text:
2006. XCVIII. törvény a biztonságos és gazdaságos gyógyszerés gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól.
Az Országgyűlés figyelembe véve, hogy a gyógyszerek, gyógyászati segédeszközök különleges szerepet töltenek be az egészségi állapot megőrzésében, a betegségek megelőzésében, felismerésében, illetve gyógyításában, az életminőség javításában,
tekintettel arra, hogy a betegségek megelőzésére való
törekvések sikere esetén sem küszöbölhetők ki a megbetegedésekből adódó egyéni esélykülönbségek, és e különbségek csökkentése érdekében szükség van a méltányosságot, igazságosságot és hatékonyságot megvalósító állami
szabályozásra,
felismerve, hogy fontos társadalmi érdek a gyógyszerekre és gyógyászati segédeszközökre fordított társadalombiztosítási és egyéni kiadások gazdaságilag is hatékony felhasználása,
meggyőződve arról, hogy korszerű egészségügy nem
valósítható meg a gyógyszerészet átalakulása nélkül, s
hogy ennek az átalakulásnak a hazai hagyományokra, a
nemzetközi előírásokra és gyakorlatra kell támaszkodnia,
felismerve, hogy a gyógyszergyártás iparszerűvé válása
és a kereskedelem gyakorlata, a megváltozott fogyasztói
szokások és igények, továbbá az információs technológia
fejlődése érdemi változásokat idézett elő a gyógyszerek
kiskereskedelmi forgalmazásában,
figyelemmel arra, hogy az államnak garanciális szabályokkal is biztosítania kell, hogy a gyógyszerek biztonságosan, megfelelő helyen, időben és választékkal álljanak a
betegek rendelkezésére,
elismerve, hogy a gyógyszereket a betegség miatt kiszolgáltatott, megfelelő szakismerettel nem rendelkező
személyek vásárolják és a gyógyszert fogyasztók védelme
érdekében elengedhetetlen követelmény, hogy a gyógyszerek forgalmazásában az általános kereskedelmi szabályoktól eltérő szigorúbb szabályok érvényesüljenek,
szem előtt tartva, hogy a gyógyszer-kiskereskedelem
sajátosságait figyelembe vevő szabályozott verseny kedvez a gyógyszert fogyasztóknak, javítja a hozzáférést és az
ellátás minőségét,
az alábbi törvényt alkotja: Általános rendelkezések 1. § E törvény az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök forgalmazásának, ismertetésének, reklámozásának, közfinanszírozásának, a
gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök finanszírozhatóságának elérését célzó intézkedések és a lakosság biztonságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátásának, valamint a gyógyszerek kiskereskedelmi forgalmazásának, a gyógyszerellátó tevékenység gyakorlásának alapvető szabályait határozza meg.
2. § (1) A törvény célja, hogy garantálja a kötelező társadalombiztosítás körében igénybe vehető ellátások meghatározásának átláthatóságát, kiszámíthatóvá és biztonságossá tegye a rendszer szereplőinek működését, valamint a
kötelező társadalombiztosítás rendelkezésére álló források
felhasználásának méltányosságát, gazdaságosságát és
szakmai hatékonyságát, valamint meghatározza a közvetlen lakossági gyógyszerellátó tevékenység folytatásának
alapvető feltételeit.
(2) Kiskereskedelmi gyógyszerellátó tevékenységet
gyógyszertárban, kivételesen pedig – az e törvényben, valamint az e törvény felhatalmazása alapján kiadott külön
jogszabályban meghatározott feltételek szerint – gyógyszertárnak nem minősülő kereskedelmi vállalkozás keretében lehet folytatni.
(3) A gyógyszertár egészségügyi szolgáltató és kiskereskedelmi tevékenységet végző egészségügyi intézmény.
Gyógyszertár közforgalmú, intézeti, fiók- és kézigyógyszertári formában működhet.
(4) A gyógyszertár egészségügyi feladata a lakosság
gyógykezeléséhez kapcsolódó gyógyszerek kiszolgáltatása, valamint az e gyógyszerekkel kapcsolatos, a betegségek megelőzését szolgáló, a betegekkel történő együttműködést megvalósító felvilágosító, tanácsadó szolgáltatás.
3. § E törvény alkalmazásában
a) gyógyszer: az emberi alkalmazásra kerülő gyógysze
rekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények
módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Gytv.) 1. §-ának 1. pontja szerinti anyag;
b) közfinanszírozásban részesülő gyógyszer: olyan
gyógyszer, illetve különleges táplálkozási igényt kielégítő
tápszer, amelynek árához külön jogszabály alapján a központi költségvetés, illetve az Egészségbiztosítási Alap
(a továbbiakban: E. Alap) az arra jogosultaknak támogatást nyújt;
c) különkeretes gyógyszer: az egészségbiztosítási szerv
és a gyártó/forgalmazó/szállító által megkötött külön szerződés szerinti közbeszerzési árhoz nyújtott külön jogszabály szerinti támogatásban részesülő gyógyszer;
A törvényt az Országgyűlés a 2006. november 20-i ülésnapján fogadta el.
d) forgalomba hozatali engedély: az arra illetékes
hatóság által kiadott, a gyógyszer embergyógyászati
célra történő alkalmazhatóságát engedélyező hatósági
határozat;
e) forgalomba hozatali engedély jogosultja: az a természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel
nem rendelkező egyéb szervezet, amely részére az arra jogosult hatóság a gyógyszer forgalomba hozatalát engedélyezte;
f) gyógyászati segédeszköz: átmeneti vagy végleges
egészségkárosodással, fogyatékossággal élők természetes
vagy mesterséges testfelszíni nyílással rendelkező testüregeiben, testen vagy nem testen viselt, egyedi méretvétel
alapján készült, sorozatgyártású vagy adaptív diagnosztikus, terápiás, rehabilitációs, ápolási technikai eszköz, valamint a kötszer, amely alkalmas arra, hogy a szükséges
mértékben elősegítse az ezen állapotban lévők mindennapi
életvitelét;
g) gyógyszernek nem minősülő gyógyhatású készítmény: olyan anyag vagy anyagkeverék, amely nem gyógyszer, de külön jogszabály alapján az arra illetékes hatóság
nyilvántartásba vett, és gyógyszernek nem minősülő
gyógyhatású anyagként forgalomba hozatalát engedélyezte;
h) csekély értékűnek minősülő ajándék: természetbeni
juttatás, amelynek egyedi, az általános forgalmi adót is tartalmazó értéke, ilyen érték hiányában pedig az általános
forgalmi adóval együtt számított beszerzési ára vagy előállítási költsége nem haladja meg a mindenkori minimálbér
havi összegének 5%-át;
i) ésszerű mértékű támogatás: olyan támogatás, amely
a meghirdetett rendezvény egy főre eső összegét tekintve
nem haladja meg a h) pontban meghatározott összeget;
j) reklámozó: a gazdasági reklámtevékenységről szóló
1997. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: Grtv.) 2. §-ának
r) pontja szerinti vállalkozás;
k) reklámszolgáltató: a Grtv. 2. §-ának s) pontja szerinti vállalkozás;
l) gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök rendelésére, illetve forgalmazására jogosult: az orvos, a
gyógyszerész, a gyógyszerek, gyógyászati segédeszközök kereskedelmi forgalmában részt vevő – a vonatkozó
tevékenységi engedéllyel rendelkező – előállító és kereskedő;
m) ATC-csoport: a gyógyszerek anatómiai, terápiás,
illetve kémiai hatás szerinti osztályozása;
n) referenciagyógyszer: az a meghatározott (fix) támogatási csoportba tartozó gyógyszer, amely a külön jogszabályban meghatározottak szerinti bruttó fogyasztói ára és
forgalmi részesedése alapján az adott ATC-csoportra meghatározott százalékos támogatásban részesül;
o) referencia gyógyászati segédeszköz: az a meghatározott (fix) támogatási csoportba tartozó gyógyászati segédeszköz, amely a külön jogszabályban meghatározottak
szerinti, a közfinanszírozás alapjául elfogadott ára, kölcsönzési díja, illetve a forgalmi részesedése alapján az
adott támogatási csoportra meghatározott százalékos támogatásban részesül;
p) közforgalmú gyógyszertár: a betegek, fogyasztók
közvetlen gyógyszerellátását biztosító intézmény;
q) fiókgyógyszertár: a közforgalmú gyógyszertár
részeként működő, de azzal nem azonos telephelyű, a
betegek közvetlen gyógyszerellátását biztosító intézmény;
r) intézeti gyógyszertár: a fekvőbeteg gyógyintézet
részeként működő intézeti és közvetlen lakossági
gyógyszerellátási feladatokat ellátó egészségügyi intézmény;
s) kézigyógyszertár: a háziorvos, házi gyermekorvos
(a továbbiakban: háziorvos) gyógyító munkájához szükséges, a gyógyszerek meghatározott körét szolgáltató ellátási
forma;
sz) személyes gyógyszertár működtetési jog: szakmai
gyakorlattal rendelkező gyógyszerész részére közforgalmú gyógyszertár vezetésére adott engedély (a továbbiakban: személyi jog);
t) közvetlen lakossági gyógyszerellátás: az a tevékenység, amely során a gyógyszertár a gyógyszert és az alkalmazásával összefüggő szakmai információt közvetlenül
vagy házhoz szállítás útján közvetetten, a betegek, fogyasztók részére biztosítja, illetve az a gyógyszerforgalmazásra jogosult által végzett tevékenység, amely során a
betegek, fogyasztók egyes külön jogszabályban meghatározott gyógyszereket eredeti engedélyezett csomagolásukban megvásárolhatnak;
u) házhoz szállítás: gyógyszer, gyógyászati segédeszköz megrendelő által megjelölt helyre történő eljuttatása közvetlen lakossági gyógyszerellátás vagy gyógyászati segédeszközök kiskereskedelmi forgalmazása
keretében a közvetlen lakossági gyógyszerellátásra
vagy gyógyászati segédeszközök kiskereskedelmi forgalmazására jogosult vállalkozás vagy annak megbízottja közreműködésével;
v) új gyógyszertár: az e törvény hatálybalépését megelőzően működési engedéllyel nem rendelkező gyógyszertár;
w) támogatásvolumen-szerződés: a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény
(a továbbiakban: Ebtv.) 30/A. §-a szerinti szerződés;
z) hatósági vezető: a közforgalmú gyógyszertár átmeneti vezetésére hatósági határozattal kijelölt gyógyszerész.
I. RÉSZ A BIZTONSÁGOS ÉS GAZDASÁGOS GYÓGYSZERÉS GYÓGYÁSZATISEGÉDESZKÖZ-ELLÁTÁS
I. Fejezet A GAZDASÁGOS GYÓGYSZERÉS GYÓGYÁSZATISEGÉDESZKÖZ-RENDELÉS ÉS FORGALMAZÁS ALAPELVEI
4. § (1) Azonos hatóanyagú, illetve terápiás hatású
gyógyszerek tekintetében az árhoz nyújtott társadalombiztosítási támogatás legfeljebb a referenciagyógyszerre
megállapított támogatással azonos mértékben vehető
igénybe.
(2) Azonos funkcionális csoportba tartozó gyógyászati
segédeszközök árához nyújtott társadalombiztosítási támogatás legfeljebb a referencia gyógyászati segédeszközre megállapított támogatással azonos mértékben vehető
igénybe.
5. § A biztosítási támogatásba való befogadás során
– egyszerűsített eljárási szabályok alkalmazásával –
előnyben részesülnek gyógyszerek esetén a már befogadott azonos hatóanyagú, illetve terápiás hatású gyógyszereknél alacsonyabb árú készítmények, gyógyászati segédeszközök esetében pedig az azonos funkcionális csoportba
sorolható alacsonyabb árú, de használati értékében bizonyítottan legalább a már befogadott eszközével azonos új
eszközök.
6. § E törvényben foglaltak kivételével tilos minden, az
árhoz nyújtott társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyszer és gyógyászati segédeszköz népszerűsítésére, a felhasználás ösztönzésére irányuló bármilyen tevékenység.
7. § A forgalomba hozatali engedély jogosultjai az általuk társadalombiztosítási támogatással forgalmazott
gyógyszerek mennyiségével arányosan, az e törvényben
meghatározott befizetési kötelezettségek teljesítésével
hozzájárulnak a biztosítottak után megfizetett járulékok
ellenében igénybe vehető gyógyszerellátás gazdaságosságához.
8. § A gyógyszert és gyógyászati segédeszközt rendelő
orvos köteles tájékoztatni a beteget a rendelkezésre álló,
azonos hatóanyagú, illetve hasonló terápiás hatású alacsonyabb árú gyógyszerről, illetve azonos funkcionális csoportba tartozó alacsonyabb árú gyógyászati segédeszközről, valamint az adott termékek áráról, társadalombiztosítási támogatásáról és a térítési díjak közötti különbségekről.
9. § A gyógyszer és gyógyászati segédeszköz kiszolgáltatója – a fogyatékos személyek számára is hozzáférhető
és értelmezhető módon – köteles tájékoztatni a beteget az
egészségbiztosítási szerv által támogatott azonos hatóanyagú, illetve terápiás hatású alacsonyabb árú gyógyszerről, vagy azonos funkcionális csoportba tartozó alacsonyabb árú gyógyászati segédeszközről, valamint az adott
termékek áráról, társadalombiztosítási támogatásáról és a
térítési díjak közötti különbségekről.
10. § Az egészségbiztosítási szerv jogosult e törvény keretei között a vele szerződött orvosok gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-rendeléséhez szükséges feltételek
meghatározására a finanszírozási, illetve a támogatással
történő rendelésre vonatkozó szerződésekben, valamint
jogosult az orvosok gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-rendelési magatartását vizsgálni, ellenőrizni és jogszabály-, illetve szerződésszegés esetén a külön jogszabályban foglaltak szerint eljárni.
11. § Az egészségügyi szolgáltatóval finanszírozási
szerződés, illetve gyógyszer és gyógyászati segédeszköz
támogatással történő rendelésére jogosító szerződés csak
olyan szolgáltatóval köthető, amely teljesíti a gyógyszerés gyógyászatisegédeszköz-gazdaságosság e törvényben
meghatározott, valamint az egészségbiztosítási szerv által
előírt feltételeit, így a hatékony és gazdaságos gyógyszerrendelést elősegítő, minősített számítógépes program
használatát.
II. Fejezet A GYÓGYSZEREK ÉS GYÓGYÁSZATI
SEGÉDESZKÖZÖK ISMERTETÉSÉRE
ÉS REKLÁMOZÁSÁRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK Gyógyszer és gyógyászati segédeszköz ismertetése
12. § (1) A gyógyszer és gyógyászati segédeszköz ismertetése (a továbbiakban: ismertetés) a gyógyszerek és
gyógyászati segédeszközök szakmai célú olyan ajánlása,
ismertetése, valamint a gyógyszer összetételére, hatására,
illetve a gyógyszer és a gyógyászati segédeszköz alkalmazására vonatkozó bármilyen olyan tájékoztatás, amely kizárólag a gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök rendelésére és forgalmazására jogosult egészségügyi szakképesítéssel rendelkezőknek szól.
(2) Az ismertetés során átadott információ tartalmának
összhangban kell állnia az ismertetett gyógyszer alkalmazási előírásában, illetve az ismertetett gyógyászati segédeszköz használati útmutatójában foglaltakkal. Az ismertetés során átadott információ részletes tartalmát külön jogszabály határozza meg.
(3) A gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja, illetve a gyógyszer forgalmazására engedéllyel
rendelkező (a továbbiakban együtt: forgalmazó) és a gyógyászati segédeszköz gyártója vagy annak meghatalmazott képviselője ismertető tevékenységet kizárólag engedély birtokában folytathat.
(4) A (3) bekezdés szerinti engedélyt a gyógyszer forgalmazója, illetve annak Magyarországon bejegyzett meghatalmazottja, valamint a gyógyászati segédeszköz gyártója vagy annak meghatalmazott képviselője részére az
egészségbiztosítási felügyeleti hatóság kérelemre adja
meg.
(5) A gyógyszer forgalmazója és a gyógyászati segédeszköz gyártója vagy annak meghatalmazott képviselője
ismertetői tevékenységét akkor kezdheti meg, ha az egészségbiztosítási felügyeleti hatóság nyilvántartásba vette és
a tevékenységet engedélyezte.
(6) A (4) bekezdés szerinti kérelemnek tartalmaznia kell
a kérelmező nevét és székhelyét, meghatalmazottja nevét,
címét, illetve cégjegyzékszámát.
(7) A (3) bekezdés szerinti engedély jogosultja az engedély iránti kérelemben, illetve az engedély tartalmában
részletezett adatokban történt változást nyolc napon belül
bejelenti az egészségbiztosítási felügyeleti hatóságnak.
(8) A (3) bekezdés szerinti engedély tartalmazza gyógyszer esetén a forgalomba hozatali engedély jogosultjának,
forgalmazójának, illetve meghatalmazottjának nevét, gyógyászati segédeszköz esetén a gyógyászati segédeszköz
gyártója vagy annak meghatalmazott képviselője nevét,
valamint mindkét esetben a nyilvántartásba vételi számát.
(9) Az ismertetői tevékenység végzésére kiadott engedély jogosultja az eljárásért és az engedély kiadásáért a külön jogszabályban meghatározottak szerinti igazgatási
szolgáltatási díjat köteles fizetni.
13. § (1) A 12. §-ban foglalt jogosult nevében eljáró személy (a továbbiakban: ismertetést végző személy) az ismertető tevékenységet akkor kezdheti meg, ha
a) gyógyszer esetén a forgalomba hozatali engedély jogosultja, gyógyászati segédeszköz esetén annak gyártója
vagy annak meghatalmazott képviselője a 12. § (3) bekezdése szerinti engedéllyel rendelkezik, és
b) az ismertetést végző személyt az egészségbiztosítási
felügyeleti hatóság nyilvántartásba vette és ismertető igazolvánnyal látta el.
(2) A nyilvántartás tartalmazza
a) az ismertetést végző személy nevét, születési évét,
b) a képzettséget igazoló oklevél számát, amennyiben
az ismertetés külön jogszabály szerint képzettséghez kötött, c) a 12. § (3) bekezdés szerinti cég megnevezését és annak 12. § (6) bekezdés szerinti adatait,
d) az ismertetést végző személy alap-nyilvántartási
számát, ha az ismertetés külön jogszabály szerint képzettséghez kötött.
A nyilvántartáshoz csatolni kell az ismertetést végző
személy nyilatkozatát arról, hogy vele szemben a (3) bekezdésben meghatározott összeférhetetlenségi ok nem áll
fenn.
(3) Összeférhetetlen – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – az ismertetői tevékenységgel, ha a (2) bekezdés szerinti nyilvántartásba vett személy – ide nem értve a szerzői
jogi védelem alá tartozó tudományos tevékenységet –
egészségügyi szolgáltatóval az egészségügyi tevékenység
végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV.
törvény 7. § (2) bekezdése szerinti jogviszonyban áll.
(4) A (3) bekezdés szerinti összeférhetetlenség nem
érinti a gyógyszerészeti államigazgatási szerv saját gyógyszerismertető hálózatába tartozó személyeket.
14. § (1) Az ismertető tevékenységet végző a gyógyszerek, illetve gyógyászati segédeszközök rendelésére és forgalmazására jogosultnak ajándékot, anyagi előnyt vagy
más természetbeni juttatást nem adhat, nem ajánlhat fel és
nem ígérhet, kivéve, ha a felsoroltak csekély értékűek és
összefüggenek a gyógyszerek rendelésére vagy forgalmazására jogosult által folytatott egészségügyi tevékenységgel. Az ismertetést végző pénzbeli juttatást vagy előnyt
semmilyen módon nem adhat, nem ajánlhat fel és nem
ígérhet.
(2) A gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök bemutatását, ismertetését segítő rendezvényeken az ismertető tevékenységet végző által biztosított vendéglátásnak
ésszerű mértékűnek és a rendezvény fő céljához képest
másodlagosnak kell lennie. A rendezvényre, illetve a bemutatóra az egészségügyben, illetve a gyógyszerellátásban vagy a gyógyászatisegédeszköz-ellátásban közreműködő szakembereken kívül más személy nem hívható meg.
(3) A szakmai és tudományos célokat szolgáló rendezvények és programok közvetett vagy közvetlen formában
történő támogatása esetén a támogatásnak mindenkor
ésszerű mértékűnek és a rendezvény tudományos célkitűzéseihez képest alárendeltnek kell lennie azzal, hogy a
szakmai és tudományos programokra az egészségügyben,
illetve a gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátásban
közreműködő szakembereken kívül más személy nem hívható meg. A szakmai és tudományos programokon ismertető tevékenység abban az esetben folytatható, ha a közvetett és a közvetlen formában történő ismertető tevékenység
(konkrét termék alkalmazásával kapcsolatos előadás, termékbemutató tartása, kiállítóhely bérlése, hirdetések közzététele) a szakmai, tudományos rendezvény programban
jól elkülönül.
(4) Természetbeni támogatás nyújtható az egészségügyi
vagy tudományos tevékenységet folytató személy számára
szakmai rendezvényeken, tanfolyamokon történő részvételre. A természetbeni támogatás kizárólag a rendezvényeken történő részvétellel közvetlen összefüggésben felmerülő kiadások (utazási költség, szállásköltség, részvételi
díj) fedezetére szolgálhat.
(5) A 12. § (3) bekezdése szerinti cég minden naptári év
október 1. napjáig a következő naptári évre tervezett, az
(1) bekezdés szerinti ajándékok listáját és a (2)–(4) bekezdések szerinti támogatás formáját, valamint az erre tervezett költségek összegét köteles az egészségbiztosítási felügyeleti hatóságnak bejelentés céljából benyújtani.
(6) A 12. § (3) bekezdése szerinti cég minden naptári év
február 15-ig köteles az egészségbiztosítási felügyeleti hatóságnak összefoglaló jelentést küldeni az előző évben
adott,
a) az (1) bekezdés szerinti ajándékok listájáról és a természetbeni juttatások értékéről,
b) a (2)–(4) bekezdések szerinti támogatás formájáról
és összegéről.
(7) Az (1)–(3) bekezdésben meghatározott tilalmak és
korlátozások nem érintik a gyógyszer-kereskedelem résztvevői számára a gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök árával, árrésével és árengedményével vagy egyéb kereskedelmi kedvezménnyel kapcsolatos külön jogszabályban meghatározott feltételeket.
(8) A gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök rendelésére és forgalmazására jogosult személy nem kérhet és
nem fogadhat el semmilyen az (1) bekezdésben tiltott juttatást vagy a (2)–(4) bekezdéssel ellentétes ösztönzést.
(9) A 12. § (3) bekezdése szerinti cég a gyógyszerek
vagy gyógyászati segédeszközök rendelésére és forgalmazására jogosult személy részére, a hatályos adójogszabályokban foglalt kötelezettség teljesítése érdekében, a hatályos adójogszabályoknak megfelelő igazolást köteles küldeni, ha ennek feltételei fennállnak.
(10) Az (5)–(6) bekezdésben meghatározott adatokat az
egészségbiztosítási felügyeleti hatóság a honlapján közzéteszi.
15. § (1) A külön jogszabály szerinti minta kivételével
tilos a betegnek, fogyasztónak olyan ajándék, minta, vásárlásra jogosító utalvány (kupon) közvetlenül vagy az orvos, illetve a gyógyszert, gyógyászati segédeszközt kiszolgáltató által történő adása, felajánlása, amely
a) egy adott gyógyszer, vagy
b) egy adott gyógyszergyár termékei, vagy
c) társadalombiztosítás által támogatott gyógyászati
segédeszköz
fogyasztására, használatára ösztönöz, vagy azt feltételül
szabja.
(2) A gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök rendelésére és forgalmazására jogosultak számára adható térítésmentes mintákra és adományokra irányadó szabályokat
külön jogszabály tartalmazza.
(3) Az ismertetés további részletes szabályait, a nyilvántartások vezetésére, a térítésmentes mintákra, adományokra vonatkozó szabályokat külön jogszabály tartalmazza.
16. § A 12–15. §-ban foglaltakat megfelelően alkalmazni kell arra a természetes személyre, jogi személyre, jogi
személyiséggel nem rendelkező egyéb szervezetre,
aki/amely az ismertető tevékenységet a gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja, illetve a gyógyászati segédeszköz gyártója, meghatalmazott képviselője
által adott megbízás alapján végzi.
Gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök reklámozása 17. § (1) Az embergyógyászati célra szánt, gyógyszertárból vény nélkül is kiadható gyógyszerek, továbbá a támogatással nem rendelhető gyógyászati segédeszközök
reklámozása megengedett, ha a reklám:
a) egyértelműen meghatározza, hogy a reklámozott termék gyógyszer, illetve gyógyászati segédeszköz,
b) tartalmazza a gyógyszer nevét és – ha a készítmény
egy hatóanyagot tartalmaz – annak szokásos nemzetközi
szabadnevét, illetve a gyógyászati segédeszköz nevét,
c) a gyógyszer, illetve a gyógyászati segédeszköz rendeltetésszerű használatára ösztönöz,
d) a gyógyszert az engedélyezett alkalmazási előírás, a
gyógyászati segédeszközt a használati útmutató alapján
mutatja be,
e) tartalmazza a gyógyszer, illetve gyógyászati segédeszköz rendeltetésszerű alkalmazásához szükséges, külön
jogszabályban meghatározottak szerinti tájékoztatást, figyelmeztető szöveget,
f) egyértelmű felhívást tartalmaz a gyógyszer alkalmazására vonatkozó betegtájékoztató, illetve gyógyászati segédeszköz esetén a használati útmutató megismerésének
szükségességére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti reklám nem tartalmazhat
olyan utalást vagy kifejezést, amely
a) az orvosi vizsgálat, kezelés vagy műtéti beavatkozás
szükségtelenségére vagy mellőzhetőségére hivatkozik,
vagy annak képzetét kelti,
b) a gyógyszer mellékhatások nélküli vagy biztos gyógyulást eredményező alkalmazhatóságának képzetét kelti,
c) a gyógyszert kozmetikumként vagy élelmiszerként
tünteti fel,
d) a gyógyszer hatásosságát és biztonságos használatát
kizárólag annak természetes eredetére vezeti vissza,
e) kórtörténet leírásával vagy részletes ismertetésével
téves öndiagnózist eredményezhet,
f) betegség vagy sérülés hatására bekövetkező változást vagy állapotot, illetve a gyógyszer vagy a gyógyászati
segédeszköz által az emberi szervezetre vagy annak valamely részére gyakorolt hatást félelemérzetet keltve, vagy a
valóságtól eltérő módon mutat be,
g) tudósok, egészségügyi szakemberek vagy ismert
személyiségek ajánlását tartalmazza,
h) annak képzetét kelti, hogy a gyógyszer vagy a gyógyászati segédeszköz alkalmazása nélkül az ember egészsége károsul.
(3) A vény nélkül is kiadható gyógyszerek, illetve társadalombiztosítási támogatásban nem részesülő gyógyászati
segédeszközök olyan reklámjára, amely kizárólag a
gyógyszer vagy gyógyászati segédeszköz nevét és gyártójának nevét vagy védjegyét tartalmazza (emlékeztető reklám), az (1) bekezdés nem alkalmazandó. A gyógyszer
vagy gyógyászati segédeszköz emlékeztető reklámja kizárólag rádióban vagy televízióban, ugyanazon reklámösszeállításon belül, e § (1)–(2) bekezdésének megfelelő
reklám megjelenését követően tehető közzé.
(4) Tilos a gyógyszertárból kizárólag orvosi vényre kiadható, társadalombiztosítási támogatásba befogadott
gyógyszerek, továbbá a társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyászati segédeszközök reklámozása.
(5) A (4) bekezdésben foglalt tilalom nem vonatkozik
– az egészségnevelési célú – az egészségügyi államigazgatási szerv által egyedileg engedélyezett védőoltási programokat népszerűsítő tájékoztatásra.
(6) Tilos közzétenni
a) a Magyarországon nem forgalmazható, illetve nem
alkalmazható gyógyszerekről, illetve gyógyászati segédeszközökről készített reklámot, b) külön jogszabályban meghatározott kábítószert
vagy pszichotrop anyagot tartalmazó gyógyszerre vonatkozó reklámot,
c) vizsgálati készítményt bemutató reklámot,
d) gyermekkorúaknak szóló reklámot,
e) olyan vény nélkül is beszerezhető gyógyszer reklám
ját, amely gyógyszer nevével azonos elnevezésű, kizárólag orvosi vényre kiadható gyógyszer is forgalomban van,
f) olyan vény nélkül is beszerezhető gyógyszer reklámját, amelynek árához külön jogszabály alapján a központi
költségvetés, illetve az E. Alap az arra jogosultaknak támogatást nyújt,
g) olyan gyógyászati segédeszköz reklámját, amely a
társadalombiztosítás által támogatott gyógyászati segédeszköz nevével azonos elnevezésű – csak jelzőben, számban különböző – eszközt reklámoz.
(7) E § rendelkezéseit nem kell alkalmazni:
a) a gyógyszerek, gyógyászati segédeszközök csoma
golásán vagy a csomagolásban – külön jogszabályban
meghatározott rendelkezések szerint – elhelyezett betegtájékoztató, használati utasítás tartalmára,
b) egy adott gyógyszert vagy gyógyászati segédeszközt
érintő konkrét kérdéseket megválaszoló tájékoztatásra,
c) azon tényszerű informatív bejelentések és tájékoztató jellegű anyagok összeállításánál, amelyek a csomagolás
megváltoztatásáról vagy a gyógyszer esetében a kedvezőtlen mellékhatásáról tájékoztatnak, továbbá a kereskedelmi
árlisták összeállítása során, feltéve, hogy nem tartalmaznak a gyógyszer hatásával, gyógyászati segédeszköz alkalmazásával kapcsolatos állításokat,
d) egészségre vagy betegségekre vonatkozó kijelentésekre, feltéve, hogy közvetett módon sem tartalmaznak hivatkozást konkrét gyógyszerre vagy gyógyászati segédeszközre.
A reklámfelügyeleti eljárás 18. § (1) A gyógyszerek és a gyógyászati segédeszközök reklámozásának e törvényben, illetve e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletben (a továbbiakban:
rendelet) meghatározott szabályai megsértése esetén reklámfelügyeleti eljárás lefolytatására a fogyasztóvédelmi
hatóság és gyógyszer esetén a gyógyszerészeti államigazgatási szerv, gyógyászati segédeszköz esetén az egészségügyi államigazgatási szerv – a Grtv. 15–20. §-ában foglalt
rendelkezéseknek az e törvényben szabályozott eltérésekkel való alkalmazásával – jogosult.
(2) A fogyasztóvédelmi hatóság értesíti a gyógyszerészeti államigazgatási szervet vagy az egészségügyi államigazgatási szervet, ha előtte e bekezdés alkalmazásával eljárás indult; ebben az esetben a gyógyszerészeti államigazgatási szerv vagy az egészségügyi államigazgatási szerv
ugyanazon törvénysértés miatt nem járhat el.
(3) A gyógyszerészeti államigazgatási szerv vagy az
egészségügyi államigazgatási szerv értesíti a fogyasztóvédelmi hatóságot, ha előtte e bekezdés alkalmazásával eljárás indult; ebben az esetben a fogyasztóvédelmi hatóság
ugyanazon törvénysértés miatt nem járhat el.
(4) Ha a reklámozó, a reklámszolgáltató, a gyógyszer
forgalomba hozatali engedélyének jogosultja, illetve a
gyógyászati segédeszköz gyártója vagy annak meghatalmazott képviselője e törvénynek és a rendeletnek a gyógyszerek és a gyógyászati segédeszközök reklámozására vonatkozó előírásait megsértette, az eljáró hatóság
a) a jogsértést elkövető személyt határozatában határidővel felhívhatja a hiányosságok megszüntetésére és ennek megszüntetéséig a tevékenység folytatását felfüggesztheti,
b) határozattal megállapítja a jogsértés tényét, elrendelheti a jogsértő állapot megszüntetését és egyben megtiltja a jogsértő magatartás további folytatását,
c) ötszázezer forinttól huszonötmillió forintig terjedő
összegű pénzbírságot szabhat ki.
(5) A pénzbírság összegét az eset összes körülményeire
– így különösen a betegek és a gyógyszerek és a gyógyászati segédeszközök rendelésére és forgalmazására jogosultak érdeksérelmének körére, súlyára, a jogsértő állapot
időtartamára, a jogsértő magatartás ismételt tanúsítására –
tekintettel kell meghatározni. A jogerősen kiszabott, de be
nem fizetett bírságot adók módjára kell behajtani.
(6) A társadalombiztosítási támogatással rendelhető
gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök reklámozásával kapcsolatosan kiszabott bírság 80%-a az E. Alapot
illeti.
(7) A 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtását az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv – a 2004/27/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 86–100. cikkét
átültető tagállami jogszabályokba ütköző Európai Közösségen belüli jogsértések tekintetében a fogyasztóvédelmi
hatóság, illetve a gyógyszerészeti államigazgatási szerv
látja el. A kölcsönös jogsegély során a hatóság, illetve a
gyógyszerészeti államigazgatási szerv a 2006/2004/EK
európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kölcsönös jogsegély tekintetében történő végrehajtásáról szóló bizottsági határozatnak megfelelően jár el.
19. § (1) A gyógyszerek és a gyógyászati segédeszközök ismertetésének e törvényben, illetve a rendeletben
meghatározott szabályai megsértése esetén az eljárást az
egészségbiztosítási felügyeleti hatóság folytatja le.
(2) Ha az ismertetésre jogosult személy, a gyógyszer
forgalomba hozatali engedélyének jogosultja, illetve a
gyógyászati segédeszköz gyártója, a gyógyszer, gyógyászati segédeszköz rendelésére és forgalmazására jogosult
személy vagy ezek valamelyikének meghatalmazott képviselője e törvény és a rendelet gyógyszer- vagy gyógyászatisegédeszköz-ismertetésre vonatkozó előírásait megsértette, az egészségbiztosítási felügyeleti hatóság
a) etikai eljárást kezdeményezhet a szakmailag illetékes etikai szervnél, ha ennek feltételei fennállnak,
b) a jogsértést elkövető személyt határozatában határidővel felhívhatja a hiányosságok megszüntetésére és ennek megszüntetéséig a tevékenység folytatását felfüggesztheti,
c) határozattal megállapítja a jogsértés tényét, elrendelheti a jogsértő állapot megszüntetését és egyben megtiltja
a jogsértő magatartás további folytatását,
d) ötszázezer forinttól huszonötmillió forintig terjedő
összegű pénzbírságot szabhat ki,
e) ismételt vagy súlyos jogszabálysértés esetén a jogsértést elkövető személy részére kiadott, e törvény
12. §-ának (3) bekezdése szerinti engedélyt a határozatában meghatározott időtartamra – legalább fél évre, legfeljebb három évre – felfüggeszti,
f) ismételt vagy súlyos jogszabálysértés esetén értesíti a
személlyel finanszírozási, illetve társadalombiztosítási támogatással történő gyógyszer, illetve gyógyászati segédeszköz rendelésére jogosító szerződést kötő egészségbiztosítási szervet és kezdeményezi a támogatással történő
rendelés, illetve forgalmazás felfüggesztését.
(3) A pénzbírság összegét az eset összes körülményeire
– így különösen a betegek és a gyógyszerek és a gyógyászati segédeszközök rendelésére és forgalmazására jogosultak érdeksérelmének körére, súlyára, a jogsértő állapot
időtartamára, a jogsértő magatartás ismételt tanúsítására –
tekintettel kell meghatározni. Ismételt jogszabálysértés
esetén a bírság halmozottan is kiszabható. A jogerősen kiszabott, de be nem fizetett bírságot adók módjára kell behajtani.
(4) A társadalombiztosítási támogatással rendelhető
gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök, illetve ismertetésével kapcsolatosan kiszabott bírság 80%-a az E. Alapot illeti.
(5) A (2) bekezdés alkalmazása során
a) ismételt jogszabálysértésnek minősül, ha a jogsza
bálysértést elkövetővel azonos személyt vagy meghatalmazott képviselőjét e minőségében, illetve meghatalmazóját két éven belül e törvény vagy a rendelet előírásainak
megsértése miatt jogerősen már elmarasztalták,
b) súlyos jogszabálysértésnek minősül, ha a gyógyszerek és a gyógyászati segédeszközök jogszabálysértő reklámozásának vagy ismertetésének szokásos piaci ellenértéke a huszonöt millió forintot meghaladta.
20. § (1) A 14. §-ban foglaltak megtartását az egészségbiztosítási felügyeleti hatóság a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény
tényállás tisztázására és hatósági ellenőrzésre vonatkozó
szabályainak az e törvényben meghatározott eltérésekkel
való alkalmazásával ellenőrzi.
(2) A tényállás tisztázása érdekében – az egészségbiztosítási felügyeleti hatóság kérésére – bármely személy vagy
szervezet köteles a kezelésében levő adatokat, illetve a birtokában levő iratok másolatát olvasható és másolható formában az egészségbiztosítási felügyeleti hatóság rendelkezésére bocsátani. Az egészségbiztosítási felügyeleti hatóság jogosult bármely személy birtokában levő adathordozóról fizikai tükörmásolatot készíteni, és a tükörmásolat
felhasználásával az adathordozón tárolt adatokat átvizsgálni, ha valószínűsíthető, hogy az adathordozón a 14. §
rendelkezéseinek megsértéséhez kapcsolódó adatok találhatók.
(3) Az egészségbiztosítási felügyeleti hatóság – a 14. §
rendelkezései megtartásának ellenőrzésével összefüggésben – jogosult megismerni és kezelni az ügyfél és az ügyféllel kapcsolatba hozható személyek személyes adatait,
illetve az ilyen adatot tartalmazó nyilvántartás vagy adatbázis lefoglalható. Ha a bizonyítási eszköz az eljárás tárgyával össze nem függő személyes adatot is tartalmaz, és
az adatok elkülönítése a bizonyítási eszköz bizonyító erejének sérelme nélkül nem lehetséges, a bizonyítási eszközzel érintett minden személyes adat kezelésére jogosult az
egészségbiztosítási felügyeleti hatóság, azonban a vizsgálat tárgyát képező jogsértéssel össze nem függő személyes
adatok megvizsgálására csak addig a mértékig jogosult,
ameddig meggyőződik arról, hogy az adat nem függ össze
a vizsgálat tárgyát képező jogsértéssel.
(4) Az ellenőrzés során az állami és szolgálati titkot tartalmazó iratokba való betekintésre külön jogszabály előírásai az irányadóak.
(5) Az ügyfél és megbízott ügyvédje közötti kommunikáció során, illetve ilyen kommunikációs célból való felhasználás érdekében keletkezett adat vagy az azt rögzítő
irat az egészségbiztosítási felügyeleti hatóság eljárásában
bizonyítékként nem használható fel, illetve nem vizsgálható meg, nem foglalható le, szemle során a birtokos az ilyen
irat felmutatására nem kötelezhető.
(6) Az ellenőrzés során vizsgálati cselekmény bármely
olyan helyen foganatosítható, ahol a tényállás tisztázásához szükséges bizonyíték lelhető fel.
(7) Az egészségbiztosítási felügyeleti hatóság a 14. §
rendelkezései megtartásának ellenőrzése során bármely
helyszínt átkutathat, oda önhatalmúlag, a tulajdonos (birtokos), illetve az ott tartózkodó személyek akarata ellenére
beléphet, e célból lezárt területet, épületet, helyiséget felnyithat. A kutatás során az eljáró személy az ügyfelet, az
ügyfél megbízottját (volt megbízottját), alkalmazottját
(volt alkalmazottját) szóban vagy írásban felvilágosítás és
magyarázat adására kötelezheti, illetve a helyszínen más
módon tájékozódhat. Magáncélú, illetve magánhasználatú
helyiségben, ideértve a járműveket és más területet is, az e
bekezdés szerinti vizsgálati cselekményt folytatni csak akkor lehet, ha az az ügyfél bármely jelenlegi vagy volt vezető tisztségviselője, alkalmazottja, megbízottja, valamint a
ténylegesen az irányítást gyakorló, vagy korábban irányítást gyakorolt más személy használatában van.
(8) A (7) bekezdésben meghatározott vizsgálati cselekményre előzetes bírói engedéllyel kerülhet sor. Az egészségbiztosítási felügyeleti hatóság engedély iránti írásbeli
kérelmét a Fővárosi Bíróság bírálja el, a kérelem beérkezésétől számított hetvenkét órán belül, nemperes eljárásban.
A bíróság végzése ellen fellebbezésnek és felülvizsgálatnak nincs helye. A bíróság a kérelmezett vizsgálati cselekményt akkor engedélyezi, ha az egészségbiztosítási felügyeleti hatóság valószínűsíti, hogy más vizsgálati cselekmény nem vezetne eredményre, és ésszerű megalapozottsággal feltehető, hogy az indítvány szerinti helyszínen a
megjelölt jogsértéssel kapcsolatos információforrás fellelhető, és feltételezhető, hogy azt önként nem bocsátanák
rendelkezésre vagy felhasználhatatlanná tennék. A bíróság a kérelmezett vizsgálati cselekményt részben is engedélyezheti, meghatározva, hogy kivel szemben, illetve milyen vizsgálati cselekmény tehető. A bíróság határozata
alapján a kibocsátásától számított kilencven napig foganatosítható vizsgálati cselekmény.
(9) A (8) bekezdésben meghatározott vizsgálati cselekményről az érintetteket a vizsgálati cselekmény megkezdésével egyidejűleg szóban kell értesíteni, és lehetőleg az
érintettek jelenlétében kell elvégezni. A vizsgálati cselekmény megkezdése előtt közölni kell a bírói határozatot és a
vizsgálati cselekmény célját. A vizsgálati cselekményhez
az egészségbiztosítási felügyeleti hatóság a rendőrség közreműködését igényelheti, a rendőrség a rá vonatkozó szabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket, eszközöket alkalmazhatja.
III. Fejezet GYÓGYSZERÉS GYÓGYÁSZATISEGÉDESZKÖZ-ELLÁTÁSI GARANCIÁK 21. § (1) Az egészségbiztosítási szerv a gyógyszer és
gyógyászati segédeszköz társadalombiztosítási támoga
tásba való befogadási eljárása során a támogatásba való
befogadást meghatározott időtartamú, de legalább három
év támogatással történő forgalmazásra való kötelezettségvállaláshoz kötheti.
(2) Amennyiben az (1) bekezdés alapján társadalombiztosítási támogatásban részesülő gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja, illetve a gyógyászati segédeszköz gyártója, meghatalmazott képviselője önhibájából eredően a forgalmazási garanciavállalást nem teljesíti, úgy a (4) bekezdés szerinti beszerzéssel kapcsolatos
többletköltségek viselésére köteles.
(3) Ha a társadalombiztosítási támogatásba befogadott
gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja,
illetve gyógyászati segédeszköz gyártója vagy meghatalmazott képviselője a támogatott készítmény/termék magyarországi forgalmazását meg kívánja szüntetni, akkor
szándékáról az egészségbiztosítási szervet legalább fél évvel korábban értesíti.
(4) Amennyiben a közfinanszírozott gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja a már forgalomban lévő készítményt átmenetileg vagy tartósan Magyarország területén nem tudja, vagy nem kívánja forgalmazni,
azonban
a) a gyógyszer hiánya a kezelt betegeknél súlyos egészségkárosodást vagy életminőség-romlást okoz, és
b) a gyógyszerrel azonos hatóanyagú, gyógyszerformájú és hatáserősségű gyógyszer Magyarország területén
nincs forgalomban,
az állami egészségügyi, katasztrófa- és védelmi készlet kezelője jogosult a külön jogszabályban meghatározottak
szerint a gyógyszert olyan jogi személytől, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezettől beszerezni,
amely Magyarország területén kívül gyógyszerek nagyvagy kiskereskedelmi forgalmazására engedéllyel rendelkezik.
(5) A gyógyszer-nagykereskedelmi engedéllyel rendelkező gazdálkodó szervezet köteles azon gyógyszereket beszerezni és folyamatosan forgalmazni, amelynek forgalmazására nagykereskedelmi engedélyt kapott. Ennek érdekében köteles olyan beszerzési és készletgazdálkodási
rendszert működtetni, amely biztosítja a forgalmazási és
ellátási biztonság átláthatóságát és ellenőrizhetőségét.
(6) A gyógyszer-nagykereskedelmi engedéllyel rendelkező gazdálkodó szervezet az (5) bekezdésben foglalt kötelezettségén túl köteles együttműködni az állami katasztrófa- és védelmi készlet kezelőjével, melynek keretében
külön jogszabályban meghatározottak szerint részt vesz az
Állami Egészségügyi Tartalék biztonságos rendelkezésre
állásának biztosításában és folyamatos minőségmegóvó
cseréjében.
(7) A gyógyszerek nagykereskedelmi készletezésére, a
kötelezően tartalékban tartandó termékek körére és a forgalmazás szabályaira vonatkozó részletes rendelkezéseket
külön jogszabály tartalmazza.
(8) A referenciatermék, illetve a referenciakészítmény
forgalmazása a gyógyszer- és gyógyászati segédeszköz
nagy- és kiskereskedelmi tevékenységet folytató forgalmazóknál kötelező.
IV. Fejezet A GYÓGYSZEREK ÉS GYÓGYÁSZATI
SEGÉDESZKÖZÖK TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI
TÁMOGATÁSBA VALÓ BEFOGADÁSÁNAK
ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 22. § Ha törvény ettől eltérően nem rendelkezik, társadalombiztosítási támogatásban akkor részesíthető gyógyszer, illetve gyógyászati segédeszköz, ha
a) a gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja, illetve a gyógyászati segédeszköz gyártója vagy
meghatalmazott képviselője kéri az adott termék kötelező
egészségbiztosítás keretében történő támogatásban részesítését;
b) gyógyszer esetén a külön jogszabályban erre feljogosított hatóság a termék biztonságosságát és hatásosságát
elismerte és forgalomba hozatalra engedélyezte;
c) az adott gyógyszer, gyógyászati segédeszköz felhasználásának költséghatékonysága igazolt;
d) az adott gyógyszer, gyógyászati segédeszköz a terápiás felhasználás szempontjából gazdaságosan és célszerűen rendelkezésre áll;
e) a befogadást kérő vállalja a biztosítói költségekre
vonatkozó szabályok betartását;
f) a szükséges társadalombiztosítási forrás rendelkezésre áll, illetve biztosítható;
g) a gyógyszer forgalomba hozatali engedély jogosultja, illetve a gyógyászati segédeszköz gyártója, illetve meghatalmazott képviselője a támogatással történő forgalmazásra, készletben tartásra kötelezettséget vállal.
23. § (1) A gyógyszerek társadalombiztosítási támogatásával kapcsolatos eljárások kérelemre vagy hivatalból
indulnak. A kérelem a forgalomba hozatalra engedélyezett
gyógyszer társadalombiztosítási támogatásba való befogadására, a támogatás mértékének megállapítására vagy módosítására irányulhat.
(2) A gyógyszerek árához nyújtható támogatás megállapítása, illetve támogatása mértékének módosítása iránti
kérelmet a termék forgalomba hozatali engedélyének jogosultja az egészségbiztosítási szervhez nyújtja be.
(3) Az egyes gyógyszerek társadalombiztosítási támogatásba való befogadásáról és a támogatás mértékéről
vagy összegéről, valamint az árához nyújtott társadalombiztosítási támogatás igénybevételének kezdőnapjáról
(a továbbiakban: finanszírozás kezdőnapja), továbbá már
támogatott gyógyszer támogatása mértékének vagy összegének változásáról, a külön jogszabályban foglalt feltéte
lek alapján az egészségbiztosítási szerv – a (4) bekezdésben foglalt esetet kivéve – a kérelem benyújtását követő
90 napon belül dönt.
(4) Az egészségbiztosítási szerv a (3) bekezdéstől eltérően 60 napon belül dönt, amennyiben
a) a gyógyszer társadalombiztosítási támogatásba való
befogadási kérelme már támogatott hatóanyagú gyógyszer
új generikumára érkezik, vagy
b) az a) pont hatálya alá nem tartozó készítmény ára a
már támogatott hatóanyagú gyógyszer(ek) áránál a külön
jogszabályban foglalt kötelező mértéknél alacsonyabb.
(5) A kérelmező a (3)–(4) bekezdés szerinti eljárásért a
külön jogszabályban meghatározottak alapján igazgatási
szolgáltatási díjat fizet.
(6) Az egészségbiztosítási szerv a külön jogszabályban
meghatározott szempontok szerint folyamatosan felülvizsgálja a támogatott gyógyszerek körét és a felülvizsgálatot
követően a befogadott gyógyszer támogatásból való kizárása, támogatása mértékének módosítása érdekében, illetve a 21. § szerinti támogatással való forgalmazásra vonatkozó kötelezettségvállalás meghosszabbítása vagy előírása céljából hivatalból jár el.
24. § (1) Az egészségbiztosítási szerv a 23. § (2)–(4) bekezdése szerinti támogatást mérték szerint százalékosan
(százalék alapja és kulcsa) vagy meghatározott (fix)
összegben határozza meg. Fix összegű támogatás az azonos hatóanyagot tartalmazó gyógyszerekre, illetve az azonos betegség kezelésére szolgáló gyógyszerek csoportjára
állapítható meg.
(2) A fix csoportok képzése folyamatosan történik,
melynek során a termelői árra irányuló ajánlatok nyilvánosak. Az ajánlattételre, a nyilvánosságra, a százalékos, illetve a fix összegű támogatás megállapítására, a csoportképzésre és befogadási eljárás rendjére vonatkozó részletes
szabályokat külön jogszabály állapítja meg.
(3) A 23. § (3)–(4) és (6) bekezdése szerinti döntéseket
tartalmazó határozatoknak – külön jogszabályban meghatározott – objektív és ellenőrizhető kritériumokon alapuló
indokolást kell tartalmazniuk. A határozatokban a finanszírozás kezdőnapját úgy kell megállapítani, hogy az a határozat jogerőre emelkedését követő 365. napnál későbbi
időpont nem lehet.
(4) Az egészségbiztosítási szerv a végrehajtható határozatok alapján – figyelemmel a (6) bekezdésben foglaltakra –
a) a támogatásba befogadott, illetve onnan kizárt
gyógyszerek körét, valamint azon gyógyszereket, amelyeknek (6) bekezdés szerinti adatai változnak, folyamatosan,
b) a támogatott gyógyszerek teljes körét minden naptári év január és július 1. napján
tájékoztató jelleggel közzéteszi hivatalos lapjában, illetve
honlapján.
(5) Az egészségbiztosítási szerv a (4) bekezdés b) pontja szerinti közleményt az Európai Unió Bizottságának és
az egészségbiztosítási felügyeleti hatóságnak megküldi.
(6) A (4) bekezdés szerinti közlemény tartalmazza a
gyógyszer nyilvántartási számát, megnevezését, kiszerelését, termelői árát, bruttó fogyasztói árát, a támogatás mértékét és összegét, a támogatással csökkentett fogyasztói
árát (térítési díj), valamint a társadalombiztosítási támogatással történő finanszírozás kezdő napját.
(7) Az egészségbiztosítási szerv 23. § (3)–(4) és (6) bekezdése szerinti határozata elleni jogorvoslati kérelmet a
kérelem kézhezvételétől számított 60 napon belül kell elbírálni.
25. § (1) Amennyiben a forgalomba hozatali engedély
jogosultja az egészségbiztosítási szerv 23. § szerinti határozatának jogerőre emelkedését követően a befogadott és
támogatással forgalmazható gyógyszer árát érintő változtatással kíván élni, új kérelmet kell előterjesztenie a támogatás iránt.
(2) Abban az esetben, ha az egészségbiztosítási szerv a
23. § (6) bekezdése szerinti eljárását követően valamely
gyógyszer támogatásának megszüntetéséről, illetve támogatási mértékének vagy összegének csökkenéséről dönt, a
támogatás megszüntetésének napját, illetve a finanszírozás kezdőnapját a határozat meghozatalának napjától számított negyedév első napjánál korábbi időpontban nem lehet meghatározni.
(3) A 23. § (2) bekezdés szerinti eljárások során hozott
döntésekkel szemben újrafelvételi kérelem benyújtásának
nincs helye.
(4) Az egészségbiztosítási szerv az elsőfokú döntését
fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatónak nyilváníthatja.
(5) Az egészségbiztosítási szerv a 23–25. §-ban szabályozott eljárására vonatkozó nyilvánosság biztosítása érdekében az internetes honlapján elektronikus úton közzéteszi
a) a formai szempontból megfelelő kérelmet a kérelem
beérkezését követő öt munkanapon belül, továbbá
b) a kérelmezőnek való kézbesítésen túl – a külön jogszabály szerinti tájékoztató jellegű közzététellel – az ügyben hozott döntést és a jogorvoslatról való tájékoztatást az
ügy elbírálását követő hónap 5. napjáig.
26. § (1) A gyógyszerek társadalombiztosítási támogatásba való befogadása támogatási kategóriákba történik.
Az egyes támogatási kategóriákban valamennyi, a 28. §
szerint meghatározott támogatási módszer alkalmazható.
A támogatási módszerek szerinti támogatási összegek számítása a mindenkori egészségpolitikai célkitűzések figyelembevételével a külön jogszabályban meghatározott
ATC-csoportokat tartalmazó táblázatban feltüntetett százalékos mértékeket alapul véve történik. A támogatási ka
tegóriákban maximálisan adható százalékos mértékeket,
illetve az ATC-csoportok százalékos támogatási kategóriákba sorolását külön jogszabály tartalmazza.
(2) Az egészségbiztosítási szerv a költségvetési keretek
betarthatósága érdekében, a már támogatott, illetve az
újonnan befogadott készítményekre támogatásvolumen-szerződést köthet.
(3) A befizetés részletes szabályait a gyártó, illetve forgalmazó és az egészségbiztosítási szerv között létrejött támogatásvolumen-szerződés tartalmazza.
(4) A még nem támogatott hatóanyagot tartalmazó újonnan befogadott készítmény indikációhoz kötött kiemelt,
illetve emelt támogatással kizárólag támogatásvolumen-szerződés vagy beszerzési eljárás keretében kerülhet
befogadásra.
27. § (1) Az új, még nem támogatott hatástani csoport
támogatási kategóriákba történő felvételét az új hatóanyagot tartalmazó gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja kérelmére, az egészségbiztosítási szerv és a
hazai, valamint nemzetközi orvos- és gyógyszerészszakmai vélemények ismeretében az egészségügyért felelős
miniszter – az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – rendeletben állapítja meg.
(2) Amennyiben az egészségbiztosítási szervhez olyan
új hatóanyagot tartalmazó gyógyszer támogatása iránt érkezik kérelem, melynek ATC-csoportját, az ATC-csoporton belüli támogatási kategóriáját, illetve mértékét nem
tartalmazza a külön jogszabály, az egészségbiztosítási
szerv a gyógyszer támogatásba való befogadásának eljárását az egészségügyért felelős miniszter – az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével meghozott – döntéséig, legfeljebb azonban a kérelem benyújtását követő
90 napig felfüggeszti és erről az ügyfelet értesíti.
(3) Amennyiben a (2) bekezdés szerinti jogszabály-módosításra nem kerül sor, úgy az egészségbiztosítási szerv a
90. nap elteltével a hatályos jogszabályi rendelkezések
alapján bírálja el a kérelmet.
(4) Az indikációhoz kötött kiemelt és emelt társadalombiztosítási támogatás javallathoz (indikációhoz) és felírási
jogosultsághoz kötött. Egy adott gyógyszer árához eltérő
támogatás állapítható meg a gyógykezelést megalapozó
egyes betegségcsoportok, és a gyógyszert rendelő egészségügyi szolgáltató által ellátott feladat, valamint a gyógyszer támogatásához előírt szakorvosi javaslat alapján. A
kiemelt és emelt indikációhoz kötött támogatási csoportba
tartozó betegségcsoportok és indikációs területek megnevezését és a támogatással történő felírásra jogosultak körét
az egészségügyért felelős miniszter – az államháztartásért
felelős miniszterrel egyetértésben – rendeletben határozza
meg.
(5) Amennyiben az egészségbiztosítási szervhez olyan
gyógyszer támogatása iránti kérelem érkezik, amelynek
kiemelt, illetve emelt indikációhoz kötött támogatásba va-
ló befogadásához a külön jogszabályban nem szereplő új
betegségcsoport, illetve indikációs terület meghatározása
szükséges, az egészségbiztosítási szerv javaslata alapján
az egészségügyért felelős miniszter – az államháztartásért
felelős miniszterrel egyetértésben – rendeletben állapítja
meg az új kiemelt, illetve emelt támogatási csoportba tartozó betegségcsoportokat, indikációs területeket, valamint
a támogatással történő felírásra jogosultak körét. Ezen
döntés megszületéséig az egészségbiztosítási szerv a
(2)–(3) bekezdésben foglaltak szerint jár el.
(6) A különkeretes gyógyszerek árához nyújtott társadalombiztosítási támogatás a gyógyszeres kezelést végző
– az egészségbiztosítási szerv által évente közleményben
közzétett – egészségügyi intézmények és az egészségbiztosítási szerv által megkötött külön szerződés szerint számolható el. A szerződéskötés feltételeit és a kötelező tartalmi elemeket külön jogszabály határozza meg.
(7) A különkeretes gyógyszerek körét – a gyógyszerhatóanyag és a betegségcsoport megjelölésével – az egészségügyért felelős miniszter az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben határozza meg.
(8) Amennyiben a (7) bekezdés szerinti jogszabályban
nem szereplő hatóanyagot tartalmazó gyógyszer támogatása iránt érkezik kérelem, a (2)–(3) bekezdésben foglalt
eljárást kell értelemszerűen alkalmazni.
28. § (1) Az egészségbiztosítási szerv a társadalombiztosítási támogatásba befogadott gyógyszerek támogatására az alábbi támogatási módszereket alkalmazhatja:
a) százalékos támogatás;
b) meghatározott (fix) összegű támogatás:
ba) hatóanyag alapú fix összegű támogatás,
bb) terápiás fix elven működő támogatás;
c) támogatásvolumen-szerződés;
d) közbeszerzés útján beszerzett, speciális támogatású
gyógyszerekre kötött szerződés;
e) meghatározott összeggel vagy százalékosan csök
kentett támogatás. (2) A támogatási módszerekre vonatkozó részletes szabályokat külön jogszabály állapítja meg.
29. § (1) Az egészségbiztosítási szerv a gyógyszerek befogadása során a 23. § (3)–(4) bekezdés szerinti határidőben dönt.
(2) Az egészségbiztosítási szerv a gyógyszerek befogadására irányuló kérelmekben a 23. § (4) bekezdés szerinti
határidőben jár el, amikor a kérelem
a) már támogatott hatóanyagú gyógyszer új generikumára, b) tápszer vagy forgalomba hozatalra engedélyezett a
Szabványos Vényminta Gyűjteményben vagy a Gyógyszerkönyvben is szereplő gyógyszer támogatására, illetve
áremelésére,
c) az a) pont hatálya alá nem tartozó készítmény már támogatott hatóanyagú gyógyszer(ek) áránál a külön jogszabályban foglalt kötelező mértéknél alacsonyabb áron történő befogadására
érkezett.
(3) Az egészségbiztosítási szerv a gyógyszerek befogadására irányuló kérelmekben a 23. § (3) bekezdés szerinti
határidőben jár el, amikor a kérelem
a) új gyógyszerformára és új beviteli formára,
b) új indikációra,
c) új hatóanyagra,
d) új kombinációra, ha valamely, az összetételben sze
replő hatóanyag nem támogatott,
e) a (2) bekezdés b) pontja szerinti kivétellel áremelés
re,
f) támogatási kategória változására,
g) a kombinációs készítmény külön jogszabályban
meghatározott eseteire,
h) a (2) bekezdésben foglaltak kivételével már támoga
tott hatóanyag új gyógyszerére,
i) jelentős terápiás előnnyel rendelkező készítményre,
magasabb áron történő befogadásra és a támogatás megállapítására,
j) már támogatott hatóanyagot tartalmazó gyógyszer
ja) új kiszerelésére,
jb) új hatáserősségére,
jc) új gyógyszerformájára és azonos beviteli formájára,
jd) új kombinációjára
érkezett. (4) A (2)–(3) bekezdés szerinti eljárásokba nem tartozó
esetekben a forgalomba hozatali engedély jogosultjának
(tápszer esetén a támogatás iránti kérelmet benyújtó forgalmazónak) bejelentési kötelezettsége van:
a) már támogatott hatóanyagú gyógyszerének, tápszerének aa) kiadhatóságának változása,
ab) névváltozása,
ac) nyilvántartási szám változása,
ad) nyilvántartásból való törlése,
ae) árcsökkentése
esetén,
b) ha támogatott gyógyszerének támogatási kategóriá ját olyan formában kívánja módosítani, melynek következtében az adott készítmény a társadalombiztosítási támogatással nem rendelkező készítmények közé sorolódik,
c) ha a Magyarországon forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező és társadalombiztosítási támogatással
rendelhető készítményét az Európai Unió Bizottsága centrális törzskönyvezési eljárás során engedélyezte forgalomba hozatalra,
d) ha a gyógyszernyilvántartásba bejegyzett jogosult
személyében változás történik.
(5) A (4) bekezdésben foglalt bejelentési kötelezettség
teljesítése során igazgatási szolgáltatási díjat nem kell fizetni.
(6) A (4) bekezdésben foglaltakat az egészségbiztosítási
szerv a bejelentés megtételét követő hónap 1. napján közzéteszi.
30. § A még nem támogatott hatóanyagot tartalmazó készítmény társadalombiztosítási támogatásban csak akkor
részesülhet, ha a kérelemben a gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja által megjelölt termelői ára
nem magasabb a külön jogszabályban megjelölt az Európai Unió tagállamaiban és az Európai Gazdasági Térségről
szóló megállapodásban részes más államaiban ténylegesen
forgalomban lévő legalacsonyabb termelői árú ugyanazon,
vagy azonos hatóanyagú gyógyszer áránál.
31. § (1) Az egészségbiztosítási szerv kizárja a társadalombiztosítási támogatásból a gyógyszert, ha:
a) érvényes forgalomba hozatali engedéllyel nem rendelkezik, b) költséghatékonyságával kapcsolatban igazoltan kétség merült fel,
c) az E. Alap költségvetését az alkalmazásával elérhető
egészségnyereséghez képest aránytalanul nagy mértékben
terheli,
d) a forgalomba hozatali engedélyének jogosultját
ugyanazon támogatott gyógyszer tekintetében egy éven
belül két esetben – a gyógyszerek reklámozására és ismertetésére vonatkozó külön jogszabályokban meghatározottak megsértése miatt – reklámfelügyeleti eljárásban az arra
jogosult hatóság jogerősen elmarasztalta,
e) költséghatékonysága nem bizonyítható,
f) az több mint hat hónapja – referenciakészítmény ese
tén három hónapja – nincs forgalomban,
g) forgalomba hozatali engedélyét visszavonták,
h) a hatóanyag alapú fix összegű támogatási csoportba
tartozó gyógyszer esetén a gyógyszer napi terápiás költsége, illetve egységnyi hatóanyagra számított ára legalább
20%-kal meghaladja a referenciakészítmény napi terápiás
költségét, illetve átlagáras csoport esetén a referenciaárat,
i) a terápiás fix elven működő támogatási csoportba tartozó gyógyszer esetén a gyógyszer napi terápiás költsége
legalább 50%-kal meghaladja a csoportba tartozó gyógyszerek napi terápiás költsége egyszerű számtani átlagát.
(2) A gyógyszernyilvántartásból törölt gyógyszert legkésőbb a törlést követő negyedik hónap 1. napjával az
egészségbiztosítási szerv a támogatásból kizárja.
32. § (1) A
a) gyógyászati segédeszközök
aa) árhoz nyújtott támogatásának megállapítására (már
támogatott vagy még nem támogatott csoporton belül),
ab) kölcsönzési díjához nyújtott támogatás megállapí
tására,
b) már befogadott gyógyászati segédeszközök
ba) kihordási idejének megváltoztatására,
bb) indikációjának megváltoztatására,
bc) támogatási mértékének megváltoztatására,
bd) külön jogszabály szerinti névváltoztatására,
be) közfinanszírozás alapjául szolgáló árának csökken
tésére,
bf) közfinanszírozás alapjául szolgáló árának emelé sére,
bg) támogatásból való törlésére,
bh) külön jogszabály szerinti méretváltoztatására
irányuló kérelmet a gyógyászati segédeszköz gyártója
vagy annak meghatalmazott képviselője az egészségbiztosítási szervhez nyújtja be. Egyedi méretvétel alapján készített eszközök esetében annak gyártói vagy meghatalmazott képviselői közösen nyújthatnak be kérelmet az eszköz
típusára vonatkozóan.
(2) Az (1) bekezdés aa)–ab), ba)–bc) és bf) alpontja szerinti kérelmekről az egészségbiztosítási szerv a külön jogszabályban foglalt feltételek alapján, a kérelem benyújtását követő 120 napon belül határozatban dönt.
(3) Az egészségbiztosítási szerv az (1) bekezdés bd) és
bh) alpontja szerinti kérelmekről egyszerűsített eljárásban,
a kérelem benyújtását követő 90 napon belül határozatban
dönt.
(4) Az egészségbiztosítási szerv a (2)–(3) bekezdéstől
eltérően 30 napon belül dönt, amennyiben a gyógyászati
segédeszköz társadalombiztosítási támogatásba való befogadási kérelmében megjelölt ár az adott funkcionális csoportba tartozó legolcsóbb gyógyászati segédeszköz külön
jogszabályban meghatározott áránál alacsonyabb.
(5) A (2)–(4) bekezdés alapján hozott határozat – az elutasító határozat kivételével – tartalmazza a gyógyászati
segédeszköz megnevezését, ISO-kódját, kiszerelését, közfinanszírozás alapjául elfogadott árát, a támogatás mértékét, nettó összegét, kihordási idejét, a kihordási időre felírható mennyiségét, a konkrét rendelhetőségi feltételeket
(indikáció) és a rendelésükre vonatkozó egyéb orvosszakmai előírásokat, valamint a finanszírozás kezdőnapját, támogatással kölcsönözhető eszköz esetében pedig a kölcsönzési díjat és az ahhoz nyújtott támogatás mértékét és
összegét.
(6) A kérelmező a (2)–(4) bekezdés szerinti eljárásért
– az (1) bekezdés be) és bg) pontja szerinti kérelem kivételével – a külön jogszabályban meghatározottak alapján
igazgatási szolgáltatási díjat fizet.
(7) Az egészségbiztosítási szerv a külön jogszabályban
meghatározott szempontok szerint jogosult folyamatosan
felülvizsgálni a támogatott gyógyászati segédeszközök
körét és a felülvizsgálatot követően a befogadott gyógyászati segédeszközök támogatásból való kizárása, támogatása mértékének módosítása érdekében hivatalból jár el.
(8) A (2)–(4) bekezdés szerinti eljárások során hozott
döntésekkel szemben újrafelvételi kérelem benyújtásának
nincs helye.
(9) Az egészségbiztosítási szerv az elsőfokú döntését
fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatónak nyilváníthatja.
(10) Az egészségbiztosítási szerv a 32–34. §-ban szabályozott eljárására vonatkozó nyilvánosság biztosítása érdekében a honlapján közzéteszi
a) a formai szempontból megfelelő kérelmet a kérelem
beérkezését követő öt munkanapon belül, továbbá
b) a kérelmezőnek való kézbesítésen túl – a külön jogszabály szerinti tájékoztató jellegű közzététellel – az ügyben hozott döntést és a jogorvoslatról való tájékoztatást az
ügy elbírálását követő hónap ötödik napjáig.
(11) Az (1) bekezdés be) és bg) pontja szerinti kérelem
esetében a gyógyászati segédeszköz gyártójának vagy annak meghatalmazott képviselőjének, egyedi méretvétel
alapján készített eszközök esetében annak gyártóinak vagy
meghatalmazott képviselőinek közösen bejelentési kötelezettsége van.
(12) A (11) bekezdésben foglalt bejelentési kötelezettség teljesítése során igazgatási szolgáltatási díjat nem kell
fizetni.
(13) A (11) bekezdésben foglaltakat az egészségbiztosítási szerv a bejelentés megtételét követő hónap 1. napján
közzéteszi.
33. § (1) A 32. § (2)–(4) és (7) bekezdése szerinti döntéseket tartalmazó határozatoknak – külön jogszabályban
meghatározott – objektív és ellenőrizhető kritériumokon
alapuló indokolást kell tartalmazniuk. A határozatokban a
finanszírozás kezdőnapját úgy kell megállapítani, hogy az
a határozat jogerőre emelkedését követő 365. napnál későbbi időpont nem lehet. A referenciatermék vagy az azzal
azonos, illetve annál alacsonyabb közfinanszírozás alapjául elfogadott árú termék közfinanszírozás alapjául elfogadott árának emelését eredményező, a 32. § (2) bekezdése szerinti határozatban a finanszírozás kezdőnapját úgy
kell megállapítani, hogy az legkorábban a (4) bekezdés
b) pontja szerinti közlemény megjelenésének napja lehet.
(2) Az egészségbiztosítási szerv 32. § (2)–(4) és (7) bekezdése szerinti határozata elleni jogorvoslati kérelmet a
kérelem kézhezvételétől számított 60 napon belül kell elbírálni.
(3) A biztosító a végrehajtható határozatok alapján
a) a támogatásba a tárgyidőszakban befogadott, illetve
onnan kizárt gyógyászati segédeszközök körét, valamint
azon gyógyászati segédeszközöket, amelyeknek (4) bekezdés szerinti adatai változnak, folyamatosan
b) a támogatott gyógyászati segédeszközök teljes körét
minden naptári év július 1. napjával
tájékoztató jelleggel közzéteszi a hivatalos lapjában, valamint honlapján.
(4) A (3) bekezdés szerinti közlemény tartalmazza a
rendelésre jogosultak körét, a gyógyászati segédeszközök
megnevezését, ISO-kódját, kiszerelését, a közfinanszírozás alapjául elfogadott nettó árát, a támogatás mértékét és
nettó összegét, kihordási idejét és az arra felírható és kiszolgáltatható maximális mennyiségét, az egyes eszkö
zökre vonatkozó konkrét rendelhetőségi feltételeket, javallatot (indikáció) és a rendelésükre vonatkozó egyéb orvosszakmai előírásokat, a társadalombiztosítási támogatással történő finanszírozás kezdőnapját, valamint a közgyógyellátás keretében történő rendelhetőséget, a kölcsönzési díjat és az ahhoz nyújtott támogatás mértékét és
összegét.
34. § (1) Amennyiben a kérelmező az egészségbiztosítási szerv 32. § szerinti határozatának jogerőre emelkedését követően a befogadott és támogatással forgalmazható
gyógyászati segédeszköz árát érintő változtatással kíván
élni, új kérelmet kell előterjesztenie a támogatás iránt.
(2) Az egészségbiztosítási szerv a gyógyászati segédeszköz támogatásba való befogadásának eljárását a külön
jogszabály megfelelő módosításának hatálybalépéséig,
legfeljebb azonban a kérelem benyújtását követő egy évig
felfüggeszti, és erről a kérelmezőt értesíti, amennyiben:
a) az egészségbiztosítási szervhez olyan új gyógyászati
segédeszköz befogadása iránti kérelem érkezik, amelynek
termékcsoportját, illetve az azon belüli támogatási mértékét,
b) az egészségbiztosítási szervhez olyan gyógyászati
segédeszköz emelt, illetve kiemelt támogatással történő
befogadása iránti kérelem érkezik, amely emelt, illetve kiemelt támogatási csoportokat, illetve az azon belüli támogatási mértékét,
c) az egészségbiztosítási szervhez olyan gyógyászati
segédeszköz támogatással történő kölcsönzése iránti kérelem érkezik, amely eszköz támogatással történő kölcsönzését
nem tartalmazza a külön jogszabály.
(3) Amennyiben a (2) bekezdés szerinti jogszabály módosítására nem kerül sor, úgy az egészségbiztosítási szerv
az egy év elteltével a hatályos jogszabályi rendelkezések
alapján bírálja el a kérelmet.
(4) Abban az esetben, ha az egészségbiztosítási szerv a
32. § (7) bekezdése szerinti eljárását követően valamely
gyógyászati segédeszköz támogatásának megszüntetéséről, illetve támogatási mértékének vagy összegének csökkentéséről dönt, a támogatás megszüntetésének napját,
illetve a támogatás változásának kezdőnapját a határozat
meghozatalának napjától számított első negyedév első
napjánál korábbi időpontban nem lehet meghatározni.
(5) Az eljárásban részt vevő intézményekkel munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló és az eljárásban közvetlenül feladatot ellátó
személyeknek nyilatkozniuk kell arról, hogy nem állnak
érdekeltségi, üzleti és egyéb kapcsolatban az eljárás tárgyát képező kérelmet benyújtó gyártóval, annak meghatalmazott képviselőjével vagy a kérelem tárgyát képező eszközzel azonos funkcionális csoportba tartozó eszköz gyártójával vagy meghatalmazott képviselőjével.
(6) Társadalombiztosítási támogatással sorozatgyártású
és adaptív gyógyászati segédeszközt – a külön jogszabályban foglalt kivétellel – a külön jogszabály szerinti működési engedéllyel rendelkező gyógyászatisegédeszközszaküzlet szállíthat házhoz.
(7) Az egészségbiztosítási szerv a költségvetési keretek
betarthatósága érdekében, a már támogatott, illetve az
újonnan befogadott gyógyászati segédeszközökre támogatásvolumen-szerződést köthet.
(8) A befizetés részletes szabályait a gyártó vagy annak
meghatalmazott képviselője és az egészségbiztosítási
szerv között létrejött támogatásvolumen-szerződés tartalmazza.
35. § (1) A gyógyszer, illetve gyógyászati segédeszköz
kiskereskedelmi forgalmazója az értékesítés során a támogatás megállapítására irányuló eljárásban elfogadott, illetve nem támogatott gyógyszer esetén a gyógyszer forgalomba hozója által meghatározott, a termelői ár alapján
számított legmagasabb kiskereskedelmi eladási árnál magasabb árat érvényesen nem köthet ki.
(2) Közgyógyellátás jogcímén gyógyászati segédeszközök közül a referencia gyógyászati segédeszköz, valamint
a vele azonos, illetve alacsonyabb közfinanszírozás alapjául elfogadott árú termékek szolgálhatók ki.
(3) A gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök társadalombiztosítási támogatásba való befogadásának részletes szabályait, továbbá a közgyógyellátás keretében rendelhető gyógyászati segédeszközök körét külön jogszabály tartalmazza.
V. Fejezet A FOLYAMATOS GYÓGYSZERELLÁTÁS
BIZTOSÍTÁSÁT, A GYÓGYSZERTÁMOGATÁSI
ELŐIRÁNYZAT BETARTÁSÁT CÉLZÓ
RENDELKEZÉSEK 36. § (1) A gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultját valamennyi közfinanszírozásban részesülő, gyógyszertárban forgalmazott gyógyszere után – a
38. § (1) bekezdése szerinti gyógyszerek kivételével – a
tárgyévi forgalmi adatok alapján adódó társadalombiztosítási támogatásnak a termelői árral vagy importbeszerzési
árral (a továbbiakban együtt: termelői ár) arányos részére
12%-os befizetési kötelezettség terheli.
(2) A gyógyszer-nagykereskedelmi engedéllyel rendelkező gazdálkodó szervezetet a közforgalmú gyógyszertárat működtető számára értékesített valamennyi általa forgalmazott közfinanszírozásban részesülő gyógyszer után,
a tárgyévi forgalmi adatai alapján a teljes évi támogatott
gyógyszerforgalom nagykereskedelmi árréstömegének
2,5 százaléka erejéig befizetési kötelezettség terheli.
(3) Az a közforgalmú gyógyszertár működtetésére jogosult, melynek közfinanszírozott gyógyszerek forgalmazásából származó éves árréstömege – a tárgyévben elért árréstömeg alapján – a 39. §-ban foglalt összeget meghaladja, köteles gyógyszertár szolidaritási díjat fizetni.
(4) A 12. § (3) bekezdés szerinti, ismertető tevékenység
végzésére vonatkozó engedéllyel rendelkezőt minden általa munkavégzésre irányuló jogviszony keretében foglalkoztatott ismertető személy tevékenysége után évenként
gyógyszerismertetés esetén ötmillió forint, gyógyászati
segédeszköz ismertetése esetén egymillió forint összegű
befizetési kötelezettség terheli. Ha a foglalkoztatásra irányuló jogviszony év közben keletkezik vagy szűnik meg, a
fizetési kötelezettséget a fenti összegnek a jogviszony napokban meghatározott fennállásának az év naptári napjaival arányos része után kell teljesíteni.
(5) Az (1)–(4) bekezdésekben, valamint a 42. §-ban foglalt befizetési kötelezettségekre az adózás rendjéről szóló
2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
37. § (1) Az Egészségbiztosítási Alap kezeléséért felelős egészségbiztosítási szerv a 36. § (1)–(3) bekezdésében
meghatározott fizetési kötelezettségek teljesítéséhez szükséges támogatási, illetve forgalmi adatokat – október, november és december mint tárgyhónapok kivételével – a
tárgyhónapot követő második naptári hónap 10. napjáig,
valamint a tárgyévi adatokat a tárgyévet követő naptári év
február 10-éig közli a fizetésre kötelezettel.
(2) A gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja és a gyógyszer-nagykereskedelmi engedéllyel
rendelkező a 36. § (1)–(2) bekezdésében meghatározott fizetési kötelezettség alapján – október, november és december mint tárgyhónapok kivételével – a tárgyhónapot
követő harmadik naptári hónap 20. napjáig az állami adóhatósághoz az állami adóhatóság által rendszeresített
nyomtatványon – az Art.-nak az adóelőleg fizetésére vonatkozó szabályai megfelelő alkalmazásával – előleget
vall be és egyidejűleg fizet meg az állami adóhatóság által
a kincstárnál külön erre a célra megnyitott számlára.
(3) Ha a közfinanszírozott gyógyszerek forgalmazásából származó havi árréstömege a 39. § (1) bekezdésében
meghatározott összeg egytizenketted részét meghaladja, a
közforgalmú gyógyszertár működtetésére jogosult a 36. §
(3) bekezdésében meghatározott fizetési kötelezettség
alapján, a 39. § (2) bekezdésében meghatározott sávhatárok egytizenketted részének megfelelő alkalmazásával
– október, november és december mint tárgyhónapok kivételével – a tárgyhónapot követő harmadik naptári hónap
20. napjáig az állami adóhatósághoz az állami adóhatóság
által rendszeresített nyomtatványon – az Art.-nak az adóelőleg fizetésére vonatkozó szabályai megfelelő alkalmazásával – előleget vall be és egyidejűleg fizet meg az állami adóhatóság által a kincstárnál külön erre a célra megnyitott számlára.
(4) A gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja, a gyógyszer-nagykereskedelmi engedéllyel rendelkező és a közforgalmú gyógyszertár működtetésére jogosult az e törvényben megállapított fizetési kötelezettséget a tárgyévet követő naptári év március 20. napjáig az állami adóhatóság által rendszeresített nyomtatványon az állami adóhatósághoz vallja be és – a (2)–(3) bekezdés alapján fizetett előlegre is tekintettel – egyidejűleg fizeti meg
az állami adóhatóság által a kincstárnál külön erre a célra
megnyitott számlára.
(5) Az ismertetőt alkalmazó személy a 36. § (4) bekezdésében meghatározott fizetési kötelezettségét a tárgyév
december 31. napjáig az állami adóhatóság által rendszeresített nyomtatványon az állami adóhatósághoz vallja be és
egyidejűleg fizeti meg az állami adóhatóság által a kincstárnál külön erre a célra megnyitott számlára.
(6) Az Egészségbiztosítási Alap kezeléséért felelős
egészségbiztosítási szerv a befizetésre kötelezettek ellenőrzéséhez szükséges adatokról az (1) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatással egyidejűleg elektronikus úton
adatszolgáltatást teljesít az állami adóhatósághoz.
(7) Az egészségbiztosítási felügyeleti hatóság a 12. §
(3) bekezdésében meghatározott engedély kiadásáról,
illetve visszavonásáról elektronikus úton haladéktalanul
adatszolgáltatást teljesít az állami adóhatósághoz.
38. § (1) A gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultját a 36. § (1) bekezdése szerinti befizetési kötelezettség nem terheli:
a) azon meghatározott (fix) csoportban lévő gyógyszerei tekintetében, amelyek termelői ára a referenciagyógyszer termelői áránál legalább 15%-kal alacsonyabb,
b) a különkeretes gyógyszerekre kifizetett támogatási
összeg után, és
c) az egyedi méltányosság alapján támogatott gyógyszereknek a rájuk irányadó társadalombiztosítási támogatási mérték feletti támogatási összege után.
(2) A gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja legfeljebb a teljes fizetési kötelezettsége erejéig
kedvezményben részesül, amennyiben a 36. § (1) bekezdés szerinti társadalombiztosítási támogatásban részesülő
egyes gyógyszerei termelői árát csökkenti és nyilatkozatában vállalja, hogy azokat legalább három évig a vállalt
áron forgalmazza. Ez esetben a 36. § (1) bekezdés szerinti
befizetési kötelezettséget csökkenti az árcsökkentéssel
érintett gyógyszerek előző évi gyógyszertári forgalmi adatai alapján adódó társadalombiztosítási támogatásának termelői árarányos része és az árcsökkentés mértékének szorzataként adódó összeg.
(3) A (2) bekezdés szerinti fizetésre kötelezett esetében,
amennyiben a tárgyévi tényadatok alapján számított ármérséklő hatás kisebb a (2) bekezdés szerint érvényesítettnél, a különbözetet a tárgyévet követő év március 20. napjáig a forgalomba hozatali engedély jogosultja köteles az
állami adóhatóság által rendszeresített nyomtatványon az
állami adóhatósághoz bevallani és megfizetni.
(4) A gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja a 36. § (1) bekezdésében meghatározott fizetési
kötelezettségének alapját csökkenti a támogatásvolumen-szerződés alapján teljesített befizetés összegével.
39. § (1) A 36. § (3) bekezdése szerinti árréstömeg
összege 30 millió Ft.
(2) Amennyiben a közforgalmú gyógyszertár működtetésére jogosult éves árréstömege
a) 30 000 001 és 50 000 000 Ft között van, a befizetendő összeg az éves árréstömeg 0,5%-a,
b) 50 000 001 és 75 000 000 Ft között van, a befizetendő összeg 250 000 Ft és az 50 000 000 Ft feletti rész 1%-a
összegének összese,
c) 75 000 001 Ft felett van, a befizetendő összeg
500 000 Ft és a 75 000 001 Ft feletti rész 2%-a összegének
összese.
40. § Az állami adóhatóság
a) a 36. § (1)–(2) és (4) bekezdése alapján beszedett
összeget az E. Alap kincstárnál vezetett, külön jogszabályban meghatározott számlájára,
b) a 36. § (3) bekezdése alapján befizetett összeget az
egészségügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium kincstárnál vezetett, külön jogszabályban meghatározott számú előirányzat-felhasználási keretszámlájára
a befizetést követően haladéktalanul átutalja.
41. § (1) Olyan településeken működő vagy létesítendő
közforgalmú gyógyszertárat (gyógyszertárakat) működtető vállalkozás számára, ahol a település gyógyszerellátását
kizárólag egy közforgalmú gyógyszertár biztosítja vagy
biztosítaná és már működő közforgalmú gyógyszertár esetén annak meghatározott időszakra vonatkozó gyógyszerforgalmazásból származó árréstömege – az ellátandó lakosságszám vagy a gyógyszertár földrajzi elhelyezkedése
okán – hatékony és gazdaságos üzletmenet folytatása mellett sem éri el a külön jogszabályban meghatározott mértéket, az állam a mindenkori éves költségvetési törvényben
szereplő, a 40. § b) pontja szerinti minisztérium fejezetében meghatározott előirányzat erejéig a működőképesség
fenntartásához működési célú támogatást nyújt. A támogatásban részesített vállalkozások nevét és a támogatás
összegét a minisztérium a honlapján közzéteszi.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás az Art. szerinti
költségvetési támogatásnak minősül. A támogatás igénylésére és folyósítására az Art. rendelkezései irányadóak. A
jogosultság megállapításának feltételeit külön jogszabály
állapítja meg.
42. § (1) Amennyiben a támogatott gyógyszerek után
kifizetett tárgyévi támogatás – a különkeretes gyógyszerekre és a különös méltánylást érdemlő körülmények esetén gyógyszertámogatásra fordítható összeget nem tartal
mazó – összege meghaladja a 287 milliárd forintot, akkor e
kiadási többlet finanszírozása – a (2)–(3) bekezdésben
foglaltak szerint – az E. Alap kezelője és a forgalomba hozatali engedélyek jogosultjainak kötelezettsége.
(2) A kiadási többlet meghatározása során a kifizetett
tárgyévi támogatásból le kell vonni a 36. § (1)–(2) és
(4) bekezdésében meghatározott fizetési kötelezettség
alapján adódó összeget, valamint 2008. január 1-jétől a
287 milliárd forint és az E. Alap költségvetése Gyógyszertámogatás kiadásai jogcímnek a tárgyévet megelőző év első napján hatályos előirányzata pozitív különbözetét.
(3) Az előirányzat 9%-os túllépéséig a kiadási többlet
költségeit az E. Alap kezelője és a forgalomba hozatali engedély jogosultjai sávonként differenciáltan megosztva viselik az alábbiak szerint:
a) az előirányzat feletti első 5%-os túllépési sávban az
E. Alap kezelője finanszírozási kötelezettsége a sáv értékének 50%-a, a forgalomba hozatali engedélyek jogosultjai általi befizetés mértéke a sáv értékének 50%-a,
b) az 5,01–6% közötti sávban az E. Alap kezelője finanszírozási kötelezettsége a sáv értékének 40%-a, a forgalomba hozatali engedélyek jogosultjai általi befizetés
mértéke a sáv értékének 60%-a,
c) a 6,01–7% közötti sávban az E. Alap kezelője finanszírozási kötelezettsége a sáv értékének 30%-a, a forgalomba hozatali engedélyek jogosultjai általi befizetés mértéke a sáv értékének 70%-a,
d) a 7,01–8% közötti sávban az E. Alap kezelője finanszírozási kötelezettsége a sáv értékének 20%-a, a forgalomba hozatali engedélyek jogosultjai általi befizetés mértéke a sáv értékének 80%-a,
e) a 8,01–9% közötti sávban az E. Alap kezelője finanszírozási kötelezettsége a sáv értékének 10%-a, a forgalomba hozatali engedélyek jogosultjai általi befizetés mértéke a sáv értékének 90%-a.
(4) Az előirányzat 9%-ot meghaladó túllépése esetén a
kiadási többletnek az előirányzat 9%-át meghaladó összegű részét – a (3) bekezdésben meghatározott fizetési kötelezettségen felül – a forgalomba hozatali engedély jogosultjai viselik.
(5) A forgalomba hozatali engedélyek jogosultjai között
a sávos kockázatviselésből eredő fizetési kötelezettség
– a (2) bekezdésben meghatározottak figyelembevételével –
a tárgyévben a gyógyszertári forgalmi adatok alapján a
forgalomba hozatali engedély jogosultjának támogatott
készítményeire jutó támogatási összeg és az E. Alap költségvetése Gyógyszertámogatás jogcím a tárgyév első napján hatályos előirányzatának a tárgyévet megelőző év támogatási adataiból számított megoszlási viszonyszám
alapján a forgalomba hozatali engedély jogosultjára jutó
támogatási összege pozitív különbözete arányában oszlik
meg. A generikus gyógyszerként forgalomba hozatalra engedélyezett termék esetében a támogatásba történő befogadás naptári évében a forgalomba hozatali engedély jogosultját a sávos kockázatviselésből eredő befizetési kötelezettség nem terheli.
(6) Ha a támogatott gyógyszerek után kifizetett tárgyhavi támogatás – a különkeretes gyógyszerekre és a különös
méltánylást érdemlő körülmények esetén gyógyszertámogatásra fordítható összeget nem tartalmazó – összege meghaladja a 287 milliárd forint egytizenketted részét, a forgalomba hozatali engedély jogosultja – az Egészségbiztosítási Alap kezeléséért felelős egészségbiztosítási szerv által
a (2)–(5) bekezdések megfelelő alkalmazásával a tárgyhónapot követő második naptári hónap 10. napjáig közölt támogatási adatok alapján, október, november és december
hónapok mint tárgyhónapok kivételével – a tárgyhónapot
követő harmadik naptári hónap 20. napjáig az állami adóhatósághoz az állami adóhatóság által rendszeresített
nyomtatványon – az Art.-nak az adóelőleg fizetésére vonatkozó szabályai megfelelő alkalmazásával – előleget
vall be és egyidejűleg fizet meg az állami adóhatóság által
a kincstárnál külön erre a célra megnyitott számlára.
(7) Az Egészségbiztosítási Alap kezeléséért felelős
egészségbiztosítási szerv a tárgyévet követő naptári év
február 10-éig közli a forgalomba hozatali engedély jogosultjával a sávos kockázatviselésből eredő fizetési kötelezettség teljesítéséhez szükséges támogatási adatokat.
(8) A forgalomba hozatali engedély jogosultja a sávos
kockázatviselésből eredő fizetési kötelezettséget a (7) bekezdésben meghatározott időpontot követő hónap 20. napjáig az állami adóhatóság által rendszeresített nyomtatványon az állami adóhatósághoz vallja be és egyidejűleg – a
(6) bekezdés alapján fizetett előlegre is tekintettel – fizeti
meg az állami adóhatóság által a kincstárnál külön erre a
célra megnyitott számlára.
(9) Az állami adóhatóság a sávos kockázatviselésből
eredő fizetési kötelezettség alapján beszedett összeget az
E. Alap kincstárnál vezetett, külön jogszabályban meghatározott számlájára a befizetést követően haladéktalanul
átutalja.
(10) Az Egészségbiztosítási Alap kezeléséért felelős
egészségbiztosítási szerv a sávos kockázatviselésből eredő
befizetésre kötelezettek ellenőrzéséhez szükséges adatokról – október, november és december hónapok mint tárgyhónapok kivételével – a tárgyhónapot követő második
naptári hónap 10. napjáig, illetve a tárgyévi adatokról a
tárgyévet követő naptári év február 10-éig elektronikus
úton adatszolgáltatást teljesít az állami adóhatósághoz.
(11) A gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja a sávos kockázatviselésből eredő fizetési kötelezettségét csökkentheti a támogatásvolumen-szerződés
alapján teljesített befizetés összegével.
43. § (1) A Kormány a gyógyszerpiac átmeneti zavarainak elhárítása, kiküszöbölése vagy a gyógyszerpiac
egyensúlyának fenntartása érdekében elrendelheti, hogy
az emberi alkalmazásra kerülő forgalomba hozatalra engedélyezett gyógyszerek és a különleges táplálkozási igényt
kielégítő tápszerek esetében a gyártó és a forgalmazó közötti, az e bekezdés szerinti rendelet kihirdetésekor hatá-
lyos szerződésekben szereplő árat – ideértve a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 226. § (1) bekezdése szerint jogszabályban meghatározott árat – a rendelet kihirdetésétől számított legfeljebb két évig nem lehet
emelni, illetve a gyártók és a forgalmazók ennél magasabb
áron a rendelet kihirdetésétől számított legfeljebb két évig
nem tehetnek egymás felé szerződési ajánlatot.
(2) Abban az esetben, ha az (1) bekezdés szerinti intézkedés elrendelésére került sor, évente legalább egyszer felülvizsgálatot kell végezni annak megállapítása céljából,
hogy a gyógyszerpiac egyensúlyának fenntartása érdekében az intézkedés változatlan fenntartása indokolt-e. A felülvizsgálat kezdetétől számított 90 napon belül a hatáskörrel rendelkező hatóság bejelenti az áremeléseket és árcsökkentéseket, amennyiben változtatásokra kerül sor.
(3) Az (1) bekezdés szerinti árnál magasabb ár akkor alkalmazható, ha ehhez az egészségbiztosítási felügyeleti
hatóság kérelem alapján hozzájárul. A hozzájárulás akkor
adható meg, ha
a) az adott gyógyszer az adott betegség kizárólagos, első vonalbeli (elsődlegesen választandó) kezelésére szolgáló készítmény, és
b) a gyártó vagy a forgalmazó bizonyítja, hogy az adott
gyógyszer előállításának költsége az (1) bekezdés alkalmazása esetén érvényes legmagasabb árnál magasabb.
(4) A (2) bekezdés szerinti kérelemről kilencven napon
belül kell határozatot hozni. Rendkívüli esetben ez a határidő egy ízben további hatvan nappal meghosszabbítható,
amelyről a kérelmezőt értesíteni kell. Az egészségbiztosítási felügyeleti hatóság a (3) bekezdés szerinti hozzájárulásról haladéktalanul közleményt tesz közzé.
(5) Az (1) bekezdés szerinti intézkedés érvényessége
alatt kereskedelmi kapcsolatokban a Kormány által meghatározott, vagy elfogadott legmagasabb árnál magasabb
árat érvényesen nem lehet kikötni.
(6) Ha a szerződésben az árban külön nem állapodtak
meg, a termék árára az intézkedésben meghatározott ár az
irányadó. Ez az ár irányadó akkor is, ha a vállalkozások a
jogszabály megsértésével más árban állapodtak meg.
(7) Az (1) bekezdés szerinti árnak a szerződés megkötése és teljesítése között bekövetkezett megszűnése esetén a
szerződést – ha törvény eltérően nem rendelkezik – a kikötött áron kell teljesíteni.
VI. Fejezet A MINŐSÉGI ÉS HATÉKONY GYÓGYSZERÉS GYÓGYÁSZATISEGÉDESZKÖZ-RENDELÉS
SZABÁLYAI 44. § (1) A gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-rendelés során – ideértve a fekvőbeteg gyógyintézetekben alkalmazott gyógyszeres és gyógyászatisegédeszköz-keze
lést is – az orvos a szakmai szabályok és a gyógykezelésre
vonatkozó jogszabályok figyelembevétele mellett – a fogyatékos személyek számára is hozzáférhető és értelmezhető módon – tájékoztatja a beteget a gyógyszeres kezelés
és gyógyászati segédeszközzel való ellátás alternatíváiról,
az azonos hatóanyag tartalmú és gyógyszerformájú készítmények és azonos funkcionális csoportba tartozó gyógyászati segédeszközök beteget terhelő várható költségei közötti különbségekről és a külön jogszabály szerinti helyettesíthetőség lehetőségeiről.
(2) A gyógyszerész – ha a vényen az orvos nem zárta ki
a helyettesíthetőséget – a külön jogszabályban előírt szakmai helyettesíthetőség figyelembevételével köteles a
gyógyszert kiváltó személyt tájékoztatni arról, hogy a
gyógyszer más olyan gyógyszerrel helyettesíthető, amelynek térítési díja kedvezőbb.
(3) A gyógyszerész a beteg egyetértése esetén köteles a
rendelt gyógyszert a (2) bekezdésben meghatározott – elsősorban a beteg számára legolcsóbb – készítménnyel helyettesíteni.
(4) Az orvosi dokumentációban a beteg – az Ebtv.-ben
foglalt nyilatkozatának a külön jogszabályban foglaltak
szerinti aláírásával egyidejűleg – igazolja az (1) bekezdésben foglaltak megtörténtét.
45. § (1) A társadalombiztosítási támogatással gyógyszert és gyógyászati segédeszközt rendelő szolgáltatók,
orvosok e tevékenységüket olyan minősített számítógépes
program alkalmazásával végzik, amely – külön jogszabályban meghatározottak szerint, a (2) bekezdésre is figyelemmel – az E. Alap, illetve a beteg számára legalacsonyabb anyagi terhet jelentő gyógyszerre és segédeszközre
ajánlatot tesz.
(2) Az orvos az (1) bekezdésben meghatározott gyógyszertől vagy gyógyászati segédeszköztől eltérő gyógykezelést a beteg vagy a betegség sajátosságaira, illetve az ellátás helyszínére tekintettel a 44. § (1) bekezdésben meghatározott tájékoztatás megadását követően rendelhet. Az
eltérést a betegdokumentációban annak részletes indokolásával együtt rögzíteni kell.
(3) A járóbeteg-ellátás keretében, valamint a kórházi zárójelentésben a gyógyszerterápiás javaslatot hatóanyag
megjelölésével – szükség esetén továbbá a hatáserősség és
a gyógyszerforma megjelölésével – kell megadni.
46. § (1) Az egészségügyi szolgáltatókat minőségi és
hatékony gyógyszerrendelési gyakorlat alapján a külön
jogszabályban foglaltak szerint számított mutatók alapján
értékelheti az egészségbiztosítási szerv. Amennyiben az
értékelés szerint a szolgáltató rendszeresen eltér a minőségi és hatékony gyógyszerrendelés külön jogszabályban
foglalt szabályaitól, az egészségbiztosítási szerv a külön
jogszabály szerinti finanszírozási visszatérítési kötelezettséget írhat elő.
(2) A minőségi és hatékony gyógyszerrendelés értékelése az ATC-kódokon belül rendelt gyógyszerek külön jogszabályban meghatározott, társadalombiztosítási támogatási, illetve térítési díj mutatójának figyelembevételével
történik.
(3) Az értékelés és visszatérítés részletes szabályait külön jogszabály tartalmazza.
47. § (1) Az egészségbiztosítási szerv a vényadatok feldolgozása során, valamint ellenőrzőhálózatának orvosaival ellenőrzi a gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-rendelésre vonatkozó szakmai szabályok érvényesülését.
(2) Amennyiben az ellenőrzés során megállapítást nyer,
hogy az orvos jogosulatlanul, illetve jogszabálysértően
rendel gyógyszert, illetve gyógyászati segédeszközt, az
egészségbiztosítási szerv soron kívül értesíti a tapasztalt
hiányosságokról az orvost és az egészségügyi szolgáltatót,
valamint az Ebtv. 37. §-a szerint jár el.
II. RÉSZ A GYÓGYSZERFORGALMAZÁS ÁLTALÁNOS
SZABÁLYAI I. Fejezet
A GYÓGYSZERTÁRAK LÉTESÍTÉSE
ÉS MŰKÖDTETÉSE 48. § (1) Gyógyszertár csak érvényes működési engedély alapján működtethető. Új gyógyszertár létesítéséről
és működésének engedélyezéséről (a továbbiakban együtt:
működtetés) egy hatósági eljárásban az egészségügyi
államigazgatási szerv a gyógyszertár működtetésére irányuló kérelem benyújtásától számított hatvan napon belül
dönt. Az új gyógyszertár létesítéséről és működésének engedélyezéséről szóló határozat egy példányát a hatóság a
létesítés helye szerint illetékes települési önkormányzatnak is megküldi.
(2) Az írásban vagy elektronikus úton benyújtott kérelemnek tartalmaznia kell:
a) az új gyógyszertár típusát,
b) az új gyógyszertár működtetési helyének pontos
címét,
c) az új gyógyszertár megnyitásának tervezett időpontját,
d) közforgalmú gyógyszertár esetén, a vezetést ellátó
személyi joggal rendelkező gyógyszerész megnevezését,
e) fiókgyógyszertár esetén a kérelmező nyilatkozatát
arról, hogy a fiókgyógyszertárat egész évben vagy meghatározott időszakban (idényben) kívánja működtetni,
f) a gyógyszertár működtetőjének nyilatkozatát arról,
hogy a törvényben meghatározott feltételek fennállása
esetén ő, illetve az ingatlan tulajdonosa hozzájárul a hatósági vezető kirendeléséhez.
(3) A gyógyszertár működtetését engedélyező határozatot egészségügyi érdekből az egészségügyi államigazgatási szerv fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajthatóvá nyilváníthatja.
A közforgalmú gyógyszertár létesítése 49. § (1) Azon a településen, ahol közforgalmú gyógyszertár nem működik az egészségügyi államigazgatási
szerv – az e törvényben, valamint a külön jogszabályokban
meghatározott feltételek teljesítése esetén – az új közforgalmú gyógyszertár működtetését engedélyezi.
(2) Azon a településen, ahol már működik közforgalmú
gyógyszertár, új közforgalmú gyógyszertár létesítését az
egészségügyi államigazgatási szerv akkor engedélyezi, ha
a) az új gyógyszertárral együtt számított valamennyi
közforgalmú gyógyszertárra átlagosan legalább ötezer lakos jut és a meglévő közforgalmú gyógyszertárak bejárata
és az új közforgalmú gyógyszertár bejárata között százezer
lélekszámot meghaladó városokban 250 méter, egyéb településeken legalább 300 méter távolság van, vagy
b) a kérelemben megjelölt 5000 főnél népesebb településen a tervezett létesítés 1 km-es körzetében, egyéb településen, illetve lakott területen kívül a megjelölt helyszín
5 km-es körzetében nincsen másik működő közforgalmú
gyógyszertár, vagy
c) a kérelem ügyeleti feladatok ellátására kijelölt
egészségügyi szolgáltató székhelyén, telephelyén vagy
annak 250 méteres körzetében működtetendő új közforgalmú gyógyszertár létesítésére irányul feltéve, hogy a
megjelölt egészségügyi szolgáltató székhelyén, illetve telephelyén, valamint annak 250 méteres körzetében nem
működik közforgalmú gyógyszertár és a működtető vállalja, hogy az új gyógyszertár ügyeleti és szolgálati ideje – a
működtetés során – az egészségügyi szolgáltató ügyeleti
és szolgálati idejéhez igazodik.
A meglévő és az újonnan létesített közforgalmú gyógyszertárak közötti legkisebb távolságon, a közúton történő
megközelítéshez szükséges legrövidebb utat kell érteni.
(3) A (2) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott feltételek fennállásától függetlenül engedélyezhető az új
gyógyszertár létesítése a (2) bekezdés szerinti településen,
ha a kérelmező vállalja, hogy az új közforgalmú gyógyszertár a működésének megkezdésétől számított legalább
3 évig
a) napi 24 órában nyitva tart, vagy
b) legalább heti
ba) 60 órában nyitva tart, vagy
bb) 40 órában tart nyitva és folyamatos készenlétet biz
tosít,
c) és a ba) és a bb) esetben a külön jogszabályban meg
határozottak szerinti fekvőbetegek részére – a betegek kérésére – a gyógyszert a működés helyszínétől számított
legalább 2 km-es körzetben külön díj felszámítása nélkül
kiszállítja vagy gyógyszerek interneten történő rendeléséhez szükséges honlapot működtet, melynek keretében a
gyógyszerek házhozszállítását biztosítja.
(4) A gyógyszertárnak helyet adó épületen belül csak
egy közforgalmú gyógyszertár létesítése engedélyezhető.
A fiókgyógyszertár létesítése 50. § (1) Azon a településen, ahol közforgalmú gyógyszertár nem működik, kérelemre fiókgyógyszertár működtetése engedélyezhető. A fiókgyógyszertár működése
meghatározott időszakra (idényre) is engedélyezhető. Erről a működtetést engedélyező határozatban rendelkezni
kell.
(2) Fiókgyógyszertár működtetésére – a közlekedési viszonyok figyelembevételével – elsősorban a legközelebb
eső közforgalmú gyógyszertárat működtető kaphat engedélyt. A közforgalmú gyógyszertárat működtetőnek háromnál több fiókgyógyszertár működtetése nem engedélyezhető.
(3) A fiókgyógyszertár annak a közforgalmú gyógyszertárnak a telephelye, amelyre nézve létesítését engedélyezték.
Intézeti gyógyszertár 51. § (1) Intézeti gyógyszertár működtetése a fekvőbeteg gyógyintézet, illetve a fekvőbeteg gyógyintézet intézeti gyógyszerellátási feladatait ellátó működtető kérelmére
engedélyezhető. Az intézeti gyógyszertár fekvőbeteg
gyógyintézetben történő felhasználásra és közvetlen lakossági gyógyszerellátás céljából szolgáltathat ki gyógyszert.
(2) Az intézeti gyógyszertár működtetője köteles biztosítani az intézeti és a közvetlen lakossági gyógyszerellátási
feladatok elkülönítését szolgáló feltételeket. Az intézeti
gyógyszertár működésének részletes szakmai szabályait,
személyi és tárgyi feltételeit, nyilvántartási kötelezettségeit az intézeti és közvetlen lakossági gyógyszerellátási
feladatok elkülönítésével kapcsolatos feladatok részletes
szabályait külön jogszabály állapítja meg.
A kézigyógyszertár működtetése 52. § (1) Olyan településen, ahol közforgalmú vagy
fiókgyógyszertár nem működik, háziorvos kérelmére kézigyógyszertár működtetése engedélyezhető. Az engedély a
kérelmező személyéhez kötött.
(2) Kézigyógyszertár működtetése arra a földrajzi területre engedélyezhető, ahol a háziorvos a tevékenységét
folytatja, feltéve, hogy a településen közforgalmú gyógy
szertár vagy fiókgyógyszertár – az év egy meghatározott
naptári időszakában – nem működik.
(3) Ha a kézigyógyszertár működtetésére adott engedélyben megjelölt településen közforgalmú gyógyszertár
vagy fiókgyógyszertár működtetését engedélyezik, ezek
megnyitása napjával a kézigyógyszertár működtetésre vonatkozó engedély módosításáról, illetve visszavonásáról
intézkedni kell.
(4) A kézigyógyszertárban tartható gyógyszereket csak
közforgalmú gyógyszertárból lehet beszerezni.
(5) A háziorvos a kézigyógyszertárból csak a nyilvántartásában szereplő beteg részére és csak az általa rendelt
gyógyszert szolgáltathatja ki a sürgős szükség esetét
kivéve.
(6) A külön jogszabály szerinti – árhoz nyújtott támogatással történő gyógyszerrendelésre jogosító – szerződésben az egészségbiztosítási szerv a szakmailag megalapozott, hatékony és gazdaságos gyógyszerrendelés szakmai
szabályaira figyelemmel meghatározhatja a háziorvos kézigyógyszertárából kiszolgáltatható közfinanszírozott
gyógyszerek körét.
A gyógyszertár működésének engedélyezése 53. § (1) A gyógyszertár működtetése akkor kezdhető
meg, ha
a) a működtető gyógyszertár működésével összefüggésben okozott kár megtérítésére felelősségbiztosítással
rendelkezik és
b) a gyógyszertár berendezése, felszerelése és készlete
a külön jogszabályban meghatározott feltételeknek megfelel.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti biztosítási szerződést a tevékenység megkezdése előtt az egészségügyi államigazgatási szervnek be kell mutatni és a gyógyszertár
megnyitását be kell jelenteni.
54. § (1) A gyógyszertárak működtetését az egészségügyi államigazgatási szerv ellenőrzi. A működési engedélyt – a tudomásra jutást követő 5 napon belül – visszavonja, ha az ellenőrzése során megállapítja, hogy a gyógyszertár működtetője a működés szakmai szabályait, illetve
a) a gyógyszerek készletben tartására,
b) a szolgálati rendre,
c) a gyógyszer kiadására – ideértve a gyógyszer árára –,
valamint
d) a gyógyszertár berendezésére, felszerelése és a for
galmazható termékekre
vonatkozó előírásokat ismételten és súlyosan megsérti.
(2) A működési engedélyt az (1) bekezdésben foglaltakon túl a működési engedély visszavonására okot adó körülményekről való tudomásszerzéstől számított 15 napon
belül határozattal vissza kell vonni akkor is, ha
a) közforgalmú gyógyszertár a működését a működési
engedély jogerőre emelkedésétől számított egy éven belül
nem kezdi meg, vagy a 49. § (3) bekezdése szerinti feltételeknek – amennyiben ezt vállalta – nem tesz eleget;
b) a kézigyógyszertár
ba) működési engedélyében megjelölt településen köz
forgalmú vagy fiókgyógyszertár kezdi meg működését,
bb) tartására jogosult személy már nem felel meg az en
gedély megadásához szükséges feltételeknek;
c) a gyógyszertár hatósági ellenőrzésére jogosult szer
vek ellenőrzéseik során olyan hiányosságot állapítottak
meg, amely miatt a gyógyszertár működését két éven belül
ismételten fel kell függeszteni;
d) az intézeti gyógyszertár működési engedélyét vissza
kell vonni, ha a fekvőbeteg gyógyintézet megszűnik.
(3) A működési engedélyt a (2) bekezdés
a) a) pontjában foglalt esetben a határidő elteltével,
b) b) pontjában foglalt esetben a változás bekövetkezé
sének napjával,
c) c) pontjában foglalt esetben a tudomásszerzés nap
jával
kell visszavonni. Gyógyszerellátási garanciák 55. § (1) Gyógyszert a betegek, fogyasztók, orvosok,
valamint állatorvosok részére – ha jogszabály másként
nem rendelkezik – gyógyszertárak szolgáltathatnak ki.
(2) A gyógyszertár a betegforgalom számára nyitva álló
helyiségében, illetve – amennyiben ilyennel rendelkezik –
honlapján köteles tájékoztató rendszert működtetni vagy
már működő elektronikus tájékoztató rendszerhez a díjmentes hozzáférést biztosítani. A tájékoztatónak alkalmasnak kell lenni az egymással helyettesíthető gyógyszerek, illetve gyógyászati segédeszközök esetében a gyógyszertárban forgalmazott azonos funkcionális csoportba
tartozó termékek árainak összehasonlítására, valamint,
hogy a vásárló, fogyasztó – a vény nélküli gyógyszerek
esetében – a gyógyszer alkalmazásával kapcsolatos információkhoz a vásárlásról szóló döntését megelőzően is
hozzájuthasson. Fogyatékos személyek, illetve segítségre
szorulók számára az alkalmazáshoz szükséges információk megszerzéséhez a gyógyszer kiszolgáltatója segítséget nyújt.
(3) A gyógyszertár a közfinanszírozásban részesülő
gyógyszerek kiszolgáltatása során legfeljebb az egészségbiztosítási szerv által a támogatás alapjául elfogadott ár és
a támogatási összeg különbözeteként meghatározott térítési díj összegét számíthatja fel a gyógyszer kiadása során.
(4) A gyógyszertárak kötelesek készletben tartani a
gyógyszereknek külön jogszabályban meghatározott körét
és mennyiségét. Közfinanszírozásban részesülő gyógyszerek forgalmazására szerződést kötött gyógyszertár ellátási
kötelezettségének tartalmára – a gyógyszerek választéká
ra, a készleten nem lévő gyógyszerek későbbi kiadására,
kiadási árára, a támogatások elszámolásának szabályaira –
az egészségbiztosítási szerv a szerződésében további részletes feltételeket állapíthat meg.
(5) Gyógyszer 14 év alatti személynek nem szolgáltatható ki. A gyógyszer kiszolgáltatója – saját eljárási jogosultságának kérésre történő igazolását követően – életkorának hitelt érdemlő igazolására hívhatja fel a gyógyszert
kiváltani, vásárolni kívánó személyt. Az életkor megfelelő
igazolásának hiányában a gyógyszer kiszolgáltatását meg
kell tagadni.
(6) A gyógyszertár számára – az intézeti gyógyszertár
kivételével – közfinanszírozott gyógyszer ellenérték nélkül nem adható, nem szállítható és nem ajánlható fel.
(7) A gyógyszertárak működésének személyi és tárgyi
feltételeit, ideérve a helyiségeinek, berendezésének, felszerelésének körét, szükséges mértékét, valamint az informatikai és nyilvántartási rendszerére vonatkozó követelményeket jogszabály állapítja meg. A közforgalmú gyógyszertár egyes magisztrális gyógyszerkészítési feladatainak
ellátására másik közforgalmú gyógyszertárral megállapodást köthet. A megállapodást az egészségügyi államigazgatási szervnek be kell mutatni.
Személyes gyógyszertár működtetési jog 56. § (1) Közforgalmú gyógyszertárat működtetni – a
fekvőbeteg gyógyintézet által működtetett közforgalmú
gyógyszertár kivételével – csak az egészségügyi államigazgatási szerv által engedélyezett személyi jogos gyógyszerész szakmai vezetése mellett lehet. A személyi jog engedélyezését a jogszabályi feltételeket teljesítő gyógyszerész kezdeményezheti.
(2) Személyi jog annak a gyógyszerésznek engedélyezhető, aki a gyógyszerészi diploma megszerzését követően,
az Európai Gazdasági Térség (a továbbiakban: EGT) tagállamának, illetve az Európai Közösséggel vagy az
EGT-vel megkötött nemzetközi szerződés alapján az EGT
tagállamával azonos jogállást élvező államnak (a továbbiakban együtt: EGT-tagállam) a területén működő közforgalmú, fiók- vagy intézeti gyógyszertárban – a (3) és
(4) bekezdésekben foglalt kivételekkel – legalább ötéves
szakmai gyakorlatot szerzett (a továbbiakban: szakmai
gyakorlat). A személyi jog engedélyezésére irányuló eljárás során az EGT-tagállam területén kívüli államban szerzett szakmai gyakorlat is figyelembe vehető.
(3) Kétéves szakmai gyakorlat szükséges annak a
gyógyszerésznek, aki
a) a gyógyszerészettel összefüggő
aa) tudományos, oktatási,
ab) közigazgatási;
b) gyógyszergyártási, gyógyszer-kereskedelmi;
c) az Európai Unió tagállamán, illetve az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államon kívüli ország gyógyszertárában gyógyszerészi
tevékenységet legalább három évig folytatott, és e tevékenység megszűnésétől három év még nem telt el [az
a)–c) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: szakirányú
gyakorlat].
(4) Egy év szakmai gyakorlat szükséges annak a gyógyszerésznek, aki
a) tíz évet meghaladó szakmai gyakorlattal rendelkezik, b) a (3) bekezdésben meghatározott szakirányú gyakorlattal rendelkezik,
és annak felhagyása óta három év még nem telt el.
(5) A (3) és (4) bekezdés szerinti három évet a tevékenység felhagyása és a kérelem benyújtásának időpontja között kell vizsgálni.
57. § (1) Nem engedélyezhető személyi jog annak a
gyógyszerésznek,
a) akitől a személyi jogot visszavonták, a visszavonásról rendelkező határozat jogerőre emelkedésétől számított
5 évig,
b) akit szándékos bűncselekmény miatt jogerősen szabadságvesztésre elítéltek, vagy a gyógyszerész foglalkozástól eltiltottak, mindaddig, amíg nem mentesül a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól.
(2) A személyi jogról az egészségügyi államigazgatási
szervhez tett írásbeli bejelentéssel lehet lemondani. A személyi jog alapján működtetett közforgalmú gyógyszertár
működése a lemondás bejelentésétől számított hat hónapon belül nem szüntethető meg, kivéve, ha a településen
másik közforgalmú gyógyszertár kezdi meg a működését.
58. § A személyi jog gyakorlására vonatkozó engedélyt
vissza kell vonni, ha
a) a személyi jog jogosultja a személyi jog engedélyezése iránti eljárás során az ügy érdemi elbírálása szempontjából rosszhiszemű volt,
b) a személyi jog jogosultja közforgalmú gyógyszertárat vezet és
ba) e tevékenysége gyakorlása során a közforgalmú
gyógyszertárba három éven belül legalább két alkalommal
a személyi jog jogosultjának felróható okból az egészségügyi államigazgatási szerv hatósági vezetőt rendelt ki,
vagy
bb) az egészségügyi államigazgatási szerv ismételt figyelmeztetése ellenére a közforgalmú gyógyszertárat nem
személyesen vezeti,
c) a személyi jog jogosultját bűncselekmény miatt jogerősen szabadságvesztésre ítélték, vagy a gyógyszerész
foglalkozástól eltiltották.
59. § (1) A személyi jog megszűnik, ha
a) a személyi jog jogosultja
aa) arról lemondott,
ab) meghalt;
b) a személyi jogot visszavonó határozat jogerőre
emelkedett.
(2) A személyi jog visszavonásáról az egészségügyi államigazgatási szerv dönt.
60. § Az egészségügyi államigazgatási szerv a személyi
joggal rendelkező gyógyszerészekről nyilvántartást vezet.
A nyilvántartás tartalmazza a személyi jog jogosultjának
a) nevét,
b) születési helyét és idejét,
c) gyógyszerészi működési nyilvántartási számát,
d) a személyi jogot engedélyező határozat számát.
A gyógyszertárak vezetése 61. § (1) Gyógyszertárat – a kézigyógyszertár kivételével – csak gyógyszertár vezetésére jogosult gyógyszerész
vezethet.
(2) Gyógyszertár vezetésére az a gyógyszerész jogosult,
aki
a) magyar egyetemen gyógyszerész diplomát szerzett,
vagy külföldi egyetemen szerzett gyógyszerészi diplomáját honosították vagy egyenértékűvé nyilvánították, illetve
elismerték,
b) a gyógyszerészek működési nyilvántartásában szerepel. (3) A külföldi állampolgár gyógyszerésznek a (2) bekezdésben felsorolt feltételeken túl külön jogszabályban
meghatározottak szerint igazolnia kell a magyar nyelvben
való jártasságát is.
(4) Nem lehet gyógyszertár vezetője
a) aki cselekvőképességet korlátozó vagy kizáró gond
nokság alatt áll,
b) akit a bíróság jogerős ítéletével a gyógyszerészi fog
lalkozástól eltiltott, az eltiltás tartama alatt. 62. § (1) A közforgalmú gyógyszertárat – ha e törvény
másként nem rendelkezik – személyi joggal rendelkező
gyógyszerész vezeti. A személyi jog jogosultja a közforgalmú gyógyszertár vezetését – személyi joggal rendelkező más gyógyszerész, felelős vezető és a hatósági vezető
kivételével – más személynek nem adhatja át.
(2) A gyógyszertár vezetője – az általa vezetett közforgalmú gyógyszertárhoz tartozó fiókgyógyszertár és a 86. §
(2) bekezdés szerinti fiókgyógyszertárból átalakult közforgalmú gyógyszertár kivételével – csak egy gyógyszertárat vezethet, más gyógyszertárban munkaviszonyt vagy
közalkalmazotti jogviszonyt nem létesíthet.
(3) A gyógyszertár vezetője felelős a gyógyszertárban
– ideértve a közforgalmú gyógyszertárhoz tartozó fiókgyógyszertárakat is – folyó szakmai munka felügyeletéért.
Szakmai felügyeleti jogkörében eljárva a személyzet te
kintetében szakmai ellenőrzési és utasításadási joggal rendelkezik. 63. § (1) Amennyiben a személyi jog jogosultja a
gyógyszertár személyes vezetési kötelezettségének meghatározott ideig eleget tenni nem tud, a gyógyszertár vezetéséről felelős vezető alkalmazásával is gondoskodhat.
(2) Felelős vezető az a gyógyszerész lehet, aki megfelel
a 61. § (2) bekezdésében foglalt feltételeknek.
(3) Ha a felelős vezető alkalmazására hatvan napot meg
nem haladó időtartamra van szükség, a felelős vezető alkalmazását az egészségügyi államigazgatási szervnek be
kell jelenteni.
(4) Ha a felelős vezető alkalmazására előreláthatólag
hatvan napot meghaladó időtartamra van szükség, a felelős vezető alkalmazásához az egészségügyi államigazgatási szerv engedélye szükséges.
(5) A felelős vezető alkalmazására adott engedélyt
vissza kell vonni, ha
a) a személyi jog megszűnik, a személyi jog megszűnésének napján,
b) a felelős vezető számára a személyi jogot engedélyezik, a személyi jogot engedélyező határozat jogerőre emelkedésének napján,
c) a felelős vezető neki felróható okból a gyógyszertár
működtetését nem biztosítja, vagy a gyógyszertárba hatósági vezető kirendelése szükséges.
(6) A gyógyszerészi oklevéllel nem rendelkező személy
gyógyszer készítésénél csak gyógyszerész felügyelete és
irányítása mellett segédkezhet. Csomagküldés, illetve házhozszállítás útján kiszolgált gyógyszer esetén a gyógyszertár vezetője felelős a kiszolgálás szakszerűségéért és
pontosságáért. Kizárólag orvosi rendelvényre kiadható
gyógyszert csak gyógyszerész vagy gyógyszertári szakasszisztens szolgáltathat ki. A gyógyszerek kiadására vonatkozó jogosultságot, valamint a gyógyszertár szaktevékenységének ellátásában részt vevő gyógyszerészi oklevéllel nem rendelkező dolgozók képesítési feltételeit külön jogszabály állapítja meg.
A gyógyszertárak állami felügyelete 64. § (1) A gyógyszertárak felügyelete állami feladat. A
gyógyszertárak szakmai felügyeletét az egészségügyi államigazgatási szerv gyakorolja. A gyógyszertár által forgalmazott, gyógyszernek nem minősülő egyéb termékek
tekintetében a külön jogszabály szerinti, hatósági ellenőrzéssel kapcsolatos feladatokat a fogyasztóvédelmi hatóság
látja el.
(2) Az egészségügyi államigazgatási szerv a szakmai
felügyelet keretében megtett – külön jogszabályban foglalt –
intézkedésekről az egészségbiztosítási szervet és az egészségbiztosítási felügyeleti hatóságot tájékoztatja.
65. § Az egészségügyi államigazgatási szerv a közforgalmú gyógyszertár vezetésére hatósági vezetőt rendelhet
ki, ha a település gyógyszerellátását kizárólag egy közforgalmú gyógyszertár biztosítja és
a) a személyi jog megszűnt, vagy
b) a személyi jogról való lemondás írásbeli bejelentése
után a bejelentéstől számított 6 hónapon belül személyi
joggal rendelkező gyógyszerészt a működtető nem jelentett be, vagy
c) a személyi jog jogosultja vagy a felelős vezető lemondás nélkül, neki felróható okból a közforgalmú gyógyszertár vezetését megszüntette, vagy
d) a személyi jog jogosultja a működés szakmai szabályait, különösen gyógyszerek készletben tartására, a szolgálati rendre vonatkozó rendelkezéseket súlyosan megsérti.
66. § (1) Hatósági vezetőnek gyógyszertár vezetésére
jogosult közforgalmú gyógyszertárat nem vezető gyógyszerész rendelhető ki.
(2) A kirendelt hatósági vezető köteles a közforgalmú
gyógyszertár fenntartásához és működéséhez szükséges
intézkedéseket megtenni.
(3) A hatósági vezető javadalmazását annak a gyógyszertárnak a költségére kell biztosítani, ahová kirendelték.
(4) A hatósági vezető megbízatását a kirendelést elrendelő határozatban meghatározott időtartam letelte előtt
vissza kell vonni, ha a hatósági vezető a (2) bekezdésben
szabályozott kötelezettségeit figyelmeztetés ellenére ismételten megszegte.
II. Fejezet GYÓGYSZERTÁRON KÍVÜL TÖRTÉNŐ
GYÓGYSZERFORGALMAZÁS 67. § (1) Gyógyszertári működési engedéllyel nem rendelkező vállalkozás gyógyszer-kiskereskedelmi tevékenységet a kereskedelmi tevékenység folytatására vonatkozó
külön jogszabályokban és az e törvényben, valamint az
e törvény felhatalmazása alapján kiadott külön jogszabályokban meghatározott feltételek együttes teljesítése esetén folytathat.
(2) A gyógyszertáron kívüli gyógyszer-kiskereskedelmi
tevékenység keretében az a gyógyszer forgalmazható,
amely
a) gyógyszertárban orvosi rendelvény nélkül is kiadható, és
b) alkalmazását megelőzően az öndiagnózis egyértelműen felállítható, tévedés valószínűtlen vagy nem jár súlyos egészségügyi következményekkel, és
c) veszélyessége (mellékhatás, kölcsönhatás) még jelentősebb mértékű túladagolás esetén sem nagy.
A tevékenység engedélyezésének feltételei 68. § (1) A külön jogszabály alapján működési engedéllyel rendelkező üzlet gyógyszert akkor forgalmazhat,
ha az egészségügyi államigazgatási szerv erre engedélyt
adott. Az egészségügyi államigazgatási szerv a gyógyszer
kiskereskedelmi forgalmazására jogosító engedély másolatát az üzlet működési engedélyét kiadó hatóságnak is
megküldi. Az egészségügyi államigazgatási szerv a
gyógyszerforgalmazásra jogosító engedélyt megadja, ha
az üzlet megfelel az e törvényben, illetve a külön jogszabályban foglalt követelményeknek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti üzlet gyógyszert akkor forgalmazhat, ha
a) biztosítja a gyógyszerek biztonságos és a többi árucsoporttól elkülönített – az egyes gyógyszerek forgalomba
hozatali engedélyében meghatározott – szakszerű tárolását
és eltartását, valamint
b) az üzlet nyitvatartási ideje alatt folyamatosan rendelkezésre álló, a fogyasztók részére a gyógyszerek biztonságos alkalmazásához szükséges tájékoztatást nyújtó minősített információs rendszert működtet vagy már működő
elektronikus információs rendszerhez díjmentes hozzáférést biztosít,
c) az egészségügyi államigazgatási szervnek bejelenti
azt a személyt, aki az adott üzletben felelős a gyógyszerekkel kapcsolatos jogszabályi előírások érvényesítéséért.
(3) A gyógyszer-kiskereskedelmi forgalmazási engedéllyel rendelkező üzlet gyógyszereket csak gyógyszer-nagykereskedelmi tevékenység folytatására jogosulttól szerezhet be, és csak fogyasztónak adhatja tovább.
69. § (1) Az üzletben a gyógyszer a fogyasztók számára
közvetlenül hozzáférhető helyen nem helyezhető el, kizárólag zárható szekrényben tárolható.
(2) A gyógyszerek, illetve a gyógyszerek egy meghatározott csoportjának az egy vásárlás során kiadható gyógyszerek mennyiségét külön jogszabály korlátozhatja.
(3) Gyógyszer csak 14. életévét betöltött személy számára értékesíthető.
(4) A (3) bekezdésben foglalt korlátozás érvényesítése
érdekében a gyógyszer-kiskereskedelmi tevékenységet
folytató feladatkörében eljáró személy kétség esetén – saját eljárási jogosultságának kérésre történő igazolását
követően – életkorának hitelt érdemlő igazolására hívhatja
fel a gyógyszert vásárolni kívánó személyt. Az életkor
megfelelő igazolásának hiányában a gyógyszer kiszolgáltatását meg kell tagadni.
Tájékoztatási kötelezettség 70. § (1) A gyógyszer-kiskereskedelmi tevékenységet
folytató üzlet a 68. § (2) bekezdés b) pontjában foglaltakon
túl köteles a fogyasztók számára nyitva álló helyiségében
az általa forgalmazott valamennyi gyógyszer – forgalomba
hozatali engedélyében meghatározott – betegeknek szóló
tájékoztatóját nyomtatott formában is közvetlenül hozzáférhetővé tenni oly módon, hogy a vásárló, fogyasztó a
gyógyszer alkalmazásával kapcsolatos információkhoz a
vásárlásról szóló döntését megelőzően is hozzájuthasson.
(2) Az üzlet – a működését meghatározó üzletszabályzatban – köteles kijelölni azt a feladatkörében eljáró személyt, aki a 66. § (2) bekezdése, valamint az (1) bekezdés
szerinti tájékoztatás fogyatékos személyek, illetve segítségre szorulók számára is hozzáférhető és értelmezhető
megszerzéséhez megfelelő segítséget nyújt.
71. § (1) A gyógyszerek reklámozására, valamint a
gyógyszerekre vonatkozó közvetlen fogyasztói engedményekre vonatkozó rendelkezéseket a gyógyszertáron kívül
történő gyógyszerforgalmazás során is alkalmazni kell.
(2) A gyógyszertáron kívül is forgalmazható gyógyszerek körét és kiválasztásuk további szakmai szabályait, valamint a forgalmazás részletes feltételeit külön jogszabály
állapítja meg.
(3) Az e törvény 73. §-a (2)–(3) bekezdésének, valamint
a 76. § (2)–(4) bekezdésének rendelkezéseit a gyógyszertáron kívül történő gyógyszer-kiskereskedelmi tevékenység folytatása során is alkalmazni kell.
A gyógyszertáron kívüli gyógyszerforgalmazás
ellenőrzése 72. § (1) A gyógyszertáron kívül történő gyógyszer-kiskereskedelem e törvényben, illetve az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályokban meghatározott
feltételeinek hatósági ellenőrzése az egészségügyi államigazgatási szerv feladata.
(2) Az egészségügyi államigazgatási szerv az ellenőrzés
során megállapított tényállás alapján a hiányosságok, szabályszegések jellegét és súlyát mérlegelve megteszi a
szükséges intézkedéseket és ellenőrzi azok végrehajtását.
(3) Amennyiben az egészségügyi államigazgatási szerv
a hatósági ellenőrzés során megállapítja, hogy a gyógyszer-kiskereskedelmi tevékenységet folytató az e törvényben, illetve az e törvény felhatalmazása alapján kiadott külön jogszabályokban meghatározott feltételeknek nem tesz
eleget, illetve kötelezettségét megszegi, határozattal
a) elrendelheti a jogsértő állapot megszüntetését;
b) megtilthatja a jogsértő magatartás további folyta
tását;
c) kezdeményezheti az emberi életet, egészséget, testi
épséget veszélyeztető gyógyszer vagy annak gyártási tétele forgalomból történő kivonását;
d) határidővel felhívhatja az ellenőrzöttet a hiányosságok megszüntetésére, illetve a hiányosságok megszüntetéséig a gyógyszerek további forgalmazását megtilthatja;
e) ismételt jogsértés esetén az üzlet gyógyszerforgalmazásra jogosító engedélyének visszavonását kezdeményezheti.
(4) Amennyiben a jogsértő magatartást üzletlánchoz
tartozó gyógyszer-kiskereskedelmi tevékenységet folytató
követte el, a (3) bekezdés c)–e) pontjaiban meghatározott
döntés az üzletlánchoz tartozó valamennyi üzletre is kiterjeszthető.
(5) Az egészségügyi államigazgatási szerv határozatával bírságot szabhat ki azzal szemben, aki a jogsértést elkövette. A bírság többszörös jogsértés esetén halmozottan
is kiszabható.
(6) A bírság összegét az eset összes körülményeire – így
különösen a fogyasztók érdekei sérelmének körére, súlyára, a jogsértő állapot időtartamára és a jogsértő magatartás
ismételt tanúsítására – tekintettel kell meghatározni azzal,
hogy a bírság legalacsonyabb összege százezer forint, legmagasabb összege a jogsértést elkövető vállalkozásnál az
előző naptári évben a jogsértés tárgyát képező terméket tekintve elért nettó hazai árbevétel 1%-a, ami 2007-ben legfeljebb tízmillió forint lehet. A jogerősen kiszabott és be
nem fizetett bírságot adók módjára kell behajtani.
Vegyes rendelkezések 73. § (1) Gyógyszertárat működtető gazdasági társaság
a gyógyszertár szakmai vezetését, irányítását, valamint a
gyógyszertárban szakellátási feladatokat ellátó személyeket gyógyszerellátással kapcsolatos szakmai kérdésekben,
így különösen a gyógyszerek kiadása, eltartása, a gyógyszerekkel kapcsolatos betegtájékoztatási tevékenység tekintetében nem utasíthatja.
(2) Gyógyszertárat működtető nem köthet olyan szerződést, nem fogadhat el olyan előnyt, amely betegek, fogyasztók hatékony és biztonságos gyógyszerellátását sérti
vagy veszélyezteti. Gyógyszertárban szakmai feladatot ellátó személyek nem vállalhatnak olyan szerződéses kötelezettséget és nem fogadhatnak el olyan előnyt, amely korlátozhatja vagy akadályozhatja szakmai függetlenségüket,
különös tekintettel a betegekkel szemben fennálló pártatlan és tárgyszerű tanácsadási kötelezettségük teljesítésére.
(3) Nem minősül tiltott előnynek – az 55. § (6) bekezdésében meghatározottak kivételével – a kereskedelemben
szokásos ár- és más általános szerződési feltételeken alapuló engedmények szerződéseken alapuló alkalmazása, illetve a közfinanszírozásban részesülő gyógyszerek tekintetében az egészségbiztosítási szerv által alkalmazott szerződéses kötelezettségek teljesítése.
(4) Az (1)–(3) bekezdésben foglalt rendelkezések ellenőrzése az egészségbiztosítási felügyeleti hatóság hatáskörébe tartozik.
74. § (1) Közforgalmú gyógyszertárat gazdasági társaság akkor működtethet, ha a működtetett gyógyszertár
szakmai vezetését ellátó személyi jogos gyógyszerész a
gyógyszertárat működtető vállalkozásban tulajdonosi részesedéssel rendelkezik.
(2) A társasági szerződést a megalakuláskor az egészségügyi államigazgatási szervnek be kell mutatni, és a módosításokat – a változást követő harminc napon belül – be
kell jelenteni.
(3) Amennyiben közfinanszírozásban részesülő gyógyszer kiszolgáltatására szerződött gyógyszertárat működtető társaságban a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény
3. § (2) bekezdés 4. pontja szerinti értelemben – közvetlen
és közvetett módon – mértékadó befolyást gyakorló
gyógyszergyártási, gyógyszer-nagykereskedelmi engedéllyel rendelkező gazdálkodó szervezet, illetve gyógyszerek külön jogszabály szerinti támogatással történő
gyógyszerrendelésére jogosult orvos van, a befolyás gyakorlója köteles ezt a tényt az egészségbiztosítási felügyeleti hatóságnak bejelenteni.
(4) Az egészségbiztosítási felügyeleti hatóság ellenőrzi,
hogy a közfinanszírozásban részesülő gyógyszer támogatással történő forgalmazására szerződött gyógyszertár, valamint a gyógyszergyártó, -forgalmazó, illetve a támogatással történő gyógyszerrendelésre jogosult orvos között
létezik-e olyan nem kívánatos magatartás-összehangolás,
amely a betegek, fogyasztók hatékony és biztonságos
gyógyszerellátását sérti vagy veszélyezteti. Amennyiben a
nem kívánatos magatartás-összehangolás megvalósul, az
egészségbiztosítási felügyeleti hatóság kezdeményezi az
egészségbiztosítási szervnél a támogatással történő forgalmazási jogot biztosító szerződés felmondását.
75. § (1) A gyógyszertárat működtető vállalkozások
összefonódása esetén a tisztességtelen piaci magatartás és
a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tptv.) VI. fejezetében foglalt rendelkezéseket az e §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Gyógyszertárat működtető vállalkozások összefonódásához akkor kell a Gazdasági Versenyhivatal engedélye, ha
a) az érintett vállalkozáscsoportok, valamint az érintett
vállalkozáscsoportok tagjai és más gyógyszerforgalmazásban érintett vállalkozások által közösen irányított vállalkozások gyógyszer-kiskereskedelmi forgalmazásból
származó előző üzleti évben elért nettó árbevétele együttesen az egymilliárd forintot meghaladja, és
b) az érintett vállalkozáscsoportok között van legalább
egy olyan gyógyszerforgalmazásban érdekelt vállalkozáscsoport, melynek a gyógyszer-kiskereskedelmi forgalmazásból származó előző évi nettó árbevétele a vállalkozáscsoport tagjai és más vállalkozások által közösen irányított
vállalkozások e tevékenységből származó nettó árbevételével együtt százmillió forint felett van, és
c) a tervezett összefonódás eredményeképpen az irányítás alá kerülő további gyógyszertár telephelyének
ca) községben elhelyezkedő gyógyszertár esetén
25 km-es, cb) városban elhelyezkedő gyógyszertár esetén
5 km-es, vagy
cc) fővárosban elhelyezkedő gyógyszertár esetén
2 km-es
sugarú körrel meghatározott földrajzi körzetében lévő
gyógyszertárak 10%-át meghaladó számú gyógyszertár
kerülne az adott vállalkozás vagy vállalkozáscsoport közvetlen vagy közvetett irányítása alá.
(3) Nem valósítható meg olyan összefonódás, amelynek
eredményeképpen a (2) bekezdés c) pontja szerinti arány
meghaladná a 25%-át.
(4) Az (1)–(3) bekezdés szerinti rendelkezés nem érinti
a törvény hatálybalépése előtt irányítási joggal rendelkezőnek a korábban szerzett irányítási jogai gyakorlását.
(5) Az (1)–(2) bekezdésben foglalt rendelkezések alkalmazása során a használt fogalmak értelmezése tekintetében a Tptv. 23–26. §-ában használt fogalmakat kell irányadónak tekinteni.
(6) A (2) bekezdés alapján indított versenyfelügyeleti
eljárások esetén, amennyiben az összefonódásban érintett
vállalatok forgalma nem éri el a Tptv. 24. §-ában meghatározott küszöbértéket, az eljárási díja a Tptv. 62. §-ában
meghatározott érték 20%-a.
76. § (1) A közforgalmú gyógyszertárat személyi jog
alapján működtető gyógyszerész – ide nem értve azt az
esetet, amikor a személyi jog jogosultja gazdasági társaság
tagja – a társadalombiztosítási és a pénzügyi jogszabályok
alkalmazása során az egyéni vállalkozóval esik egy tekintet alá.
(2) A forgalomba hozatali engedély jogosultja a közfinanszírozásban nem részesülő gyógyszerei esetében meghatározhatja a gyógyszer kiskereskedelmi forgalmazása
során érvényesíthető legmagasabb eladási árát. A forgalomba hozatali engedély jogosultja az erről szóló nyilatkozata, illetve megállapodása egy példányát a fogyasztóvédelmi hatóságnak is megküldi.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott árnál magasabb
áron közfinanszírozásban nem részesülő gyógyszer nem
értékesíthető.
(4) A (2)–(3) bekezdésben meghatározott rendelkezések ellenőrzése a fogyasztóvédelmi hatóság hatáskörébe
tartozik.
77. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) a minőségi és hatékony gyógyszer- és gyógyászati
segédeszköz-rendelést ösztönző szabályokat,
b) a gyógyszertárak működőképességének fenntartásá
hoz nyújtandó támogatás megállapításának feltételeit, c) a gyógyszerek és a gyógyászati segédeszközök reklámozásával és ismertetésével kapcsolatosan a hatóságok
által kiszabott bírság mértékét, összegét, illetve a kiszabott
bírság pénzügyi teljesítésének feltételeire vonatkozó szabályokat
rendeletben állapítsa meg.
(2) Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy rendeletben szabályozza
a) az intézeti gyógyszertár működésének részletes
szakmai szabályait, személyi és tárgyi feltételeit, nyilvántartási kötelezettségeit, az intézeti és közvetlen lakossági
gyógyszerellátási feladatok elkülönítésével összefüggő
részletes szabályokat,
b) a gyógyszertárban forgalmazható gyógyszerek és
egyéb termékek körét, továbbá kiszolgáltatásuk részletes
szabályait,
c) a gyógyszertáron kívül forgalmazható gyógyszerek
és gyógyszernek nem minősülő gyógyhatású készítmények kiválasztásának szakmai szabályait, forgalmazásuk
személyi és tárgyi feltételeit, valamint készletezésük rendjét,
d) a gyógyszertárak szolgálati rendjét,
e) a gyógyszertárakban kötelezően készletben tartandó
gyógyszerek körét,
f) a gyógyszertár működtetéséhez szükséges helyisé
gekre, berendezésekre, felszerelésekre, eszközökre vonatkozó követelményeket, g) a gyógyszertárak nyilvántartási, ügyviteli rendjét,
h) a gyógyszerészek nyilvántartásának szabályait,
i) a gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-rendelés
hez felhasználható számítógépes program minősítésének
szabályait, j) a gyógyszerek és a gyógyászati segédeszközök reklámozására, az ismertető tevékenységre és az ismertetők
nyilvántartására vonatkozó részletes szabályokat.
(3) Felhatalmazást kap az állategészségügyért felelős
miniszter, hogy
a) az állategészségügyi intézményben működő intézeti
gyógyszertárban és az állatorvos által tartott kézigyógyszertárban forgalmazott állatgyógyászati készítmények
készletben tartására vonatkozó szabályokat,
b) a kizárólag állatgyógyászati felhasználású, kiszerelt
készítmények forgalmazási feltételeit
rendeletben állapítsa meg.
Egyéb törvények módosítása 78. § (1) Az árak megállapításáról szóló 1990. évi
LXXXVII. törvény (a továbbiakban: Ártv.) mellékletének
B) Szolgáltatások címében az
„507–34, 45-ből Humán célú gyógyszerek kereskedelmi
árrése egészségügyi,
szociális és
családügyi
miniszter”
szövegrész helyébe az „507–34, 45-ből Humán célú, a járóbeteg-ellátás keretében
társadalombiztosítási
támogatással forgalmazható gyógyszerek
és gyógyászati segédeszközök kereskedelmi árrése
egészségügyért
felelős
miniszter” szövegrész lép. (2) Az Ártv. 19/A. §-ának helyébe a következő rendelkezés lép:
„19/A. § A gyógyszerpiac átmeneti zavarainak elhárítása, kiküszöbölése vagy a gyógyszerpiac egyensúlyának
fenntartása érdekében tehető intézkedésekről külön törvény rendelkezik.”
79. § (1) Az Ebtv. 21/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„21/A. § (1) A 21. § (1) bekezdés aa) és d) pontja szerinti hatóság által – a külön jogszabály szerint – kiemelt, indikációhoz kötött támogatásban részesített gyógyszerért a
biztosított egységesen dobozonként, gyógyászati segédeszközért pedig vényenként a külön jogszabályban meghatározott összegű díjat fizet.
(2) A 21. § (1) bekezdés ab) pontjában meghatározott
magisztrális gyógyszerek árához nyújtott támogatás megállapítására vonatkozó szabályokat külön jogszabály állapítja meg.”
(2) Az Ebtv. 31. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki, egyidejűleg a jelenlegi (2)–(7) bekezdés számozása (3)–(8) bekezdésre változik:
„(2) Az egészségügyi szolgáltató gyógyszert, gyógyászati segédeszközt, valamint gyógyászati ellátást árhoz
nyújtott támogatással az egészségbiztosítási felügyeleti
hatóság által minősített, a minőségi és hatékony gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-rendelést elősegítő számítógépes rendszer alkalmazásával rendelhet.”
(3) Az Ebtv. 31. §-ának az e törvénnyel átszámozott
(3) bekezdése az alábbi e) ponttal egészül ki:
[(3) A finanszírozási szerződés mellékletét képezi:]
„e) az egészségügyi szolgáltató gyógyszer, gyógyászati
segédeszköz, valamint gyógyászati ellátás árhoz nyújtott
támogatással történő rendeléséhez alkalmazott számítógépes rendszer minősítéséről szóló jóváhagyás.”
(4) Az Ebtv. 32. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki, egyidejűleg a jelenlegi (2)–(5) bekezdés számozása (3)–(6) bekezdésre változik:
„(2) A nem finanszírozott egészségügyi szolgáltató orvosa gyógyszert, gyógyászati segédeszközt, valamint gyógyászati ellátást árhoz nyújtott támogatással az egészségbiztosítási felügyeleti hatóság által előzetesen minősített, a
minőségi és hatékony gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-rendelést elősegítő számítógépes rendszer alkalmazásával rendelhet.”
(5) Az Ebtv. 32. §-ának az e törvénnyel átszámozott
(3) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
[(3) A támogatással történő rendelésre jogosító szerződésben meg kell határozni:]
„d) gyógyszer, gyógyászati segédeszköz, valamint gyógyászati ellátás árhoz nyújtott támogatással történő rendeléséhez alkalmazott számítógépes rendszer minősítéséről
szóló jóváhagyást.”
(6) Az Ebtv. 37. §-a a következő (11) bekezdéssel egészül ki:
„(11) Amennyiben a gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök rendelésére jogosult orvos a külön törvényben és
annak felhatalmazása alapján kiadott rendeletben foglalt, a
társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök reklámozására és ismertetésére vonatkozó szabályokat megszegi, úgy – az eljáró
hatóság kezdeményezésére – a támogatással történő rendelésre való jogosultságot legfeljebb egy évre fel kell függeszteni.”
(7) Az Ebtv. 38. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) Amennyiben a gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök forgalmazására jogosult személy a külön törvényben és annak felhatalmazása alapján kiadott rendeletben foglalt, a társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök reklámozására és ismertetésére vonatkozó szabályokat megszegi,
úgy – az eljáró hatóság kezdeményezésére – a támogatással történő forgalmazást legfeljebb egy év időtartamra fel
kell függeszteni.”
80. § (1) A Grtv. 9. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
„9. § A gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök reklámozására vonatkozó különös szabályokat külön jogszabály tartalmazza.”
(2) A Grtv. 19. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A főfelügyelőség vezetője a felügyelőséget utasíthatja ideiglenes intézkedés elrendelésére.”
(3) A Grtv. 20. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A főfelügyelőség vezetője határozatának felülvizsgálata keresettel kérhető a bíróságtól. A kereset alapján indult bírósági eljárás során a polgári perrendtartásról szóló
1952. évi III. törvény XX. fejezetében foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni. A bíróság a főfelügyelőség vezetőjének határozatát megváltoztathatja.”
81. § A Gytv. 25. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Gyógyszert rendelni – a külön jogszabályban foglalt kivétellel – csak a forgalomba hozatali engedélyében
jóváhagyott alkalmazási előírásban szereplő – Vényminták Gyűjteményében szereplő készítmény esetén az ott kö-
zölt – javallatban jogosult minden orvos és fogorvos
(a továbbiakban együtt: orvos), aki az orvosi diplomához
kötött tevékenység folytatására jogosult, és a külön jogszabályban meghatározott gyógyszerrendelésre jogosító
bélyegzővel rendelkezik.”
82. § A Gytv. 33. §-a a következő f) ponttal egészül ki:
„f) a Bizottság 2005/28/EK (2005. április 8.) irányelve a
helyes klinikai gyakorlat elveinek és részletes iránymutatásainak megállapításáról az emberi felhasználásra szánt
vizsgálati gyógyszerkészítmények, valamint az ilyen termékek gyártási vagy behozatali engedélyezésének tekintetében.”
Átmeneti és záró rendelkezések 83. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2006. december 29-én lép hatályba.
(2) E törvény
a) 4–35. és 43–47. §-ai – a c) pontban meghatározott
kivételével – 2007. január 1. napján,
b) 36–42. §-ai 2007. január 15. napján,
c) 25. §-ának (2) bekezdése, valamint 34. §-ának
(3) bekezdése 2007. április 1. napján
lép hatályba.
(3) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg
a) a gyógyszertárak létesítéséről és a működésük egyes
szabályairól szóló 1994. évi LIV. törvény (a továbbiakban:
Gyltv.), valamint az azt módosító 1994. évi LIX. törvény;
b) a társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény,
valamint a gyógyszertárak létesítéséről és működésük
egyes szabályairól szóló 1994. évi LIV. törvény, továbbá a
Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény
módosításáról szóló 1995. évi CXVIII. törvény 26. §
(1)–(3) bekezdése;
c) az egészségügyet, illetőleg a gyógyszerellátást érintő egyes törvények módosításáról szóló 1999. évi LIII. törvény 32–40. §-a, 48. §-a (1) bekezdés c) pontja;
d) az egészségügyet, a gyógyszerellátást, a szociális ellátást érintő egyes törvények jogharmonizációs célú, valamint a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997.
évi LXXXIII. törvény, továbbá a társadalombiztosítási járulékfizetéssel és az egészségügyi hozzájárulással kapcsolatos törvények módosításáról szóló 2001. évi LXX. törvény 7–12. §-a, valamint a 42. §-a (5) bekezdésének
b) pontja és (6)–(7) bekezdése;
e) a gyógyszerészetet érintő egyes törvények módosításáról szóló 2002. évi XIV. törvény 1. §-a, valamint
3. §-ának (1) bekezdés a)–b) pontja és (2)–(3) bekezdése;
f) az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és
egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény 31. §-a
a hatályát veszti.
(4) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg a Gytv.
3. §-ának (8) bekezdésében a „köthet” szövegrész helyébe
a „köt” szövegrész, 4. §-ának (11) bekezdésében a „hatvan” szövegrész helyébe a „harminc” szövegrész, a „harminc” szövegrész helyébe a „hatvan” szövegrész lép.
(5) 2007. január 1-jén hatályát veszti
a) a Gytv. 1. §-ának 27. és 28. pontja, 2. §-ának (1) be
kezdésében az „ismertetésére” szövegrész, 16. §-ának
(5) bekezdése, 22–23. §-a,
b) a Grtv. 2. §-ának j)–l), w) pontja, 10. §-a, 15. §-ának
(2) bekezdése, 18. §-ának (5) bekezdése, 25. §-ának
a) pontja, 20. §-ának (1) bekezdésében az „Az OGYI döntése ellen fellebbezésnek helye nincs.” szövegrész,
c) az Ebtv. 83. §-a (2) bekezdésének p) pontja.
(6) 2007. január 1-jén az Ebtv.
a) 31. §-ának az e törvény 79. §-ának (2) bekezdésével
átszámozott
aa) (6) bekezdésében „a (4) bekezdésben” szövegrész
helyébe „az (5) bekezdésben” szövegrész,
ab) (8) bekezdésében a „(6) bekezdésben” szövegrész
helyébe a „(7) bekezdésben” szövegrész,
b) 33. §-a (1) bekezdésének c) pontjában és 33/A. §-a
(1) bekezdésének b) pontjában a „32. § (2) bekezdésének
c) pontjában” szövegrész helyébe a „32. § (3) bekezdésének c) pontjában” szövegrész,
c) 37. §-ának (6) és (7) bekezdésében a „32. § (3) bekezdése” szövegrész helyébe a „32. § (4) bekezdése” szövegrész
lép.
(7) E törvény 49. §-ának (1)–(3) bekezdése helyébe
2010. január 1. napján a következő rendelkezés lép, egyidejűleg a jelenlegi (4) bekezdés számozása (2) bekezdésre
változik:
„(1) Közforgalmú gyógyszertár működtetését az e törvényben, valamint a külön jogszabályokban meghatározott feltételek teljesítése esetén az egészségügyi államigazgatási szerv engedélyezi.”
84. § (1) A 36. § (1)–(4) bekezdésének alkalmazása során a 2007. évben tárgyéven a 2007. január 15-étől 2007.
december 31-éig terjedő időszakot kell érteni. A 36. §
(4) bekezdésében meghatározott fizetési kötelezettséget a
2007. évben legfeljebb a 2007. január 15-étől 2007. december 31-éig terjedő időszakra vetített időarányos rész
után kell teljesíteni.
(2) A 37. § (1)–(2) bekezdésének alkalmazása során a
2007. évben január tárgyhónapon a 2007. január 15-étől
2007. január 31-éig terjedő időszakot kell érteni.
(3) A 37. § (3) bekezdésének alkalmazása során a 2007.
évben január tárgyhónapon a 2007. január 15-étől 2007.
január 31-éig terjedő időszakot kell érteni azzal, hogy ezen
időszak tekintetében előleg fizetésére akkor kötelezett a
közforgalmú gyógyszertár működtetésére jogosult, ha a
közfinanszírozott gyógyszerek forgalmazásából származó
árréstömege a 39. § (1) bekezdésében meghatározott
összeg egyhuszonnegyed részét meghaladja, és az előleg
fizetése során a 39. § (2) bekezdésében meghatározott sávhatárok egyhuszonnegyed részének megfelelő összegeket
kell alkalmazni.
(4) A 42. § (6) bekezdésének alkalmazása során a 2007.
évben január tárgyhónapon a 2007. január 15-étől 2007.
január 31-éig terjedő időszakot kell érteni azzal, hogy ezen
időszak tekintetében előleg fizetésére akkor kötelezett a
forgalomba hozatali engedély jogosultja, ha a támogatott
gyógyszerek után kifizetett tárgyhavi támogatás – a különkeretes gyógyszerekre és a különös méltánylást érdemlő
körülmények esetén gyógyszertámogatásra fordítható
összeget nem tartalmazó – összege meghaladja a 287 milliárd forint egyhuszonnegyed részét.
85. § (1) E törvény hatálybalépésétől számított 30 napon
belül az egészségügyi államigazgatási szerv nyilvántartást
hoz létre
a) a gyógyszertárakról, típusonkénti bontásban,
b) a személyi joggal rendelkező gyógyszerészekről, va
lamint
c) előkészíti a gyógyszer-kiskereskedelmi tevékenysé get folytató üzletek nyilvántartási rendszerét.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül
az egészségügyi államigazgatási szerv előkészíti a hatósági vezetők nyilvántartási rendszerét.
(3) A (2) bekezdésben említett nyilvántartás tartalmazza
a nyilvántartott személy
a) nevét, születési idejét,
b) belföldi lakó-, illetve tartózkodási helyét,
és az ezekben bekövetkezett változásokra vonatkozó
adatokat. 86. § (1) E törvény hatálybalépésekor már működő fiókgyógyszertárak az e törvény hatálybalépését követő
12. hónap első napjától e törvény és e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok előírásai alapján működhetnek.
(2) A törvény hatálybalépésekor már működő fiókgyógyszertár működtetője kérheti a gyógyszertár közforgalmú gyógyszertárrá történő átminősítését. Ez esetben a
működtetőnek a közforgalmú gyógyszertár helyiségeire és
berendezéseire vonatkozó kötelezettségeket legkésőbb az
(1) bekezdésben meghatározott határidőig kell teljesítenie.
(3) E törvény hatálybalépésekor már működő intézeti
gyógyszertárak az e törvény hatálybalépését követő
12. hónap első napjától e törvény és e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok előírásai alapján működhetnek.
(4) A (2)–(3) bekezdésekben szabályozott esetben a
gyógyszertár vezetésére, a gyógyszertárakra, a gyógyszerellátásra vonatkozó szabályokat értelemszerűen alkalmazni kell.
(5) Az e törvény hatálybalépésekor hozzátartozói személyi joggal rendelkező személyek közforgalmú gyógyszertárat – az e törvény hatálybalépését megelőző napon
hatályos Gyltv. hozzátartozói személyi jog alapján történő
közforgalmú gyógyszertár működtetésre vonatkozó szabályainak megfelelően – legfeljebb a hozzátartozói személyi
joggal rendelkezők nyilvántartásában feltüntetett jogosultsági időtartamig működtethetnek.
(6) Az e törvény hatálybalépésekor már működő gyógyszertárak esetében az e törvény 55. §-ának (2) és (6) bekezdésében foglalt feltételeket legkésőbb 2007. július 1-jéig
kell teljesíteni.
(7) A Magyar Gyógyszerész Kamara az e törvény hatálybalépését követő 15 napon belül a személyes gyógyszertár működtetési jogra vonatkozó ügyek iratanyagát,
valamint a Gyltv. 45. § (1) bekezdésének ba) és bb) pontja,
továbbá a 45. § (2) bekezdés b), c) pontja szerinti nyilvántartásokat köteles az egészségügyi államigazgatási szervnek átadni.
87. § (1) Az e törvény 22–35. §-ában foglalt rendelkezéseket az e törvény hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
(2) A 33. § (4) bekezdésének b) pontja szerinti közleményt első alkalommal 2007. január 1-jén kell közzétenni.
(3) E törvény 12. §-ának (3) bekezdésében foglalt
gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ismertetésre jogosító engedélyt a gyógyszer forgalomba hozatali engedélyének jogosultja, illetve a gyógyászati segédeszköz gyártója, vagy meghatalmazott képviselője 2007. július 1. napjáig köteles megkérni. 2007. július 1. napját követően ezen
engedély hiányában ismertetői tevékenység nem folytatható.
(4) E törvény 14. §-a (6) bekezdésének b) pontjában
foglalt jelentési kötelezettséget első ízben a 2007. év tekintetében 2008. február 15-ig kell teljesíteni.
(5) Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy rendeletben határozza meg azt az időpontot,
amelyet követően társadalombiztosítási támogatással csak
a 45. § (1) bekezdésében meghatározott számítógépes
program segítségével kiállított vényre szolgáltatható
ki gyógyszer, gyógyászati segédeszköz és gyógyászati
ellátás.
(6) A törvény hatálybalépésekor már forgalomban lévő
gyógyszernek nem minősülő gyógyhatású készítmények
reklámozása során – 2011. április 1-jéig – a törvény
17–18. §-ait alkalmazni kell. Gyógyszernek nem minősülő
gyógyhatású készítmény működési engedéllyel rendelkező, gyógyszerek forgalmazására jogosult üzletben is forgalmazható a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően.
88. § (1) Ez a törvény – a végrehajtására kiadott jogszabályokkal együtt – a következő uniós jogi aktusoknak való
megfelelést szolgálja:
a) az Európai Parlament és a Tanács – 2002/98/EK,
2004/24/EK és 2004/27/EK irányelvével, valamint a
Bizottság 2003/63/EK irányelvével módosított –
2001/83/EK irányelve (2001. november 6.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről,
b) a Tanács 89/105/EGK irányelve (1988. december
21.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek árának
megállapítását, valamint a nemzeti egészségbiztosítási
rendszerekbe történő felvételüket szabályozó intézkedések átláthatóságáról,
c) a Tanács – 85/484/EGK és 90/658/EGK irányelvével, az Európai Parlament és a Tanács 2001/19/EK irányelvével, továbbá a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság,
a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a
Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák
Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az
Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról
szóló okmánnyal – módosított 85/433/EGK irányelve a
gyógyszerész oklevelek, bizonyítványok és képesítés
megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről és az egyes gyógyszerész tevékenységekre
vonatkozóan a letelepedés szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő intézkedésekről,
d) a Bizottság 2005/28/EK (2005. április 8.) irányelve a
helyes klinikai gyakorlat elveinek és részletes iránymutatásainak megállapításáról az emberi felhasználásra szánt
vizsgálati gyógyszerkészítmények, valamint az ilyen termékek gyártási vagy behozatali engedélyezésének tekintetében.
(2) A 18. § (7) bekezdése a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti
együt tműködésrő l szó ló , 2004 . ok tóber 27- i
2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
4. cikke (1) bekezdésének végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapítja meg a fogyasztóvédelmi hatóság és a gyógyszerészeti államigazgatási szerv feladatkörében.
89. § A Kormány 2007. szeptember 30-ig jelentést terjeszt az Országgyűlés elé jelen törvény szabályozási céljainak gyakorlati megvalósulásáról, valamint elvárt és
tényleges hatásainak összevetéséről.
Sólyom László s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke