text:
310/2014. (VIII. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
több évtizedes, kiemelkedő színvonalú munkája és Csenger város belföldi és külföldi kapcsolatainak ápolása terén
végzett elévülhetetlen érdemei elismeréseként
dr. Arday András, a Népjóléti és Szociális Alapszolgáltatási Központ intézményvezető főorvosa részére,
a magyar művészeti életet és az egyetemes emberi értékeket gyarapító kiemelkedő képzőművészeti tevékenysége
elismeréseként
Baky Péter festőművész, grafikus részére,
a magyar szállodaipar fellendítésében, valamint a  szállodai gyermekbarát szolgáltatások kialakításában elért
eredményei elismeréseként
Baldauf Csaba, a Kolping Hotel Spa & Family Resort ügyvezető igazgatója részére,
közel három évtizeden át végzett eredményes, a város és a helyi társadalom kulturális, infrastrukturális és gazdasági
javait gyarapító településvezetői tevékenysége elismeréseként
Bognár Jenő Norbert, Bátaszék város polgármestere részére,
a földmérés fejlesztése és a  földmérő szakemberek képzése területén hosszú időn át végzett kiemelkedő
munkájáért, valamint a magyar szakemberek nemzetközi elismertetése érdekében végzett tevékenységéért
dr. Busics György, a  Nyugat-magyarországi Egyetem Geoinformatikai Karának egyetemi docense, megbízott dékán
részére,
több évtizedes kiemelkedő szakmai és tudományos tevékenysége elismeréseként
dr. Czalbert-Halasi János, Acsa-Csővár községek háziorvosa részére,
a hazai vasúti közlekedési ágazat megújítása és folyamatos működtetése érdekében végzett példaértékű munkája
elismeréseként
Dávid Ilona, a Magyar Államvasutak Zrt. elnök-vezérigazgatója részére,
több évtizedes kimagasló oktatói és kutatói munkája, valamint jelentős oktatásszervező tevékenysége
elsimeréseként
dr. Déri Balázs, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Ókortudományi Intézete Latin
Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
több évtizedes kimagasló közszolgálati életpályája elismeréseként
dr. Dobos József, Sopron Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának jegyzője részére,
több évtizedes kimagasló tudományos és oktatói munkája, valamint példamutató dékánhelyettesi és szakmai
szervezeti tevékenysége elismeréseként
dr. Donáth Tibor, a Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi Kara Anatómiai,
Szövet- és Fejlődéstani Intézetének professor emeritusa részére,
kiemelkedő oktató, kutató és tudományszervező munkája, valamint a  tehetséggondozás terén elért eredményei
elismeréseként
dr. Feldné dr. Knapp Ilona nyelvész, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Germanisztikai
Intézete Német Nyelvoktató és Szakdidaktikai Tanszékének tanszékvezető egyetemi docense részére,
az Isteni Ige Társasága magyarországi újbóli letelepedése, hazánk lelki megújulása és a  Cursillo mozgalom
meghonosítása érdekében tett erőfeszítései elismeréseként
Gaál Jenő verbita szerzetes részére,
több évtizedes oktató és kutatómunkája, valamint kimagasló közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Gyenis Gyula biológus, antropológus, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Természettudományi Kara Biológiai
Doktori Iskolájának nyugalmazott egyetemi tanára részére,
változatos és népszerű, Szeged város zenei életét meghatározó művészeti és intézményvezetői munkája, valamint
aktív társadalmi, közéleti tevékenysége elismeréseként
Gyüdi Sándor, a Szegedi Nemzeti Színház főigazgatója, a Szegedi Szimfonikus Zenekar vezető karmestere, művészeti
vezetője részére,
Balatonfüred érdekében végzett fáradhatatlan munkája, a  város kulturális életének megszervezésében vállalt
meghatározó szerepe elismeréseként
Hári Lenke, Balatonfüred város alpolgármestere, a  Balatonfüred Kulturális Nonprofit Kft. Felügyelő Bizottságának
elnöke részére,
több évtizeden át kimagasló színvonalon végzett ügyészi munkája, valamint eredményes vezetői tevékenysége
elismeréseként
Himmelné dr. Ökrös Magdolna, a Tolna Megyei Főügyészség csoportvezető ügyésze részére,
a halszaporítás és a haltenyésztés területén hosszú időn át végzett kiemelkedő szakmai, kutatói és oktatói munkája,
valamint a halfogyasztás népszerűsítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Horváth Lászlóné dr. Tamás Gizella biológus, hidrobiológus, az Attalai Hal Kft. ügyvezető igazgatója részére,
a közigazgatásban végzett több évtizedes kimagasló színvonalú költségvetési tervezési és végrehajtási munkája
elismeréseként
Juhász Mária, a Nemzetgazdasági Minisztérium Közigazgatási és Fejezeti Koordinációs Osztályának főosztályvezetőhelyettese részére,
a keleti kutatásokkal foglalkozó szakirodalom feldolgozása, valamint a  nemzetközi szintű kiállítások, konferenciák
kurátoraként végzett diplomáciai tevékenysége elismeréseként
dr. Kelecsényi Ágnes, a Magyar Tudományos Akadémia Könyvtára és Információs Központja Keleti Gyűjteményének
osztályvezetője részére,
a terület- és vidékfejlesztésben végzett több évtizedes kutatói és fejlesztői tevékenysége elismeréseként
dr. Kovács Katalin, a  Magyar Tudományos Akadémia Közgazdaság- és Regionális Tudományi Kutatóközpont
Regionális Kutatások Intézete Közép- és Észak-magyarországi Tudományos Osztályának vezetője részére,
az ország fejlődésének elősegítése érdekében a  magyar egészségügyi igazgatásban végzett több évtizedes
munkája elismeréseként
dr. Kovács Miklósné dr. Molnár Ilona orvos, volt tisztifőorvos, valamint közigazgatási és helyettes államtitkár részére,
kimagasló művelődéstörténeti és honismereti kutatásai, jelentős nyelvművelő tevékenysége elismeréseként
dr. Kováts Dániel, a Comenius Tanítóképző Főiskola nyugalmazott főiskolai tanára, a Kazinczy Ferenc Társaság alapító
elnöke részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc idején tanúsított helytállása, valamint a  kommunista diktatúra által
üldözöttek érdekében több mint húsz éve végzett önzetlen munkája elismeréseként
Lauer Lászlóné, a Magyar Politikai Foglyok Szövetsége budapesti szervezetének titkárságvezetője részére,
közel három évtizedes, magas színvonalú sportszakorvosi, valamint kiemelkedő tudományos tevékenysége
elismeréseként
dr. Légrádi József, az Országos Sportegészségügyi Intézet szakorvosa részére,
a határon túli magyarság fennmaradásáért folytatott önzetlen és kitartó tevékenysége elismeréseként
dr. Lukács Ferenc jogász, könyvvizsgáló, a Rákóczi Szövetség pénzügyi titkára részére,
kimagasló gyógyító, oktató és tudományos munkája, valamint példaértékű közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Maródi László, az  orvostudomány doktora, a  Debreceni Egyetem Orvos- és Egészségtudományi Centrum
Általános Orvostudományi Kara Infektológiai és Gyermekimmunológiai Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára
részére,
több évtizedes kimagasló színvonalú oktatói munkája, szakmai-közéleti tevékenysége, valamint a fotogrammetriai
és topográfiai technológiák kutatásában elért eredményei elismeréseként
dr. Mélykúti Gábor, a Nyugat-magyarországi Egyetem Geoinformatikai Karának egyetemi docense részére,
kiemelkedő művészi munkája és a Savaria Karnevál érdekében történő szervezői tevékenysége elismeréseként
Mérei Tamás, a Savaria Szimfonikus Zenekar igazgatója részére,
fáradhatatlan, újító szellemű oktatói munkája, valamint kimagasló művészi tevékenysége elismeréseként
dr. Mohos Nagy Éva operaénekes, a  Debreceni Egyetem Zeneművészeti Karának tanszékvezető főiskolai tanára
részére,
a hatvani Grassalkovich-kastély rekonstrukciója és a  Széchenyi Zsigmond Kárpát-medencei Magyar Vadászati
Múzeum kialakítása során nyújtott kiemelkedő színvonalú munkája elismeréseként
Monori Csaba Bálint, az Épkar Zrt. főépítésvezetője részére,
kimagasló színvonalú építészeti életműve, valamint az  építészeti kultúra és hagyományok megőrzésének
elősegítése terén végzett tevékenysége elismeréseként
Nagy Ervin országos főépítész, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja részére,
Mindszenty József bíboros, hercegprímás, esztergomi érsek emlékének ápolása érdekében végzett munkája,
valamint közösségszervező és iskolaalapító tevékenysége elismeréseként
Nagy Károly kapornaki címzetes apát, székesegyházi kanonok, a  veszprémi Szent Mihály Főangyal Plébánia
plébánosa részére,
sportvezetőként az utánpótlásnevelésében végzett elhivatott munkája, valamint a hazai rendezésű nemzetközi és
országos sportrendezvények szervezésében nyújtott kiemelkedő színvonalú tevékenysége elismeréseként
Orendi Mihály, a Debreceni Sportcentrum Közhasznú Nonprofit Kft. ügyvezető igazgatója részére,
hosszú időn át végzett eredményes, Galgaguta község fejlődését szolgáló településvezetői tevékenysége
elismeréseként
Orgoványi László, Galgaguta község polgármestere részére,
kimagasló újságírói tevékenysége, a  kulturális újságírás terén a  fiatal generáció nevelésében és támogatásában
elért eredményei, valamint a  magyar irodalmi hagyományok megőrzése és ápolása érdekében végzett munkája
elismeréseként
Osztovits Ágnes újságíró, a Heti Válasz főmunkatársa, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem tanára részére,
több évtizeden át lelkiismeretesen és rendkívül magas színvonalon végzett, nemzeti értékeink megőrzését szolgáló
könyvtárszakmai és vezetői munkája, valamint aktív szakmai szervezeti tevékenysége elismeréseként
Poprády Géza, az Országos Széchényi Könyvtár nyugalmazott főosztályvezetője részére,
az európai integráció elméleti és gyakorlati kérdéseinek több évtizedes kutatása, széleskörűen publikált
kutatócsoport-vezetői és oktatói munkája, valamint a  megalapozott közgazdasági ismeretek széles tömegekhez
való eljuttatását eredményező tevékenysége elismeréseként
dr. Rácz Margit, a  Magyar Tudományos Akadémia Közgazdaság- és Regionális Tudományi Kutatóközpontja
Világgazdasági Intézetének tudományos főmunkatársa részére,
több évtizedes ügyvédi, szakmai közéleti tevékenysége, valamint a  fiatal ügyvédek oktatásában és szakmai
felkészítésében végzett munkája elismeréseként
dr. Rákossy Lajos, a Pécsi Ügyvédi Kamara fegyelmi főmegbízottja részére,
nemzetközileg is elismert, kiemelkedő színvonalú fővilágosítói munkája, valamint a filmes szakma fiatal generációi
számára meghatározó, világszínvonalú képzést biztosító tevékenysége elismeréseként
Romwalter Béla fővilágosító, a Sparks Camera&Lighting Ltd. ügyvezetője részére,
a pénzügyi ellenőrzés területén végzett kiemelkedő tevékenysége és módszertani újításai elismeréseként
Salamon Ildikó, az Állami Számvevőszék számvevő tanácsosa részére,
az elektrolumineszcencia alkalmazásában, valamint a  világító diódák általános világítási alkalmazásának lehetővé
tételében végzett kutatásai elismeréseként
dr. Schanda János, a műszaki tudomány doktora, a Pannon Egyetem Műszaki Informatikai Kara Villamosmérnöki és
Információs Rendszerek Tanszékének professor emeritusa részére,
több évtizedes kiemelkedő oktatói, tudományos és sokrétű társadalmi tevékenysége, valamint a  romaoktatásban
betöltött jelentős szerepe elismeréseként
dr. Simon György, a  Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi Kara Kórélettani Intézetének nyugalmazott
egyetemi tanára részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc eszmeiségének továbbadása érdekében tett fáradhatatlan munkája
elismeréseként
Sinkó Ferenc, a Magyar Politikai Foglyok Szövetsége Komárom-Esztergom megyei szervezetének elnöke részére,
a török népek zenéjének összahasonlító kutatása terén végzett kimagasló tudományos, gyűjtő- és elemző munkája
elismeréseként
dr. Sipos János, a Magyar Művészeti Akadémia levelező tagja, a Magyar Tudományos Akadémia Bölcsészettudományi
Kutatóközpontja Zenetudományi Intézetének főmunkatársa, a  Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem Népzene
Tanszékének tanára részére,
a magyar felsőoktatás és mérnökképzés érdekében végzett kiemelkedő oktatói, kutatói és tudományszervezői
tevékenysége elismeréseként
