type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
152/2012. (VII. 10.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa között az Európai Közösség és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, Brüsszelben, 2007. szeptember 18-án aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa
között az Európai Közösség és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa között az engedély nélkül tartózkodó személyek
visszafogadásáról szóló, Brüsszelben, 2007. szeptember 18-án aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló Jegyzőkönyv
(a továbbiakban: Végrehajtási Jegyzőkönyv) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Végrehajtási Jegyzőkönyvet e rendelettel kihirdeti.
3. § A Végrehajtási Jegyzőkönyv hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
(stamp) Jegyzőkönyv
Magyarország Kormánya és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa között az Európai Közösség és
Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról
szóló, Brüsszelben, 2007. szeptember 18-án aláírt Megállapodás végrehajtásáról
(Végrehajtási Jegyzőkönyv)
E Végrehajtási Jegyzőkönyvben részes Felek,
Magyarország Kormánya és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa (a továbbiakban: együttesen Szerződő Felek,
külön-külön Szerződő Fél);
azzal az óhajjal, hogy megteremtsék a szükséges feltételeket az Európai Közösség és Bosznia-Hercegovina között az
engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló, Brüsszelben, 2007. szeptember 18-án aláírt
Megállapodás (a továbbiakban: Visszafogadási Megállapodás) végrehajtásához;
a Visszafogadási Megállapodás 19. cikke alapján;
a következőkben állapodtak meg:
1. cikk
Az illetékes hatóságok és kapcsolattartási pontok kijelölése
(1) A Visszafogadási Megállapodás 1. cikk k) pontjával és a 19. cikk (1) bekezdés a) pontjával összhangban a Szerződő
Feleknek a Visszafogadási Megállapodás végrehajtására kijelölt illetékes hatóságai (továbbiakban: illetékes
hatóságok) a következők:
a) A visszafogadási kérelmek fogadására és feldolgozására:
– Magyarország Kormánya részéről:
Országos Rendőr-főkapitányság
Cím: H–1139 Budapest, Teve u. 4–6.
Kapcsolattartó: Idegenrendészeti Osztály
Tel.: + 36 1 443 5445
Fax: + 36 1 443 5446
E-mail: idrendo@orfk.police.hu
– Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa részéről:
1. Bosznia-Hercegovina állampolgárai esetén
Bosznia-Hercegovina Biztonsági Minisztériuma
Migrációs Szektor
Cím: 71 000 Szarajevó, Trg Bosne i Hercegovine 1.,
Tel.: +387 33 492 477
Fax: +387 33 492 794
E-mail: readmisija@msb.gov.ba
2. Harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek esetén
Bosznia-Hercegovina Biztonsági Minisztériuma
Külügyi Szolgálat
Cím: 71 000 Szarajevó, Pijaèna 6.,
Tel.: +387 33 772 952
Fax: +387 33 772 982
E-mail : readmisija@sps.gov.ba
b) Az átszállítás iránti kérelmek fogadására és feldolgozására:
– Magyarország Kormánya részéről:
Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal
Cím: H–1117, Budafoki u. 60.
Tel.: + 36 1 463 9126
Fax: + 36 1 463 9127
E-mail: seo@bah.b-m.hu
– Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa részéről:
Bosznia-Hercegovina Biztonsági Minisztériuma
Külügyi Szolgálat
Cím: 71 000 Szarajevó, Pijaèna 6.
Tel.: +387 33 772 952
Fax: +387 33 772 982
E-mail : readmisija@sps.gov.ba
c) A Visszafogadási Megállapodás 8. cikk (3) bekezdés alapján az állampolgárság megállapítására irányuló
meghallgatások lebonyolítására:
– Magyarország Kormánya részéről:
Magyarország Nagykövetsége
Szarajevó, Bosznia-Hercegovina
Cím: 71 000 Szarajevó, Hasana Bibera 53,
Tel.: +387-33-205302; +387-33-208353.
Fax: +387-33-268930
E-mail: hungcons@bih.net.ba
– Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa részéről:
Bosznia-Hercegovina Nagykövetsége
Budapest, Magyarország
Cím: H–1026 Budapest, Verseghy Ferenc u. 4.
Tel: +361-212-01-06; +361-212-01-07
Fax: +361-212-01-09
E-mail: bihambud@yahoo.com
(2) A Visszafogadási Megállapodás és e Végrehajtási Jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazása érdekében az illetékes
hatóságok közvetlenül együttműködnek egymással.
(3) A Szerződő Felek diplomáciai úton haladéktalanul értesítik egymást az (1) bekezdésben felsorolt illetékes hatóságok
változásáról.
(4) E Végrehajtási Jegyzőkönyv alkalmazása érdekében az (1) bekezdésben felsorolt illetékes hatóságok az elérhetőségi
adatokban bekövetkezett változásról harminc (30) napon belül közvetlenül, írásban tájékoztatják egymást.
2. cikk
Határátkelőhelyek (1) A Visszafogadási Megállapodás 19. cikk (1) bekezdés a) pontjával összhangban a Szerződő Felek határainak átlépésére
elsősorban a következő határátkelőhelyeken kerülhet sor:
a) Magyarország területén:
Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér
Repülőtéri Rendőr Igazgatóság
Tel.: + 36 1 290 3121
Fax: + 36 1 291 9748
E-mail: rri_ugyo@rri.police.hu;
b) Bosznia-Hercegovina területén:
Bosznia-Hercegovina Biztonsági Minisztériuma Bosznia-Hercegovina Határőrsége
Műveleti Központ
Tel.: +387 33 755 300, 755 301
Fax: +387 33 755 305, 755 306
E-mail: granpol@granpol.gov.ba
Szarajevó Nemzetközi Repülőtér
Tel.: +387 33 755 359
Fax: +387 33 755 360
(2) Az illetékes hatóságok eseti alapon a visszafogadás lebonyolítására egyéb határátkelőhelyek használatáról is
megállapodhatnak. Ezekben az esetekben az átvétel napjáról és időpontjáról, a belépés helyéről, továbbá
a visszafogadásra váró személy átszállításának módjáról és körülményeiről az illetékes hatóságok minden esetben
külön, írásban állapodnak meg.
(3) Az illetékes hatóságok diplomáciai úton haladéktalanul tájékoztatják egymást az e cikk (1) bekezdésében felsorolt
határátkelőhelyekkel kapcsolatos bármilyen változásról.
3. cikk
A visszafogadási kérelem benyújtása és az arra adott válasz
(1) A visszafogadási kérelmet a Visszafogadási Megállapodás 7. cikkével összhangban a 6. mellékletében
meghatározottak szerint a megkereső Szerződő Fél illetékes hatóságának kell benyújtani a megkeresett Szerződő Fél
illetékes hatóságához elektronikus úton vagy faxon a Visszafogadási Megállapodás 10. cikk (1) bekezdésében
meghatározott határidőn belül. A fax vagy elektronikus úton továbbításáról szóló jelentés a kérelem kézhezvétele
visszaigazolásának tekinthető.
(2) A megkereső Szerződő Félnek a visszafogadási kérelemmel együtt továbbítania kell a Visszafogadási Megállapodás
1–5. mellékleteiben hivatkozott okmányokat. A Visszafogadási Megállapodás 19. cikk (1) bekezdés c) pontjával
összhangban – együtt olvasva a 16. cikk c) pontjával – továbbítania kell továbbá a Tanács 2002. február 28-i
407/2002/EK rendelete II mellékletében meghatározott, kitöltött formanyomtatványt az érintett személy
ujjlenyomatainak megküldése céljára. A Visszafogadási Megállapodás 2–5. mellékleteiben foglalt tanúvallomásoknak
a lehetőségekhez képest pontosnak és világosnak kell lenniük a visszafogadási kötelezettség megállapítása
érdekében.
(3) A visszafogadási kérelemre adott választ a megkeresett Szerződő Fél illetékes hatósága küldi meg a megkereső
Szerződő Fél illetékes hatóságának elektronikus úton vagy faxon a Visszafogadási Megállapodás 10. cikk (2) vagy
(3) bekezdésében meghatározott határidőn belül. A fax vagy elektronikus úton továbbításáról szóló jelentés a kérelem
kézhezvétele visszaigazolásának tekinthető.
4. cikk
Téves visszafogadás
A megkereső Szerződő Fél visszaveszi bármely, a megkeresett Szerződő Fél által visszafogadott személyt, amennyiben
a Visszafogadási Megállapodás 12. cikkében meghatározott határidőn belül bizonyítást nyer, hogy a Visszafogadási
Megállapodás 2–5. cikkeiben meghatározott feltételek nem teljesültek. Az adott esettel kapcsolatban a megkereső
Szerződő Fél által benyújtott minden okmányt vissza kell küldeni a megkereső Szerződő Félnek.
5. cikk
A kísérettel történő visszafogadás feltételei
A Visszafogadási Megállapodás 19. cikk (1) bekezdés b) pontjával összhangban a Szerződő Felek a területükre
kísérettel történő visszafogadás, illetve átszállítás feltételeiről a következők szerint egyeznek meg:
a) A megkereső Szerződő Fél illetékes hatósága a szárazföldi vagy légi úton kísérettel történő visszafogadást vagy
átszállítást a megkeresett Szerződő Fél nemzeti jogának megfelelően biztosítja és bonyolítja le.
b) A visszafogadás vagy átszállítás során a kísérők fegyvertelenül és polgári ruházatban látják el feladatukat.
A kísérők rendelkeznek a visszafogadásnak, illetve az átszállításnak a megkeresett Szerződő Fél általi jóváhagyását
igazoló dokumentumokkal, valamint azonosítani tudják magukat és be tudják mutatni hivatalos utasításaikat.
c) A megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságai ugyanolyan védelmet és segítséget biztosítanak a kísérőknek
feladatuk ellátása során, mint a hasonló feladatok ellátására felhatalmazott saját hatósági személyei számára.
d) A kísérőknek a megkeresett Szerződő Fél jogszabályait minden körülmények között be kell tartaniuk. A kísérők
hatásköre az önvédelemre korlátozódik. Mindazonáltal a megkeresett Szerződő Fél rendfenntartó erői
hiányában, illetve a rendfenntartó erők támogatása céljából a kísérők bármely közvetlen és súlyos veszélyre
reagálva ésszerű és arányos intézkedéshez folyamodhatnak azért, hogy megakadályozzák a visszafogadott vagy
átszállított személyt abban, hogy elmeneküljön, saját magában vagy harmadik személyben sérülést, illetve
vagyoni kárt okozzon.
6. cikk
Az átszállítás lebonyolításának és támogatásának szabályai
A Visszafogadási Megállapodás 13. és a 14. cikke alapján a Szerződő Felek az átszállítás lebonyolításának következő
részletes szabályairól állapodnak meg:
a) Az átszállítási kérelmet késedelem nélkül, de legkésőbb négy (4) munkanappal a tervezett átszállítás előtt kell
elküldeni faxon vagy elektronikus úton a megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságának.
b) A megkeresett Szerződő Fél illetékes hatósága az átszállítási kérelem kézhezvételét követően haladéktalanul, de
legkésőbb kettő (2) munkanapon belül faxon vagy elektronikus úton válaszol, hogy hozzájárul-e az átszállításhoz,
valamint az átszállítás tervezett időpontjához, a kijelölt határátkelőhelyhez, a szállítási eszközéhez és az esetleges
kísérethez.
c) Ha egy meghatározott átszállítás lebonyolításában a megkereső Szerződő Fél illetékes hatósága szükségesnek
tartja a megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságainak támogatását, ezt jelzi a Visszafogadási Megállapodás
7. melléklete szerinti átszállítási kérelem formanyomtatványon. A megkeresett Szerződő Fél az átszállítási
kérelemre adott válaszában nyilatkozik arról, hogy biztosítani tudja-e a kért támogatást.
d) Az átszállítandó személy kísérettel és légi úton történő átszállítása esetén az érintett őrzését és a beszállítását
– a megkereső Szerződő Fél lehetséges támogatásával – a megkeresett Szerződő Fél biztosítja.
7. cikk
A visszafogadásra váró személy átadása (1) A visszafogadásra váró személy átadására az illetékes hatóságok által írásban megállapított helyen és időben kerül sor.
A megkereső Szerződő Félnek az átadás időpontját legalább kettő (2) munkanappal megelőzően értesíteni kell
a megkeresett Szerződő Felet a következőkről: az érintett személy születési nevéről és idejéről; a személy úti
okmányának típusáról, számáról és érvényességi idejéről; az átadás napjáról és időpontjáról; az átadás helyéről
(határátkelőhelyről); az érintett személy speciális szükségleteit biztosító szükséges intézkedésekről; valamint
a hatósági kíséretről és a biztonsági intézkedésekről szóló információról. Az értesítést e Végrehajtási Jegyzőkönyv
melléklete szerinti átadási formanyomtatványnak megfelelően kell elkészíteni.
(2) Ha az átadás időpontját bármilyen jogi vagy gyakorlati akadály miatt megváltoztatták, a megkereső Szerződő Fél
illetékes hatósága haladéktalanul értesíti a megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságát a felmerülő akadályokról és
jelzi az átadás újonnan kitűzött helyét és időpontját.
8. cikk
Egyéb bizonyító eszközök és dokumentumok (1) Ha a megkereső Szerződő Fél a Visszafogadási Megállapodás 1–5. mellékleteiben fel nem sorolt dokumentumot is
fontosnak tartja a visszafogadásra váró személy állampolgárságának megállapításához, illetve a visszafogadásra váró
harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy határátlépése bizonyításának megállapításához,
a dokumentumot a visszafogadási kérelemmel együtt megküldheti a megkeresett Szerződő Félnek.
(2) A megkeresett Szerződő Félnek jogában áll eldönteni, hogy e cikk (1) bekezdésében említett dokumentumokat
figyelembe veszi-e a visszafogadási kérelem elbírálása során.
9. cikk
Az állampolgárság megállapítására irányuló meghallgatások lebonyolítása
A Visszafogadási Megállapodás 8. cikk (3) bekezdésével és a 9. cikk (6) bekezdésével összhangban a Szerződő Felek az
állampolgárság megállapítására irányuló meghallgatások lebonyolításának a következő szerinti eljárásáról állapodnak
meg:
a) Ha a megkereső Szerződő Fél illetékes hatósága a Visszafogadási Megállapodás 1., 2. és 5. mellékleteiben felsorolt
dokumentumok egyikét sem tudja felmutatni, kérelmére a megkeresett Szerződő Fél államának diplomáciai,
vagy konzuli képviselete meghallgatja a visszafogadásra váró személyt.
b) Az állampolgárság megállapítására irányuló meghallgatásra vonatkozó kérelmet faxon vagy elektronikus úton
lehet előterjeszteni a megkeresett Szerződő Fél államának illetékes diplomáciai vagy konzuli képviseleténél.
A meghallgatásra késedelem nélkül, de legkésőbb a kérelem kézhezvételét követő három (3) munkanapon belül
kerül sor.
c) Az állampolgárság megállapítására irányuló meghallgatásra vonatkozó kérelemnek tartalmaznia kell
a visszafogadásra váró személy minden személyes adatát. A megkeresett Szerződő Fél államának diplomáciai
vagy konzuli képviselete saját területén bonyolítja le a meghallgatást. Ha a megkeresett Szerződő Fél államának
diplomáciai vagy konzuli képviselete személyes meghallgatást tart, a megkereső Szerződő Fél illetékes
hatóságának képviselőjét szükség esetén meg lehet hívni az állampolgárság megállapítására irányuló
meghallgatásra.
d) A meghallgatás eredményéről a megkeresett Szerződő Fél államának diplomáciai vagy konzuli képviselete
késedelem nélkül, de legkésőbb a meghallgatást követő három (3) munkanapon belül írásban tájékoztatja
a megkereső Szerződő Fél illetékes hatóságát.
e) A megkereső Szerződő Fél a jelen cikk d) pontjában említett meghallgatás eredményét a visszafogadási
kérelemmel együtt megküldi a megkeresett Szerződő Félnek.
10. cikk
Nyelvhasználat
A Szerződő Felek közötti kapcsolattartás nyelve az angol, kivéve, hogy a Szerződő Felek eseti alapon másról meg nem
egyeznek.
11. cikk
Hatálybalépés és megszűnés (1) E Végrehajtási Jegyzőkönyv a Visszafogadási Megállapodás 18. cikke szerinti visszafogadási vegyes bizottságnak az
Eljárási Szabályzat elfogadásáról szóló 1/2008. számú, az Európai Közösség és Bosznia-Hercegovina között az engedély
nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló Megállapodás alapján felállított visszafogadási vegyes bizottsági
határozata 7. cikkével összhangban történő értesítését követő harmincadik (30.) napon lép hatályba. A visszafogadási
vegyes bizottság értesítésére haladéktalanul azt követően kerül sor, hogy a Szerződő Felek e Végrehajtási
Jegyzőkönyv kötelező hatályának elismeréséhez szükséges belső jogi eljárásaik lefolytatásáról kölcsönösen
értesítették egymást.
(2) A magyar Szerződő Fél a Visszafogadási Megállapodás 19. cikk (2) bekezdése értelmében e Végrehajtási Jegyzőkönyv
másolatának elküldésével értesíti a visszafogadási vegyes bizottságot.
(3) E Végrehajtási Jegyzőkönyv határozatlan időre jön létre. A Végrehajtási Jegyzőkönyv a Visszafogadási Megállapodás
megszűnésével egyidejűleg hatályát veszti.
(4) A Szerződő Felek e Végrehajtási Jegyzőkönyvet módosíthatják. A módosításokat diplomáciai úton, írásban
kezdeményezhetik, amelyek hatályba lépésére az (1) bekezdésben foglaltak az irányadóak.
(5) Jelen Végrehajtási Jegyzőkönyvet bármelyik Szerződő Fél diplomáciai úton írásban bármikor felmondhatja.
Felmondás esetén a Végrehajtási Jegyzőkönyv a felmondásról szóló értesítésnek a másik Szerződő Fél általi
kézhezvételét követő három (3) hónapot követő napon veszti hatályát.
(6) E Végrehajtási Jegyzőkönyv értelmezésével és/vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerülő vitákat a Szerződő Felek
a visszafogadási vegyes bizottság keretein belül folytatott kétoldalú tárgyalások útján rendezik. Amennyiben a viták
a visszafogadási vegyes bizottság keretein belül nem rendezhetők, a Szerződő Felek diplomáciai úton rendezik azokat.
Készült Budapesten, 2012. június 11. napján, két eredeti példányban, magyar nyelven, Bosznia-Hercegovina hivatalos
nyelvein (bosnyák, szerb, horvát), és angol nyelven; mindegyik szöveg egyaránt hiteles. A Végrehajtási Jegyzőkönyv
eltérő értelmezése esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa
részéről részéről Melléklet
Bosznia-Hercegovina Magyarország
nemzeti címere nemzeti címere
......................................................... ......................................................... ......................................................... .........................................................
(Megkereső Szerződő Fél illetékes hatóságának megnevezése)
Helyszín és dátum:.........................................
Hivatkozási szám:........................................... Részére:
.....................................................
.....................................................
......................................................
(Megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságának megnevezése)
ÁTADÁSI FORMANYOMTATVÁNY A Magyarország Kormánya és Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa között az Európai Közösség és
Bosznia-Hercegovina Minisztertanácsa között az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló,
Brüsszelben, 2007. szeptember 18-án aláírt Megállapodás végrehajtásáról szóló Végrehajtási Jegyzőkönyv 7. cikkének
megfelelően
SZEMÉLYES ADATOK ÉS AZ ÁTADÁS ADATAI 1. Teljes név (vezetéknév aláhúzásával)
.........................................................................................................................................................................................................................................
2. Születési dátum
.........................................................................................................................................................................................................................................
3. Úti okmány típusa
.........................................................................
Száma......................................................
Érvényes .................... -tól ...................-ig (nap/hónap/év).
4. Szállítás módja (légi úton vagy szárazföldön) és részletes adatai (járat szám, szállító jármű típusa és regisztrációs
száma stb.)
.........................................................................................................................................................................................................................................
5. Átadás dátuma
.........................................................................................................................................................................................................................................
6. Átadás időpontja
.........................................................................................................................................................................................................................................
7. Átadás helye (határátkelőhely)
.........................................................................................................................................................................................................................................
8. Az átadásra váró személy speciális szükségleteit biztosító szükséges intézkedések
.........................................................................................................................................................................................................................................
9. Kíséret:  Igen   Nem
Igen esetén a kísérők adatai
.........................................................................................................................................................................................................................................
.........................................................................................................................................................................................................................................
10. Átadás helyén szükséges biztonsági intézkedések
......................................................................................................................................................................................................................................... .................................................................................
(Megkereső Szerződő Fél illetékes hatósága felelős személyének aláírása)
(Pecsét/bélyegző)” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. § és a 3. § a Végrehajtási Jegyzőkönyv 11. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Végrehajtási Jegyzőkönyv, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter
annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter
gondoskodik. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1317/2013. (VI. 12.) Korm. határozata a Központi Statisztikai Hivatal fejezetben a „Statisztikai Elemző Központ Korlátolt Felelősségű Társaság 2013. támogatása” fejezeti kezelésű előirányzat létrehozásáról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva elrendeli a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 1.  melléklet
XXXI.  Központi Statisztikai Hivatal fejezet, 6. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Statisztikai Elemző Központ
Korlátolt Felelősségű Társaság 2013. évi támogatása alcím fejezeti kezelésű előirányzat létrehozását.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Központi Statisztikai Hivatal elnöke
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2012. (I. 6.) NEFMI utasítása a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet szervezeti és működési szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(2) bekezdésére a következő utasítást adom ki: 1. § A Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet szervezeti és működési szabályzatát jelen
utasítás Mellékletében foglaltak szerint határozom meg. 2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
1136/2011. (V. 2.) Korm. határozata az egyes társadalmi felzárkózást célzó rövid távú intézkedésekről.
A Kormány a társadalmi felzárkózás politikája keretében a romák társadalmi beilleszkedésének elősegítése, a cigány népesség
hatékony felzárkózásának előmozdítása érdekében a következőket rendeli el:
1. Tanulás és munka kettős célkitűzés elérése érdekében, részletes intézkedési tervet kell kidolgozni a foglalkoztatás
bővítése, az oktatás színvonalának emelése érdekében, valamint az életkörülmények javítását célzó fejlesztési
programok, ösztöndíj programok, beruházási és foglalkoztatási támogatások a közbeszerzés szabályozások
rendszereinek összehangolt működtetése érdekében.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
érintett miniszterek Határidő: 2011. szeptember 1.
2. Felül kell vizsgálni a különböző tárcaközi bizottságok, konzultatív testületek, kormányzati és intézményi
döntéshozatali mechanizmusokkal kapcsolatos szabályozásokat annak érdekében, hogy a társadalmi felzárkózást
célzó intézkedések kidolgozásában és véleményezésében, döntéshozatalában és monitorozásában az Országos Roma
Önkormányzat (a továbbiakban: ORÖ) számára az együttműködés, az együttdöntés és a folyamatos kapcsolattartás
lehetősége biztosított legyen.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
érintett miniszterek Határidő: 2011. június 1.–december 31.
3. Meg kell határozni azokat a döntéshozatali mechanizmusokkal kapcsolatos szabályokat – az érintett miniszter
egyetértésével –, amelyekkel az együttdöntés és a folyamatos kapcsolattartás biztosítható.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
érintett miniszterek Határidő: 2011. június 1.–december 31.
4. Felkéri az ORÖ-t, hogy a társadalmi felzárkózás céljainak keretében a roma képviselethez szükséges, hatékonyan és
eredményesen működő, a folyamatokat elősegítő intézmény rendszerét alakítsa ki, a meglévő intézményrendszert
fejlessze tovább.
5. Támogatni kell a 4. pontban foglaltak megvalósításához szükséges intézkedéseket.
Felelős: szabályozás tekintetében a közigazgatási és igazságügyi miniszter
működtetés biztosítása tekintetében a nemzetgazdasági miniszter
fejlesztési források biztosítása tekintetében a nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. január 1. 6. Biztosítani kell, hogy a nemzetközi szervezetekkel, továbbá az Európai Unió intézményeivel történő, a roma
felzárkózást érintő kérdésekben folytatott tárgyalásokon Magyarország az ORÖ-vel egyeztetett álláspontot
képviseljen. Biztosítani kell, hogy a roma felzárkózást segítő szempontok érvényesítése érdekében az ORÖ legalább
1 fő állandó egyetértési joggal rendelkező képviselőt delegálhasson, aki – amennyiben ennek lehetősége adott – részt
vesz a döntéshozatali folyamatban. Ennek érdekében az egyes tárgyalási, egyeztetési, döntés előkészítési fórumok
tételes felsorolását és az ORÖ álláspontja képviselésének lehetséges módjait ki kell dolgozni.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
érintett miniszterek Határidő: 2011. július 1.
7. Felkéri az ORÖ-t, hogy a cigányság és mélyszegénységben élők életkörülményeinek javítását célzó intézkedések
megvalósítása érdekében tett intézkedésekről, az újonnan létre hozott intézményi hálózat működéséről, valamint
a meglévő intézmény kereteit fejlesztéséről évente adjon tájékoztatást.
8. Felkéri az érintett minisztereket, hogy intézkedjenek a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi
CLXIX. törvényben a KIM X. fejezet 15/9 Társadalmi felzárkózást segítő programok alcím terhére 300 millió forintos
támogatás átcsoportosításáról az Országos Roma Önkormányzat javára.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
9. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
42/2012. (II. 27.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Silapberdi
Ashirgeldivevich Nurberdiyev rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Türkmenisztán magyarországi rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2012. február 7. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
381/2017. (IX. 27.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Joanna Maria Azzi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Libanoni Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2017. szeptember 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1643/2012. (XII. 19.) Korm. határozata a Belügyminisztérium és a Miniszterelnökség fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében – az
Információs Hivataltól a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központhoz vezényelt személy 2011. december és
2012. november időszakban kifizetett illetménykiegészítés- és járulékkülönbözetének rendezése érdekében 486 ezer
forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló
2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet 10. Nemzeti
Információs és Bűnügyi Elemző Központ cím, terhére, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet 6. Információs
Hivatal cím javára. Felelős: belügyminiszter miniszterelnökséget vezető államtitkár
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
160/2019. (V. 6.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Turóczy  Lászlót kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország OECD és
UNESCO melletti Állandó Képviseletének a vezetésével.
Budapest, 2019. március 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
27/2014. (XII. 12.) NGM utasítása a Magyar Államkincstár Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4)  bekezdés c)  pontjára és az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  §
(1) bekezdésében foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. § A Magyar Államkincstár Szervezeti és Működési Szabályzatát az 1. melléklet tartalmazza.
2. § Ez az utasítás 2015. január 1-jén lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Magyar Államkincstár Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 24/2014. (IX. 10.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
161/2010. (V. 6.) Korm. rendelete a minősített adat elektronikus biztonságának, valamint a rejtjeltevékenység engedélyezésének és hatósági felügyeletének részletes szabályairól.
A Kormány a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 37. § c) pontjában,
a 11–12. §, a 15. §, a 18–21. § és a 29. § tekintetében a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 37. § b) pontjában,
a 3. § (3) bekezdése, a 4. §, az 5. § (3) bekezdése, a 7. § (2) bekezdése, a 8. § (2) bekezdése, a 9. §, a 13. §, a 16. §, a 22. §, a 24–25. §,
a 30–31. §, a 43–46. §, az 53–54. §, az 57–58. § és a 64. § tekintetében a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 37. §
d) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. adathordozó: az elektronikus adatkezelő rendszerhez (a továb biak ban: rendszer) csatlakoztatható, vagy abba
beépített olyan eszköz, melynek segítségével az elektronikus minősített adatok tárolása meg valósítható,
2. biztonsági dokumentáció: a rendszerbiztonsági követelmények és az üzemeltetés-biztonsági szabályzat, továbbá – ha
a minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv rejtjeltevékenységet folytat – a működtetési szabályzat és
a kezelési utasítás,
3. életciklus: magában foglalja a rendszer létrehozására vonatkozó döntéstől a tervezést, a fejlesztést, a beszerzést,
a telepítést, az üzemeltetést, a továbbfejlesztést és a módosítást, a rendszer egyes elemeinek vagy egészének
a kivonását és megsemmisítését,
4. kezelési utasítás: a rejtjelző eszköz működtetését leíró dokumentum,
5. kezelői engedély: a rejtjelző eszköz biztonságos üzemeltetéséhez szükséges elméleti és gyakorlati ismereteket nyújtó
tanfolyam elvégzését és az azt követő sikeres vizsgát igazoló vizsgabizonyítvány alapján a rejtjelfelügyelő által
kiállított felhatalmazás, amely rögzíti, hogy az engedély birtokosa milyen rejtjelző eszközöket üzemeltethet,
6. kompromittáló kisugárzás: olyan elektromos vagy elektromágneses jel, amelynek vétele és feldolgozása lehetővé teszi
az arra illetéktelen személy vagy szerv számára az elektronikusan kezelt minősített adat kinyerését és megismerését,
7. elektronikus biztonság: a rendszerekben alkalmazott biztonsági intézkedések – a személyi-, a fizikai-, az adminisztratív-,
valamint a rendszer-, a kommunikáció- és a rejtjelbiztonság – összessége, amelyek biztosítják az elektronikusan kezelt
minősített adat bizalmasságát, sérthetetlenségét és rendelkezésre állását,
8. működtetési szabályzat: a rejtjelző eszközre vonatkozó eszköz-specifikus működtetési követelményeket és
eljárásrendeket rögzítő dokumentum,
9. rejtjelanyag:
a) a rejtjelzés céljára szolgáló gépek, berendezések, számítástechnikai és egyéb eszközök,
b) rejtjelkulcsok,
c) rejtjelző eszközök speciális tartozékai és alkatrészei,
d) más rendeltetésű eszközök rejtjelzést meg valósító részegységei,
e) más rendeltetésű számítástechnikai eszközök, amennyiben rejtjelző programot működtetnek vagy a rejtjelzés
folyamatát szolgáló adatokhoz hozzáférhetnek vagy ilyen adatot tartalmaznak,
f) a rejtjelző eszközökről, módszerekről, eljárásokról készített dokumentációk,
g) a rejtjelző eszközök biztonsági szabályzata, valamint
h) a rejtjelző eszközök biztonságával összefüggő egyéb dokumentumok,
10. rejtjelfelügyelő: a biztonsági vezető felügyelete mellett a rejtjeltevékenység alkalmazási területén a rejtjeltevékenység
személyi, fizikai, adminisztratív, valamint a rejtjelbiztonsági követelményeinek érvényesüléséért felelős személy,
11. rejtjel-hozzáférési engedély: az állami vagy közfeladat végrehajtása érdekében a rejtjeltevékenységgel összefüggő
munkakörbe történő kinevezésre jogosult vezető által az előírt szintű nemzetbiztonsági ellenőrzés eredményeként
kockázatmentességet igazoló biztonsági szakvélemény alapján adott írásbeli felhatalmazás, amely rögzíti, hogy
az engedély birtokosa milyen rejtjelanyaghoz férhet hozzá,
12. rejtjelszabályzat: a minősített adatot kezelő szerv vezetője által kiadott belső rendelkezés, amely a rejtjeltevékenység
általános szabályozására szolgál, valamint meghatározza a rejtjelanyag szállítására és tárolására vonatkozó
követelményeket,
13. rejtjeltevékenység: a rejtjelzés, valamint az azzal összefüggő rejtjelző eszköz fejlesztése, gyártása, javítása, értékesítése,
az ezekkel kapcsolatos kiképzés, a rejtjelkulcs gyártása, megsemmisítése, az ezekkel kapcsolatos ügyvitel, továbbá
a felsoroltak biztonságához közvetlenül kötődő feladatok ellátása,
14. rejtjelzés: minden olyan tevékenység, eljárás, amelynek során valamely minősített adatot abból a célból alakítanak át,
hogy annak eredeti állapota a megismerésére illetéktelenek számára rejtve maradjon és ennek következtében
a minősített adat minősítés nélküliként kezelhető legyen, valamint a rejtjelzett adat eredeti állapotba történő
visszaállítása,
15. rejtjelző: a rejtjelfelügyelő irányítása mellett a rejtjeltevékenység végrehajtásáért felelős személy,
16. rendszeradminisztrátor: a rendszerbiztonsági felügyelő irányítása mellett a rendszer üzemeltetéséért, karbantartásáért
felelős személy,
17. rendszerbiztonsági felügyelő: a rendszer alkalmazási területén a rendszer személyi, fizikai, adminisztratív, valamint
rendszerbiztonsági feltételeinek érvényesüléséért felelős személy,
18. rendszerbiztonsági követelmények: a rendszer részletes leírását, valamint a rendszerre vonatkozó biztonsági
követelményeket tartalmazó dokumentum,
19. rendszerengedély: a minősített adatot kezelő szerv által üzemeltetett rendszer üzemeltetésére, módosítására, valamint
rendszerek összekapcsolására a Nemzeti Biztonsági Felügyelet (a továb biak ban: NBF) által lefolytatott engedélyezési
eljárást köve tően kiadott határozat, amely meghatározza a rendszer által kezelhető minősített adat legmagasabb
minősítési szintjét, valamint a kérelmező szervezet számára meghatározott rendszerben és telepítési helyen
engedélyezi a kérelemben azonosított rejtjelző eszköz működtetését,
20. rendszeresítési engedély: az NBF által lefolytatott engedélyezési eljárást köve tően kiadott határozat, amely rögzíti
a kérelemben azonosított típusú és verziójú rejtjelző eszköz rendeltetését és meghatározza az azon rejtjelezhető
minősített adat legmagasabb minősítési szintjét,
21. TEMPEST követelmények: a „Bizalmas!” vagy magasabb minősítési szintű adat bizalmasságának védelme érdekében
kialakított biztonsági intézkedések – amelyek kiterjednek az elektromos és adatkábelek vonalvezetésére, a rendszer
környezetében alkalmazható berendezésekre, árnyékolástechnikai megoldásokra, valamint csökkentett kisugárzású
eszközökre – együttese, amelyet a rendszer valamennyi eleme vezetett és elektromágneses kompromittáló
kisugárzásának csökkentése érdekében alakítottak ki,
22. üzemeltetés-biztonsági szabályzat: a rendszer egy meghatározott üzemeltetési helyén a biztonsági követelmények
teljesítése érdekében követendő feladatok, eljárások, valamint az üzemeltetéshez szükséges munkakörök teljes körű
leírása.
2. § (1) Minősített adat kizárólag olyan rendszeren kezelhető, amely rendelkezik az NBF által kiadott, legalább a kezelni kívánt
minősített adat minősítési szintjével megegyező szintű rendszerengedéllyel.
(2) A „Bizalmas!”, valamint magasabb minősítési szintű adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv rendelkezik
a rendszeren kezelhető minősített adat legmagasabb minősítési szintjével legalább azonos szintű minősített adat
kezelésére a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló
kormányrendeletben meghatározott engedéllyel, ennek hiányában a rendszerengedély nem adható ki.
(3) A nemzetbiztonsági és bűnügyi műveletekben külföldön folytatott rejtjeltevékenység különleges biztonsági
követelményeit – a nemzetbiztonsági kockázatok alapján, a hatáskörrel rendelkező nemzetbiztonsági szolgálat
egyetértésével – az NBF állapítja meg.
(4) A felhasználó rendszer használata nem minősül rejtjeltevékenységnek, ha a minősített adatok kezelése vagy
továbbítása olyan informatikai rendszeren történik, amelyben a rejtjelző eszköz, rejtjelző szoftver vagy rejtjelző eljárás
is telepítésre került és a rendszer biztonsági beállítása nem teszi a felhasználó számára lehetővé a rejtjelzés biztonsági
beállításainak módosítását vagy a minősített adatok rendszerben történő kezelése vagy továbbítása során
a rendszerben alkalmazott rejtjelzés kiiktatását.
(5) Nemzeti „Korlátozott terjesztésű!” minősítési szintű adatot – ha az elektronikus rendszer magasabb minősítési szintű
adat kezelésére vonatkozó rendszerengedéllyel nem rendelkezik és a meg valósítási lehetőségek adottak – rejtjelzéssel
védett virtuális magánhálózat útján kell továbbítani.
II. FEJEZET
AZ ELEKTRONIKUS BIZTONSÁG SZERVEZETE 2. Az elektronikus biztonság központi szervezete
3. § Az NBF ellátja a biztonsági engedélyezési hatósági, a rejtjelbiztonsági hatósági, valamint a TEMPEST hatósági
funkciókat.
4. § (1) Az NBF általános feladatkörében:
a) felügyeli a minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szervek elektronikus biztonsággal kapcsolatos
tevékenységét,
b) az elektronikus biztonság veszélyeztetése esetén a rendszer működtetését korlátozhatja, megtilthatja,
a rendszert üzemeltető szerv vezetőjét az elektronikus biztonság helyreállítása érdekében szükséges
intézkedések megtételére kötelezheti, a kiadott engedélyeket visszavonhatja,
c) egyetértési jogot gyakorol a nemzeti rendszerek összekapcsolási megállapodásaira vonatkozóan, valamint
a nemzeti rendszer és a külföldi rendszer összekapcsolása esetén aláírja az egyetértési megállapodást,
d) hatósági ellenőrzést hajt végre,
e) ellátja az elektronikus biztonság tekintetében a nemzeti biztonsági hatóság feladatkörét a Magyar Köztársaság
nemzetközi kötelezettségvállalásai terén,
f) szükség esetén kivizsgálja az elektronikus biztonsági eseményeket, intézkedéseket ír elő a biztonság
helyreállítása érdekében és a biztonsági esemény megismétlődésének elkerülésére,
g) külföldi minősített elektronikus adat veszélyeztetése esetén a vonatkozó megállapodások és nemzetközi
kötelezettségvállalások alapján tájékoztatja a külföldi szerveket,
h) meghatározza és a minősített adatkezelést végző szervek részére elérhetővé teszi az elektronikus biztonságra
vonatkozó irányelveket, követelményeket és az engedélyezés szakmai követelményrendszerét,
i) együttműködik a Nemzeti Hálózatbiztonsági Központtal (a továb biak ban: NHBK), amelynek keretén belül
ia) ellátja az NHBK-tól kapott hálózatbiztonsági információk terjesztését a minősített adatot elektronikus
rendszeren kezelő szervek felé,
ib) tájékoztatja az NHBK-t a minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szervektől kapott, az NHBK
feladatkörébe tartozó információkról.
(2) Az NBF a biztonsági engedélyezés feladatainak keretén belül:
a) lefolytatja a biztonsági engedélyezési eljárást,
b) kiadja a rendszerengedélyt a működési környezetben meghatározott minősítési szintig,
c) egyetértési jogot gyakorol a rendszer elektronikus biztonságát érintő módosításokra vonatkozóan,
d) útmutatást ad és konzultációt folytat a biztonsági kockázatelemzéssel, kockázatkezeléssel és az elfogadható
kockázattal kapcsolatos kérdésekben.
(3) Az NBF a rejtjelbiztonsági hatósági feladatainak keretén belül:
a) ellátja a rejtjeltevékenység hatósági engedélyezését és felügyeletét,
b) ellenőrzi a szervek rejtjeltevékenységét,
c) egyetértési jogot gyakorol a rejtjeltevékenységre vonatkozó biztonsági dokumentáció esetében,
d) rejtjelszakmai és rejtjelbiztonsági kérdésekben állást foglal,
e) engedélyezi a rejtjelző eszközök készítését, fejlesztését, gyártását, alkalmazásának, működtetésének,
kezelésének, javításának és őrzésének általános biztonsági feltételeit, egyetértési jogot gyakorol az erre
vonatkozó követelményekkel és szabályzatokkal kapcsolatban,
f) a rejtjelbiztonság veszélyeztetése esetén a rejtjelző eszköz használatát korlátozhatja, megtilthatja,
a rejtjeltevékenységet folytató szerv vezetőjét a rejtjelbiztonság helyreállítása érdekében szükséges intézkedés
megtételére kötelezheti, a kiadott engedélyeket visszavonhatja,
g) összehangolja a rejtjeltevékenységben együttműködő szervek munkáját, szükség szerint koordinál a rejtjelző
eszközök fejlesztésével, gyártásával és az eszközellátással kapcsolatban.
(4) Az NBF a nemzeti TEMPEST hatóság feladatainak keretén belül:
a) a kompromittáló kisugárzás elleni védelem tekintetében felügyeletet és ellenőrzést gyakorol,
b) meghatározza és a minősített adatkezelést végző szervek részére elérhetővé teszi a TEMPEST biztonsági
követelményeket, c) ellenőrzi a rendszer és működési környezete TEMPEST megfelelőségét,
d) TEMPEST vizsgálatokat, méréseket végez vagy végeztet,
e) a TEMPEST mérések alapján határozatot ad ki az eszközök besorolására, valamint a rendszer környezetének
zónabesorolására vonatkozóan,
f) a TEMPEST biztonság veszélyeztetése esetén a rendszer használatát korlátozhatja, megtilthatja, a szerv vezetőjét
a kompromittáló kisugárzás elleni védelem helyreállítása érdekében szükséges intézkedések megtételére
kötelezheti, a kiadott rendszerengedélyt visszavonhatja.
5. § (1) A Magyar Köztársaság nemzetközi kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében
a) a honvédelemért felelős miniszter látja el a NATO, valamint NYEU Központi Rejtjel Elosztó Hatóság feladatait,
b) a külpolitikáért felelős miniszter látja el az EU Központi Rejtjel Elosztó Hatóság feladatait.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szervek, az ott megjelölt feladatkörükben felelősek
a) a rejtjelző eszközök és rejtjelanyagok átvételéért, nyilvántartásáért, kezeléséért,
b) a nyilvántartó szervek létrehozásához és megszüntetéséhez szükséges követelmények meghatározásáért,
c) a rejtjelző eszközök és rejtjelanyagok elosztásáért és a továbbosztás felügyeletéért,
d) a rejtjelző eszközök felhasználását végző szervezetek ellenőrzéséért,
e) a központi nyilvántartási és ellenőrzési feladatok végrehajtásáért,
f) a NATO, EU külföldi elosztó és felügyeleti szervekkel való kapcsolattartásért,
g) az igény elbírálása után a rejtjelanyagok biztosításáért.
3. A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv vezetőjének feladatai
6. § (1) A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv vezetője:
a) felelős a minősített adat védelmi feltételeinek kialakításáért,
b) kijelöli a szervnél üzemeltetett rendszer elektronikus biztonságáért felelős személyeket,
c) kiadja a rendszer biztonsági dokumentációit.
(2) Amennyiben a szerv rejtjeltevékenységet is folytat, a minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv vezetője:
a) megállapítja a szerv rejtjeltevékenységének szabályait, tartalmát, szervezeti rendjét, terjedelmét, rejtjeles
kapcsolatait és kiadja a rejtjelszabályzatot,
b) biztosítja a rejtjeltevékenység szervezeti, személyi, tárgyi és biztonsági feltételeit,
c) kijelöli a rejtjeltevékenység biztonságáért felelős személyeket,
d) kiadja a rejtjeltevékenységre vonatkozó rejtjel-hozzáférési engedélyeket.
(3) Amennyiben a rejtjel-felügyeleti feladatok ellátása központilag biztosított, a minősített adatot elektronikus
rendszeren kezelő szerv vezetője csak a (2) bekezdés b)–d) pontjában foglalt feladatoknak tesz eleget.
4. Az elektronikus biztonság helyi szervezete 7. § (1) A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv vezetője kijelöli azokat a személyeket, akik felelősek
a szervnél üzemeltetett rendszer elektronikus biztonságáért, így:
a) a rendszerbiztonsági felügyelőt vagy a rendszerbiztonsági felügyelet vezetőjét és munkatársait,
b) a rendszeradminisztrátort, valamint
helyettesítőiket.
(2) Amennyiben a szerv rejtjeltevékenységet is folytat, kijelöli azokat a személyeket, akik felelősek a rejtjeltevékenység
biztonságáért, így:
a) a rejtjelfelügyelőt vagy a rejtjelfelügyelet vezetőjét és munkatársait,
b) a rejtjelzőt, valamint
helyettesítőiket.
5. A biztonsági vezető 8. § A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv biztonsági vezetője
a) kezdeményezi az elektronikus biztonsághoz és a rejtjeltevékenységhez előírt engedélyek beszerzését és
gondoskodik azok nyilvántartásáról, b) irányítja a rendszerbiztonsági felügyelő vagy a rendszerbiztonsági felügyelet és a rendszeradminisztrátor
tevékenységét, valamint ellenőrzi az elektronikus biztonsági elő írások betartását,
c) gondoskodik a rendszerbiztonsági dokumentumok elkészítéséről,
d) minden év február 28-áig tájékoztatja az NBF-et a szervezet rejtjeltevékenységéről, az NBF által megadott
szempontok alapján,
e) irányítja a rejtjelfelügyelő vagy a rejtjelfelügyelet tevékenységét,
f) gondoskodik arról, hogy a rejtjeltevékenységgel kapcsolatos, védelem alá eső információkat csak azok
a személyek ismerhessék meg, akiknek a munkájához az feltétlenül szükséges, és arra a megfelelő engedélyekkel
rendelkeznek,
g) folyamatos kapcsolatot tart az NHBK-val a használt rendszerek hálózati biztonsága vonatkozásában,
h) kivizsgálja a rendszerbiztonsági eseményeket.
6. Rendszerbiztonsági felügyelet 9. § (1) A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv vezetője rendszerbiztonsági felügyelőt jelöl ki vagy
– amennyiben a minősített anyagok mennyisége indokolja –rendszerbiztonsági felügyeletet (a továb biak ban együtt:
rendszerbiztonsági felügyelet) hoz létre.
(2) Több rendszerbiztonsági felügyelet létrehozása esetén a minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv
központi rendszerbiztonsági felügyeletet működtet.
(3) Az országos vagy több szervre kiterjedő rendszerhez kapcsolódáskor a minősített adatot elektronikus rendszeren
kezelő szerven belül nem hoznak létre rendszerbiztonsági felügyeletet, ha a rendszerbiztonsági feladatok ellátása
központilag biztosított.
10. § A rendszerbiztonsági felügyelet feladatai:
a) érvényesíti az elektronikus biztonsági követelményeket a rendszer teljes életciklusában,
b) irányítja és ellenőrzi a rendszerbiztonsági feladatokat ellátó személyek tevékenységét és a rendszerbiztonsággal
kapcsolatos feladatok végrehajtását,
c) felelős a biztonsági dokumentáció elkészítéséért,
d) felügyeli a rendszer biztonságos üzemeltetését,
e) végzi a rendszerbiztonsággal kapcsolatos továbbképzési feladatokat,
f) naprakész nyilvántartást vezet a felügyelete alá tartozó rendszerekről, tárolja ezek biztonsági dokumentációját és
az ezt kiegészítő tanúsítványokat,
g) érvényesíti az üzemeltetés-biztonsági szabályzat elő írásait, valamint megismerteti azt a felhasználókkal.
7. Rejtjelfelügyelet 11. § (1) Rejtjeltevékenységet folytató szerv vezetője rejtjelfelügyelőt jelöl ki vagy – amennyiben a minősített anyagok
mennyisége indokolja – rejtjelfelügyeletet hoz létre (a továb biak ban együtt: rejtjelfelügyelet).
(2) Több rejtjelfelügyelet létrehozása esetén a rejtjeltevékenységet folytató szerv központi rejtjelfelügyeletet működtet.
(3) Az országos vagy több szervre kiterjedő rejtjelzéssel védett hírközlő hálózatba kapcsolódáskor a rejtjeltevékenységet
folytató szerven belül nem hoznak létre rejtjelfelügyeletet, ha a rejtjel-felügyeleti feladatok ellátása központilag
biztosított.
12. § A rejtjelfelügyelet feladatai:
a) irányítja a rejtjeltevékenységet,
b) elkészíti a rejtjeltevékenységre vonatkozó biztonsági dokumentációt,
c) gondoskodik az engedélyezett rejtjelző eszközök telepítéséről, rendeltetésszerű és biztonságos működtetéséről,
szükség szerinti karbantartásáról és javíttatásáról,
d) gondoskodik a szükséges rejtjelkulcsok beszerzéséről, elosztásáról, nyilvántartásáról,
e) nyilvántartja és őrzi a rejtjeltevékenységgel kapcsolatos engedélyeket, szükség esetén kezdeményezi
hosszabbításukat, visszavonásukat,
f) megszervezi a rejtjelző eszközök alkalmazásához előírt tanfolyamok és vizsgák lebonyolítását,
g) ellenőrzi a szervezet rejtjeltevékenységére vonatkozó szabályok betartását, annak eredményéről tájékoztatja
a szervezet biztonsági vezetőjét,
h) a rejtjelbiztonság veszélyeztetése esetén – a szerv biztonsági vezetője és az NBF egyidejű értesítése mellett –
intézkedik a biztonság helyreállítására,
i) részt vesz az alárendeltségébe tartozó rejtjelző szolgálatoknak az NBF általi ellenőrzésében,
j) felelős a rejtjelanyagoknak a központi rejtjelelosztó hatóságoktól történő átvételéért, nyilvántartásáért,
tárolásáért, valamint az ehhez szükséges rendszer kiépítéséért, továbbá az arra vonatkozó biztonsági
intézkedések betartásáért.
8. Rendszeradminisztrátor 13. § (1) A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv vezetője rendszeradminisztrátort jelöl ki.
(2) Az országos vagy több szervre kiterjedő rendszerbe kapcsolódáskor a minősített adatot elektronikus rendszeren
kezelő szerv nem jelöl ki rendszeradminisztrátort, amennyiben az üzemeltetési felügyeleti feladatok ellátása más szerv
által központilag biztosított.
14. § A rendszeradminisztrátor feladatai:
a) a rendszer működtetése és működőképességének fenntartása,
b) részvétel a rendszerek tervezési, fejlesztési, módosítási folyamataiban, technikai meg valósításában,
c) részvétel az elektronikus biztonsági ellenőrzésekben és azok előkészítésében,
d) vírusvédelmi eljárásrend kidolgozása és betartása,
e) naprakész nyilvántartás vezetése a rendszer elemeiről, a rendszerre telepített szoftverekről,
f) a felhasználók nevéről és jogosultságairól naprakész nyilvántartás vezetése,
g) tanácsadás és segítségnyújtás a felhasználóknak.
9. A rejtjelző, a rejtjelző szolgálatok 15. § A rejtjelző, valamint a rejtjelző szolgálatok feladatai:
a) a szakmai és a biztonsági szabályok betartásával üzemelteti a rejtjelző eszközöket, végrehajtja a rejtjelzési
feladatokat,
b) ellátja a rejtjeltevékenységgel kapcsolatban számára meghatározott adatkezelési, eszköz nyilvántartási
feladatokat,
c) részt vesz a rejtjeltevékenységgel összefüggő képzéseken, továbbképzéseken, tájékoztatókon, teljesíti az előírt
vizsgakötelezettségeket,
d) részt vesz a rejtjelzői munkahely kialakításában, a rejtjelző eszközök telepítésében,
e) közreműködik a rejtjelző eszközök üzemképességének biztosításában, értesíti a rejtjelfelügyelőt a rejtjelző
eszközök meghibásodásáról és az időszakos karbantartások esedékességéről. III. FEJEZET
A RENDSZERRE VONATKOZÓ SZEMÉLYI BIZTONSÁGI KÖVETELMÉNYEK
16. § A rendszerre, valamint a rendszer minősített adathordozóira vonatkozó személyi biztonsági követelményekre
a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló
kormányrendelet elő írásai az irányadóak az e fejezetben foglalt kiegészítésekkel.
17. § A rendszerbiztonsági felügyelő nem lehet a rendszeradminisztrátor.
10. Rejtjeltevékenységgel kapcsolatos személyi biztonsági követelmények 18. § (1) A rejtjelanyaghoz az a személy férhet hozzá, aki a rejtjelanyagokhoz történő hozzáféréshez rejtjel-hozzáférési
engedéllyel rendelkezik.
(2) Rejtjel-hozzáférési engedélyt az kaphat, akinek munkaköri feladatai ellátásához a rejtjeltevékenységgel kapcsolatos
ismeretek birtoklása feltétlenül szükséges.
19. § A munkakörbe kinevezésre jogosult vezető a rejtjel-hozzáférési engedélyben feltünteti azokat a tárgyköröket,
valamint meghatározott rejtjelanyagokat, amelyekre az engedély vonatkozik. Amennyiben a felhasználás feltételei
megszűnnek, a kinevezésre jogosult vezető az engedélyt haladéktalanul visszavonja.
20. § A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv vezetője, az általa kinevezett biztonsági vezető, valamint
a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 13. § (3) bekezdésben meghatározott személyek
a rejtjeltevékenységgel kapcsolatos adatokat rejtjel-hozzáférési engedély nélkül is megismerhetik.
21. § (1) Rejtjelző eszközt az üzemeltethet, aki
a) a feladat biztonságos ellátásához szükséges személyi biztonsági követelményeknek megfelel, és
a rejtjelfelügyelet a megbízással egyetért,
b) a 18. §-ban meghatározott felhasználói jogosultsággal rendelkezik,
c) az általa üzemeltetendő rejtjelző eszköz biztonsági dokumentációjában előírt speciális követelményeknek
megfelel,
d) az általa üzemeltetendő rejtjelző eszköz biztonságos üzemeltetéséhez szükséges elméleti és gyakorlati
ismereteket nyújtó tanfolyamot elvégezte, a tanfolyam anyagából sikeres vizsgát tett, valamint számára
a rejtjelfelügyelet kezelői engedélyt adott ki.
(2) A rejtjelfelügyelet a kezelői engedélyben megjelöli azokat a rejtjelző eszközöket, amelyeknek üzemeltetésére
az engedély jogosít.
(3) Az (1) és (2) bekezdés vonatkozik a rejtjelző eszközök javítására vagy karbantartására vonatkozó kezelői engedélyek
kiadására is. A kezelői engedély kezelői szintű karbantartásra is jogosít.
(4) A kezelői engedély szabályai vonatkoznak a szakértői tevékenységre is.
IV. FEJEZET
A RENDSZERRE VONATKOZÓ FIZIKAI BIZTONSÁGI KÖVETELMÉNYEK
22. § (1) A rendszerre, valamint a rendszer minősített adathordozóira vonatkozó fizikai biztonsági követelményekre a Nemzeti
Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló kormányrendelet
elő írásai az irányadóak az e fejezetben foglalt kiegészítésekkel.
(2) A rendszer védelmét a rendszeren a rendszerengedélyben meghatározott legmagasabb minősítési szintnek
megfelelő fizikai biztonság kialakításával kell biztosítani.
(3) „Bizalmas!” és ennél magasabb minősítési szintű adatot kezelő rendszert I. vagy II. osztályú biztonsági területen kell
telepíteni. „Korlátozott terjesztésű!” minősítési szintű adatot kezelő rendszer adminisztratív zónában is telepíthető.
(4) A rendszert illetéktelen hozzáférést kizáró módon kell telepíteni és üzemeltetni.
11. Rejtjeltevékenységgel kapcsolatos fizikai biztonsági követelmények 23. § (1) Rejtjelző eszköz csak a rendszerengedélyben meghatározott módon telepíthető.
(2) A rejtjeltevékenységet folytató szerv az állandó telepítésű rejtjelző eszköz áthelyezése előtt az NBF-et a tervezett
változtatásról tájékoztatja. Amennyiben a rejtjelző eszköz biztonsága megköveteli vagy működtetési szabályzata és
kezelési utasítása ezt előírja, a rejtjeltevékenységet folytató szerv új rendszerengedélyt kér.
24. § (1) A rejtjelző eszközök kezelésének, őrzésének, szállításának, javításának, az azokkal folytatott rejtjelző munka
ellátásának biztonsági követelményeit a rejtjeltevékenységre vonatkozó biztonsági dokumentáció tartalmazza.
A rejtjelző eszközhöz kiadott speciális biztonsági követelményeket az eszközhöz kiadott működtetési szabályzat
tartalmazza.
(2) A rejtjeltevékenységet folytató szerv a rejtelző eszközök, módszerek üzemeltetésével, tárolásával, valamint
fejlesztésével, gyártásával kapcsolatos helyiségek fizikai biztonságának kialakításakor biztosítja, hogy a rendszer
rejtjelzéssel kapcsolatos elemeihez felügyelet nélkül kizárólag olyan személy férhessen hozzá, akinek a munkaköre
ellátásához az feltétlenül szükséges, más személy hozzáférését korlátozza, még akkor is, ha rendelkezik a megfelelő
szintű személy biztonsági tanúsítvánnyal.
V. FEJEZET
A RENDSZERRE VONATKOZÓ ADMINISZTRATÍV BIZTONSÁGI KÖVETELMÉNYEK
25. § (1) A rendszerre, valamint a rendszer minősített adathordozóira vonatkozó adminisztratív biztonsági követelményekre
a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló
kormányrendelet elő írásai az irányadóak az e fejezetben foglalt eltérésekkel.
(2) A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv minden, a rendszerben alkalmazott adathordozót a rajta
tárolható legmagasabb minősítéssel rendelkező adat minősítési szintjének meg fele lően kezeli és nyilvántartja.
A beépített adathordozóval ellátott rendszer önmagában is adathordozónak minősül.
(3) A minősített adat adathordozón akkor kezelhető, ha a tényleges használatba vétel előtt az adathordozó
nyilvántartásba került. A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv az adathordozón feltünteti az azon
tárolható legmagasabb minősítési szintű adat minősítési szintjét, valamint a nyilvántartási számot. Amennyiben ez
nem lehetséges, a minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv a fel nem tüntethető azonosítók
dokumentálására külön kísérőlapot készít. Az ilyen módon jelölt adathordozót úgy kezeli és védi, mintha
az ténylegesen az engedélyezett legmagasabb minősítésű adatot tartalmazná.
(4) Az adathordozóra a feltüntetett minősítési szintnél magasabb minősítési szintű minősített adat nem kerülhet, kivéve,
ha az adathordozón feltüntetett minősítési szintet a magasabb minősítési szintnek meg fele lően módosítják.
26. § (1) A „Bizalmas!” és a „Korlátozott terjesztésű!” minősítési szintű adatot tartalmazó adathordozón feltüntetett minősítési
szint alacsonyabb szintre megváltoztatható vagy megszüntethető, ha az azon tárolt minősített adat olyan módszerek
alkalmazásával lett törölve, hogy az a későbbiekben ne legyen helyreállítható.
(2) A „Titkos!” és a „Szigorúan titkos!” minősítési szintű adatot tartalmazó adathordozón feltüntetett minősítési szint nem
változtatható meg alacsonyabb minősítési szintre.
27. § (1) Az olyan adathordozó, amelyet nem lehet engedélyezett módon újra felhasználni, alacsonyabb minősítési szintű
jelzéssel ellátni vagy a minősítési jelzését megszüntetni, vagy amely a működőképességét elvesztette, a feltüntetett
minősítési szintjének megfelelő engedélyezett eljárásokkal megsemmisíthető.
(2) A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv az adathordozót – annak megsemmisítéséig – a feltüntetett
minősítési szintnek meg fele lően kezeli.
(3) Amennyiben valamely saját készítésű minősített adatról nem készült biztonsági másolat, és az adat megőrzésére
jogszabályban foglalt kötelezettség, vagy üzemeltetési okok miatt szükség van, a minősített adatot tároló
adathordozó a minősítés érvényességi idejének lejárati ideje előtt nem semmisíthető meg.
28. § (1) A rendszer elemeit az adminisztratív zónából, valamint a biztonsági területről kivinni kizárólag az adathordozó – és
minden más, adat visszanyerésére alkalmas részegység – eltávolítását és biztonsági területen hagyását köve tően
szabad, kivéve a más adminisztratív zónába, vagy biztonsági területre történő szállítást.
(2) A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv naprakész nyilvántartást vezet a rendszerben alkalmazott
hardverekről, szoftverekről.
(3) A katonai, nemzetbiztonsági és bűnügyi műveletekben a személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező személy
folyamatos személyes felügyelete alatt álló rendszer, valamint annak eleme a biztonsági vezető által meghatározott
biztonsági intézkedések betartása mellett biztonsági területen kívül is használható.
12. A rejtjeltevékenységgel kapcsolatos külön adminisztratív biztonsági követelmények
29. § (1) A rejtjeltevékenységet folytató szerv elkülönített rejtjelügyvitelt és rejtjelanyag-nyilvántartást vezet.
(2) A rejtjeltevékenységet folytató szerv a rejtjelanyagok és a rejtjeleszközök átadásának és átvételének tényét rögzíti.
(3) A rejtjelanyagok elektronikus nyilvántartó rendszerben történő kezelésének szabályait a minősített adatot
elektronikus rendszeren kezelő szerv a rejtjelszabályzatban vagy a rendszerbiztonsági dokumentációjában határozza
meg.
(4) A rejtjeltevékenységet folytató szerv a rejtjeltevékenységgel kapcsolatos iratkezelési okmányrendszerét és
a rejtjelanyagot elkülönített tároló helyen őrzi.
VI. FEJEZET
RENDSZERBIZTONSÁG 30. § A rendszerbiztonsági követelmények célja a minősített adat bizalmasságának, sértetlenségének és rendelkezésre
állásának biztosítása a rendszer hardver, szoftver és hálózati biztonságának megteremtése révén.
13. Hardverbiztonság 31. § (1) A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv a rendszer által kezelhető minősített adat legmagasabb
minősítési szintjét egyértelműen azonosítható módon feltünteti a rendszer főbb elemein.
(2) A rendszerbiztonsági felügyelet a rendszer illetéktelen módosításának, valamint a rendszerhez nem tartozó eszközök
rendszerhez való csatlakoztatásának megakadályozása érdekében gondoskodik a rendszer megbontható hardver
eszközeinek és csatlakozásainak a lezárásáról. Ezt a védelmet kizárólag a rendszerbiztonsági dokumentációban
megnevezett és a rendszerbiztonsági felügyelet engedélyével rendelkező személy bonthatja meg.
(3) A hardver védelmét a rendszerbiztonsági felügyelet rendszeresen ellenőrzi, s amennyiben rendellenességet talál, azt
azonnal kivizsgálja, és helyreállítja a biztonságot.
32. § (1) Minősített adatot tartalmazó rendszer karbantartását csak olyan, megfelelő szintű személyi biztonsági tanúsítvánnyal
rendelkező személy végezheti, aki rendelkezik a rendszerbiztonsági felügyelet engedélyével. Ez alól kivételt képez, ha
minden olyan hardver elemet eltávolítottak, amely minősített adatokat tartalmazhat vagy ezen hardver elemek
minősítési szintjét engedélyezett eljárással megszüntették.
(2) A TEMPEST tanúsítvánnyal rendelkező készülék, berendezés, eszköz elveszíti TEMPEST tanúsítványát a megbontást
igénylő javítását köve tően, kivéve, ha az eszköz TEMPEST tanúsítványa ettől eltérő rendelkezést határoz meg.
(3) A felhasználó a rendszer semmilyen elemét nem bonthatja meg, ahhoz eszközöket nem csatlakoztathat, kivéve, ha
a rendszerbiztonsági felügyelet a felhasználó részére erre engedélyt ad.
14. Szoftverbiztonság 33. § (1) Szoftverek telepítését a rendszerbiztonsági felügyelet, vagy annak engedélyével a rendszeradminisztrátor végezheti.
(2) A rendszerbiztonsági felügyelet, vagy annak engedélyével a rendszeradminisztrátor minden szoftvert és frissítését,
amelyet a rendszerre telepíteni kíván, biztonsági ellenőrzés alá vet a telepítést megelőzően, elsősorban vírus vagy más
rosszindulatú szoftver kiszűrése érdekében.
34. § (1) A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv az NBF által jóváhagyott biztonsági konfigurációt alkalmazza.
(2) A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv a felhasználók számára technikai eszközökkel
megakadályozza, hogy külső adathordozóról való rendszerindítást köve tően a rendszer szolgáltatásai, valamint
a rendszeren tárolt minősített adatok elérhetőek legyenek.
(3) A felhasználók részére a rendszerhez történő hozzáférést a biztonsági konfigurálást köve tően lehet biztosítani.
(4) A rendszer működését szabályozó konfigurációs beállításokhoz és a biztonsági célból naplózott adatokhoz csak
a rendszerbiztonsági felügyelet, valamint a rendszerbiztonsági felügyelet engedélyével a rendszeradminisztrátor
férhet hozzá.
35. § (1) A rendszer biztonsági konfigurációja tartalmazza azokat a naplózási funkciókat, amelyek lehetővé teszik, hogy
biztonsági ellenőrzéskor, valamint biztonságot sértő esemény gyanújának felmerülésekor a biztonságot sértő
események kivizsgálhatóak legyenek.
(2) A rendszerbiztonsági felügyelet a naplófájlokat a biztonsági dokumentációban meghatározott időszakonként
ellenőrzi, az ellenőrzés végrehajtását és eredményét dokumentálja.
(3) A rendszeradminisztrátor a naplózási eseményeket tartalmazó adatokról a rendszer biztonsági dokumentációja
szerinti időközönként biztonsági mentéseket készít, és azt a rendszer biztonsági dokumentációban meghatározott
ideig megőrzi.
15. Hozzáférési jogosultságok 36. § (1) A rendszerhez való hozzáférést a felhasználó megbízható azonosítása előzi meg. Ez történhet személyes használatra
kiadott egyedi felhasználói névvel és ehhez tartozó, kizárólag a felhasználó által ismert jelszóval vagy ennél nagyobb
biztonságot jelentő technológiával.
(2) A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv a jelszavak illetéktelen megismerésének lehetőségét kizárja,
illetéktelen megismerés esetén a megismert jelszót azonnal cseréli.
(3) Több felhasználóra azonos felhasználónév nem engedélyezhető.
(4) Jelszóval történő azonosítás esetén a jelszóházirendet az NBF hagyja jóvá.
(5) A sikertelen és jogosulatlan rendszer-hozzáférési kísérleteket a minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv
a jogosulatlan hozzáférési kísérletek és a felhasználói hibák elkülönítése érdekében naplózza és ellenőrzi.
(6) A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv a rendszeradminisztrátor jelszavait lepecsételt borítékban,
a rendszerre vonatkozó rendszerengedély által meghatározott minősített adat legmagasabb minősítési szintjének
megfelelő biztonsági körülmények között tárolja.
37. § (1) A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv a rendszer felhasználóihoz írási, olvasási vagy törlési
hozzáférési jogokat rendel.
(2) A rendszer alkalmas a hozzáférési jogok egyedi vagy csoportszinten való megkülönböztetésére és szabályozására.
16. Biztonsági mentés, helyreállítás 38. § (1) A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv biztonsági mentésekkel biztosítja a rendszer és a rajta kezelt
adatok rendelkezésre állását.
(2) A rendszer biztonsági dokumentációiban meghatározott időszakonként a minősített adatokról a minősített adatot
elektronikus rendszeren kezelő szerv biztonsági másolatokat készít.
(3) A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv a biztonsági másolatot a rendszeren kezelhető minősített
adatok legmagasabb minősítési szintjének megfelelő biztonsági körülmények között, a rendszertől elkülönített
módon tárolja.
17. Vírusvédelem 39. § (1) A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv a vírusok és más rosszindulatú szoftverek azonosítására és
eltávolítására megfelelő védelmet alkalmaz.
(2) A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv a védelmet úgy konfigurálja, hogy az állandóan üzemeljen és
automatikus ellenőrzést hajtson végre rendszerindításkor, valamint külső adathordozó használatakor.
(3) A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv a vírusvédelem adatbázisát rendszeresen frissíti.
18. Hálózatbiztonság 40. § (1) A rendszerek összekapcsolását az NBF engedélyezi.
(2) Az összekapcsolás csak a rendszerek közötti adatforgalom felügyeletét lehetővé tevő és biztonságát garantáló
rendszer közbeiktatásával engedélyezhető.
(3) A rendszerek összekapcsolásánál a rendszerre a rendszerengedélyben meghatározottnál magasabb minősítési szintű
adat nem kerülhet át. VII. FEJEZET
REJTJELBIZTONSÁG 41. § (1) A rejtjeltevékenységet folytató szerv a minősített adatot rejtjelzéssel védi, ha vezetékes vagy vezeték nélküli
adatátviteli rendszerben történő továbbítás során az adat a minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv
által ellenőrzött területen kívülre kerül vagy amennyiben egy adott rendszeren belül a szükséges ismeret elvének
betartása rejtjelzéssel oldható meg.
(2) A minősített adat rejtjelzett formája minősítés nélküliként kezelhető és nyílt csatornán is továbbítható, amennyiben
rendszerengedéllyel rendelkező rejtjelző eszköz alkalmazásával történt a rejtjelzés és a rejtjeltevékenységre
vonatkozó szabályokat és elő írásokat maradéktalanul betartották.
(3) A rejtjeltevékenységet folytató szerv rejtjeltevékenysége során csak olyan rejtjelző eszközt alkalmazhat, amelyre
vonatkozóan az NBF rendszerengedélyt adott ki.
(4) Nemzeti minősített adat rejtjelzésére csak olyan rejtjelző eszköz alkalmazható, amelynek fejlesztője, illetve gyártója
rendelkezik a minősített adat kezeléséhez szükséges, jogszabályban meghatározott személyi és tárgyi feltételekkel, és
amely szerv esetében az NBF a rejtjelző eszközre vonatkozóan – a létrehozására vonatkozó döntéstől a tervezést,
a fejlesztést, a beszerzést, a telepítést, az üzemeltetést, a továbbfejlesztést és a módosítást is érintően, a rendszer egyes
elemeinek vagy egészének a kivonásáig és megsemmisítéséig – megbízhatóan meggyőződött arról, hogy nem áll
fenn a bizalmasság elve sérülésének veszélye.
(5) Nemzeti minősített adat rejtjelzésére külföldi eszköz csak akkor alkalmazható, amennyiben a (4) bekezdésben
meghatározott rejtjelző eszköz nem áll rendelkezésre, vagy a katonai műszaki követelmények nem teszik lehetővé
külön nemzeti és külföldi rejtjelző eszköz együttes alkalmazását katonai műveletekben.
42. § (1) Külföldi minősített adat rejtjelzése esetén a vonatkozó nemzetközi és nemzeti elő írások az irányadóak
a rejtjeltevékenységre vonatkozóan.
(2) Külföldi minősítésű adat „Bizalmas!” minősítési szintig a 41. § (4) bekezdésben meghatározott rejtjelző eszközön is
továbbítható, amennyiben az NBF által kiadott rendszerengedély ezt lehetővé teszi.
(3) A NATO által engedélyezett eszközök a NATO által meghatározott minősítési szintig alkalmazhatóak NATO minősített
adatok rejtjelzésére.
(4) Az EU által engedélyezett eszközök az EU által meghatározott minősítési szintig alkalmazhatóak EU minősített adatok
rejtjelzésére.
(5) Az EU tagállamai által engedélyezett eszközök az engedélyben meghatározott, de legfeljebb „Bizalmas!” minősítési
szintig alkalmazhatóak EU minősített adatok rejtjelzésére.
(6) A (3)–(5) bekezdésben meghatározott esetekben nincs szükség rendszeresítési engedély kiadására.
VIII. FEJEZET
ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁSOK 19. Rendszerengedély kiadása 43. § (1) Rendszert létesíteni, üzemeltetni, működését meghosszabbítani, rendszereket összekapcsolni, megszüntetni,
engedélyezett rendszeren az elektronikus biztonságot érintő módosítást végrehajtani az NBF által kiadott
rendszerengedéllyel lehet.
(2) A rendszerengedély iránti kérelmet a minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv biztonsági vezetője
írásban nyújtja be az NBF-nek.
(3) A rendszerengedély kiadására irányuló kérelemhez a minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv csatolja
a rendszerre vonatkozó biztonsági dokumentációt.
(4) Az NBF hatósági eljárás keretében ellenőrzi a rendszerre vonatkozó elektronikus biztonsági követelmények
teljesülését és annak megfelelőssége esetén kiadja a rendszerengedélyt.
(5) A rendszerengedély érvényességi ideje legfeljebb 3 év.
44. § (1) A biztonsági vezető vagy a rendszerbiztonsági felügyelet a „Bizalmas!” vagy magasabb minősítési szintű adatot kezelő
rendszer biztonsági követelményeinek kialakításával kapcsolatban elő ze tes egyeztetést kezdeményezhet, valamint
helyszínbejárást kérhet az NBF-től.
(2) A „Szigorúan titkos!” minősítési szintű adatot kezelő rendszer esetén az NBF a helyszínbejárási kérelem teljesítését
nem tagadhatja meg.
20. Rejtjelző eszköz rendszeresítése 45. § (1) Rejtjelző eszköz rendszeresítési engedélye iránti kérelmet az érintett minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő
szerv biztonsági vezetője vagy a rejtjelző eszközt fejlesztő és gyártó szerv vezetője nyújtja be írásban az NBF-nek.
(2) A rejtjeltevékenységet folytató szerv a rendszeresítési engedély iránti kérelemben benyújtja:
a) a rejtjelző eszköz két működőképes példányát,
b) a rejtjelző eszköz tervezett rendeltetésére vonatkozó információkat, beleértve a rejtjelezhető minősített adat
javasolt legmagasabb minősítési szintjét,
c) a rejtjelző eszköz teljeskörű funkcionális és biztonsági leírását tartalmazó dokumentációt,
d) a rejtjelző eszköz gyártási és tesztelési dokumentációját,
e) a fejlesztő és gyártó nyilatkozatát a teljességről, megfelelőségről és azonosságról,
f) a rejtjelző eszköz rendeltetésszerű működtetéséhez szükséges biztonsági feltételrendszerre vonatkozó
ajánlásokat.
(3) A nemzeti minősített adatok védelmére alkalmazott, a NATO, az EU vagy az EU valamely tagállama által engedélyezett
rejtjelző eszközök esetében rejtjeltevékenységet folytató szerv – a (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően –
a rendszeresítési engedély iránti kérelemben
a) a jóváhagyó hatóság tanúsítványát,
b) az eszközre vonatkozó biztonsági dokumentációt
nyújtja be.
(4) Új vagy kiegészítő engedélyezési eljárásra van szükség, ha a rendszeresítési engedéllyel már rendelkező rejtjelző
eszközt továbbfejlesztették, módosították.
(5) Az NBF a rejtjelző eszközre vonatkozó – (2) bekezdés szerinti – rendszeresítési engedély kiadása során a rejtjelző eszköz
mechanikai felépítése és bontásvédelme értékelésében kikéri az Információs Hivatal szakértői véleményét.
46. § (1) Rejtjelzésre olyan eszközök alkalmazhatók, amelyek biztosítják a rejtjelzési kötelezettség alá eső minősített adatok
védelmét.
(2) A nemzeti minősített adatok védelmére alkalmazott rejtjelző eszköz (1) bekezdésben meghatározott alkalmasságát
az NBF rendszeresítési engedély kiadásával állapítja meg, amely tartalmazza
a) a rejtjelző eszköz típusát és verzióját,
b) azt a legmagasabb minősítési szintet, amely minősítési szintű adatok védelmére a rejtjelző eszköz alkalmazható,
c) a rejtjelző eszköz, a működtetéséhez szükséges tartozékok, rejtjelkulcsok és dokumentációk minősítési szintjét,
d) a rejtjelző eszköz eszköz-specifikus biztonsági követelményeit.
(3) Az NBF a rendszeresítési engedély mellékleteként kiadja a rejtjelző eszköz működtetési szabályzatát, kezelési
utasítását és a rejtjelző eszköz alkalmazásához szükséges egyéb dokumentumokat. Az NBF a rendszeresítési engedély
kiadásába szakértőként bevonja az Információs Hivatalt a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvény ben foglalt
feladatai végrehajtása érdekében.
(4) Nemzeti minősített adat rejtjelzésére csak az NBF által kiadott rendszeresítési engedéllyel rendelkező rejtjelző eszköz
alkalmazható.
(5) Az NBF kriptográfiai és bontásvédelmi szempontból, valamint a mechanikai felépítést érintően kikéri az Információs
Hivatal szakértői véleményét a kifejlesztendő rejtjelző eszközre vonatkozóan.
21. Rejtjeltevékenység engedélyezése 47. § (1) Amennyiben a rendszerengedély iránti kérelem rejtjeltevékenységgel kapcsolatos engedélyezést is magában foglal,
a rendszerengedély iránti kérelem a következőket tartalmazza:
a) a rejtjelző eszköz nevét, típusát, verzióját és mennyiségét,
b) a rendszer elvi vázát, elemeit,
c) a rejtjelző eszköz tervezett telepítési helyének pontos meghatározását,
d) a rejtjelző eszköz használatával kapcsolatos szervezeti, személyi és adminisztratív feltételek teljesülésére
vonatkozó adatokat, nyilatkozatokat,
e) a rejtjelző eszköz alkalmazásához előírt biztonsági feltételek meglétének igazolására szolgáló dokumentációt,
a rejtjelzésre szolgáló helyiség alaprajzát, a helyiséget védő biztonsági rendszer leírását,
f) amennyiben a rejtjelző eszköz telepítéséhez külső segítséget kívánnak igénybe venni, a közreműködő
természetes személyazonosító adatait.
(2) Telefon, mobil vagy tábori rejtjelző eszközök esetén az (1) bekezdésben meghatározottak közül csak az adott eszköz
esetében értelmezhető adatokat szükséges megadni. 48. § (1) Az NBF engedélye szükséges továbbá:
a) a rejtjelző eszköznek az ország területéről történő kiviteléhez, külföldi használatához,
b) a rejtjelző eszközzel kapcsolatos fejlesztési, gyártási tevékenységhez,
c) a rejtjelző eszközzel kapcsolatos karbantartó, javító tevékenységhez,
d) rejtjelző eszköz kiállításához vagy bemutatásához,
e) rejtjelző eszközhöz kötődő értékesítési, piackutató és reklámtevékenységhez.
(2) Az Országgyűlés, a Honvédelmi Tanács, vagy a Kormány döntése alapján a Magyar Honvédségnek a többnemzetiségű
összfegyvernemi alkalmi harci kötelékben és gyakorlatokon résztvevő szervezetei számára a szervezetnél
rendszeresített rejtjelző eszközök külföldre, valamint haza szállítására vonatkozóan az NBF engedélye nem szükséges.
Az ilyen eszközökről a honvédelemért felelős miniszter nyilvántartást vezet.
22. A TEMPEST követelmények érvényesítése 49. § (1) „Bizalmas!” és magasabb minősítési szintű adatot kezelő rendszer védelme megfelel a TEMPEST követelményeknek.
(2) A TEMPEST követelmények kiterjednek a rendszer környezetében alkalmazható berendezésekre, elektromos
árnyékolástechnikai megoldásokra, csökkentett kisugárzású hardver eszközök alkalmazására, az építészeti,
épületgépészeti, épületvillamossági, valamint a rendszerhez tartozó vagy a rendszer környezetében található fém
berendezések földelésére.
50. § (1) A TEMPEST követelményeket kielégítő eszközök bevizsgálását az NBF végzi. A bevizsgálás alapján kiadott határozat
tartalmazza:
a) az eszköz konkrét típusát,
b) az eszköz TEMPEST besorolását,
c) az eszköz üzemeltetésére vonatkozó biztonsági követelményeket.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl az NBF által kijelölt szerv, a NATO, az EU vagy tagországaik TEMPEST hatósága által
elfogadott vagy kiadott határozat további vizsgálatok nélkül is elfogadható.
51. § (1) A „Bizalmas!” és magasabb minősítési szintű adatot kezelő rendszer esetén az NBF meghatározza a rendszer telepítési
helyének TEMPEST zóna besorolását.
(2) A TEMPEST zóna mérés és besorolás elvégzés érdekében a minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv
az NBF részére az alábbi adatok megismerését biztosítja:
a) helyszínrajz és szöveges leírása, amely a telep teljes területét, határait és a szomszédos, nem saját ellenőrzés alá
tartozó létesítmények elhelyezkedését mutatja,
b) alaprajz és szöveges leírása, amely a rendszer telepítési helyét magába foglaló épület, épületrész részletes rajzát
tartalmazza oly módon, hogy a rendszer elemeinek telepítési helye egyértelműen meghatározható legyen,
c) telepítési alaprajz és szöveges leírása, amely a rendszer telepítési helyét magába foglaló helyiség részletes rajzát
tartalmazza oly módon, hogy a rendszer elemeinek, a biztonságtechnikai eszközök és beléptető rendszer
elemeinek, a helyiségekben levő eszközöknek és berendezéseknek, a hálózati áramellátásnak, biztonságtechnika
és telefon kábeleknek és csatlakozóknak, a telepített rádiófrekvenciás szűrőknek, valamint a berendezési
tárgyaknak a telepítési helye egyértelműen meghatározható legyen.
(3) A TEMPEST zóna mérését és TEMPEST besorolást az NBF végzi.
(4) A (3) bekezdésben foglaltakon túl az NBF által kijelölt szerv, a NATO, az EU vagy tagországaik TEMPEST hatósága által
elfogadott vagy kiadott zóna besorolás további vizsgálatok nélkül is elfogadható.
IX. FEJEZET
ELLENŐRZÉS 52. § (1) Az NBF a rendszerengedélyek kiadását köve tően az elektronikus biztonság követelményeinek érvényesülését
ellenőrzi.
(2) Internethez kapcsolódó rendszerek esetén az NBF – az NHBK folyamatos szakmai tájékoztatását is felhasználva –
ellenőrizheti az elektronikus biztonság követelményeinek érvényesülését az internetről jelentkező fenyegetések
ellen.
(3) Az NBF a rendszer, valamint a rendszeren kezelt minősített adatok védelme érdekében intézkedéseket határozhat
meg. Amennyiben a minősített adatok védelme súlyosan veszélyeztetett, az NBF a kiadott engedélyeket
visszavonhatja, intézkedések megtételére hívhatja fel a biztonsági vezetőt.
53. § Aki az elektronikus biztonsággal kapcsolatban szabálytalanságot vagy rendellenességet észlel, jelenti azt a biztonsági
vezetőnek. A biztonsági vezető a bejelentést kivizsgálja, értesíti a NBF-et és intézkedést tesz a biztonság
helyreállítására.
23. A rejtjeltevékenység ellenőrzésével kapcsolatos szabályok 54. § (1) A rejtjeltevékenység hatósági ellenőrzését az NBF végzi.
(2) A rejtjeltevékenységgel kapcsolatos belső ellenőrzésre a minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv
vezetője, a biztonsági vezető, a rejtjelfelügyelet, a rejtjeltevékenységet végző szervezeti egység közvetlen vezetője és
a szerv rejtjelszabályzatában meghatározott további személyek jogosultak.
55. § (1) Aki a rejtjeltevékenységgel kapcsolatban szabálytalanságot, rendellenességet észlel, jelenti azt a rejtjelfelügyeletnek.
(2) A rejtjelbiztonságot veszélyeztető eseményről a rejtjeltevékenységet folytató szerv az NBF-et haladéktalanul értesíti.
X. FEJEZET
ELEKTRONIKUS BIZTONSÁGI KÉPZÉS 56. § (1) Az NBF a rendszerbiztonsági felügyeletek részére rendszeres időközönként képzést tart az elektronikus biztonsággal
kapcsolatban.
(2) A rendszerbiztonsági felügyelet vezetője, valamint az általa kijelölt személy a képzésen részt vesz.
57. § (1) A rendszer felhasználói részére a képzést a rendszerbiztonsági felügyelet legalább kétévente megtartja.
(2) A képzés végén a felhasználók aláírásukkal igazolják a képzésen való részvételüket.
XI. FEJEZET
BIZTONSÁGI DOKUMENTÁCIÓ, REJTJELSZABÁLYZAT 58. § (1) A biztonsági dokumentáció betartása kötelező a rendszert működtető vagy felhasználó szervekre, valamint
személyekre.
(2) A biztonsági vezető a rendszer életciklusának kezdeti szakaszában megkezdi a biztonsági dokumentáció kidolgozását,
és a rendszer meg valósítása során, valamint a rendszer életciklusának további szakaszaiban, kockázatelemzés és
kockázatértékelés alapján a szükséges mértékben kiegészíti vagy módosítja.
59. § (1) A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv a rendszerbiztonsági követelményeket minden „Bizalmas!”
és magasabb minősítési szintű adatot kezelő rendszer esetében elkészíti.
(2) A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv az üzemeltetési biztonsági szabályzatot minden minősített
adatot kezelő rendszer esetében elkészíti.
(3) A minősített adatot elektronikus rendszeren kezelő szerv a rendszerbiztonsági követelményeket az internetre vagy más
nyilvános hálózathoz kapcsolódó „Korlátozott terjesztésű!” minősítési szintű adatot kezelő rendszer esetében elkészíti.
60. § A rendszer felhasználói írásban nyilatkoznak az üzemeltetési biztonsági szabályzat tudomásulvételéről azelőtt, hogy
a rendszerhez hozzáférési jogosultságot kapnának.
24. Rejtjeltevékenységgel kapcsolatos biztonsági dokumentáció 61. § (1) A rejtjeltevékenységet folytató szerv rejtjelszabályzatában részletezi a rejtjelfelügyelet hatáskörét, szervezeti és
működési rendjét, feladatait, valamint a szervezet rejtjelanyagaira vonatkozó biztonsági követelményeket.
(2) A szervezet rejtjelszabályzatának kiadásához az NBF elő ze tes egyetértése szükséges.
XII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 62. § E rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
63. § Ez a rendelet
a) az 1. § 7., 13., 14., 19., 21. és 22. pontjában, a 2–4. §-ban, a 9. §-ban, a 10. § c) pontjában, a 22. §
(1)–(3) bekezdésében, a 25. § (2)–(4) bekezdésében, a 26. § (1) és (2) bekezdésében, a 27. § (1) és (2) bekezdésében,
a 28. § (1) bekezdésében, a 31–33. §-ban, a 35. § (1) és (2) bekezdésében, a 39. § (1)–(3) bekezdésében, a 41. § (1) és
(3) bekezdésében, a 42. § (1) és (6) bekezdésében, a 43. § (1), (3) és (4) bekezdésében, a 49. § (1) bekezdésében,
az 57. § (1) és (2) bekezdésében a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról szóló 2001. március 19-i
264/2001/EK tanácsi határozat Melléklet XI. szakaszának,
b) az 1. § 7. pontjában, a 3–4. §-ban, a 8. § c) pontjában, a 22. § (3) bekezdésében, a 25. § (2)–(3) bekezdésében, a 26. §
(1)–(2) bekezdésében, a 27. § (1)–(4) bekezdésében, a 32. § (1) bekezdésében, a 33. § (1)–(2) bekezdésében,
a 41. §-ban, a 45. §-ban, a 49. §-ban, az 50–51. §-ban, az 56. § (1)–(2) bekezdésében, az 57. § (1)–(2) bekezdésében,
az 59. § (1)–(2) bekezdésében – a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozat módosításáról szóló, 2005. február 3-i
2005/94/EK, Euratom bizottsági határozattal és a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozat módosításáról szóló,
2006. január 31-i 2006/70/EK,Euratom bizottsági határozattal módosított – az eljárási szabályzatának
módosításáról szóló 2001. november 29-i 844//2001/EK, ESZAK, EURATOM bizottsági határozat 3. cikk
b) pontjának, 8. cikkének, valamint a Melléklet 25.1.4., 25.1.5., 25.3.2., 25.3.7., 25.4.2., 25.5.3., 25.5.4., 25.5.5., 25.5.6.,
25.6.1., 25.6.2., 25.6.3., 25.6.4. és 25.7.2. pontjainak
a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 64. § (1) Hatályát veszti a rejtjeltevékenységről szóló 43/1994. (III. 29.) Korm. rendelet, valamint a rejtjeltevékenységről szóló
43/1994. (III. 29.) Korm. rendelet módosításáról szóló 220/2005. (X. 13.) Korm. rendelet.
(2) Ez a § hatályát veszti a rendelet hatályba lépését követő napon.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
55/2016. (VIII. 16.) FM rendelete a Gyöngyösi Sár-hegy természetvédelmi terület bővítéséről és természetvédelmi kezelési tervéről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85.  § (2)  bekezdés 3. és 13.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 9.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Országos jelentőségű védett természeti területté nyilvánítom és az  Országos Természetvédelmi Hivatal
elnökének 5/1975. számú OTvH határozatával védetté nyilvánított, a  Gyöngyösi Sár-hegy természetvédelmi
terület védettségének fenntartásáról szóló 52/2007. (X. 18.) KvVM rendelettel (a továbbiakban: R.) fenntartott
védettségű Gyöngyösi Sár-hegy természetvédelmi területhez csatolom az 1. mellékletben meghatározott, összesen
222,13 hektár kiterjedésű területet.
2. § A védetté nyilvánítás célja a területen található, a Mátra déli oldalára jellemző élőhelyek, különösen a sziklagyepek,
az erdőssztyeprétek, a molyhos-tölgyes bokorerdők, továbbá természetes felszínformák és tájkép megőrzése.
3. § A Gyöngyösi Sár-hegy természetvédelmi terület természetvédelmi kezelési tervét a 2. melléklet tartalmazza.
4. § Az R. 4. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„4. § (1) A terület természetvédelmi kezeléséért felelős szerv a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság.
(2) A  Gyöngyösi Sár-hegy természetvédelmi terület természetvédelmi kezelési tervét a  Gyöngyösi Sár-hegy
természetvédelmi terület bővítéséről és természetvédelmi kezelési tervéről szóló 55/2016. (VIII. 16.) FM rendelet
2. melléklete tartalmazza.”
5. § Az R. Melléklete helyébe a 3. melléklet szerinti 1. melléklet lép.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
1084/2010. (IV. 9.) Korm. határozata a diplomáciai kapcsolatok felvételéről a Bhutáni Királysággal.
A Kormány 1. egyetért azzal, hogy a Magyar Köztársaság és a Bhutáni Királyság között nagyköveti szintű diplomáciai kapcsolat
létesüljön;
2. felhívja a külügyminisztert, hogy tegyen elő ter jesz tést a köztársasági elnöknek a diplomáciai kapcsolatok felvételéről
a Bhutáni Királysággal.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök