text:
45/2008. (XII. 31.) PM rendelete a hitelintézetek által a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete részére szolgáltatandó adatok köréről és az adatszolgáltatás módjáról.
A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló
1996. évi CXII. törvény 235. § (2) bekezdésének g) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § g) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § A hitelintézet és az Európai Unió másik tagállamában
vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban székhellyel rendelkező hitelintézet magyarországi fióktelepe (a továbbiakban: fióktelep)
a rendszeres helyszínen kívüli felügyeleti ellenőrzés érdekében az e rendeletben foglaltak szerint felügyeleti jelentést készít, amelyet megküld a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) részére.
2. § (1) A hitelintézet és a fióktelep a felügyeleti jelentését a
mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal és formában, a titokvédelmi rendelkezések megtartásával köteles elkészíteni és a Felügyelet részére megküldeni. A felügyeleti jelentések elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok képezik. A felügyeleti jelentésről a
Felügyelet honlapján módszertani útmutatót tesz közzé.
(2) Az e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettséget a Felügyelet által meghatározott elektronikus formában, minősített vagy fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátva (a továbbiakban: elektronikus úton) a Felügyelet Kihelyezett Adatküldő Program rendszerén (a továbbiakban: adatfogadó rendszer) keresztül kell teljesíteni.
(3) A Felügyelet a (2) bekezdés szerinti kötelezettséget akkor tekinti teljesítettnek, ha a hitelintézet és a fióktelep elektronikus úton megküldött felügyeleti jelentése az adatfogadó
rendszerben „feldolgozott” státuszt kap, amelyről a Felügyelet elektronikus üzenetet küld az adatszolgáltatónak.
3. § (1) A hitelintézet és a fióktelep
a) a havi jelentést a beszámolás napját követő hónap
15. munkanapjáig, b) a negyedéves jelentést a beszámolás napját követő
hónap 20. munkanapjáig,
c) a hitelintézet törzsadatairól, illetve a fióktelep törzsadatairól szóló rendszeres jelentést a második negyedévre
vonatkozó negyedéves jelentéssel egyidejűleg a tárgynegyedévet követő hónap 20. munkanapjáig, az időközi
változások miatti törzsadatjelentést a változást követő
15 munkanapon belül
elektronikus úton köteles a Felügyelet részére megküldeni.
(2) Az összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet a félévenkénti (összevont alapú) jelentését
a) a június 30-i állapot szerint szeptember 15-ig,
b) a tárgy (üzleti) évről a december 31-i állapot szerint,
a tárgyévet követő év március 31-ig,
c) a tárgy (üzleti) évről – amely a december 31-i audi
tált éves beszámoló alapulvételével készül – a tárgyévet
követő év július 15-ig
elektronikus úton köteles a Felügyelet részére megküldeni.
(3) A hitelintézetnek az évenkénti jelentést – a (4) és
(6) bekezdésben foglaltak kivételével – a negyedik negyedévre vonatkozó negyedéves jelentéssel együtt kell
megküldenie.
(4) A hitelintézetnek az éves beszámoló alapján készített auditált mérlegadatokat és eredménykimutatást tartalmazó felügyeleti jelentéseket, valamint az éves beszámolót a jogszabályban meghatározottak szerinti könyvvizsgálói záradékkal és jelentésekkel, illetve az adózott eredmény felhasználására vonatkozó határozattal együtt magyar nyelven, az adatszolgáltató intézmény elektronikus
aláírásával, elektronikus úton, a beszámoló elfogadását
követő 15 munkanapon belül kell eljuttatnia a Felügyelet
részére.
(5) A hitelintézetnek az évközi auditálást követően az
auditált számviteli beszámoló alapján készített felügyeleti
mérleget, eredménykimutatást, a szavatoló tőke és tőkekövetelmény tábláit a könyvvizsgálói záradékkal együtt magyar nyelven, az adatszolgáltató intézmény elektronikus
aláírásával, elektronikus úton, a könyvvizsgálói jelentés
dátumát követő 15 munkanapon belül kell eljuttatnia a
Felügyelet részére.
(6) A hitelintézet és a fióktelep a felügyeleti alapdíj számításáról szóló éves bevallást tárgyév január 31. napjáig, a
felügyeleti változó díj számításáról szóló negyedéves
jelentést a Felügyeletnek küldendő negyedéves adatszolgáltatási jelentéssel egy időben, a tárgynegyedévet követő
hónap 20. munkanapjáig, a tárgyévre számított felügyeleti
változó díj auditálás utáni esetleges különbözetét a tárgyévet követő év második negyedévére vonatkozó bevallásban – külön korrekciós tételként – köteles elektronikus
úton eljuttatni a Felügyelet részére.
Átmeneti és záró rendelkezések 4. § (1) Ez a rendelet 2009. január 1-én lép hatályba azzal,
hogy rendelkezéseit először a 2009. január hónapra vonatkozó jelentés esetében kell alkalmazni.
(2) A hitelintézetnek és a fióktelepnek a 2008. évre
vonatkozó 2009-ben esedékes adatszolgáltatást a hitelintézetek által a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete
részére szolgáltatandó adatok köréről és az adatszolgálta
tás módjáról szóló 3/2008. (II. 26.) PM rendelet alapján
kell teljesítenie.
(3) A hitelintézetek által a Pénzügyi Szervezetek Állami
Felügyelete részére szolgáltatandó adatok köréről és az
adatszolgáltatás módjáról szóló 3/2008. (II. 26.) PM rendelet 2009. július 16-án hatályát veszti. A (2) bekezdés,
valamint ez a bekezdés 2009. július 17-én hatályát veszti.
Dr. Veres János s. k.,
pénzügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1577/2016. (X. 19.) Korm. határozata egyes, a GINOP-2.3.4-15 azonosító jelű („Felsőoktatási és Ipari Együttműködési Központ – kutatási infrastruktúra fejlesztése” című) pályázati felhívás első körös értékelési szakaszára beérkezett, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásához való hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul az  1.  mellékletben foglalt, a  GINOP-2.3.4-15 azonosító jelű, „Felsőoktatási és Ipari Együttműködési
Központ – kutatási infrastruktúra fejlesztése” című felhívás első körös értékelési szakaszára beérkezett, egymilliárd
forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok (a továbbiakban: projektek) támogatásához,
2. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1187/2018. (IV. 4.) Korm. határozata a Családok Éve kapcsán aláírást kiegészítő grafikai elemként kidolgozott kép használatáról.
A Kormány, annak kifejezésére és hangsúlyozására, hogy a  2018-as év a  Családok Éve, felhívja a  minisztereket,
a  központi hivatalok vezetőit, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalokat vezető kormánymegbízottakat,
hogy az  irányításuk, felügyeletük alá tartozó szervezetek a  hatósági tevékenységen kívüli, hivatalos levelezésük
során a 2018. évben használják a Melléklet szerinti aláírást kiegészítő grafikai elemként kidolgozott képet, valamint
a  külön forrásbevonás nélkül alakítható kommunikációs felületeiken jelenítsék meg a  Családok Éve grafikai
elemként kidolgozott képét, továbbá a  családokat érintő programjaikkal, kezdeményezéseikkel kapcsolódjanak
a Családok Éve programsorozathoz.
Felelős: valamennyi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
70/2016. (XII. 23.) HM utasítása az egyes illetményen kívüli juttatások mértékének és összegének megállapításáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az egyes költségtérítésekről szóló 19/2013. (IX. 6.) HM rendelet (a továbbiakban: HM rendelet)
a) 17. §-a szerinti, a munkába járáshoz vásárolt helyi közlekedési bérlet árához való hozzájárulás mértéke a helyi
bérlet árának 50%-a,
b) 33. §-a szerinti bankszámla-hozzájárulás havi összege 1000 forint.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti helyi bérlet árához való hozzájárulás a Magyarországon történő, legalább havi 1 napi
szolgálatteljesítés vagy munkavégzés esetén és – a  bérlet érvényességi idejére figyelemmel – legfeljebb évi
12 alkalommal biztosítható.
2. § (1) A HM rendelet 17. §-át a kormányzati szolgálati jogviszonyban állókra is alkalmazni kell azzal, hogy a negyedévesnél
hosszabb időszakra érvényes bérlet árának megtérítése esetén a HM rendelet 16. § (8) bekezdésben foglaltakra is
figyelemmel kell lenni.
(2) A  HM rendelet 33.  §-át a  honvédségi szervezeteknél foglalkoztatott kormányzati szolgálati jogviszonyban állókra,
munkavállalókra és közfoglalkoztatottakra is alkalmazni kell.
3. § Az egyes pénzbeli, természetbeni és szociális juttatásokról szóló 12/2013. (VIII. 15.) HM rendelet 9. § (1) bekezdése
szerinti tanévindítási hozzájárulás összege 37 000 forint.
4. § A pénzösszeg juttatás és a Széchenyi Pihenő Kártya juttatás biztosításáról szóló 22/2016. (XII. 21.) HM rendelet
a) 1. § b) pontja szerinti pénzösszeg juttatás havi összege 8000 forint,
b) 1. § d) pontja szerinti SZÉP juttatás havi összege 4000 forint.
5. § Az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény hatálya alá tartozó azon hivatásos és
szerződéses katona, kormányzati szolgálati jogviszonyban álló, közalkalmazott, valamint munkavállaló, aki önkéntes
kölcsönös nyugdíjpénztár tagja, havonta 4300 forint összegű önkéntes nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulásra
jogosult.
6. § Ez az utasítás 2017. január 1-jén lép hatályba.
7. § Az illetményekkel és illetményen kívüli juttatásokkal kapcsolatos egyes eljárási szabályokról szóló 15/2015. (IV. 30.)
HM utasítás V. Fejezete helyébe a következő rendelkezés lép:
„V. Fejezet
A pénzösszeg juttatás és a  Széchenyi Pihenő Kártya juttatás biztosításáról szóló rendelethez kapcsolódó
rendelkezések
29. § (1) A pénzösszeg juttatás és a Széchenyi Pihenő Kártya juttatás (a továbbiakban: SZÉP-juttatás) átutalásához
a honvédelmi szervezet vezetője által kijelölt személy jegyzéket készít, melyet a honvédelmi szervezet személyügyi
szerve ellenőriz. A jegyzék tartalmazza a jogosult nevét, személyügyi törzsszámát, jogviszonya jellegét, az állomány
tagjának rendfokozatát, az  elektronikus utalványkártya azonosítására szolgáló adatokat, a  pénzösszeg juttatás és
a SZÉP-juttatás értékét, valamint a jegyzéket készítő nevét és a jogosultságot igazoló parancsnok jóváhagyását.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti jegyzéket a  honvédelmi szervezet személyügyi szerve a  tárgyhót megelőző hónap
HM  Költségvetés Gazdálkodási és Információs Rendszer (a továbbiakban: HM KGIR) által végrehajtott havi
számfejtésének megkezdése előtti 3. munkanapig átadja a pénzügyi és számviteli szerv részére.”
8. § Hatályát veszti az  egyes illetményen kívüli juttatások mértékének és összegének megállapításáról szóló 26/2014.
(III. 31.) HM utasítás.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
230/2003. (XII. 19.) KE határozata rektori megbízásokról.
Az oktatási miniszter előterjesztésére — a felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvényben foglalt jogkörömben — megbízom a rektori teendők ellátásával,
a Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási
Egyetemen dr. Mészáros Tamás egyetemi tanárt,
2004. január hó 1-jétől 2007. december 30-éig terjedő
időtartamra és
a Szent István Egyetemen dr. Molnár József egyetemi tanárt,
2004. január 1-jétől 2007. június 30-áig terjedő időtartamra.
A Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási
Egyetemen dr. Chikán Attila egyetemi tanárnak és a Szent
István Egyetemen dr. Szendrő Péter egyetemi tanárnak rektori megbízása lejártával eredményes munkájáért elismerésemet és köszönetemet fejezem ki.
Budapest, 2003. december 15. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
58/2011. (VI. 20.) VM rendelete a zöldség-gyümölcs ágazatban átmeneti időre alkalmazható különleges támogatás egyes végrehajtási szabályairól.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
a) működési program: az egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 2007. október
22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) [a továbbiakban: tanácsi
rendelet] 103c. cikke szerinti program,
b) piacról történő árukivonás: a tanácsi rendelet 103c. cikk (2) bekezdés a) pontjában meghatározott intézkedés,
c) termelő gazdasága: saját vagy a termelő használatában lévő ingatlanok összessége,
d) termelői szervezet: a tanácsi rendelet 122. cikkének a) pont (iii) alpontjában meghatározott, valamint a 122. cikk
b) és c) pontjában foglaltak szerint létrejött és a tanácsi rendelet 125.b cikkében meghatározott feltételekkel
elismert szervezet.
(2) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a zöldség-gyümölcs termelői csoportok és termelői szervezetek
nemzeti szabályozásáról szóló 67/2009. (VI. 9.) FVM rendelet (a továbbiakban: FVM rendelet) az irányadó.
2. § (1) A gyümölcs- és zöldségágazatnak nyújtandó ideiglenes és rendkívüli támogatási intézkedések megállapításáról szóló
2011. június 17-i 585/2011/EU bizottsági rendelet (a továbbiakban: R.) 4. cikk (1)–(4) bekezdései szerinti támogatás
igénybevétele érdekében az FVM rendelet 15. §-a szerinti működési program módosítása iránti kérelmet legkésőbb
2011. június 30-áig kell megküldeni a Vidékfejlesztési Minisztériumhoz.
(2) A módosítási kérelemben az FVM rendelet 15. § (6) bekezdésétől eltérően csak az FVM rendelet 5/b. melléklete 4. és
5. fejezetének válságkezelési intézkedésekre vonatkozó részét és a 7. fejezetét kell megküldeni.
(3) Az FVM rendelet 15. § (6) bekezdésének utolsó mondatától eltérően a piacról történő árukivonást 2011. május 26. és
2011. június 30. között lehet végrehajtani.
3. § (1) A termelői szervezetnek vagy a termelői szervezetben nem tag termelőnek az FVM rendelet 19. § (3) bekezdésétől
eltérően a piacról történő árukivonásról a kivonást megelőző harmadik munkanap déli tizenkét óráig elektronikus
úton vagy telefaxon kell értesítenie a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) piacról történő
árukivonás helye szerint illetékes megyei kirendeltségét.
(2) A termelői szervezet egységes értesítést küld a termelői szervezet, a termelői szervezet tagja és a termelői szervezettel
az intézkedés végrehajtására szerződött, de a termelői szervezetben nem tag termelők árujának kivonásáról.
(3) A termelői szervezetben nem tag és termelői szervezettel az intézkedés végrehajtására nem szerződött termelő önálló
értesítést küld árujának kivonásáról.
(4) Egy értesítésben feltüntetett árumennyiség egy kivonási műveletnek minősül.
(5) Figyelemmel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK rendeletre vonatkozó
végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendelet
(a továbbiakban: bizottsági rendelet) 3. cikk (2) bekezdésére,valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a
gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozott gyümölcs- és feldolgozott zöldség-ágazatra alkalmazandó részletes
szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-ei 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (a továbbiakban:
BR.) 4. cikk (2) bekezdésére, ha az e rendelet szerinti árukivonási műveletre a termelő gazdaságában kerül sor, akkor a
termékek forgalmazási minőségszabványoknak való megfelelését nem kell igazolni. Ilyen esetben az FVM rendelet
19. § (4) bekezdése szerint a Zöldség-Gyümölcs Minőségellenőrzési Szolgálatot az MVH az ellenőrzésbe nem vonja be.
4. § (1) Az R.-nek megfelelő árukivonás során kivont áru az FVM rendelet 19. § (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően
ingyenesen szétosztható, a vonatkozó higiéniai és környezetvédelmi követelmények betartásával megsemmisíthető,
a talajba bedolgozható, vagy komposztkészítéshez felhasználható.
(2) Az ingyenes szétosztás fogadó szervezetei a 2011. május 26. és június 30. közötti időszakra külön jóváhagyási kérelmet
nyújthatnak be 2011. június 30-ig.
(3) A (2) bekezdés alapján jóváhagyott fogadó szervezetek esetében az FVM rendelet 19. § (4) és (5) bekezdését, valamint
az FVM rendelet 20. § (2) bekezdés d) pontját, (3) és (5) bekezdését nem kell alkalmazni.
(4) A fogadó szervezetnek a bizottsági rendelet 84. cikk (1) bekezdés b) pontjában meghatározott nyilvántartást nem kell
vezetnie, ha a (2) bekezdés szerinti időszakban az R. 1. cikk (1) bekezdése szerinti termékekből összesen legfeljebb
ötezer kilogrammot fogadnak.
5. § (1) A megyei kormányhivatalok által a jelen rendelet hatálybalépéséig az árukivonásról kiállított igazolások a bizottsági
rendelet 79. cikke vagy a BR. 78. cikke szerinti engedélynek tekintendőek, amennyiben
a) a termelő a kormányhivatalt az árukivonást megelőzően értesítette,
b) az igazolás kiállítása a termelőt azonosító okmányok és a termékek azonosságának ellenőrzését, illetve a piacról
kivont termékek tömegére irányuló fizikai ellenőrzést követően került sor, és
c) ingyenes szétosztás esetén az MVH a fogadó szervezetet az árukivonás idejére kiterjedő hatállyal jóváhagyta.
(2) Az MVH a bizottsági rendelet 110. cikkében, valamint a BR. 108. cikkében meghatározott ellenőrzés alkalmával
– amennyiben a piacról történő árukivonásra a termelő gazdaságában kerül sor – az érintett földterületre vonatkozó
jogszerű földhasználatot megvizsgálhatja.
(3) Az MVH az árukivonás engedélyezéséről szóló döntését a termelői szervezettel, és a termelői szervezetben nem tag,
és termelői szervezettel az intézkedés végrehajtására nem szerződött termelővel elektronikus úton közli.
(4) A kivonást a termelői szervezet, a termelői szervezet tagja és a termelői szervezettel az intézkedés végrehajtására
szerződött, de a termelői szervezetben nem tag termelő csak az MVH által kiadott, (3) bekezdés szerinti engedély
birtokában, vagy a bizottsági rendelet 110. cikke, vagy a BR. 108. cikke szerinti ellenőrzést követően hajthatja végre.
A végrehajtást és az árukivonási művelet tényét az MVH folyamatosan ellenőrizheti.
(5) A kivonást a termelői szervezetben nem tag, és termelői szervezettel az intézkedés végrehajtására nem szerződött
termelő csak a bizottsági rendelet 110. cikke vagy a BR. 108. cikke szerinti ellenőrzést követően lehet végrehajtani.
6. § (1) A termelői szervezetben nem tag termelőnek az R. 5. cikk (2) bekezdése szerinti szerződése egy másolati példányát
a szerződő termelői szervezetnek a 7. § (1) bekezdésben meghatározott kérelemmel együtt kell benyújtania.
(2) Egy szerződésben egy termelői szervezettel több termelő is köthet szerződést.
(3) A támogatás feltételeként a szerződésnek tartalmaznia kell legalább a szerződő felek személyazonosító adatait
– ideértve legalább a nevet, a lakcímet, vagy a székhely címét, valamint az MVH által megállapított regisztrációs
számot –, a nem tag termelő termőterületének helyrajzi számát, a terület nagyságát, és a várt termésmennyiséget
termékenként, továbbá a támogatásnak a termelői szervezet által a termelő részére történő kifizetésének időpontját,
amely időpont nem lehet több mint a támogatásnak a termelői szervezet részére történő teljesítésétől számított
tizenöt nap.
(4) A termelői szervezet a szerződésben az általa végzett adminisztrációs szolgáltatás tényleges díjának megtérítését
kötheti ki, mely azonban nem lehet több a támogatási összeg két százalékánál.
7. § (1) A termelői szervezetnek az R. 8. cikk (1) bekezdése szerinti kérelméhez csatolnia kell a nem tag termelőknek járó
támogatás kifizetéséről szóló bizonylatokat, valamint az adminisztrációs szolgáltatás összegét igazoló számlák
másolatát.
(2) Amennyiben a termelői szervezet a nem tag termelővel kötött szerződésben meghatározott időpontig a támogatást
részére nem fizette ki, úgy e támogatás kétszerese a termelői szervezetnél jogosulatlanul igénybevett támogatásnak
minősül.
(3) A be nem takarítás esetén a kiegészítő uniós támogatás hektáronkénti szintjét e rendelet 1. melléklete tartalmazza.
8. § (1) A R. alkalmazásában a bizottsági rendelet 110. cikkében, valamint a BR. 108. cikkében meghatározott ellenőrzések
végrehajtásába az MVH a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatalt (a továbbiakban: MgSzH) bevonhatja.
(2) Az MVH felelős az R. 6. cikke szerinti tájékoztatásnak az Európai Bizottság részére történő megküldéséért.
(3) Az MgSzH az MVH-t a 2011. május 26-a és az R. hatálybalépése közötti időszakban bejelentett kivonási szándékokról az
R. 7. cikk (1) bekezdés harmadik albekezdése szerinti jelentés megküldésével 2011. június 22-én 9 óráig, az
R. hatálybalépése és a jelen rendelet hatálybalépése közötti időszakban bejelentett kivonási szándékokról az R. 7. cikk
(1) bekezdés első albekezdése szerinti jelentés megküldésével szerdánként 9 óráig elektronikus úton tájékoztatja.
9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Ez a rendelet
a) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló, 2007. október
22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet, és
b) a gyümölcs- és zöldségágazatnak nyújtandó ideiglenes és rendkívüli támogatási intézkedések megállapításáról
szóló 2011. június 17-i 585/2011/EU bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
1/2015. (XI. 24.) ME rendelete egyes miniszterelnöki rendeletek hatályon kívül helyezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi XLIII.  törvény
75. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § Hatályát veszti
a) a miniszterelnök szóvivői teendőinek ellátásáért felelős miniszterelnöki biztos szervezetirányítási jogköréről
szóló 3/2010. (VI. 14.) ME rendelet, és
b) a  kormányszóvivői teendők ellátásáért felelős miniszterelnöki biztos irányítási jogköréről szóló 1/2011.
(IX. 12.) ME rendelet. 2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
49/2010. (VI. 29.) OGY határozata a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének 2009. éves jelentésének elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének 2009. éves jelentését elfogadja.
2. E határozat a közzétételének napján lép hatályba.
Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
158/2019. (IV. 29.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonya megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 32. § (1) bekezdése, 80. § (1) bekezdés a) pontja
és 81.  §-a alapján – a  belügyminiszter javaslatára – megállapítom, hogy dr. Kincses Ildikó rendőr dandártábornok
hivatásos szolgálati viszonya 2019. április 30-ai hatállyal, a szolgálat felső korhatárának elérésével megszűnik.
Budapest, 2019. április 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1424/2018. (IX. 7.) Korm. határozata a Magyarország 2012–2020. évre szóló külgazdasági stratégiájának végrehajtásáról szóló 1109/2012. (IV. 12.) Korm. határozat visszavonásáról.
A Kormány visszavonja a  Magyarország 2012–2020. évre szóló külgazdasági stratégiájának végrehajtásáról szóló
1109/2012. (IV. 12.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2016. (III. 23.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2016. március 1. napjától 2016. június 30. napjáig
Pölöskei Gábornét miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos közreműködik a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ szervezetének és működésének
átalakításával kapcsolatos döntések előkészítésében, munkáját a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ
működésének gazdasági-pénzügyi átalakításával kapcsolatban megbízott miniszteri biztossal szoros
együttműködésben látja el.
3. § A miniszteri biztos feladatkörében eljárva különösen a következő tevékenységeket látja el:
a) a minisztérium szakmai álláspontjának kialakításában való részvétel;
b) a szakmai, politikai és fejlesztéspolitikai elvek és stratégiák meghatározásában való részvétel;
c) jogszabályok, döntések szakmai előkészítésében, végrehajtásában való részvétel;
d) az a)–c) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a miniszter által meghatározott eseti, egyedi feladatok
ellátása. 4. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás (a továbbiakban: EMMI SzMSz) miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
5. § Az emberi erőforrások minisztere a miniszteri biztos tevékenységét az EMMI SzMSz szerint a köznevelés tekintetében
szakmai, politikai irányítást gyakorló államtitkár útján irányítja.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdés szerinti titkárság nem segíti.
7. § A miniszteri biztos a tevékenységéért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja szerint bruttó 350 000 Ft/hó összegű
díjazásra jogosult.
8. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
23/2016. (HK 1/2017.) HVKFH szakutasítása NATO egységesítési egyezmény bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 10. § g) pontjára, a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelemi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre,
a miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalokra,
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban meghatározott rendelkezések érvényesülését.
3. Jelen intézkedésemmel, eredetben angol nyelven, teljes terjedelemben bevezetem a NATO egységesítési
egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 21/2015. (HK 1/2016.) HVKFH szakutasításban
fenntartás nélkül elfogadott STANAG 7217 AO
(EDITION 1) – FORCE PROTECTION DOCTRINE
FOR AIR OPERATIONS – ATP-3.3.6, EDITION A,
VERSION 1 / Doktrina a légi műveletekben részvevő
erők és eszközök mindenoldalú megóvására című NATO
egységesítési egyezményt a következők szerint:
a) témafelelős: az MH Összhaderőnemi Parancsnokság
(a továbbiakban: MH ÖHP)
b) témakezelő: az MH ÖHP Légierő Hadműveleti és Kiképzési Főnökség
c) a bevezetés időpontja: 2017. február 1.
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
4. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba és visszavonásig hatályos.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
6/2016. (IV. 29.) FM utasítása a földművelésügyi miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szervek, továbbá a tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok által lefolytatott beszerzési és közbeszerzési eljárások előkészítésének egyes kérdéseiről.
A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendeletben meghatározott feladat- és hatáskörömben
eljárva – figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjára – a  közbeszerzési eljárások
előkészítésének egyes kérdéseiről az alábbi utasítást adom ki:
1. § (1) Az  utasításban foglaltakat a  földművelésügyi miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szervek, a  tulajdonosi
joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok, továbbá az  azok többségi részesedésével működő gazdasági
társaságok (a továbbiakban együtt: ajánlatkérő intézmény) által kiírni tervezett, a központosított közbeszerzés körén
kívül eső közbeszerzések előkészítése során kell alkalmazni.
(2) Az utasításban foglaltakat nem kell alkalmazni a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban:
Kbt.) 9. § (8) bekezdés k) pontja szerint, ha a szolgáltatást a Kbt. 5. § (1) bekezdés szerinti ajánlatkérő vagy az ajánlatkérők
társulása jogszabályban vagy hatósági határozatban meghatározott kizárólagos jog alapján nyújtja.
2. § Az utasítás rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell az ajánlatkérő intézmény által megkötni tervezett, a Kbt.19. §
(3) bekezdése szerint számítva nettó nyolcmillió forintot meghaladó értékű szerződésekre is, amelyek megkötésére
nem közbeszerzési eljárás keretében kerül sor.
3. § (1) Az utasítás rendelkezéseit a Kbt. szerződésmódosításra vonatkozó 141. §-ának megfelelően alkalmazni kell a
a) közbeszerzési eljárás eredményeképpen megkötött szerződés módosítására, amennyiben a  szerződésben
foglalt ellenérték a módosítás eredményeként az eredeti értéket több mint öt százalékkal meghaladná,
b) a 2. § szerinti szerződés módosítására, kizárólag azokban az esetekben, amikor a szerződés módosítása érinti
a szerződés ellenértékét.
 (2) A szerződés módosítására vonatkozó adatlaphoz az ajánlatkérő intézménynek mellékelnie kell a módosítani tervezett
eredeti szerződést. 4. § Az ajánlatkérő intézmény legkésőbb
a) a  közbeszerzési vagy koncessziós beszerzési eljárást megindító vagy meghirdető hirdetmény feladásának
időpontját, a hirdetmény nélkül induló eljárás esetében pedig az eljárást megindító felhívás vagy a tárgyalási
meghívó megküldésének, ennek hiányában a tárgyalás megkezdésének időpontját,
b) a 2. § szerinti szerződés megkötését, illetve
c) a 3. § szerinti szerződés módosítását
megelőző harminc nappal az  ezen utasításban foglaltak szerint köteles a  Földművelésügyi Minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) közigazgatási államtitkárának előzetes egyetértését kezdeményezni.
5. § (1) Az ajánlatkérő intézménynek a 4. § szerinti kezdeményezést az 1. melléklet szerinti formában úgy kell megszerkesztenie,
hogy minden lapon szerepeljen az ajánlatkérő intézmény aláírásra jogosult képviselőjének aláírása, valamint minden
lap oldalszámmal legyen ellátva. Az adatlap szerkesztése során az ajánlatkérő intézménynek figyelemmel kell lennie
arra, hogy a közigazgatási államtitkár jóváhagyó aláírása semmiképp ne essen külön üres oldalra.
(2) Az ajánlatkérő intézménynek gondoskodnia kell arról, hogy az adatlapon az aláírásra jogosult szakfőosztály nevesítve
legyen, valamint az aláírásra jogosult személy neve nyomtatott betűkkel is feltüntetésre kerüljön.
6. § Az ajánlatkérő intézménynek az  1.  melléklet szerinti kezdeményezést elektronikus úton, szerkeszthető formában
történő megküldéssel egyeztetnie kell a  minisztériummal szerződéses viszonyban lévő felelős akkreditált
közbeszerzési szaktanácsadóval egyetértése beszerzése érdekében.
7. § (1) Az  ajánlatkérő intézmény a  6.  § szerint egyeztetett, a  felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó egyetértő
aláírásával és bélyegzőjével, valamint az ajánlatkérő intézmény aláírásra jogosult képviselőjének aláírásával ellátott
adatlapot elektronikus úton megküldi a  szakmai felügyelet gyakorlását végző minisztériumi főosztálynak
(a  továbbiakban: szakfőosztály), amelynek vezetője egyetértése esetén aláírja az  adatlapot, és legfeljebb
3  munkanapon belül elektronikusan továbbítja az  Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály részére,
a  kozbesz.adatlap@fm.gov.hu e-mail címre. A  szakfőosztály a  továbbításról másolatban értesíti az  ajánlatkérő
intézményt is.
(2) Amennyiben az adott beszerzés a központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a központi beszerző szervezet
feladat- és hatásköréről szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet vagy a  büntetés-végrehajtási szervezet részéről
a  központi államigazgatási szervek és a  rendvédelmi szervek irányában fennálló egyes ellátási kötelezettségekről,
a  termékek és szolgáltatások átadás-átvételének és azok ellentételezésének rendjéről szóló 44/2011. (III. 23.)
Korm. rendelet vagy a Nemzeti Kommunikációs Hivatalról és a kormányzati kommunikációs beszerzések központosított
közbeszerzési rendszeréről szóló 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet hatálya alá tartozik, az ajánlatkérő intézménynek
az  adatlap szakfőosztályra történő megküldésekor mellékelnie kell a  beszerzés saját hatáskörben történő
megvalósításához szükséges előzetes hozzájárulást.
(3) Informatikai tárgyú beszerzés esetén a szakfőosztály az adatlapot elektronikus úton megküldi a Projektkoordinációs
és IT Biztonságfelügyeleti Főosztály részére, amelynek vezetője egyetértése esetén aláírja azt, és legfeljebb
3  munkanapon belül elektronikusan továbbítja az  Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály részére
a  kozbesz.adatlap@fm.gov.hu e-mail címre. A  Főosztály a  továbbításról másolatban értesíti az  ajánlatkérő
intézményt is.
(4) Informatikai tárgyú beszerzés esetén a kezdeményezéshez csatolni kell a tervezett beszerzés részletes bemutatását,
műszaki leírását és szerződéstervezetét.
(5) Építési beruházás esetén csatolni kell
a) közbeszerzés esetén a műszaki leírást,
b) közbeszerzési értékhatár alatti esetben a beruházás szükségességét alátámasztó dokumentumokat.
8. § (1) Az  Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály előkészíti a  kezdeményezéssel kapcsolatos közigazgatási
államtitkári döntést. A  közigazgatási államtitkári döntésre irányuló ügyiratot felülvizsgálat előtt be kell mutatni
a  Költségvetési Főosztály, a  gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár, a  jogi és igazgatási ügyekért felelős
helyettes államtitkár és a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet esetében az állami földekért felelős államtitkár részére.
(2) Az Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály negyedévente a tárgynegyedévet követő hónap 15-ig kimutatást
készít és küld meg a  tárgyévben az  adott időpontig indított közbeszerzési eljárások adatlapjainak állapotáról
a Közigazgatási Államtitkárság, a Gazdasági Ügyekért Felelős Helyettes Államtitkárság és a Költségvetési Főosztály
részére.
9. § A közigazgatási államtitkár döntéséről az  Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály annak kézhezvételét
követően haladéktalanul, elektronikus úton tájékoztatja az  ajánlatkérő intézményt, valamint az  adatlap aláírására
jogosult szakfőosztályt. Az  ajánlatkérő intézmény a  közigazgatási államtitkár támogató állásfoglalása esetén
a  közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 320/2015. (X. 30.) Korm. rendeletben
(a  továbbiakban: Korm. rendelet) előírtak szerint jár el, ha a  tervezett közbeszerzési eljárás vagy a  szerződés
a Korm. rendelet hatálya alá tartozik.
10. § (1) Az  ajánlatkérő intézmény kérésére a  közigazgatási államtitkár különösen indokolt esetben mentesítést adhat
a közbeszerzési eljárás keretében megkötendő, illetve a nem közbeszerzési eljárás keretében megkötendő, 8 millió
forintot meghaladó szerződésekre vonatkozó előzetes egyetértés beszerzése alól, ha az előzetes egyetértés beszerzése
a közbeszerzési eljárás határidőben történő eredményes lefolytatását, a projekt megvalósítását, illetve a szerződés
tervezett megkötését veszélyeztetné. A 2. melléklet szerinti formában elkészített kérelmet az ajánlatkérő intézménynek
a szakfőosztály részére kell – elektronikus úton megküldve – benyújtania. A kérelemben meg kell jelölni a sürgősség
indokát, amely nem eredhet az ajánlatkérő mulasztásából.
(2) Amennyiben a  szakfőosztály vezetője támogatja a  mentesítés megadását, úgy a  kérelmet aláírásával ellátja, és
legfeljebb 3 munkanapon belül elektronikus úton továbbítja azt az Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály
részére, a kozbesz.adatlap@fm.gov.hu e-mail címre. A szakfőosztály a továbbításról másolatban értesíti az ajánlatkérő
intézményt is.
11. § Az Intézményfelügyeleti és Perképviseleti Főosztály az  ügyiratot azonnali aláírást igénylő formában megküldi
a közigazgatási államtitkár részére úgy, hogy az ügyiratot felülvizsgálat előtt bemutatja a jogi és igazgatási ügyekért
felelős helyettes államtitkár, továbbá a  Nemzeti Földalapkezelő Szervezet esetében az  állami földekért felelős
államtitkár részére. Informatikai tárgyú beszerzés esetében a kérelmet a Projektkoordinációs és IT Biztonságfelügyeleti
Főosztály részére is meg kell küldeni.
12. § A minősített adatot, illetve alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdeket érintő vagy különleges biztonsági
intézkedést igénylő beszerzések esetében a titokvédelmi szabályok érvényesülését biztosítani kell.
13. § A közigazgatási államtitkár támogató állásfoglalása vagy mentesítése hiányában az  ajánlatkérő intézmény
a  Korm.  rendeletben előírt engedélyezési eljárást nem indíthatja meg, valamint az  ajánlati felhívást, a  részvételi
felhívást, az ajánlattételi felhívást vagy tárgyalási meghívót nem teheti közzé, illetve nem küldheti meg, a 2. § szerinti
szerződést nem kötheti meg, illetve a 3. § szerinti szerződést nem módosíthatja.
14. § A közigazgatási államtitkár állásfoglalása vagy mentesítése az  ajánlatkérő intézménynek a  közbeszerzési eljárás
jogszabályoknak megfelelő lefolytatásáért való felelősségét nem érinti. Az  ajánlatkérő intézmény a  közigazgatási
államtitkár támogató állásfoglalása esetén is dönthet a  beszerzés, illetve a  szerződéskötés elhalasztásáról vagy
elmaradásáról.
15. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  földművelésügyi miniszter irányítása alá tartozó központi költségvetési szervek, továbbá
a vagyonkezelésébe vagy a tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok által lefolytatott közbeszerzési
eljárások előkészítésének egyes kérdéseiről szóló 5/2015. (IV. 10.) FM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
114/2017. (III. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a kárpátaljai magyarság körében végzett elhivatott pedagógusi munkája, valamint a  szórványban élő magyarok
identitásának megőrzését szolgáló értékes közéleti tevékenysége elismeréseként
Ambrus Pál, a Técsői Református Líceum nyugalmazott igazgatója, az Ukrajnai Magyar Demokrata Szövetség Técsői
Járási Szervezetének elnöke részére,
a „Magyar Rapszódia” című retrospektív 1956-os filmfesztivál szakmai összeállítása, illetve kijevi és ungvári
bemutatása terén végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
Andrij Kalpakcsi, az Ukrán Filmalap igazgatója, a Molodist Filmfesztivál főigazgatója részére,
a magyar–francia kulturális kapcsolatok fejlesztése, valamint a  magyar kultúra franciaországi megismertetése
érdekében végzett kiemelkedő kultúraszervező munkája elismeréseként
Antoinette Daridan, a Párizsi Magyar Intézet Baráti Köre Egyesület főtitkára részére,
a magyar nyelv észtországi megismertetését szolgáló, megbecsülésre érdemes nyelvtanári, illetve hiánypótló
nyelvkönyv- és szótárírói munkája, valamint a  magyar kultúra népszerűsítése iránt elkötelezett tevékenysége
elismeréseként
Anu Kippasto, az Észt Köztársaság Helsinki Nagykövetségének kulturális tanácsosa részére,
a határon túli magyarság identitásának és kultúrájának megőrzését többek között a felvidéki magyar népmesekincs
továbbadásával szolgáló értékőrző tevékenysége elismeréseként
Badin Ádám, a  Rozsnyói Meseszínház alapítója, művészeti vezetője, a  Kassai Bábszínház rendezője, a  Palóc
Mesemondó Mozgalom alapítója, a Rozsnyói Evangélikus Egyházközösség volt presbitere részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc során tanúsított bátor helytállása, valamint a  magyar–finn szakmai és
társadalmi kapcsolatok kiépítését szolgáló jelentős tevékenysége elismeréseként
Bíró István Géza agrármérnök, a  kittiläi Lappföldi Mezőgazdasági Szakiskola nyugalmazott igazgatóhelyettese,
1956-os szabadságharcos részére,
a magyar klasszikus zeneművészet és operettirodalom emblematikus műveinek ukrajnai bemutatása, valamint
a magyar–ukrán kulturális kapcsolatok elmélyítése érdekében végzett magas színvonalú munkája elismeréseként
Bohdan Sztrutinszkij, a Kijevi Nemzeti Akadémiai Operettszínház igazgatója és művészeti vezetője részére,
a magyar–szlovén, főként a  határmenti civil kapcsolatok, illetve a  makroregionális együttműködések fejlesztése
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Jože Gričar, a Maribori Egyetem professor emeritusa részére,
a település infrastruktúrájának és kulturális életének fellendítése mellett a helyi magyar közösség identitásának és
hagyományainak megőrzését is segítő, kimagasló településvezetői munkája elismeréseként
Földváry Terézia, Sárosfa község polgármestere részére,
Tamási Áron emlékének ápolása mellett a helyi közösség kulturális életét is meghatározó értékőrző tevékenysége
elismeréseként
Hadnagy Jolán, a farkaslakai Tamási Áron Művelődési Egyesület vezetője részére,
a magyar hagyományok megőrzése és továbbadása mellett a  vancouveri magyarság összefogását is szolgáló
önzetlen tevékenysége elismeréseként
Hebein Gizella, a Vancouveri Magyar Kulturális Egyesület pénztárosa és könyvelője részére,
az egyetemes emberi értékeket gyarapító munkája, valamint az  1956-os forradalom és szabadságharc
eseményeinek hiteles dokumentálását a  páratlan értékű, titkos iratokat tartalmazó Héderváry-gyűjtemény
adományozásával szolgáló tevékenysége elismeréseként
Héderváry Klára közgazdász, jogász, a belga Külügyminisztérium volt nemzetközi és emberi jogi tanácsadója részére,
a kassai magyar közösség identitásának megőrzése mellett a  kóruséneklés Kárpát-medencei iskolákban történő
népszerűsítését is odaadóan szolgáló, sikeres kórusvezetői munkája elismeréseként
Homolya Éva, a kassai Csengettyű Gyermekkórus, valamint a kassai Márai Sándor Magyar Tanítási Nyelvű Gimnázium
és Alapiskola Leánykarának alapítója részére,
a felvidéki magyarság önazonosságának megőrzése és hagyománykincsének továbbadása iránt kivételesen
elhivatott pedagógusi, közéleti és társadalmi munkája elismeréseként
Kovács László, a  somorjai Madách Imre Gimnázium volt igazgatója, a  Csemadok Egyházgellei Szervezetének volt
elnöke részére,
a szlovákiai magyarság kulturális hagyományainak továbbörökítését főként a  felvidéki népviseletek
feltérképezésével és bemutatásával szolgáló, jelentős tudományos kutatómunkája elismeréseként
Méry Margit, a  Magyar Néprajzi Társaság külföldi levelező tagja, a  Szlovák Tudományos Akadémia Néprajzi
Intézetének volt munkatársa részére,
a határon túli magyar hagyományok és nemzeti értékek gyűjtése, megőrzése és népszerűsítése iránt elhivatott,
példaértékű kutatói és szakírói tevékenysége elismeréseként
Molnár Eleonóra, a Kárpátaljai Népfőiskolai Egyesület elnöke részére,
a szlovákiai magyar közélet meghatározó személyiségeként a felvidéki magyarság jogvédelme és érdekképviselete
terén végzett következetes és fáradhatatlan munkája elismeréseként
Rózsa Ernő, a  Csemadok tiszteletbeli elnökségi tagja, az  egykori Együttélés Politikai Mozgalom volt parlamenti
képviselője részére,
a magyar és cserkész hagyományok megőrzése és egyesült államokbeli népszerűsítése mellett a kaliforniai magyar
gyerekek és fiatalok kulturális nevelését is odaadóan szolgáló tevékenysége elismeréseként
Schachinger Lívia, a  Los Angeles-i Kárpátok Néptánccsoport vezetője, a  Hawthorne-i Búzavirág néptánccsoport
alapítója részére,
az angliai magyar közösség érdekében több mint hét évtizeden át végzett példaértékű társadalmi tevékenysége,
valamint az erdélyi magyarok megsegítését szolgáló önzetlen és odaadó munkája elismeréseként
Szakály Éva Zsuzsanna, a rochdale-i Kossuth-klub volt kulturális titkára részére,
a magyar kultúra dániai megismertetésével a  két nép közötti kapcsolatok erősítését és a  településen élő magyar
közösség identitásának megőrzését szolgáló önzetlen támogató és közösségszervező tevékenysége elismeréseként
Varga Zsolt, az Aalborgi Magyarok Társasága Egyesület alapítója és elnöke részére,
a felvidéki magyarság önazonosságának megőrzése és a  palóc hagyománykincs továbbéltetése iránt elhivatott
művelődésszervezői és honismereti tevékenysége elismeréseként
Z. Urbán Aladár, az ipolybalogi Palóc Társaság elnöke, a Csemadok Ipolyvarbói Alapszervezetének elnöke részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata; a hátrányos helyzetű gyermekek körében végzett széles körű karitatív és közösségépítő tevékenysége
elismeréseként
Biszak József, a  sepsiszentgyörgyi Máltai Szeretetszolgálat elnöke, az  illyefalvi Keresztény Ifjúsági és Diakóniai
Alapítvány munkatársa részére,
a kortárs magyar fotóművészet szlovéniai népszerűsítését több évtizeden át szolgáló értékes munkája
elismeréseként
Dejan Sluga, a ljubljanai Photon Galerija igazgatója részére,
példás odaadással végzett óvónői munkája és a rászorulók körében folytatott karitatív tevékenysége elismeréseként
Fari Palkó Ilona óvónő, a nagyenyedi Máltai Szeretetszolgálat alapítója és vezetője részére,
a magyarországi gyógyvizek és egészségturisztikai lehetőségek széles körű oroszországi népszerűsítése érdekében
végzett fáradhatatlan munkája elismeréseként
dr. Marina Arkagyevna Mamajeva, a szentpétervári „SZMT” Klinika orvosa, az Első Szentpétervári Pavlov Állami Orvosi
Egyetem oktatója, a Stella Könyvkiadó igazgatója részére,
az Északkelet-Szlovákiában található első világháborús katonatemetők felkutatása és helyreállítása terén, illetve
a  program keretében létrejövő magyar–szlovák szakmai együttműködés előmozdítása érdekében végzett értékes
munkája elismeréseként
Martin Drobňák, a homonnai Beskydy Hadtörténeti Klub társalapítója és elnöke részére,
a magyar kultúra határokon átívelő egységét és a diaszpórában élő közösségek összetartozását erősítő elkötelezett
közösségépítő tevékenysége, valamint a VERITAS Történetkutató Intézet létrehozásában és működtetésében végzett
munkája elismeréseként
Megyesi Csilla, a  VERITAS Történetkutató Intézet titkárságvezetője, a  Magyar Fiatalok Határok Nélkül Alapítvány
kurátora részére,
a kárpátaljai magyar közösség körében az  oktatás, a  kultúra és a  hagyományőrzés területén több évtizeden át
töretlen elkötelezettséggel végzett munkája elismeréseként
Molnár László, a  Benei Általános Iskola nyugalmazott tanára, a  Kárpátaljai Magyar Kulturális Szövetség Benei
Alapszervezetének elnöke részére,
a helyi magyar közösség anyanyelvének és kultúrájának megőrzését szolgáló több évtizedes, sokrétű és önzetlen
munkája elismeréseként
Perényi Csilla, a torontói Szent Erzsébet Magyar Iskola igazgatója részére,
a kárpátaljai magyarság körében a népi hagyományok megőrzését és továbbadását példaértékű elkötelezettséggel
szolgáló oktatás- és kultúraszervező tevékenysége elismeréseként
Szavina-Balla Ilona, a  derceni Kultúrház nyugalmazott vezetője, a  derceni Gyöngyösbokréta Népi Együttes
nyugalmazott vezetője részére,
a kolozsvári gazdasági élet meghatározó szereplőjeként az  erdélyi magyarság szülőföldön maradását, valamint
társadalmi fejlődését és kulturális örökségének megőrzését szolgáló sokrétű támogató tevékenysége elismeréseként
Székely Zsuzsanna, a  Mendola Group vezérigazgatója, a  kolozsvári Euréka Egyesület alapító tagja és soros elnöke,
az Erdélyi Magyar Műszaki és Tudományos Társaság alapító tagja, ügyvezető titkára részére,
a clevelandi magyarság nemzeti identitásának megőrzése mellett a magyar kultúra fennmaradását is elkötelezetten
szolgáló fáradhatatlan szervező tevékenysége elismeréseként
Szentkirályi Endre László, a „56 Films” produkciós vállalat munkatársa, az  Amerikai Magyar Tanítók Szövetségének
tagja, cserkészvezető részére,
a rászorulók megsegítését szolgáló közéleti munkája, valamint a  hátrányos helyzetű, árva és mozgáskorlátozott
gyerekek és fiatalok körében végzett karitatív tevékenysége elismeréseként
Tischler Ferenc, a Máltai Szeretetszolgálat Romániai Szervezetének főtitkára részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. március 3.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1078/B/2007. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a villamos energiáról szóló
2001. évi CX. törvény 88. § e) pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
I. Az indítványozó a villamos energiáról szóló 2001. évi
CX. törvény (a továbbiakban: Vet.) 88. § e) pontja alkotmányellenességének megállapítását és visszamenőleges
hatályú megsemmisítését kéri az Alkotmánybíróságtól.
A Vet. támadott rendelkezése alapján a közüzemi fogyasztó részéről szerződésszegésnek minősül különösen az, ha
a csatlakozóberendezést, a fogyasztásmérő berendezést
szándékosan vagy gondatlanságból megrongálja, a zárópecsétet eltávolítja, illetőleg azoknak a fogyasztó által észlelhető sérülését a szolgáltatónak nem jelenti be. Az indítványozó álláspontja szerint a rendelkezés alkotmányellenességét eredményezi az, hogy a jogszabályhely által meghatározott szerződésszegés jogkövetkezményeit kell alkalmazni abban az esetben is, ha a csatlakozóberendezés,
fogyasztásmérő berendezés zárt helyen, vagy pedig bárki
számára hozzáférhető módon van elhelyezve. Nézete szerint ez utóbbi esetben a fogyasztó felelősségének megállapítása sérti az Alkotmánynak az alapjogokra vonatkozó
rendelkezéseit [8. § (1) és (2) bekezdés], a tulajdonformák
egyenjogúságát [9. § (1) bekezdés], az állam tulajdonában
álló vállalatok gazdálkodására vonatkozó rendelkezést
(11. §), a tulajdonhoz való jogot [13. § (1) bekezdés], továbbá ellentétes a Polgári Törvénykönyvről szóló
1959. évi IV. törvénynek a joggal való visszaélésről rendelkező 5. §-ával, valamint a felelős őrzésről szóló
196. §-ával. Az indítványozó a megsemmisíteni kért rendelkezés helyébe új, általa meghatározott szövegű rendelkezés beiktatását is kéri az Alkotmánybíróságtól.
Kiegészítő beadványában az indítványozó a villamos
energia termeléséről, szállításáról és szolgáltatásáról szóló
1994. évi XLVIII. törvénnyel összefüggésben, az alkotmányossági vizsgálat szempontjából értelmezhetetlen kérelmet is előterjesztett.
II. Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy a Vet. egészét a villamos energiáról szóló 2007. évi
LXXXVI. törvény 183. § a) pontja 2008. január 1. napjával hatályon kívül helyezte.
Az Alkotmánybíróság hatáskörébe főszabályként csak
hatályos jogszabályok alkotmányellenességének utólagos
vizsgálata tartozik. Hatályon kívül helyezett, illetve módosított rendelkezés alkotmányosságának vizsgálatára az Alkotmánybíróság hatásköre csak akkor terjed ki, ha annak
alkalmazhatósága az eldöntendő kérdés. Már nem hatályos
rendelkezés alkotmányellenességét az Alkotmánybíróság
a konkrét normakontroll két esetében, az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban:
Abtv.) 38. § (1) bekezdése alapján benyújtott bírói kezdeményezés és a 48. § alapján előterjesztett alkotmányjogi
panasz esetében vizsgálja, mivel ilyen esetekben az alkalmazási tilalom kimondására van lehetőség (elsőként:
335/B/1990. AB végzés, ABH 1990, 261.).
Az indítvány az Abtv. 1. § b) pontja szerinti utólagos
normakontrollra irányult, ám a vizsgálni kért törvényi szabály az indítvány benyújtását követően hatályát vesztette.
Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) 31. § a) pontja értelmében az Alkotmánybíróság az eljárást megszünteti, ha az indítvány benyújtása
után a vizsgálat alá vont jogszabály hatályát vesztette, és
ezzel az indítvány tárgytalanná vált.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság a Vet. 88. §
e) pontja alkotmányellenességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást
a rendelkező részben foglaltak szerint megszüntette.
Tekintettel arra, hogy az alkotmányossági vizsgálat alá
vont jogszabály hatályon kívül helyezése folytán az indítvány tárgytalanná vált, a támadott jogszabályhely kiegészítésére irányuló indítványozói kérelemről az Alkotmánybíróság érdemben nem rendelkezett.
Budapest, 2010. október 19. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1099/2003. (X. 1.) Korm. határozata egyes kormányhatározatok hatályon kívül helyezéséről.
1. A Kormány az e határozat mellékletében felsorolt
kormányhatározatokat, illetve határozati pontokat hatályon kívül helyezi.
2. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
178/2017. (VII. 5.) Korm. rendelete a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás „A” és „B” Melléklete kihirdetéséről, valamint a belföldi alkalmazásának egyes kérdéseiről.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a  Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai
Megállapodás (a továbbiakban: ADR) „A” és „B” Melléklete kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány az ADR „A” és „B” Mellékletének szövegét e rendelettel kihirdeti.
3. § Az ADR „A” és „B” Melléklete hiteles angol nyelvű szövegét az  1.  melléklet, hivatalos magyar nyelvű fordítását
a 2. melléklet tartalmazza.
4. § Az ADR „A” és „B” Mellékletében foglalt rendelkezéseket a veszélyes áruk belföldi közúti szállítására a Veszélyes Áruk
Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) „A” és „B” Mellékletének belföldi alkalmazásáról
szóló miniszteri rendeletben foglalt kiegészítésekkel és részletes szabályok szerint kell alkalmazni.
5. § Az ADR „A” és „B” Mellékletében szereplő egyes feladatokra vonatkozó feladatmegosztást a 3. melléklet tartalmazza.
6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az  e  rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  közlekedésért felelős miniszter, az  Országos
Atomenergia Hivatalt felügyelő miniszter, a bányászati ügyekért felelős miniszter, az iparügyekért felelős miniszter,
a  közbiztonságért felelős miniszter, a  katasztrófák elleni védekezésért felelős miniszter és az  élelmiszerláncfelügyeletért felelős miniszter gondoskodik a 3. mellékletben meghatározott feladatmegosztás szerint.
7. § Ez a  rendelet a  veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
mellékleteinek a  tudományos és műszaki fejlődéshez való negyedik hozzáigazításáról szóló, 2016. december 16-i
(EU) 2016/2309 bizottsági irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2017. (XI. 9.) SZTNH utasítása a közbeszerzési szabályzatról.
A közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 27. §-ában foglaltakra figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23. § (4) bekezdés c) pontjával összhangban az alábbi utasítást adom ki:
I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az utasítás célja 1. § (1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) közbeszerzési szabályzatának (a továbbiakban:
Szabályzat) célja, hogy a közpénzek törvényes és észszerű módon történő felhasználásának, a közpénzből
megvalósított beszerzések átláthatóságának és az esélyegyenlőségen alapuló verseny megvalósulásának elősegítése
érdekében a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 27. §-a alapján rögzítse a Hivatal
közbeszerzéseivel kapcsolatos feladatait, szabályozza a közbeszerzési eljárásai előkészítésének, szakszerű, hatékony
és egyben jogszerű lefolytatásának, belső ellenőrzésének felelősségi rendjét, a nevében eljáró, illetőleg az eljárásba
bevont személyek, szervezetek felelősségi körét és a közbeszerzési eljárások dokumentálási rendjét, összhangban
a vonatkozó jogszabályokkal.
(2) A Szabályzatot a Kbt.-nek és egyéb kapcsolódó hatályos jogszabályoknak, valamint a Közbeszerzési Hatóság
ajánlásaiban és a Közbeszerzési Hatóság elnökének tájékoztatóiban foglaltaknak megfelelően kell alkalmazni.
Az utasítás hatálya 2. § (1) Ezen utasítás személyi hatálya a Hivatal kormánytisztviselőire és munkaszerződés alapján foglalkoztatott
munkavállalóira (a kormánytisztviselő és a munkavállaló a továbbiakban együtt: munkatárs), továbbá a közbeszerzési
eljárásban a Hivatal nevében esetleg külön szerződés alapján közreműködő személyekre terjed ki, különös tekintettel
valamennyi, a Hivatal mint ajánlatkérő által elindított közbeszerzési eljárás előkészítésébe és lefolytatásába bevont
személyre, megbízott szakértő(k)re.
(2) Ezen utasítás tárgyi hatálya kiterjed minden, a Hivatal által – jelen szabályzat hatálybalépését követően – indított
közbeszerzésre.
Az ajánlatkérő jogállása 3. § A Hivatal a Kbt. 5. § (1) bekezdés c) pontja alapján a törvény személyi hatálya alá tartozó ajánlatkérő, amely mint ilyen
szervezet, a Kbt. tárgyi hatálya alá tartozó beszerzések során a közbeszerzési jogszabályok rendelkezéseinek
maradéktalan betartására kötelezett.
Irányadó jogszabályok, értelmező rendelkezések 4. § (1) A közbeszerzések előkészítése és végrehajtása során a Kbt. és a konkrét beszerzés tárgya szerinti speciális jogszabályok
előírásai az irányadóak, valamint be kell tartani az azokkal kapcsolatos mindenkor hatályos belső utasításokat
(pl.  a  kötelezettségvállalás, pénzügyi ellenjegyzés, teljesítésigazolás, érvényesítés és utalványozás rendjéről szóló,
az iratkezelésről, az egyedi iratkezelési szabályzat kiadásáról szóló stb. utasításokat).
(2) A Szabályzatban és a közbeszerzési eljárásokban alkalmazott valamennyi fogalmat a Kbt. értelmező rendelkezései és
egyéb előírásai, definíciói szerint kell alkalmazni. Rendkívüli esetben, ha a Kbt. a közbeszerzési eljárásban alkalmazott
fogalmakról nem tartalmaz definíciót, úgy az eljárást megindító felhívásban vagy a közbeszerzési dokumentumokban
kell gondoskodni a fogalmak pontos, egyértelmű meghatározásáról.
A közbeszerzési eljárás alapelvei 5. § Minden közbeszerzési eljárásban és annak minden szakaszában – ideértve a szerződés megkötését is – a Hivatal mint
ajánlatkérő köteles a Kbt.-ben meghatározott alapelveket szem előtt tartva eljárni, így
a) biztosítani kell a verseny tisztaságát, átláthatóságát és nyilvánosságát, biztosítani kell az esélyegyenlőséget és
egyenlő bánásmódot,
b) a jóhiszeműség és a tisztesség követelménye szerint kell eljárni,
c) a közpénzeket a hatékony és felelős gazdálkodás elvét szem előtt tartva kell felhasználni,
d) nemzeti elbánást kell nyújtani a törvényi szabályok és a nemzetközi kötelezettségek szerint.
A közbeszerzési igények évenkénti tervezése 6. § (1) A Kbt. hatálya alá tartozó beszerzésekre vonatkozóan az egyes beszerzéseket igénylő hivatali szakmai területeknek
(a továbbiakban: beszerzői keretgazda) minden évben az adott naptári év március 1. napjáig kell leadni a beszerzési
igényeiket a közbeszerzési eljárások koordinálására és dokumentálásának elvégzésére kijelölt munkatárs
(a továbbiakban: közbeszerzési referens) részére, annak bekérése alapján.
(2) Az éves költségvetés alapján a költségvetési év elején minden év március 31. napjáig éves összesített közbeszerzési
tervet kell készíteni az adott évre tervezett közbeszerzésekről, amely összeállítása a közbeszerzési referens feladata.
Az elkészített közbeszerzési tervet a közbeszerzési referens terjeszti elő jóváhagyásra a gazdasági főigazgatónak.
(3) A jóváhagyott közbeszerzési tervet a Hivatalnak legalább öt évig meg kell őrizni. A közbeszerzési terv nyilvános.
A  közbeszerzési tervet, valamint annak módosítását (módosításait) a Hivatal honlapján – a közbeszerzési terv
módosítása esetén a módosítás jóváhagyásától számított öt munkanapon belül – közzé kell tennie.
(4) A közbeszerzési tervnek az elkészítése előtt az adott évben indított közbeszerzési eljárást is tartalmaznia kell.
 (5) A közbeszerzési terv nem vonja maga után az abban megadott közbeszerzésre vonatkozó eljárás lefolytatásának
kötelezettségét. A Hivatal a közbeszerzési tervben nem szereplő közbeszerzésre vagy a tervben foglaltakhoz képest
módosított közbeszerzésre vonatkozó eljárást is lefolytathatja, ha az általa előre nem látható okból előállt közbeszerzési
igény vagy egyéb változás merült fel. Ezekben az esetekben a közbeszerzési tervet módosítani kell az ilyen igény vagy
egyéb változás felmerülésekor, megadva a módosítás indokát is. A közbeszerzési terv módosítását a beszerzői
keretgazda bejelentett igényei alapján a közbeszerzési referens készíti elő és terjeszti fel jóváhagyásra a gazdasági
főigazgatónak.
Az éves statisztikai összegezés 7. § Az éves közbeszerzésekről – külön jogszabályban meghatározott minta szerint – éves statisztikai összegezést kell
készíteni, amelyet legkésőbb a tárgyévet követő év május 31. napjáig kell megküldeni a Közbeszerzési Hatóságnak.
Az éves statisztikai összegezést a közbeszerzési referens készíti el és küldi meg a gazdasági főigazgató jóváhagyását
követően a Közbeszerzési Hatóságnak.
A közbeszerzési eljárás kezdeményezése és megindítása 8. § (1) Közbeszerzési eljárás kezdeményezésére a beszerzői keretgazdák jogosultak, a közbeszerzési referens részére történő
bejelentéssel.
(2) A bejelentésnek vagy a bejelentés alapján összeállításra kerülő előterjesztésnek (a továbbiakban: felelősségi rend)
tartalmaznia kell a beszerzés tárgyát, mennyiségét és műszaki leírását, valamint az értékelési szempontokra és az
alkalmassági feltételekre tett javaslatot, továbbá a bírálóbizottság és szükség esetén a szakmai bizottság tagjainak
megnevezésére és felelősségi körükre vonatkozó javaslatot.
(3) A gazdasági főigazgató a beszerzői keretgazda bejelentése és a közbeszerzési referens előterjesztése alapján dönt az
eljárás előzetes megindításáról. Az előterjesztésnek részei a beszerzői keretgazdák által benyújtott dokumentumokon
túl a mindenkor hatályos jogszabályok szerinti dokumentumok, különösen az eljárást megindító (ajánlati/ajánlattételi/
részvételi) felhívás és dokumentáció, a bírálóbizottság és a szakmai bizottság tagjainak összeférhetetlenségi
nyilatkozatai és az adott beszerzés fedezetének igazolására vonatkozó nyilatkozat, az annak alátámasztásául szolgáló
dokumentumokkal együtt, amelyek elkészítéséért a beszerzői keretgazda és a közbeszerzési referens felelős.
(4) Összhangban a Kbt. 27. § (3)–(5) bekezdéseiben foglaltakkal a Hivatal a közbeszerzési eljárásban szükséges szakértelem
(szakmai, jogi, pénzügyi, közbeszerzési) biztosítása céljából legalább háromfős bírálóbizottságot hoz létre.
Ha  jogszabály valamely beszerzés vonatkozásában más személy vagy szakértelem bevonását írja elő, a Hivatal
a  beszerzés előkészítése és az eljárás lefolytatása során köteles gondoskodni a jogszabályban meghatározott
közreműködő részvételéről.
(5) Ha a beszerzés tárgya szerinti szakmai ismeretek képviselete céljából szükséges, erre legalább háromfős szakmai
bizottság kerül kijelölésre. A szakmai bizottságban kizárólag a beszerzés tárgya szerinti szakmai ismeretekkel
rendelkező tagok vesznek részt, amely bizottság vezetője képviseli a tagokat és a beszerzés tárgya szerinti szakértelmet
a bírálóbizottságban, így egyben a bírálóbizottság tagja is.
9. § (1) A közbeszerzési eljárás Kbt. szerinti megindítása előtt a közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről
szóló mindenkor hatályos külön jogszabályban meghatározott esetekben előzetes engedélyeztetési eljárást kell
lefolytatni.
(2) Közbeszerzési eljárás Kbt. szerinti megindítására a gazdasági főigazgató előterjesztése alapján, a hatályos jogszabályok
szerint a Miniszterelnökség jóváhagyását követően kerülhet sor. A főigazgatói által aláírt és a közbeszerzési referens
által elküldött előzetes engedélyeztetést kérő előterjesztésnek és mellékleteinek tartalmaznia kell a mindenkor
hatályos jogszabályok szerinti dokumentumokat. Az engedélyezési előzetes eljárás megindítása során összhangban
a 8. § (3) bekezdésével, különösen, de nem kizárólagosan a közbeszerzési eljárást megindító felhívást (ajánlati/
ajánlattételi/részvételi) és dokumentációt, a bírálóbizottság és adott esetben a szakmai bizottság tagjainak
megnevezésére és felelősségi körükre vonatkozó rendelkezéseket (a konkrét eljárásra szóló felelősségi rendet),
a bírálóbizottság és a szakmai bizottság tagjainak összeférhetetlenségi nyilatkozatait és az adott beszerzés fedezetének
igazolására vonatkozó nyilatkozatot az annak alátámasztásául szolgáló dokumentumokkal együtt kell megküldeni.
A közbeszerzés értékének, becsült értékének meghatározása, részekre bontás tilalma
10. § (1) A közbeszerzés értékén a közbeszerzés megkezdésekor annak tárgyáért az adott piacon általában kért vagy kínált
–  általános forgalmi adó nélkül számított, a Kbt. 16–20. §-aiban foglaltakra tekintettel megállapított – teljes
ellenszolgáltatást kell érteni (a továbbiakban: becsült érték).
(2) Tilos a becsült érték meghatározásának módszerét a Kbt. megkerülése céljával megválasztani.
 (3) Tilos a közbeszerzést oly módon részekre bontani, amely a Kbt. szerinti uniós értékhatár alatti, vagy az uniós értékhatárt
elérő vagy meghaladó becsült értékű beszerzésekre vonatkozó szabályok alkalmazásának megkerülésére vezet.
 (4) Az irányadó értékhatárokat minden évben a tárgyévre vonatkozó költségvetési törvény alapján, a Közbeszerzési
Hatóság elnökének tájékoztatója alapján kell alkalmazni.
 (5) Az egyes közbeszerzési eljárások eljárásrendjét (uniós értékhatárokat elérő, vagy uniós értékhatár alatti) az eljárás
értékére és a vonatkozó értékhatárokra tekintettel kell meghatározni.
A közbeszerzési eljárás fajtájának a kiválasztása 11. § (1) Az uniós értékhatárokat elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzésekre a Kbt. Második Részét, az ezek alatti és
egyben a nemzeti értékhatárokat elérő értékű közbeszerzésekre a Harmadik Részét alkalmazva kell eljárni, kivéve
ha a Kbt. másként rendelkezik.
(2) A közbeszerzési eljárás nyílt, meghívásos, tárgyalásos eljárás, versenypárbeszéd vagy hirdetmény közzététele nélküli
tárgyalásos eljárás lehet. Az egyes közbeszerzési eljárások esetén az alkalmazandó eljárásfajtára a hatályos
jogszabályok betartásával a beszerzés sajátosságaira figyelemmel a felelősségi rendben kell javaslatot tenni.
A közbeszerzési eljárás előkészítése és lefolytatása 12. § (1) A közbeszerzési eljárás előzetes engedélyeztetésének megindítását megelőzően a bírálóbizottság közbeszerzési
szakértelemmel rendelkező (adott esetben lebonyolító) tagja előkészíti az adott beszerzés ajánlati/részvételi felhívását
és közbeszerzési dokumentumait a beszerzői keretgazda, szükség esetén a bírálóbizottság más szakértelmet képviselő
tagjai által meghatározott további követelményeknek megfelelően. A Hivatal minden közbeszerzési eljárásban készít
közbeszerzési dokumentumokat, a beszerzés tárgyától függetlenül.
(2) Az előkészített, és a bírálóbizottság, valamint amennyiben kijelölésre kerül akkor a szakmai bizottság tagjai által
jóváhagyott ajánlati/részvételi felhívást és közbeszerzési dokumentumokat, továbbá a felelősségi rendet a beszerzői
keretgazda felterjeszti jóváhagyásra gazdasági főigazgatónak. A jóváhagyó döntést követően a közbeszerzési referens
vagy a bírálóbizottság közbeszerzési szakértelemmel rendelkező (lebonyolító) tagja a jelen utasítás 9. §-a szerint
a hatályos jogszabályoknak megfelelően megküldi jóváhagyásra.
(3) A szükséges jóváhagyásokat követően a Kbt. szerinti közbeszerzési eljárás megindításra majd lefolytatásra kerül
a  mindenkor hatályos jogszabályok rendelkezései és jelen szabályzatban rögzítettek alapján. Az eljárás során
a bírálóbizottság közbeszerzési szakértelemmel rendelkező (lebonyolító) tagja gondoskodik a közbeszerzési eljárás
során szükséges feladatok elvégzéséről, segíti – ha kijelölésre került a szakmai bizottság és – a bírálóbizottság más
tagjainak munkáját a bírálat során.
(4) Az eljárást lezáró döntést a bírálóbizottság szakvéleménye alapján, a bírálóbizottság felterjesztését követően
a  gazdasági főigazgató, a külön jogszabályban meghatározott engedélytől függően feltételesen hozza meg.
A  feltételes hivatali döntést a bírálóbizottság közbeszerzési szakértelemmel rendelkező (lebonyolító) tagja vagy
a közbeszerzési referens felterjeszti jóváhagyásra a hatályos jogszabályoknak megfelelően a jelen utasítás 9. §-ában
meghatározottak szerint a Miniszterelnökségnek. A jogszabály szerint engedély kézhezvételét követően vagy
meghatározott határidő leteltét követően kerül sor a Hivatal részéről az eljárás eredményének kihirdetésére,
összhangban a gazdasági főigazgató döntésével.
Szerződéskötés 13. § A Hivatal csak az eljárás nyertesével vagy – visszalépése esetén, ha azt a felhívásban előírta – az eljárás eredményének
kihirdetésekor a következő legkedvezőbb ajánlatot tevőnek minősített szervezettel (személlyel) kötheti meg
a  szerződést, írásban. A szerződés aláírására és ellenjegyzésére a Hivatal mindenkori belső utasításaiban foglaltak
megfelelően irányadók.
A közbeszerzésekkel kapcsolatos feladatok, hatáskörök és felelősségi rend
14. § (1) A gazdasági főigazgató:
a) jóváhagyja az éves közbeszerzési tervet és annak esetleg szükségessé váló módosításait a közbeszerzési
referens előterjesztése alapján,
b) jóváhagyja az éves statisztikai összegezést a közbeszerzési referens előterjesztése alapján,
c) a beszerzői keretgazda bírálóbizottság javaslatát is tükröző előterjesztése alapján dönt az előzetes
engedélyezési eljárás jóváhagyásra előterjesztéséről a 9. §-ban foglaltak szerint,
d) a bírálóbizottság szakvéleménye és döntési javaslata alapján dönt az közbeszerzési eljárás eredményéről vagy
eredménytelenségéről és a 12. § (4) bekezdés szerinti jóváhagyásra előterjesztéséről.
 (2) A szakmai bizottság kijelölése esetén:
a) ellátja az eljárást előkészítő feladatok során felmerült, a beszerzés tárgya szerint releváns szakmai feladatokat
(ideértve a becsült érték meghatározását is),
b) ellátja a Kbt. 27. § (4) bekezdésében meghatározott beszerzés tárgya szerinti szakmai értékelési feladatokat,
c) ellátja a szakmai bizottsági tagság kinevezésére vonatkozó felkérésben foglalt feladatait,
d) javaslatot tesz a bírálóbizottság részére az eljárás eredményére vonatkozóan.
(3) A bírálóbizottság:
a) ellátja a közbeszerzési eljárást előkészítő feladatokat,
b) ellátja a Kbt. 27. § (4) bekezdésében meghatározott értékelési feladatokat,
c) ellátja a bírálóbizottsági tagság kinevezésére vonatkozó felkérésben foglalt feladatait,
d) javaslatot tesz a döntéshozó részére az eljárás eredményére vonatkozóan.
(4) A szakmai bizottság és a bírálóbizottság (a továbbiakban együtt: bizottságok) tagjait minden esetben a gazdasági
főigazgató nevezi ki a felelősségi rend jóváhagyásával, a Kbt. 27. § (3) bekezdés szerinti, a szakértelemre vonatkozó
követelmények betartásával. A bizottságok tagja az eljárás során azon szakértelem tekintetében nyilatkozattételi
kötelezettséggel tartozik, amelyre vonatkozóan a kinevezését kapta. A bizottságok munkáját eseti megbízás alapján
külső szakértő is segítheti. A bizottságok tagjai írásban kötelesek nyilatkozni a megbízatás elfogadásáról és arról, hogy
velük szemben fennáll-e a Kbt. 25. § szerinti összeférhetetlenség. A szakmai bizottság abban az esetben határozatképes,
ha a kijelölt számú tagja, akadályoztatás esetén annak helyetteseként utólag kijelölt személy jelen van. A bírálóbizottság
abban az esetben határozatképes, ha az egyes szakértelem képviseletében legalább egy fő jelen van. A bizottságok
határozatait a jelenlévő tagok szótöbbségi szavazatával hozzák. A bizottságok munkájáról jegyzőkönyvet kell
készíteni.
(5) A gazdasági főigazgató közbeszerzésekkel kapcsolatos irányító munkáját az erre a feladatra munkaköri leírásában
kijelölt közbeszerzési referens segíti.
A központosított közbeszerzés 15. § (1) A Kormány külön rendeletben szabályozta a központosított közbeszerzések rendszerét, valamint a központi beszerző
szervezet feladat és hatáskörét.
(2) A Hivatal a rendelet személyi hatálya alá tartozik, így a Korm. rendelet tárgyi hatálya alá tartozó termékkörök esetében
a Hivatal a központosított közbeszerzés keretében megkötött keretmegállapodások és keretszerződések
(a  továbbiakban együtt: keretmegállapodás) terhére köteles a beszerzéseit megvalósítani, a jogszabályi előírások,
valamint az egyes keretmegállapodásokban foglaltak szerint.
(3) Amennyiben a Hivatal a keretmegállapodás alapján az eljárás második szakaszát közvetlen megrendelés útján
valósítja meg, úgy az a szükséges adatlappal kezdeményezhető. Az adatlapot gazdasági főigazgató hagyja jóvá,
amely egyben fedezetigazolás és döntés arról, hogy szakmai bizottság kinevezésére nem kerül sor.
(4) Amennyiben a keretmegállapodás alapján történő közvetlen megrendelések egyedi értéke a beszerzés tárgyából
fakadóan jellemzően kisértékű (pl. irodaszer, utazásszervezés), úgy ezen igényeket a vonatkozó adatlap szerint
meghatározott időszakra és keretösszegre vonatkozóan lehet kezdeményezni.
A közbeszerzési eljárások dokumentálási rendje 16. § (1) A közbeszerzési eljárást annak előkészítésétől az eljárás alapján megkötött szerződés teljesítéséig írásban, a Kbt.
rendelkezéseinek megfelelően, a Hivatal mindenkori egyedi iratkezelési szabályzata szerint kell dokumentálni.
A közbeszerzési eljárás dokumentálása teljes körű, az eljárás minden elemére és részfolyamatára kiterjed, beleértve az
előzetes engedélyeztetést is. A dokumentálás a közbeszerzési eljárás lefolytatása során a bírálóbizottság közbeszerzési
szakértelemmel rendelkező tagjának feladata a szerződés megkötéséig és az eljárás eredményéről szóló tájékoztató
hirdetmény feladásáig, szükség esetén a közbeszerzési referens bevonásával.
(2) A szerződés teljesítésének dokumentálásáért a beszerzői keretgazda (igénylő szakterület) a felelős.
 (3) Az eljárás előkészítésével, lefolytatásával és a szerződés teljesítésével kapcsolatban keletkezett összes iratot az eljárás
lezárásától, illetőleg a szerződés teljesítésétől számított 5 évig meg kell őrizni. Ha a közbeszerzéssel kapcsolatban
jogorvoslati eljárás indult, az iratokat annak jogerős befejezését követő 5 évig meg kell őrizni. Az iratok megőrzéséért
a beszerzői keretgazda (igénylő szakterület) felelős.
A Szabályzat hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárások belső ellenőrzése
17. § A közbeszerzési eljárások lefolytatásának belső ellenőrzését az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
és  a  kapcsolódó jogszabályok előírásai alapján a Hivatal mindenkori Belső Ellenőrzési Kézikönyvében foglaltak
figyelembevételével kell elvégezni.
II. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 18. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Ezen utasítás rendelkezéseit a hatálybalépést követően megindítani kezdeményezett közbeszerzések esetében kell
alkalmazni.
 (3) Felhatalmazást kap a gazdasági főigazgató a hivatali közbeszerzési eljárások során alkalmazandó iratminták gazdasági
vezetői utasításban történő kiadására.
 (4) Jelen utasítás tartalmi felülvizsgálatáról, aktualizálásáról és karbantartásáról a közbeszerzési referens vagy a gazdasági
főigazgató által kijelölt személy köteles gondoskodni. A felülvizsgálatot legalább 3 évente el kell végezni, amelynek
eredményeként – szükség esetén – kezdeményezni kell az utasítás módosítását vagy új utasítás kiadását.
Dr. Łuszcz Viktor s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala
 elnöke