dr. Szabó Csaba Attila, a  műszaki tudomány doktora, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Villamosmérnöki és Informatikai Karának egyetemi tanára részére,
a termohidraulikai folyamatok optikai méréstechnikájának fejlesztésében és ipari alkalmazásában, valamint
az  erőművi porleválasztó rendszerek tervezési módszereinek kidolgozásában elért kiemelkedő eredményei
elismeréseként
dr. Szabó Szilárd, a Miskolci Egyetem Áramlás- és Hőtechnikai Gépek Intézeti Tanszékének tanszékvezető egyetemi
tanára részére,
a magyar junior kardválogatott vezetőjeként elért kimagasló eredményei, valamint az  edzőképzés érdekében
végzett munkája elismeréseként
dr. Szepesi László, a Semmelweis Egyetem Testnevelési és Sporttudományi Karának tanára, a Kárpáti Rudolf Vívó Klub
mesteredzője részére,
jelentős irodalomtörténészi pályája, valamint a magyar irodalom oktatásának javítása érdekében végzett munkája
és odaadó társadalmi tevékenysége elismeréseként
Takaró Mihály irodalomtörténész, tanár részére,
az első magyarországi szupravezető-mágneses magspektroszkópiai berendezés megépítése, a  töltött részecske
által indukált magreakciók kutatásának hazai meghonosításában játszott szerepe, valamint a magfizikai módszerek
széles körben való alkalmazása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Tárkányi Ferenc Tibor, a  fizikai tudomány kandidátusa, a  Magyar Tudományos Akadémia Atommagkutató
Intézetének nyugalmazott külső munkatársa részére,
több évtizedes kimagasló oktatómunkája és kiemelkedően eredményes vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Turmezei Péter villamosmérnök, számítógépes elektronikai tervező és gyártó szakmérnök, címzetes egyetemi
tanár, az Óbudai Egyetem Kandó Kálmán Villamosmérnöki Karának volt dékánja részére,
Erdély természeti és kulturális kincsekben gazdag hagyományainak továbbörökítése, valamint az  erdélyi magyar
kultúra szellemi örökségének megőrzése érdekében végzett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Váradi Péter Pál fotográfus, a PéterPál Kiadó ügyvezetője részére,
a közigazgatásban végzett kiemelkedő szakmai tevékenysége elismeréseként
dr. Vargáné Kleeberg-Strohmayer Róza, a Magyar Államkincstár gazdasági vezetője részére,
a közlekedési ágazat szakmai érdekképviseletének élén végzett több évtizedes sikeres és eredményes munkája
elismeréseként
dr. Vereczkey Zoltán, a  Magyar Kereskedelmi és Iparkamara alelnöke, a  Magyar Közúti Fuvarozók Egyesületének
vezetője, a Közlekedéstudományi Intézet Nonprofit Kft. ügyvezető igazgatója részére,
kiemelkedő tudományos és oktatói munkája, valamint az  egyetemi testnevelés és sport megújításában és
újjászervezésében vállalt meghatározó szerepe elismeréseként
dr. Vincze Pál, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Testnevelő Központjának igazgatója részére,
a hatvani Grassalkovich-kastély történelmi hűségre törekvő, de a megújult funkciókat is szolgáló rekonstrukciójának
kiemelkedő színvonalú tervező és irányító munkája elismeréseként
Wittinger Zoltán, a Magyar Nemzeti Múzeum Nemzeti Örökségvédelmi Központja Műemléki Tervezési Osztályának
vezetője részére,
több évtizedes példaértékű ügyvédi munkája, valamint fegyelmi megbízottként végzett tevékenysége
elismeréseként
dr. Zimnic János, a Magyar Ügyvédi Kamara fegyelmi megbízottja részére,
a határon túli magyarság identitásának megőrzése, önszerveződése, valamint az anyaországgal való kapcsolattartás
elősegítése érdekében végzett munkája elismeréseként
dr. Zsoldos Ferenc, a Magyar Nemzeti Tanács alelnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata; a rendőrség hivatásos állományában végzett négy évtizedes kiemelkedő munkája során elért eredményei és
példamutató szolgálati tevékenysége elismeréseként
Baár Pál rendőr ezredes, a Nemzeti Védelmi Szolgálat főosztályvezetője részére,
több évtizedes kimagasló színvonalon végzett közigazgatási tevékenysége elismeréseként
dr. Bognár László nyugállományú rendőr ezredes, a  Belügyminisztérium Személyügyi Főosztályának helyettes
vezetője részére,
felelős vezetői beosztásában a lelki gondozás terén elért eredményei, valamint az egyházak és a Magyar Honvédség
között létrejött példátlan együttműködés kialakítása során végzett kimagasló tevékenysége elismeréseként
Jákob János dandártábornok, a  Honvédelmi Minisztérium Tábori Lelkészi Szolgálata Protestáns Tábori
Püspökségének tábori püspöke részére,
a Magyar Honvédség állományában vezetői beosztásokban, huzamosan az ország védelme érdekében, hadműveleti
szakterületen végzett kiemelkedő, felelősségteljes tevékenysége elismeréseként
Korom Ferenc dandártábornok, a  Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkara Hadműveleti Csoportfőnökségének
csoportfőnöke részére,
Magyarország légvédelmi képességének fenntartása érdekében végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
Kovács Ferenc ezredes, a Magyar Honvédség 12. Arrabona Légvédelmi Rakétaezredének ezredese részére,
Magyarország légi vezetési rendszerének működtetésében végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
Szücs József ezredes, a Magyar Honvédség Légi Vezetési és Irányítási Központjának parancsnoka részére,
a büntetés-végrehajtási szervezet vezetői állományában végzett több mint két évtizedes kiemelkedő tevékenysége
elismeréseként
Tóth Tamás Tibor büntetés-végrehajtási ezredes, a  Szombathelyi Országos Büntetés-végrehajtási Intézet
parancsnoka részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. augusztus 10.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
6/2018. (V. 10.) OGY határozata a miniszterelnök megválasztásáról.
1. Az Országgyűlés az Alaptörvény 16. cikk (3) és (4) bekezdése alapján
Orbán Viktort miniszterelnökké megválasztja. 2. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1519/2016. (IX. 27.) Korm. határozata a „Szolgáltatási szerződés ’MFB Pont’ elnevezésű értékesítési pontok kialakítására és üzemeltetésére, továbbá kiemelt közvetítői és pénzügyi közvetítői szolgáltatások nyújtására” tárgyú közbeszerzési eljárás részvételi felhívása és az ahhoz kapcsolódó kiegészítő irat jóváhagyásáról.
A Kormány jóváhagyja az  MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság, mint
a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a  továbbiakban: Kbt.) 5.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti
ajánlatkérő által kezdeményezett, a „Szolgáltatási szerződés ’MFB Pont’ elnevezésű értékesítési pontok kialakítására
és üzemeltetésére, továbbá kiemelt közvetítői és pénzügyi közvetítői szolgáltatások nyújtására” tárgyú
közbeszerzési eljárás részvételi felhívását (a  továbbiakban: felhívás) és az  ahhoz kapcsolódó kiegészítő iratot
a  részére bemutatott tervezet szerint azzal, hogy a  felhívásban feltüntetésre kerül, hogy a  Kbt. 62.  § (1)  bekezdés
n)  pontja szerinti kizáró ok a  Kormány Kbt. 62.  § (5a)  bekezdése szerinti egyedi határozata alapján nem kerül
alkalmazásra.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
300/2011. (XI. 17.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére az erdélyi magyar közösség szolgálatáért, életútja elismeréseként
Borbély Ernő volt országgyűlési képviselő részére a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. november 4.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
7/2014. (I. 24.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Kazah Köztársaság Kormánya között a bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a közigazgatási és igazságügyi miniszternek a külügyminiszterrel egyetértésben tett előterjesztése alapján
 1. egyetértek Magyarország Kormánya és a  Kazah Köztársaság Kormánya között a  bűnügyi jogsegélyről szóló
egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a tárgyalásokon résztvevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  közigazgatási és igazságügyi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy – a  külügyminiszterrel egyetértésben – az  Egyezmény
létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat
tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
71/2010. (V. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 43/2010. (I. 29.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 43/2010. (I. 29.)
OVB határozata ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos népszavazás kezdeményezésre
irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő szöveg szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (Pp.) 212. §
(2) bekezdését oly módon, hogy „ha a bíróság tanácsban jár el, és a tanács nem egyhangú határozatot hoz, akkor a bíró
különvéleményét jegyzőkönyvbe kell foglalni vagy a különvéleményt külön iratban a jegyzőkönyvhöz kell csatolni és
e különvéleményre az írásba foglalt határozatban is utalni kell?”
Az OVB határozata indokolásában megállapította, hogy a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról
és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbikaban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglalt
egyértelműség követelményének. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés számos kérdést tartalmaz, amelyek
külön-külön is megválaszolhatóak. Ezáltal a választópolgárnak nincs lehetősége az egyes kérdések között különbséget
tenni, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani. Az OVB megállapította továbbá, hogy a kérdés a jogalkotó számára
sem egyértelmű, mivel nem világos, hogy a beadványozó mit ért a „különvéleményre az írásba foglalt határozatban is
utalni kell” kifejezés alatt. Azt jelenti-e, hogy magát a különvéleményt kell a határozatban rögzíteni vagy utóbb utalni
kell annak meglétére.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVB határozata jogszabálysértő, mert az Nsztv. 10. §-ában és 13. §-ában megjelölt
elutasítási indokok alaptalanok. Véleményük szerint az aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdés érthető, egyértelmű
mind nyelvtani, mind jogalkotási, mind a „választópolgári megérthetőség” tekintetében. Mindezek alapján a határozat
megsemmisítését, és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését kérik az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve a kifogást nem találta megalapozottnak, ezért
a 43/2010. (I. 29.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. május 11.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
449/2013. (X. 21.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati  viszonyáról szóló 1996.  évi XLIII.  törvény 4.  § (3)  bekezdése alapján – a  belügyminiszter javaslatára –
dr. Pozsgai Zsolt rendőr ezredest 2013. október 23-ai hatállyal rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2013. október 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1330/2011. (X. 12.) Korm. határozata a kisméretű szálló por (PM10) csökkentés ágazatközi intézkedési programjáról.
1. A közlekedés, az ipar és a lakosság által kibocsátott részecskeszennyezés csökkentésére szolgáló intézkedések célja
az emberi egészség és az ökoszisztémák megóvása, a környezet védelme a gazdaság működése és fejlődése,
a társadalom anyagi-szellemi fejlődésének hosszú távú biztosítása mellett.
Fő célkitűzés a környezeti levegő minőségének fenntartása ott, ahol az jó, és annak javítása más esetekben, az emberi
egészséget és a természeti környezetet veszélyeztető légszennyezettség kialakulásának megelőzése.
Magyarország egész területén el kell érni a levegőterheltségi szint határértékeiről és a helyhez kötött légszennyező
pontforrások kibocsátási határértékeiről szóló 4/2011. (I. 14.) VM rendeletben a kisméretű szálló porra (PM10) előírt
levegőterheltségi határértékek betartását. 2. Az 1. pontban meghatározott célok elérése érdekében – a rendelkezésre álló források függvényében – végre kell
hajtani az 1. mellékletben szereplő ágazatközi intézkedési programot (a továbbiakban: Intézkedési Program).
Felelős: az érintett miniszterek Határidő: az Intézkedési Programban meghatározott határidők szerint
3. Az Intézkedési Programban meghatározott intézkedések megvalósulása, végrehajtásuk anyagi fedezetének
biztosítása érdekében a Kormány a) felhívja az érintett minisztereket, hogy az általuk kezelt pályázati rendszerekben, a kiemelt beruházások és
fejlesztések tervezése során részesítsék előnyben a kisméretű szálló por (PM10) kibocsátás csökkentését szolgáló
megoldásokat, különös tekintettel a környezetkímélő közlekedési fejlesztésekre, dolgozzanak ki erre vonatkozó
szabályokat; Felelős: környezetvédelemért felelős miniszter gazdaságpolitikáért felelős miniszter
fejlesztéspolitikáért felelős miniszter közlekedésért felelős miniszter Határidő: folyamatos
b) felhívja az érintett minisztereket, hogy az Intézkedési Programban foglalt feladatok pályázati úton történő
támogatásához a központi költségvetésben irányozzák elő a szükséges forrásokat;
Felelős: érintett miniszterek Határidő: a 2012. évi költségvetés tervezésétől kezdődően az éves költségvetési törvények előkészítésével
összhangban, a rendelkezésre álló források függvényében c) felhívja a környezetvédelemért felelős minisztert, hogy a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter egyetértésével és
az érintett miniszterek bevonásával dolgozza ki az Intézkedési Program végrehajtását szolgáló pénzügyi eszközök
felhasználásának szabályait. Felelős: környezetvédelemért felelős miniszter fejlesztéspolitikáért felelős miniszter
államháztartásért felelős miniszter Határidő: 2012. február 15. 4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1007/2003. (II. 20.) Korm. határozata a Kossuth- és Széchenyi-díj Bizottság tagjainak kinevezéséről.
A Kormány a Kossuth- és Széchenyi-díj adományozási
szabályzatáról szóló — többször módosított — 1101/1996.
(X. 2.) Korm. határozat 2. a)—c) pontja alapján
Detrekői Ákost, az MTA r. tagját, a Budapesti Műszaki
és Gazdaságtudományi Egyetem rektorát, egyetemi tanárt,
Glatz Ferenc Széchenyi-díjas történészt, az MTA r. tagját, az MTA Történettudományi Intézete kutatóprofeszszorát,
Huszti Péter Kossuth-díjas színművészt, Érdemes Művészt, a Színház- és Filmművészeti Egyetem egyetemi tanárát,
Kerkápoly Endre Széchenyi-díjas ny. egyetemi tanárt, a
műszaki tudomány doktorát,
Láng István Széchenyi-díjas agrokémikust, az MTA r.
tagját,
Marosi Ernő Széchenyi-díjas művészettörténészt, az
MTA r. tagját, az MTA alelnökét, az ELTE Művészettörténeti Intézet Művészettörténeti Tanszék egyetemi tanárát,
Novák Ferenc Kossuth-díjas koreográfust, rendezőt, Érdemes Művészt, a Honvéd Együttes művészeti vezetőjét,
Polgár Rózsa Kossuth-díjas iparművészt, Szinetár Miklós Kossuth-díjas rendezőt, Kiváló Művészt,
a Magyar Állami Operaház főigazgatóját
a Kossuth- és Széchenyi-díj Bizottság tagsági teendőinek ellátásával;
Enyedi György Széchenyi-díjas geográfust, közgazdászt,
az MTA r. tagját, az MTA Regionális Kutatások Központja
kutatóprofesszorát
az Építészeti, Település- és Területfejlesztési Albizottság, Horn Péter Széchenyi-díjas mezőgazdászt, az MTA r.
tagját, a Kaposvári Egyetem rektorát
a Biológiai és Agrártudományi Albizottság, Koltai Lajos Kossuth-díjas operatőrt, Érdemes Művészt, a Színház- és Filmművészeti Egyetem egyetemi docensét
a Színház- és Filmművészeti Albizottság, Michelberger Pál Széchenyi-díjas mérnököt, az MTA r.
tagját, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi tanárát
a Műszaki Alkalmazott Tudományok, Elektronikai és
Informatikai Albizottság,
Nádler István Kossuth-díjas festőművészt, Érdemes
Művészt a Képző-, Fotó- és Iparművészeti Albizottság,
Ormos Mária Széchenyi-díjas történészt, az MTA r. tagját, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi tanárát
a Társadalomtudományi Albizottság, Papp Gyula Széchenyi-díjas orvos-farmakológust, az
MTA r. tagját, a Szegedi Tudományegyetem tanszékvezető
egyetemi tanárát
az Orvostudományi Albizottság, Petrovics Emil Kossuth-díjas zeneszerzőt, Kiváló
Művészt, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem egyetemi
tanárát
a Zene- és Táncművészeti Albizottság, Poszler György Széchenyi-díjas irodalomtörténészt, az
MTA r. tagját, az Eötvös Loránd Tudományegyetem BTK
Művészetelméleti és Médiakutatási Intézet Esztétika Tanszék egyetemi tanárát
az Irodalmi Albizottság, Szántay Csaba Állami-díjas és Széchenyi-díjas kémikust,
az MTA r. tagját, a Budapesti Műszaki Egyetem ny. egyetemi tanárát
a Természettudományok Alaptudományai, Földtudományi, Környezet- és Természetvédelmi Albizottság
elnöki teendőinek ellátásával — hároméves időtartamra — megbízza.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2015. (VIII. 7.) NFA utasítása a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény 4. § (9) bekezdésében, a 6. § a) pontjában, valamint a 7. § (1) bekezdésében
foglaltaknak megfelelően a földművelésügyi minisztertől kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  Nemzeti Földalapkezelő Szervezet (a továbbiakban: NFA) szervezeti és működési szabályait a  jelen utasítás
mellékletét képező Szervezeti és Működési Szabályzat tartalmazza.
2. § (1) Az  NFA szervezeti egységeire vonatkozó ügyrendnek (a továbbiakban: ügyrend) tartalmaznia kell az  irányításra,
a felügyeletre és a szervezeti egységek vezetésére vonatkozó legfontosabb szabályokat, a belső munkamegosztást,
a szervezeti egység részletes feladatait, a kiadmányozás és a helyettesítés rendjét.
(2) Az ügyrendeket a jelen Szervezeti és Működési Szabályzat hatálybalépésétől számított 90 napon belül kell elkészíteni,
amit az NFA elnöke hagy jóvá.
3. § A Szervezeti és Működési Szabályzatot szükség szerint felül kell vizsgálni.
4. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  Nemzeti Földalapkezelő Szervezet Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2014. (XII. 12.)
NFA utasítás. Nagy János s. k.,
 elnök


text:
270/2014. (VII. 23.) KE határozata a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek 2014. általános választása időpontjának kitűzéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés e) pontja, valamint a Záró és vegyes rendelkezések 7. pontja, továbbá
a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 6. § (2) és (3) bekezdése, valamint a 302. § (1) bekezdése alapján
a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek 2014. évi általános választását 2014. október 12. napjára
tűzöm ki.
Budapest, 2014. július 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
879/E/2004. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány tárgyában – dr. Balogh Elemér és dr. Stumpf István alkotmánybíró párhuzamos indokolásával – meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság elutasítja a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 119. § (1) bekezdését, valamint a bírósági ügyvitel szabályairól szóló 14/2002.
(VIII. 1.) IM rendelet 10. § (1) bekezdését érintően előterjesztett, mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítványt.
I. Az indítványozó – beadványa tartalma szerint – mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítá
sára irányuló indítványt nyújtott be az Alkotmánybírósághoz a „bírósági iratok” megtekintésének jelenlegi szabályozásával kapcsolatban. Az indítványozó által hivatkozott rendelkezések, vagyis a polgári perrendtartásról szóló
1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 119. § (1) bekezdése, valamint a bírósági ügyvitel szabályairól szóló
14/2002. (VIII. 1.) IM rendelet (a továbbiakban: Büsz.)
10. § (1) bekezdése ugyanis „a felvilágosítás megadását a
perbeli érdekeltség igazolásához köti”. Az indítványozó
szerint a bírósági iratok megismerésére jogosultak szűkkörű meghatározása, s ennek következtében a bírósági ítélkezési gyakorlat megismerésének korlátozása nem felel meg
az Alkotmány 61. § (1) bekezdésének, 70/A. § (1) és
(2) bekezdésének és 70/G. § (1) bekezdésének.
Az indítványozó a bírósági határozatok tartalmát, a határozatokban megjelenő bírósági gyakorlatot közérdekű
adatnak tartja. Ezért úgy véli, hogy a bírósági határozatokban foglalt közérdekű adatok megismerését az Alkotmány
61. § (1) bekezdése alapján biztosítani kellene.
Az indítványozó az Alkotmány 70/A. § (1) és (2) bekezdésének sérelmét abban látja, hogy míg a bírák „mindenféle korlátozás nélkül hozzáférhetnek a bírósági gyakorlathoz”, addig „a jogtudomány művelői kizárólag az ügyben
való érdekeltségük esetén tekinthetik meg a bírósági ítéleteket”. Ezáltal a bírósági iratokhoz való hozzáférés szempontjából hátrányos megkülönböztetés áll fenn.
Az indítványozó szerint továbbá az Alkotmány 70/G. §
(1) bekezdése azért sérül, mert „az anonimmá tett, személyi adatot nem tartalmazó és személyiségi jogokat ezáltal
nem sértő bírósági ítéletek” nem juthatnak el a jogtudomány képviselőihez. Ez pedig a bírósági gyakorlat kutatását, a tudományos élet szabadságát korlátozza.
Az Alkotmánybíróság beszerezte az igazságügyi és rendészeti miniszter véleményét.
Az indítvány benyújtását követően módosult az Alkotmány 61. § (1) bekezdése és – a minősített adat védelméről
szóló 2009. évi CLV. törvény 42. § (1) bekezdése folytán –
módosult a Pp. 119. § (1) bekezdése is, de ez a felvetett alkotmányjogi kérdést nem érintette.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„59. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkit megil
let a jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való
jog. (…)
61. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga
van a véleménynyilvánítás és a szólás szabadságához, továbbá a közérdekű adatok megismeréséhez, valamint
terjesztéséhez. (…)
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén
tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az
állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más véle-
mény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen
hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti. (…)
70/G. § (1) A Magyar Köztársaság tiszteletben tartja és
támogatja a tudományos és művészeti élet szabadságát, a
tanszabadságot és a tanítás szabadságát.”
2. A Pp. érintett rendelkezései:
„3. § (1) A bíróság a polgári ügyek körében felmerült
jogvitát erre irányuló kérelem esetén bírálja el. Ilyen kérelmet – ha törvény eltérően nem rendelkezik – csak a vitában
érdekelt fél terjeszthet elő.
(2) A bíróság – törvény eltérő rendelkezése hiányában –
a felek által előterjesztett kérelmekhez és jognyilatkozatokhoz kötve van. A bíróság a fél által előadott kérelmeket,
nyilatkozatokat nem alakszerű megjelölésük, hanem tartalmuk szerint veszi figyelembe.
(3) A jogvita elbírálásához szükséges bizonyítékok rendelkezésre bocsátása – ha törvény eltérően nem rendelkezik – a feleket terheli. A bizonyítás indítványozása elmulasztásának, illetve a bizonyítási indítvány elkésett voltának jogkövetkezményei, valamint a bizonyítás esetleges
sikertelensége törvény eltérő rendelkezése hiányában a bizonyításra kötelezett felet terheli. A bíróság köteles a jogvita eldöntése érdekében a bizonyításra szoruló tényekről,
a bizonyítási teherről, illetve a bizonyítás sikertelenségének következményeiről a feleket előzetesen tájékoztatni. (…)
(6) A bíróság köteles gondoskodni arról, hogy a felek
minden, az eljárás során előterjesztett kérelmet, jognyilatkozatot, valamint a bírósághoz benyújtott okiratot megismerhessenek és azokra – törvényben előírt időn belül –
nyilatkozhassanak. (…)
7. § (1) A bíróság – jogszabályban előírt esetekben – kérelemre segítséget nyújt ahhoz, hogy a fél jogai, illetve törvényes érdekei védelmében bírósághoz fordulhasson. (…)
119. § (1) A felek, az ügyész és a perben részt vevő
egyéb személyek, valamint azok képviselői a per iratait – a
határozatok tervezeteinek és az esetleges különvéleménynek kivételével – a per bármely szakaszában külön engedély nélkül megtekinthetik és azokról maguknak másolatokat (kivonatokat) készíthetnek. Olyan tárgyalásról készült jegyzőkönyvet azonban, amelyről a nyilvánosságot
minősített adat megőrzése végett zárták ki, illetve a minősített adatot tartalmazó egyéb okiratot lemásolni vagy arról
kivonatot készíteni nem szabad. Ilyen ügyben az iratok
megtekintésének is csak a minősített adat védelméről
szóló törvényben meghatározott engedély, valamint az
abban meghatározott szabályok alapján a bíróság elnöke
által megállapított feltételek mellett van helye.”
3. Az Avtv. érintett rendelkezései:
„2. § E törvény alkalmazása során:
1. személyes adat: bármely meghatározott (azonosított
vagy azonosítható) természetes személlyel (a továbbiak ban: érintett) kapcsolatba hozható adat, az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés. A személyes
adat az adatkezelés során mindaddig megőrzi e minőségét,
amíg kapcsolata az érintettel helyreállítható. A személy
különösen akkor tekinthető azonosíthatónak, ha őt – közvetlenül vagy közvetve – név, azonosító jel, illetőleg egy
vagy több, fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző tényező alapján
azonosítani lehet;
(…)
4. közérdekű adat: az állami vagy helyi önkormányzati
feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb
közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő,
valamint a tevékenységére vonatkozó, a személyes adat
fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában
rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől;
5. közérdekből nyilvános adat: a közérdekű adat fogalma alá nem tartozó minden olyan adat, amelynek nyilvánosságra hozatalát vagy hozzáférhetővé tételét törvény
közérdekből elrendeli;
(…)
11. nyilvánosságra hozatal: ha az adatot bárki számára
hozzáférhetővé teszik;”
„3. § (1) Személyes adat akkor kezelhető, ha
a) ahhoz az érintett hozzájárul, vagy
b) azt törvény vagy – törvény felhatalmazása alapján, az
abban meghatározott körben – helyi önkormányzat rendelete elrendeli.”
„4. § A személyes adatok védelméhez fűződő jogot és
az érintett személyiségi jogait – ha törvény kivételt nem
tesz – az adatkezeléshez fűződő más érdekek, ideértve a
közérdekű adatok nyilvánosságát (19. §) is, nem sérthetik.”
„19. § (1) Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy (a továbbiakban együtt:
szerv) a feladatkörébe tartozó ügyekben – így különösen
az állami és önkormányzati költségvetésre és annak végrehajtására, az állami és önkormányzati vagyon kezelésére, a
közpénzek felhasználására és az erre kötött szerződésekre,
a piaci szereplők, a magánszervezetek és -személyek részére különleges vagy kizárólagos jogok biztosítására
vonatkozóan – köteles elősegíteni és biztosítani a közvélemény pontos és gyors tájékoztatását.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szervek rendszeresen elektronikusan vagy más módon közzéteszik, továbbá erre irányuló igény esetén a 20. § rendelkezései szerint
hozzáférhetővé teszik a tevékenységükkel kapcsolatos
legfontosabb – így különösen a hatáskörükre, illetékességükre, szervezeti felépítésükre, szakmai tevékenységükre,
annak eredményességére is kiterjedő értékelésére, a birtokukban lévő adatfajtákra és a működésükről szóló jogszabályokra, valamint a gazdálkodásukra vonatkozó – adatokat. A tájékoztatás módját, a vonatkozó adatok körét jogszabály is megállapíthatja.
(3) Az (1) bekezdésben említetteknek lehetővé kell tenniük, hogy a kezelésükben lévő közérdekű adatot bárki
megismerhesse, kivéve, ha az adatot törvény alapján az arra jogosult szerv minősítette, illetve ha az nemzetközi
szerződésből eredő kötelezettség alapján minősített adat,
továbbá, ha a közérdekű adatok nyilvánosságához való
jogot – az adatfajták meghatározásával – törvény
a) honvédelmi;
b) nemzetbiztonsági;
c) bűnüldözési vagy bűnmegelőzési;
d) központi pénzügyi vagy devizapolitikai érdekből;
e) külügyi kapcsolatokra, nemzetközi szervezetekkel
való kapcsolatokra;
f) bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásra tekin
tettel korlátozza. (4) Ha törvény másként nem rendelkezik, közérdekből
nyilvános adat az (1) bekezdésben meghatározott szervek
feladat- és hatáskörében eljáró személy feladatkörével
összefüggő személyes adata, továbbá egyéb, közfeladatot
ellátó személy e feladatkörével összefüggő személyes adata. Ezen adatok megismerésére e törvénynek a közérdekű
adatok megismerésére vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(5) Ha törvény másként nem rendelkezik, közérdekből
nyilvános adat a jogszabály vagy állami, illetőleg helyi önkormányzati szervvel kötött szerződés alapján kötelezően
igénybe veendő vagy más módon ki nem elégíthető szolgáltatást nyújtó szervek vagy személyek kezelésében levő,
e tevékenységükre vonatkozó, személyes adatnak nem minősülő adat.”
„19/A. § (1) A 19. § (1) bekezdésében meghatározott
szerv feladat- és hatáskörébe tartozó döntés meghozatalára
irányuló eljárás során készített vagy rögzített, a döntés
megalapozását szolgáló adat a keletkezésétől számított tíz
évig nem nyilvános. Ezen adatok megismerését – a 19. §
(1) bekezdésében foglaltakat mérlegelve – az azt kezelő
szerv vezetője engedélyezheti.
(2) A döntés megalapozását szolgáló adat megismerésére irányuló igény – az (1) bekezdésben meghatározott időtartamon belül – a döntés meghozatalát követően akkor
utasítható el, ha az adat megismerése a szerv törvényes
működési rendjét vagy feladat- és hatáskörének illetéktelen külső befolyástól mentes ellátását, így különösen az
adatot keletkeztető álláspontjának a döntések előkészítése
során történő szabad kifejtését veszélyeztetné.
(3) Jogszabály egyes adatok megismerhetőségének korlátozására az (1) bekezdésben meghatározottnál rövidebb
időtartamot állapíthat meg.
20. § (1) A közérdekű adat megismerése iránt bárki
– szóban, írásban vagy elektronikus úton – igényt nyújthat be.
(2) A közérdekű adat megismerésére irányuló igénynek
az adatot kezelő szerv az igény tudomására jutását követő
legrövidebb idő alatt, legfeljebb azonban 15 napon belül
tesz eleget.
(3) Az adatokat tartalmazó dokumentumról vagy dokumentumrészről, annak tárolási módjától függetlenül az
igénylő másolatot kaphat. Az adatot kezelő szerv kizárólag a másolat készítéséért – legfeljebb az azzal kapcsolatban felmerült költség mértékéig terjedően – állapíthat meg
költségtérítést, amelynek összegét az igénylő kérésére előre közölni kell.
(4) Ha a közérdekű adatot tartalmazó dokumentum az
igénylő által meg nem ismerhető adatot is tartalmaz, a másolaton a meg nem ismerhető adatot felismerhetetlenné
kell tenni.
(5) Az adatigénylésnek közérthető formában és
– amennyiben az aránytalan költséggel nem jár – az igénylő által kívánt technikai eszközzel, illetve módon kell eleget tenni. Az adatigénylést nem lehet elutasítani arra való
hivatkozással, hogy annak közérthető formában nem lehet
eleget tenni.”
4. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló
1997. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) érintett
rendelkezése:
„28. § (1) Ha az ítélőtábla, a megyei bíróság vagy a helyi
bíróság tanácsa, illetőleg egyesbírája valamely elvi kérdésben határozott és a határozata jogerőre emelkedett, köteles az elvi jelentőségű határozatot a bíróság elnökének
bemutatni.
(2) Az ítélőtábla, a megyei bíróság elnöke, a kollégiumvezetője, valamint a helyi bíróság elnöke köteles a vezetése alatt álló bíróságok ítélkezését folyamatosan figyelemmel kísérni. Ha az (1) bekezdés szerinti határozatból, a bíróság által elintézett ügyekből, a bíróságokon lefolytatott
vizsgálat alkalmával vagy más módon arról szerzett tudomást, hogy a vezetése, illetőleg a felügyelete alatt álló bíróságnál elvi kérdésben ellentétes gyakorlat alakult ki,
vagy ellentétes elvi alapokon nyugvó jogerős határozatokat hoztak, erről köteles a magasabb szintű bíróság elnökét
– a határozatok, illetőleg a szükséghez képest az egyéb
iratok felterjesztésével – tájékoztatni.”
5. Az elektronikus információszabadságról szóló 2005.
évi XC. törvény (a továbbiakban: Einfotv.) érintett rendelkezései:
„1. § E törvény célja annak biztosítása, hogy a közvélemény pontos és gyors tájékoztatása érdekében a közérdekű
adatok e törvényben meghatározott körét elektronikus
úton bárki számára személyazonosítás és adatigénylési eljárás nélkül, folyamatosan és díjmentesen közzétegyék.”
„16. § (1) A Bírósági Határozatok Gyűjteményében
(a továbbiakban: gyűjtemény) digitális formában, bárki
számára, személyazonosítás nélkül, korlátozástól mentesen, díjmentesen hozzáférhetőek az e törvényben meghatározott bírósági határozatok.
(2) A gyűjteményt az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala teszi közzé.
17. § (1) A gyűjteményben közzé kell tenni a Legfelsőbb Bíróság és az ítélőtáblák által az ügy érdemében hozott határozatokat.
(2) A gyűjteményben közzé kell tenni a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.)
XX. fejezetének alkalmazásával az ügy érdemében hozott
határozatokat, ha a felülvizsgált határozatot egyfokú eljárásban hozták, és a bíróság határozata ellen nincs helye
rendes jogorvoslatnak.
(3) A közzétett bírósági határozathoz kapcsolva, azzal
egyidejűleg közzé kell tenni mindazon bírósági és más hatósági vagy egyéb szerv által hozott határozatoknak az Országos Igazságszolgáltatási Tanács által meghatározott eljárásban a bíróság által anonimizált digitális másolatát is,
amelyeket a közzétett bírósági határozattal felülbíráltak
vagy felülvizsgáltak.
(4) A gyűjteményben közzé kell tenni a jogegységi határozatokat, az elvi bírósági határozatokat, kollégiumi véleményeket, elvi döntéseket és kollégiumi állásfoglalásokat.
(5) Nem kell közzétenni a gyűjteményben a fizetési
meghagyásos, a végrehajtási, a cégbírósági, a csőd- és felszámolási, valamint a bíróságon vezetett névjegyzékekkel
kapcsolatos eljárásban hozott bírósági határozatokat.
(6) A bíróság elnöke e rész rendelkezéseinek megfelelő
alkalmazásával elrendelheti a bíróság által hozott más határozat közzétételét is.
(7) Nem tehetők közzé a Pp. XV–XVIII. fejezete (házassági perek, apasági és a származás megállapítása iránti
egyéb perek, a szülői felügyelet megszüntetése, gondnokság alá helyezés) szerinti eljárásokban hozott határozatok,
ha valamelyik fél kérte a közzététel mellőzését.
(8) A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény XIV. fejezet II. címe (a nemi erkölcs elleni bűncselekmények) alapján hozott határozat csak akkor tehető
közzé, ha ahhoz a sértett az eljáró bíróság felhívására hozzájárult.
18. § (1) A közzétett határozatban szereplő személyek
azonosítását lehetővé tevő adatokat olyan módon kell törölni, hogy az ne járjon a megállapított tényállás sérelmével. Egyebekben a határozatban szereplő egyes személyeket az eljárásban betöltött szerepüknek megfelelően kell
megjelölni.
(2) A közzétett határozatban – ha törvény másként nem
rendelkezik – nem kell törölni
a) az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv és – ha törvény kivételt nem tesz – az e minőségében eljáró személy családi és utónevét, illetve neveit (a
továbbiakban együtt: nevét), továbbá beosztását, ha az
adott személy az eljárásban közfeladatának ellátásával
összefüggésben vett részt;
b) a meghatalmazottként vagy védőként eljárt ügyvéd
nevét;
c) az alperesként pervesztes természetes személy nevét,
továbbá jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet nevét és székhelyét, amennyiben a határozatot olyan ügyben hozták, amelyben jogszabály alapján
közérdekű igényérvényesítésnek helye van;
d) a társadalmi szervezet vagy alapítvány nevét, székhelyét és képviselőjének nevét;
e) a közérdekből nyilvános adatokat.
(3) Amennyiben a nyilvánosságot a tárgyalás egészéről
vagy egy részéről kizárták, és a nyilvánosság kizárását
megalapozó, törvényben meghatározott érdek védelme
másképpen nem biztosítható, a határozat egyes részeinek
vagy a határozat egészének a gyűjteményben való megjelentetését mellőzni, illetve a közzétett határozat egyes részeit vagy a határozat egészét a gyűjteményből törölni
kell.
(4) Egy részében vagy egészében zárt tárgyalás alapján
hozott határozatnak a gyűjteményből való törlését vagy a
közzététel mellőzését polgári eljárásban a fél, büntetőeljárásban a sértett kérheti. A kérelmet az érintett legkésőbb a
határozat közzétételét követő egy évig az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatalának vezetőjéhez terjesztheti elő, aki haladéktalanul, de legkésőbb a kérelem kézhezvételétől számított öt munkanapon belül gondoskodik
a kérelem teljesítéséről.
(5) A minősített adat védelmét a bírósági határozatok
közzétételekor is biztosítani kell.
(6) A határozat szövegében az e §-ban meghatározottakon túl további szerkesztés nem végezhető.”
7. A Büsz. érintett rendelkezései:
„2. § A rendelet alkalmazása során
(…)
9. irat: minden olyan szöveg, számadatsor, térkép, terv
rajz és vázlat, amely valamely szerv működésével, illetőleg személy tevékenységével kapcsolatban bármilyen
anyagon, alakban, bármely eszköz felhasználásával és bármely eljárással keletkezett;
(…)
21. ügyirat: a bíróság rendeltetésszerű működése, illetve
ügyintézése során keletkezett, az azonos ügyre vonatkozó
papír alapú vagy elektronikus iratok összessége, amelyeket az ügyintézés valamennyi szakaszában együtt kell kezelni;”
„10. § (1) Az iroda törvényben meghatározott személyeknek és képviselőjüknek ad felvilágosítást, lehetővé teszi az iratok megtekintését, másolatok vagy jegyzetek készítését (a továbbiakban együtt: fel világosítás). Az eljárásban részt nem vevő személy részére a bíróság elnöke
engedélyezheti a felvilágosítást, ha ahhoz az érintett hozzájárult, vagy azt törvény egyébként lehetővé teszi.”
III. Az indítvány megalapozatlan. 1. Az indítványozó azzal a kérelemmel fordult az Alkotmánybírósághoz, hogy állapítson meg mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet azért, mert a jogalkotó
nem biztosította a bírósági iratok, határozatok teljes körű,
nem csak az adott perben eljáró szervek és érintettek által
történő megismerését. A mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megszüntetését a Pp. 119. § (1) bekezdésével és a Büsz. 10. § (1) bekezdésével kapcsolatban indítványozta.
A bírósági iratok, határozatok megismerését mindazonáltal nemcsak e két rendelkezés szabályozza, hanem több
jogszabály együttesen garantálja. Az irányadó szabályozás
együttesének figyelembevételével állapítható meg, hogy
miként biztosítja a jogalkotó a polgári perben keletkezett
iratok, határozatok megismerését.
Ezt követően az Alkotmánybíróság azt vizsgálta, hogy a
hozzáférés esetleges korlátozása miatt megállapítható-e
mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség.
2.1. Az indítvány benyújtását követően lépett hatályba
az Einfotv., mely előírja a közérdekű adatok meghatározott körének elektronikus úton történő, bárki számára személyazonosítás és adatigénylési eljárás nélküli, folyamatos és díjmentes közzétételét (Einfotv. 1. §). Az Einfotv.
negyedik része – a közérdekű adatok elektronikus közzététele körében – a bírósági határozatok nyilvánosságáról
rendelkezik. Az Einfotv. az ügy érdemében hozott határozatok jelentős mennyiségére elektronikus közzétételi kötelezettséget állapít meg (Einfotv. 17-18. §). E kötelezettség
azonban nem vonatkozik minden bírósági határozatra.
A gyűjteményben főszabály szerint a Legfelsőbb Bíróságnak és az ítélőtábláknak az ügy érdemében hozott határozatait, továbbá – ha a felülvizsgált határozatot egyfokú eljárásban hozták, és a bíróság határozata ellen nincs helye
rendes jogorvoslatnak – a közigazgatási perben az ügy érdemében hozott határozatokat kell közzétenni, A bíróság
elnöke elrendelheti a bíróság által hozott más határozat
közzétételét is. A Legfelsőbb Bíróság közzéteszi az elvi
bírósági határozatokat is. Ugyanakkor nem tehetők közzé
a házassági perek, az apasági és a származás megállapítása
iránti egyéb perek, a szülői felügyelet megszüntetése, a
gondnokság alá helyezés iránti perekben hozott határozatok, ha valamelyik fél kérte a közzététel mellőzését. A nemi erkölcs elleni bűncselekmények alapján hozott határozat csak akkor tehető közzé, ha ahhoz a sértett hozzájárult.
Az elektronikus közzétételi kötelezettség nem vonatkozik
a bírósági határozatok minden elemére (pl.: a személyek
azonosítását lehetővé tevő adatokat főszabály szerint
törölni kell, mégpedig olyan módon, hogy az ne járjon a
megállapított tényállás sérelmével; minősített adat a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény alapján nem hozható nyilvánosságra, stb).
2.2. Az Avtv. 2. § 4. pontja értelmében közérdekű adat
minden olyan információ, mely jogszabályban meghatározott állami feladatot ellátó szervek (pl.: bíróságok) kezelése alatt áll, feltéve, ha az nem tartozik a személyes adat
fogalma alá.
Az Avtv. 2. § 1. pontja szerint személyes adat a „bármely meghatározott (azonosított vagy azonosítható) természetes személlyel (…) kapcsolatba hozható adat, az
adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés”.
Az Avtv. 3. § (1) bekezdése értelmében személyes adat
csak akkor kezelhető (hozható nyilvánosságra), ha ahhoz
az érintett hozzájárul, vagy azt törvény vagy – törvény felhatalmazása alapján, az abban meghatározott körben – helyi önkormányzat rendelete elrendeli. Ilyen törvényi rendelkezés [Avtv. 19. § (4) bekezdés] biztosítja a közérdekből nyilvános személyes adatok közzétételét is. A személyes adatok nyilvánosságra hozatalát elrendelő kifejezett
törvényi rendelkezés hiányában ugyanakkor a közfeladatot ellátó szervek, adott esetben a bíróságok által kezelt
személyes adatok csak az érintett hozzájárulásával tehetők
hozzáférhetővé.
Az Avtv. 19. § (1)–(3) bekezdése alapján a közérdekű
adat alapvetően nyilvános, bárki számára megismerhető.
A közérdekű adatok nyilvánosságának biztosítása alól az
Avtv. csak kivételes korlátozást (honvédelmi, nemzetbiztonsági, bűnüldözési vagy bűnmegelőzési, központi pénzügyi vagy devizapolitikai érdekből, külügyi kapcsolatokra, nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatokra, bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásra tekintettel) enged
[19. § (3) bekezdés a)–f) pont].
A bíróságok más állami szervekhez hasonlóan – az
Avtv. fenti rendelkezéseit, és a működésükre, eljárásukra
irányadó más törvényeket figyelembe véve – kötelesek a
kezelésükben lévő közérdekű adatokat bárki számára hozzáférhetővé tenni, kivéve természetesen, ha a kért közérdekű adatok törvényben meghatározott megismerési korlátozás alatt állnak.
2.2.1. A magyar információs jogi szabályozásban elválik egymástól az adat és az azt tartalmazó irat, a dokumentum, a hordozó médium fogalma. A szabályozás adatközpontú, rendelkezései az adat, és nem az azt hordozó dokumentum kezelésére vonatkoznak. Az Avtv. csak meghatározott adattartalmat tekint személyesnek vagy közérdekűnek.
Az adatvédelmi törvény meghatározásaiban szereplő
„adat” szó igen tág fogalmat takar, meghatározását nem találjuk a törvényben. A törvény nem tesz különbséget adat
és információ között. Az „adat” kifejezés alatt bármiféle
ismeretet, az értelmezett adatot, információt, és ezeknek a
strukturált halmazát is érteni kell. Adatnak tekintendők
például a kép- és hangfelvételeken szereplő adatok, a szóban elhangzó információk, egy per iratanyagában lévő ismeretek stb.
A személyes adat minőség kritériuma, hogy az adat egy
meghatározott természetes személlyel kapcsolatba hozható legyen. A személyes adat tehát alany nélkül nem létezik,
aki pedig a magyar szabályok, az Avtv. szerint kizárólag
természetes személy lehet. Személyes adatai tehát csak az
embernek vannak.
A közfeladatot ellátó szervek kezelésében lévő valamely ismeret vagy személyes adat vagy közérdekű adat;
egyetlen adat sem lehet egyszerre személyes és közérdekű
is. Ennek megfelelően az adat vagy nyilvános vagy pedig
bizalmas (a bizalmasságnak eltérő fokozatai és jogcímei
vannak), a személyes adatok esetében a főszabály a bizal-
masság, a közérdekű adat esetében pedig a főszabály a
nyilvánosság. Ennek a megállapításnak nem mond ellent,
hogy a 60/1994. (XII. 24.) AB határozat (ABH 1994, 342,
355.) szerint a jogállamban közhatalmat gyakorló vagy a
politikai közéletben résztvevő személyek – köztük azok,
akik a politikai közvéleményt feladatszerűen alakítják –
arra vonatkozó adatai, hogy korábban a jogállamisággal
ellentétes tevékenységet folytattak, vagy olyan szerv tagjai voltak, amely korábban a jogállamisággal ellentétes tevékenységet folytatott, az Alkotmány 61. §-a szerinti közérdekű adatok. A főszabályok alóli további kivételt jelent,
hogy a közpénzek felhasználásával, a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésének bővítésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2003. évi XXIV. törvény újraszabályozta a
magántitok, üzleti titok jogosulatlan nyilvánosságra hozatalát, Az Avtv. pedig 2005. június 1-jétől bevezette a közérdekből nyilvános adat fogalmát. Közérdekből nyilvános
adat minden olyan adat, amely nem tartozik a közérdekű
adat fogalma alá, de nyilvánosságra hozatalát vagy hozzáférhetővé tételét törvény rendeli el közérdekből.
2.2.2. Az Alkotmány 50. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság bíróságai védik és biztosítják az alkotmányos rendet, a természetes személyek, a jogi személyek
és a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek jogait és törvényes érdekeit, büntetik a bűncselekmények elkövetőit.
Látható, hogy a bíróság egyik, Alkotmányban rögzített
feladata éppen a természetes személyek, jogi személyek és
a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek jogainak, törvényes érdekeinek a védelme. A jogi személyek és
a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek jogainak védelme is, vagy a bűncselekmények elkövetőinek
büntetése, mint feladat valamely természetes személlyel
kapcsolatba hozható. Vagyis a bíróságok működésével
összefüggésben, ha feladatkörükben konkrét természetes
személlyel kapcsolatba hozható, konkrét jogokról döntenek, minden esetben felmerül, hogy az iratokban és a határozatokban személyes adatok kezeléséről van szó.
Ennek az adatkezelésnek az egyik törvényi szabálya a
Pp. iratbetekintési jogot meghatározó rendelkezése [119. §
(1) bekezdés].
2.2.3. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint a jogalkalmazás általános és elvont módon megfogalmazott jogi
normák konkrét, egyedi esetekre való vonatkoztatása. Ennek során minden jogszabály értelmezésre szorul még akkor is, ha az értelmezési művelet más, korábbi jogszabály-értelmezésekre támaszkodva már rutinná vált. Azt általában a jogalkotás dönti el, hogy valamely életviszonyt
az absztrakció mely fokán, milyen részletességgel,
mennyire esetszerűen szabályoz. Ez a jogszabály esetleges
homályosságától, értelmezhetetlenségétől különálló kérdés. A jogszabálynak az életviszonyok tipikus vonásait
kell figyelembe vennie (vö. 1160/B/1992. AB határozat,
ABH 1993, 607, 608.). Csak a jogalkalmazás számára
eleve értelmezhetetlen jogszabály sérti a jogbiztonságot
[vö.: 36/1997. (VI. 11.) AB határozat, ABH 1997, 222,
227–228.].
Kétségtelen tény, hogy a vizsgált esetben is az adott jogszabályok a jogalkalmazás során értelmezésre szorulnak,
egymásra vetítésük nem mechanikus tevékenység. Körültekintő mérlegelést igényel annak eldöntése, hogy a természetes személy, a magánélet, a személyes érdekek védelme
és az információszabadság érvényesítése közül adott esetben melyiké az elsőbbség: valamely per iratai vagy a határozatok, mint adathordozók milyen esetben tartalmaznak
személyes adatot, és milyen esetben, milyen mértékben, az
Avtv. alapján egyedi kérelemre megismerhető, vagy az
Einfotv. alapján hivatalból nyilvánosságra hozandó, közérdekű adatokat. Kétség vagy vita esetén a szabályozás
mentén a jogalkalmazónak kell azonosítania az Avtv. 19. §
(4) bekezdése hatálya alá tartozó, s ennek következtében
megismerhető adatokat, valamint a kivételek körét is. Az
Avtv. 17. §-a szerint jogainak megsértése esetén az érintett
bírósághoz fordulhat, tehát a bírói jogvédelem garantált.
Az Avtv. 20. § (1) bekezdése alapján bárki igényt nyújthat be az adatkezelő szervhez a közérdekű adatok megismerése iránt. Ilyenformán a bíróság által kezelt, közérdekű
adatok megismerése iránt is igényt lehet előterjeszteni az
adatkezelő bírósághoz. Az Avtv. 20. §-át az Avtv. többi
rendelkezéseivel együtt kell értelmezni, és figyelembe kell
venni, hogy a bíróságok adatkezelésének nemcsak az adatvédelmi törvény, hanem más törvények (pl. a bírósági eljárásokra vonatkozó törvények) szabályainak is meg kell felelniük. Valamely adat mindaddig személyes adatnak minősül, amíg fennáll a lehetősége annak, hogy az adatot
összekapcsolják az érintettel. Ilyen módon tehát a bíróságok közérdekű adatot tartalmazó határozatai és iratai is e
törvényi keretek között megismerhetőek: ezekben az iratokban foglalt közérdekű adatok megismerése iránti igényt
az adatkezelő bíróság az Avtv., a Pp., az eljárására irányadó más szabályok és az Einfotv. rendelkezéseire figyelemmel teljesíti.
Az Alkotmányból az a döntés, hogy a bírósági iratokban
és határozatokban lévő adatok milyen körben hozandók
kötelezően nyilvánosságra, vagy milyen körben kell lehetőséget teremteni az egyedi kérelemre való megismerésre,
közvetlenül nem vezethető le, ugyanakkor az iratok és a
határozatok adattartalma nem tartható teljes mértékben „titokban”, másrészt teljeskörűen nem hozható nyilvánosságra sem. A törvényhozó feladata ebben a körben a közérdekű adatok és az ehhez való hozzáférés módjának meghatározása, az alkotmányos lehetőségek között, az Alkotmány 61. és 59. §-ai kölcsönös korlátaira tekintettel. [Nem
ellentétes ezzel az, hogy a 60/1994. (XII. 24.) AB határozatban az Alkotmánybíróság a közérdekű adat fogalmát
nem abban az értelemben használta, ahogy azt az Avtv.
meghatározza. Az Alkotmánybíróság az említett ügyben
– amely az egyes fontos tisztségeket betöltő személyek ellenőrzéséről szóló törvény vizsgálatáról szólt – azt állapította meg, hogy a törvény az Avtv.-től függetlenül, az Alkotmány 61. §-ára tekintettel rendeli el bizonyos személyes adatok nyilvánosságra hozatalát.]
2.3. A Pp.-nek az indítványozó által megjelölt 119. §
(1) bekezdése a bírósági iratok megtekintésére, illetve a
Pp. 119. § (1) bekezdésével összefüggésben a Büsz. 10. §
(1) bekezdése a bírósági iratokról történő felvilágosításra
ad lehetőséget. Az indítványozó a kifogásolt rendelkezések alapján helytállóan állítja, hogy a Pp. 119. § (1) bekezdésében felsoroltakhoz (felek, ügyész és a perben részt vevő személyek, valamint azok képviselői) képest mások –
az Einfotv., illetve az Avtv. alapján – korlátozott betekintést kapnak az adott ügy irataiba. A Pp. 119. § (1) bekezdésében felsoroltak ugyanis a per iratait az azokban foglalt
személyes adatokkal együttesen megismerhetik. Mások
viszont – felhatalmazó törvényi rendelkezés, illetve az
érintettek beleegyezésének hiányában – a bírósági iratokban foglalt személyes adatokat nem, csak a közérdekű, illetve a közérdekből nyilvános adatokat ismerhetik meg.
A Büsz. 10. § (1) bekezdése ugyanakkor mérlegelési jogot
ad a bíróság elnökének, hogy az eljárásban részt nem vevő
személy részére is engedélyezzen felvilágosítást, ha ahhoz
az érintett hozzájárult, vagy azt törvény egyébként lehetővé teszi.
2.4. A bírósági határozatok meghozatalát megelőzően
keletkezett iratok általában a döntés megalapozását szolgáló adatokat (Avtv. 19/A. §) is tartalmaznak. Az Avtv.
19/A. § (1) bekezdése szerint a döntés megalapozását szolgáló adat keletkezésétől számítva tíz évig nem nyilvános.
Ettől azonban a szerv vezetője, illetve jogszabály is eltérést engedhet. A döntés meghozatalát követően a szerv vezetője csak korlátozott indokokkal utasíthatja el a döntés
megalapozását szolgáló adatok megismerésére irányuló
igényt.
A Pp. 119. § (1) bekezdése szerint ugyanakkor az érintettek a per bármely szakaszában, vagyis az ügy folyamatában is megtekinthetik a per iratait, s azokról másolatot
(kivonatot) készíthetnek (kivéve a határozatok tervezeteit
és az esetleges különvéleményeket, valamint a minősített
adatot tartalmazó okiratokat). A Pp. tehát biztosítja a döntést megalapozó iratok (egy részének) megismerését az
érintett, szűk személyi kör számára. A Pp. rendelkezésével
összhangban a Büsz. 10. § (1) bekezdése pedig az iroda
feladatává teszi, hogy a törvényben (Pp.-ben) meghatározott személyeknek adjon felvilágosítást, az iratok megtekintését, másolatok, jegyzetek készítését tegye lehetővé.
Ezen túlmenően a Büsz. 10. § (1) bekezdése a bíróság elnökének engedélyétől – mely csak az érintett hozzájárulásán, illetve törvényi rendelkezésen alapulhat – teszi függővé az eljárásban részt nem vevő személynek történő felvilágosítás adását. Mindezek alapján megállapítható, hogy a
Pp. 119. § (1) bekezdése, illetve a Büsz. 10. § (1) bekezdése a perben érintettek számára tágabb hozzáférést
biztosít a per folyamán keletkezett iratokhoz, mint általában véve az Avtv. 19/A. §-a a döntés megalapozását szolgáló adatokhoz.
3. Az indítványozó az anonimizált bírósági határozatok,
iratok megismerésének lehetővé tétele érdekében az Abtv.
1. § e) pontjába foglalt hatáskörben kérte az Alkotmánybíróság eljárását. Az Abtv. 49. § (1) bekezdése értelmében:
„Ha az Alkotmánybíróság hivatalból, illetőleg bárki indítványára azt állapítja meg, hogy a jogalkotó szerv a jogszabályi felhatalmazásból származó jogalkotói feladatát
elmulasztotta és ezzel alkotmányellenességet idézett elő, a
mulasztást elkövető szervet – határidő megjelölésével –
felhívja feladatának teljesítésére.”
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata lehetővé teszi
a mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértés megállapítását abban az esetben is, ha a jogalkotó szerv a jogszabályi felhatalmazásból származó jogalkotói feladatát
ugyan teljesítette, azonban ennek során olyan szabályozási
hiányosságok következtek be, amelyek alkotmányellenes
helyzetet idéztek elő. [22/1999. (VI. 30.) AB határozat,
ABH 1999, 176, 196.]
Az Alkotmánybíróság a 35/2004. (X. 6.) AB határozatában az alábbiakban összegezte az Abtv. 49. § (1) bekezdésében szereplő „jogalkotói mulasztás” és „alkotmányellenes helyzet” egymáshoz való viszonyára vonatkozó álláspontját:
„Az Alkotmánybíróság következetesen érvényesített álláspontja, hogy a jogalkotói mulasztásnak és az alkotmányellenes helyzetnek együttesen kell fennállnia
[22/1990. (X. 16.) AB határozat, ABH 1990, 83, 86.;
37/1992. (VI. 10.) AB határozat, ABH 1992, 227, 232.].
A jogalkotói feladat elmulasztása önmagában nem feltétlenül jelent alkotmányellenességet [14/1996. (IV. 24.) AB
határozat, ABH 1996, 56, 58-59.; 479/E/1997. AB határozat, ABH 1998, 967, 968-969.; 1080/D/1997. AB határozat, ABH 1998, 1045, 1046.; 10/2001. (IV. 12.) AB határozat, 2001, 123, 131.], a mulasztásból eredő alkotmányellenes helyzetet minden esetben csak konkrét vizsgálat
eredményeként lehet megállapítani.” (ABH 2004, 504,
508.)
A jelen ügyben az Alkotmánybíróságnak abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy a bírósági határozatok,
anonimizált iratok megismerésének biztosítása érdekében
terheli-e a jogalkotót további törvényalkotási kötelezettség, van-e mulasztás, illetve amennyiben a jogalkotót terhelő mulasztás megállapítható, úgy a mulasztás előidézi-e
alkotmányellenes helyzet kialakulását.
4. Az indítványozó nem jelölte meg azt a jogszabályi
felhatalmazást, melyből olyan jogalkotói feladat származna, amelyet a jogalkotó elmulasztott teljesíteni. Az indítványozó csak az Alkotmány 61. § (1) bekezdésére, 70/G. §
(1) bekezdésére, továbbá a 70/A. § (1) és (2) bekezdésére
hivatkozott, s ezek alapján kérte a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megszüntetését.
4.1. Az Alkotmány 61. § (1) bekezdése a közérdekű
adatok megismeréséhez való jogot garantálja. A közérdekű adatokhoz való hozzáférést pedig az Alkotmány 61. §
(3) bekezdésének közvetlen végrehajtására megalkotott
Avtv. megfelelően biztosítja. Az Avtv. 20. §-a alapján
ugyanis bárki igényt terjeszthet elő a közérdekű adatok
megismerésére, azaz a bírósági határozatokba, iratokba
foglalt közérdekű adatokhoz való hozzáférésre is.
A periratokba foglalt személyes adatok az Alkotmány
59. § (1) bekezdése alapján az információs önrendelkezési
jog védelme alatt állnak. Ennek megfelelően az Avtv.
4. §-a kimondja, hogy a személyes adatok védelméhez fűződő jogot és az érintett személyiségi jogait – ha törvény
kivételt nem tesz – az adatkezeléshez fűződő más érdekek,
ideértve a közérdekű adatok nyilvánosságát (19. §) is, nem
sérthetik. Az indítványozó az Alkotmány 61. § (1) bekezdése alapján nem is kezdeményezte, hogy az Alkotmánybíróság olyan jogalkotói feladat elmulasztásával kapcsolatban állapítson meg alkotmányellenességet, mely az információs önrendelkezési jog korlátozását vonná maga
után. Mi több, az indítványozó állította, hogy „a bírósági
iratok megismerhetőségének egyedüli korlátját a peres felek személyi adatainak és személyhez fűződő jogainak védelme képezhetné”. Ezért az Alkotmánybíróság – a konkrét indítványra figyelemmel – nem talált olyan jogalkotói
kötelezettséget, mely a periratokban foglalt, személyes
adatok hozzáférhetővé tételének elmulasztása miatt az Alkotmánynak az indítványozó által felhívott 61. § (1) bekezdését sértené.
Az Alkotmány 61. § (1) bekezdéséből továbbá olyan
jogalkotói feladat sem vezethető le, melynek értelmében a
bírósági eljárás során keletkezett, a döntés megalapozását
szolgáló adatok, iratok megismerését korlátozás nélkül
bárki számára, kérelmére biztosítani kellene, vagy hivatalból lenne szükséges a jelenleg hatályosnál szélesebb körben a nyilvánosságra hozatalra. Az Alkotmánybíróság korábbi határozatában elismerte, hogy „az aktanyilvánosság
a közbülső anyagokra nem, hanem csak a végeredményre
vonatkozik”. [34/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH
1994, 177, 191.] Az Alkotmánybíróság később rámutatott
arra, hogy az ún. automatikus nyilvánosságkorlátozás
„egyfajta könnyítést jelent a közérdekű adatokat kezelők
számára, hiszen a döntés-előkészítéssel kapcsolatos adatokat, iratokat – azok keletkezésének pillanatában – nem
kényszerülnek egyenként titkosítani. Ezen adatok nyilvánossága keletkezésük jellegére tekintettel – minden különösebb intézkedés nélkül – korlátozott. Az automatikus
nyilvánosságkorlátozás hiányában minden egyes döntés-előkészítéssel kapcsolatos adat titkosításáról – a munkaanyagok védelme és a döntéshozatali eljárás, illetve a
szerv működésének hatékonysága érdekében – külön döntést kellene hozni. Ez pedig elviselhetetlen adminisztrációs terhet jelentene. Ezért szükséges az ún. automatikus
nyilvánosságkorlátozás fenntartása, amely megfelelő (alkotmányos) törvényi feltételekkel a közérdekű adatokhoz
való hozzáférést arányosan korlátozhatja, s (…) az Alkotmány 61. § (1) bekezdésével nem ellentétes.” [12/2004.
(IV. 7.) AB határozat, ABH 2004, 217, 223.] Ennek
megfelelően nem állapítható meg az Alkotmány 61. §
(1) bekezdésének sérelme azért, mert a jogalkotó a bírósági eljárásban keletkezett döntés megalapozását szolgáló
adatok megismerését nem az indítványban felvetettek szerint biztosította.
4.2. Az indítványozó azt is állította, hogy az Alkotmány
70/G. § (1) bekezdését sértő jogalkotói mulasztás áll fenn,
mert „az anonimmá tett, személyi adatot nem tartalmazó és
személyiségi jogokat ezáltal nem sértő bírósági ítéletek”
nem juthatnak el a jogtudomány képviselőihez. A Pp.
119. § (1) bekezdése és a Büsz. 10. § (1) bekezdése ugyanis korlátozza a bírósági gyakorlat kutatását, s így a tudományos élet szabadságát.
A bírósági ítéletek jelentős része ugyanakkor – a fentiekben hivatkozott jogszabályok értelmében – mindenki
számára, így a jogtudomány képviselői számára is megismerhetőek. Továbbá a köziratokról, a közlevéltárakról és
a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi
LXVI. törvény 22–26. §-a is lehetőséget biztosít – rendszerint bizonyos időbeli korlátozást követően – a közlevéltárakban őrzött levéltári anyagban történő kutatásra.
Az Alkotmány 70/G. §-ával kapcsolatosan az Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy „a tudományos élet
szabadsága az államra azt a kötelezettséget rója, hogy az
alkotmányosan indokolt kényszerítő korlátok – különösen
a személyes adatok oltalmazása, és az állam vitális érdekébe tartozó, alapvető biztonságához fűződő, törvényben
meghatározott, és egy demokratikus társadalomban szükséges korlátozásnak minősülő, az európai normák szerinti
titokkörökbe tartozó titkos adatok védelme – kivételével a
tudományos kutatás, a tudományos megismerés és tanítás
szabadságát garantálja” [34/1994. (VI. 24.) AB határozat,
ABH 1994, 177, 182–183.].
Ennek megfelelően az állam csak az alkotmányosan indokolt korlátozás keretében köteles a tudományos élet szabadságát biztosítani. Az Alkotmány 70/G. § (1) bekezdése
alapján nem állapítható meg olyan jogalkotói feladat, hogy
a bírósági iratokban a döntést megalapozó adatok megismerését és kutatását további jogalkotással biztosítani kellene.
5. Az indítványozó továbbá az Alkotmány 70/A. § (1) és
(2) bekezdésével ellentétes jogalkotói mulasztás megszüntetését kezdeményezte az Alkotmánybíróságnál a Pp. 119.
§ (1) bekezdésével és a Büsz. 10. § (1) bekezdésével kapcsolatban. Arra hivatkozott, hogy bár a bírák „mindenféle
korlátozás nélkül hozzáférhetnek a bírósági gyakorlathoz”, „a jogtudomány művelői kizárólag az ügyben való
érdekeltségük esetén tekinthetik meg a bírósági ítéleteket”. Az indítványozó által kifogásolt rendelkezések
ugyanakkor egyáltalán nem tartalmaznak külön rendelkezést arról, hogy a bírák, illetve a jogtudomány képviselői
miként ismerhetik meg a bírósági határozatokat, illetve a
bírósági gyakorlatot. Ezért e két rendelkezés alapján a bírák és a jogtudomány képviselői között, a bírósági határozatok megismerésével kapcsolatos megkülönböztetés, illetve ebből származó, az Alkotmány 70/A. § (1)–(2) bekezdését sértő jogalkotói mulasztás nem állapítható meg.
Egyebekben az Alkotmánybíróság rámutat arra, hogy a
bírák az általuk hozott határozatokat nyilvánvalóan megismerhetik, hiszen jogszabályban meghatározott feladatkörük a határozathozatal [Pp. 212. § (1) bekezdés]. A határo
zathozatalban részt nem vevő bíráknak a bírósági határozatokhoz való hozzáféréséről egyébként pedig csak részleges szabályozás létezik [pl.: Bszi. 28. § (1)–(2) bekezdés].
Ezért a jogalkotó a bírák számára jellemzően másokhoz
hasonló hozzáférést biztosított a más bírók által hozott határozatokhoz. A bírókon kívül mások jellemzően a határozatok kihirdetése és közlése útján [Pp. 218–219. §], illetve
nyilvánosságra hozatala (Einfotv. 17–18. §; Avtv. 20. §)
révén szerezhetnek azokról tudomást.
Az Alkotmánybíróság számos – így például már az
1009/B/1991. AB határozatában – rámutatott arra, hogy „a
diszkrimináció vizsgálatánál központi elem annak meghatározása, hogy kiket kell egy csoportba tartozóknak tekinteni. (…) A diszkrimináció alkotmányos tilalma csak a
szabályozás szempontjából egy csoportba tartozókra vonatkozik. A diszkrimináció vizsgálatának, ennek megfelelően, csak az egy csoportba tartozók közötti különbségtétel vizsgálata a tárgya.” (ABH 1992, 479, 479–480.)
A bírósági határozatok megismerése szempontjából a
határozathozatalt kötelező feladatként teljesítő bírákat, valamint rajtuk kívül másokat nem lehet egy csoportba tartozóknak tekinteni, s az eltérő csoportba tartozó személyek
közötti különbségtétel alapján az Alkotmány 70/A. §
(1) bekezdésének sérelmében megnyilvánuló jogalkotói
mulasztás nem állapítható meg.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság a Pp. 119. §
(1) bekezdésével és a Büsz. 10. § (1) bekezdésével kapcsolatban előterjesztett, mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítványt elutasította.
Budapest, 2011. mácius 21. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
17/2010. (V. 21.) SZMM utasítása közalkalmazotti többletlétszám biztosításáról a szakképzésről szóló 1993. LXXVI. törvényben meghatározott feladatok végrehajtásához.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. §-ára figyelemmel, az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.)
Korm. rendelet 89. §-a (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott jogkörömben az alábbi utasítást adom ki:
1. § A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 4/B. §-ában meghatározott feladatok (törzsadatlapok ellenőrzése,
javíttatása, nyilvántartási és tájékoztatási feladatok) végrehajtása érdekében engedélyezem, hogy a Nemzeti
Szakképzési és Felnőttképzési Intézetnél – 2010. május 15-től 2010. december 31-ig – az engedélyezett létszámon felül
7 fő határozott időre kinevezett közalkalmazott foglalkoztatására kerüljön sor.
2. § Ez az utasítás 2010. május 15-én lép hatályba és 2010. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Herczog László s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
38/2011. (IV. 8.) HM utasítása a honvéd középiskolai hálózat kiépítésével kapcsolatos feladatokról.
A honvéd középiskolai rendszer újbóli megszervezésének érdekében a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja
alapján, figyelemmel a közoktatásról szóló 1993. évi
LXXIX. törvény 122. § (6) bekezdésében és az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 88. § (1) bekezdés a) pontjában foglaltakra, a Honvédelmi Minisztérium állampolgári, honvédelmi ismeretek szélesítését célzó
törekvéseivel összhangban a katonai középiskolai hálózat
kiépítésével kapcsolatos feladatokról a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen alárendeltségébe, valamint közvetlen és fenntartói irányítása, továbbá felügyelete alá tartozó szervezetekre és a Magyar
Honvédség katonai szervezeteire.
2. § (1) Az alap-, közép- és felsőfokú oktatási intézményekben az állampolgári, honvédelmi ismeretek szélesítését
célzó programhoz illeszkedve a honvéd középiskola és
kollégiumi hálózat kiépítésével kapcsolatos feladatok koordinálására és elvégzésére a honvédelmi miniszter bizottságot (a továbbiakban: Bizottság) hoz létre.
(2) A Bizottság elnöke a HM Humánpolitikai Főosztály
főosztályvezetője, titkára a HM Humánpolitikai Főosztály, Oktatási és Tudományszervező Osztály osztályvezetője.
(3) A Bizottság tagjai
a) a HM sajtófőnöke által,
b) a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály főosz
tályvezetője által,
c) a HM Humánpolitikai Főosztály főosztályvezetője
által,
d) a HM Jogi Főosztály főosztályvezetője által,
e) a HM Gazdasági Tervezési Főosztály főosztályveze
tője által,
f) a HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály
főosztályvezetője által,
g) a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Személy
zeti Csoportfőnökség csoportfőnöke által,
h) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség csoportfőnöke
által,
i) a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség csoportfő nöke által,
j) a HVK Egészségügyi Csoportfőnökség csoportfőnöke
által,
k) a HM Társadalmi Kapcsolatok és Hadisírgondozó
Hivatal igazgatója által,
l) a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum főigazgatója
által,
m) a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal főigazgatója
által,
n) a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal főigazgatója
által
kijelölt személyek (szervenként, szervezetenként 1-1 fő). (4) A Bizottság munkájában állandó meghívottként
vesz részt a HM Zrínyi Kommunikációs Szolgáltató Közhasznú Nonprofit Kft. ügyvezetője által kijelölt személy.
(5) Az érintett vezetők a bizottsági tagok kijelölésére
vonatkozó döntésüket ezen utasítás hatálybalépését követő harmadik napig írásban küldik meg a Bizottság elnökének.
(6) A Bizottság tagjának helyettesítéséről szükség esetén a kijelölési joggal bíró vezető írásban rendelkezik.
(7) A jelen utasítás hatálya alá tartozó szervek, szervezetek vezetői a Bizottság elnökének kérésére biztosítják a
Bizottság munkájához a vizsgálattal kapcsolatos valamennyi szükséges adatot és információt.
3. § (1) A Bizottság alakuló ülését ezen utasítás hatálybalépését követő hetedik napig tartja meg.
(2) A további ülések összehívása a titkár által elkészített
és a Bizottság elnöke által jóváhagyott munkaterv szerint,
illetve indokolt esetben soron kívül történik.
(3) A Bizottság 2011. szeptember 30-ig befejezi működését.
4. § (1) A Bizottság a munkaterv szerint végzi feladatait.
(2) A Bizottság fő feladatai:
a) a honvéd középiskolák és kollégiumok alapításával
kapcsolatos feladatok tárcaszintű egyeztetése és meghatározása a bevont szervek, szervezetek képviselőivel,
b) egyeztetések lefolytatása az érintett önkormányzatokkal, fenntartókkal, továbbá a velük kötendő megállapodások előkészítése,
c) az iskolaalapításokhoz szükséges dokumentumok elkészítése, d) az iskolaalapításokhoz szükséges működési engedélyek megkérésének előkészítése,
e) a honvéd középiskola és kollégiumi hálózat népszerűsítésével kapcsolatos javaslatok megfogalmazása.
(3) A Bizottság elnöke:
a) ezen utasítás hatálybalépését követő tizenötödik na
pig lefolytatja az érintett önkormányzatokkal, fenntartókkal a honvéd középiskolák és kollégiumok alapításával
kapcsolatos egyeztetést, valamint a felmerülő kérdések
megoldásának érdekében folyamatosan kapcsolatot tart az
érintett önkormányzatokkal, fenntartókkal,
b) a bizottságba delegált szervek, szervezetek képviselőivel együttműködve 2011. április 30-ig elkészítteti a
vizsgálandó kérdésekről szóló feljegyzést és javaslatokat,
c) az elkészült feljegyzést és javaslatokat 2011. május
31-ig felterjeszti jóváhagyásra a HM kabinetfőnök útján a
HM közigazgatási államtitkár részére,
d) a koncepció elfogadását követően a feladatok végrehajtása érdekében 2011. június 30-ig elkészítteti a működési engedély megkéréséhez és az iskolaalapításhoz szükséges dokumentumokat,
e) 2011. szeptember 1-jéig előkészíti az iskolák működési engedélyeinek kiadására irányuló eljárásoknak az illetékes megyei jegyzőségeknél történő kezdeményezését.
(4) A Bizottság titkára:
a) elkészíti a Bizottság munkatervét és ülésrendjét, azo
kat ezen utasítás hatálybalépését követő tizenötödik napig
jóváhagyatja a Bizottság elnökével,
b) gondoskodik a Bizottság alakuló ülésének ezen utasításban foglalt határidőn belül történő megtartásáról.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba,
és 2011. október 1-jén hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1808/2015. (XI. 10.) Korm. határozata a regionális operatív programok keretében megvalósuló egyes projektek támogatásának növeléséről és az azokkal kapcsolatos kötelezettségvállaláshoz történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  ÉMOP-2.1.1/B-12-2012-0022 azonosító számú, „A Zsóry-fürdő komplex fejlesztése, gyógyászati és
új élményelemekkel való bővítése” című projekt elszámolható közkiadásának növelését az  1.  melléklet 1.  pontja
szerint,
2. hozzájárul az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektek (a továbbiakban: projektek)
a) többlettámogatása vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási időszak
operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről
és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat
módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: az 1. melléklet 1. és 2. pontja tekintetében: nemzetgazdasági miniszter
 az 1. melléklet 3. pontja tekintetében: nemzetgazdasági miniszter, Miniszterelnökséget vezető
miniszter
Határidő: az 1. melléklet szerint b) támogatási szerződésének módosításához,
Felelős: az 1. melléklet 1. és 2. pontja tekintetében: nemzetgazdasági miniszter
 az 1. melléklet 3. pontja tekintetében: nemzetgazdasági miniszter, Miniszterelnökséget vezető
miniszter
Határidő: az 1. melléklet szerint 3. jóváhagyja
a) a Dél-Alföldi Operatív Program 6. prioritása keretének 43 000 000 forinttal,
b) a Dél-Dunántúli Operatív Program 3. prioritása keretének 8 986 385 forinttal,
c) az Észak-Alföldi Operatív Program 4. prioritása keretének 2 378 060 forinttal,
d) az Észak-Alföldi Operatív Program 6. prioritása keretének 172 000 000 forinttal,
e) az Észak-Magyarországi Operatív Program 2. prioritása keretének 149 242 664 forinttal,
f ) az Észak-Magyarországi Operatív Program 4. prioritása keretének 87 626 947 forinttal,
g) a Közép-Dunántúli Operatív Program 6. prioritása keretének 219 000 000 forinttal,
h) a Nyugat-Dunántúli Operatív Program 6. prioritása keretének 61 000 000 forinttal
történő átmeneti növelését az 1. mellékletben meghatározott projektek megvalósítása érdekében,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  3.  pontban felsorolt prioritások keretében
finanszírozott azon projektek támogatási szerződéseinek módosításáról, amelyekkel összefüggésben forrás szabadul
fel,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy tegye meg a  3.  pont szerinti többletkötelezettség-vállalás
megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket és kezdeményezze az  ehhez szükséges döntések meghozatalát, ha
a 3. pontban felsorolt prioritások esetén a befejezett projektek finanszírozására felhasznált keret maradványösszege
eléri a 3. pontban meghatározott összeget.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 3. pont szerinti összeg rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1569/2019. (X. 4.) Korm. határozata az ukrajnai Beregszászi járásban működő II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskolán tervezett tanuszoda- és tornaterem-fejlesztés megvalósításához szükséges többlet forrásigény biztosításáról.
A Kormány – figyelemmel az  ukrajnai Beregszászi járásban működő II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskolán
tervezett tanuszoda- és tornaterem-fejlesztés megvalósításához szükséges támogatással kapcsolatos intézkedésekről szóló
1068/2019. (II. 27.) Korm. határozatra –
 1. egyetért az  ukrajnai Beregszászi járásban működő II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskolán tervezett
tanuszoda- és tornaterem-fejlesztés megvalósításához (a  továbbiakban: beruházás) szükséges többlet központi
költségvetési forrás biztosításával;
2. felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét, hogy gondoskodjon az  1.  pontban meghatározott beruházás
megvalósításáról;
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: azonnal 3. felhívja a pénzügyminisztert, hogy a beruházás megvalósítása érdekében gondoskodjon
a) a 2020. évben a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény 1. melléklet
XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap
támogatása alcím javára 525 000 000 forint,
b) a 2021. évben a központi költségvetés XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok
támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára 1 100 000 000 forint
biztosításáról.
Felelős: pénzügyminiszter a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: az a) alpont tekintetében a 2020. évi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
a b) alpont tekintetében a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2013. (VIII. 14.) MNB rendelete az „I. Lajos aranyforintja” arany emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2011.  évi CCVIII.  törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a  következőket
rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – az  I. Lajos által kibocsátott aranyforint emlékére – „I. Lajos aranyforintja” megnevezéssel
50 000 forintos címletű arany emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2013. augusztus 17. 2. § (1) Az emlékérme 986 ezrelék finomságú aranyból készült, súlya 3,491 gramm, átmérője 20 mm, széle sima.
 (2) Az emlékérme előlapjának szélén, köriratban a „MAGYARORSZÁG” és – két oldalt ponttal elválasztva – a „2013”
felirat olvasható. A  középmezőben – hatkaréjos, gótikus díszű keretben – egy rutapajzs ábrázolása látható, rajta
egymás alatti vízszintes sorokban az „50 000” értékjelzés, a „FORINT” felirat és a „BP.” verdejel olvasható. A karéjokban
és a  rutapajzs felső sarkában az  Anjou-ház jelképét, az  Anjou-liliomot ábrázoló egy-egy díszítő motívum látható.
Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapjának szélén, felső köriratban az  „I. LAJOS 1342–1382” felirat, alsó köriratban
az „ARANYFORINTJA” felirat olvasható. A  felső és az  alsó köriratot bal oldalon, középen virágot ábrázoló díszítő
motívum, jobb oldalon, középen Soltra E. Tamás tervezőművész mesterjegye választja el. A  középmezőben
az  I.  Lajos által kibocsátott aranyforint előlapja alapján készült érmeábrázolás látható. Az  emlékérme hátlapjának
képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 3000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2013. augusztus 17-én lép hatályba.
A Magyar Nemzeti Bank elnöke helyett: Dr. Balog Ádám s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
2017. XVIII. törvény az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel létrejött Kiegészítő Jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés az  egyrészről az  Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi
megállapodáshoz a  Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel létrejött Kiegészítő
Jegyzőkönyvet (a továbbiakban: Kiegészítő Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
2. § A Kiegészítő Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövegét az 1. melléklet tartalmazza.
3. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az  1.  §, a  2.  §, valamint az  1.  melléklet a  Kiegészítő Jegyzőkönyv 12. Cikk (4)  bekezdésében meghatározott
időpontban lép hatályba.
 (3) A Kiegészítő Jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazása kezdetének és hatálybalépésének, illetve az 1. §, a 2. §, valamint
az  1.  melléklet hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak ismertté válását
követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdasági ügyekért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
59/2012. (IV. 27.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. április 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. Á. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy saját
ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 15 000 Ft.
Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. A beadványozó 2012. április 18-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„A Parlament kupolatermében kiállított Szent Korona alól a kardot távolítsák el.”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 1. §-ában foglaltaknak,
amely szerint országos népi kezdeményezés az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet, mely arra
irányulhat, hogy az Országgyűlés a hatáskörébe tartozó kérdést tűzze napirendjére. A Szent István államalapításának
emlékéről és a Szent Koronáról szóló 2000. évi I. törvény 2. §-ának d) pontja a koronázási kardot a Szent Koronához
tartozó jelvények között sorolja fel. Tekintettel arra, hogy e törvény 4. § (2) bekezdés a) pontja a Szent Korona Testület
hatáskörébe utalja a Szent Korona és a hozzá tartozó jelvények őrzési helyéről való döntést, az Országos Választási
Bizottság megállapítja, hogy az országos népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés nem tartozik az Országgyűlés
hatáskörébe. Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kérdés megfogalmazása nem felel meg az Nsztv.
17. §-ában foglalt követelménynek, mely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen tartalmaznia
kell a megtárgyalásra javasolt kérdést. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a választópolgár számára
nem egyértelmű, hogy aláírásával országos népi kezdeményezést támogat, mivel annak megfogalmazásából nem
derül ki, hogy az az Országgyűlés napirendjére tűzésének kezdeményezésére irányul.
Jelen eljárásban tárgyalt országos népi kezdeményezés nem annak Országgyűlés általi napirendre tűzésére irányul,
hanem a törvényalkotó számára konkrét cselekményt kíván meghatározni, mely azonban a hatályos jogszabályok
alapján népi kezdeményezés tárgya nem lehet. Az Országos Választási Bizottság tekintettel az Nsztv. 18. §-ának a) és b) pontjára – mivel a kérdés nem tartozik
az Országgyűlés hatáskörébe, valamint a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat a 2000. évi I. törvény 2. §-ának d) pontján, 4. § (2) bekezdés a) pontján, az Nsztv. 1. §-án, 2. §-án, 17. §-án
és 18. §-ának a) és b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. § (1) bekezdésén, az illetékekről szóló
tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján
alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1631/2013. (IX. 10.) Korm. határozata a szombathelyi sportcélú beruházásokkal kapcsolatos egyes kérdésekről.
A Kormány felhívja a  kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztost, hogy készítsen előterjesztést a  szombathelyi sportcélú beruházások
beruházási, megvalósíthatósági koncepciójáról, a  beruházás ütemezéséről a  beruházási források évenkénti
megbontásával.
Felelős: a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2013. szeptember 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
454/2013. (X. 30.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gulyás Krisztinát
2013. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. október 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1002/2019. (IX. 20.) AB Tü. határozata az Alkotmánybíróság öttagú állandó tanácsainak számáról, összetételéről és a tanácsvezetők személyéről.
1. Az Alkotmánybíróság teljes ülése az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 49. § (1) és (7) bekezdésében
meghatározott jogkörében eljárva – az  Alkotmánybíróság Ügyrendjéről szóló 1001/2013. (II. 27.) AB Tü. határozat
5. § (2)–(4) bekezdésében foglaltakra is tekintettel – az Alkotmánybíróság öttagú állandó tanácsai tanácsvezetőinek
személyéről a következő határozatot hozta:
Az Alkotmánybíróságon három öttagú állandó tanács működik. 2. Az öttagú állandó tanácsok tanácsvezetői és tagjai:
Az 1. öttagú tanács tagjai: Dr. Balsai István tanácsvezető alkotmánybíró,
 Dr. Czine Ágnes alkotmánybíró,
 Dr. Horváth Attila alkotmánybíró,
 Dr. Juhász Imre alkotmánybíró,
 Dr. Sulyok Tamás alkotmánybíró.
A 2. öttagú tanács tagjai: Dr. Varga Zs. András tanácsvezető alkotmánybíró,
 Dr. Pokol Béla alkotmánybíró,
 Dr. Schanda Balázs alkotmánybíró,
 Dr. Szívós Mária alkotmánybíró.
A 3. öttagú tanács tagjai: Dr. Szabó Marcel tanácsvezető alkotmánybíró,
 Dr. Dienes-Oehm Egon alkotmánybíró,
 Dr. Hörcherné dr. Marosi Ildikó alkotmánybíró,
 Dr. Salamon László alkotmánybíró,
 Dr. Szalay Péter alkotmánybíró.
3. Az  Alkotmánybíróság e  határozatát a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 26.  § (2)  bekezdése alapján
a Magyar Közlönyben közzé kell tenni.
4. Ez a  határozat a  közzétételét követő napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg az  Alkotmánybíróság öttagú
tanácsainak számáról, összetételéről és a  tanácsvezetők személyéről szóló 1002/2017. (IX. 12.) AB Tü. határozat,
valamint az  Alkotmánybíróság öttagú állandó tanácsai tanácsvezetőinek személyéről szóló 1002/2018. (IX. 21.)
AB Tü. határozat hatályát veszti.
Budapest, 2019. szeptember 17. Dr. Sulyok Tamás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke