type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1665/2012. (XII. 20.) Korm. határozata egyes MÁV Magyar Államvasutak Zrt. és a magyar állam közötti vagyonrendezés által érintett ingatlanok ingyenes önkormányzati tulajdonba adásáról.
1. A Kormány az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (2) bekezdés c) pontja, valamint 36. § (3) bekezdése
alapján úgy dönt, hogy az 1. mellékletben felsorolt állami vagyonba tartozó ingatlanok ingyenesen az ott megjelölt
helyi önkormányzatok (a továbbiakban: önkormányzat) tulajdonába kerüljenek. 2. Az ingyenes tulajdonba adásról a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.)
az önkormányzatokkal – 2013. február 28-ig – a tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére
alkalmas szerződést (a továbbiakban: szerződés) köt. 3. A szerződés megkötése előtt az MNV Zrt. a Polgári Törvénykönyv szerinti jóhiszemű eljárásnak, együttműködési és
tájékoztatási kötelezettségnek eleget téve köteles tájékoztatni az önkormányzatokat az ingatlanra vonatkozó
terhekről, korlátozásokról, a folyamatban lévő eljárásokról és az egyéb jogi természetű ügyekről, valamint átadni az
ezekkel kapcsolatban rendelkezésre álló dokumentumokat. A szerződésekben – a tulajdonátruházási szerződésekre
vonatkozó általános jogszabályi követelményeken túlmenően – a következők rögzítése is szükséges:
a) az önkormányzat – szükség esetén – saját költségvetése terhére vállalja az ingatlan környezeti állapotának
felmérését, kármentesítését, illetve ha az ingatlanon tervezett tevékenység engedélyköteles, akkor a szükséges
engedélyek megszerzését, az ingatlan ingyenes tulajdonba adásával összefüggésben esetlegesen felmerülő
általános forgalmi adó megtérítését; b) az önkormányzat az ingatlan tulajdonjogát a fennálló terhekkel együtt szerzi meg, az önkormányzat
az ingatlanokkal kapcsolatos valamennyi terhet, bérleti szerződésből vagy egyéb megállapodásból származó és
bármilyen jellegű további kötelezettséget – ideértve a MÁV Magyar Államvasutak Zrt. és az MNV Zrt. között
megkötött, az ingatlanok állami tulajdonba kerüléséről szóló megállapodásokban meghatározott kikötéseket is –
köteles átvállalni; c) az önkormányzat vállalja, hogy az ingatlan vonatkozásában az állammal szemben semmilyen követelést nem
támaszt; d) az önkormányzat vállalja, hogy a szerződésben előírt kötelezettségek teljesítéséről – a szerződés hatálybalépését
követő évtől számított – minden év december 31. napjáig írásban tájékoztatja az MNV Zrt.-t; amennyiben
az önkormányzat e kötelezettségének nem tesz eleget, az ingatlanok szerződésben rögzített bruttó forgalmi
értékének 5 százalékát köteles az MNV Zrt. erre vonatkozó felhívásának kézhezvételétől számított 30 napon belül,
mint késedelmi kötbért megfizetni; e) az ingatlant az önkormányzat a tulajdonjog megszerzésétől számított 15 évig nem idegenítheti el, és az ingatlant
a birtokbavételtől számított 15 évig az 1. mellékletben és a szerződésben meghatározott, az adott ingatlanra
megjelölt hasznosítási célnak megfelelően köteles hasznosítani, valamint állagát megóvni; ha az önkormányzat
e kötelezettségeinek részben vagy egészben nem tesz eleget, köteles az MNV Zrt. felszólítására, a felszólításban
meghatározott határidőig a jogsértő állapotot megszüntetni; a jogsértő állapot megszüntetésére szabott
határidő elmulasztása esetén az önkormányzat köteles a szerződésben rögzített forgalmi értéknek
a kötelezettség megszegésének napjától számított mindenkori jegybanki alapkamattal növelt összegét
nemteljesítési kötbérként az MNV Zrt.-nek megfizetni a felszólítás kézhezvételétől számított 60 napon belül;
az MNV Zrt. a jogsértő állapot megszüntetésére szabott határidő elmulasztása esetén a nemteljesítési kötbér
követelése helyett a szerződéstől elállhat; f) az önkormányzat vállalja azon külön feltételek teljesítését, amelyekhez a vagyonkezelő, annak felügyeleti szerve
vagy a sportigazgatási szerv az ingyenes tulajdonba adáshoz szükséges hozzájáruló nyilatkozat kiadását kötötte.
4. A szerződés csak abban az esetben köthető meg, ha az önkormányzat a szerződés általa történő aláírásának
időpontjában az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 178. § 32. pontja szerint köztartozásmentes adózónak
minősül, és az MNV Zrt.-vel szemben lejárt tartozással nem rendelkezik. A köztartozással kapcsolatos kizáró feltétel
fennállásának hiányát a jogosult harminc napnál nem régebben kiállított közokirattal igazolja, vagy nyilatkozik arról,
hogy szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban. 5. A szerződés megkötésére a Szombathely 3643/1 helyrajzi számú ingatlan esetében a belügyminiszter – az állami
vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet 51. § (4) bekezdése szerinti – előzetes hozzájáruló
nyilatkozatának rendelkezésre állása esetén kerülhet sor. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter a 2–5. pontokban meghatározott feladatok végrehajtásáért
Határidő: 2013. február 28. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1381/2013. (VI. 27.) Korm. határozata az Őshonos Haszonállatok Génerőforrás Tanácsáról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján az Őshonos Haszonállatok Génerőforrás Tanácsát hozza létre és
működteti.
2. Az  Őshonos Haszonállatok Génerőforrás Tanácsa (a továbbiakban: Tanács) a  Kormánynak a  védett őshonos
mezőgazdasági állatfajták és a  veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajták körének megállapításával kapcsolatos
döntéseinek előkészítésében közreműködő konzultatív, véleményező, javaslattevő testület.
3. A Tanács
a) az  agrárpolitikáért és a  természetvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) számára
véleményt alkot a  védett őshonos és a  veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajták körének megállapítására
irányuló kezdeményezésről, továbbá javaslatot tesz e  fajták genetikai fenntartására, támogatásuk és
tenyésztőszervezeti kijelölésük rendjére,
b) évente áttekinti a  védett őshonos és a  veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajták helyzetét, és amennyiben
szükséges, a  miniszternél azok fenntartható hasznosítására irányuló intézkedéseket kezdeményez, illetve
egyébként az ilyen tárgyú tervezeteket véleményezi,
c) elvégzi a külön jogszabályban részére előírt feladatokat.
 4. A Tanács 11 tagból áll, akik közül az őshonos fajták fenntartásában érdekelt szakmai szervezetek 5 főt, a tenyésztési
hatóság 1 főt jelöl, valamint további 5 főt a miniszter delegál.
 5. A Tanács elnöke a tagok közül kerül kijelölésre.
 6. A Tanács elnöke eseti szakértőket kérhet fel.
 7. A Tanács tagjai közül titkárt választ.
 8. A  Tanács elnökét és a  tagokat az  agrárpolitikáért felelős miniszter a  jelölő szervezetek javaslatainak
figyelembevételével három évre nevezi ki.
 9. A  Tanács elnöke az  állatállományokra vonatkozó adatokat kérhet a  tenyésztő szervezetektől, a  tenyésztési
hatóságtól és az  országos Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszer (ENAR) adatbázisából, valamint
a támogatást kifizető ügynökségtől.
10. A  Tanács évente legalább két alkalommal ülésezik. Ülés összehívását az  agrárpolitikáért felelős miniszter
elrendelheti, illetve bármelyik tag további két támogatóval kezdeményezheti. Az  ülés összehívásáról a  Tanács
titkárának előterjesztése alapján a  Tanács elnöke dönt. Kötelező ülést összehívni a  védett őshonos és
a  veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajták körének módosítására irányuló kezdeményezés, valamint a  külön
jogszabály szerinti kérelem beérkezését követő 15 napon belül, amelyet követő 30 napon belül a Tanács megteszi
javaslatát.
11. A Tanács határozatait egyszerű vagy minősített szótöbbséggel hozza. A Tanács határozatképes, ha az  elnök vagy
helyettese, és a Tanács legalább hat tagja jelen van. A minősített szótöbbséget igénylő határozatok körét a Tanács
állapítja meg. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
12. A Tanács ügyrendjét maga állapítja meg, melyet az agrárpolitikáért felelős miniszter hagy jóvá.
 13. A  Tanács működési feltételeit a  miniszter által kijelölt intézmény biztosítja, az  erre a  célra elkülönített
költségkeretből.
 14. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
462/2015. (XI. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Deák Dórát
a 2015. november 15. napjától 2018. november 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. november 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2010. (VII. 16.) KIM rendelete a választási eljárásról szóló 1997. C. törvénynek a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint a kisebbségi önkormányzati képviselők választásán történő végrehajtásáról.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 153. § (1) bekezdésének a) és c)–f) pontjaiban foglalt felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. §
f) pontjában megállapított feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
ELSŐ RÉSZ
HELYI ÖNKORMÁNYZATI KÉPVISELŐK ÉS POLGÁRMESTEREK VÁLASZTÁSA
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § A választási iroda tagjait a feladataik ellátására fel kell készíteni. A felkészítésen való részvétel kötelező. A felkészítésért
a választási iroda vezetője felelős. 2. § A választási irodák
a) ellátják a választás előkészítésével, lebonyolításával kapcsolatos szervezési feladatokat,
b) gondoskodnak a választópolgárok tájékoztatásáról, választási információs szolgálatot működtetnek,
c) ellátják a választási bizottságok titkársági feladatait, döntésre előkészítik a választási bizottságok hatáskörébe
tartozó ügyeket, a benyújtott jogorvoslati kérelmeket továbbítják az azok elbírálására hatáskörrel rendelkező
szervekhez, d) biztosítják a választási bizottságok működésének és a szavazás lebonyolításának tárgyi és technikai feltételeit,
e) megszervezik a választási szervek tagjainak oktatását, f) gondoskodnak a választási iratok kezeléséről, biztonságos őrzéséről, megsemmisítéséről,
g) a választási infrastruktúra működésének összehangolása és a választás informatikai lebonyolításában résztvevők
felkészítése céljából ellátják az igazgatási és informatikai próbákkal kapcsolatos feladatokat,
h) az adatvédelem és az informatikai biztonság követelményeinek biztosításával, feladatkörükben eljárva
működtetik a választás lebonyolításához szükséges választási információs rendszereket, szükség esetén vezetői
ügyeletet tartanak, és i) a technikai háttér biztosításával segítséget nyújtanak a szavazatok összesítéséhez, a választás eredményének
megállapításához. 3. § (1) A választás informatikai rendszerét (a továbbiakban: informatikai rendszer) – állami feladatként – a Közigazgatási és
Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala (a továbbiakban: KEKKH) működteti. Az informatikai rendszer
a KEKKH számítóközpontjára és a KEKKH számítóközpontjával hálózati kapcsolatban lévő számítógépes
munkaállomásokra épül. (2) Az informatikai rendszert kell alkalmazni
a) a szavazókörök kialakításához és aktualizálásához, a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 10. § (2) bekezdése szerinti, a települési szintű lakcímmel rendelkező választópolgárok
szavazására szolgáló szavazókör (a továbbiakban: kijelölt szavazókör) kijelöléséhez, jelentéséhez,
b) a névjegyzék és az értesítő elkészítéséhez szükséges adatoknak a helyi választási irodák (a továbbiakban: HVI)
részére történő biztosításához, c) a névjegyzék összeállításához, d) a névjegyzék továbbvezetéséhez, a névjegyzék közszemlére, valamint szavazókörbe kerülő példányának
elkészítéséhez, e) a választójogosultság megállapításához és ellenőrzéséhez, f) a választójoggal nem rendelkező nagykorú polgárok adatait tartalmazó jegyzék kezeléséhez,
g) a választópolgárnak a névjegyzék elkészítése után bekövetkezett lakcímváltoztatásával kapcsolatos feladatok
teljesítéséhez, h) az igazolás kiadásához, i) a névjegyzékből igazolás kiadása miatt törölt választópolgárok nyilvántartása (T jegyzék), valamint
a névjegyzékbe igazolás alapján felvett választópolgárok nyilvántartása (F jegyzék) vezetéséhez, és
a szavazókörbe kerülő F jegyzék előállításához, j) a jelölő szervezetek, listák és jelöltek adatainak nyilvántartásához,
k) az ajánlószelvények ellenőrzéséhez, l) a szavazólapok adattartalmának nyomdai adatátadásához,
m) az adatlapok előállításához, n) a szavazókörbe kerülő névjegyzék kinyomtatásának és hitelesítésének jelentéséhez,
o) a rendkívüli események jelentéséhez és a napközbeni részvételi adatok jelentéséhez,
p) az adatlapok és a jegyzőkönyvek rögzítéséhez és ellenőrzéséhez,
q) a választás előzetes tájékoztató adatait tartalmazó, országosan összesített tájékoztató adatok előállításához,
r) a névjegyzékbe többször vagy jogosulatlanul felvettek adatainak ellenőrzéséhez, és az ehhez szükséges,
a szavazókörbe igazolást kérő, a névjegyzékbe a szavazás napjáig fel nem vett választópolgárok adatait
tartalmazó lista előállításához. 4. § A választási eredmény országosan összesített adatai:
a) a szavazás megkezdésekor a névjegyzékben lévő választópolgárok száma,
b) a szavazás napján igazolás alapján névjegyzékbe vett választópolgárok száma,
c) a választópolgárok száma a névjegyzékben a szavazás befejezésekor,
d) a szavazóként megjelent választópolgárok száma, e) a megválasztott polgármesterek neve és jelölő szervezete településenként,
f) a megyei közgyűlésekben az egyes jelölő szervezetek által szerzett mandátumok száma megyénként,
g) a megyei jogú városokban az egyes jelölő szervezetek által szerzett mandátumok száma megyei jogú
városonként, h) a fővárosi közgyűlésben az egyes jelölő szervezetek által szerzett mandátumok száma,
i) a megválasztott főpolgármester neve és jelölő szervezete.
II. FEJEZET HELYI VÁLASZTÁSI IRODA 5. § (1) Minden településen önálló HVI működik. Körjegyzőséghez tartozó településeken a HVI feladatait közös HVI látja el.
(2) Az okmányirodával rendelkező HVI a területi választási iroda (a továbbiakban: TVI) vezetője által kiadott vészhelyzeti
forgatókönyv szerint ellátja az adatbeviteli teendőket. (3) Az okmányirodával rendelkező HVI vezetője a választási feladatok határidőre történő és biztonságos végrehajtásának
biztosítása érdekében megteszi az okmányiroda nyitvatartási rendjének rendkívüli módosításához szükséges
intézkedéseket. 1. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
6. § (1) A HVI a) az értesítő megküldésével tájékoztatja a választópolgárokat a névjegyzékbe való felvételükről, valamint
a szavazás időpontjáról és helyéről, b) a közszemlére tétel érdekében gondoskodik a névjegyzék egy példányban történő kinyomtatásáról, mely nem
tartalmazza a választópolgárok személyi azonosítóját, c) a névjegyzék közszemlére tételének időpontjáról és helyéről közleményt ad ki, és közszemlére teszi
a névjegyzéket, d) közleményt ad ki a szavazás helyéről és idejéről, a szavazás módjáról,
e) a helyben szokásos módon közzéteszi a szavazatszámláló bizottságok (a továbbiakban: SZSZB) és a helyi
választási bizottság (a továbbiakban: HVB) tagjainak és a HVI vezetőjének nevét, valamint a HVB és a HVI hivatali
helyiségének címét, f) az értesítővel együtt megküldi a választópolgárok részére a jelölési fajtánként eltérő színnel megjelölt
ajánlószelvényeket, g) a közszemlére tett névjegyzék adatai alapján közzéteszi a polgármesterjelölt, valamint az egyéni listás vagy
egyéni választókerületi jelölt állításához szükséges ajánlások számát, h) átveszi a jelölő szervezet, a polgármesterjelölt, valamint az egyéni listás vagy az egyéni választókerületi jelölt és
a kompenzációs lista bejelentését tartalmazó nyomtatványokat és azok mellékleteit, a bejelentésről igazolást ad
ki, amelyen feltünteti az átvett iratokat és az átvétel időpontját,
i) a jelölő szervezet, a jelölt és a kompenzációs lista bejelentését az informatikai rendszerben regisztrálja,
j) ellátja a jelölő szervezetek, a jelöltek és a kompenzációs listák nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat,
k) a jelölő szervezet jelképét, jelvényét ellátja a szervezet számítógépes nyilvántartásban használt azonosító jelével,
és haladéktalanul továbbítja az Országos Választási Iroda (a továbbiakban: OVI) részére,
l) a HVB döntésének előkészítése érdekében segítséget nyújt a HVB-nek az ajánlószelvények ellenőrzéséhez;
az ellenőrzést a személyiadat- és lakcímnyilvántartás és a választójoggal nem rendelkező nagykorú polgárok
nyilvántartása alapján kell elvégezni, és az kiterjed arra, hogy
la) az ajánlószelvény eredeti-e, lb) az ajánlószelvény teljes körűen ki van-e töltve,
lc) létezik-e választópolgár az adott személyi azonosítóval, ld) egyeznek-e a választópolgár személyiadat- és lakcímnyilvántartásbeli adatai az ajánlószelvény adataival,
le) a választópolgár lakóhelye abban a választókerületben van-e, ahol jelöltet ajánlott,
lf) a polgár választójogosult-e, lg) a választópolgár nem ajánlott-e két vagy több jelöltet is, vagy egy jelöltet többször,
m) a többszörös ajánlások kiszűrése érdekében a jelölt bejelentésekor [h) pont] benyújtott valamennyi
ajánlószelvény ellenőrzését elvégzi, az ellenőrzés eredményéről jelentést készít a HVB részére,
n) a HVB-nek a jelölő szervezet, a jelölt és a kompenzációs lista nyilvántartásba-vételével kapcsolatos döntését,
a jogorvoslat benyújtását, valamint a területi választási bizottság (a továbbiakban: TVB) és a bíróság jogerős
döntését az informatikai rendszerben regisztrálja, o) előkészíti a kompenzációs listák sorszámának kisorsolását,
p) vezeti a mozgóurnát kérők nyilvántartását, és megszervezi a mozgásukban korlátozott választópolgárok
mozgóurnás szavazását, q) a TVI által megjelölt helyen és időben gondoskodik a központi nyomtatványok átvételéről, az ezekkel kapcsolatos
ügyviteli feladatok ellátásáról, valamint a helyben készülő nyomtatványok előállításáról,
r) fogadja a központilag – szavazókörönként – összeállított szállítódobozokat, tartalmukat tételesen ellenőrzi,
elhelyezi bennük a jelszót tartalmazó lezárt borítékokat és gondoskodik a szavazás napjáig történő
megőrzésükről, s) a szavazást megelőző napon előkészíti és tételenként – átvételi elismervénnyel – átadja az SZSZB-k elnökei vagy
helyetteseik részére a szavazás lebonyolításához szükséges nyomtatványokat, iratokat, bélyegzőt és egyéb
kellékeket, t) biztosítja a szavazáshoz szükséges technikai feltételeket, a szavazóhelyiségek felszerelését és – lehetőség
szerint – akadálymentesítését, valamint u) tájékoztatja az SZSZB-ket a szavazólap elkészülte után a szavazólap adattartalmában bekövetkező változásokról.
(2) A HVI vezetője a) meghatározza és a helyben szokásos módon közzéteszi a települési önkormányzat képviselő-testülete
megválasztható tagjainak számát, a 10 000-nél több lakosú településen és a fővárosi kerületben az egyéni
választókerületek számát, sorszámát és területét, b) ellenőrzi a kijelölt szavazókör címét a központi körzetesítő rendszerben,
c) a választás kitűzéséig a szavazóköri beosztást érintő változás esetén megfelelően módosítja a szavazóköri
beosztást, és gondoskodik a változásoknak a központi szavazóköri nyilvántartáson történő átvezetéséről,
d) legkésőbb a választás kitűzését követő 5. napon – helyben szokásos módon – közzéteszi a kijelölt szavazókör
kijelöléséről szóló döntését, e) gondoskodik a névjegyzék összeállításáról,
f) gondoskodik az értesítők elkészítéséről és borítékolásáról, g) bejelentett igény alapján, díjfizetés ellenében a közszemlére tett névjegyzék másolatát átadja az arra jogosult
igénylőnek, h) a névjegyzék összeállításától a szavazást megelőző második napon 16 óráig gondoskodik
a választójogosultságban, a személyi adatokban és a lakcímekben bekövetkezett változások átvezetéséről
a névjegyzéken, tájékoztatja a választópolgárt a névjegyzékbe való felvételről és az abból való törlésről,
i) kérelemre kiadja az igazolást, egyidejűleg törli a választópolgárt a névjegyzékből, és felveszi a T jegyzékre,
j) az igazolással rendelkező választópolgárt felveszi a bejelentett tartózkodási helye szerinti szavazókör
névjegyzékére és F jegyzékére, valamint bevonja az igazolást,
k) előkészíti a HVB és szükség esetén az SZSZB-k tagjainak, póttagjainak választását, gondoskodik eskütételükről,
l) fogadja a HVB-be és az SZSZB-kbe megbízott tagok bejelentését, gondoskodik eskütételükről,
m) előterjeszti a HVB részére a polgármesteri és az egyéni listás vagy az egyéni választókerületi szavazólap tervezetét
annak adattartalmának jóváhagyása céljából, n) a napközbeni részvételi jelentések adatainak telefonos továbbításához a jegyzőkönyvvezetők számára azonosító
jelszavakat ad ki, o) megszervezi az adatlapok és a szavazóköri jegyzőkönyvek feldolgozását és továbbítását,
p) gondoskodik a névjegyzék szavazóhelyiségbe kerülő példányának, valamint a segédlistának a szavazást
megelőző második nap 16 órát követően történő kinyomtatásáról,
q) a kinyomtatott névjegyzéket az utolsó oldalon aláírásával és lebélyegzéssel hitelesíti,
r) a névjegyzék hitelesítésének megtörténtéről haladéktalanul értesíti az OVI vezetőjét,
2. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napján
7. § (1) Az SZSZB mellett működő jegyzőkönyvvezető
a) közreműködik a szavazóhelyiség szabályszerű berendezésében, b) az SZSZB döntése alapján gondoskodik a névjegyzék kezeléséről, az F jegyzék, a visszautasítottak jegyzékének és
a mozgóurnát kérők nyilvántartásának vezetéséről, c) 7.00, 9.00, 11.00, 13.00, 15.00 és 17.30 órakor adatot szolgáltat a HVI részére a szavazókörben megjelent
választópolgárok számáról, d) a szavazás közben történt rendkívüli eseményről kiállított jegyzőkönyv másolatát haladéktalanul továbbítja a HVI
vezetőjéhez, e) a szavazás befejezését követően felvezeti a névjegyzékre a zárásig igazolás alapján felvettek, valamint
a névjegyzéken a záráskor szereplő választópolgárok számát, valamint aláírásával és lebélyegzéssel hitelesíti
a névjegyzéket, f) teljes körűen kitölti és – a HVI vezetőjének utasítása szerint telefonon, telefaxon vagy az adatlapok
szállításával – azonnal továbbítja az adatlapokat vagy azok adattartalmát a HVI-hez,
g) közreműködik a szavazóköri jegyzőkönyvek kiállításában, h) közreműködik a szavazóköri jegyzőkönyvek, a szavazás közben történt rendkívüli eseményről kiállított
jegyzőkönyvek, valamint az SZSZB határozatai másolatainak előállításában és az SZSZB megbízott tagjai részére
történő átadásában, i) közreműködik a szavazóurnáknak, a szavazóköri jegyzőkönyveknek, valamint az egyéb választási iratoknak a HVI
hivatali helyiségébe történő szállításában. (2) A HVI a) biztosítja az SZSZB-k működésének és a szavazás menetének törvényes feltételeit,
b) gondoskodik a leadott ajánlószelvények és a jelölés érvényességének megállapítása céljából vezetett technikai
nyilvántartás megsemmisítéséről, c) fogadja és – ellenőrzést követően – az informatikai rendszerben haladéktalanul rögzíti a szavazókörökből érkezett
napközbeni részvételi adatokat, a szavazás közben történt rendkívüli eseményekről kiállított jegyzőkönyveket,
d) fogadja és – ellenőrzést követően – az informatikai rendszerben haladéktalanul rögzíti a hibátlan adatlapokat;
amennyiben adathiány van az adatlapon, vagy az adatrögzítés során az informatikai rendszer hibát jelzett, a HVI
vezetője azonnal intézkedik az adatlap javításáról és ezt követő rögzítéséről; a javítást a HVI az adatlapot kiállító
jegyzőkönyvvezetővel egyetértésben végzi, e) fogadja a szavazóurnákat és a választási iratokat,
f) a szavazóköri jegyzőkönyveket jogi és számszaki szempontból ellenőrzi, és haladéktalanul elvégzi az adatbeviteli
teendőket (számítógépes adatfeldolgozásra a jegyzőkönyvek 1. példánya szolgál); a HVI a hibásan vagy
hiányosan kitöltött jegyzőkönyvre felhívja az SZSZB figyelmét, és a jegyzőkönyv javítását követően intézkedik
az adatok informatikai rendszerbeli korrekciójáról is, valamint g) az F jegyzéket ellenőrzi, és elvégzi az adatbeviteli teendőket.
3. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napját követően
8. § A HVI a) gondoskodik az SZSZB-ktől átvett választási iratok biztonságos tárolásáról,
b) a HVB döntésének előkészítéseként tételesen ellenőrzi a polgármesteri és az egyéni listás vagy az egyéni
választókerületi szavazóköri jegyzőkönyvek és a számítógépes adatok azonosságát, és annak eredményéről
jelentést tesz a HVB-nek, c) a megyei vagy fővárosi listás és főpolgármesteri szavazóköri jegyzőkönyvek 1. példányait a TVI vezetője által
meghatározott rend szerint, legkésőbb a szavazást követő nap 14.00 óráig továbbítja a TVI-hez,
d) a szavazást követő 3 napon keresztül biztosítja a szavazóköri jegyzőkönyvek 2. példányának nyilvánosságát, majd
azokat 90 nap, illetve jogorvoslat esetén – a 90 napot meghaladó elbírálást követően – az ügy jogerős lezárása
után irattározza, e) ellenőrzi a névjegyzékbe többször vagy jogosulatlanul felvettek adatait, és a vizsgálat eredményét jelenti
a TVI-nek, f) az F és a T jegyzéket az informatikai rendszerből kinyomtatja és a választási iratok között megőrzi,
g) előkészíti a megbízólevelek átadását, h) a szavazólapokat a polgármesteri hivatalban a szavazást követő 90. napig megőrzi; a szavazást követő 90. nap,
illetve jogorvoslat esetén – a 90 napot meghaladó elbírálást követően – az ügy jogerős lezárása után a választási
iratokat – a jegyzőkönyvek kivételével – megsemmisíti, valamint
i) a szavazóköri és az eredményt megállapító jegyzőkönyvek 1. példányait továbbítja a TVI-hez.
III. FEJEZET ORSZÁGGYŰLÉSI EGYÉNI VÁLASZTÓKERÜLETI VÁLASZTÁSI IRODA 9. § Az országgyűlési egyéni választókerületi választási iroda (a továbbiakban: OEVI) a TVI vezetője által kiadott
vészhelyzeti forgatókönyv szerint ellátja az adatbeviteli teendőket. IV. FEJEZET
TERÜLETI VÁLASZTÁSI IRODA 10. § (1) A TVI vezetője
a) ellenőrzi és irányítja az OEVI-k és a HVI-k tevékenységét,
b) oktatást szervez, c) felügyeli az informatikai rendszer használatát, megteszi a szükséges intézkedéseket a nyilvántartásból hiányzó
adatok pótlása, a hibás adatok kijavítása érdekében, d) tájékoztatja a HVI-ket a szavazólap elkészülte után a szavazólap adattartalmában bekövetkező változásokról.
(2) A TVI a választási informatikai feladatokat a Kormány általános hatáskörű államigazgatási szervének
közreműködésével látja el. 4. A területi választási iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
11. § (1) A TVI a) a közszemlére tett névjegyzékek adatai alapján közzéteszi a megyei lista vagy a főpolgármester-jelölt állításához
szükséges ajánlások számát, b) átveszi a jelölő szervezet, a megyei lista vagy a fővárosi lista és a főpolgármester-jelölt bejelentését tartalmazó
nyomtatványokat és azok mellékleteit, a bejelentésről igazolást ad ki, amelyen feltünteti az átvett iratokat és
az átvétel időpontját, c) a jelölő szervezet, a lista és a jelölt bejelentését az informatikai rendszerben regisztrálja,
d) a jelölő szervezet jelképét, jelvényét ellátja a szervezet számítógépes nyilvántartásban használt azonosító jelével
és haladéktalanul továbbítja az OVI részére, e) ellátja a jelölő szervezetek, a megyei listák vagy a fővárosi listák és a főpolgármester-jelöltek nyilvántartásával
kapcsolatos feladatokat, f) a TVB döntésének előkészítése érdekében segítséget nyújt a TVB-nek az ajánlószelvények ellenőrzéséhez;
az ellenőrzést a személyiadat- és lakcímnyilvántartás és a választójoggal nem rendelkező nagykorú polgárok
nyilvántartása alapján kell elvégezni, és az kiterjed arra, hogy
fa) az ajánlószelvény eredeti-e, fb) az ajánlószelvény teljes körűen ki van-e töltve,
fc) létezik-e választópolgár az adott személyi azonosítóval, fd) egyeznek-e a választópolgár személyiadat- és lakcímnyilvántartásbeli adatai az ajánlószelvény adataival,
fe) a választópolgár lakóhelye abban a választókerületben van-e, ahol listát vagy főpolgármester-jelöltet
ajánlott, ff) a polgár választójogosult-e, fg) a választópolgár nem ajánlott-e két vagy több listát vagy főpolgármester-jelöltet is, vagy egy listát vagy
főpolgármester-jelöltet többször, g) a többszörös ajánlások kiszűrése érdekében a lista vagy főpolgármester-jelölt bejelentésekor [b) pont] benyújtott
valamennyi ajánlószelvény ellenőrzését elvégzi, az ellenőrzés eredményéről jelentést készít a TVB részére,
h) a TVB-nek a jelölő szervezet, a jelölt, a megyei vagy a fővárosi lista nyilvántartásba-vételével kapcsolatos döntését,
a jogorvoslat benyújtását, valamint az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) és a bíróság jogerős
döntését az informatikai rendszerben regisztrálja, i) a fővárosi, megyei közgyűlés hivatalos lapjában közzéteszi a TVB tagjainak és a TVI vezetőjének nevét, valamint
a TVB és a TVI hivatali helyiségének címét,
j) előkészíti a megyei vagy fővárosi listák sorsolását.
(2) A TVI vezetője a) meghatározza és a helyben szokásos módon közzéteszi a megyei vagy a fővárosi közgyűlés megválasztható
tagjainak számát, b) előterjeszti a TVB részére a megyei vagy a fővárosi listás szavazólap és a főpolgármester-választás szavazólapjának
tervezetét annak adattartalmának jóváhagyása céljából, c) dönt arról, hogy a megye vagy a főváros szavazólapjainak előállításáról saját hatáskörben gondoskodik-e, ha igen,
gondoskodik a szavazólapok elkészítéséről, d) a választási logisztikai rendszerre alapozva meghatározza a központi nyomtatványok elosztásának és a helyi
készítésű nyomtatványok előállításának, szállításának és átvételének rendjét, gondoskodik az átvett központi
nyomtatványok ellenőrzéséről, a szállítmányoknak, azok átvételének a választási logisztikai (VLOG) rendszerben
való elszámolásáról, e) elkészíti a vészhelyzeti forgatókönyvet, f) kiadja a szavazóköri jegyzőkönyvek és az eredményjegyzőkönyvek továbbításával kapcsolatos utasítását,
g) szükség szerint előkészíti a TVB tagjainak, póttagjainak megválasztását; fogadja a TVB-be megbízott tagok
bejelentését, gondoskodik a TVB tagjainak eskütételéről. 5. A területi választási iroda feladatai a szavazás napján
12. § A TVI a) felügyeli az informatikai rendszer napközbeni részvételi jelentésekhez kapcsolódó és szavazatösszesítő
funkcióinak használatát, b) gondoskodik az üzemzavar elhárításáról, szükség esetén gondoskodik a tartalékmegoldások alkalmazásáról és
erről tájékoztatja az OVI vezetőjét, valamint c) a központi tájékoztató rendszer adatainak segítségével tájékoztatja a nyilvánosságot.
6. A területi választási iroda feladatai a szavazás napját követően
13. § A TVI a) átveszi a szavazóköri, valamint az eredményt megállapító jegyzőkönyveket,
b) a TVB döntésének előkészítéseként tételesen ellenőrzi a megyei vagy a fővárosi listás és
a főpolgármester-választás szavazóköri jegyzőkönyveinek és a számítógépes adatok azonosságát és annak
eredményéről jelentést tesz a TVB-nek, c) előkészíti a megyei vagy a fővárosi közgyűlés tagjai megbízóleveleinek és a főpolgármester megbízólevelének
átadását, d) fogadja és ellenőrzi a többször vagy jogosulatlanul szavazókról szóló jelentést a HVI-től és továbbítja az OVI felé,
e) továbbítja az OVI részére a szavazóköri és az eredményt megállapító jegyzőkönyvek 1. példányát.
V. FEJEZET KÖZPONTI FELADATOK 14. § (1) A KEKKH
a) gondoskodik a választás lebonyolításához szükséges közbeszerzési eljárások lefolytatásáról, a termékek,
szolgáltatások beszerzéséről, b) gondoskodik az informatikai rendszer kialakításáról és biztonságos működtetéséről,
c) gondoskodik a választás központi logisztikai rendszerének kialakításáról és biztonságos működtetéséről,
d) gondoskodik a választás pénzügyi rendszerének kialakításáról és biztonságos működtetéséről,
e) gondoskodik a választási ügyviteli rendszer kialakításáról és biztonságos működtetéséről,
f) biztosítja a HVI vezetője részére a személyiadat- és lakcímnyilvántartás, valamint a választójoggal nem rendelkező
nagykorú polgárok nyilvántartása adatait a névjegyzék és az értesítő elkészítéséhez, a névjegyzék
továbbvezetéséhez, g) önállóan vagy a Kormány általános hatáskörű államigazgatási szervének közreműködésével gondoskodik
a névjegyzék és az értesítők elkészítéséről és borítékolásáról a HVI-től kapott megbízás alapján.
(2) Az OVI a KEKKH közreműködésével működteti az Országos Választási Központot.
7. Az Országos Választási Iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
15. § (1) Az OVI a KEKKH közreműködésével
a) biztosítja a HVI-k részére a névjegyzékek, az értesítők és az ajánlószelvények elkészítéséhez szükséges adatokat,
nyomtatványokat, b) kidolgozza és a feldolgozás helyére továbbítja a választás eredményének számítógépes feldolgozásához
szükséges azonosító kódrendszereket, c) megszervezi az igazgatási és informatikai próbákat,
d) gondoskodik a szavazólapok előállításáról és szállításáról, kivéve, ha a TVI vezetője a szavazólapok területi szintű
előállításáról döntött, e) gondoskodik a szavazáshoz szükséges központi nyomtatványok előállításáról és szállításáról.
(2) Az OVI a) fogadja az OVB-be megbízott tagok bejelentését, gondoskodik az OVB tagjainak eskütételéről, a Magyar
Közlönyben közzéteszi az OVB tagjainak és az OVI vezetőjének nevét, valamint az OVB és az OVI hivatali
helyiségének címét, b) honlapján közzéteszi a kijelölt szavazókörök címét,
c) átveszi a jelölő szervezet bejelentését tartalmazó nyomtatványokat és azok mellékleteit, a bejelentésről igazolást
ad ki, amelyen feltünteti az átvett iratokat és az átvétel időpontját, a bejelentést az informatikai rendszerben
regisztrálja, d) ellátja a jelölő szervezetek nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat,
e) az OVB-nek a jelölő szervezet nyilvántartásba-vételével kapcsolatos döntését, a jogorvoslat benyújtását, valamint
a bíróság jogerős döntését az informatikai rendszerben regisztrálja,
f) irányítja a központilag előállított szavazólapok tartalmának jóváhagyásával kapcsolatos feladatok végrehajtását,
a nyomdai adatátadás folyamatát. (3) Az OVI vezetője meghatározza az országos igazgatási és informatikai próbák időpontjait, feladatait, résztvevőit.
8. Az Országos Választási Iroda feladatai a szavazás napján
16. § Az OVI a) fogadja és összesíti a napközbeni részvételi jelentések adatait, ezeket nyilvánosságra hozza, működteti
a választási információs rendszert, b) folyamatosan nyilvánosságra hozza a választás előzetes eredményére vonatkozó tájékoztató adatokat.
9. Az Országos Választási Iroda feladatai a szavazás napját követően
17. § (1) Az OVI a KEKKH útján működteti a visszaélések valószínűségét jelző rendszert.
(2) Az OVI a) folyamatosan nyilvánosságra hozza a választás előzetes eredményére vonatkozó tájékoztató adatokat,
b) fogadja a jegyzőkönyvek 1. számú példányát, c) adatokat szolgáltat az OVB részére a választás országosan összesített eredményének megállapítása és közzététele
céljából, d) a választási iratokat (a jegyzőkönyvek kivételével) a szavazást követő 90 nap elteltével, illetve jogorvoslat
esetén – a 90 napot meghaladó elbírálást követően – az ügy jogerős lezárása után megsemmisíti, és
e) a jegyzőkönyvek 1. példányát a szavazást követő 90 nap elteltével, illetve jogorvoslat esetén – a 90 napot
meghaladó elbírálást követően – az ügy jogerős lezárása után átadja a Magyar Országos Levéltárnak.
(3) Az OVI vezetője utasítást ad az adatfeldolgozási feladatok elvégzésének, valamint a számítógépes rendszer
működtetésének befejezésére. MÁSODIK RÉSZ
A TELEPÜLÉSI KISEBBSÉGI ÖNKORMÁNYZATI KÉPVISELŐK VÁLASZTÁSA
10. Általános rendelkezések 18. § (1) A települési kisebbségi önkormányzati képviselők választásán az 1. §, a 2. §, a 3. § (1) bekezdésének és a 3. §
(2) bekezdése a), e), f), j) és l)–q) pontjának rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Az informatikai rendszert kell alkalmazni a kisebbségi választói jegyzéken szereplő választópolgárok számának
jelentéséhez. VI. FEJEZET HELYI VÁLASZTÁSI IRODA 19. § A HVI ellátja az 5. §-ban foglalt feladatokat.
11. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
20. § (1) A HVI a) ellátja a 6. § (1) bekezdés a), d), e), j), n) és p)–u) pontjában foglalt feladatokat,
b) a választás kitűzésének tényét rögzíti az informatikai rendszerben,
c) átveszi a jelölő szervezet, a jelölt bejelentését tartalmazó nyomtatványokat és azok mellékleteit, a bejelentésről
igazolást ad ki, amelyen feltünteti az átvett iratokat és az átvétel időpontját, a bejelentést az informatikai
rendszerben regisztrálja, d) kezdeményezi a jelöltek szavazólapon elfoglalt helye sorrendjének kisorsolását,
e) előterjeszti a HVB részére a szavazólap tervezetét annak adattartalmának jóváhagyása céljából.
(2) A HVI vezetője a) ellátja a 6. § (2) bekezdés c), e), f), h), és o) pontjában foglalt feladatokat,
b) jelenti az OVI-nak, ha a kisebbségi választói jegyzékben lévő választópolgárok száma a kisebbségi választói
jegyzékbe vétel határidejének elteltét követően 30 fő alá csökken,
c) szükség esetén előkészíti az SZSZB tagjainak, póttagjainak választását, gondoskodik eskütételükről,
d) megkeresés alapján tájékoztatja a másik település helyi választási bizottságát, hogy a jelöltként ott bejelentett
személy szerepel-e a kisebbségi választói jegyzékben, e) fogadja a HVB-be megbízott tagok bejelentését, gondoskodik eskütételükről,
f) előterjeszti a HVB részére a szavazólap tervezetét annak adattartalmának jóváhagyása céljából,
g) elkészíti a kisebbségi választói jegyzék szavazóhelyiségbe kerülő példányát a szavazást megelőző második nap
16 órát követően, h) a kisebbségi választói jegyzéket az utolsó oldalon aláírásával és lebélyegzéssel hitelesíti; a kisebbségi választói
jegyzéken szereplő választópolgárok számáról a szavazást megelőző második napon zárójelentést küld
az OVI-nak. 12. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napján
21. § (1) Az SZSZB mellett működő jegyzőkönyvvezető
a) ellátja a 7. § (1) bekezdés a), c), d), g) és i) pontjában foglalt feladatokat,
b) az SZSZB döntése alapján gondoskodik a kisebbségi választói jegyzék, a visszautasítottak jegyzékének és
a mozgóurnát kérők nyilvántartásának kezeléséről. (2) A HVI ellátja a 7. § (2) bekezdés a), c), e) és f) pontjában foglalt feladatokat.
13. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napját követően
22. § A HVI a) ellátja a 8. § a), d) és g)–i) pontjában foglalt feladatokat,
b) a HVB döntésének előkészítéseként tételesen ellenőrzi a szavazóköri jegyzőkönyv és a számítógépes adatok
azonosságát, és annak eredményéről jelentést tesz a HVB-nek.
VII. FEJEZET ORSZÁGGYŰLÉSI EGYÉNI VÁLASZTÓKERÜLETI VÁLASZTÁSI IRODA 23. § Az OEVI ellátja a 9. §-ban foglalt feladatokat.
VIII. FEJEZET TERÜLETI VÁLASZTÁSI IRODA 24. § A TVI vezetője ellátja a 10. § (1) bekezdés a)–c) pontjában foglalt, a TVI ellátja a 10. § (2) bekezdésében foglalt
feladatokat. 14. A területi választási iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
25. § (1) A TVI a) átveszi a jelölő szervezet bejelentését tartalmazó nyomtatványokat és azok mellékleteit, a bejelentésről igazolást
ad ki, amelyen feltünteti az átvett iratokat és az átvétel időpontját, a bejelentést az informatikai rendszerben
regisztrálja, b) ellátja a jelölő szervezetek nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat,
c) a TVB-nek a jelölő szervezet nyilvántartásba-vételével kapcsolatos döntését, a jogorvoslat benyújtását, valamint
az OVB és a bíróság jogerős döntését az informatikai rendszerben regisztrálja,
(2) A TVI vezetője ellátja a 11. § (2) bekezdés c)–f) pontjában foglalt feladatokat.
15. A területi választási iroda feladatai a szavazás napján
26. § A TVI ellátja a 12. §-ban foglalt feladatokat.
16. A területi választási iroda feladatai a szavazás napját követően
27. § A TVI ellátja a 13. § a) és e) pontjában foglalt feladatokat.
IX. FEJEZET KÖZPONTI FELADATOK 28. § A KEKKH ellátja a 14. § (1) bekezdés a)–f) pontjában foglalt feladatokat.
17. Az Országos Választási Iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
29. § (1) Az OVI a KEKKH közreműködésével
a) ellátja a 15. § (1) bekezdés b)–e) pontjában foglalt feladatokat,
b) biztosítja a HVI-k részére a kisebbségi választói jegyzék és az értesítők elkészítéséhez szükséges adatokat,
nyomtatványokat. (2) Az OVI a) ellátja a 15. § (2) bekezdés c)–e) pontjában foglalt feladatokat,
b) a kitűzött választásokkal kapcsolatos információkat nyilvánosságra hozza.
(3) Az OVI vezetője ellátja a 15. § (3) bekezdésében foglalt feladatokat.
18. Az Országos Választási Iroda feladatai a szavazás napján
30. § Az OVI ellátja a 16. §-ban foglalt feladatokat.
19. Az Országos Választási Iroda feladatai a szavazás napját követően
31. § (1) Az OVI ellátja a 17. § (2) bekezdésében foglalt feladatokat.
(2) Az OVI vezetője ellátja a 17. § (3) bekezdésében foglalt feladatokat.
HARMADIK RÉSZ
A TERÜLETI ÉS AZ ORSZÁGOS KISEBBSÉGI ÖNKORMÁNYZATI KÉPVISELŐK VÁLASZTÁSA
32. § A területi és az országos kisebbségi önkormányzati képviselők választásán az 1. §, a 2. §, a 3. § (1) bekezdésének és
(2) bekezdése j) és p) pontjának rendelkezéseit alkalmazni kell.
X. FEJEZET A HELYI VÁLASZTÁSI IRODA 20. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napja előtt
33. § (1) A HVI a) szükség szerint előkészíti a HVB tagjainak, póttagjainak megválasztását,
b) a TVI által megjelölt helyen és időben gondoskodik a központi nyomtatványok átvételéről, az ezekkel kapcsolatos
ügyviteli feladatok ellátásáról, valamint a helyben készülő nyomtatványok előállításáról,
c) tájékoztatja a HVB-t a szavazólap elkészülte után a szavazólap adattartalmában bekövetkező változásokról,
d) biztosítja a szavazáshoz szükséges technikai feltételeket, a szavazóhelyiségek felszerelését és lehetőség szerint
azok akadálymentesítését. (2) A HVI vezetője a) megszervezi a szállítóborítékok továbbítását, figyelemmel a TVI vezetőjének rendelkezésére,
b) közreműködik az elektori jegyzék összeállításában. 21. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napján
34. § (1) A HVI a) közreműködik a szavazóhelyiség szabályszerű berendezésében,
b) biztosítja a HVB működésének és a szavazás menetének törvényes feltételeit,
c) gondoskodik a szállítóborítékok továbbításáról. (2) A HVI vezetője vagy a megbízásából eljáró HVI-tag jegyzőkönyvvezetőként közreműködik a HVB munkájában.
XI. FEJEZET A TERÜLETI VÁLASZTÁSI IRODA 22. A területi választási iroda feladatai a szavazás napja előtt
35. § (1) A TVI a) átveszi a jelölő szervezet, területi lista bejelentését tartalmazó nyomtatványokat és azok mellékleteit,
a bejelentésről igazolást ad ki, amelyen feltünteti az átvett iratokat és az átvétel időpontját, a bejelentést
az informatikai rendszerben regisztrálja, b) ellátja a jelölő szervezetek, területi listák nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat,
c) szükség szerint előkészíti a TVB tagjainak, póttagjainak megválasztását,
d) előkészíti a területi listák sorsolását, e) a TVB-nek a jelölő szervezet nyilvántartásba-vételével kapcsolatos döntését, a jogorvoslat benyújtását, valamint
az OVB és a bíróság jogerős döntését az informatikai rendszerben regisztrálja.
(2) A TVI vezetője a) előterjeszti a TVB részére a területi listás szavazólap tervezetét annak adattartalmának jóváhagyása céljából,
b) gondoskodik a területi listás szavazólapok elkészítéséről, c) a választási logisztikai rendszerre alapozva meghatározza a központi nyomtatványok elosztásának és a helyi
készítésű nyomtatványok előállításának, szállításának és átvételének rendjét, d) kiadja a szállítóborítékok továbbításának végrehajtási szabályairól szóló utasítását.
23. A területi választási iroda feladatai a szavazás napját követően
36. § A TVI a) az OVI vezetőjének utasítása szerint az informatikai rendszerben elvégzi az előírt adatfeldolgozási feladatokat,
b) átveszi a szállítóborítékokat, c) továbbítja az OVI részére a területi listás eredményt megállapító jegyzőkönyveket, valamint az országos listás
választás területi szintű eredményét megállapító jegyzőkönyveket, d) előkészíti a területi kisebbségi önkormányzati képviselők megbízóleveleinek átadását.
XII. FEJEZET KÖZPONTI FELADATOK 37. § Az OVI feladatainak végrehajtása érdekében a KEKKH üzemelteti a választási informatikai központot.
24. Az Országos Választási Iroda feladatai a szavazás napja előtt
38. § Az OVI a) átveszi a jelölő szervezet, országos lista bejelentését tartalmazó nyomtatványokat és azok mellékleteit,
a bejelentésről igazolást ad ki, amelyen feltünteti az átvett iratokat és az átvétel időpontját, a bejelentést
az informatikai rendszerben regisztrálja, b) ellátja a jelölő szervezetek, országos listák nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat,
c) a KEKKH közreműködésével gondoskodik az országos listás szavazólapok előállításáról és szállításáról.
25. Az Országos Választási Iroda feladatai a szavazás napját követően
39. § Az OVI a) fogadja a területi listás eredményt megállapító jegyzőkönyveket, valamint az országos listás választás területi
szintű eredményét megállapító jegyzőkönyveket, b) gondoskodik az országos választási eredmények közzétételéről,
c) előkészíti az országos listás megbízólevelek átadását, d) a jegyzőkönyveket átadja a levéltárnak.
NEGYEDIK RÉSZ
IDŐKÖZI VÁLASZTÁSOK 26. A helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek időközi választása
40. § (1) Időközi választáson nem kell alkalmazni
a) a 2. § g)–i) pontját, a 3. §-t és a 4. §-t,
b) az 5. § (2) bekezdését, c) a 6. § (1) bekezdésének i), k), n), p) és r) pontját, a 6. § (2) bekezdésének b), n), o) és r) pontját,
d) a 7. § (1) bekezdésének c) és f) pontját, a 7. § (2) bekezdésének c) és d) pontját, f) és g) pontjának az adatbevitellel
kapcsolatos részét, e) a 8. § b), e) és f) pontját,
f) a 9. §-t, g) a 10. § (1) bekezdésének c) pontját és a 10. § (2) bekezdését,
h) a 11. § (1) bekezdésének c), d) és h) pontját, a 11. § (2) bekezdésének c)–e) pontját,
i) a 12. §-t, j) a 13. § b) és d) pontját,
k) a 14. § (1) bekezdésének a)–e) pontját és a 14. § (2) bekezdését,
l) a 15. § (1) bekezdésének b)–e) pontját, a 15. § (2) és (3) bekezdését,
m) a 16. §-t, n) a 17. § (1) bekezdését, a 17. § (2) bekezdésének a), c) és d) pontját, a 17. § (3) bekezdését.
(2) Az időközi főpolgármester-választáson a TVI vezetője dönt a napközbeni jelentések rendszerének használatáról, annak
gyakoriságáról és módjáról, a részvételi adatokat nyilvánosságra hozza.
(3) A szavazólapok előállításáról a HVI vezetője, időközi főpolgármester-választáson és megyei vagy fővárosi közgyűlési
választáson a TVI vezetője gondoskodik. (4) A HVI vezetője az időközi választás kitűzéséről, a TVI vezetője az időközi főpolgármester-választás és megyei vagy
fővárosi közgyűlési választás kitűzéséről, valamint a választás eredményéről haladéktalanul tájékoztatja az OVI
vezetőjét. 27. A területi és az országos kisebbségi önkormányzati képviselők időközi választása
41. § A területi és az országos kisebbségi önkormányzati képviselők időközi választásán a HARMADIK RÉSZ rendelkezéseit
kell alkalmazni. ÖTÖDIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 42. § A választáson használandó nyomtatványok jegyzékét és mintáit e rendelet 1. melléklete állapítja meg.
43. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek a helyi
önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint a kisebbségi önkormányzati képviselők választásán történő
végrehajtásáról szóló 29/2006. (V. 30.) BM rendelet. Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
70/2003. (IV. 25.) KE határozata címzetes államtitkár kinevezéséről.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 31/A. §
(2) bekezdése alapján, a miniszterelnök javaslatára
dr. Gulyás Kálmánt, a Miniszterelnöki Hivatal címzetes
államtitkárává
— 2003. április 22-i hatállyal — kinevezem. Budapest, 2003. április 22.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1/2006. (KK. 5.) NKÖM utasítása a XXIII. Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma költségvetési fejezet fejezeti kezelésű előirányzatainak gazdálkodási, kötelezettségvállalási és utalványozási szabályzatáról.
1. § A XXIII. Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma költségvetési fejezet fejezeti kezelésű előirányzatainak
gazdálkodási, kötelezettségvállalási és utalványozási szabályzatát a jelen utasítás melléklete szerint állapítom meg.
2. § Az utasítás mellékletét képező szabályzatot az érdekeltek közvetlenül kapják meg.
3. § Ez az utasítás 2006. február 16-án lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma fejezeti kezelésű előirányzatainak gazdálkodási, kötelezettségvállalási és utalványozási szabályzatáról szóló 9/2003. (KK. 13.) NKÖM utasítás, továbbá az
ezen utasítást módosító 14/2003. (KK. 17.) NKÖM utasítás, a 8/2004. (KK. 8.) NKÖM utasítás, a 2/2005. (KK. 9.)
NKÖM utasítás és a 16/2005. (KK. 16.) NKÖM utasítás.
Dr. Bozóki András s. k.,
kulturális miniszter


text:
42/2019. (VI. 6.) HM utasítása a Stratégiai Légiszállítási Képesség Program befogadó nemzeti támogatásának biztosításához kapcsolódó egyes feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 80. § 13. pontja szerinti honvédelmi szervezetekre (a továbbiakban:
honvédelmi szervezet) terjed ki.
2. § Az utasítás alkalmazásában:
1. BA: bázishasználati megállapodás,
2. BoSE: felsővezetői értekezlet a NAM PO, a HAW, valamint a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM)
illetékes vezetői között,
3. HAW: Nehéz Légiszállító Ezred, a stratégiai szállító légijárművek működtetésére létrehozott, a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) Pápa Bázisrepülőtéren (a továbbiakban: MH PBRT) települt nemzetközi
katonai szervezet,
4. MPC: műveleti jóváírás, amely a vállalt repülési óra arányán felül feltöltött, illetve fel nem töltött beosztások
alapján kerül elszámolásra,
5. NAMP: NATO Légiszállítást Kezelő Program, az NSPO részét képező és annak alapító okiratában
meghatározottak szerint működő program, amely 10 NATO és 2 PfP tagállamot tömörít, közös finanszírozású
költségvetéssel és a tulajdonjoggal rendelkezik,
6. NAMPB: NAMP Igazgató Tanácsa, amely a NAMP döntéseinek végrehajtását és a HAW részére nyújtott
támogatást felügyeli,
7. NAM PO: NATO Légiszállítást Kezelő Programiroda, a NAMP végrehajtó szerve,
8. NAMP PFC: NAMP Elvi Előkészítő és Pénzügyi Bizottság, amely a program irányítási és pénzügyi, valamint
személyügyi kérdéseiben a NAMPB szakértői bizottsága,
9. NSE: Nemzeti Támogató Elem, a HAW-ban részes nemzet alárendeltségében szolgálatot teljesítő katonai
szervezet, amely a telepített erők kiszolgálásának és támogatásának végrehajtására hivatott,
10. NSPA: NATO Támogató és Beszerzési Ügynökség, amelynek egyik programirodája a NAM PO,
11. NSPO: NATO Támogató és Beszerzési Szervezet, az NSPA működését felügyelő szervezet,
12. NSPO ASB: az NSPA Felügyelő Bizottsága, amely felső szintű ellenőrzést gyakorol az NSPA és az annak részét
képező programirodák felett,
13. NSPO FAAC: NSPO Pénzügyi Adminisztratív Ellenőrző Bizottság, az NSPO ASB pénzügyi és személyügyi
kérdéseinek szakértői bizottsága,
14. NSPO LC: NSPO Logisztikai Bizottság, az NSPO ASB logisztikai kérdésekben illetékes szakértő bizottsága,
15. OCCM: Operatív Kivitelezést Koordináló Értekezlet, mely az MH PBRT területén folytatott infrastrukturális
beruházásokkal kapcsolatos szakértői koordinációt végzi,
16. SA: Sales Agreement, finanszírozási megállapodás,
17. SAC program: a Stratégiai Légiszállítási Képesség fenntartását és növelését célzó, a C-17 szállító repülőgépek
többnemzeti üzemeltetésével és fenntartásával összefüggő feladatok összességét jelentő program,
18. SAC AC: SAC Tanácsadó Bizottság, a SAC SB műveleti kérdésekben illetékes szakértői bizottsága,
19. SAC LWG: SAC Jogi Munkacsoport, a SAC SB jogi kérdésekben illetékes szakértői bizottsága,
20. SAC MoU WG: SAC Egyetértési Megállapodás Munkacsoport, a SAC Egyetértési Megállapodás módosításával
kapcsolatos jogi kérdésekben illetékes szakértői bizottság,
21. SAC PC: SAC Személyügyi Bizottság, a SAC SB szakértői bizottsága a HAW személyügyi kérdéseiben,
22. SAC SB: a SAC program műveleti kérdéseiért felelős legfelsőbb szintű nemzetközi Irányító Testület,
23. SAC SPWG: Stratégiai Tervezési Munkacsoport, a SAC SB stratégiai kérdésekben illetékes szakértői bizottsága.
2. A befogadó nemzeti támogatás koordinálásának eljárásrendje 3. § (1) A SAC programmal kapcsolatos feladatok szakmai irányítását a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár
(a továbbiakban: HM VGHÁT) végzi a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) útján. A HM VGHÁT
a  védelempolitikai, védelmi tervezési kérdéseket – különösen a hosszú távú tervet vagy más védelmi tervezési
dokumentumot – érintő döntés-előkészítő folyamatokba bevonja a HM védelempolitikáért felelős helyettes
államtitkárt (a továbbiakban: HM VPHÁT), illetve az alárendeltségébe tartozó szervezeteket.
(2) Az NSPO, illetve az NSPA tevékenységével kapcsolatos általános szakmai feladatok koordinálását a HM Gazdasági
Tervezési és Szabályozási Főosztály (a továbbiakban: HM GTSZF) végzi.
(3) A NAMP, valamint az NSPO, a NAM PO, illetve az NSPA és a HAW magyarországi működéséhez szükséges befogadó
nemzeti támogatás egyes feladatainak teljes körű koordinálását a HM VGH látja el.
4. § (1) A HM VGH a 3. § (3) bekezdésében foglalt feladatának végrehajtása keretében
a) kapcsolatot tart a NAM PO-val és a HAW-val, amelynek során
aa) fogadja a NAM PO és a HAW megkereséseit és leveleit,
ab) koordinálja az egyeztetéseket a NAM PO, a HAW, a honvédelmi szervezetek között,
ac) tájékoztatást nyújt a NAM PO és a HAW részére a befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos
kérdésekről,
b) tájékoztatja a SAC SB és a NAMPB, valamint e testületek alárendelt munkacsoportjainak magyar képviselőit
a felmerülő problémákról, egyeztetésekről, illetve az ezekkel kapcsolatos befogadó nemzeti álláspontról,
c) a NAMP-pal kapcsolatban más minisztériumok és közigazgatási szervek hatáskörébe tartozó kérdésekben
javaslatot tesz a NAM PO részére e szervekkel történő kapcsolatfelvételre, illetve tájékoztatja az illetékes
közigazgatási szerveket, továbbá egyeztet azokkal a felmerülő problémáról,
d) javaslatot tesz a NAMP beszerzési, működési és adminisztratív költségvetéséhez történő nemzeti
hozzájárulást, valamint az adózást érintő kérdésekben,
e) részt vesz a SAC program befogadó nemzeti támogatásának végrehajtásához szükséges jogszabályok, belső
normák, illetve egyéb okmányok és dokumentumok szakmai előkészítésében,
f ) folyamatosan elemzi, értékeli és feldolgozza a SAC programmal összefüggő nemzetközi és hazai tárcaközi
tárgyalások és munkacsoporti ülések tapasztalatait,
g) a szakmai felelőssel együttműködve a SAC programban részt vevő összes nemzet vonatkozásában
figyelemmel kíséri a beosztások feltöltését, valamint a vállalt repülési órán felül biztosított állomány alapján
keletkező MPC jóváírásokat, illetve javaslatot készít elő azok felhasználására, és
h) éves összefoglaló jelentést készít és terjeszt fel minden év február 28-ig a HM VGHÁT részére a SAC program
helyzetéről, amelyben jelent az előző évben elvégzett munkáról, a várható feladatokról, a felmerült
problémákról, és javaslatot tesz azok megoldására. Az éves összefoglaló jelentést tájékoztatásul meg kell
küldeni a HM VPHÁT-nak.
(2) A SAC programmal kapcsolatos magyar álláspontok koordinálása, kidolgozása, előkészítése és képviselete
érdekében a HM VGH nyilvántartást vezet a magyar résztvevőkkel és érintett szervezetekkel, valamint a 2. §-ban
felsorolt szervezetekkel, testületekkel és munkacsoportokkal folytatott levelezésről.
(3) A HAW és NAM PO magyarországi települését szabályozó BA tárgyalására a Honvédelmi Minisztérium nemzetközi
megállapodásaival kapcsolatos eljárásról szóló 77/2009. (IX. 11.) HM utasítást kell alkalmazni.
(4) A Honvédelmi Minisztérium nemzetközi megállapodásaival kapcsolatos eljárásról szóló 77/2009. (IX. 11.)
HM utasítás hatálya alá nem tartozó, a SAC program érdekében kötendő SA megállapodások tárgyalási és aláírási
felhatalmazását a HM VGHÁT adja ki a HM VGH részére.
5. § A 3. § (3) bekezdésében és a 4. §-ban meghatározott, a HM hatáskörét meghaladó feladatok végrehajtása érdekében
a HM VGH főigazgatója felhatalmazást kap más minisztériumokkal és közigazgatási szervekkel történő önálló
kapcsolatfelvételre, egyeztetések és együttműködési megállapodások megkötésének kezdeményezésére.
6. § (1) A HM VGH főigazgatója a HAW és a NAM PO által felvetett problémákkal kapcsolatban
a) dönt a beérkező feladatok végrehajtásának menetéről,
b) meghatározza a feladat végrehajtásába bevonandók körét, fórumát, így különösen
ba) eseti megbeszélést vagy egyeztető értekezletet hív össze, vagy
bb) szakértői munkacsoportot vagy ideiglenes albizottságot állít fel,
c) együttműködik az álláspont kialakításába bevont szervezetekkel, d) a tárca álláspontjának kialakítása során felmerülő véleménykülönbség esetén a HM VGHÁT döntései alapján
jár el, és
e) valamennyi – különösen a szakfeladatok vonatkozásában felmerülő – kérdés megválaszolása és
feladatvégrehajtása során tájékoztatja, és illetékessége esetén szakmai állásfoglalás kidolgozására, illetve
végrehajtásában való közreműködésre felkéri az 1. mellékletben meghatározott SAC bizottsági struktúrában
képviseletet ellátó, valamint rajtuk kívül bármely, az adott kérdésben érintett honvédelmi szervezetet.
(2) Az MH parancsnoka (a továbbiakban: MH PK) közvetlen alárendeltségébe és közvetlen irányítása alá tartozó
szervezetek vezetői a HM VGH által történő megkeresés, illetve felkérés esetén a feladat megkezdésével egyidejűleg
jelentést tesznek az MH PK részére a kapott feladatról.
(3) A HM VGH az NSPA, a NAM PO és a HAW magyarországi működéséhez szükséges befogadó nemzeti támogatás
feladatai végrehajtásának egyeztetésére rendszeresen koordinációs értekezletet tart, illetve valamely szakmailag
illetékes szervezet felkérésére több szakterületet érintő eseti feladatok megoldása érdekében külön egyeztető
értekezletet hívhat össze.
(4) A felkért, illetve megkeresett honvédelmi szervezet a HM VGH főigazgatójának megkeresésére igény szerint szakértő
képviseletet biztosít, illetve szakmai véleményt, állásfoglalást tesz.
(5) A HM VGH főigazgatója az általános vezetési rend szerint teszi meg előterjesztését a hatáskörét meghaladó
kérdésekben, illetve jelent az utasításban foglalt feladatok végrehajtásáról.
(6) Az MH PK alárendeltségébe tartozó szervezetek és szervezeti elemek feladata:
a) az MH Logisztikai Központ és az alárendeltségében működő MH Anyagellátó Raktárbázis tervezi és
végrehajtja a SAC program befogadó nemzeti támogatás logisztikai biztosításának feladatait, kiemelt
tekintettel a repülő-hajtóanyag ellátás biztosítására,
b) az MH Parancsnoksága (a továbbiakban: MHP) biztosítja az MH PBRT tekintetében a repülésbiztonsággal
kapcsolatos rendszabályoknak történő megfelelést, a közvetlen befogadó nemzeti támogatás szervezését,
végrehajtását, valamint javaslatot tesz a HAW állománytáblájában lévő magyar beosztások feltöltésére,
c) az MHP Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: MHP SZCSF) a SAC programban részt vevő összes
nemzet vonatkozásában figyelemmel kíséri a beosztások feltöltését, illetve az MHP-vel együttműködve
javaslatot tesz a HAW állománytábla helyeinek magyar jelölttel történő feltöltésére,
d) az MHP Logisztikai és Gazdálkodási Csoportfőnökség (a továbbiakban: MHP LGCSF) végrehajtja a SAC
program tekintetében a stratégiai szintű logisztikai folyamatok tervezését, a befogadó nemzeti támogatás
logisztikai irányelveinek meghatározását, az ezzel kapcsolatos szabályozók kidolgozását, valamint
a  repülőtéri infrastrukturális fejlesztési és fenntartási tevékenységek koordinációját, ezzel kapcsolatban
az OCCM-ben a fő képviseleti feladatokat.
3. A nemzeti képviselet rendje a SAC program bizottságaiban
7. § (1) A honvédelmi szervezet bizottsági képviseletét a SAC programban az 1. melléklet határozza meg.
 (2) Az 1. mellékletben meghatározott szervezetek vezetői jogosultak a szakterületüket érintő bizottságokba
a képviseletet ellátó személy kijelölésére.
 (3) A SAC bizottságok tevékenységének rendje:
a) a kijelölt bizottságokba delegált képviselők folyamatosan figyelemmel kísérik a bizottságok tevékenységét,
feladatait, illetve a felmerülő kérdéseket, amelyről jelentést tesznek a szakterület-vezetőknek,
b) az albizottsági értekezletre történő felkészülés érdekében az értekezlet előtt 10 munkanappal a kijelölt
képviselők egyeztetnek a többi bizottságba delegált képviselővel, a szakterületi felelősökkel az esetlegesen
képviselendő kérdésekről, és elkészítik a szükséges mandátum tervezetet, amelyet az ülés előtt
5 munkanappal felterjesztenek a szakterület felelős, illetve a szolgálati elöljáró részére,
c) a főbizottsági (SAC SB, NAM PB, SAC AC, NAM PFC) értekezletre történő felkészülés érdekében az értekezlet
előtt 15 munkanappal a HM VGH értekezletet hív össze, amelyen részt vesznek az albizottságok képviselői,
illetve a szakmai képviselettel megbízott szervezetek képviselői. Az értekezleten áttekintésre kerülnek
az  albizottságokban elvégzett feladatok, a felmerült kérdések, problémák, azok helyzete, valamint
a  főbizottságok napirendi pontjai. Az értekezlet alapján a főbizottságokba kijelölt személyek készítik el
a szükséges mandátum tervezetet és terjesztik fel 5 munkanappal a főbizottsági ülés előtt a szolgálati elöljáró
részére,
d) a főbizottsági ülést követően a képviseletre kijelölt személyek írásos összefoglaló jelentést állítanak össze,
amelyet az ülést követő 10 munkanapon belül felterjesztenek a szakmai, illetve szolgálati elöljáró részére,
egyben tájékoztatást nyújtanak a többi bizottság képviseletét ellátó szervezet vezetője számára.
4. A SAC rendezvények tervezése, végrehajtása és finanszírozása
8. § (1) Az 1. mellékletben meghatározott szervezetek SAC rendezvényekkel, valamint az MH PBRT fejlesztésével és a SAC
feladatokkal kapcsolatos utazások, rendezvények és képzések költségigényeit a tárgyévet megelőző év szeptember
1-jéig megküldik a HM VGH részére.
(2) A programokkal kapcsolatos utazásokat, rendezvényeket és képzéseket – a HM VGH által összeállított és
a  HM  VGHÁT által a tárgyévet megelőző év október 31-ig jóváhagyott – éves utazási terv alapján a HM VGH
főigazgatója engedélyezi. Terven felüli utazások esetében a multilaterális együttműködésre vonatkozó szabályokat
kell alkalmazni.
(3) A SAC utazási és rendezvényi keret terhére végrehajtott szolgálati utazásokhoz kapcsolódó
a) repülőjegy- és szállásrendeléssel kapcsolatos adminisztratív feladatokat az MH vitéz Szurmay Sándor
Budapest Helyőrség Dandár,
b) külföldi szolgálattal összefüggő pénzbeli járandóságok biztosítását a HM VGH ideiglenes és tartós
külszolgálati feladatok pénzügyi támogatásáért felelős szervezete
végzi. (4) A SAC utazások és rendezvények forrása a C-17 üzemanyag feltöltések után felszámított, központi bevételként
kezelt szolgáltatási díj terhére kerül biztosításra, amely az adott évi tervezett bevétel 10%-ában kerül
maximalizálásra. Ettől való eltérést a HM VGHÁT engedélyezhet.
5. Záró rendelkezések 9. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Stratégiai Légiszállítási Képesség befogadó nemzeti támogatásának biztosításához kapcsolódó
egyes feladatokról szóló 12/2014. (II. 14.) HM utasítás.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
32/2014. (XII. 31.) NGM utasítása a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja,
valamint a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatalról szóló 319/2014. (XII. 13.) Korm. rendelet 1. §-a alapján a következő
utasítást adom ki:
1. § A Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat)
az 1. melléklet tartalmazza.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
591/D/2009. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz, valamint jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a földrendező és földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény 12/A. § (3) bekezdése és a 12/D. § (3) bekezdése alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt
elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a földrendező és földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvénnyel összefüggésben
mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
3. Az Alkotmánybíróság a Monori Városi Bíróság 8.P.
20 980/2005/24. számú ítélete, és a Pest Megyei Bíróság
4.Pf. 23 902/2008/5. számú ítélete megsemmisítésére irányuló indítványt visszautasítja.
I. 1. Termőföldcsere szerződés érvénytelenségének
megállapítása iránt, a Monori Városi Bíróságnál
8.P. 20 980/2005. szám alatt megindított, és másodfokon a
Pest Megyei Bíróság 4.Pf. 23 902/2008/5. számú ítéletével
befejezett perben beavatkozóként résztvevő indítványozó,
jogi képviselője útján alkotmányjogi panaszt nyújtott be,
melyben előadta, hogy az Országgyűlést mulasztásban
megnyilvánuló alkotmánysértés terheli a földkiadások során a részaránytulajdonosoknak a termőfölddel együtt tulajdonba adott külterületi dűlőutak, valamint belvízelvezető
csatornák forgalomképességének és jogi helyzetének szabályozása tekintetében. Véleménye szerint ez a jogalkotói
mulasztás az okozója annak, hogy a dülőutak felvásárlása
iránt megindult folyamat eredményeként a termőföld tulajdonok Alkotmányban biztosított védelme folyamatosan sérelmet szenved, illetve szenvedhet. Álláspontja szerint a termőföldek és a dűlőutak természetbeni és tulajdonjogi szerves egységét a törvényi szabályozás hiánya miatt a csereszerződés érvénytelenségének megállapítása iránti perben
eljárt bíróságok nem érzékelték, és a meghozott I. és II. fokú
ítéletekben arra az álláspontra helyezkedtek, hogy a dűlőutak és a csatorna önmagukban forgalomképesek. Az indítványozó arra hivatkozott, hogy a bírói ítélettel kialakult
helyzet szöges ellentétben áll „a dűlőutak évszázados történelmi szerepével” és jogi helyzetével, valamint a termőföld
privatizációs törvények rendelkezéseivel. Az indítványozó
szerint a jogalkotói mulasztás miatt sérül a köztulajdon és a
magántulajdon egyenjogúsága és egyenlő védelme, vala
mint a tulajdonosoknak a tulajdonhoz való alkotmányos joga, ezért kérte, hogy az Alkotmánybíróság kötelezze az Országgyűlést az alkotmányellenes helyzet megszüntetésére,
és a Monori Városi Bíróság 8.P.20 980/2005/24. számú, valamint a Pest Megyei Bíróság 4.Pf. 23 902/2008/5. számú
ítéletének megsemmisítésére.
2. Az indítványozó a földrendező és földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (a továbbiakban: Fbtv.)
12/A. § (3) bekezdése és a 12/D. § (3) bekezdése utólagos
alkotmányossági vizsgálatát is kérte. Az indokolásban szerepel, hogy az Fbtv. 16. §-a szerint a mezőgazdasági szövetkezet közös használatában lévő utak – a közutak kivételével – a helyi önkormányzat tulajdonába kerülnek. Ennek
megfelelően az Fbtv. 12/A. § (1) bekezdése, valamint a
12/D. § (1) bekezdése is arról rendelkezik, hogy a szövetkezet használatában lévő, önálló helyrajzi számon nyilvántartott árok, csatorna, töltés és azok műtárgyai, illetőleg az önálló helyrajzi számon nyilvántartott utak az illetékes települési önkormányzat tulajdonába kerülnek. Az önkormányzati tulajdonba kerülésről az ingatlanügyi hatóság
dönt. A döntéssel szemben a polgármester, illetve a fővárosban a főpolgármester, a döntés közlésétől számított
negyvenöt munkanapon belül fellebbezhet. Az indítványozó ezt a fellebbezési lehetőséget kifogásolja, álláspontja szerint a helyi önkormányzatok fellebbezési joga sérti a
köztulajdon és a magántulajdon egyenjogúságát és egyenlő védelmét, valamint az érintett földtulajdonosoknak a tulajdonhoz való alkotmányos jogát, ezért kérte e rendelkezések alkotmányellenességének megállapítását, és visszamenőleges hatályú megsemmisítését.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság,
amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és
egyenlő védelemben részesül.”
„13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.”
2. Az Fbtv. érintett rendelkezései:
„12/A. § (1) A részarány-tulajdonú földek kiadásának
lezárását követően a szövetkezet használatában levő, önálló helyrajzi számon nyilvántartott árok, csatorna, töltés és
azok műtárgyai – ha azok nincsenek a szövetkezet vagy
más üzemeltető tulajdonában – az illetékes települési önkormányzat, a fővárosban a fővárosi önkormányzat tulajdonába vagy – a fővárosi önkormányzat nyilatkozata alapján – a kerületi önkormányzat tulajdonába kerülnek a
(2) bekezdésben meghatározott ingatlanok kivételével.
A fővárosi önkormányzat nyilatkozatát a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény és az ehhez
kapcsolódó jogszabályok alapján adja meg.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott ingatlanok közül
a védett vagy védelemre tervezett természeti területhez
tartozók a Magyar Állam tulajdonába és a védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért felelős szerv vagyonkezelésébe kerülnek.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott földrészletek önkormányzati tulajdonba kerüléséről az ingatlanügyi hatóság dönt. A határozat ellen a polgármester, illetőleg a főpolgármester a döntés közlésétől számított negyvenöt
munkanapon belül fellebbezhet.
(4) Fellebbezés hiányában az ingatlanügyi hatóság az
önkormányzat tulajdonjogát a határozat alapján hivatalból
bejegyzi.”
„12/D. § (1) A földkiadás lezárását követően a szövetkezet használatában levő, önálló helyrajzi számon nyilvántartott utak – ha azok nem a szövetkezet tulajdonát képezik – az illetékes települési önkormányzat, a fővárosban
a fővárosi önkormányzat tulajdonába, vagy a fővárosi önkormányzat nyilatkozata alapján a kerületi önkormányzat
tulajdonába kerülnek a (2) bekezdésben meghatározott
utak kivételével. A fővárosi önkormányzat nyilatkozatát a
helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény és
az ehhez kapcsolódó egyéb jogszabályok alapján adja
meg.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott utak közül a védett vagy védelemre tervezett természeti területhez tartozók a Magyar Állam tulajdonába és a védett vagy védelemre tervezett természeti területen működő igazgatóság
vagyonkezelésébe kerülnek.
(3) Az utak önkormányzati tulajdonba kerüléséről az ingatlanügyi hatóság dönt. A határozat ellen a polgármester,
illetőleg a főpolgármester a döntés közlésétől számított
negyvenöt munkanapon belül fellebbezhet.
(4) Fellebbezés hiányában az ingatlanügyi hatóság az
önkormányzat tulajdonjogát a határozat alapján hivatalból
bejegyzi.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság elsőként az alkotmányjogi panaszt vizsgálta meg.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) bekezdése alapján
az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz
az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati
lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati
lehetőség nincs számára biztosítva.
Az Alkotmányjogi panaszt a Monori Városi Biróság
8. P.20980/2005/24. számú, valamint a Pest Megyei Bíróság, mint másodfokú bíróság 4 Pf.23.902/2008/5. szám
alatt hozott ítéletével lezárt perben – a felperes pernyertességének előmozdítása végett fellépett – beavatkozó, jogi
képviselője útján nyújtotta be. Az Alkotmánybíróság a beavatkozó által benyújtott alkotmányjogi panaszt gyakorlata szerint az Abtv. 48. § (1) bekezdésével összhangban lévőnek minősíti (4/B/1993. AB határozat, ABH 2004,
1019, 1052.) ezért a beavatkozó által törvényes határidőn
belül benyújtott alkotmányjogi panaszt megvizsgálta.
Az alkotmányjogi panaszban az indítványozó az Alkotmány 9. § (1) bekezdésére, valamint 13. § (1) bekezdésére
alapított alkotmányellenességet jogalkotói mulasztásra
tekintettel kérte megállapítani.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az alkotmányjogi panasz benyújtásának feltétele, hogy az Alkotmányban biztosított jogok sérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következzék be. Ezért mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására
irányuló indítvány alkotmányjogi panaszként való előterjesztése az Abtv.-ből nem vezethető le, mivel mulasztás
esetén nincs „alkalmazott” jogszabály. [27/2001. (VI. 29.)
AB határozat, ABH 2001, 252, 257.; 986/B/1999. AB határozat, ABH 2005, 889, 900.; 1124/D/2004. AB határozat, ABH 2006, 1702, 1719.] Jelen esetben a jogalkotói
mulasztásra alapított alkotmányjogi panasz nem felel meg
az Abtv. 48. § (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek, ezért azt az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróság
ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló,
többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt
2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.; a
továbbiakban: Ügyrend) 29. § e) pontja alapján visszautasította.
2. Az indítványozó az ügyben született ítéletek megsemmisítését is kérte.
Az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panasz esetében az alkalmazott jogszabály alkotmányellenességét
vizsgálja, de nem terjed ki a hatásköre a bírósági ítéletek
megsemmisítésére. Ezért az Alkotmánybíróság a Monori
Városi Bíróság 8.P. 20 980/2005/24. szám ítélete, valamint a Pest Megyei Bíróság 4.Pf. 23 902/2008/5. számú
ítélete megsemmisítésére irányuló indítványt az Ügyrend
29. § b) pontja alapján visszautasította.
3. Az Alkotmánybíróság ezt követően az indítványnak
az utólagos normakontrollra vonatkozó részét vizsgálta
meg.
Az Alkotmánybíróság a 41/B/1993. AB határozatában
(ABH 2004, 1019, 1073.) már vizsgálta az Fbtv. több rendelkezését és az indítványokat elutasította. A vizsgálat
érintette a 12/A. § (1) bekezdését is, mellyel kapcsolatban
az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a rendelkezés a
tulajdoni rend átalakításának lezárására irányul. Az Fbtv.
12/A. §-ának – az indítványozó által sérelmezett – (3) bekezdését az alkotmányossági vizsgálat nem érintette. Mivel „ítélt dolog” nem áll fenn, az Alkotmánybíróság az
Fbtv. 12/A. § (3) bekezdésének vizsgálatát elvégezte.
Az indítványozó az Fbtv. 12/A. § (3) bekezdésének, valamint a 12/D. § (3) bekezdésének azon részét kifogásolta,
amely az önkormányzati tulajdonba adásáról rendelkező
hatósági határozat ellen fellebbezési jogot biztosít a polgármesternek, illetőleg a fővárosban a főpolgármesternek.
Ezt a hatósági döntéssel szembeni „jogorvoslati lehetőséget” az Alkotmány 9. § (1) bekezdésébe, valamint az
Alkotmány 13. § (1) bekezdésébe ütközőnek vélte.
Az Alkotmány 9. § (1) bekezdése deklarálja, hogy Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a
köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül, az Alkotmány 13. § (1) bekezdése pedig arról rendelkezik, hogy a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. E rendelkezések, valamint az
Fbtv. 12/A § (3) bekezdésének, valamint 12/D. § (3) bekezdésének azon rendelkezései között, amelyek a hatósági
döntés ellen fellebbezési jogot biztosítanak a polgármesternek, illetőleg a főpolgármesternek, alkotmányjogilag
értékelhető érdemi összefüggés nem állapítható meg. Az
Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az érdemi alkotmányossági összefüggés hiánya az indítvány elutasítását
eredményezi. [54/1992. (X. 29.) AB határozat, ABH 1992,
266, 267.; 19/2004. (V. 26.) ABH 2004, 312, 343.;
72/2006. (XII. 15.) AB határozat, ABH 2006, 819, 843.]
Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az Fbtv. 12/A. §
(3) bekezdése, valamint 12/D. § (3) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasította.
Budapest, 2010. november 16. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
23/2013. (VII. 19.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján az  Emberi Erőforrások Minisztériuma
(a továbbiakban: EMMI) támogatáskezelő szervezetének további fejlesztéséért, a  támogatásközvetítői rendszer
kidolgozásában való részvételért, és ezzel összefüggésben egyes források ágazatközi koordinációjáért felelős
miniszteri biztosi teendők ellátására hat hónapra, 2013. július 9. napjától 2014. január 8. napjáig terjedő időtartamra
Szászfalvi Lászlót miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenysége az alábbi feladatkörökre terjed ki:
a) az EMMI költségvetési forrású támogatáskezelési rendszerének stratégiai irányítására, ezzel összefüggésben
a jogalkotási feladatok előkészítésének koordinálására;
b) az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő (a továbbiakban: EMET) további fejlesztésére;
c) a költségvetési forrású támogatásközvetítés EMMI-t érintő működési szabályainak kidolgozásában való
részvételre, a szükséges szervezeti keretekre irányuló javaslatok előkészítésére;
d) az EMET további humán és dologi erőforrás fejlesztése megteremtésének és kialakításának ágazatközi
koordinációjára;
e) az EMET regionális szintű dekoncentrálásának koordinálására;
f ) az EMMI képviseletére, más tárcáknál rendelkezésre álló civil és nemzetiségi támogatási források ágazatközi
felhasználásának szakmai összehangolására. 3. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az Emberi Erőforrás Támogatáskezelőben működő titkárság segíti.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1440/2013. (VII. 15.) Korm. határozata az európai uniós fejlesztési források felhasználásához kapcsolódó fejlesztéspolitikai hatáskör és a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség feletti irányítási jogkör megváltoztatásával kapcsolatos egyes feladatok ellátásáról.
A Kormány az európai uniós fejlesztési források felhasználásához kapcsolódó fejlesztéspolitikai hatáskör és a Nemzeti Fejlesztési
Ügynökség feletti irányítási jogkör megváltoztatásával kapcsolatos feladatok ellátása érdekében
1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a nemzetgazdasági miniszter együttműködésével – gondoskodjon
az  európai uniós fejlesztési források felhasználásához kapcsolódó fejlesztéspolitikai és a  határon átnyúló
programokkal kapcsolatos feladatokat ellátó szervezeti egységek személyi állományának, valamint a  kapcsolódó
költségvetési előirányzatoknak a Miniszterelnökség részére történő átadásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
határidő: 2013. július 31.
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az európai uniós fejlesztési források felhasználásához
kapcsolódó és a  határon átnyúló programokkal kapcsolatos fejlesztéspolitikai dokumentumok és feladatok
Miniszterelnökséget vezető államtitkár részére történő átadásáról, továbbá a  Miniszterelnökséget vezető
államtitkárt, hogy az átvétel érdekében szükséges intézkedéseket tegye meg,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy haladéktalanul intézkedjen a  folyamatban lévő ügyek, a  Magyar
Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2010. évi XLII. törvény 6. §-ában meghatározott dokumentumok,
különös tekintettel a szerződéses állományra vonatkozó iratok, megfelelő átadásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1403/2017. (VI. 28.) Korm. határozata a „Szennyvíziszap Kezelési és Hasznosítási Stratégia (2018–2023)” elfogadásáról.
A Kormány
 1. elfogadja a  részére bemutatottak szerint a  Szennyvíziszap Kezelési és Hasznosítási Stratégiát (2018–2023)
(a továbbiakban: Stratégia), és egyetért a Stratégiában meghatározott fejlesztési célkitűzésekkel,
 2. felhívja az  érintett minisztereket arra, hogy gondoskodjanak az  egyes projektek és intézkedések megvalósításáról
a  Stratégiával összhangban, arra alapozva, hogy a  mezőgazdasági területen hasznosított szennyvíziszap
szárazanyag-tömeg a  jövőben nem fog változni és az  arányok a  megfelelő égetési kapacitás létrehozásával
párhuzamosan az égetés irányába tolódnak,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 földművelésügyi miniszter
 belügyminiszter
Határidő: folyamatos
3. egyetért azzal, hogy olyan hulladékégető kapacitások kerüljenek kiépítésre, amelyekben a  mezőgazdasági
hasznosításra nem kerülő szennyvíziszap mennyiségének égetése is lehetséges,
4. felhívja a belügyminisztert, hogy gondoskodjon a Stratégia kormányzati portálon történő közzétételéről.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: e határozat közzétételét követő tizenöt napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1311/2018. (VII. 10.) Korm. határozata a Kormányzati Adatközponttal és a Kormányzati Adattrezorral összefüggő egyes informatikai és infrastrukturális kérdésekről.
A Kormány
 1. felhívja a  belügyminisztert, hogy készítsen jelentést a  Kormány részére az  elektronikus ügyintézés folyamatos és
permanens biztosításáról katasztrófahelyzetben, az  állam működőképességének biztosításáról, az  adatvagyon
megőrzéséről és rendelkezésre állásáról szóló 1307/2017. (VI. 8.) Korm. határozatban biztosított 10 000 000 000
forint forrás 2018. szeptember 15-ig felhasznált részéről;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2018. szeptember 15. 2. felhívja a belügyminisztert, hogy a Kormányzati Adattrezor georedundáns működésének megteremtése érdekében
a kiválasztott helyszínen alakítsa ki a szükséges építészeti, informatikai és infrastrukturális feltételeket, és a megtett
lépésekről készítsen jelentést a Kormány részére;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: a jelentéstétel vonatkozásában 2018. november 30.
3. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Kormányzati Adatközpont
georedundáns működésének megteremtése érdekében készítsen előterjesztést, amelyben megvizsgálja a  Gödön
felépítés alatt álló adatközpont igénybevételének lehetőségeit, befejezésének pénzügyi és egyéb feltételeit,
valamint működési modelljét;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2018. szeptember 15.
4. egyetért azzal, hogy a Kormányzati Adattrezor elsődleges objektumának üzembe helyezését el kell végezni, amelyre
figyelemmel felhívja a honvédelmi minisztert, hogy a belügyminiszterrel egyetértésben a Kormány részére készítsen
jelentést, és számoljon be az objektum építészeti kialakításának állásáról;
Felelős: honvédelmi miniszter
belügyminiszter Határidő: a jelentéstétel vonatkozásában 2018. november 30.
5. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  miniszterelnök kabinetfőnökének bevonásával készítsen előterjesztést
a  Kormány részére olyan jogszabályi környezet kialakítása érdekében, amely a  Kormány alá rendelt szervek
tekintetében biztosítja, hogy az e-közigazgatás, a kormányzati informatikai infrastruktúra, valamint a kibervédelem
területén megvalósuló fejlesztések és beszerzések csak a  belügyminiszter és a  miniszterelnök kabinetfőnökének
egyetértésével valósulhatnak meg.
Felelős: belügyminiszter
miniszterelnök kabinetfőnöke Határidő: 2018. augusztus 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1444/2017. (VII. 5.) Korm. határozata a kormányzati informatikai infrastruktúra környezet konszolidációjáról és a központosított kormányzati infokommunikációs szolgáltatások továbbfejlesztéséről.
A Kormány
 1. a Nemzeti Infokommunikációs Stratégia Digitális Állam pillér átfogó célkitűzéseinek megvalósítása körében
egyetért azzal, hogy a  közigazgatási, kormányzati célú informatikai feladatokra szánt források tervezhető,
takarékos és átlátható felhasználását fenntartható módon kell biztosítani azzal, hogy az ilyen módon finanszírozott
működési környezetben az  állam tulajdonában lévő informatikai infrastruktúrák optimális kihasználásával, azok
összehangolásával, továbbá ezek működési biztonságának és stabilitásának növelésével biztosítani kell, hogy
a  központosított kormányzati informatikai szolgáltatások fokozatosan és teljeskörűen kiterjesztésre kerüljenek
– a  jogszabályban meghatározott szervi, illetve tárgyi kivételekkel – a  Kormány vagy az  egyes miniszterek által
irányított vagy felügyelt intézményi kör egészére;
2. felhívja
a) a  belügyminisztert, hogy a  NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: NISZ Zrt.) bevonásával intézkedjen a  kormányzati működés
szempontjából kiemelt jelentőségű, országos informatikai rendszereknek működési környezetet biztosító
– elsősorban Budapesten, a  megyeszékhelyeken, valamint a  nagyobb városokban létesített – a  Kormány
irányítása, felügyelete alá tartozó szervek által fenntartott géptermek fizikai és működtetési szempontú
helyszíni felméréséről;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2018. március 31.
b) az  érintett minisztereket, hogy az  irányításuk vagy felügyeletük alá tartozó szervek által üzemeltetett vagy
működtetett, az  a)  alpontban megjelölt géptermek esetében biztosítsák a  belügyminiszter és a  NISZ Zrt.
a) alpont szerinti vizsgálatának hatékony és teljes körű lefolytatását;
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: azonnal
3. felhívja a belügyminisztert, hogy
a) a 2.  pont szerinti helyszíni felméréssel érintett géptermet működtető szervezet felett irányítási vagy
felügyeleti jogkört gyakorló miniszter bevonásával készítsen migrációs ütemtervet és annak végrehajtására
vonatkozó előterjesztést a  Kormány számára a  felmért géptermekben működtetett egyes rendszerek
Kormányzati Adatközpontba történő integrálására, vagy – ha a  Kormányzati Adatközpontba történő
migráció jogszabályban nevesített, vagy egyéb objektív ok miatt nem hajtható végre – az érintett gépterem
IT biztonsági, technikai és fizikai védelmi rendszereinek szükséges mértékű fejlesztésére, megerősítésére
vonatkozó javaslatáról;
b) az a)  alpont szerinti előterjesztés keretében géptermi bontásban mutassa be az  integrálásra javasolt egyes
rendszerek vonatkozásában a  migráció végrehajtásának módját, ütemtervét, tervezett időtartamát, annak
forrásszükségletét, továbbá az  integrációt követő időszakra vonatkozóan a  Kormányzati Adatközpont
működtetője és a  migrációval érintett rendszerekkel támogatott közfeladat ellátásáért felelős szervezet
közötti feladatelhatárolási, szolgáltatási, működtetési modellre vonatkozó javaslatát;
Felelős: belügyminiszter
érintett miniszterek
Határidő: 2018. június 30. 4. felhívja a  belügyminisztert, hogy – a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával – a  NISZ Zrt. közreműködésével
vizsgálja meg és készítsen előterjesztést a  Kormány számára, a  központi hivatalok és a  költségvetési szervi
formában működő minisztériumi háttérintézmények felülvizsgálatával kapcsolatos intézkedésekről szóló
1312/2016. (VI. 13.) Korm. határozat végrehajtásával összefüggésben a  NISZ Zrt. működési körében felmerülő
költségekről és működtetési megoldásokról, amelynek hatásvizsgálatában részletesen mutassa be a  szervezeti
rendszer átalakítása során 2017. március 31-ig végrehajtott és a  továbbiakban tervezett migrációs feladatok
számszerűsített költséghatásait, ennek részeként a  várhatóan felmerülő költségek fedezetéül szolgáló forrásigény
részletes bemutatását, a  kimunkált forrásigény fedezeteként számba vehető, a  közfeladat átadáshoz kapcsolódó
költségvetési forrásátcsoportosítást figyelembe vehető hatásait, valamint a kormányzati intézkedés eredményeként
a  központosított infokommunikációs kiadások vonatkozásában 2017–2020 közötti időszak vonatkozásában
prognosztizálható költségvetési megtakarításokat;
Felelős: belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
 5. felhívja a  belügyminisztert, hogy – a  NISZ Zrt.-nek, mint a  koncepció későbbi megvalósítójának az  előkészítésbe
történő bevonásával – terjessze a  Kormány elé a  2015. évben a  KKIR2 projekt keretében a  minisztériumok egy
részében bevezetett nyomatmenedzsment rendszernek a  Kormány vagy az  egyes miniszterek irányítása vagy
felügyelete alá tartozó szervek teljes körére történő kiterjesztését biztosító kormányzati nyomtató konszolidációs
program 2018. június 30-ig történő megvalósítására vonatkozó koncepciót és végrehajtási ütemtervet;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2017. szeptember 30. 6. felhívja a belügyminisztert, hogy
a) – a  NISZ Zrt. bevonásával – vizsgálja meg és indokolt esetben terjessze a  Kormány elé a  Kormány vagy
az  egyes miniszterek irányítása, felügyelete alá tartozó, – a  központosított informatikai és elektronikus
hírközlési szolgáltatásokról szóló 309/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: 309/2011. Kr.) alapján –
jelenleg a  központosított informatikai szolgáltatások igénybevételére nem kötelezett költségvetési szervek,
minisztériumi háttérintézmények, valamint a közfeladatot ellátó egyéb állami intézmények vonatkozásában
a  309/2011. Kr. szerinti központosított szolgáltatásokat kötelezettként igénybe vevő alanyi körbe történő
bevonásuk ütemezett végrehajtása érdekében szükséges, részletes költségelemzést és a  vonatkozó
jogszabályok tervezetét tartalmazó előterjesztést, amely előterjesztésben határozza meg a bevonással nem
érintett kivételi kört is;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2017. november 30.
b) a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával az  a)  alpontban jelzett előterjesztésben térjen ki a  100%-os
állami tulajdonban lévő gazdasági társaságok aszerinti vizsgálatára, hogy mely gazdasági társaság vonható
be a  309/2011. Kr. szerinti központosított szolgáltatásokat kötelezettként igénybe vevő alanyi körbe,
valamint arra, hogy amennyiben a  szolgáltatások nem vezethetőek be teljeskörűen, mely szolgáltatások
igénybevételére nyílhat lehetőség;
Felelős: belügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. november 30. c) biztosítsa annak szabályait, hogy a  309/2011. Kr. szerinti központosított szolgáltatásokat kötelezettként
igénybe vevő alanyi körbe még nem tartozó, a  központosított informatikai szolgáltatások igénybevételére
még nem kötelezett költségvetési szervek, minisztériumi háttérintézmények, valamint a  közfeladatot
ellátó egyéb állami intézmények adatközponttal, informatikai biztonsággal kapcsolatos fejlesztéseik előtt
a  belügyminiszter véleményét kérjék ki arról, hogy az  adott szolgáltatásnyújtással kapcsolatos feladatokat
a NISZ Zrt. el tudja-e látni;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2017. november 30.
7. felhívja a belügyminisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszter bevonásával dolgozzon ki és terjesszen a Kormány
elé olyan eljárásrendet tartalmazó előterjesztést, amelyben a  2018. január 1-jét követően alapításra kerülő vagy
ezt követően átalakulással létrejövő, a  Kormány vagy az  egyes miniszterek irányítása vagy felügyelete alá tartozó
közigazgatási, költségvetési szerv alapítását vagy alapító okirat módosítását megelőzően kötelezi az  alapítót,
hogy az  alapításra vagy átalakításra kerülő szerv vonatkozásában vizsgálja meg és – jogszabályban nevesített
objektív ok hiányában – biztosítsa az  új szervezetnek a  kormányzati célú hálózatokról szóló 346/2010. (XII. 28.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: 346/2010. Kr.) szerinti rendszerhez történő kötelező csatlakozását, valamint
a  309/2011. Kr. szerinti kötelezett igénybe vevői körbe kerülését, valamint határozza meg azt, hogy mely
szempontok alapján lehet az alapításra kerülő vagy átalakulással létrejövő szervet kivételi körbe sorolni;
Felelős: belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2017. november 30.
 8. felhívja a  belügyminisztert, hogy – a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával – készítsen előterjesztést
olyan módszertant és gyakorlati eljárásrendet tartalmazó jogszabály tervezetéről, amely biztosítja az  egyes
közfeladatoknak, vagy az  annak ellátásához szükséges egyes informatikai infrastruktúra elemeknek központi
költségvetési szervtől, központi költségvetésen kívüli (a közfeladat ellátására, vagy az infrastruktúra működtetésére
jogszabályban kijelölt) 100%-os állami tulajdonban lévő gazdasági társasághoz történő átadásának esetére,
a  közfeladat ellátására, vagy az  infrastruktúra működtetésére az  átadó szerv költségvetésében a  feladat átadását
megelőző időszakban biztosított források, objektív adatokon alapuló számszerűsítésével vagy – és ennek hiányában –
előzetesen és általános érvénnyel rögzített kötelező kiszámítási szabály alkalmazásával meghatározott összegnek
a jövőbeni zökkenőmentes átadását;
Felelős: belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2017. november 30.
 9. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter és a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával
– annak érdekében, hogy az  állami érdekű infokommunikációs közszolgáltatások teljesítésében közreműködő
állami tulajdonú gazdasági társaságok költségtervezése és elszámolási rendszere átlátható módon, a  központi
költségvetés teherbíró képességének figyelembevételével, a  források hatékony és takarékos felhasználásának
szem előtt tartásával összehangolásra kerüljön – vizsgálja meg, és készítsen a  Kormány részére előterjesztést
a  346/2010. Kr. szerinti kormányzati célú hálózatok költségalapú működtetési gyakorlatának felülvizsgálatáról,
a  költségtervezés és elszámolás rendszerének összehangolásáról, a  szolgáltatások nyújtásában érintett állami
tulajdonú gazdasági társaságok szolgáltatói szerepéről, a modell továbbfejlesztéséről és a fentiek elérése érdekében
szükséges jogszabályok tervezetéről;
Felelős: belügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2017. november 30.
 10. az elektronikus közigazgatás kiterjesztéséről szóló 1743/2014. (XII. 15.) Korm. határozat 3. pontjától eltérően felhívja
a  belügyminisztert, hogy – a  nemzetgazdasági miniszter, a  nemzeti fejlesztési miniszter és a  Miniszterelnökséget
vezető miniszter bevonásával – dolgozza ki és terjessze a Kormány elé jóváhagyásra az elektronikus közigazgatási
szolgáltatások, valamint a  kormányzati informatikai rendszerek hosszú távú fenntartását és üzemeltetését
költséghatékonyan biztosító finanszírozási modellt, és gondoskodjon annak a  központi költségvetés tervezési
folyamatába történő gyakorlati alkalmazásáról;
Felelős: belügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a finanszírozási modell előterjesztése tekintetében 2018. február 28.
 a központi költségvetés tervezése tekintetében a 2019. évi költségvetés tervezésétől kezdődően
11. visszavonja a központosított kormányzati infokommunikációs szolgáltatások továbbfejlesztéséhez szükséges egyes
feladatokról szóló 1717/2013. (X. 9.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
341/2013. (VII. 19.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Antonios
theocharous rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Ciprusi Köztársaság magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2013. július 4. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök