerzett termékdíjköteles termék mennyiségét, d) a termékdíj megfizetését (bevallását) igazoló dokumentumok adatait,
e) a termékdíj befizetőjének (bevallójának) nevét, címét, VPID számát,
f) a visszaigénylés jogalapját alátámasztó iratot. (7) A Ktdt. 25. § (1) bekezdés e) pontja szerinti jogcímen történő visszaigénylés esetén a visszaigénylő nyilvántartásának
tartalmaznia kell a) a termékdíj visszaigénylőjének 2. melléklet I. pontja szerinti alapadatait,
b) a közvetlen anyagként (alapanyagként) felhasznált termékdíjköteles termék
ba) megnevezését CsK, KT kódját, bb) mennyiségét, c) a felhasznált termék termékdíjának megfizetését (bevallását) igazoló dokumentumok adatait,
d) a felhasznált termék utáni termékdíj befizetőjének (bevallójának) nevét, címét, VPID számát,
e) az előállított termékdíjköteles termék ea) megnevezését CsK, KT kódját,
eb) mennyiségét, f) az előállított termék termékdíjának megfizetését (bevallását) igazoló dokumentumok adatait,
g) a gyártási tevékenység és a felhasznált anyagok rövid leírását,
h) anyagmérleget, amely pontosan bemutatja a gyártáshoz közvetlen anyagként felhasznált termékdíjköteles
termékek mennyiségét, illetve a létrejött termékdíjköteles termék mennyiségét és az egységnyi termékdíjköteles
termék létrehozásához felhasznált anyagok mennyiségét (anyagnormáját). (8) A Ktdt. 25. § (1) bekezdés g) pontja szerinti jogcímen történő visszaigénylés esetén a visszaigénylő nyilvántartásának
tartalmaznia kell a) a termékdíj visszaigénylőjének 2. melléklet I. pontja szerinti alapadatait,
b) a beszerzett termékdíjköteles csomagolóeszköz vagy egyéb csomagolószer
ba) megnevezését CsK kódját, bb) mennyiségét, bc) a kötelezett által kiállított számla számát, keltét a bevallott (befizetett) termékdíj tételét és összegét,
bd) a beszerzett termék utáni termékdíj befizetőjének (bevallójának) nevét, címét, VPID számát,
c) a nem csomagolási célú felhasználás megnevezését. (9) Termékdíjköteles termék alapanyagként felhasználása esetén a visszaigénylésre jogosult nyilvántartást vezet az
alapanyagként felhasználás időpontjáról és az alapanyagként felhasznált termékdíjköteles termék mennyiségéről.
A visszaigénylés a gyártási selejt és hulladék mennyiségére is figyelembe vehető, de ebben az esetben a gyártási selejt
és hulladék a hulladékhasznosítási teljesítménybe nem vehető figyelembe.
(10) Használt vagy hulladékká vált termékdíjköteles termék után – az újrahasználható csomagolószer-nyilvántartásban
található csomagolószer és az egyéb kőolajtermék hulladékának kivételével – nem lehet a termékdíjat külföldre
történő értékesítés esetén visszaigényelni. 24. § (1) A Ktdt. 25. § (2) bekezdésében meghatározott visszaigénylés esetében a kötelezett a bevallott termékdíjnak e rendelet
6. melléklete szerint meghatározott mértékét igényelheti vissza. (2) A Ktdt. 25. § (2) bekezdésében meghatározott visszaigénylés alapja a tárgynegyedévben hasznosításra átadott,
ha a kötelezett egyben hasznosító is, akkor az általa hasznosításra átvett használt vagy hulladékká vált kenőolaj
mennyisége. Abban az esetben, ha a kötelezett saját maga hasznosítja a saját célra felhasznált termékdíjköteles
kenőolajból keletkezett használt vagy hulladékká vált kenőolajat, a visszaigénylés alapja a hasznosított használt vagy
hulladékká vált kenőolaj mennyisége. (3) A Ktdt. 25. § (2) bekezdésében meghatározott esetben a negyedévente visszaigényelt termékdíj összegének
göngyölített összege nem haladhatja meg a tárgyévre vonatkozó befizetések göngyölített összegét.
(4) A Ktdt. 25. § (2) bekezdésében meghatározott visszaigénylő kötelezett nyilvántartásának tartalmaznia kell
a) a termékdíj bevallását igazoló dokumentumok adatait, b) a hasznosításra átadott, illetve átvett használt vagy hulladékká vált kenőolaj mennyiségét, az eredeti
hulladéktulajdonosok szerinti bontásban, nevük, címük és adószámuk feltüntetésével;
c) a szállító, valamint a begyűjtő nevét, címét, adószámát, a veszélyes hulladék szállításához, valamint
begyűjtéséhez szükséges engedély számát, a veszélyes hulladékokkal kapcsolatos tevékenységek végzésének
feltételeiről szóló Korm. rendeletben meghatározott „SZ”, valamint a „K” kísérőjegyek másolatát;
d) a hasznosításra átvevő nevét, címét, adószámát, engedélyének számát;
e) az átvevő által adott igazolást (ha kötelezett a hasznosítást maga végzi, akkor az átvételt igazoló
dokumentumokat), amely tartalmazza a kötelezett nevét, címét, adószámát, a tárgynegyedévben a kötelezett
nevében hasznosításra átvett használt vagy hulladékká vált kenőolaj mennyiségét és az átvétel tényét igazoló
„SZ” kísérőjegyek sorszámát; f) lakosságtól történő visszagyűjtés esetén a hasznosításra átadó nyilatkozatát az átadott mennyiség lakossági
eredetéről. 13. Az újrahasználható csomagolások 25. § (1) A Főfelügyelőség a kötelezett, vagy a Ktdt. 3. § (6) bekezdés b) pontja szerinti nyilatkozó e rendelet 8. melléklet szerinti
adatlapon benyújtott kérelmére akkor veszi fel a csomagolószert az újrahasználható csomagolószerek
nyilvántartásába, ha az alkalmas csomagolásra történő többszöri felhasználásra. A Főfelügyelőség a nyilvántartásba
vételről szóló döntést és annak alapjául szolgáló adatokat tájékoztatásul a vámhatóság részére megküldi.
(2) A Ktdt. 27. § (3) szerinti újrahasználható csomagolószer külföldre történő visszaszállításának igazolására
a csomagolószer CsK kódjai, továbbá GTIN száma vagy ennek hiányában a 8. mellékletben foglalt adatok szerinti
mennyiségi alapú nyilvántartás is alkalmas. A külföldre visszaszállítás igazoltnak tekintendő, ha a behozó
nyilvántartása tartalmazza legalább a termékdíjköteles csomagolószer megnevezését, CsK kódját, GTIN számát, vagy
ennek hiányában a 8. mellékletben foglalt adatokat, mennyiségét, kiszállításának dátumát és a kiszállítást igazoló
fuvarokmányt, vagy annak hiányában a visszavételt igazoló adatokat.
(3) A Ktdt. 27. § (3) bekezdésében meghatározott újrahasználható csomagolószer
a) tárgyidőszakon belüli kiszállítása esetén abban az esetben nem keletkezik termékdíj-fizetési kötelezettség, vagy
b) tárgyidőszakon túl történő kiszállítás következtében történő visszaigénylésre akkor kerülhet sor,
ha a behozatalt követően további csomagolásra történő felhasználásra – a kiszállítás esetét kivéve – nem kerül sor
és a csomagolószer megtalálható az újrahasználható csomagolószerek nyilvántartásában.
(4) A külföldről behozott áru csomagolásának részeként behozott csomagolószer akkor tekinthető a Ktdt. 27. §
(3) bekezdésében meghatározott újrahasználható csomagolásnak, ha a) a csomagolószer megtalálható az (1) bekezdésében meghatározott újrahasználható csomagolószerek
nyilvántartásában és b) a külföldről behozott áru adásvételének tárgyát az újrahasználható csomagolószer nem képezi, a betétdíjas
újrahasználható csomagolószer kivételével. 14. A reklámhordozó papírok 26. § (1) Az időszaki lap egyes lapszámai, a röplap és egyéb szöveges kiadvány, a grafikát, rajzot vagy fotót tartalmazó kiadvány,
továbbá a térkép belföldi előállítása esetén a megrendelő írásban nyilatkozik a nyomdai szolgáltatást teljesítő felé
arról, hogy az általa megrendelt termék – annak mellékletét is ideértve – reklámhordozó papírnak minősül-e.
Amennyiben a nyomdai szolgáltatás keretében előállított termék megrendelése nem reklámhordozó papír belföldi
előállítására vonatkozik, úgy a megrendelőnek jeleznie kell, hogy a megrendelt áru a Ktdt. 2. § 26. pontjában
meghatározott reklámhordozó papír definíció melyik alpontja szerint nem tartozik a reklámhordozó papír fogalma alá.
(2) A megrendelést teljesítő köteles 6 évig megőrizni az (1) bekezdésben megnevezett, általa előállított termék
elektronikus vagy nyomtatott példányát, és azt a vámhatóság ellenőrzése során kérésre bemutatni.
15. Az egyéni hulladékkezelés szabályai 27. § (1) A Ktdt. szerinti egyéni hulladékkezelést végző bejelentésének tartalmaznia kell azt, hogy a tevékenység milyen
termék- és anyagáramra vonatkozik, azok tárgyévre elszámolni tervezett mennyiségét – az egyéni hulladékkezelés
alapját és a kezelt mennyiséget –, továbbá a hulladékkezelés során együttműködő szerződött partnerek, és a gyűjtési
pontként felhasznált telephelyek felsorolását. (2) Amennyiben az egyéni hulladékkezelést teljesítő kötelezett teljesítésében közreműködők személyében,
tevékenységében változás áll be, – különösen a gyűjtési pontok, a hulladékkezelők személye esetében – azt
a kötelezett 15 napon belül köteles bejelenteni a vámhatóság felé.
(3) Egyéni hulladékkezelést teljesítő kötelezettnek a termék forgalmazását végző kereskedelmi egységgel ténylegesen,
közösen történő gyűjtést jelenti, ha erre a célra közösen finanszírozott és működtetett gyűjtőrendszert hoznak létre, és
ezt az ellenőrzés során igazolni is tudják. (4) Az egyéni hulladékkezelést teljesítő kötelezett jogosult a magánszemély vevőtől lakossági gyűjtésben a Ktdt.
3. mellékletében meghatározott kategóriák szerinti azonos anyagáramú homogén hulladékok visszagyűjtésére,
ideértve azon csomagolási hulladékok visszavételét is, amelyet más hozott forgalomba.
(5) A Ktdt.-ben meghatározott egyéni hulladékkezelés teljesítése során a kötelezett az általa tárgyévben elsőként belföldi
forgalomba hozott vagy saját célra felhasznált (a továbbiakban együtt: kibocsátott) termékdíjköteles termékek
mennyiségét veszi alapul. (6) Amennyiben az egyéni hulladékkezelést teljesítő kötelezett saját célú felhasználás mellett a telephelyén
magánszemély vevőtől is végez gyűjtést, az azonos típusú hulladékok tekintetében a saját célú felhasználás és
forgalomba hozott termékdíjköteles termék együttes mennyiségeire vonatkozóan az összes gyűjtött hulladékból
összesítve teljesítheti a kötelezett a hulladékkezelést. (7) Az egyéni hulladékkezelést teljesítő kötelezett és együttműködő partnerei nyilvántartásukat úgy vezetik, hogy
azokból megállapítható legyen a teljesítés időpontja, a kezelt hulladék termékdíjköteles termékből képződő hulladék
termékdíjkódja (a továbbiakban: HKT kód) és mennyisége. A hulladékkezelőkkel történt elszámolásokat és
a cégszerűen aláírt igazolásokat a kötelezett a székhelyén gyűjti.
28. § (1) Az egyéni hulladékkezelők adott termék- és anyagáramra vonatkozóan teljesíthetik kötelezettségüket begyűjtést
végző teljesítésben közreműködőn keresztül is. (2) A teljesítésben közreműködők az általuk gyűjtött hulladék mennyiségének az ugyanezen hulladéknak az OHÜ felé
elszámolt mennyiségével csökkentett mennyiségét számolhatják el a szerződött egyéni hulladékkezelők felé.
(3) A teljesítésben közreműködők a szerződött egyéni hulladékkezelők (1) bekezdésben meghatározott termékeire
vonatkozó kibocsátási arányának megfelelően osztják el az egyéni teljesítők között az általuk begyűjtött és
hasznosításra átadott mennyiséget. 29. § (1) Az egyéni hulladékkezelést végző kötelezett negyedéves bevallásában a tárgyév befejezett negyedéveinek és
a bevallás benyújtásáig hasznosításra történő, igazolt átvételének mennyiségeit összesítve, valamint kibocsátásainak
mennyiségeit összesítve veszi figyelembe, és ennek megfelelően számolja ki a Ktdt. 3. mellékletben meghatározott
eljárás szerint a lezárt negyedévek összesített kötelezettségét, amelyből a tárgyévben lezárt negyedévek után
megfizetett termékdíjat levonja. Az így számított különbözet képezi az adott negyedév után megfizetendő
termékdíjat. (2) Amennyiben az (1) bekezdésben meghatározott számítás eredménye negatív, akkor az adott negyedévben
a megfizetést nem kell teljesíteni. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott hasznosításra történő átvétel igazolásának legalább az alábbi adatokat kell
tartalmaznia: a) az átadó egyéni hulladékkezelő nevét, címét, adószámát, VPID számát,
b) az átvevő hasznosító nevét, címét, – amennyiben rendelkezésre áll – adószámát, KÜJ számát,
c) a termékdíjköteles termékből képződött hulladék termék- és anyagáram megnevezését, EWC, HKT kódját és
mennyiségét, d) keltezést és az átadó, átvevő aláírását.
(4) Amennyiben a tárgyévben hulladékhasznosításra átadott mennyiség tényleges hasznosítása a hasznosítást végzők
tárgyévet követő február 20-ig kiadott igazolásai alapján maradéktalanul nem teljesült, akkor az egyéni
hulladékkezelést végzőnek a tárgyévi hulladékkezelési számítást el kell végezni az (1) bekezdésben meghatározott
eljárás szerint, de a ténylegesen hasznosított, a 27. § (5) bekezdése szerinti mennyiség figyelembevételével.
A termékdíj-különbözetet a tárgyév utolsó negyedévi bevallásának önellenőrzésével kell bevallani és megfizetni.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott hasznosításról szóló igazolásnak legalább az alábbi adatokat kell tartalmaznia:
a) az egyéni hulladékkezelő nevét, címét, adószámát, VPID számát,
b) a hasznosító nevét, címét, – amennyiben rendelkezésre áll – adószámát, KÜJ számát,
c) a termékdíjköteles termékből képződött hulladék termék- és anyagáram megnevezését, EWC, HKT kódját, Hgt.
szerinti hasznosítási kódját és mennyiségét, d) keltezést és a hasznosító aláírását.
16. A vámhatóság ellenőrzési szabályai 30. § (1) A hulladékgazdálkodás ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV)
ellenőrzött személy vagy szervezet székhelye, lakóhelye szerint illetékes alsófokú vámszerve, illetve azon
jogszabályban meghatározott kiemelt adózók tekintetében, amelyeknek székhelye, akiknek lakóhelye a NAV
Közép-magyarországi Regionális Vám- és Pénzügyőri Főigazgatóság illetékességi területén található, a NAV Kiemelt
Ügyek és Adózók Vám- és Pénzügyőri Igazgatóság végzi.
(2) A termékdíjköteles termékből képződött hulladékokkal kapcsolatos ügyben a telephely szerint illetékes vámhatóság is
jogosult az illetékességi területén helyszíni szemle tartására, valamint telephely ellenőrzésének lefolytatására.
(3) Az OHÜ a szerződést, illetve a kifizetés alapjául szolgáló bizonylatok adatait a NAV Központi Hivatala részére küldi meg.
Az így megküldött adatok teljeskörűségéért az OHÜ tartozik felelősséggel. A kifizetés alapjául szolgáló bizonylatok
adatai alatt az OHÜ által lefolytatott, kifizetést megelőző ellenőrzésekről felvett dokumentációk is értendők.
Amennyiben a megküldött adatok nem elegendőek a vámhatóság feladatainak elvégzéséhez, úgy a vámhatóság
megkeresésére a kért adatokat az OHÜ – amennyiben rendelkezésére áll – 15 napon belül megküldi.
31. § A Ktdt. 29. § (23) bekezdésében meghatározott támogatási összeg kétszeresét a 10032000-01037454–00000000
NAV környezetvédelmi termékdíj adóbevételi számlára kell beszedni. 17. Záró rendelkezések
32. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
33. § (1) A kötelezett dönthet úgy, hogy a Ktdt. 40. § (8) bekezdés szerinti kötelezettsége 2012. január 1-jén keletkezzen.
(2) A Ktdt. 40. § (8) bekezdése szerinti levonás mértékénél nem vehető figyelembe a csomagolási termékdíj tekintetében
korábban a kötelezett által, a bevallásban alkalmazott levonás mértéke.
(3) A Ktdt. 40. § (8) bekezdésében kivételként meghatározott külföldről behozott áru csomagolásának részét képező
csomagolószer után a Ktdt.-ben meghatározott általános szabályok szerint keletkezik a termékdíj-kötelezettség.
(4) A Ktdt. 40. § (9) bekezdése szerinti termékdíj-különbözetnél nem vehető figyelembe a csomagolási termékdíj
tekintetében korábban a számlán kötelezettként átvállaló által a bevallásban alkalmazott levonás mértéke.
(5) A kötelezett a 2012. első negyedévében benyújtott bevallásában levonhatja a 2012. első negyedévében forgalomba
hozott vagy saját célra felhasznált csomagolószer után a számlán átvállaló által igazoltan megfizetett hasznosítási díj
összegét, ha az ügylet az átvállalás időpontjában hatályos rendelkezéseknek megfelelt.
(6) A (4) és (5) bekezdések szerinti esetekben a számlán átvállaló a vevőjének igazolást állít ki a megfizetett csomagolási
termékdíj összegéről és a megfizetett hasznosítási díj összegéről.
(7) A Ktdt. meghatározása szerinti reklámhordozó papír után a Ktdt. szerinti első belföldi forgalomba hozó első vevője
a 2012. első negyedévében benyújtott bevallásában termékdíj különbözetet fizet a 2012. első negyedévében
forgalomba hozott vagy saját célra felhasznált reklámhordozó papír után a 2012. évi díjtétel és a 2012. január 1-je előtti
megállapítási időszakban a 2011. évre vonatkozó készletre vétele időpontjában bevallott és megfizetett
termékdíjtétel különbözetével, ha a készletrevételre vonatkozó – a megállapítási időszakban hatályos –
rendelkezéseknek eleget tett. (8) A reklámhordozó papír után az első belföldi forgalomba hozó első vevője a 2012. első negyedévében benyújtott
bevallásában levonhatja a 2012. első negyedévében forgalomba hozott vagy saját célra felhasznált reklámhordozó
papír után a 2012. január 1-je előtti megállapítási időszakban a 2011. évre vonatkozó készletre vétele időpontjában
bevallott és megfizetett termékdíj összegét, ha a készletrevételre vonatkozó – a megállapítási időszakban hatályos –
rendelkezéseknek eleget tett. (9) Az újrahasználható csomagolási összetevő után nem keletkezik a Ktdt. szerinti termékdíj-fizetési kötelezettség, ha
az első belföldi forgalombahozatal vagy első saját célú felhasználás a csomagolási összetevőre vonatkozóan
a csomagolás részeként a Ktdt. hatálybalépését megelőzően megtörtént.
(10) A 2012 előtt belföldi forgalomba hozott csomagolási összetevők 2012. évben csomagolás részeként történő első
belföldi forgalomba hozatala vagy első saját célú felhasználása után a csomagolás első belföldi forgalomba hozóját
vagy első saját célú felhasználóját terheli a csomagolás részét képező csomagolószer termékdíj-kötelezettsége.
(11) Nem keletkezik a 2011. évi csomagolószer árukészlete utáni termékdíj-kötelezettsége annak, aki a Ktdt. 2. §
(6) bekezdésében meghatározott mennyiségi határokat meg nem haladó mértékeben – a Ktdt. hatályba lépése előtt –
beszerzett csomagolószert csomagolás részeként 2012. január 1-jét követően forgalomba hozza vagy saját célra
felhasználja. 34. § (1) A 7. § (2) és (4) bekezdésében, a 8. § (2) bekezdésében, továbbá a 9. § (7) bekezdésében meghatározott számlazáradék
szövege 2012. június 30-ig a számla mellékletén is feltüntethető.
(2) A 9. § (3) bekezdésében meghatározott bejelentés érvényes, ha a 2012. január 1-je és 15-e között megkötött
szerződést az átvállaló 2012. január 31-ig bejelenti a vámhatóságnak és a bejelentést a vámhatóság befogadta.
(3) Az e rendelet 23. § (4) bekezdésében meghatározott visszaigénylés során a 2012. január 1. napja előtt keletkezett
termékdíj-fizetési kötelezettségre vonatkozóan a 2012. évet megelőzően megfizetett termékdíjtétel mértékét kell
alkalmazni. Amennyiben a kötelezett az egyéb kőolajtermékek hulladékait a termékdíj-fizetési kötelezettség
keletkezésének időpontjai szerint nem tudja külön nyilvántartani, úgy a 2012. évben a környezetvédelmi termékdíjról,
továbbá egyes termékek környezetvédelmi termékdíjáról szóló 1995. évi LVI. törvény díjtételeivel számított összeget
igényelheti vissza. (4) A 2012. január 1-jét követően benyújtott bejelentéseken, bevallásokon – a pótlólagos bejelentést, bevallást,
önellenőrzést is ideértve – a benyújtó, képviselő GLN számát nem szükséges feltüntetni.
(5) A Ktdt. 40. § (10) bekezdésében meghatározott, 2012. évben teljesítendő kötelezettségek alá a környezetvédelmi
termékdíjról, továbbá egyes termékek környezetvédelmi termékdíjáról szóló 1995. évi LVI. törvény végrehajtásáról
szóló 10/1995. (IX. 28.) KTM rendelet 8. § (8) bekezdésében meghatározott bejelentési kötelezettséget nem kell
teljesíteni. (6) A Ktdt. 40. § (11) bekezdésében meghatározott hulladékhasznosítási teljesítményt a koordináló szervezetek
vámhatóságnak történő bevallás adatainak a vámhatóság által, az OHÜ részére történő átadással történik.
(7) Nem kell e rendelet szerint bejelenteni a 2012. január 1-jét megelőzően, szabályosan bejelentett
a) képviselőt, ha a képviseletre vonatkozó, továbbá b) az elektronikus úton történő bejelentés, bevallás benyújtására vonatkozó bejelentőt (Egységes Ügyfél Címtár)
regisztrációt, amennyiben az adatokban és a megbízás, meghatalmazás körülményeiben változás nem következett be.
(8) A 23. § (10) bekezdésében meghatározott újrahasználható csomagolószer nyilvántartást a Főfelügyelőség 2012.
január 2-tól teszi közzé honlapján. (9) A rendelet hatálybelépését megelőzően egyéni mentességgel rendelkezők esetében az egyéni mentesség
feltételeinek teljesítése során igazoltan felmerült hulladékkezelési költségeket is megfizetett hasznosítási díjnak kell
tekinteni a Ktdt. 40. § (8) bekezdés szerinti kötelezettség teljesítése során.
35. § E rendelet 1. a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló, 1994. december 20-i 94/62/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 16. cikk (1) és (2) bekezdése, és
2. a 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel, továbbá a 2006/96/EK tanácsi irányelvvel módosított,
a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom
szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv 8. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
36. § (1) A csomagolásról és a csomagolási hulladék kezelésének részletes szabályairól szóló 94/2002. (V. 5.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: CsKr.) 6. § (2) és (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A gyártó az (1) bekezdés szerinti kötelezettségét a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi
LXXXV. törvényben (a továbbiakban: Ktdt.) meghatározott a) egyéni teljesítéssel, vagy
b) a Ktdt. 2. mellékletében meghatározott termékdíjtétel megfizetésével az Országos Hulladékgazdálkodási
Ügynökség (a továbbiakban: OHÜ) kollektív teljesítésével teljesítheti. (3) A Ktdt. 2. § 6. pontjában meghatározott csekély mennyiségű csomagolást kibocsátó kötelezett mentesül
a visszavételi és hasznosítási kötelezettség teljesítése alól.” (2) A CsKr. 12. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A gyártó az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás alapján a (3) bekezdésben meghatározott adatokról, továbbá
a 4. számú melléklet szerinti tartalommal a Főfelügyelőségnek a tárgyévet követő év január 31. napjáig adatot
szolgáltat.” (3) A CsKr. 2. számú melléklete helyébe e rendelet 7. melléklete lép.
37. § A hulladékkal kapcsolatos nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 164/2003. (X. 18.) Korm. rendelet
5. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A hulladék kezelője anyagmérleg alapján technológiánként és hulladékonként vezet nyilvántartást, elkülönítve
a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény (a továbbiakban: Ktdt.) hatálya alá tartozó
termékdíjköteles termékekből keletkezett hulladékokat. A termékdíjköteles termékekből képződött hulladékok
nyilvántartásban történő elkülönítését a Ktdt. végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott HKT kódok alá
történő besorolással kell teljesíteni.” 38. § (1) Az elektromos és elektronikai berendezések hulladékainak visszavételéről szóló 264/2004. (IX. 23.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: EKr.) 3. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A gyártó – a (10) bekezdésben foglaltak kivételével – köteles a háztartási berendezésből származó hulladék
begyűjtéséről elektromos berendezéskategóriánként legalább e rendelet 2. számú mellékletének A/1. táblázatában,
a nem háztartási berendezésből származó hulladék begyűjtéséről a 2. számú mellékletének A/2. táblázatában
meghatározott begyűjtési aránynak megfelelő mértékben gondoskodni (begyűjtési kötelezettség).”
(2) Az EKr. 3. §-a a következő (10) bekezdéssel egészül ki:
„(10) A gyártó a (3) bekezdés szerinti kötelezettségét a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény
(a továbbiakban: Ktdt.) hatálya alá tartozó termékdíjköteles elektromos, elektronikai berendezésekből képződött
hulladékok tekintetében a) a Ktdt.-ben meghatározott egyéni teljesítéssel, vagy
b) a Ktdt. 2. mellékletében meghatározott termékdíjtétel megfizetésével az Országos Hulladékgazdálkodási
Ügynökség (a továbbiakban: OHÜ) kollektív teljesítésével teljesítheti.” (3) Az EKr. 7. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A gyártó a visszavételi, begyűjtési, hasznosítási és ártalmatlanítási kötelezettségeinek teljesítését az e rendeletben
meghatározott feltételekkel:) „b) az erre a célra létrehozott, a Hgt. 11. §-ban meghatározott koordináló szervezetre – a 3. § (10) bekezdésben
meghatározott kivétellel – (a továbbiakban: koordináló szervezet) együttesen”
(átruházhatja.) (4) Az EKr. 13. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A gyártó köteles a hasznosítási és ártalmatlanítási kötelezettségével összefüggő, az elektromos berendezés
alkatrészeinek és alapanyagainak meghatározására, veszélyes anyag tartalmára vonatkozó műszaki dokumentációt,
kezelési utasítást az elektromos berendezés forgalomba hozatalától számított egy éven belül az átvevőnek, a kezelést
koordináló szervezetnek, az OHÜ-nek, illetve a hasznosítást végzőnek átadni.”
39. § (1) A betétdíj alkalmazásának szabályairól szóló 209/2005. (X. 5.) Korm. rendelet (a továbbiakban: BKr.) 6/B. §
(5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: „(5) A Főfelügyelőség a nyilvántartásában szereplő adatokról, valamint az azokban bekövetkező változásokról
tájékoztatja a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóságot, a Nemzeti Adó- és Vámhivatalt, továbbá az Országos
Hulladékgazdálkodási Ügynökséget. A Főfelügyelőség az interneten, nyilvánosan, bárki számára hozzáférhető
módon, naprakészen közzéteszi az (1) bekezdés szerinti nyilvántartást.”
(2) A BKr. a) 1. § a) pontjában a „koordináló szervezetre” szövegrész helyébe a „közvetítő szervezetre”,
b) 5. §-ában a „koordináló szervezetet (a továbbiakban: koordináló szervezet)” szövegrész helyébe a „közvetítő
szervezetet”, c) 5. §-ában a „koordináló szervezethez” szövegrész helyébe a „közvetítő szervezethez”,
d) 6/A. § (1) bekezdésében, 6/A. § (3) bekezdés a) és e) pontjában, 6/A. § (4) bekezdésében, a 6/B. § (1) és
(2) bekezdésében, 6/B. § (4) bekezdésében és 8. § (1) bekezdésében a „koordináló szervezet” szövegrész helyébe
a „közvetítő szervezet”, e) 6/B. § (1) bekezdésében a „koordináló szervezetekről” szövegrész helyébe a „közvetítő szervezetekről”
szöveg lép. 40. § (1) Az elemek és az akkumulátorok hulladékainak visszavételéről szóló 181/2008. (VII. 8.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
ElemKr.) 5. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„5. § (1) A gyártó a visszavételi, begyűjtési és kezelési kötelezettsége teljesítését – a (3) bekezdésben foglaltak
kivételével – az e rendeletben meghatározott feltételekkel: a) a 6. § szerinti átvevőre megállapodás alapján részben vagy együttesen, vagy
b) a Hgt. 11. §-ban meghatározott kezelést koordináló szervezetre (a továbbiakban: koordináló szervezet) együttesen
átruházhatja. (2) Az átvevőre, valamint a koordináló szervezetre az átruházott kötelezettség tekintetében – a biztosítékadási
kötelezettség kivételével – a gyártóra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(3) A gyártó a begyűjtési és kezelési kötelezettsége teljesítését a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi
LXXXV. törvény (a továbbiakban: Ktdt.) hatálya alá tartozó termékdíjköteles akkumulátorokból képződött hulladékok
tekintetében a) a Ktdt.-ben meghatározott egyéni teljesítéssel, vagy
b) a Ktdt. 2. mellékletében meghatározott termékdíjtétel megfizetésével az Országos Hulladékgazdálkodási
Ügynökség (a továbbiakban: OHÜ) kollektív teljesítésével teljesítheti.” (2) Az ElemKr. 2. melléklet 4. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„4. A kötelezettség teljesítésének módja (egyéni, OHÜ-n vagy koordináló szervezeten keresztüli teljesítés);”
41. § A Nemzeti Adó- és Vámhivatal szervezetéről és egyes szervek kijelöléséről szóló 273/2010. (XII. 9.) Korm. rendelet
15. § (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A megyei (fővárosi) vám- és pénzügyőri igazgatóságok első fokon eljárnak azokban az ügyekben, amelyeket közösségi jogi
aktus, továbbá törvény, kormányrendelet vagy miniszteri rendelet a vámhatóság hatáskörébe utal, így különösen:)
„e) ellátják a környezetvédelmi termékdíjról szóló törvényben foglalt vámhatósági feladatokat,”
42. § (1) Hatályát veszti: a) a környezetvédelmi termékdíjmentesség, a termékdíj visszaigénylésének és átvállalásának, valamint a használt
gumiabroncs behozatalának feltételeiről szóló 53/2003. (IV. 11.) Korm. rendelet;
b) a környezetvédelmi termékdíjról, továbbá egyes termékek környezetvédelmi termékdíjáról szóló 1995. évi
LVI. törvény végrehajtásáról szóló 10/1995. (IX. 28.) KTM rendelet.
(2) Hatályát veszti a CsKr. 2. § d) pontja, 5/A. § (4) bekezdése, 6. § (4) bekezdésének utolsó mondata, 8. §-a előtti alcím
címe, 8–10. §-ai, 11. §-a előtti alcím címe, 11. §-a, 12. § (3) bekezdés a) pontja, 12. § (4) bekezdése, 5. számú melléklete.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
104/2013. (VII. 29.) ME határozata Magyarország Kormánya és Kuvait Állam Kormánya közötti felsőoktatási és tudományos együttműködési egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és Kuvait Állam Kormánya közötti felsőoktatási és tudományos
együttműködési egyezmény (a továbbiakban: szerződés) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom az  emberi erőforrások miniszterét és a  külügyminisztert, hogy a  szerződés létrehozását követően
a  szerződés végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjessze a Kormány elé.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
53/2018. (II. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Nagyné dr. Hokstok
Kingát a 2018. február 1. napjától 2021. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2003. (I. 8.) KüM rendelete a Magyar Köztársaság Kereskedelmi Képviselete (Moszkva) költségvetési szerv megszüntetésével, jogutódlásával kapcsolatos egyes kérdésekről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 90. §-a (1) bekezdésének c) pontja
és 91/A. §-ának (3) bekezdése, valamint az államháztartás
működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 11. §-a alapján a következőket rendelem el:
1. § A Magyar Köztársaság Kereskedelmi Képviselete,
Moszkva (székhelye: 1027 Budapest, Nagy Imre tér 4.)
költségvetési szerv 2002. december 31-i hatállyal megszűnik.
2. § A megszüntetésre kerülő szerv alaptevékenysége: a Magyar
Köztársaság nemzetgazdasági, külgazdasági és idegenforgalmi érdekeinek képviselete, Magyarország kereskedelmi arculatának bemutatása, két- vagy többoldalú kereskedelmi-gazdasági kapcsolatainak előmozdítása, különös
tekintettel a magyar vállalatok, szervezetek áru- és szolgáltatásexport piacra jutásának elősegítésére és fejlesztésére
a Képviselet működési területén. Ennek ellátására az Áht.
91/A. §-ának (3) bekezdése alapján jogutódként a Külügyminisztérium központi költségvetési szervet jelölöm ki.
3. § A Képviselet kezelésében lévő vagyon és vagyoni értékű
jog, továbbá a Képviseleten foglalkoztatott munkavállalók
és köztisztviselők továbbfoglalkoztatása tekintetében jogutód a Külügyminisztérium központi költségvetési szerv.
4. § A megszűnő költségvetési szerv iratanyagának elhelyezéséről és őrzéséről a jogutód gondoskodik.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba,
rendelkezéseit 2003. január 1-jétől kell alkalmazni.
Kovács László s. k.,
külügyminiszter


text:
63/2010. (V. 20.) HM utasítása a NATO Katona-egészségügyi Kiválósági Központban szolgálatot teljesítő magyar állománnyal kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja alapján, figyelemmel
a Katona-egészségügyi Kiválósági Központot létrehozó Egyetértési Megállapodásra, a NATO Katona-egészségügyi Kiválósági
Központban szolgálatot teljesítő magyar állománnyal kapcsolatos feladatokról a következő utasítást adom ki.
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire, valamint a NATO Katona-egészségügyi Kiválósági
Központban (a továbbiakban: Kiválósági Központ) szolgálatot teljesítő magyar állományra terjed ki.
2. § (1) A 108/2008. (HK 16.) HM határozattal alapított „Honvédelmi Minisztérium Katona-egészségügyi Kiválósági Központ”
2010. június 1-jei hatállyal megszüntetésre kerül. A megszüntető határozatot a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály
készíti el. (2) A Kiválósági Központ magyar állománya a Nehéz Légiszállító Ezredben szolgálatot teljesítő magyar állománnyal
kapcsolatos feladatokról szóló 86/2009. (XI. 6.) HM utasítás 3. §-a alapján felállított és kiadott „Magyar Honvédség
magyarországi telepítésű NATO és EU többnemzeti katonai szervezetek” állománytáblájára kerül áthelyezésre
a vonatkozó személyzeti eljárások lefolytatását követően. (3) A „Magyar Honvédség magyarországi telepítésű NATO és EU többnemzeti katonai szervezetek”
állománytábla-kivonatot a HM Haderőtervezési Főosztály adja ki a Magyar Honvédség Dr. Radó György Honvéd
Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH HEK) parancsnoka részére.
3. § (1) A Kiválósági Központban szolgálatot teljesítő magyar állomány vonatkozásában az állományilletékes parancsnoki
jogköröket – ideértve az illetménymegállapítási jogkört is – az MH HEK parancsnoka gyakorolja.
(2) Az állományilletékes parancsnoki jogkör gyakorlása nem érintheti a Katona-egészségügyi Kiválósági Központot
létrehozó Egyetértési Megállapodás rendelkezéseit. 4. § Az áthelyezést követően a Kiválósági Központban szolgálatot teljesítő magyar állomány teljes körű személyügyi
ellátását az MH HEK Támogató Osztály (HM KEKK) biztosítja.
5. § A Kiválósági Központban szolgálatot teljesítő magyar állomány pénzügyi ellátását a HM Közgazdasági és Pénzügyi
Ügynökség tervezi, hazai személyi járandóságait az MH HEK Gazdálkodást Támogató Pénzügyi Ellátó Referatúra
biztosítja. 6. § (1) A Kiválósági Központ magyar állományának ideiglenes külföldi kiküldetései során felmerülő deviza napidíj és azok
járulékai, valamint szállásköltség tervezése a Kiválósági Központ – Irányító Bizottsága által elfogadott éves
munkatervben foglaltak alapján – megtett adatszolgáltatása alapján, az MH HEK által elkészített éves kiutazási tervben
történik. A kiutazási tervben a Kiválósági Központ utazásait elkülönítetten kell tervezni.
(2) A Kiválósági Központ programjait a Multilaterális Együttműködési Tervbe (MET) és a Kétoldalú Nemzetközi
Együttműködési Tervbe (KNET) az MH HEK dolgozza be.
(3) A Kiválósági Központ magyar állományának ideiglenes külföldi utazásait a kiutazási engedélyen az MH HEK
parancsnoka engedélyezi, és küldi meg ellenjegyzésre a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség részére.
7. § A Kiválósági Központ logisztikai ellátását a Honvédelmi Minisztérium és a Kiválósági Központ közötti nemzetközi
megállapodás szabályozza. 8. § Az utasítás a közzététele napján lép hatályba, azonban rendelkezéseit – a 2. § (1) bekezdés kivételével – 2010.
január 1-jétől kell alkalmazni. Budapest, 2010. május 13.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
120/2003. (XI. 11.) OGY határozata dr. Lázár János országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Lázár János
országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Hódmezővásárhelyi Városi Bíróság 5.B.256/2003/3. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke