text:
26/2003. (V. 30.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendelet törvényességének vizsgálatára irányuló indítvány alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Budapest
Főváros VII. Kerület Erzsébetváros Önkormányzata Kép
viselő-testülete által a helyi építés átmeneti szabályairól
alkotott 15/1999. (VII. 1.) számú önkormányzati rendelet
törvénysértő, ezért azt 2003. december 31-i hatállyal megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. A fővárosi közigazgatási hivatal vezetője — miután a
képviselő-testület törvényességi észrevételével nem értett
egyet — a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV.
törvény 99. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján az Alkotmánybírósághoz fordult. Az indítványában a Budapest Főváros VII. Kerület Erzsébetváros
Önkormányzata Képviselő-testülete által a helyi építés
átmeneti szabályairól alkotott 15/1999. (VII. 1.) számú
önkormányzati rendelet (a továbbiakban: Ör.) törvényellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte.
Az Ör. az indítványozó álláspontja szerint azért törvénysértő, mert a rendelet megalkotása során nem folytatták le
az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.
évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: É t.) 9. §
(2)—(6) bekezdésében szabályozott egyeztetési eljárást,
így a képviselő-testület az É t. 9. § (7) bekezdésének figyelmen kívül hagyásával döntött az Ör. elfogadásáról. Az
indítványozó kifejti, hogy — mivel az Ét.-nek az eljárás
rendjére vonatkozó szabályai nem tesznek különbséget a
helyi építési szabályok megalkotása tekintetében aszerint,
hogy a szabályozás átmeneti vagy végleges jellegű — az Ét.
9. §-ában meghatározott eljárási rendelkezések nem csak a
végleges helyi építésügyi szabályzat elfogadása során,
hanem az építés átmeneti szabályainak megalkotására is
irányadók.
II. Az Alkotmánybíróság az alábbi jogszabályi rendelkezések figyelembevételével hozta meg döntését:
A helyi önkormányzat képviselő-testületének rendeletalkotási jogkörét az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése és az
Ö tv. 16. § (1) bekezdése szabályozza.
Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése a következő rendelkezést tartalmazza:
,,(2) A helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.’’
Az Ö tv. 16. § (1) bekezdése kimondja:
,,(1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályo
zott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.’’
A helyi önkormányzatoknak az építésügyi szabályok
megalkotására irányuló hatásköre az Ét. felhatalmazásán
alapul. A fővárosi kerületi önkormányzat képviselő-testületének e rendelet megalkotására irányuló hatásköre az Ét.
14. § (3) bekezdésén alapul:
,,(3) A fővárosi kerületi önkormányzatnak — a fővárosi
építési keretszabályzat keretein belül — a kerület egészére
vonatkozóan kerületi építési szabályzatot kell megállapítania.’’
A helyi építési szabályzat által szabályozandó társadalmi
viszonyok körét az É t. 13. §-a határozza meg:
,,13. § (1) Az építés helyi rendjének biztosítása érdekében a települési önkormányzatnak az országos szabályoknak megfelelően, illetve az azokban megengedett eltérésekkel a település közigazgatási területének felhasználásával és beépítésével, továbbá a környezet természeti, táji és
épített értékeinek védelmével kapcsolatos, a telkekhez fűződő sajátos helyi követelményeket, jogokat és kötelezettségeket helyi építési szabályzatban kell megállapítania.
(2) A helyi építési szabályzatnak tartalmaznia kell legalább:
a) a bel- és külterület(ek) lehatárolását (belterületi határvonal),
b) a beépítésre szánt területek, illetőleg az azokon belüli
egyes területrészek (építési övezetek) lehatárolását, azok felhasználásának, beépítésének feltételeit és szabályait,
c) a beépítésre nem szánt területek tagozódását, az
egyes övezetek lehatárolását, felhasználásuk és az azokon
történő építés feltételeit, szabályait,
d) a különböző célú közterületek felhasználása és az
azokon történő építés feltételeit és szabályait, továbbá
e) a helyi építészeti értékvédelemmel,
f) a védett és a védő területekkel, valamint
g) a 17. § szerinti sajátos jogintézmények alkalmazásával
érintett területek lehatárolását, valamint az azokkal kapcsolatos előírásokat.
(3) A helyi építési szabályzat készülhet a település
közigazgatási területére egyszerre vagy részterületenként
fokozatosan a (4) bekezdés előírásainak figyelembevételével.
(4) Helyi építési szabályzatot kell készíteni — legalább
telektömbre kiterjedően —
a) az újonnan beépítésre vagy jelentős átépítésre kerülő (pl. rehabilitációs) területekre,
b) a természeti adottság, a településszerkezet, az építés,
az építészeti örökség vagy a rendeltetés szempontjából
különös figyelmet igénylő védett területek (pl. kiemelt
üdülőterület, gyógyhely, műemléki jelentőségű terület)
egészére, valamint
c) minden más olyan esetben, amikor azt az építés helyi
rendjének biztosítása egyébként szükségessé teszi.’’
A helyi építésügyi szabályzat elfogadásának rendjéről az
É t. 9. §-a az alábbiak szerint rendelkezik:
,,9. § (1) A helyi építési szabályzatot és a településrendezési terveket az országos településrendezési szakmai
előírások figyelembevételével, továbbá a külön jogszabály
ban meghatározott fogalmak és jelkulcsok alkalmazásával
kell elkészíteni.
(2) A helyi építési szabályzat és a településrendezési
tervek kidolgozása során:
a) az érintett állampolgárok, szervezetek, érdekképviseleti szervek véleménynyilvánítási lehetőségét biztosítani
kell, ennek érdekében a helyben szokásos módon az érintettek tudomására kell hozni kidolgozásuk elhatározását,
amelynek keretében
aa) meg kell határozni a rendezés alá vont területet,
ab) ki kell nyilvánítani általános célját és várható hatását, hogy az érintettek azzal kapcsolatban javaslatokat és
észrevételeket tehessenek;
b) az államigazgatási szerveket, valamint az érintett települési önkormányzati szerveket az előkészítésbe be kell
vonni úgy, hogy azok a megkeresés kézhezvételétől számított 15 napon belül írásos állásfoglalásukban ismertessék
a település fejlődése és építési rendje szempontjából jelentős terveiket és intézkedéseiket, valamint ezek várható
időbeli lefolyását, továbbá a hatáskörükbe tartozó kérdésekben a jogszabályon alapuló követelményeket;
c) az érintett terület lakosságának életkörülményeiben
bekövetkező hátrányos következmények elhárítása vagy
csökkentése érdekében figyelemmel kell lenni az érintettek értékrendjére, szociális helyzetére, ezek várható változására, továbbá vizsgálni kell a lakosság életkörülményeit
és igényeit.
(3) A helyi építési szabályzatot és a településrendezési
terveket a megállapítás, illetve a jóváhagyás előtt a polgármesternek (főpolgármesternek) véleményeztetnie kell a
külön jogszabályban meghatározott államigazgatási, az
érintett települési önkormányzati és érdekképviseleti
szervekkel, valamint társadalmi szervezetekkel, amelyek
21 napon belül adhatnak írásos véleményt.
(4) Az eltérő vélemények tisztázása érdekében a polgármesternek (főpolgármesternek) egyeztető tárgyalást kell
tartania, amelyre a hely és az időpont megjelölésével a
véleményezési eljárás valamennyi érdekeltjét a tárgyalás
előtt legalább 8 nappal meg kell hívnia. Az egyeztető tárgyalásról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek tartalmaznia kell valamennyi elfogadott és el nem fogadott véleményt azok indokolásával együtt.
(5) Azt az érdekeltet, aki a véleményezési eljárás során
írásbeli véleményt nem adott, és az egyeztető tárgyaláson
sem vett részt, kifogást nem emelő véleményezőnek kell
tekinteni.
(6) A véleményezési eljárás befejezése után a szabályzatot, illetőleg a terveket az elfogadásuk előtt — a
(3)—(4) bekezdés alapján beérkezett, de el nem fogadott
véleményekkel és azok indokolásával együtt — a polgármesternek (főpolgármesternek) legalább egy hónapra a
helyben szokásos módon közzé kell tennie azzal, hogy az
érintettek a közzététel ideje alatt azokkal kapcsolatban
észrevételt tehetnek, továbbá meg kell küldenie szakmai
véleményezés céljából:
a) a főváros, a fővárosi kerület, a megyei jogú város
igazgatási területének egészére egyszerre készített szabályzatot és terveket az illetékes területi főépítészeti iroda
útján a miniszternek,
b) egyéb szabályzatot és terveket a területi főépítésznek.
A miniszter 90, a területi főépítész 30 napon belül adhat
véleményt; ha e határidőn belül nem nyilatkozik, úgy véleményét egyetértőnek kell tekinteni. A véleményt a döntésre jogosult testülettel ismertetni kell.
(7) A helyi építési szabályzat és a településrendezési
tervek a (2)—(6) bekezdésben előírt véleményeztetési eljárás lefolytatása nélkül nem fogadhatók el.’’
III. Az indítvány megalapozott.
Az É t. 6. §-ában foglalt rendelkezések alapján a helyi
építési szabályzat a településrendezési tevékenység eszköze. Az É t. 13. § (1) bekezdése előírja, hogy a települési
önkormányzatnak az országos szabályoknak megfelelően,
illetve az azokban megengedett eltérésekkel a település
közigazgatási területének felhasználásával és beépítésével,
továbbá a környezet természeti, táji és épített értékeinek
védelmével kapcsolatos, a telkekhez fűződő sajátos helyi
követelményeket, jogokat és kötelezettségeket helyi építési szabályzatban kell megállapítania. Az önkormányzat a
helyi építési szabályzatot önkormányzati rendeletben
fogadja el. Azonban a helyi építési szabályzat sajátos önkormányzati rendelet, amelynek elfogadásához az É t.
9. §-a — a jog által védett közérdek érvényesítése érdekében és a helyi lakosság jogainak, jogos érdekeinek védelmében — különös eljárási rendet ír elő. Az érdekelt államigazgatási szervekkel való egyeztetés kötelezettsége és a
lakosság bevonása az eljárásba olyan garanciális eljárási
követelmények, amelyeket a jogi szabályozás nem ír elő
más önkormányzati rendelet megalkotása során.
Az Ét. ezen rendelkezései alapján a helyi önkormányzat
képviselő-testületének nincs szabad döntési lehetősége a
tekintetben, hogy a helyi építési előírások megállapításáról
az Ét.-ben szabályozott eljárási rendben elfogadott helyi
építési szabályzatban vagy ezen eljárási kötöttségek nélkül
elfogadott önkormányzati rendeletben rendelkezik-e. A
helyi építési előírásokat a képviselő-testületnek az É t.
9. §-ában szabályozott eljárási rendben elfogadott helyi
építési szabályzatban kell megállapítania.
Az Ét. hatálybalépését követően a helyi építési szabályok megállapítására az Ét. rendelkezéseit kell alkalmazni,
így a képviselő-testületnek a végleges helyi építési szabályzat elkészültéig hatályos, átmeneti építési szabályokat is
— az É t. 13. §-ában foglalt előírásnak megfelelően — az
É t. 9. §-ában szabályozott eljárási rendben elfogadott helyi
építési szabályzatban kellett volna elfogadnia.
Az indítvány, valamint a polgármesternek az Alkotmánybíróság megkeresésére adott válasza alapján az
Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ör. előkészí
tése során nem folytatták le az É t. 9. §-ában szabályozott
egyeztetési eljárást. Így a képviselő-testület az Ör. elfogadásával megsértette az É t. 9. § (7) bekezdésében
megfogalmazott törvényi előírást, mely szerint az É t. 9. §
(2)—(6) bekezdésében szabályozott véleményeztetési eljárás nélkül építési szabályzat nem fogadható el.
Mindezeket figyelembe véve az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a képviselő-testület törvénysértő módon fogadta el az Ör.-t. A képviselő-testület eljárása során olyan
garanciális eljárási szabályokat hagyott figyelmen kívül, amelyek — betartásuk esetén — érdemben befolyásolhatták volna a rendeletben foglalt építési előírások tartalmát, ezért az
Alkotmánybíróság az Ör.-t megsemmisítette.
Az Alkotmánybíróság megkeresésére adott válaszában a
kerület polgármestere jelezte, hogy a helyi építési szabályzat előkészítése folyamatban van, és a törvényes eljárási
rendben előkészített kerületi építési szabályzatról szóló
rendeletet előreláthatóan 2003. második félévében fogja
elfogadni a képviselő-testület. A jogbiztonsághoz fűződő
érdek megkívánja, hogy a kerületi építési szabályzat elfogadásáig is szabályozott rendben kerüljön sor az önkormányzat működési területén végzett építési munkák elvégzésére. Ezért az Alkotmánybíróság élve az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) 43. § (4) bekezdésében szabályozott felhatalmazással, úgy rendelkezett, hogy az Ör. 2003. december 31-én
veszti hatályát.
Az Alkotmánybíróság az Abtv. 41. §-a alapján elrendelte
e határozatának a Magyar Közlönyben történő közzétételét.
Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
11/2015. (I. 30.) ME határozata állami felsőoktatási intézmény kancellárjának megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény 37.  § (4a)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére –
a Kecskeméti Főiskolán Hegmanné Nemes Sárát – a 2015. január 23-ától 2017. december 31-éig terjedő időtartamra –
a kancellári teendők ellátásával megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2018. (V. 29.) MNB rendelete a felügyeleti díj megfizetésének, kiszámításának módjáról és feltételeiről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés j)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (9)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya
a) az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény (a továbbiakban: Öpt.) 9/A. §-a,
b) a közraktározásról szóló 1996. évi XLVIII. törvény (a továbbiakban: Krtv.) 12/A. és 12/C. §-a,
c) a  magánnyugdíjról és a  magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997.  évi LXXXII.  törvény (a  továbbiakban: Mpt.)
116. §-a,
d) a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (a továbbiakban: Tpt.) 380. és 381. §-a,
e) a foglalkoztatói nyugdíjról és intézményeiről szóló 2007. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Fnyt.) 71. §-a,
f ) a  szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szóló
2013. évi CXXXV. törvény (a továbbiakban: Szhitv.) 17/K. § (9) és (10) bekezdése,
g) a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bszt.) 155–157. §-a,
h) az egyes fizetési szolgáltatókról szóló 2013. évi CCXXXV. törvény (a továbbiakban: Fsztv.) 71. §-a,
i) a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013.  évi CCXXXVII.  törvény (a  továbbiakban: Hpt.)
208. §-a,
j) a  kollektív befektetési formákról és kezelőikről, valamint egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról
szóló 2014. évi XVI. törvény (a továbbiakban: Kbftv.) 162. §-a és
k) a biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bit.) 324–326. §-a és 436. §-a
alapján felügyeleti díj fizetésére kötelezett szervezetekre és személyekre (a  továbbiakban együtt: felügyeleti díj
fizetésére kötelezett) terjed ki.
2. § (1) A felügyeleti díj fizetésére kötelezett – a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény (a továbbiakban:
MNB  tv.) 167.  § (5)  bekezdésében meghatározott szervezet, személy kivételével – a  felügyeleti díj kiszámítása és
annak bevallása érdekében az  MNB tv.-ben és az  e  rendeletben foglaltak szerint bevallást készít, amelyet benyújt
a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) részére.
(2) Amennyiben a  felügyeleti díj fizetésére kötelezett több, az  1.  §-ban meghatározott jogszabály hatálya alá tartozó
tevékenységet (a  továbbiakban: tevékenység) végez, vagy több, az 1. §-ban meghatározott jogszabály hatálya alá
tartozó tevékenység végzéséhez rendelkezik engedéllyel, akkor minden tevékenység után külön bevallást nyújt be,
és törvény eltérő rendelkezése hiányában külön fizeti meg a felügyeleti díjat.
3. § A  felügyeleti díj fizetésére kötelezett a  felügyeleti díj bevallását törvény eltérő rendelkezése hiányában
az  1.  melléklet II.  pontjában előírt tartalommal és formában, a  2.  mellékletben meghatározott kitöltési előírások
szerint teljesíti.
4. § (1) A  felügyeleti díj fizetésére kötelezett – a  (2)–(5)  bekezdésben foglaltak kivételével – a  tevékenységi engedélyről
szóló határozat véglegessé válásától a  felügyeleti engedély visszavonásáról szóló határozatban megjelölt
időpontig, időpont megjelölése hiányában a  felügyeleti engedély visszavonásáról szóló határozat véglegessé
válásáig, felügyeleti engedélyhez nem kötött tevékenység esetén az  MNB általi nyilvántartásba vétel napjától
a nyilvántartásból történő törlés napjáig terjedő időszakra teljesíti a bevallást.
(2) A  fióktelep a  tevékenység megkezdésének napjától a  tevékenység befejezésének az  MNB-hez történő
bejelentésében megjelölt időpontig teljesíti a bevallást.
(3) A  felügyeleti díj fizetésére kötelezett felügyeleti alapdíj bevallást készít, ha a  naptári év első napján engedéllyel
rendelkezik vagy ennek hiányában az MNB nyilvántartásában szerepel.
(4) Ha a  felügyeleti díj fizetésére kötelezett részére a  tevékenységi engedély megadása, visszavonása negyedév
közben történik, vagy az  MNB általi nyilvántartásba vételére, nyilvántartásból való törlésére negyedév közben
kerül sor, a  felügyeleti változó díj számítása a  tevékenység időtartamára történik. A  tevékenység időtartamának
kiszámításánál egy negyedévet 90 naposnak kell tekinteni. A  teljes tárgynegyedévi tevékenység esetén 90 napot
kell a felügyeleti díj fizetésére kötelezettnek az MNB részére bevallani. Ha a felügyeleti díj fizetésére kötelezett nem
végzett tevékenységet a teljes negyedévben, akkor a tevékenység időtartamának kiszámításakor a 90 napból le kell
vonni annak az időszaknak a napjait, amikor a felügyeleti díj fizetésére kötelezett nem végezte a tevékenységet.
(5) A teljes naptári évben végzett tevékenység esetén a  felügyeleti díj fizetésére kötelezett 360 napot vall be az MNB
részére. Ha a  felügyeleti díj fizetésére kötelezett nem a  teljes évben végezte a  tevékenységét, akkor az  éves
tevékenysége időtartamának meghatározásához a negyedéves számításokat összesíti.
5. § (1) A  felügyeleti díj fizetésére kötelezett tevékenységének felfüggesztése vagy szüneteltetése nem érinti a  bevallási
kötelezettséget, a felügyeleti díj összegét és esedékességét.
(2) Átalakulás esetén a  jogelőd felügyeleti díj fizetésére kötelezettet az  átalakulás időpontjáig terheli bevallási
kötelezettség. A  jogutód felügyeleti díj fizetésére kötelezett akkor is benyújtja a  bevallását, ha a  kiszámítási
időszakban díjfizetési kötelezettsége nem keletkezik.
6. § A felügyeleti díj fizetésére kötelezett a felügyeleti díj bevallását
a) elektronikus úton, legalább fokozott biztonságú elektronikus aláíró tanúsítvánnyal hitelesítve, az  MNB
elektronikus ügyintézést biztosító információs rendszeréből (ERA rendszer) letölthető, „Kihelyezett Adatküldő
Program” megnevezésű jelentésfogadó rendszeren (a továbbiakban: KAP rendszer) keresztül,
b) ha az MNB tv. 58. § (1) és (2) bekezdése erre lehetőséget biztosít, papír alapon
nyújtja be az MNB részére.
7. § (1) A felügyeleti díj fizetésére kötelezett
a) a tárgyévre vonatkozó felügyeleti alapdíj számításáról szóló bevallást a tárgyév január 31-éig,
b) a  tárgynegyedévre vonatkozó változó díj számításáról szóló bevallást a  tárgynegyedévet követő hónap
utolsó napjáig
nyújtja be az MNB részére. (2) A felügyeleti díj fizetésére kötelezett az MNB tv. 168. §-ában foglaltak szerinti felügyeletidíj-fizetési kötelezettségét
az MNB 19017004-01677000-30900001 pénzforgalmi jelzőszámú fizetési számlájára történő átutalással teljesíti.
(3) A  felügyeleti díj fizetésére kötelezett a  felügyeleti díj megfizetésekor az  átutalási megbízás közlemény rovatában
feltünteti az  adószáma első 8 karakterét, illetve befektetési alap esetében az  ISIN azonosítót, majd egy szóköz
kihagyásával a pénzforráskódot. Az alkalmazandó pénzforráskódokat a 3. melléklet határozza meg.
8. § A felügyeleti díj fizetésére kötelezett a bevallást és annak módosítását a bevallás benyújtását követő ötödik naptári
év végéig őrzi meg.
9. § Ez a rendelet 2019. január 1-jén lép hatályba.
10. § Hatályát veszti a  felügyeleti díj megfizetésének, kiszámításának módjáról és feltételeiről szóló 44/2013. (XII. 29.)
MNB rendelet.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
249/2017. (IX. 5.) Korm. rendelete az infokommunikációs technológiák ágazathoz kapcsolódó létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről.
A Kormány a létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról, kijelöléséről és védelméről szóló 2012. évi CLXVI. törvény
14.  § a), b), d) és g)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) infokommunikációs technológiák ágazat: a  létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításáról,
kijelöléséről és védelméről szóló 2012.  évi CLXVI.  törvény (a  továbbiakban: Lrtv.) 3.  mellékletében foglalt
táblázat 26–32. sorában meghatározott ágazat, amely az ott felsorolt alágazatokra tagolódik,
b) internet-infrastruktúra: az  internetszolgáltatást biztosító fizikai és műszaki létesítmények összessége,
amely magába foglalja a  nyilvános adatkicserélő központokat, valamint az  internet-hozzáférést biztosító
infrastruktúrákat is,
c) postai szolgáltatás: a  postai szolgáltatásokról szóló 2012.  évi CLIX.  törvény 3.  § (1)–(3)  bekezdése szerinti
szolgáltatás.
2. A rendelet hatálya 2. § (1) E rendelet hatálya nem terjed ki az infokommunikációs technológiák ágazatba tartozó, az állami és önkormányzati
szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L.  törvényben (a továbbiakban: Ibtv.) meghatározott,
zárt célú elektronikus információs rendszerre.
(2) E  rendelet hatálya nem terjed ki az  infokommunikációs technológiák ágazatba tartozó, kísérleti, kutatói, oktatási
intézményen belüli kísérleti, kutatói és oktatási céllal működtetett rendszerelemekre.
3. Az eljáró hatóságok 3. § (1) Az Lrtv. 3. mellékletében foglalt táblázat 26–30. sora szerinti alágazatba tartozó nemzeti létfontosságú rendszerelem
kijelölése és a  kijelölés visszavonása során ágazati kijelölő hatóságként a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság
(a továbbiakban: NMHH) Hivatala jár el.
(2) Az (1) bekezdés szerinti eljárásban a kijelölő hatóság
a) a 9–10. § szerinti ágazati kritériumok és
b) a létfontosságú rendszerek és létesítmények azonosításról, kijelöléséről és védelméről szóló 2012.  évi
CLXVI. törvény végrehajtásáról szóló 65/2013. (III. 8.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Vhr.) meghatározott
horizontális kritériumok
alapján dönt a kijelölésről. 4. § (1) Az NMHH Hivatalát a 3. § (1) bekezdése szerinti feladatainak ellátásában döntés-előkészítő bizottság segíti.
 (2) A döntés-előkészítő bizottság
a) létszámát,
b) szervezetét,
c) működési rendjét,
d) tagjaival kapcsolatos képzettségi és szakmai elvárásokat
az NMHH szervezeti és működési szabályzata állapítja meg.
5. § (1) Az  Lrtv. 3.  mellékletében foglalt táblázat 31. sora szerinti alágazatba tartozó nemzeti létfontosságú rendszerelem
és európai létfontosságú rendszerelem kijelölése és a  kijelölés visszavonása során javaslattevő hatóságként
a postaügyért felelős miniszter jár el.
(2) Az  Lrtv. 3.  mellékletében foglalt táblázat 31. sora szerinti alágazatba tartozó nemzeti létfontosságú rendszerelem,
és az Lrtv. 3. mellékletében foglalt táblázat 31. sora szerinti alágazatba tartozó európai létfontosságú rendszerelem
kijelölése és a kijelölés visszavonása során ágazati kijelölő hatóságként az NMHH Hivatala jár el.
6. § (1) Az  Lrtv. 3.  mellékletében foglalt táblázat 32. sora szerinti alágazatba tartozó nemzeti létfontosságú rendszerelem
és európai létfontosságú rendszerelem kijelölése és a  kijelölés visszavonása során ágazati kijelölő hatóságként
a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) jár el.
(2) Az (1) bekezdés szerinti eljárásban a kijelölő hatóság
a) a 12. §, illetve a 14. § (2) bekezdése szerinti ágazati kritériumok és
b) a Vhr.-ben meghatározott horizontális kritériumok
alapján dönt a kijelölésről.
7. § (1) A  minisztert a  6.  § (1)  bekezdése szerinti feladatainak ellátásában döntés-előkészítő bizottság (a  továbbiakban:
Bizottság) segíti.
(2) A Bizottság elnökből és 6 tagból áll.
 (3) A Bizottság elnökét és tagjait a miniszter jelöli ki a miniszter által vezetett minisztérium, valamint a miniszter által
irányított, felügyelt más szervek állományából.
 (4) A  Bizottságba az  Lrtv. 3.  mellékletében foglalt táblázat 32. sora szerinti alágazat tekintetében legalább 2 éves
informatikai szakmai gyakorlattal rendelkező személy jelölhető ki.
 (5) A Bizottság a működési rendjét a Bizottság által elfogadott ügyrendben határozza meg.
8. § Az infokommunikációs technológiák ágazattal kapcsolatos helyszíni ellenőrzést
a) a 3. § (1) bekezdése és az 5. § (2) bekezdése szerint kijelölt nemzeti létfontosságú rendszerelemek és európai
létfontosságú rendszerelemek tekintetében az NMHH Hivatala,
b) a 6.  § (1)  bekezdése szerint kijelölt nemzeti létfontosságú rendszerelemek és európai létfontosságú
rendszerelemek tekintetében – az Ibtv.-ben meghatározott feladat- és hatáskörében –, információbiztonsági
szempontból a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat
végzi. 4. Az infokommunikációs technológiák ágazathoz tartozó nemzeti létfontosságú rendszerelemek
ágazati kritériumai
9. § Nemzeti létfontosságú rendszerelemnek lehet kijelölni az  alkalmazott technológiától függetlenül az  Lrtv.
3.  mellékletében foglalt táblázat 26–29. sora szerinti alágazatba tartozó azon rendszerelemet – ha kiesése esetén
az  más rendszerelemmel nem váltható ki –, amelynek igénybevételével az  elektronikus hírközlési szolgáltató erre
irányuló szerződés vagy jogszabályi rendelkezés alapján
a) Magyarország területén
aa) internet-hozzáférési szolgáltatást – ideértve az ehhez szükséges internet-infrastruktúrát –,
ab) vezetékes és vezeték nélküli elektronikus hírközlési szolgáltatást – ideértve az  ehhez szükséges
vezetékes és vezeték nélküli hírközlő hálózatokat –,
ac) rádiós távközlést vagy
ad) űrtávközlést
biztosít, és amelynek szerződésben vagy jogszabályban meghatározott mértéket meghaladó kiesése
összesen több mint ötvenezer természetes vagy jogi személyt érinthet, vagy
b) egyetemes hírközlési szolgáltatást nyújt. 10. § Az Lrtv. 3. mellékletében foglalt táblázat 30. sora szerinti alágazatba tartozó átviteli rendszert nemzeti létfontosságú
rendszerelemnek lehet kijelölni, ha
a) kiesése esetén más rendszerelemmel nem váltható ki, és
b) az igénybevételével nyújtott műsorszórási szolgáltatás Magyarország területének legalább 95%-án elérhető.
11. § Nemzeti létfontosságú rendszerelemként lehet kijelölni az  Lrtv. 3.  mellékletében foglalt táblázat 31. sora szerinti
alágazat tekintetében az egyetemes postai szolgáltató
a) honvédelmi intézkedési és veszélyelhárítási tervében megjelölt rendszerelemét, amely a különleges jogrend
idején kizárólag a  – jogszabályban meghatározott – követelménytámasztó szervek részére ellátott postai
szolgáltatások működtetéséhez szükséges, vagy
b) üzletmenet-folytonossági tervében meghatározott olyan rendszerelemét, amelynek kiesése esetén az általa
ellátott postai szolgáltatások működtetéséhez szükséges napi központi küldeményfeldolgozói átlagos
kapacitása 40% alá csökken, és 48 órát meghaladó időtartam alatt azonos tevékenységet ellátni képes
rendszerelemmel nem váltható ki.
12. § Nemzeti létfontosságú rendszerelemként lehet kijelölni az  Lrtv. 3.  mellékletében foglalt táblázat 32. sora szerinti
alágazatba tartozó azon rendszerelemet, amely kiesése esetén más rendszerelemmel nem váltható ki, és
jogszabályban meghatározott kormányzati célú hálózat, illetve infokommunikációs rendszer vagy rendszerek
működését biztosítja, és amely
a) legalább tízezer természetes személy közigazgatási ügyintézési tevékenységét támogatja, vagy
b) az emberéletet is fenyegető veszélyhelyzet előrejelzését, jelzését vagy az  emberéletet is fenyegető
katasztrófa elhárítását támogatja. 13. § Ha a  9–12.  §-ban meghatározott rendszerelemeknek a  honvédelmi létfontosságú rendszerelemek azonosításáról,
kijelöléséről és védelméről szóló 359/2015. (XII. 2.) Korm. rendelet 4.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontja szerint
ágazaton kívüli honvédelmi létfontosságú rendszerelemnek való kijelölés szüksége is felmerül, a  honvédelmi
ágazat javaslattevő hatósága vagy a  rendszerelem üzemeltetője – az azonosítási eljárást megelőzően – a  3.  §
(1) bekezdésében, az 5. § (2) bekezdésében és a 6. § (1) bekezdésében meghatározott ágazati kijelölő hatósággal
egyeztetést kezdeményez.
5. Az infokommunikációs technológiák ágazathoz tartozó európai létfontosságú rendszerelemek
ágazati kritériumai
14. § (1) Az  Lrtv. 3.  mellékletében foglalt táblázat 31. sora alapján európai létfontosságú rendszerelemként lehet kijelölni
az egyetemes postai szolgáltató által nyújtott nemzetközi viszonylatú küldeményforgalmi szolgáltatások érdekében
működtetett olyan rendszerelemet, amelynek kiesése esetén a  nemzetközi viszonylatú postai szolgáltatás ellátása
48  órát meghaladó időtartamban ellehetetlenül, és ezen időtartam alatt azonos tevékenységet ellátni képes
rendszerelemmel nem váltható ki.
(2) Az  Lrtv. 3.  mellékletében foglalt táblázat 32. sora alapján európai létfontosságú rendszerelemként lehet kijelölni
azt a  rendszerelemet, amely nemzetközi hálózat vagy rendszer része, vagy nemzetközi hálózatok vagy rendszerek
számára közvetlen hozzáférést biztosít, az általa nyújtott szolgáltatás kiesése más rendszerelemmel nem váltható ki,
és amely
a) valamely EGT-állammal vagy EGT-államokkal való kormányzati szintű együttműködési kötelezettség
teljesítését vagy
b) nemzetközi kötelezettségvállalás keretében katasztrófaelhárítási, terrorelhárítási feladatok kezelését
biztosítja vagy támogatja.
6. Az infokommunikációs technológiák ágazathoz tartozó létesítmény üzemeltetője által
foglalkoztatott biztonsági összekötő személy képesítési követelményei és foglalkoztatási feltételei
15. § (1) A Vhr. 6. § (1) bekezdésében a biztonsági összekötő személy tekintetében meghatározott szakirányú végzettségnek
kell tekinteni az infokommunikációs technológiák ágazat esetében
a) az üzemeltető által akként elismert felsőfokú végzettséget,
b) az infokommunikációs technológiák ágazatban eltöltött legalább öt év munkaviszonyt és okleveles védelmi
igazgatási vagy azzal egyenértékű végzettséget vagy
c) az Ibtv. szerinti elektronikus információs rendszer biztonságáért felelős személy tekintetében irányadó
képzettséget. (2) A  Vhr. 6.  § (1)  bekezdése szerinti, a  biztonsági összekötő személy tekintetében meghatározott szakirányú
végzettségnek kell tekinteni az  egyetemes postai szolgáltatás esetében – az  (1)  bekezdésben meghatározottakon
túl – a jogi végzettséget is.
7. Záró rendelkezések 16. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 180. napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1459/2019. (VII. 30.) Korm. határozata az egészségügyi szakfelügyelettel összefüggő forrás biztosításáról.
A Kormány az  egészségügyi szolgáltatók hatósági szakfelügyelete és az  egészségügyi ellátás eredményességét
értékelő minőségügyi szakfőorvosi felügyelet operatív feladatainak egy szervezeten belüli működtetése céljából
felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – a  2020. évtől bázisba
épülő módon gondoskodjon 100 000 000 forint rendelkezésre állásáról a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 16. Nemzeti Népegészségügyi Központ cím javára.
Felelős: pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés elfogadása során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
393/2018. (VIII. 23.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
kiemelkedő sportolói és edzői pályafutása során elért eredményei, valamint a  hazai vízilabda sportág sikerei
érdekében végzett több évtizedes munkája elismeréseként
Ambrus Miklós olimpiai és Európa-bajnok vízilabdázó részére,
a délvidéki magyar nyelvű színjátszás hagyományainak megőrzését szolgáló színházalapítói, drámaszerzői és
rendezői tevékenysége elismeréseként
Andrássy Attila író, rendező, a Magyar Kanizsai Udvari Kamaraszínház alapítója, művészeti vezetője részére,
a szlovéniai magyar nemzeti közösség érdekeinek védelme, valamint anyanyelvhasználatának biztosítása érdekében
végzett településvezetői munkája elismeréseként
Anton Balažek, Lendva község polgármestere részére,
a társadalomnéprajz és a kisebbségkutatás területén végzett kimagasló tudományos munkája, valamint a magyar
kulturális hagyományok ápolásában betöltött szerepe elismeréseként
dr. Balogh Balázs, a  Magyar Tudományos Akadémia Bölcsészettudományi Kutatóközpontjának főigazgatóhelyettese, Néprajztudományi Intézetének igazgatója, Társadalomnéprajzi Témacsoportjának vezetője részére,
a hipnózis kutatása és gyakorlati alkalmazása területén folytatott iskolateremtő munkája, valamint a  hazai
pszichológusképzés megújításában betöltött jelentős szerepe elismeréseként
dr. Bányai Éva, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Pedagógiai és Pszichológiai Kar Pszichológiai Intézete Affektív
Pszichológia Tanszékének professor emeritusa részére,
a keleti világvallások eszmevilágának kutatása, valamint az  orientalisztika és a  magyar keletkutatók
tevékenységének vizsgálata területén elért tudományos eredményei elismeréseként
dr. Bárdi László, a  Pécsi Tudományegyetem Természettudományi Kar Földrajzi és Földtudományi Intézete Ázsia
Dokumentációs Központjának alapító igazgatója, egyetemi docens részére,
több évtizedes, példaértékű szakmai pályafutása, valamint a bírósági munka szervezése és korszerűsítése érdekében
végzett eredményes munkája elismeréseként
dr. Csukás Lajos, a Gyulai Törvényszék nyugalmazott bírája, címzetes táblabíró részére,
az igazságszolgáltatás területén végzett lelkiismeretes szakmai munkája, valamint eredményes vezetői
tevékenysége elismeréseként
dr. Deák Györgyike Katalin, a Miskolci Törvényszék nyugalmazott tanácselnöke, címzetes táblabíró részére,
választói közössége javára négy cikluson át végzett eredményes képviselői munkája, valamint hazánk jó hírnevének
külföldi megerősítését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Ékes József László volt országgyűlési képviselő, az  Interparlamentális Unió Magyar–Osztrák Baráti Tagozata,
a Magyar–Tajvani Parlamenti Baráti Társaság és a Magyar–Tibeti Parlamenti Baráti Társaság volt elnöke részére,
a magyar–német kapcsolatok, elsősorban a  hazánk és Bajorország közötti gazdasági, illetve kereskedelmi
együttműködések fejlesztése érdekében végzett munkája elismeréseként
Gabriel A. Brennauer, a Német–Magyar Ipari és Kereskedelmi Kamara ügyvezető elnökségi tagja részére,
a hazai állatorvosképzés minőségének javítását szolgáló magas színvonalú oktatói, kutatói és vezetői munkája
elismeréseként
dr. Gálfi Péter, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, az  Állatorvostudományi Egyetem Gyógyszertani és
Méregtani Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
sportolói pályafutása során elért eredményei, valamint a magyar labdarúgásban edzőként végzett több évtizedes
munkája elismeréseként
Gelei József olimpiai bajnok labdarúgókapus, szakedző részére,
Magyarország európai uniós csatlakozásának előkészítésében, valamint a magyar nemzetpolitika hatékony európai
képviseletében vállalt szerepe elismeréseként
dr. Gordos Árpád István nyugalmazott rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter, a  Külügyminisztérium volt
főosztályvezetője részére,
gazdag művészi pályája, valamint Újpest kulturális életének fellendítését szolgáló önzetlen munkája elismeréseként
Harsányi Gábor kétszeres Jászai Mari-díjas színművész, író, érdemes művész részére,
az élelmiszermérnök-, illetve élelmiszertechnológus-képzés területén a  sör- és szeszipari szakirány tantárgyi
tematikájának kidolgozásában, valamint a  tudományos utánpótlás-nevelés fejlesztésében vállalt kiemelkedő
szerepe elismeréseként
dr. Hoschke Ágoston, a  Szent István Egyetem Élelmiszertudományi Kar Biomérnöki és Folyamattervezési Kutatási
Központja Sör- és Szeszipari Tanszékének professor emeritusa részére,
a felvidéki magyar felsőoktatás területén végzett magas színvonalú munkája, valamint a helyi közéletben betöltött
szerepe elismeréseként
dr. Juhász György, a komáromi Selye János Egyetem rektora részére,
a kajak-kenu sportág fejlesztése, illetve népszerűsítése érdekében végzett, nemzetközi és hazai szinten is
eredményes szakmai tevékenysége elismeréseként
Kadler Gusztáv Imre, a Magyar Kajak-Kenu Szövetség regionális működésért felelős alelnöke részére,
több évtizedes bírói pályája, valamint a  magyar közigazgatási felsőbíráskodás kiépítésében és szakmai
fejlesztésében betöltött jelentős szerepe elismeréseként
dr. Kárpáti Zoltán, a Kúria nyugalmazott tanácselnöke részére,
a hiedelemkutatás területén kutatóként és oktatóként elért kiemelkedő eredményei elismeréseként
dr. Keszeg Vilmos, a  Babeş–Bolyai Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kara Magyar Néprajz és Antropológia
Intézetének egyetemi tanára, az Erdélyi Múzeum Egyesület elnöke részére,
a magyar–azeri kapcsolatok elmélyítését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Khanhuseyn Kazimli, az  Azerbajdzsáni Köztársaság Parlamentjének képviselője, az azeri–magyar parlamentközi
kapcsolatokért felelős munkacsoport elnöke részére,
nagy folyóink, elsősorban a Duna hidrobiológiai és ökológiai folyamatainak, illetve algaközösségeinek kutatásában
végzett öt évtizedes munkája, valamint a  jelenkori magyar algológiai iskola megteremtésében betöltött szerepe
elismeréseként
dr. Kiss Keve Tihamér, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia Ökológiai
Kutatóközpont Duna-kutató Intézet Hidro- és Növényökológiai Osztályának professor emeritusa, a  Magyar
Dunakutató Állomás és a  Magyar Algológiai Társaság tiszteleti tagja és korábbi vezetője, a  Magyar Hidrológiai
Társaság alelnöke részére,
az élelmiszer-tudomány területén végzett több évtizedes, kiváló oktatói és kutatói tevékenysége, valamint
az utánpótlás-nevelésben elért eredményei elismeréseként
dr. Kosáry Judit, a kémiai tudomány doktora, a Szent István Egyetem Élelmiszertudományi Kara Alkalmazott Kémia
Tanszékének professor emeritája részére,
a szláv nyelvű irodalom magyarországi megismertetését és népszerűsítését szolgáló sokoldalú műfordítói, illetve
szerkesztői tevékenysége elismeréseként
Körtvélyessy Klára József Attila-díjas műfordító, szerkesztő részére,
az igazságszolgáltatás területén végzett több mint négy évtizedes lelkiismeretes szakmai munkája, valamint
eredményes vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Lakatos Zoltán, a Miskolci Törvényszék nyugalmazott kollégiumvezetője, címzetes táblabíró részére,
a magyar pénzügyi és közgazdaság-tudományi fejlődés érdekében végzett sokrétű tudományos, oktatói és
publikációs tevékenysége elismeréseként
dr. Lentner Csaba, a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem Államtudományi és Közigazgatási Kara Közpénzügyi
Kutatóintézetének vezetője, egyetemi tanár, a  Gazdálkodási és Tudományos Társaságok Szövetségének
elnökhelyettese részére,
a magyar kultúra és a  hazai zenés színházi műfaj népszerűsítését világhírű musical- és filmzenék megalkotásával
szolgáló, kimagasló zeneszerzői pályája elismeréseként
Lévay Szilveszter zeneszerző, a National Academy of Recording Arts and Sciences és az Academy of Television Arts &
Sciences tagja részére,
a korszerű hatóanyag-tervezés és az önrendeződő vegyületek kutatása területén folytatott kimagasló tudományos
tevékenysége, valamint az  egyetem közkapcsolati rektorhelyetteseként végzett eredményes munkája
elismeréseként
dr. Martinek Tamás, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi tanára, volt
közkapcsolati rektorhelyettese részére,
számos műfaj ötvözésére épülő, nagy népszerűségnek örvendő előadóművészete, valamint példaértékű karitatív
tevékenysége elismeréseként
Mága Zoltán hegedűművész részére,
a magyar lakosság, különösen az  idősek rendszeres testmozgásra, valamint egészséges életmódra ösztönzésének
ügyét évtizedek óta aktívan és odaadóan szolgáló tevékenysége elismeréseként
Monspart Sarolta világbajnok tájfutó, az Idősek Tanácsának tagja részére,
a San Francisco környékén élő magyar közösség megmaradása, hitének és kultúrájának megőrzése érdekében több
évtizede önzetlenül végzett lelkészi, valamint tanári munkája elismeréseként
Németh Maurus bencés szerzetes, a Woodside Magyar Katolikus Misszió lelkipásztora részére,
az egyetem hírnevének erősítését szolgáló több évtizedes oktatói és oktatásszervezői tevékenysége, valamint
nemzetközi szinten is kiemelkedő kutatói munkája elismeréseként
prof. dr. Palotás Árpád Bence, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Miskolci Egyetem Műszaki
Anyagtudományi Karának dékánja, az Energia- és Minőségügyi Intézet intézetigazgató egyetemi tanára részére,
a magyar történelem és kultúra jeles személyeinek, valamint emlékezetes eseményeinek emléket állító, kimagasló
színvonalú köztéri alkotásai elismeréseként
Párkányi Raab Péter szobrászművész részére,
Kodály Zoltán életművének és szellemiségének ápolása, valamint a  Kodály-módszer görögországi bevezetése
érdekében végzett munkája elismeréseként
Patrikidis Valentinos, az Athéni Kodály Társaság alapítója és elnöke részére,
a magyar–spanyol kapcsolatok ápolását, valamint Magyarország nemzetközi jó hírének erősítését szolgáló
tevékenysége elismeréseként
Pedro Agramunt Font de Mora, a Spanyol Királyság Szenátusának tagja részére,
a hazai, illetve a  Kárpát-medencei magyar nyelvű felsőoktatás, valamint pedagógus- és gyógypedagógus-képzés
érdekében végzett több évtizedes tudományos és szakmai közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Pukánszky Béla, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Szegedi Tudományegyetem Juhász Gyula
Pedagógusképző Kara Gyógypedagógus-képző Intézetének intézetvezető egyetemi tanára részére,
az argentínai magyar diaszpóra összefogásában és megtartásában betöltött kiemelkedő szerepe, fáradhatatlan
közösségépítő, szervező tevékenysége elismeréseként
Puricelliné Szabó Éva Judith, az Argentínai Magyar Intézmények Szövetségének elnöke részére,
a Kárpát-medence neolitikumának, illetve rézkorának nemzetközileg is elismert kutatójaként és iskolateremtő
tanáregyéniségeként elért eredményei, valamint kutatás- és tudományszervező tevékenysége elismeréseként
dr. Raczky Pál, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Régészettudományi Intézete Őskori és
Elő-Ázsiai Régészeti Tanszékének egyetemi tanára részére,
a nagy energiájú atomi ütközések kutatása terén elért, nemzetközileg is kiemelkedő eredményei, valamint sikeres
oktatói és tudományos közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Sarkadi László Gábor, a fizikai tudomány doktora, a Magyar Tudományos Akadémia Atommagkutató Intézetének
tudományos tanácsadója részére,
a magyarországi keresztény–zsidó vallásközi párbeszéd elmélyítésében vállalt szerepe elismeréseként
dr. Szécsi József, az  Országos Rabbiképző Zsidó Egyetem egyetemi docense, a Keresztény–Zsidó Társaság főtitkára
részére,
kiemelkedő művészeti vezetői tevékenysége, valamint értékteremtő színházrendezői munkája elismeréseként
dr. Szikora János Jászai Mari-díjas és Nádasdy Kálmán-díjas rendező, érdemes művész, a székesfehérvári Vörösmarty
Színház igazgatója részére,
a képalapú távmegfigyelési rendszerekhez alkalmazható adat-fúziós és változáskövetési eljárások kidolgozásában,
valamint a számítógépes képelemzés oktatásának, illetve kutatásának hazai megszervezésében végzett kimagasló
munkája elismeréseként
dr. Szirányi Tamás, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia Számítástechnikai
és Automatizálási Kutatóintézetének kutatólabor-vezetője, tudományos tanácsadója, a  Budapesti Műszaki és
Gazdaságtudományi Egyetem Közlekedésmérnöki és Járműmérnöki Kara Anyagmozgatási és Logisztikai Rendszerek
Tanszékének egyetemi tanára részére,
hazánk természeti és kulturális értékeinek megőrzését elhivatottan szolgáló több évtizedes közéleti, tudományos,
valamint oktatói munkája elismeréseként
dr. Tardy János Iván, a  Szent István Egyetem címzetes egyetemi tanára, az  egykori Környezetvédelmi Minisztérium
helyettes államtitkára részére,
a köz szolgálatában végzett több évtizedes, felelősségteljes és példamutató munkája elismeréseként
Tari Sándor, az Igazságügyi Minisztérium nyugalmazott miniszteri kabinetfőnöke, főosztályvezetője részére,
a magyar irodalmi hagyományokat megújító, eredeti hangvételű művei, gazdag műfordítói életműve, valamint
sokoldalú publikációs és irodalomszervező tevékenysége elismeréseként
dr. Turczi István Babérkoszorú díjas és József Attila-díjas költő, író, műfordító, irodalomszervező, a Magyar PEN Club
főtitkára, a Parnasszus folyóirat alapító főszerkesztője részére,
a vállalati pénzügyek és az  eszközértékelés hazai szemléletmódjának, illetve gyakorlatának fejlődését szolgáló
három évtizedes munkája elismeréseként
dr. Ulbert József, a  Pécsi Tudományegyetem Közgazdaságtudományi Karának volt dékánja, Pénzügy és Számvitel
Intézetének igazgatója, egyetemi docens részére,
az axiális átömlésű forgógépekkel kapcsolatos, nemzetközi szinten is kiemelkedő kutatási eredményei, valamint
jelentős oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Vad János, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Gépészmérnöki Kara Áramlástan Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
a polgári, gazdasági, közigazgatási és büntetőjog területén kimagaslóan sikeres ügyvédi pályája, valamint közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Varga István ügyvéd, volt országgyűlési képviselő részére,
a magyar klasszikus zenei örökség ápolása és Japánban történő népszerűsítése, valamint a  két ország közötti
zeneművészeti és oktatási cserekapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Vatanabe Kendzsi zongoraművész, a  Tokiói Művészeti Egyetem tanszékvezető professzora, volt rektorhelyettese
részére,
Magyarország és a  világszervezet együttműködésének keretében végzett kimagasló színvonalú mezőgazdaságfejlesztési tevékenysége elismeréseként
Vladimir Olegovich Rakhmanin, az  ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének főigazgató-helyettese,
az Európai és Közép-Ázsiai Regionális Hivatal regionális képviselője részére,
Magyarország és az  észak-angliai régió közötti gazdasági, illetve kulturális kapcsolatok fejlesztése, valamint
az  Észak-Angliában élő magyar állampolgárok konzuli ügyeinek hatékony intézése érdekében végzett több
évtizedes tevékenysége elismeréseként
dr. Zsigmond András, Magyarország volt liverpooli tiszteletbeli konzulja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 tisztikeresztje
 polgári tagozata; hazánk és a NATO, illetve az Európai Unió közötti együttműködés erősítése érdekében végzett eredményes szakmai
tevékenysége elismeréseként
Domján László vezérőrnagy, a Honvédelmi Minisztérium Védelempolitikai Főosztályának főosztályvezetője, a Magyar
Honvédség Katonai Képviselő Hivatalának volt vezetője részére,
a rendőrség állományában végzett több mint három évtizedes kiemelkedő szakmai tevékenysége elismeréseként
dr. Halmosi Zsolt rendőr vezérőrnagy, az  Országos Rendőr-főkapitányság rendészeti országos rendőrfőkapitányhelyettese részére,
a rendőrség állományában közel négy évtizeden át végzett kiemelkedő szakmai munkája elismeréseként
dr. Mihály István rendőr dandártábornok, a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság megyei rendőrfőkapitánya részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 tisztikeresztje
 katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. augusztus 3.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
459/2015. (XI. 18.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói tisztségből való felmentés
fegyelmi büntetés indítványozására tekintettel dr. Rózsa Máriát 2015. november 14-ei hatállyal bírói tisztségéből
felmentem.
Budapest, 2015. november 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
104/2017. (IV. 28.) Korm. rendelete a településkép védelméről szóló törvény reklámok közzétételével kapcsolatos rendelkezéseinek végrehajtásáról.
A Kormány a  településkép védelméről szóló 2016.  évi LXXIV.  törvény 12.  § (1)  bekezdés d)–f )  pontjaiban kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. építési reklámháló: építmény, építményrész, épületegyüttes megépítése, átalakítása, bővítése, felújítása,
helyreállítása, korszerűsítése, karbantartása, javítása, lebontása, elmozdítása érdekében végzett építésiszerelési vagy bontási munka során az e munka folyamatait legalább részben elfedő, reklámhordozót tartó
berendezés;
2. gyártó: az ingóság előállítója és forgalmazója;
 3. hirdetőoszlop: kör alaprajzú, vertikálisan tagolt, szélesség-magasság arányát tekintve közel 1:3 arányú,
kombinált anyagú reklámhordozót tartó berendezés, melynek a  reklámhordozó kihelyezésének módjától
függően különböző típusai vannak;
4. információs vagy más célú berendezés: minden olyan, a településképi rendeletben meghatározott berendezés,
amely részben reklámnak nem minősülő információs cél vagy egyéb cél megvalósításával közérdeket is
szolgál;
5. kioszk: a gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló 2008. évi XLVIII. törvény
3.  § n)  pontja szerinti sajtótermék kiskereskedelmi forgalmazására, vagy hideg, illetve meleg étel és ital
árusítására, vagy virág, ajándék árusítására, illetve turisztikai funkciók biztosítására irányuló tevékenység
folytatására szolgáló, nem mozgó, más üzletektől elkülönült, közterületen elhelyezett, önálló építmény,
létesítmény;
6. közművelődési célú hirdetőoszlop: olyan hirdetőoszlop, amely létesítésének célját tekintve kizárólag
közművelődési intézmények által akár tartósan, akár adott időszakban vagy adott alkalom erejéig önállóan,
vagy több közművelődési intézmény által együttesen folytatott közösségi közművelődési tevékenység,
illetve e  közösségi közművelődési tevékenység keretében szervezett egyes kulturális programok,
rendezvények népszerűsítésére irányuló reklámok közzétételére szolgál és kizárólag e célra használják;
7. közművelődési intézmény: a  muzeális intézményekről, a  nyilvános könyvtári ellátásról és a  közművelődésről
szóló 1997.  évi CXL.  törvény (a  továbbiakban: Kultv.) 1. számú melléklet p)  pontja szerinti intézmény, így
különösen múzeum, színház;
8. közművelődési tevékenység: a Kultv. 1. számú melléklet r) pontja szerinti tevékenység;
 9. köztulajdonban álló ingatlan: olyan, közterületnek nem minősülő ingatlan, amely külön-külön vagy
együttesen a  Magyar Állam, helyi önkormányzat, a  helyi önkormányzat jogi személyiséggel rendelkező
társulása, fejlesztési tanács, nemzetiségi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat jogi személyiségű
társulása, költségvetési szerv vagy közalapítvány kizárólagos tulajdonában áll;
10. köztulajdonban álló, közforgalmú személyszállítási szolgáltatást végző személy: az  a  közforgalmi
személyszállítási szolgáltatást főtevékenységként nyújtó gazdasági társaság, amelyben a  Magyar Állam,
a  helyi önkormányzat, a  helyi önkormányzat jogi személyiséggel rendelkező társulása, többcélú kistérségi
társulás, fejlesztési tanács, nemzetiségi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat jogi személyiségű
társulása, költségvetési szerv vagy közalapítvány külön-külön vagy együttesen számítva a  Polgári
Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 8:2. § (1)–(3) bekezdése szerinti többségi befolyással rendelkezik;
11. közzététel: a  reklám reklámozás céljából történő megismerhetővé tétele akár nagyobb nyilvánosság, akár
egyedi címzett számára;
12. közforgalmú személyszállítási szolgáltatás: a személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény 2. §
14. pontja szerinti szolgáltatás;
13. magánterület: a magántulajdonban álló ingatlan és a köztulajdonban álló ingatlan;
14. magántulajdonban álló ingatlan: olyan ingatlan, amely nem minősül köztulajdonban álló ingatlannak vagy
közterületnek;
15. reklámhordozót tartó berendezés: a  funkcióját vagy létesítésének célját tekintve túlnyomórészt
a reklámhordozót tartó, illetve annak elhelyezését biztosító, elősegítő eszköz, berendezés;
16. reklám közzétevője: aki a reklámhordozóval rendelkezik és ennek segítségével a reklámot közzéteszi;
17. reklámozó: akinek érdekében a reklámot a reklámhordozón közzéteszik;
18. utasváró: a  közforgalmú személyszállítási szolgáltatás igénybevétele érdekében az  utasok várakozására
szolgáló fülke, illetve legalább részben épületszerkezettel körülzárt épületrész, vagy egyéb építmény,
létesítmény;
19. utcabútor: az  utasváró, a  kioszk, a  közművelődési célú hirdetőoszlop és az  információs vagy más célú
berendezés;
20. vállalkozás: olyan személy, aki önálló foglalkozásával vagy gazdasági tevékenységével összefüggő célok
érdekében jár el.
2. A reklámok, reklámhordozók elhelyezésének általános szabályai 2. § (1) Kizárólag a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvénynek (a továbbiakban: Tvtv.) megfelelően, továbbá
e  rendelet, illetve a  településképi rendeletek rendelkezéseinek megfelelően, az  e  rendeletekben meghatározott
feltételeknek megfelelő reklámhordozón, továbbá méretben és technológiával tehető közzé reklám, helyezhető el
reklámhordozó, illetve létesíthető és tartható fenn reklámhordozót tartó berendezés.
(2) E rendelet alkalmazásában nem minősül reklám közzétételének az ingóságon a gyártó által elhelyezett, a gyártó és
a típus azonosítását lehetővé tevő logó, védjegy vagy más jelzés.
(3) Ha e  rendelet eltérően nem rendelkezik, közterületen reklám közzétételére, illetve reklámhordozóként,
reklámhordozót tartó berendezésként kizárólag utcabútor használható. Reklám közzétételére, illetve
reklámhordozóként, reklámhordozót tartó berendezésként közterületen a  közművelődési célú hirdetőoszlop
kivételével hirdetőoszlop nem alkalmazható. Ha a magántulajdon tárgyát képező reklámhordozó, reklámhordozót
tartó berendezés közterületen, köztulajdonban álló ingatlanon vagy köztulajdonban álló, közforgalmú
személyszállítási szolgáltatást végző személy tulajdonában álló ingatlanon kerül elhelyezésre, a  reklámhordozóra,
reklámhordozót tartó berendezésre e  rendelet közterületi, illetve köztulajdonban álló ingatlanon történő
reklámközzétételre vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
(4) A  6.  §-ban foglalt kivétellel az  1.  melléklet, valamint a  2.  melléklet határozza meg az  önkormányzatok
településszerkezeti terve szerint irányadó területi besoroláshoz igazodóan a  reklámok közzétételének, illetve
reklámhordozók, reklámhordozót tartó berendezések elhelyezésének közterületekre és magánterületekre irányadó
szabályait.
(5) Ha az  adott önkormányzat településszerkezeti terve szerinti valamely szabályozási elem (területi kategória)
nem feleltethető meg az  1. vagy a  2.  melléklet szabályozási elemének, akkor a  szabályozási elem e  rendelet
alkalmazásában „Egyéb, az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.)
Korm.  rendelet (a  továbbiakban: OTÉK) 26–30/A.  §-ában foglaltak egyikébe sem sorolható, helyi sajátosságot
hordozó területnek” minősül.
(6) A  (4)  bekezdésben foglalt szabálytól az  önkormányzat jogosult a  településképi rendeletével átmeneti időre
eltérni abban az  esetben is, ha az  építési tevékenység idejére építési reklámháló kihelyezésének engedélyezését
kérelmezik, az építési tevékenység időtartamára.
(7) Építési reklámháló kihelyezése ahhoz a  feltételhez köthető, hogy építésinapló-bejegyzés igazolja a  felújítás
megkezdését, illetve ha építési napló vezetésére nem áll fent kötelezettség, úgy vállalják ennek vezetését
az érintettek, és ezzel igazolják a felújítás megkezdését.
3. § (1) Utasváró tetején reklámhordozó, illetve reklámhordozót tartó berendezés nem helyezhető el, ezt meghaladóan
az utasváró teljes felülete felhasználható reklám közzétételére.
(2) Kioszk tetején reklámhordozó, illetve reklámhordozót tartó berendezés nem helyezhető el, ezt meghaladóan
a kioszk teljes felülete felhasználható reklám közzétételére.
(3) A  közművelődési célú hirdetőoszlop teljes felülete felhasználható reklám közzététele érdekében. Közművelődési
célú hirdetőoszlopon a reklámhordozó ragasztás útján is rögzíthető.
(4) Az információs vagy más célú berendezés reklám céljára hasznosítható felületének legfeljebb kétharmadán tehető
közzé reklám, illetve helyezhető el reklámhordozó, reklámhordozót tartó berendezés.
4. § (1) Ragasztás útján reklám, illetve reklámhordozó – a 3. § (3) bekezdésben foglalt kivétellel – nem rögzíthető.
 (2) A plakát, valamint az építési reklámháló reklám közzétételére igénybe vehető felülete két négyzetméternél kisebb
nem lehet, továbbá a kilenc négyzetmétert nem haladhatja meg.
 (3) Az  utcabútorok kivételével a  reklámhordozót tartó berendezés reklámhordozók elhelyezésére igénybe vehető
felülete a tizenegy négyzetmétert nem haladhatja meg. 5. § (1) Valamennyi közművelődési intézmény jogosult közművelődési célú hirdetőoszlopra, illetve azok használatára
a közművelődési intézmény által vagy a közművelődési intézmény más közművelődési intézménnyel akár tartósan,
akár adott időszakban vagy adott alkalom erejéig együttesen folytatott közösségi közművelődési tevékenység
népszerűsítése céljából.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott közművelődési célú hirdetőoszlop létesítéséről és használatának az  érintett
közművelődési intézmény részére történő biztosításáról a közművelődési intézmény elhelyezkedése szerint illetékes
önkormányzat (a főváros esetében a  fővárosi önkormányzat) gondoskodik a  helyi közművelődési tevékenység
támogatására irányuló feladatai ellátása keretében a  létesítéssel, fenntartással járó költségeknek a  közművelődési
intézmények által a használattal arányosan történő megtérítése mellett.
6. § (1) Nem minősül közterületről láthatónak az  épületen, építményen belül közzétett reklám, illetve elhelyezett
reklámhordozó vagy reklámhordozót tartó berendezés, akkor sem, ha az  az épületen, építményen kívülről
ténylegesen látható.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt szabály alól kivételt képez, ha a  reklám közzétételére – reklámhordózóként vagy
reklámhordozót tartó berendezésként felhasználva – ablakon vagy más átlátszó felületen került sor, és a közzétett
reklám az  épületen, építményen kívülről ténylegesen látható. Ez  a  szabály nem vonatkozik a  közforgalmú
személyszállítási szolgáltatás nyújtását szolgáló épületek, építmények ablakaira és más átlátszó felületeire.
(3) Nem minősül épületen belülinek a  reklám közzététele, illetve a  reklámhordozó, reklámhordozót tartó berendezés
elhelyezése, ha a közzététel, illetve elhelyezés az épület, építmény olyan részén – így különösen teraszon, erkélyen –
történik, amely nincsen valamennyi irányból épületszerkezettel körülzárva.
(4) Közművelődési intézmény saját tulajdonában, vagyonkezelésében vagy bármely jogcímen tartós használatában álló
épületén a közművelődési intézményre vagy rendezvényeire vonatkozó reklám közzétehető.
7. § (1) A reklám közzétételének megszüntetéséért és a reklámhordozó eltávolításáért a reklámozó és a reklám közzétevője
egyetemlegesen felel. A  reklámhordozót tartó berendezés eltávolításáért a  reklámhordozót tartó berendezés
tulajdonosa és az ingatlan tulajdonosa tartozik egyetemleges felelősséggel.
(2) Ha a létesítési célját tekintve eredetileg nem reklámcélú reklámhordozót tartó berendezés a reklám megszüntetését,
illetve a  reklámhordozó eltávolítását követően elveszti reklámcélú funkcióját, illetve funkcióját tekintve nem
minősül túlnyomórészt reklámcélú berendezésnek, a  reklámhordozót tartó berendezés tulajdonosa mentesül
a Tvtv. 15. § (5) bekezdésében foglalt kötelezettségének teljesítése alól.
3. Ellenőrzés 8. § (1) A  reklámok közzétételére, reklámhordozó és reklámhordozót tartó berendezések elhelyezésére vonatkozó
szabályok betartását az illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal (a továbbiakban: kormányhivatal) ellenőrzi.
(2) Jogsértés észlelése vagy arról történt tudomásszerzés esetén a kormányhivatal 8 napon belül szab ki bírságot, illetve
rendeli el a jogsértő állapot megszüntetését.
(3) A kormányhivatal a bírság kiszabása során a következő szempontokat mérlegeli:
a) a jogsértés milyen mértékben sérti vagy akadályozza a Tvtv. 11/A. § (1) bekezdésében meghatározott értékek
megőrzését vagy kialakítását,
b) a jogsértés időtartama,
c) a jogsértés ismételtsége.
4. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
10. § E rendeletet a hatálybalépését követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
5. Az Európai Unió jogának való megfelelés 11. § (1) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) E rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
(3) E  rendelet tervezetének a  műszaki szabályokkal és az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó
szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 2015. szeptember 9-i
(EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv 5–7. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
186/2003. (X. 13.) KE határozata bíró felmentéséről.
Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére jogellenes lemondására tekintettel
dr. Csernák Andrást 2003. október 15-i hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2003. október 13. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
97/2011. (XI. 17.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott
kifogás alapján meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 377/2010. (V. 19.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Magánszemélyek országos népszavazási kezdeményezés tárgyában aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az
Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló
1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (Jat.) 54. §-a alapján elvi
állásfoglalást arról, hogy az Alkotmány, az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.), valamint a választási eljárásról
szóló 1997. évi C. (Ve.) törvény rendelkezései alapján a választópolgárt nem terheli és nem is terhelte illetékfizetési
kötelezettség a Ve-ben nevesített jogorvoslati eljárásokban?” Az OVB megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés az Alkotmánybíróság által a 121/2009. (XII. 17.)
AB határozatban alkotmányellenesnek minősített elvi állásfoglalás kiadására kötelezné az Országgyűlést. Az
Alkotmánybíróság e határozatában alkotmányellenesnek minősítette és 2010. december 31. napjával
megsemmisítette a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvényt (a továbbiakban: régi Jat.), így a régi Jat.-ban rögzített elvi
állásfoglalás jogi eszközét is. Az Alkotmánybíróság az elvi állásfoglalás intézményével kapcsolatban kifejtette, hogy az
„összeegyeztethetetlen az alkotmányos demokrácia meghatározó elvével, a hatalmi ágak elválasztásával”. Fentiekre
tekintettel a kérdésben tartott eredményes népszavazás alkotmányellenes eljárásra kötelezné az Országgyűlést, így a
kérdés burkolt alkotmánymódosításra irányul. Az OVB hivatkozott az Alkotmánybíróság korábbi határozataiban
kifejtett következetes gyakorlatára is, amelynek megfelelően az Alkotmány nem módosítható választópolgári
kezdeményezésre induló népszavazással, alkotmánymódosítás csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben
[Alkotmány 24. § (3) bekezdés] történhet. A fentiekre tekintettel az OVB az Nsztv. 10. § b) pontja alapján az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítését
megtagadta. 2. A kifogást tevők a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. §-a alapján kifogást
nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen, kérve annak megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását.
Álláspontjuk szerint az Alkotmány Országgyűlés által elvi állásfoglalással történő értelmezése az Országgyűlés
hatáskörébe tartozik, ezért nem jelent burkolt alkotmánymódosítást. Hivatkoznak emellett arra is, hogy az
Alkotmánybíróság 121/2009. (XII. 17.) határozata még nem lépett hatályba, ezért az alkotmányellenesnek nyilvánított
norma még alkotmányosnak minősül, így alkalmazható. Úgy vélik, a „burkolt alkotmánymódosítás”-t, mint elutasítási
indokot az OVB nem tudja jogszabállyal alátámasztani, így nem lehet erre hivatkozva a hitelesítést megtagadni.
A kifogással érintett határozat a Magyar Közlöny 2010. évi 82. számában, 2010. május 19-én jelent meg; a kifogás
2010. június 2-án, vagyis a törvényes határidőn belül érkezett az OVB-hez.
3. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben
a hatáskörben jogorvoslati természetű. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és a
népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH
2002, 342.]. Eljárása során az Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban
látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
4. Az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és az OVBh.-t helyes indokai alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság megjegyzi: az Alkotmánybíróság – ahogy az OVB is említi a kifogásolt határozatában –
a 121/2009. (XII. 17.) határozattal 2010. december 31. napjával megsemmisítette a régi Jat.-ot. Időközben az
Országgyűlés megalkotta a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvényt (a továbbiakban: új Jat.), amely – néhány, a
32. § (2) bekezdésben felsorolt rendelkezés kivételével – 2011. január 1-jén lépett hatályba.
Az új Jat. a korábbitól eltérően nem ismeri az elvi állásfoglalást. Ennek következtében elvi állásfoglalás kibocsátására az
Országgyűlésnek már nincs hatásköre, így a kérdésben tartott eredményes népszavazás lehetetlen eljárásra kötelezné
az Országgyűlést. Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. november 15. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
20/2011. (HK 5.) HM KPH s z a k utasítása egyes meghatározott és béren kívüli juttatások után a munkáltatót terhelő adó bevallásához és megfizetéséhez szükséges adatszolgáltatás teljesítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (1) bekezdésében foglaltak
alapján az egyes meghatározott és béren kívüli juttatások
után a munkáltatót terhelő adó bevallásához és megfizetéséhez szükséges adatszolgáltatás teljesítésének végrehajtásáról az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A katonai szervezeteknél biztosított egyes meghatározott és béren kívüli juttatások után az adó bevallását, az
adóelőleg megfizetését – központilag – a HM KPH Illetményszámfejtő, Adó- és Járulékelszámoló Igazgatóság (a
továbbiakban: HM KPH IAJI) végzi. Az adóbevallás elkészítéséhez a saját pénzügyi és számviteli szervezeti elemmel rendelkező honvédelmi szervezet esetén a pénzügyi és
számviteli szervezeti elem, illetve a gazdálkodás támogató
és pénzügyi ellátó referatúrák (a továbbiakban együtt:
pénzügyi referens) az 1–4. mellékletek szerinti adattartalommal adatszolgáltatást teljesítenek. Nem kell adatszolgáltatást teljesíteni azon juttatásokról, amelyekről az információ a pénzügyi referensek HRMS rendszerben végrehajtott adatrögzítése következtében a HM KPH IAJI rendelkezésére áll.
2. Az adatszolgáltatást írásban, elsődlegesen telefaxon
kell teljesíteni a HM KPH IAJI részére. Az adatközlő lapokat akkor is meg kell küldeni, ha az adatszolgáltatás nemleges. A nemleges adatszolgáltatást az adatközlő lapok sorainak kihúzásával kell jelezni. Az adatszolgáltatást alátámasztó okmányokat, nyilvántartásokat a pénzügyi referens tárolja.
3. A HM KPH IAJI az adatszolgáltatást elmulasztó vagy
hibás, hiányos adatszolgáltatást nyújtó pénzügyi referenst
a mulasztás pótlására, a hiba kijavítására, illetve a hiányosság pótlására felhívja. A pénzügyi referens a felhívásnak
soron kívül eleget tesz.
4. Az 1–3. melléklet szerinti, tárgyhónapról szóló adatszolgáltatás határideje a tárgyhónapot követő hónap 7-e.
5. Az 1. melléklet kitöltésénél a következőket kell figyelembe venni:
Az 1. sorhoz: Itt kell feltüntetni többek között a katonai
szervezet nyílt napja, családi napja, egyéb rendezvénye
kapcsán felmerült, döntően vendéglátással, szabadidőprogrammal kapcsolatos költségeket (pl. játszóház, előadóművészek díja).
A 2. sorhoz: E sorban kell feltüntetni többek között a
MÁV Start Bónusz kártya értékét.
A 3. sorhoz: Itt kell feltüntetni az adómentesnek, üzleti
ajándéknak nem minősülő, a minimálbér 1%-át meg nem
haladó értékű ún. szóróajándékot, ha a magánszemély azonosító adatai a katonai szervezet jóhiszemű eljárása ellenére sem ismertek.
A 4. sorhoz: Amennyiben a szolgálat érdekében áthelyezettek és vezényeltek részére az étkezési utalvánnyal
való ellátásról szóló 20/2009. (XII. 29.) HM rendelet (a továbbiakban: HM rendelet) alapján biztosított étkezési utalvány és a térítésmentesen igénybe vett élelmezési norma
szerinti természetbeni élelmezési ellátás (ideértve az ennek megváltásaként biztosított étkezési utalványt is)
együttesen havonta a 18 000 Ft összeget meghaladja, a
18 000 Ft feletti összegrészt itt kell feltüntetni.
6. Jelen szakutasításban, illetve a mellékletekben nem
nevesített, a HRMS rendszerből nem lekérdezhető munkáltatói adatszolgáltatási kötelezettségről – a repülő hajózó állomány részére természetben nyújtott kötelező rekreáció értékének kivételével – az 1. melléklet szerinti adatközlő lap további soraiban kell adatot szolgáltatni.
7. A 2. melléklet tartalmazza az étkezési utalvány és az
igénybe vett norma szerinti természetbeni élelmezési ellátás vonatkozásában a személyi jövedelemadóról szóló
1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja. tv.)
71. §-ában meghatározott béren kívülinek minősülő juttatást. A 2. melléklet kitöltésénél a következőket kell figyelembe venni:
Az 1. sorhoz: A HM rendelet alapján biztosított étkezési
utalvány értékét kell feltüntetni.
A 2. sorhoz: A szerződéses tisztek és tiszthelyettesek térítésmentes ebédjének I. számú élelmezési norma szerinti
részértékét kell feltüntetni.
A 3. sorhoz: Amennyiben a szolgálat érdekében áthelyezettek és vezényeltek részére a HM rendelet alapján
biztosított étkezési utalvány és a térítésmentesen igénybe
vett élelmezési norma szerinti természetbeni élelmezési ellátás (ideértve az ennek megváltásaként biztosított étkezési utalványt is) együttesen havonta a 18 000 Ft összeget
nem haladja meg, az igénybe vett természetbeni élelmezési
ellátás és étkezési utalvány teljes összegét, ha meghaladja,
a 18 000 Ft alatti összegrészt itt kell feltüntetni.
A 4. sorhoz: Az étkezéstérítésre kötelezett személyi állomány (kivéve a szerződéses legénységi állományú katonát) által befizetett havi térítési díj és az I. számú norma
részértéke közötti különbözetet kell feltüntetni.
8. Az 1. melléklet 4. sorának és a 2. melléklet 3. sorának
kitöltése érdekében a vezényelt személy állományilletékes
honvédelmi szervezetét ellátó pénzügyi referens írásban
tájékoztatja a vezénylés helye szerinti pénzügyi referenst a
vezényelt részére általa biztosított étkezési utalvány összegéről. A tájékoztatási kötelezettségtől függetlenül az étkezési utalványt minden esetben annak a pénzügyi referensnek kell szerepeltetnie az adatszolgáltatás 2. mellékletének 3. sorában, aki azt ténylegesen biztosította.
9. A havi személyenkénti összegtől függően a 2. melléklet 3. sorában, valamint az 1. melléklet 4. sorában kell kimutatni a Magyar Honvédség élelmezési ellátásáról szóló
22/2006. (VIII. 8.) HM rendelet, valamint a köztisztviselők és munkavállalók élelmezési ellátásáról szóló
25/2009. (IV. 3.) HM utasítás alapján a kedvezményesen
vagy térítésmentesen juttatott, adómentesnek nem minősülő élelmezés értékét is.
10. Azok a katonai szervezetek, ahol telefonszámlák
(ideértve a külföldi telefonszámlákat is) kifizetése folyik,
a telefonszolgáltatás címén kifizetett összegekről, valamint azok után fizetendő adó összegéről a 3. melléklet szerinti adatközlő lapon nyújtanak adatszolgáltatást.
Telefonszolgáltatásként az Szja. törvény 70. § (1) bekezdés b) pontja szerint az alábbi szolgáltatásokat kell figyelembe venni:
a) helyi távbeszélő-szolgáltatás,
b) távolsági távbeszélő-szolgáltatás, c) mobiltelefon-szolgáltatás,
d) internetprotokollt alkalmazó beszédcélú adatátvi
tel-szolgáltatás. 11. A reprezentáció és a minimálbér 25%-ának megfelelő egyedi értéket meg nem haladó üzleti ajándék juttatása
esetén a 4. melléklet szerinti adatközlő lapon kell évente, a
tárgyévet követő hónap 5-éig teljesíteni az adatszolgáltatást. Az adatszolgáltatásnak minden típusú reprezentációt
és üzleti ajándékot tartalmaznia kell, kivéve az Szja. tv.
1. számú melléklet 8.19. b) pontja alapján adómentes reprezentációt és ajándékot. A reprezentáció és az üzleti ajándék Szja. tv. 70. § (2) bekezdés b) pontja szerinti értékhatára központilag kerül figyelembe vételre, annak értékével
az adatszolgáltatásban szereplő összeget csökkenteni nem
kell.
12. Ez a szakutasítás az aláírása napján lép hatályba és
visszavonásáig hatályos. A szakutasítás az alkalmazásával
érintett szervezetek, szervezeti egységek részére az aláírást követően, a közzétételt megelőzően megküldésre
kerül.
13. A szakutasítás hatályba lépésével egyidejűleg a természetbeni juttatások után a munkáltatót terhelő adók és
járulékok megfizetéséhez és bevallásához szükséges adatszolgáltatás teljesítéséről szóló 16/2010. (HK. 6.) számú
HM KPÜ vezérigazgatói intézkedés hatályát veszti.
Sulyok János dandártábornok s. k.,
főigazgató


text:
225/2017. (VII. 4.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
37.  § (8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a  Széchenyi István Egyetemen
Dr. Földesi Péter egyetemi tanárt 2017. augusztus 1. napjától 2022. július 31. napjáig terjedő időtartamra megbízom
a rektori feladatok további ellátásával.
Budapest, 2017. június 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
9/2008. (HK 7.) HM HVKFH intézkedése az Egységes NATO Előírások hatálybaléptetéséről.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000. (HK 2.) HM utasítás 7. §
(2) bekezdés b) pontjában biztosított jogkörömnél fogva
elrendelem a következő dokumentumok bevezetését:
– Témafelelős: MH Geoinformációs Szolgálat
– Témakezelő: MH Geoinformációs Szolgálat
– Bevezetés időpontja: 2008. szeptember 1.
– Végrehajtás módja: AJP-3.11 doktrína kiadása eredeti
– Témafelelős: MH Geoinformációs Szolgálat
– Témakezelő: MH Geoinformációs Szolgálat
– Bevezetés időpontja: 2008. szeptember 1.
– Végrehajtás módja: STANAG 6022 MET (EDI
TION 1) dokumentum kiadása eredeti angol nyelven. A témafelelős adja ki a végrehajtásul szolgáló dokumentumokat. Ezzel együtt végezze el a szükséges módosításokat is, a bevezetett NATO előírásnak nem megfelelő
korábbi szabályozásokat helyezze hatályon kívül, illetve
kezdeményezze hatályon kívül helyezésüket.
Mikita János mk. altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök helyettese


text:
1279/2017. (VI. 2.) Korm. határozata a Margitszigeti Nemzeti Tenisz Versenyközpont megvalósításával összefüggő intézkedésekről.
A Kormány a tenisz mint kiemelt sportág fejlesztése, valamint a nemzetközi tenisztornák magyarországi rendezési feltételeinek
biztosítása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy
a) a Budapest közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 23800/2, 23800/4
és 23800/6 helyrajzi számú ingatlanokon kerüljön megvalósításra a  Margitszigeti Nemzeti Tenisz
Versenyközpont (a továbbiakban: beruházás),
b) a beruházás bruttó 9977,9 millió forint összegű forrásból valósuljon meg,
c) a beruházás építtetője a Nemzeti Sportközpontok költségvetési szerv legyen;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy kezdje meg a  szükséges egyeztetéseket Budapest Főváros
Önkormányzatával a  Budapest belterület 23800/2 és 23800/4 helyrajzi számú ingatlanok állami tulajdonba adása
vagy az ingatlanok használatának a Nemzeti Sportközpontok mint építtető javára történő biztosítása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjanak a  beruházás
megvalósításához szükséges bruttó 9977,9 millió forint költségvetési forrás ütemezett biztosításáról
a 2017–2018. költségvetési években;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a Margitszigeti Nemzeti Tenisz
Versenyközpont megközelítéséhez szükséges közlekedés-fejlesztési koncepció kidolgozása és finanszírozásának
biztosítása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
345/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Csányi Beatrixot
2017. szeptember 1. napjától 2020. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
30/2018. (X. 30.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2) és (5)  bekezdése alapján Ságvári Pált 2018. november 1. napjától
a  kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb két évre – a  nemzetközi energetikai kapcsolatokért felelős miniszteri
biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) aktívan alakítja, valamint képviseli Magyarország energiabiztonsági stratégiáját, támogatja annak végrehajtását,
b) képviseli a magyar energiabiztonsági álláspontot hazai és nemzetközi fórumokon, bilaterális és multilaterális
keretekben és releváns nemzetközi szervezetekben,
c) közreműködik a 2020 utáni időszakra vonatkozó nemzeti földgázstratégia megalkotásában, ennek keretében
képviseli és elősegíti a  Külgazdasági és Külügyminisztérium (a továbbiakban: minisztérium) szakpolitikai
álláspontjának és célkitűzéseinek érvényesülését,
d) az energiabiztonsági politika végrehajtása során elősegíti egyes kiemelt energiadiverzifikációs, illetve
infrastruktúrafejlesztési projektek és programok létrejöttét és megvalósulását,
e) a klímadiplomácia tekintetében koordinálja a  magyar álláspont kialakítását, irányítja és felügyeli annak
kidolgozását, továbbá gondoskodik annak a  bilaterális és multilaterális kapcsolatok során a  tárgyalási
folyamatokban és egyéb fórumokon történő képviseletéről,
f ) a minisztérium szakpolitikai célkitűzéseivel és álláspontjával összhangban – a diplomáciai eszközrendszerével –
támogatja a jövőbeni energiaátmenethez szükséges technológiák minél szélesebb körű hazai meghonosodását
és elterjedését,
g) segíti az  energetikai, illetve a  zöldgazdaság előmozdításában szerepet vállaló magyar cégek külföldi
tevékenységét,
h) a Ksztv. 3.  §-a szerinti jogkörben eljárva irányítja az  Energia- és Klímadiplomácia Főosztály szakmai
tevékenységét.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a biztonságpolitikáért felelős államtitkár útján a külgazdasági és külügyminiszter
irányítja.
4. § A miniszteri biztos a  fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
5. § A miniszteri biztos tevékenységének ellátását az Energia- és Klímadiplomácia Főosztályon működő egy fős titkárság
segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
121/2011. (VI. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról szóló
223/2010. (IX. 2.) KE. határozat 3. pontjában foglaltak alapján
a Magyar Honvédség Támogató Dandár parancsnoki beosztásban nyújtott kimagasló és példamutató katonai szakmai
és vezetői munkája elismeréseként, Budapest helyőrség parancsnokaként a nemzeti ünnepek és állami rendezvények
szervezésében és lebonyolításában vállalt kiemelkedő tevékenységéért, valamint a Magyar Honvédség és Budapest
helyőrség nemzetközi kapcsolatainak fejlesztésében vállalt aktív szerepéért,
Horváth Ferenc dandártábornoknak a
KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK DÍSZOKLEVELE ÉREMMEL kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. június 20.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
485/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete az európai területi társulással kapcsolatos jóváhagyási és nyilvántartásba vételi eljárás részletes szabályairól.
A Kormány az európai területi társulásról szóló 2014. évi LXXV. törvény 20. §-ában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) Az  európai területi társulásban tagként való részvétel jóváhagyása iránti kérelmet (a továbbiakban: jóváhagyási
kérelem), valamint a  magyarországi székhellyel rendelkező európai területi társulás nyilvántartásba vétele iránti
kérelmet (a továbbiakban: nyilvántartásba vételi kérelem) a  külpolitikáért felelős miniszternél (a továbbiakban:
Hatóság) kell benyújtani.
(2) A  jóváhagyási kérelemnek tartalmaznia kell az európai területi társulás tervezett nevét, székhelyét, célkitűzését és
feladatait.
2. § (1) A jóváhagyási kérelem benyújtásakor igazolni kell:
a) az  állam kivételével a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.)
5. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti kérelmező esetében azt, hogy a (3) bekezdés szerinti szerv hozzájárult
az egyezménytervezet szerinti európai területi társulásban tagként történő részvételéhez,
b) az  országos nemzetiségi önkormányzati költségvetési szerv, a  helyi önkormányzati költségvetési szerv és
a  helyi nemzetiségi önkormányzati költségvetési szerv kérelmező esetében azt, hogy a  képviselő-testület
vagy közgyűlés hozzájárult az  egyezmény- és az  alapszabály-javaslat szerinti európai területi társulásban
tagként való részvételhez,
c) helyi vagy nemzetiségi önkormányzat kérelmező esetében a képviselő-testület vagy a közgyűlés hozzájárult
az európai területi társulásban való részvételhez.
(2) A kérelemhez csatolni kell az európai területi társulás egyezményének és alapszabályának a polgári perrendtartásról
szóló törvény szerint kötelező jogi képviselet esetén eljárni jogosult jogi képviselő által ellenjegyzett tervezetét,
továbbá ha azok nem magyar nyelven készültek, magyar nyelvű hiteles fordításukat.
(3) Az (1) bekezdés a) pontja tekintetében a hozzájárulást
a) minisztérium esetén a Kormány,
b) a Kormány által kijelölt központi beszerző szerv kérelmező esetén a szerv felügyeleti szerve,
c) a  Kbt. 5.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meg nem határozott költségvetési szerv esetén a  költségvetési szerv
felügyeleti szerve
adja meg. 3. § (1) Amennyiben az  európai területi társulás székhelye Magyarországon van és a  külföldi tag már rendelkezik
jóváhagyással, a  magyar tag jóváhagyási kérelmével egyidejűleg lehet kérelmezni a  Hatóságnál az  európai
területi társulás nyilvántartásba vételét is. Ebben az  esetben igazolni kell az  európai területi együttműködési
csoportosulásról szóló, 2006. július 5-i, 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a továbbiakban:
Rendelet), és az  azt módosító 1302/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 4.  cikk (3) és (3a)  bekezdése
szerinti külföldi jóváhagyások megtörténtét is.
(2) Az  (1) bekezdéstől eltérő esetekben a nyilvántartásba vételi kérelemhez mellékelni kell az elfogadott egyezményt
és alapszabályt, és igazolni kell a  Rendelet 4.  cikkének (3) és (3a)  bekezdése szerinti külföldi jóváhagyások
megtörténtét is.
(3) A  nyilvántartásba vételi kérelemnek tartalmaznia kell az  európai területi társulásról szóló 2014. évi LXXV. törvény
(a továbbiakban: Törvény) 7. § (2) bekezdés a)–f ) pontjában meghatározott adatokat.
(4) A  nyilvántartásba vétel nem tagadható meg, ha az  elfogadott egyezmény a  Rendeletben és a  Törvényben
foglaltaknak megfelel, valamint valamennyi tag rendelkezik a  Rendelet 4.  cikk (3) és (3a)  bekezdése szerinti
jóváhagyással, kivéve, ha a jóváhagyáskor fennálló körülmények olyan mértékben változtak, hogy a hatóság szerint
új jóváhagyási eljárás lefolytatására van szükség.
4. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
5. § Ez a rendelet
a) az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló, 2006. július 5-i 1082/2006/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet,
b) az  európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 1082/2006/EK rendeletnek a  csoportosulások
létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő
módosításáról szóló, 2013. december 17-i 1302/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
114/2010. (XII. 23.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Bahreini Királyság Kormánya között a gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva, a
nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján 1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és a Bahreini Királyság Kormánya közötti gazdasági együttműködésről
szóló megállapodás (a továbbiakban: szerződés) létrehozásával; 2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy - az érintett miniszterekkel egyetértésben - a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozását követően a szerződés
végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a
Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
238/2013. (V. 16.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése és 232/K.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára
– az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Vidor Lászlót 2013. január 1. napjától határozatlan
időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. május 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök