text:
1203/2019. (IV. 17.) Korm. határozata a családok számára nyújtott támogatásokhoz és egyes élethelyzetekhez kapcsolódó eljárások egyszerűsítéséről.
A Kormány
 1. az  ügyintézési folyamatok egyszerűsítése és a  családok fokozott támogatása érdekében egyetért az  újszülöttek
életkezdésének támogatásával;
 2. megállapítja, hogy az újszülöttek életkezdését 2020. január 1-jétől hivatalbóli okmányellátással és az alanyi jogon
járó családtámogatások automatikus igénylésének biztosításával is támogatni kell;
 3. egyetért azzal, hogy a Magyarországon gyógyintézetben született, vagy a születésüket követően gyógyintézetben
elhelyezett, egyértelmű jogi státuszú (rendezett családi jogállású) személyek részére, akiknek anyakönyvezését
az intézet vezetője kezdeményezi,
a) hivatalból kerüljön kiállításra a  születési anyakönyvi kivonat, személyazonosító igazolvány, valamint
a személyi azonosítóról és a lakcímről, a társadalombiztosítási azonosítóról és az adóazonosító jelről kiállított
hatósági igazolvány, továbbá az  okmányok kézbesítésére egy csomagban, a  kórházi tartózkodás ideje alatt
kerüljön sor;
b) az alanyi jogon járó családtámogatási ellátások, így különösen a nevelési ellátás, a gyermekgondozást segítő
ellátás, az anyasági támogatás és a fiatalok életkezdési támogatásának igénylésére irányuló eljárás az adatok
automatikus átadásával elektronikusan, hivatalból induljon meg;
4. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  pénzügyminiszter, az  emberi erőforrások minisztere, a  Miniszterelnökséget
vezető miniszter, az innovációért és technológiáért felelős miniszter és a miniszterelnök kabinetfőnöke bevonásával
dolgozza ki a  3.  pontban foglaltak végrehajtásához szükséges jogszabályok módosítását, és arról nyújtson be
előterjesztést a Kormány részére;
Felelős: belügyminiszter
pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2019. május 31.
 5. felhívja a pénzügyminisztert, hogy az újszülöttek életkezdésének támogatása érdekében a szükséges 365 650 000 forint
rendelkezésre állásáról gondoskodjon;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a felmerülés ütemében
6. egyetért meghatározott ügykörök egyszerűsítési és elektronizálási szempontú felülvizsgálatával és a  kapcsolódó
koncepció kidolgozásával, ennek érdekében felhívja a  belügyminisztert, hogy az  érintett miniszterek bevonásával
dolgozzon ki és a  Kormány számára mutasson be – a  szükséges fejlesztési igények, a  kapcsolódó költségek
felmérésével és a folyamatok ábrázolásával – koncepciót
a) a vezetői engedély igénylésére és kiállítására, érvényességének meghosszabbítására, valamint a kapcsolódó
nyilvántartások vezetésére és az adatok elektronikus továbbítására vonatkozóan, ennek keretében térjen ki
annak vizsgálatára, hogy vezetői engedély fizikai kiállítása nélkül, kizárólag nyilvántartási adatokra alapozva
belföldön megvalósítható-e a vezetői jogosultság zavartalan gyakorlása,
b) az elhalálozást követő, ahhoz kapcsolódó eljárások lefolytatásához vagy megindításához szükséges
folyamatok teljes körű elektronizálása és automatizálása vonatkozásában,
c) a házasságkötéshez kapcsolódó eljárások lefolytatásához vagy megindításához szükséges folyamatok teljes
körű elektronizálása és automatizálása vonatkozásában;
Felelős: belügyminiszter, továbbá
az a)  pont tekintetében: emberi erőforrások minisztere
   innovációért és technológiáért felelős miniszter
   Miniszterelnökséget vezető miniszter
a b)  pont tekintetében: igazságügyi miniszter
   pénzügyminiszter
   Miniszterelnökséget vezető miniszter
a c)  pont tekintetében: emberi erőforrások minisztere
   Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2019. április 30.
 7. felkéri a Magyar Vöröskeresztet, hogy a 6. pont a) alpontja szerinti koncepció kidolgozásában működjön közre;
 8. egyetért az elektronikus személyazonosító igazolvány továbbfejlesztésével, ennek érdekében
a) felhívja a  belügyminisztert, hogy az  okmánybiztonság növelése, valamint a  szélesebb körű felhasználás
biztosítása érdekében szükséges fejlesztéseket dolgozza ki és hajtsa végre,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2020. december 31.
b) felhívja a pénzügyminisztert, hogy
ba) a  polgár lakcímadatának és személyi azonosítójának elektronikus személyazonosító igazolványon
való megjelenéséhez szükséges 95 000 000 forint forrás, illetve
bb) az egyéb fejlesztésekhez kapcsolódó 775 000 000 forint forrás
rendelkezésre állásáról gondoskodjon;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a ba) alpont tekintetében a felmerülés ütemében
a bb) alpont tekintetében a 2020. évi költségvetés tervezése során
 9. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Bank bevonásával vizsgálja meg, hogy az  elektronikus
tárolóelemmel rendelkező személyazonosító igazolvány képessé tehető-e arra, hogy az azonnali átutalások kapcsán
fizetési megbízások indítására szolgáljon;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2019. május 31. 10. felkéri a Magyar Nemzeti Bank elnökét, hogy a 9. pont szerinti vizsgálatban működjön közre.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
25/2012. (III. 28.) OGY határozata a cukorgyárak privatizációját, valamint Magyarország Európai Unióhoz történő csatlakozása óta a közösségi cukorreformok során képviselt magyar álláspontot értékelő, és annak itthoni következményeit feltáró vizsgálóbizottság vizsgálatának eredményéről szóló jelentés elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés elfogadja a cukorgyárak privatizációját, valamint Magyarország Európai Unióhoz történő
csatlakozása óta a közösségi cukorreformok során képviselt magyar álláspontot értékelő, és annak itthoni
következményeit feltáró vizsgálóbizottság vizsgálatának eredményéről szóló jelentést. 2. Az Országgyűlés a jelentésben foglaltak alapján megállapítja, hogy a magyarországi cukorgyárak bezárásához és
a cukorkvóták elvesztéséhez vezető, előző kormányzati ciklusokban hozott döntések nem álltak összhangban
a magyar nemzetgazdaság érdekeivel. 3. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy dolgozzon ki egy, az ország cukorral való önellátásának feltételeit is
tartalmazó stratégiát, valamint ezzel összefüggésben álláspontot a cukorkvóta-rendszer jövőjét érintő európai uniós
tárgyalásokon a magyar érdekek hatékony képviseletére, továbbá a cukorkvóta-rendszer Európai Unió által tervezett
megszüntetésével előálló helyzetre történő felkészülésre. 4. Az Országgyűlés felkéri a legfőbb ügyészt, hogy vizsgálja meg történt-e bűncselekmény a cukorgyárak
privatizációjakor az állami vagyon értékesítése során, valamint a közösségi cukorreform hazai végrehajtásával
összefüggésben. 5. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy vizsgálja meg a privatizáció során kötött szerződésekben vállalt
kötelezettségek teljesítését, és szerződésszegés esetén tegye meg a nemzetgazdaság érdekeit szolgáló és
rendelkezésre álló jogi lépéseket. 6. Ez a határozat közzététele napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
506/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Jancsi Zoltán rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország vilniusi nagykövetségének
a vezetésével.
Budapest, 2015. június 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1347/2011. (X. 19.) Korm. határozata a Regionális Operatív Programok keretében új kiemelt projektjavaslatok akciótervi nevesítéséről (szociális célú városrehabilitáció).
1. A Kormány az 1. melléklet szerint elfogadta a szociális célú városrehabilitáció tárgyú kiemelt projektjavaslatok
akciótervi nevesítését az ott szereplő maximális támogatási igénnyel és a részletes előterjesztésben szereplő
feltételekkel, továbbá hozzájárul, hogy a Regionális Fejlesztési Programok Irányító Hatósága a támogatási
szerződéseket a 2007-2013. programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális
Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól és felelős intézményeiről
szóló 255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet szerinti értékelést követően megkösse.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával
Határidő: azonnal 2. A Kormány elutasította a 2. mellékletben szereplő kiemelt projektjavaslat akciótervi nevesítését. A Kormány döntése
értelmében a kiemelt projektjavaslat a részletes előterjesztésben szereplő továbbfejlesztési feltételek szerinti
átdolgozását követően és nyitott projektcsatorna esetén ismét benyújtható.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
449/2008. (HK 1/2009.) MH 5. BI. LDD. PK. intézkedése.  az MH 5. Bocskai István Lövészdandár Logisztikai Zászlóalj gyakorló csapatkarjelzésének
rendszeresítéséről A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédségi Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30) HM
rendelet rendelkezéseire – az MH 5. Bocskai István Lövészdandár Logisztikai Zászlóalj (a továbbiakban: MH 5.
BI. LDD. LOG. Z.) gyakorló csapatkarjelzésének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett gyakorló karjelzést rendszeresítem, viselését az
MH 5. BI. LDD. LOG. Z. hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
2. Az MH 5. BI. LDD. PK. által rendszeresített gyakorló
csapat karjelzésének szöveges leírását és eredeti, valamint
kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés melléklete tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdés szerint az MH ÖHP parancsnoka gondoskodik a jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről,
gyártásáról és az MH 5. BI. LDD. LOG. Z. személyi állományának gyakorló csapat karjelzéssel való ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Kovács József dandártábornok s. k.,
parancsnok


text:
333/2010. (IV. 23.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a J. Cs. magánszemély
által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2010. március 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a munkavállalók jogaikat sztrájk helyett bíróságon is érvényesíthessék?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy
arra egyértelműen lehessen válaszolni. A népszavazásra bocsátott kérdésnek egyrészt a választópolgár, másrészt
a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie. A választópolgári egyértelműség követelménye szerint
a népszavazásra feltett kérdésnek egyértelműen eldönthetőnek kell lennie, arra a választópolgárnak igennel vagy
nemmel kell tudnia válaszolni. Ebből következően a túl bonyolult, érthetetlen, értelmezhetetlen, félreérthető vagy
félrevezető kérdés nem tekinthető egyértelműnek. Az Országos Választási Bizottság szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megtévesztő, mert azt a téves látszatot
kelti, mintha jelenleg nem lenne lehetőségük a munkavállalóknak arra, hogy jogaikat a bíróságon érvényesíthessék.
A fent leírtak alapján az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben az Nsztv. 10. §- ának c) pontja
értelmében – mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – nem lehet
országos népszavazást tartani, ezért a testület a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján, valamint a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
37/2009. (HK 18.) HM FLÜ intézkedése „SX-16 NIGHTSUN® kereső fényszóró Műszaki leírás és üzemeltetési szakutasítás” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110.§ (2) bekezdésében, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a „SX-16
NIGHTSUN® kereső fényszóró Műszaki leírás és üzemeltetési szakutasítás” című főnökségi kiadvány hatályba
léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség Mi-17N
típusú helikoptert üzemeltető, hitelesítő és javító szervezeteire terjed ki.
2. „SX-16 NIGHTSUN® kereső fényszóró Műszaki leírás és üzemeltetési szakutasítás” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt a Mi-17N típusú helikoptert alkalmazó,
üzemeltető, javító és hitelesítő katonai szervezetek mérnöki, technikusi, kezelői és karbantartói állománya részleteiben, a logisztikai szakbeosztást ellátó állomány a beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Horváth József vezérőrnagy s. k.,
HM FLÜ vezérigazgató


text:
317/2016. (IX. 21.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel dr. Boros
Csaba Tibort 2016. október 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. szeptember 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
158/2008. (XII. 18.) AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
299/2008. (X. 3.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) a 299/2008. (X. 3.) OVB határozatával megtagadta
egy országos népszavazás aláírásgyűjtő ívének hitelesítését.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról,
hogy a választási bizottságok üléséről készült jegyzőkönyvet a választási bizottság hozza nyilvánosságra?”. Az OVB
az indokolásában arra hivatkozott, hogy az aláírásgyűjtő ív
nem felel meg a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 118. § (3)–(5) bekezdéseiben
megfogalmazott követelményeknek és eltér a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek az országos népszavazási kezdeményezésen és az országos népi kezdeményezésen történő végrehajtásáról szóló 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet (a továbbiakban: R.) mellékletében megállapított aláírásgyűjtőív mintájától, mivel az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát a kezdeményezők a bal alsó sarokban aláírták.
2. A 299/2008. (X. 3.) OVB határozat a Magyar Közlöny
2008. évi 142. számában, 2008. október 3-án jelent meg. A
Ve. 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen 2008. október 14-én a kezdeményezők nyújtottak be kifogást.
A kifogás benyújtói szerint az aláírásgyűjtő ívet az R.
melléklete szerint állították ki, és mivel nincs jogszabályi
rendelkezés arról, hogy „a kezdeményezőknek az aláírásgyűjtő ívet hol kell, vagy hol nem lehet aláírni, vagy »leszignálni«, ezért az OVB határozata törvénysértő”. Érvelésük szerint a „választópolgár alkotmányos és személyes
joga, hogy az általa megfogalmazott kérdést – ha kívánja –
aláírásával hitelesítse, illetve biztonságossá tegye a tekintetben, hogy abba mások a benyújtást követően változta
tást ne eszközölhessenek, illetve ezáltal a kezdeményező
(...) személye (...) beazonosítható legyen”.
A kifogás benyújtói sérelmezték továbbá, hogy az OVB
ülésének a honlapon közzétett meghívója nem felelt meg a
Ve. vonatkozó rendelkezéseinek. A közzétett napirendből
ugyanis a kezdeményezők nem értesülhettek arról, hogy az
OVB a kezdeményezésüket tárgyalja, így nem állt módjukban az ülésen megjelenni és nyilatkozataikat megtenni
sem, ami a Ve. 3. § c) és d) pontjának, a 6. § (1) bekezdésének, a 21. § (1) bekezdésének, a 29/A. § (3) bekezdésének
és a 116. §-ának sérelmét eredményezte. Minderre tekintettel kérték az OVB kifogásolt határozatának megsemmisítését és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését.
II. A kifogás nem megalapozott. 1. A jelen ügyben az Alkotmánybíróság hatáskörét az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása jogorvoslati eljárás, ezért az Alkotmánybíróság a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja,
hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat,
ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság számos határozatában hangsúlyozta, hogy az „országos népszavazás kezdeményezésében
való részvétel jogának érvényesülését a törvény többek között olyan, az aláírásgyűjtő ívvel szemben támasztott formai
előírásokkal is biztosítja, amelyek garanciát nyújtanak arra,
hogy az aláírásgyűjtő ívet aláíró választópolgár eredményesen támogassa a kérdés országos népszavazásra bocsátását.
Ezért fokozott jelentősége van az aláírásgyűjtő ív törvényességének, annak, hogy az aláírásgyűjtő ív a legapróbb
részletekig megfeleljen a törvény formai előírásainak is”
[49/2008. (IV. 22.) AB határozat, ABH 2008. április, 488,
490.]. A Ve. 118. §-a pontosan meghatározza, hogy mit kell
tartalmaznia az országos népszavazás kezdeményezésére
szolgáló aláírásgyűjtő ívnek. Annak érdekében, hogy az aláírásgyűjtő ív mindenben megfeleljen a törvényben szabályozott tartalmi követelményeknek, az R. mellékletében kötelezően alkalmazandó mintaként meghatározta az országos népi kezdeményezés, illetőleg országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtés során használható aláírásgyűjtő ív mintáját.
Azt a kifogás benyújtói sem vitatták, hogy az OVB-hez
benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányát aláírták. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldánya emiatt nem felel meg a vonatkozó
jogszabályi előírásoknak, ezért a 299/2008. (X. 3.) OVB
határozatot, az abban foglalt indokolás szerint helybenhagyta. Tekintettel arra, hogy az OVB eljárásával kapcsolatos kifogás a határozat tartalmát nem érintette, ezért annak vizsgálatát az Alkotmánybíróság mellőzte.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az
OVB határozatának a Magyar Közlönyben történt közzétételére tekintettel rendelte el.
Budapest, 2008. december 15. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
142/2011. (HK 7.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 4175 4. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 4175 (4. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság érintett szervezetei, az
MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis, az MH 54.
Veszprém Radarezred, és az MH Légi Vezetési és Irányítási Központ személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben, angol nyelven bevezetem a Honvédelmi Minisztérium védelmi tervezési és
infrastrukturális szakállamtitkárának 98/2006. (HK 19.)
HM VTI SZÁT NATO egységesítési egyezmények elfogadásáról szóló közleményében fenntartás nélkül elfogadott STANAG 4175 (EDITION 4) – TECHNICAL
CHARACTERISTICS OF THE MULTIFUNCTIONAL INFORMATION DISTRIBUTION SYSTEM
(MIDS) – VOLUME I, VOLUME II címen kiadott
NATO egységesítési egyezményt.
3. Az egyezmény meghatározza a többfunkciós információtovábbító rendszerre vonatkozó NATO követelményeket. A szabványosítási megállapodás előírja a MIDS
berendezés kommunikációs, navigációs, és azonosítási képességeivel szemben támasztott követelményeket, technikai paramétereket. A dokumentum meghatározza azokat a
minimális, rendszer szintű elektromos, fizikai-technikai
jellemzőket, melyek elengedhetetlenül szükségesek a
berendezés egységes működtetési környezetben történő
üzemeltetéséhez.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Kovács József vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
1358/2014. (VI. 30.) Korm. határozata a Paksi Atomerőmű teljesítményének fenntartásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, valamint a  Magyarország
Kormánya és az  Oroszországi Föderáció Kormánya közötti nukleáris energia békés célú felhasználása terén
folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 2014. évi II. törvényben foglaltakra
figyelemmel – 2014. július 1. napjától – dr. Aszódi Attilát a Paksi Atomerőmű teljesítményének fenntartásáért felelős
kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében
a) biztosítja Magyarország és az  Oroszországi Föderáció közötti megállapodás értemében kötendő, a  Paksi
Atomerőmű fenntartandó blokkjainak tervezési, beszerzési és kivitelezési szerződés tárgyalása során
a szakmai irányítást és koordinációt,
b) biztosítja Magyarország és az  Oroszországi Föderáció közötti megállapodás értemében kötendő, a  Paksi
Atomerőmű fenntartandó blokkjainak üzemeltetési és karbantartási támogatásról szóló szerződés tárgyalása
során a szakmai irányítást és koordinációt,
c) biztosítja Magyarország és az  Oroszországi Föderáció közötti megállapodás értemében kötendő, a  Paksi
Atomerőmű fenntartandó blokkjainak nukleáris fűtőanyag-ellátás biztosítására, a  használt üzemanyag
kezelésére (beleértve az  újrafeldolgozást is) és a  nukleáris hulladék kezelésére vonatkozó szerződés
tárgyalása során a szakmai irányítást és koordinációt,
d) kidolgozza Magyarország és az Oroszországi Föderáció közötti megállapodás értelmében atomenergia békés
célú felhasználást célzó alap- és alkalmazott kutatás elősegítésének programját,
e) javaslatot tesz Magyarország és az Oroszországi Föderáció közötti megállapodás értelmében radioizotópok
előállítására irányuló együttműködésre, illetve ipari, orvosi és mezőgazdasági célú felhasználásra.
3. A kormánybiztos feladatkörében eljárva ellátja a  Paksi Atomerőmű új blokkjai teljesítményének fenntartásával
összefüggő valamennyi feladat, így különösen a tervezéséhez és megépítéséhez szükséges pontos kiinduló adatok,
elkészítendő tervdokumentáció, a  megvalósítás tervezett időkerete, valamint a  minőségbiztosítási programok
szakmai irányítását, és az ezzel összefüggő hatástanulmányok elkészítésében való részvételt és szakmai irányítást.
4. A kormánybiztos e tevékenységének ellátásáért a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló törvény alapján államtitkári javadalmazásra jogosult.
5. A kormánybiztos munkáját legfeljebb negyven fős titkárság segíti, amelynek elhelyezéséről a  Miniszterelnökség
gondoskodik. A Miniszterelnökség mindenkori engedélyezett létszáma ezzel a negyven fővel meghaladható.
6. A Kormány felhívja az irányítása alatt álló szerveket, intézményeket, hogy a kormánybiztos feladatának ellátásához
szükséges adatokat, információkat, elemzéseket bocsássák a kormánybiztos rendelkezésére.
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2017. (I. 17.) ME határozata a Társadalmi Megújulás Operatív Program monitoring bizottsága elnökének felmentéséről és a monitoring bizottság elnökének kinevezéséről.
1. A  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális Alapból
és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet
9. § (2) bekezdése alapján
a) dr. Köpeczi-Bócz Tamást a Társadalmi Megújulás Operatív Program monitoring bizottsága elnöki tisztségének
ellátása alól – 2016. december 5-ei hatállyal – felmentem,
b) Schanda Tamás Jánost, az  Emberi Erőforrások Minisztériuma európai uniós fejlesztéspolitikáért felelős
államtitkárát a  Társadalmi Megújulás Operatív Program monitoring bizottsága elnökévé – 2016.
december 6-ai hatállyal – kinevezem.
2. Visszavonom a  2007–2013 programozási időszak egyes operatív programjai monitoring bizottsági elnökeinek
felmentéséről és új elnökök kinevezéséről szóló 112/2014. (IX. 16.) ME határozat 1.  pontjában a „dr. Köpeczi-Bócz
Tamást, az  Emberi Erőforrások Minisztériuma EU fejlesztések koordinációjáért és stratégiákért felelős helyettes
államtitkárát a Társadalmi Megújulás Operatív Program Monitoring Bizottsága,” szövegrészt.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
57/2011. (V. 27.) HM utasítása a honvédelmi tárca 2012–2015. évekre vonatkozó rövid távú tervének kidolgozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján a honvédelmi tárca 2012–2015. évekre vonatkozó
rövid távú tervének kidolgozására az alábbi
utasítást adom ki: 1. Az utasítás hatálya 1. §
(1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre, a parlamenti államtitkár felügyelete alá tartozó szervezetekre, illetve a
Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek)
terjed ki.
(2) A honvédelmi tárca 2012–2015. évekre vonatkozó
rövid távú tervének (a továbbiakban: rövid távú terv) kidolgozása során a jelen utasításban nem szabályozott kérdésekben a honvédelmi tárca védelmi tervező rendszere
felső szintű tervezési szabályainak alkalmazásáról szóló
98/2009. (XII. 11.), valamint a HM Védelmi Tervező Bizottság feladatairól és működési rendjéről szóló 114/2010.
(XII. 29.) HM utasítások rendelkezéseit kell alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 2. § Az utasítás alkalmazásában:
a) Feladattervező szervezet: azon honvédelmi szerve
zet, amely felelős a feladattervezésért, illetve az azokhoz
rendelt erőforrások tervezésének és felhasználásának
szakmai irányításáért. Az egyes feladatok tervezői illetékességét a feladatcsoportok jegyzéke határozza meg.
b) Erőforrás-tervező szervezet: azon honvédelmi szervezet, amely a feladattervező szervezet szakmai irányítása
mellett végzi az erőforrás-tervezéssel kapcsolatos feladatokat.
c) Feladattervezés: a honvédelmi szervezetek stratégiai
célok elérését biztosító tervidőszaki feladatainak reális,
teljes és pontos felmérése és részletes meghatározása.
d) Forrásszükséglet: azon pénzeszközök, melyek a honvédelmi szervezet részére a 6. § (1) bekezdés a) pontjában
előírt feladatok maradéktalan végrehajtásához szükségesek.
e) Determinált tételek: a szerződéses kötelezettségvállalással terhelt feladatok, a törvényi és nemzetközi kötelezettségek, valamint az alapvető működőképesség fenntartásához szükséges keretek.
f) Feladatcsoportok jegyzéke: a rövid távú terv és a forráskorlátok nélküli feladatterv struktúráját meghatározó,
a honvédelmi tárca tervidőszaki feladatait átfogó stratégiai
szintű dokumentum, melyet a HM Védelmi Tervezési Főosztály (a továbbiakban: HM VTF) ad ki a tervezési időszakra vonatkozóan.
g) Forráskorlátok nélküli feladatterv: a feladatcsoportok
jegyzéke alapján összeállított szöveges részből, valamint
nagybani erőforrás-tervező táblázatból álló tervezési okmány.
3. Tervezési alapelvek 3. § A rövid távú terv összeállításának célja:
a) a miniszteri irányelvek a védelmi tervezéshez
(2012–2021) című dokumentumban meghatározott célkitűzések tervidőszaki feladatainak végrehajtása;
b) a tárca részére a jogszabályokban és közjogi szervezetszabályzó eszközökben meghatározott, illetve a tárca
felső szintű vezetésének döntéseiből eredő kötelező jellegű, valamint a korábbi évek során halasztott, a tervidőszakban forráskorlátokon belül végrehajtható feladatok
megtervezése;
c) tervezési alapinformációk és összhang biztosítása a
tárca származtatott tervei számára.
4. § A tervezési időszakban rendelkezésre álló források elosztásának tárca szintű fontossági sorrendje (prioritása) az
alábbi:
a) a 2012–2015. évekre megállapított költségvetési létszám alapján az illetmény és illetmény jellegű juttatások,
valamint azok járulékainak maradéktalan tervesítése;
b) a logisztikai, kiképzési, infrastrukturális és a fejezeti
kezelésű feladatok (NATO Reagáló Erők (a továbbiakban:
NRF) és Battle Group; hozzájárulás a NATO-költségvetéshez, a NATO Biztonsági Beruházási Programhoz, az
EU védelmi célú közös finanszírozású védelmi alapjaihoz,
illetve a hadigondozásról szóló törvényt végrehajtó közalapítványhoz) tervezése során – a takarékos gazdálkodás
szigorú szem előtt tartásával – az alapvető működésfenntartási feltételek biztosítása;
c) a nemzetközi szerepvállalásból eredő kötelezettségek
teljesítése; d) a hadfelszerelési, az infrastrukturális és az egyéb fejlesztések megvalósítása;
e) a fejezeti kezelésű előirányzatok egyéb feladatai. 5. §
(1) A rövid távú terv a tervidőszak feladatait bemutató –
a feladatcsoportok jegyzéke alapján összeállított – szöveges részből és összegzett erőforrástáblából áll, továbbá annak mellékletét képezi az adatbázis formátumú Részletes
Erőforrásterv (a továbbiakban: RET).
(2) A rövid távú tervet a honvédelmi miniszter, a honvédelmi szervezetek abból származtatott, tovább részletezett
terveit pedig az illetékes szolgálati elöljáró (hivatali felettes) hagyja jóvá.
4. A rövid távú terv kidolgozásának folyamata 6. §
(1) A rövid távú terv összeállítása három fázisban történik. Az első fázisban a feladattervező szervezetek forráskorlát nélküli tervezést hajtanak végre, melynek során kidolgozzák a tervidőszakban végrehajtásra tervezett feladatokat tartalmazó – a feladatcsoportok jegyzéke szerint
összeállított – forráskorlátok nélküli feladatterveiket,
melyben megtörténik a feladatok forrásszükségleteinek és
fontossági sorrendjének (szakmai prioritásainak) megállapítása is. A forráskorlátok nélküli feladatterv az a)–b) pontok alapján kerül összeállításra.
a) A feladattervező szervezetek a forráskorlátok nélküli
feladattervük összeállítása során a honvédelmi szervezet
létrehozásáról rendelkező jogszabályban és az alapító okiratban annak szakmai alapfeladataként meghatározott, illetve a tárca felső szintű vezetésének döntéseiből eredő
kötelező jellegű, valamint a korábbi évek során halasztott
feladatokat veszik alapul. Ezek alapján meghatározzák a
tervidőszakban végrehajtásra tervezett feladataikat (feladat leírása), a végrehajtás ütemezését, valamint indokolják azok szükségességét. A feladattervező szervezetek az
erőforrás-tervező szervezetekkel együttműködve meghatározzák a közvetlen erőforrásigénnyel rendelkező feladatok forrásszükségletét, azokat az erőforrás-tervező szervezetek átvezetik a HM Gazdasági Tervezési Főosztály (a továbbiakban: HM GTF) által kiadott nagybani erőforrás-tervező táblázatba.
b) A HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkára (a továbbiakban: HM VGHÁT), a HM védelempolitikáért és védelmi tervezésért felelős helyettes államtitkára
és a Honvéd Vezérkar főnökének helyettese (a továbbiakban: HVKFh) a tárcaszintű prioritásokkal összhangban
szakterületi fontossági sorrendet állíttatnak össze, melyet
tájékoztatásul megküldenek a HM VTF részére. A fontossági sorrend (prioritás) összeállítása során a feladattervező
és az erőforrás-tervező szervezetek végrehajtják a szükséges egyeztetéseket. Ezt követően a feladattervező szervezetek a szakterületi fontossági sorrend (prioritás) figyelembevételével – a rendelkezésre álló források feladatokhoz történő hozzárendelése érdekében – a végrehajtásra
tervezett feladataikat a szakterületek sajátosságainak megfelelő (1-től 5-ig terjedő) kategóriákba sorolják, ahol az
1. szám a legfontosabb feladatot jelöli.
c) A HM GTF az erőforrás-tervező szervezetek nagybani erőforrás-tervező táblázatai alapján jelentést készít a
honvédelmi miniszternek a tárca tervidőszaki forrásszükségletéről.
(2) A rövid távú tervezés második fázisában a HM GTF
a Nemzetgazdasági Minisztérium (a továbbiakban: NGM)
által kiadásra kerülő, tervidőszakra vonatkozó gazdaságpolitikai elképzelésen alapuló költségvetési irányelvek,
továbbá a tervidőszaki forrásszükséglet és a tárca prioritásainak figyelembevételével elkészíti az elsődleges forrásallokációt (a továbbiakban: EFA), melyet a HM Védelmi
Tervező Bizottság (a továbbiakban: HM VTB) állásfoglalásával a honvédelmi miniszternek jóváhagyásra felterjeszt. A jóváhagyott EFA alapján a HM GTF megküldi az
elsődleges keretszámokat az erőforrás-tervező szervezeteknek, melyek a feladattervező szervezetekkel együttműködve végrehajtják a tervidőszakra vonatkozó forráskorlátokon alapuló nagybani tervezést.
a) A feladattervező szervezetek az erőforrás-tervező
szervezetekkel együttműködésben a forráskorlátok nélküli
feladattervben szereplő feladatok erőforrás-szükségleteit
összevetik a részükre biztosított keretekkel és kimutatják a
különbséget. Figyelembe véve a tárca felső szintű vezetésének döntéseiből eredő kötelező jellegű feladatokat, az
erőforrás-tervező szervezetek – együttműködve a feladattervező szervezetekkel – a kiadott keretek tükrében áttekintik a determinált feladataikat, valamint azt, hogy ezek
halasztása milyen jogi, illetve katonai-szakmai következményekkel járhat.
b) A prioritási sorrend figyelembevételével a feladattervező szervezetek meghatározzák azokat a tervidőszaki feladatokat, melyekhez a HM GTF által kiadott keretszámok
ismeretében forrásokat rendelnek, szem előtt tartva az erőforrások ésszerű és hatékony elosztását. A források optimális elosztásának biztosításához az erőforrás-tervező
szervezetek egyeztetéseket folytatnak a feladattervező
szervezetekkel a tervidőszaki célok maradéktalan teljesülése érdekében. Ezek eredményét az erőforrás-tervező
szervezetek átvezetik a pontosított nagybani erőforrás-tervező táblázataikba.
c) A feladattervező szervezetek meghatározzák az erőforráskorlátok miatt forrásokkal nem, vagy csak részben
alátámasztott feladatok csökkentett tartalommal történő
végrehajtásának, halasztásának, törlésének következményeit, elemzik azok kockázatait, továbbá megvalósíthatósági változatokat, illetve megoldási javaslatokat dolgoznak ki a rendelkezésre álló kereteken belül.
d) A tárcaszintű, illetve az (1) bekezdés b) pontja alapján megállapított szakterületi fontossági sorrend (prioritások) érvényesítése érdekében a felső szintű döntést igénylő kérdések vonatkozásában egyeztetésre (HM VTB ülés)
kerül sor. A HM VTB ülés előkészítése érdekében a HM
VGHÁT és a HVKFh az alárendeltségükbe tartozó szervezetek felé – a c) pont szerinti feladataik vonatkozásában,
vertikálisan és horizontálisan egyeztetett – összegfoglaló
szakterületi jelentések elkészítésére intézkednek. Az
egyeztetésen a HM VTB a felső szintű döntést igénylő kérdésekben – az elmaradó feladatok fontossági sorrendjét
tartalmazó kimutatással együtt – állásfoglalást alakít ki és
terjeszt fel a honvédelmi miniszternek. A felső szintű
egyeztetés eredményeit a Nagybani Erőforrás Terv (a továbbiakban: NET) rögzíti.
e) Az NGM által kiadásra kerülő – a 2012–2015. évi
költségvetési tervező munkát megalapozó – Tervezési
Körirat rendelkezéseiből kiindulva a HM GTF összeveti a
NET összeállítása során alkalmazott forrásprognózist a
költségvetési lehetőségekkel. Eltérés esetén – a korábbi
HM VTB állásfoglalás figyelembevételével – javaslatot
tesz a NET módosítására, amelyet felterjeszt a honvédelmi
miniszternek jóváhagyásra. A jóváhagyott NET alapján a
HM GTF összeállítja a HM fejezet költségvetési javaslatát.
(3) A harmadik fázisban a feladattervező szervezetek az
erőforrás-tervező szervezetekkel együttműködve, a részletes erőforrás-tervező táblázatokban biztosított keretek figyelembevételével részletesen kidolgozzák – a rövid távú
terv feladatcsoportjainak jegyzéke struktúrájában – a tervidőszakban ténylegesen végrehajtandó (végrehajtható)
feladataik tartalmát, valamint az erőforrás-tervező szervezetek elkészítik a részletes erőforrásterveiket. A HM GTF
tervezési adatbázist állít össze az erőforrás-tervező szervezetek által a NET alapján kitöltött részletes erőforrás-tervező táblázatok adataiból.
7. § (1) A rövid távú tervezés folyamatában – felső szinten –
a feladattervezési tevékenységet a HM VTF, az erőforrás-tervezési tevékenységet a HM GTF koordinálja.
(2) A feladattervező szervezetek a feladattervezéssel
kapcsolatos dokumentumokat a HM VTF-re, az erőforrás-tervező szervezetek erőforrásterveiket a HM GTF-re
küldik meg.
(3) A feladattervező és erőforrás-tervező szervezetek a
rövid távú tervezés folyamatában egyeztetnek a szakmai
követelménytámasztó, együttműködő szervezetekkel.
(4) A honvédelmi szervezetek a hatáskörükbe tartozó
intézményi erőforrás-szükségleteiket önállóan tervezik.
A központi és központosított, valamint a természetbeni ellátás körébe tartozó erőforrás-szükségleteiket az illetékes
központi ellátó szervezetektől, vagy a tárca felső szintű
gazdálkodószervezetétől igénylik.
(5) A gazdálkodószervezettel és önálló költségvetéssel
nem rendelkező honvédelmi szervezetek logisztikai és infrastrukturális erőforrás-szükségleteit – az általuk szolgáltatott adatok alapján – az utaltsági rend szerint illetékes ellátó szervezetek, valamint az illetékes felső szintű gazdálkodószervezet tervezi.
(6) A Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban:
HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek és az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) feladattervezéssel kapcsolatos dokumentumaikat a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség
(a továbbiakban: HVK HTCSF), erőforrásterveiket a HVK
Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK
LCSF) részére terjesztik fel. A HVK HTCSF és a HVK
LCSF a HVKF jóváhagyásával a (2) bekezdés alapján
megküldi azokat a HM VTF, a HM GTF, valamint az illetékes felső szintű gazdálkodószervezetek részére.
(7) Az MH ÖHP és a HVKF közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetek erőforrás-tervezése az MH ÖHP-n
mint középszintű gazdálkodást irányító szervezeten keresztül kerül végrehajtásra.
(8) A rövid távú terv összeállításában részt vevő erőforrás-tervező, feladattervező, valamint együttműködő szervezeteket az 1. melléklet tartalmazza.
5. A rövid távú terv kidolgozásának ütemezése 8. §
(1) A HM Védelempolitikai Főosztály együttműködve a
HVK Hadműveleti Csoportfőnökséggel és az MH
ÖHP-vel, a tervidőszak éveire vonatkozóan, műveleti területenkénti bontásban meghatározza a béketámogató és
válságkezelő műveletekre tervezett állomány létszámát,
melyet megküld a HM GTF és a HM VTF részére.
(2) A HM VTF és a HM GTF a feladattervező és az erőforrás-tervező szervezetek részére a tervezés első fázisát
megelőzően tervezői értekezletet tart, ahol pontosítja a tervezés menetét.
(3) A HM GTF a tervezői értekezletet követően megküldi az erőforrás-tervező szervezetek részére a forráskorlát
nélküli erőforrásterv összeállítása során használandó
nagybani erőforrás-tervező táblákat. A feladattervező
szervezetek a 6. § (1) bekezdése alapján összeállított forráskorlátok nélküli feladatterveiket 2011. május 12-ig
megküldik a HM VTF-re, az erőforrás-tervező szervezetek
a feladatok erőforrás-szükségletét tartalmazó nagybani
erőforrás-tervező táblákat pedig a HM GTF-re.
(4) A HM GTF 2011. május 18-ig elkészíti az EFA-t,
amelyet a HM VTB állásfoglalásával jóváhagyásra felterjeszt a honvédelmi miniszternek.
(5) A HM GTF – a jóváhagyott EFA alapján – 2011. június 6-ig az erőforrás-tervező szervezetek részére kiadja az erőforráskereteket a NET-tervezetek összeállítása érdekében.
(6) A feladattervező szervezetek az erőforrás-tervező
szervezetekkel együttműködésben végrehajtják a tervidőszakra vonatkozó forráskorlátokon alapuló tervezést. Az
erőforrás-tervező szervezetek a pontosított nagybani tervezőtáblázataikat (NET-tervezeteiket) – a 7. § (2) és
(6) bekezdéseivel összhangban – 2011. június 21-ig megküldik a HM GTF részére.
(7) A HM VGHÁT és a HVKFh az alárendeltségükbe
tartozó tervező szervezetek felé intézkednek a forráskorlátok közötti tervezés során azonosított problémák vonatkozásában vertikális és horizontális egyeztetések lefolytatására. Az egyeztetések során nem kezelhető, felső szintű
döntést igénylő kérdésekről a HM VGHÁT és a HVKFh
összefoglaló szakterületi jelentést készíttetnek, melyet
2011. június 28-ig megküldenek a HM VTF részére.
(8) A HM VTF az összefoglaló szakterületi jelentést, a
HM GTF pedig a tárca NET-tervezetét a HM VTB elé terjeszti. A HM VTB ülésen a forráskorlátokból adódó és az
egyes szakterületeken jelentkező döntést igénylő kérdések
– a döntéshez szükséges javaslatokkal és megvalósíthatósági változatokkal együtt – kerülnek előterjesztésre.
(9) A HM GTF az NGM által kiadott Tervezési Körirat
rendelkezései alapján véglegesíti a HM tárca NET-jét és
annak felső szintű jóváhagyását követően – külön HM utasításban szabályozott eljárás szerint, a tervező szervezetek
adatszolgáltatása alapján – összeállítja a tárca költségvetési javaslatát, melyet felterjeszt a honvédelmi miniszternek
jóváhagyásra.
(10) A HM GTF az NGM részére benyújtott költségvetési javaslat alapján pontosítja a NET-et, majd a részletes
erőforrás-tervezés végrehajtása céljából 2011. szeptember
5-ig megküldi a tervezési keretszámokat az erőforrás-tervező szervezetek részére.
(11) A feladattervező szervezetek kidolgozzák a rövid
távú terv feladatcsoportjainak tartalmát és 2011. szeptember 30-ig megküldik a HM VTF-re.
(12) Az erőforrás-tervező szervezetek végrehajtják a
részletes erőforrás-tervezést és a kitöltött részletes erőforrás-tervező táblázatokat 2011. szeptember 30-ig megküldik a HM GTF részére. A HM GTF az adatszolgáltatások
alapján összeállítja az adatbázis formátumú RET-et.
(13) A HM VTF 2011. október 28-ig összeállítja a rövid
távú tervet, majd a HM VTB állásfoglalásával jóváhagyásra felterjeszti a honvédelmi miniszternek.
(14) A HM VTF a jóváhagyott rövid távú tervet elektronikus adathordozón 2011. december 9-ig megküldi a 2. §
a) és b) pontjaiban meghatározott szervezeteknek, amely
szervezetek azt a tervezési és utaltsági rend szerint az alárendelt szervezeteik részére kivonatolt formában továbbküldik.
(15) A 2012. évre vonatkozó költségvetési törvény elfogadását követően a HM GTF az erőforrás-tervező szervezetek bevonásával szükség szerint pontosítja a RET-et.
6. Záró rendelkezés 9. § Ez az utasítás a közzétételt követő napon lép hatályba és
2012. március 31-én hatályát veszíti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
22/2011. (III. 30.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság folyamatban lévő ügyekben alkalmazandó jogszabály alkotmányellenességének megállapítására irányuló bírói kezdeményezések tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének
a fizetőparkolók működésének és igénybevételének rendjéről szóló 28/1996. (VI. 27.) rendelete 2010. július 1. napjáig
hatályos 12. § (2) bekezdésének második mondata alkotmányellenes volt, ezért az a Szombathelyi Városi Bíróság
11.P.20.115/2009., 14.P.21.136/2008., 18.P.21.071/2010. és 1.G.40.008/2010. szám alatti pereiben nem alkalmazható.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A Szombathelyi Városi Bíróság négy bírája az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) 38. §-a alapján – az előttük folyamatban lévő eljárás felfüggesztése mellett – fordultak az Alkotmánybírósághoz,
és kérték Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének a fizetőparkolók működésének és
igénybevételének rendjéről szóló 28/1996. (VI. 27.) rendelete (a továbbiakban: Ör.) 12. § (2) bekezdésének második
mondata alkotmányellenességének megállapítását, valamint a konkrét ügyekben való alkalmazásának kizárását.
Az indítványok azt kifogásolták, hogy a támadott szabály előírása értelmében a kiszabott parkolási díj (pótdíj)
megfizetésért az országos gépjármű nyilvántartásban szereplő tulajdonos (üzembentartó) tartozik felelősséggel.
Három indítványozó bíró szerint ez a rendelkezés nem felel meg az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből levezetett
jogbiztonság követelményének, mert a személygépkocsi korábbi tulajdonosának felelőssége akkor is fennáll, ha
a részére előírt valamennyi – különösen a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 33. §
(1) bekezdés a) pontja szerinti – jogszabályi kötelezettségének eleget tesz, azonban a tulajdonjog átírása a vevőnek
felróhatóan marad el. Három indítványozó szerint az eladó a gépjárműnek a jogosulatlan parkolás időpontjában már
nem tulajdonosa figyelemmel arra, hogy a tulajdonjog a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 117. §
(2) bekezdése alapján a gépjármű vevőjére már átszállt. Ezen indítványozók szerint a jogbiztonságot sérti az eladó
felelősségének megállapítása, amiért az új tulajdonosnak felróható okból elmarad a tulajdonjog átírása.
Mind a négy indítványozó úgy véli, hogy az Ör. kifogásolt szabálya a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény
(a továbbiakban: Kkt.) 15. § (4) bekezdésével [amely az indítványok alapjául szolgáló peres eljárásokban vitássá tett
jogviszonyok keletkezésekor úgy rendelkezett, hogy az (1) bekezdésben, továbbá a 33/A. § szerinti használati díj vagy
pótdíj, valamint pótdíj megfizetéséről a gépjármű tulajdonosa (üzemben tartója) gondoskodik] ellentétesen
határozza meg a parkolási díj (pótdíj) fizetésére kötelezett személyt, ami sérti az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében
foglalt követelményt.
Mivel az indítványok az Ör. ugyanazon rendelkezésének alkotmányosságát lényegében egyező indokokkal vitatták,
ezért az Alkotmánybíróság az indítványokat az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről
 szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 28. §
(1) bekezdése alapján egyesítette, és egy eljárásban bírálta el.
Az Alkotmánybíróság eljárása során beszerezte Szombathely Megyei Jogú Város Közgyűlésének véleményét.
II. 1. Az indítványokban felhívott alkotmányi rendelkezések:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
„44/A. § (2) A helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes más
jogszabállyal.”
2. A Kkt. indítvány benyújtásakor hatályos rendelkezései:
„15. § (1) A miniszter – rendeletben – meghatározott járművek közlekedését a közút kezelőjének hozzájárulásához és
díj fizetéséhez kötheti.
(...)
(4) Az (1) bekezdésben, továbbá a 33/A. § szerinti használati díj vagy útdíj, valamint pótdíj megfizetéséről a gépjármű
tulajdonosa (üzemben tartója) gondoskodik.”
3. Az Ör. kifogásolt rendelkezése:
„12. § (2) (...) A kiszabott parkolási díj (pótdíj) megfizetéséért az országos gépjármű nyilvántartásban szereplő
tulajdonos (üzembentartó) tartozik felelősséggel. (...)”
4. Az Ör. hatályos rendelkezése:
„12. § (2) (...) A kiszabott parkolási díj (pótdíj) megfizetéséért a gépjármű üzembentartója tartozik felelősséggel. (...)
III. Az indítványok az alábbiak szerint megalapozottak.
1. Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy az Ör. támadott rendelkezését 2010. július 1-jei hatállyal
módosította a Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének a fizetőparkolók működésének és
igénybevételének rendjéről szóló 28/1996. (VI. 27.) önkormányzati rendelete módosításáról szóló 19/2010. (VI. 23.)
önkormányzati rendelete, így az az indítványok elbírálásakor már nincsen hatályban. Az Alkotmánybíróság hatályon
kívül helyezett jogszabályi rendelkezés alkotmányosságának vizsgálatát kizárólag akkor végzi el, ha annak
alkalmazhatósága is eldöntendő kérdés (335/B/1990. AB határozat, ABH 1990, 261, 262.). A konkrét normakontroll két
esetében, az Abtv. 38. § (1) bekezdésében foglalt bírói kezdeményezés és a 48. § szerinti alkotmányjogi panasz alapján
– mivel ilyenkor alkalmazási tilalom kimondására van lehetőség – az Alkotmánybíróság a már nem hatályos
rendelkezés alkotmányellenességét is vizsgálja [10/1992. (II. 25.) AB határozat, ABH 1992, 72, 76.]. A jelen ügyben
az indítványok az Abtv. 38. § (1) bekezdés alapján bírók által kezdeményezett konkrét utólagos normakontrollnak
minősülnek, ezért az Alkotmánybíróság az Ör. támadott rendelkezésének alkotmányosságát érdemben megvizsgálta.
2. Bár az indítványok csupán az Ör. meghatározott rendelkezése tekintetében állították a más jogszabállyal fennálló
ellentétet, az Alkotmánybíróság – eddigi gyakorlatának megfelelően, az indítványokban foglaltakat kiterjesztően
értelmezve – szélesebb összefüggésben vizsgálta az alkotmányossági aggályokat. [3/1992. (I. 23.) AB határozat, ABH
1992, 329, 330.; 26/1995. (V. 15.) AB határozat, ABH 1995, 123, 124.; 2/1998. (II. 4.) AB határozat, ABH 1998, 41, 46.;
16/1998. (V. 8.) AB határozat, ABH 1998, 140, 153.; 5/1999. (III. 31.) AB határozat, ABH 1999, 75, 77.; 67/2006. (XI. 29.) AB
határozat, ABH 2006, 971, 978.; 103/2008. (VII. 11.) AB határozat, ABH 2008, 1437, 1439.]
Az Ör. megalkotásakor hatályos bevezető része szerint az Ör. alapjául fekvő jogszabályi felhatalmazás a Kkt. 15. §
(2) bekezdése és a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 16. § (1) bekezdése volt.
Az Alkotmánybíróság – a jelen ügyben is irányadónak tekintett – 109/2009. (XI. 18.) AB határozatában (a továbbiakban:
Abh.) megállapította a közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) 15. § (3) bekezdésének [amelynek
szövege megegyezett az Ör. megalkotásakor hatályos Kkt. 15. § (2) bekezdésével], az Ötv. 63/A. § h) pontjának,
Budapest főváros közigazgatási területén a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás díjáról
és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályairól szóló 24/2009. (V. 11.) Főv. Kgy. rendelet (a továbbiakban: Ör.2.),
valamint az Ör.2. megalkotása előtt hatályos parkolási tárgyú fővárosi közgyűlési rendeletek egyes rendelkezései
alkotmányellenességét, továbbá mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség orvoslására hívta fel
a törvényhozót (ABH, 2009, 941–942.).
2.1. Az Abh.-ban az Alkotmánybíróság 2010. június 30. napjával azért semmisítette meg a Kkt. 15. § (3) bekezdésében és
az Ötv. 63/A. § h) pontjába foglalt jogalkotási felhatalmazást, mert azok ellentétesek voltak az Alkotmány 2. §
(1) bekezdéséből levezethető jogbiztonság követelményével. Az Alkotmánybíróság döntését egyrészt azzal indokolta,
hogy a parkolási tárgyú jogszabályalkotásra adott felhatalmazó rendelkezések, amelyek az Alkotmány 58. §
(1) bekezdésébe foglalt alapjog, a helyváltoztatás szabadsága, továbbá az Alkotmány 9. § (1) bekezdésére
visszavezethető szerződési szabadság, mint alkotmányos jog korlátozását tették lehetővé, nem kellően pontosan
határolták körül a díjmegállapítás kereteit, szempontjait, korlátait, másrészt azzal, hogy a felhatalmazó rendelkezések
nem voltak tekintettel a helyi önkormányzatok díjmegállapításban fennálló gazdasági érdekeltségére, sem pedig
az önkormányzatok árhatósági funkciójára, amely a közszolgáltatást igénybe vevő fogyasztók érdekeinek védelmét
szolgálta volna (ABH 2009, 941, 962.).
Ahogyan az Abh. kifejtette, „[a] vizsgált felhatalmazó rendelkezések delegálják a jogalkotás lehetőségét – és
kötelezettségét – a közút kezelőként is eljáró képviselő-testületre. A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 15. §
(1) bekezdése szerint »[a] végrehajtási jogszabály alkotására adott felhatalmazásban meg kell határozni
a felhatalmazás jogosultját, tárgyát és kereteit (...)«. Az Alkotmánybíróság eddigi gyakorlatában a jogállamiság elve
alapján értelmezte a közhatalom gyakorlásának korlátait, kereteit, és a közhatalom gyakorlásának tekintette
a jogalkotást is. Elvi jelentőségű megállapítása szerint »[a] jogállamiság egyik alapvető követelménye, hogy
a közhatalommal rendelkező szervek a jog által meghatározott szervezeti keretek között, a jog által megállapított
működési rendben, a jog által a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között
fejtik ki a tevékenységüket« [56/1991. (XI. 8.) AB határozat, ABH 1991, 454, 456.]. Ugyancsak a jogállamiság
alkotmányos elve követeli meg azt, hogy »ha törvény valamely alkotmányos, illetőleg törvényben szabályozott jog
korlátozására ad jogalkotási felhatalmazást valamely közigazgatási szervnek, a törvénynek meg kell határoznia
a jogalkotási hatáskör terjedelmét, annak korlátait is« [6/1999. (IV. 21.) AB határozat, ABH 1999, 90, 94.,
(a továbbiakban: Abh.1.); 19/2004. (V. 26.) AB határozat, ABH 2004, 321, 353–354.; 21/2006. (V. 31.) AB határozat, ABH
2006, 333, 337.].” (ABH 2009, 941, 960.)
2.2. Ezt követően az Alkotmánybíróságnak az Abh.-ban döntenie kellett arról is, hogy a Kkt. 15. § (3) bekezdésének és
az Ötv. 63/A. § h) pontjának megsemmisítése érinti-e azoknak a – felhatalmazó rendelkezésen alapuló, közterületen
 való várakozás tárgykörében alkotott – önkormányzati rendeleteknek az érvényességét, amelyeket az indítványok
támadtak. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy önmagában a felhatalmazó rendelkezés hatályon kívül
helyezése nem okozza szükségképpen a felhatalmazáson alapuló (az ügyben: önkormányzati képviselő-testületi)
szabályozás alkotmányellenességét. Ha a felhatalmazó jogalkotó közhatalma teljességének birtokában járt el, akkor
a felhatalmazó rendelkezés későbbi sorsa nem befolyásolja a rá alapított jogszabályok sorsát. Amennyiben azonban „e
jogalkotói hatáskor csorbát szenvedett, úgy annak delegálására nem kerülhet sor alkotmányosan.” A testület
megállapította, hogy a közterületen való várakozás tárgyában hozott önkormányzati rendeletek nem „helyi
közügyben”, hanem delegált jogkörben való önkormányzati jogalkotás eredményeként jöttek létre.
Következésképpen, mivel a felhatalmazói jogkör gyakorlására alkotmányellenesen került sor, és a vizsgált
önkormányzati rendeletek felhatalmazáson alapuló hatáskörben születtek, a felhatalmazó jogszabály
alkotmányellenessége kihat a felhatalmazáson alapuló szabályok alkotmányosságára is. Az Alkotmánybíróság ezért
megsemmisítette az Ör.2.-t, és alkalmazási tilalmat állapított meg az Ör.2. előtt hatályban volt, azonos tárgyú fővárosi
közgyűlési rendeletek bírói kezdeményezésekkel támadott szakaszaira, egyúttal alkotmányellenes mulasztás miatt
a parkolás teljes körű, immár alkotmányos szabályozásának megalkotására hívta fel a jogalkotót.
2.3. Az Abh.-ban foglalt jogalkotási kötelezettségének tett eleget az Országgyűlés a közterületi parkolás jogi feltételeinek
megteremtése érdekében a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény módosításáról szóló 2010. évi
XLVI. törvényben (a továbbiakban: Tv.1.), és a közterületi parkolás jogi feltételeinek megteremtése érdekében a közúti
közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény, valamint a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény
módosításáról szóló 2010. évi XLVII. törvényben (a továbbiakban: Tv.2.). E törvényi rendelkezések elfogadását
követően módosult az Ör. jogalkotói felhatalmazásra utaló bevezető része és egyéb szabályai.
3. Az indítványokban támadott, delegált jogalkotási hatáskörben született Ör. támadott rendelkezése – az Abh.-ban
alkotmányellenesnek ítélt Ör.2.-höz és az Ör.2. előtt hatályban volt azonos tárgyú fővárosi közgyűlési rendeletek
támadott szabályaihoz hasonlóan – nem rendelkezett az Alkotmánynak megfelelő törvényi felhatalmazással annak
megalkotásakor. Az Alkotmánybíróság hasonló megállapításra jutott a 137/2010. (VII. 8.) AB határozatában [a Miskolci
Megyei Jogú Város Önkormányzatának a fizető parkolási rendszerről szóló 31/2004. (IX. 29.) számú rendelete
alkotmányossági vizsgálata során (ABK, 2010, július, 905.)], továbbá 180/2010. (X. 20.) AB határozatában, amelyben
Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzatának a fizetőparkolók üzemeltetéséről szóló 25/1999. (X. 29.)
önkormányzati rendelete alkotmányellenességét állapította meg (ABK 2010. október, 1145.).
Az Ör. bevezető része ugyan a Kkt. 15. § (2) bekezdését jelöli meg az egyik felhatalmazó rendelkezésként, ám annak
az önkormányzati rendelet megalkotásakor hatályos szövege megegyezik az Abh.-ban alkotmányellenesnek ítélt Kkt.
15. § (3) bekezdésével. Ebből következően a Kkt. eltérő időállapotokban eltérő számozású, de azonos tartalmú
jogszabályhelyébe foglalt jogalkotási felhatalmazás sem volt alkotmányos alapja a bírói kezdeményezések által
kifogásolt Ör.-beli szabály létrehozásának. Mivel az Ör. támadott szabályának alkotmányosságára is kihatott
a felhatalmazó norma alkotmányellenessége, így annak alkotmányellenességét az Alkotmánybíróság megállapította.
Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy Szombathely Megyei Jogú Város képviselő- testülete az Ör. megalkotását
az Ötv. 16. § (1) bekezdésére is alapította, amely a rendelet-alkotási jogkört a törvény által nem szabályozott helyi
társadalmi viszonyok, illetve törvény rendelkezéseinek végrehajtása körében teszi lehetővé. Figyelemmel az Abh.-ban
foglalt azon megállapításaira, hogy a parkolás önkormányzati szabályozása nem minősül helyi közügynek, illetve arra,
hogy az Ör. megalkotásakor nem voltak alkotmányosak a parkolásra vonatkozó szabályok meghatározására
vonatkozó törvényi felhatalmazások, így e tekintetben az Ötv. rendelkezése nem volt releváns az alkotmányossági
felülvizsgálat során.
4. Tekintettel arra, hogy az Ör. támadott szabályának alkotmányosságára is kihatott a felhatalmazó norma
alkotmányellenessége, az Alkotmánybíróság – a fentiek szerint –megállapította az indítványokban támadott
jogszabályi rendelkezés alkotmányellenességét. Ezen felül, mivel nem hatályos normáról van szó,
az alkotmányellenesség folytán – élve az Abtv. 43. § (4) bekezdésében foglalt felhatalmazással, figyelemmel
a jogbiztonság követelményére – az Alkotmánybíróság a bírói kezdeményezéseknek az alkalmazási tilalom
tekintetében is helyt adott, és kizárta annak alkalmazhatóságát a rendelkező részben megjelölt peres eljárásokban.
Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy bár – eddigi gyakorlatának megfelelően, az indítványokban foglaltakat
kiterjesztően értelmezve – szélesebb összefüggésben vizsgálta az alkotmányossági aggályokat, – az erre vonatkozó
indítvány hiánya mellett – azért nem állapította meg az Ör. egészének alkotmányellenességét, mivel a Tv.1. és Tv.2.
hatálybalépését követően Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzatának Közgyűlése módosította – többek
között – az Ör. megalkotására felhatalmazó jogszabályi rendelkezéseket tartalmazó Ör.-beli bevezető részt.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét az alkotmányellenesség
megállapítására tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. március 28. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
64/2016. (III. 8.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Eperjes Károlyt 2016. március 14. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. február 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
45/2015. (IX. 18.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériuma Biztonsági Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, illetve a Nemzeti
Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet
58. § (1) bekezdésében foglaltak alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya az Emberi Erőforrások Minisztériumára terjed ki.
2. § Az Emberi Erőforrások Minisztériuma minősített adatok védelméről szóló biztonsági szabályzatát (a továbbiakban:
Szabályzat) a Mellékletben foglaltak szerint állapítom meg.
3. § A Szabályzatot az érintettek közvetlenül kapják meg.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a minősített adat védelméről szóló biztonsági szabályzatról szóló 6/2014. (I. 31.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
26/2018. (VII. 3.) MNB rendelete 500 forintos címletű bankjegyek bevonásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank
a) az  1956-os magyar forradalom és szabadságharc 50. évfordulója alkalmából 500 forintos címletű bankjegy
kibocsátásáról szóló 18/2006. (X. 16.) MNB rendelettel kibocsátott, valamint az 1956-os magyar forradalom és
szabadságharc 50. évfordulója alkalmából 500 forintos címletű bankjegy kibocsátásáról szóló 18/2006. (X. 16.)
MNB rendelet 4. § (2) bekezdésében meghatározott 500 forintos címletű bankjegyeket és
b) az  új biztonsági elemmel ellátott 500 forintos címletű bankjegy kibocsátásáról szóló 4/2009. (II. 14.)
MNB rendelettel kibocsátott 500 forintos címletű bankjegyet
a forgalomból bevonja.
 (2) A bevonás határnapja: 2019. október 31.
2. § Hatályát veszti
1. az  1956-os magyar forradalom és szabadságharc 50. évfordulója alkalmából 500 forintos címletű bankjegy
kibocsátásáról szóló 18/2006. (X. 16.) MNB rendelet,
2. az  új biztonsági elemmel ellátott 500 forintos címletű bankjegy kibocsátásáról szóló 4/2009. (II. 14.)
MNB rendelet. 3. § Ez a rendelet 2019. október 31-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
12/2018. (VII. 3.) AM rendelete az Észak-dunántúli Vadgazdálkodási Táj vadgazdálkodási tájegységeinek vadgazdálkodási tervéről.
A vad védelméről, a  vadgazdálkodásról, valamint a  vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény 100.  § (1)  bekezdés a)  pont
4. alpontjában, valamint c) pont 2. alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 79. § 12. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az 501. számú Hanság-mosoni, az  502. számú Vas-soproni-síksági, az  503. számú Alpokaljai, az  504. számú
Rába-menti-Kemenesháti, az  505. számú Zalai-dombsági, az  506. számú Zala-kisbalatoni, az  507. számú Bakonyi,
az 508. számú Marcal-medencei, az 509. számú Bakonyalja-Komáromi, az 510. számú Vértes-hegységi, az 511. számú
Velencei, az  512. számú Dunazugi, valamint az  513. számú Balaton-felvidéki vadgazdálkodási tájegység
(a továbbiakban együtt: Észak-dunántúli Vadgazdálkodási Táj) tájegységi vadgazdálkodási terve
a) vad élőhelyének általános jellemzését az 1. melléklet,
b) egyes vadfajok állományának leírását a 2. melléklet,
c) vadállomány-szabályozásának irányelveit, az  egyes vadfajok szerint fenntartandó legkisebb vadlétszámot
(törzsállomány), valamint az élőhelyet még nem veszélyeztető legmagasabb vadlétszámot a 3. melléklet,
d) vadgazdálkodási tájegységi trófeabírálat irányelveit a 4. melléklet,
e) természet- és tájvédelmi előírásait védett természeti területen az 5. melléklet,
f ) hosszú távú természetvédelmi céljait a 6. melléklet
tartalmazza.
2. § A vadgazdálkodásért felelős miniszter az 1–6. melléklet, továbbá az azok tervezéséhez felhasznált vadgazdálkodási
alapadatok, az  azokat bemutató grafikonok és térképek, valamint azok szöveges értékelésének egységes
szerkezetben történő megjelenését a rendelet hatálybalépését követő 60 napon belül az Országos Vadgazdálkodási
Adattár honlapján biztosítja.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
244/2017. (VIII. 28.) Korm. rendelete a Hungary Helps Programról.
A Kormány
a nemzetközi fejlesztési együttműködésről és a  nemzetközi humanitárius segítségnyújtásról szóló 2014.  évi XC.  törvény 16.  §
(1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A rendelet hatálya a Hungary Helps Program (a továbbiakban: Program) keretében nyújtott, a nemzetközi fejlesztési
együttműködésről és a nemzetközi humanitárius segítségnyújtásról szóló 2014. évi XC. törvényben (a továbbiakban:
NEFE  törvény) meghatározott pénzbeli és tárgyi támogatásokra, így különösen adományokra és technikai
segítségnyújtásra terjed ki.
(2) A  rendelet hatálya azokra a  nem a  Kormány által, tárgyi támogatás formájában nyújtott adományokra is kiterjed,
amelyek célba juttatásához Magyarország valamely külképviseletének közreműködését veszik igénybe, ha
a) ahhoz az adományozó hozzájárul, és
b) a  külpolitikáért felelős miniszter úgy ítéli meg, hogy az  Magyarország érdekei szempontjából nem
kockázatos.
 (3) E rendelet hatálya nem terjed ki
a) a katonai célú támogatásokra,
b) a békefenntartói és terrorellenes szolgáltatásokra, valamint
c) a külhoni magyarok oktatási és kulturális programjaival, valamint a külhoni magyarok kulturális és anyanyelvi
identitását erősítő és fejlesztő programokkal és fejlesztésekkel összefüggő támogatásokra.
2. § E rendelet alkalmazásában csomagolás a  csomagolásról és a  csomagolási hulladékkal kapcsolatos
hulladékgazdálkodási tevékenységekről szóló 442/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés 1. pontja szerinti
fogalom.
3. § (1) A  támogatást nyújtó a  pénzbeli támogatásból megvalósuló beruházás helyszínén, jól látható tájékoztató tábla
felállításáról a támogatás kedvezményezettjével megállapodik.
(2) Az (1) bekezdést nem kell alkalmazni az adományozó levél útján nyújtott adományból megvalósuló beruházásra.
 (3) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztató táblának egyértelmű utalást kell tartalmaznia a Programra.
 (4) Tárgyi támogatás esetén a támogatás kedvezményezettje gondoskodik a Program védjegyének
a) a tárgyon,
b) a tárgy csomagolásán, illetve
c) a tárgy szállítóeszközén
történő elhelyezéséről.
(5) Technikai segítségnyújtás esetén a támogatás kedvezményezettje gondoskodik
a) a Program védjegyének a technikai segítségnyújtás során történő használatáról, valamint
b) a technikai segítségnyújtással kapcsolatos tájékoztató tevékenység során a Programra való utalásról.
(6) A Program megjelenésének egységes formai követelményeit, arculati elemeit, valamint a „Hungary Helps” védjegy
használatára vonatkozó részletes szabályokat a Program arculati kézikönyve tartalmazza.
4. § A külpolitikáért felelős miniszter a  NEFE törvény szerinti, a  költségvetési támogatással megvalósuló nemzetközi
fejlesztési együttműködési és nemzetközi humanitárius segítségnyújtási tevékenységekről nyilvánosan
hozzáférhető adatbázisban köteles feltüntetni azt, ha egy tevékenység e rendelet hatálya tartozik.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
31/2005. (XII. 22.) OM rendelete a nevelési-oktatási intézmények névhasználatáról.
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
(a továbbiakban: közoktatásról szóló törvény) 94. §-ának
(1) bekezdés b) alpontjában foglalt felhatalmazás alapján
– szakképzés tekintetében a szakképesítésért felelős miniszterekkel egyetértésben – a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya – fenntartóra tekintet nélkül – kiterjed
a) a nevelési-oktatási intézményekre,
b) a nevelési-oktatási feladatot is ellátó többcélú intéz
ményekre,
c) a külföldön működő magyar nevelési-oktatási intéz
ményekre (a továbbiakban az a)–c) pont alattiak együtt:
intézmény).
(2) E rendelet alkalmazásában:
a) egyedi elnevezés: személy neve, illetőleg olyan kife
jezés, jel, jelölés vagy mozaikszó, amely az intézmény hivatalos nevében az első helyen áll és elősegíti az intézmény azonosítását, más, azonos vagy hasonló tevékenységű intézménytől való megkülönböztetését;
b) hivatalos név: az az egyedi, megkülönböztetésre alkalmas és az ellátott feladatokat tükröző jogszabály szerinti megnevezésekből álló elnevezés, amely kifejezi azt a
tevékenységet, amelyre az adott intézményt létrehozták;
c) rövid név: a többcélú intézmény hivatalos nevéből
képzett olyan kifejezés, amely tartalmazza az egyedi megnevezést vagy annak egy rövidebb változatát és
ca) azokat a jogszabály szerinti kifejezéseket, amelyek
leginkább meghatározzák az intézmény feladatát, vagy
cb) azt a jogszabály szerinti megnevezést, amelyből
egyértelműen megállapítható az a feladatellátás, amelynek
keretében a tanuló képesítést, végzettséget szerzett;
d) rövidített név: a hivatalos névből képzett olyan megnevezés, amelyet kizárólag az elektronikus nyilvántartás
és ügyintézés során lehet használni és legfeljebb 32 karakter hosszú.
2. § (1) A nevelési-oktatási intézmény jogszabály szerinti
megnevezése:
a) óvoda,
b) általános iskola,
c) szakiskola,
d) gimnázium,
e) szakközépiskola,
f) alapfokú művészetoktatási intézmény,
g) speciális szakiskola,
h) készségfejlesztő speciális szakiskola,
i) előkészítő szakiskola,
j) diákotthon,
k) kollégium.
(2) A közoktatásról szóló törvény 20. §-ának (2) bekezdésében meghatározott feladatokat ellátó intézmény hivatalos nevének meghatározása az (1) bekezdés a)–e) és
g)–k) pontjai szerinti megnevezésekkel történik.
(3) A nevelő és oktató munkához kapcsolódó, nem közoktatási tevékenységre létrehozott többcélú intézmény hivatalos nevében fel kell tüntetni a nem közoktatási tevékenységre létrehozott intézményegység jogszabály szerinti nevét, továbbá az ellátott feladatok alapján a következő
megnevezést:
a) egységes pedagógiai szakszolgálat,
b) gyógypedagógiai tanácsadó, korai fejlesztő és gon
dozó központ,
c) tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitá
ciós bizottság, országos szakértői és rehabilitációs bizottság, d) nevelési tanácsadó,
e) logopédiai intézet,
f) továbbtanulási, pályaválasztási tanácsadó,
g) konduktív pedagógiai intézmény,
h) egységes gyógypedagógiai módszertani intézmény,
i) egységes konduktív pedagógiai módszertani intéz
mény,
j) pedagógiai-szakmai szolgáltató intézmény (különö sen pedagógiai kabinet, pedagógiai szolgáltató intézet, pedagógiai intézet, pedagógiai-szakmai szolgáltató intézet),
k) központi műhely. (4) A közoktatásról szóló törvény 33. § (5), illetőleg
(12) bekezdése alapján létrehozott intézmény hivatalos
neve általános művelődési központ, illetőleg egységes
gyógypedagógiai módszertani intézmény vagy egységes
konduktív pedagógiai módszertani intézmény.
(5) Az intézmény hivatalos elnevezésekor szakiskola és
szakközépiskola helyett szakképző iskola, speciális szakiskola és készségfejlesztő speciális szakiskola helyett speciális szakiskola, gimnázium és szakközépiskola helyett
pedig középiskola megnevezés is alkalmazható.
(6) Ha az iskolai oktatás – részben vagy egészben – a
nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén, illetőleg más idegen nyelven folyik, az intézmény nevét két nyelven, magyarul és a nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén, illetőleg magyarul és más idegen nyelven kell meghatározni.
(7) A felsőoktatási intézmény által fenntartott gyakorló
nevelési-oktatási intézmény hivatalos nevében meg kell
határozni a fenntartó szervet is (például: „...Egyetem Gyakorló Óvodája és Általános Iskolája”).
(8) A közoktatásról szóló törvény 23. §-ának (1) bekezdése és a 86. §-ának (5) bekezdése alapján működő intézmények névhasználatát az oktatási miniszter engedélyezi.
Az intézmények egyedi elnevezése 3. § (1) A fenntartó az intézményét – a közoktatásról szóló
törvény 102. §-ának (3) bekezdésében foglaltakra figyelemmel – egyedi, megkülönböztetésre alkalmas elnevezéssel látja el.
(2) Egyedi elnevezésként adható – külön jogszabályokban meghatározottak szerint –
a) kiemelkedő tevékenysége alapján ismert személy
neve, b) tárgynév,
c) földrajzi név,
d) székhely-település neve,
e) közterület neve,
f) fenntartó neve,
g) egyéb megkülönböztető megnevezés.
(3) A szakképző intézmények nevében megkülönböztető elnevezésként feltüntethető a nemzetgazdaságnak az az
ága, amelynek keretében az iskolai oktatás folyik.
(4) Nemzeti, etnikai kisebbségi nevelést-oktatást biztosító intézmény az adott kisebbség körében ismert személy
nevét is felveheti, a kisebbségi nyelvhelyességi követelmények figyelembevételével.
A névhasználat 4. § (1) Az intézmény a címtábláján, a nyomtatványain, és a
körbélyegzőin az alapító okiratában meghatározott hivatalos nevét használja.
(2) Az intézmény a címtábláján és a körbélyegzőin – akkor is, ha az intézmény nevének nem része – fel kell tüntetni a székhely település nevét. Nemzeti, etnikai kisebbségi nevelést, oktatást biztosító intézmény székhelyének a
neve a nemzetiség nyelvén is feltüntethető, amennyiben a
településnek van ilyen neve.
(3) A többcélú intézmény az 1. § (2) bekezdésének
ca) pontja szerint meghatározott rövid nevet – a (4) bekezdésben meghatározottak kivételével – használhatja az
intézmény által kiadott, a működése, ügyintézése során
keletkezett iratokon.
(4) A többcélú intézménynek az 1. § (2) bekezdésének
cb) pontja szerinti rövid neve a tanuló képesítését, végzettségét bizonyító okiratokban, valamint az ezek kiállításának alapjául szolgáló dokumentumokban alkalmazható.
(5) A rövidített név külön jogszabályokban meghatározottak szerint, különösen a közoktatás információs rendszerében, a diákigazolványon használható.
(6) Az intézmény tagintézménye kiegészítő megkülönböztető megjelölést használhat (például: Németh László
Általános Iskola Kossuth téri tagintézménye, Napsugár
Óvoda 1. számú tagintézménye).
(7) Az általános művelődési központ, egységes gyógypedagógiai módszertani intézmény és egységes konduktív
pedagógiai módszertani intézmény okiratain az alapító okiratban meghatározottak alapján kell feltüntetni azt az intézményegységet, amelynek feladatkörében az irat keletkezett (például: Általános Művelődési Központ Óvodája,
Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény Általános Iskolája).
Záró rendelkezések 5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a művelődési intézmények nevéről, elnevezéséről és névhasználatáról szóló
9/1989. (IV. 30.) MM rendelet, az egyes művelődési és oktatási jogszabályok módosításáról szóló 15/1991. (X. 3.)
MKM rendelet 19. §-a és a 17/1994. (VII. 29.) MKM rendelet 2. és 3. §-a, valamint a 2005/2006. tanév rendjéről
szóló 11/2005. (IV. 8.) OM rendelet 8. §-a (1) bekezdésének b), c) pontja és (3), (4) bekezdése.
(2) E rendelet hatálybalépésekor már működő intézmények esetén a fenntartó – az e rendeletben meghatározottak
alapján – a névhasználat tekintetében 2007. július 1-jéig
felülvizsgálja, szükség esetén módosítja az intézmény alapító okiratát és megküldi a jogszabályokban meghatározott szervek részére.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


text:
9/2011. (III. 10.) KüM határozata a Magyar Köztársaság és Bosznia és Hercegovina között a társadalombiztosításról és a szociális biztonságról szóló Egyezmény végrehajtására szolgáló, Szarajevóban 2008. június 12-én aláírt Igazgatási Megállapodás kihirdetéséről szóló 63/2009. (III. 31.) Korm. rendelet 2–3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 63/2009. (III. 31.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2009. március 31-i, 41. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság és
Bosznia és Hercegovina között a társadalombiztosításról és a szociális biztonságról szóló Egyezmény végrehajtására szolgáló,
Szarajevóban 2008. június 12-én aláírt Igazgatási Megállapodás 17. cikk második mondata az alábbiak szerint rendelkezik
a hatálybalépésről: „Az Igazgatási Megállapodás az Egyezménnyel azonos napon lép hatályba, és az Egyezménnyel azonos ideig marad
hatályban.” A Magyar Köztársaság és Bosznia és Hercegovina között a társadalombiztosításról és a szociális biztonságról szóló
Egyezmény hatálybalépésének napja, a 18/2009. (IV. 28.) KüM határozat alapján: 2009. augusztus 1.
Az Igazgatási Megállapodás hatálybalépésének napja: 2009. augusztus 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 63/2009. (III. 31.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyar Köztársaság és Bosznia és Hercegovina között a társadalombiztosításról és a szociális biztonságról szóló
Egyezmény végrehajtására szolgáló, Szarajevóban 2008. június 12-én aláírt Igazgatási Megállapodás kihirdetéséről
szóló 63/2009. (III. 31.) Korm. rendelet 2–3. §-ai 2009. augusztus 1-jén, azaz kétezer-kilenc, augusztus elsején hatályba
léptek. Martonyi János s. k.,
külügyminiszter