text:
4/2011. (II. 23.) MNB rendelete a „Mohácsi busójárás” emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – az emberiség szellemi kulturális örökségének reprezentatív listájára Magyarország
vonatkozásában elsőként felvett mohácsi busójárás hagyománya előtt tisztelegve – „Mohácsi busójárás”
megnevezéssel 5000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2011. március 4. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
(2) Az emlékérme előlapjának szélén, felső köriratban a „MAGYAR KÖZTÁRSASÁG” felirat olvasható. A középmező jobb
oldalán vállán kéregkürtöt, kezében kereplőt tartó, övén kolompokat viselő busó figura ábrázolása látható, a háttérben
további két busó figurával. Az emlékérme bal alsó részén, egymás alatti vízszintes sorokban az „5000” értékjelzés,
a „FORINT” felirat, a „2011” verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet
tartalmazza. (3) Az emlékérme hátlapján, alsó köriratban a „MOHÁCSI BUSÓJÁRÁS” felirat olvasható. A középmezőben egy kosszarvas
busómaszk ábrázolása látható. A busómaszk ábrázolásától jobbra, lent Gáti Gábor tervezőművész mesterjegye
található. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 8000 darab készíthető, amelyből 5000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2011. március 4-én lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
16/2019. (II. 14.) KKM közleménye egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia Közösség és tagállamai, másrészről Ukrajna között létrejött Társulási Megállapodás kihirdetéséről szóló 2014. LXXXII. törvény 2. §-a és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 2014. évi LXXXII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2014. december 8-i 169. számában kihirdetett, az egyrészről
az  Európai Unió, az Európai Atomenergia Közösség és tagállamai, másrészről Ukrajna között létrejött Társulási
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 486. cikk 2. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik
a hatálybalépésről:
„Ez a megállapodás azt a dátumot követő második hónap első napján lép hatályba, amikor az utolsó megerősítő vagy
jóváhagyási okmányt letétbe helyezték.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges utolsó értesítés megtételének napja: 2017. július 11.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. szeptember 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a Megállapodás kihirdetéséről szóló 2014. évi LXXXII. törvény 4. §
(2) bekezdésével megállapítom, hogy az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia Közösség és tagállamai,
másrészről Ukrajna között létrejött Társulási Megállapodás kihirdetéséről szóló 2014. évi LXXXII. törvény 2. §-a és 3. §-a
2017. szeptember 1-jén, azaz kettőezertizenhét szeptember elsején lépett nemzetközi jogilag hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1545/2014. (IX. 29.) Korm. határozata a nemzeti közműszolgáltatási rendszer megszervezéséről.
A Kormány
 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a Fővárosi Gázművek
Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak (a  továbbiakban: FŐGÁZ Zrt.) a  Budapest Fővárosi Önkormányzat
tulajdonában álló részvényeinek a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a  továbbiakban: MNV Zrt.) általi megvásárlásához szükséges forrás biztosításáról és a  részvény átruházási ügylet
zárásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2014. október 10.
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon arról,
hogy az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MFB Zrt.) mint vevő
megkösse az  MNV Zrt.-vel mint eladóval az  MNV Zrt.-nek a  FŐGÁZ Zrt.-ben fennálló részesedése megszerzésére
irányuló szerződést;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az 1. pontban foglaltak teljesítését követően azonnal
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy készítse elő az MVM Magyar
Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak a  FŐGÁZ Zrt.-ben fennálló részesedése MFB Zrt. általi
megszerzésére irányuló ügyletet;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2014. december 31.
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és az  igazságügyi minisztert,
hogy gondoskodjon az  1–3.  pont szerinti ügyletek lebonyolításához szükséges feltételek megteremtéséről,
feladatkörükbe tartozó jogszabály módosítási javaslatok és előterjesztések Kormány elé terjesztéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 igazságügyi miniszter
Határidő: 2014. december 31.
5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter közreműködésével vizsgálja
meg az  állam villamosenergia szolgáltatási piacra egyetemes szolgáltatóként történő belépésének lehetőségeit,
és a  nemzeti közműszolgáltatási rendszer követelményeinek megfelelő, leghatékonyabb megoldási lehetőséget
tartalmazó előterjesztést terjessze a Kormány elé;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. december 31.
6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter közreműködésével vizsgálja
meg az  állam távhőszolgáltatási piacra lépésének lehetőségeit, és a  nemzeti közműszolgáltatási rendszer
követelményeinek megfelelő, leghatékonyabb megoldási lehetőséget tartalmazó előterjesztést terjessze a Kormány
elé.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
123/2009. (IX. 16.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 4. §
(1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elő ter jesz tésére
lemondására tekintettel
Lemléné dr. Bita Mónikát 2009. október 15-ei hatállyal,
dr. Sztán Editet 2009. november 29-ei hatállyal,
első bírói kinevezés lejártára tekintettel
dr. Ábry Balázst 2009. október 31-ei hatállyal,
nyugállományba helyezés iránti kérelmére
dr. Prander Gyuláné dr. Bátori Zsuzsannát 2010. március 15-ei hatállyal,
Kemenesné dr. Halász Máriát és
dr. Sátori János Imrét 2010. március 31-ei hatállyal,
dr. Schuller Zoltánt 2010. május 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem;
dr. Gárdosi Juditot,
dr. Jádi Jánost,
dr. Lakatos Lajos Sándort,
dr. Lovas Anettet,
dr. Pintér Ágnes Zsófiát,
dr. Szeiler Zsanettet és
dr. Vajda Andreát 2009. október 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá,
dr. Bálint Gábort,
Barócsné dr. Vattay Noémi Erzsébetet,
dr. Gécziné dr. Bárdosi Eszter Virágot,
dr. Móritz Krisztiánt,
dr. Pálffy Balázst,
dr. Polay Józsefet és
dr. Ranga Zsanettet a 2009. október 1. napjától 2012. szeptember 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2009. szeptember 10. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1141/2017. (III. 20.) Korm. határozata a baromfi termékpálya egyes területein a madárinfluenzával összefüggésben szükséges állami beavatkozásról.
A Kormány egyetért a baromfi termékpálya egyes területein a madárinfluenzával összefüggésben szükséges állami
beavatkozás csekély összegű támogatás formájában történő megvalósításával, amelynek érdekében felhívja
a) a nemzetgazdasági minisztert, hogy a  madárinfluenza miatt a  vágó-, feldolgozóágazatban 2017. január 1-jét
követően felmerült foglalkoztatási problémák kezelését az  „Azonnal cselekszünk” programon keresztül
biztosítsa, legfeljebb 1000,0 millió forint összegben,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. április 30.
b) a földművelésügyi minisztert, hogy dolgozzon ki új mezőgazdasági csekély összegű támogatási konstrukciót
1700,0 millió forint keretösszeggel a XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet forrásai terhére.
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2017. április 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
58/2015. (IX. 30.) NFM rendelete a vasúti hálózat-hozzáférési díjrendszer kereteiről, valamint a hálózat-hozzáférési díjak képzésének és alkalmazásának alapvető szabályairól.
A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (2) bekezdés 5. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 13.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 2.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben
a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § A rendelet hatálya kiterjed
a)   a nyílt hozzáférésű vasúti pályahálózatot működtető vasúti társaságra (a  továbbiakban:
pályahálózat-működtető),
b)  a Vasúti Pályakapacitás-elosztó Szervezetre (a továbbiakban: VPSZ),
c)   a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény (a  továbbiakban: Vtv.) 2.  § 3.9.  pontja szerinti
kapacitásigénylőkre, valamint
d)  a vasúti igazgatási szervre. 2. Értelmező rendelkezések
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) alapszolgáltatás díja: a Vtv. 2. melléklet 1. pontjában meghatározott szolgáltatásért fizetendő díj;
b) beruházási díj: a Vtv. 67/G.  § (2)  bekezdése alapján a  meglévő vasúti pályahálózaton végzett beruházások,
vagy új vasúti pályaszakasz létesítése esetén felszámított díj;
c) DD: Díjszámítási Dokumentum, a  díjképzési rendszer adott menetrendi évi elemeinek meghatározására
vonatkozó számítások alapjául szolgáló adatokat, valamint a  díjakhoz kapcsolódó számításokat tartalmazó
dokumentum;
d) díjmegállapító szervezet:
da) nem független vasúti pályahálózat-működtető esetén a VPSZ,
db)  a da) pontba nem tartozó pályahálózat-működtető esetén a pályahálózat-működtető;
e) DM: Díjképzési Módszertan, a  díjképzési rendszer elemeinek meghatározására szolgáló módszertani
dokumentum;
f ) egyéb környezeti díj: a  Vtv. 67/C.  § (2)  bekezdése alapján a  zajhatáson kívüli egyéb környezeti hatások
költségeinek figyelembevétele érdekében felszámított díj;
g) eltérő nyomtáv miatti díj: a Vtv. 67/G. § (1) bekezdés alapján a normál nyomtávtól eltérő nyomtávú hálózatot
üzemeltető nem EGT-államba irányuló vagy ilyen országokból érkező vasúti árufuvarozási szolgáltatásokra
felszámított díj;
h) ETCS díj: a  Vtv. 67/G.  § (3)  bekezdése alapján meghatározott vasúti folyosók esetében a  vonatok ETCS
berendezéssel való felszerelésének ösztönzésére felszámított, az  igénybevett szolgáltatásokért fizetendő
összeget csökkentő vagy növelő díj;
i) indokolt költség:  a szolgáltatás nyújtásához és az  adott technológiai szolgáltatási szint biztosításához
feltétlenül szükséges anyag, munkaerő és szolgáltatások piacon elérhető legalacsonyabb árával megegyező
költség és ráfordítás, valamint az ezeket módosító egyéb tételek;
j) járulékos szolgáltatás díja: a Vtv. 2. melléklet 2. pontjában meghatározott szolgáltatásért fizetendő díj;
k) kiegészítő szolgáltatás díja: a Vtv. 2. melléklet 3. pontjában meghatározott szolgáltatásért fizetendő díj;
l) kiegyenlítő juttatás: a Vtv. 67/I. § (2) bekezdése alapján nyújtott díjcsökkentés;
m) környezetvédelmi díj: a  Vtv. 67/C.  § (2)  bekezdése alapján az  adott vonat közlekedtetése által okozott
környezeti hatások költségének megfelelő mértékben felszámított díjak gyűjtő elnevezése;
n) mellékszolgáltatás díja: a Vtv. 2. melléklet 4. pontjában meghatározott szolgáltatásért fizetendő díj;
o) pályahálózat-fenntartási díj: a Vtv. 67/D. § (3) bekezdése alapján a pályahálózat-fenntartás céljára felhasznált
kapacitásra felszámított díj;
p) pályahálózat-működtető: a Vtv. 2. § 5.7. pontjában meghatározott gazdálkodó szervezet;
q) túlterheltségi díj: a Vtv. 67/C. § (1) bekezdése alapján a túlterheltnek minősített pályaszakaszokra vonatkozóan
megállapított díj;
r) zajszennyezési díj: a Vtv. 67/C. § (2) bekezdése alapján a zajhatások költségeinek figyelembe vétele érdekében
felszámított díj. II. FEJEZET
DÍJKÉPZÉSI RENDSZER 3. A díjképzési rendszer és a díjképzés alapelvei
3. § A díjmegállapító szervezet a  díjképzési rendszer adott menetrendi évre vonatkozó elemeit előre határozza
meg a  pályahálózat-működtető utolsó lezárt üzleti évének tényadatai, a  DM, a  DM-ben meghatározott egyéb
adatforrások pályahálózat-működtető utolsó lezárt üzleti évére vonatkozó tényadatai, valamint a várható központi
költségvetési támogatás mértéke alapján.
4. § (1) A díjképzési rendszer elemei az alábbiak lehetnek:
a) alapszolgáltatás díja,
b) járulékos szolgáltatás díja, ezen belül
ba)  kiszolgáló létesítményekhez való hozzáférésért fizetendő díj,
bb)  kiszolgáló létesítményekben nyújtott szolgáltatásokért fizetendő díj,
c)  kiegészítő szolgáltatás díja,
d)  mellékszolgáltatás díja
e) egyéb díjképzési elemek:
ea) túlterheltségi díj,
eb) környezetvédelmi díj (a zajszennyezési díj és az egyéb környezeti díj),
ec) pályahálózat-fenntartási díj,
ed) felár,
ee) eltérő nyomtáv miatti díj,
ef ) beruházási díj,
eg) ETCS díj,
eh) általános kedvezmény,
ei) egyedi kedvezmény,
ej) kiegyenlítő juttatás.
(2) A díjképzési rendszer elemeinek kialakításában alapul vehető:
a)  a kilométer-teljesítmény,
b) a tömeg,
c) a vonat típusa,
d) a pályahálózat paraméterei,
e)  a vonat összetétele,
f )  a sebesség,
g)  a tengelyterhelés,
h)  a vasúti pályahálózat igénybevételének mértéke,
i)  a vasúti pályahálózat igénybevételének időpontja, valamint
j)  a vasúti pályahálózat igénybevételének időtartama.
(3) A  (2)  bekezdésben rögzítettek az  alapszolgáltatás díjainak és a  kiszolgáló létesítményekhez való hozzáférésért
fizetendő díjak kialakítása során addig alkalmazhatóak, amíg a vasúti szolgáltatások működtetésével kapcsolatban
közvetlenül felmerülő költségek kiszámításának módjairól szóló 2015. június 12-i 2015/909 bizottsági végrehajtási
rendeletben rögzített szabályozás nem kerül alkalmazásra.
5. § Az alapszolgáltatások díjainak és a  kiszolgáló létesítményekhez való hozzáférésért fizetendő díjaknak az  alapját
képező, vonatközlekedtetésből közvetlenül eredő költségek nem tartalmazhatnak olyan költségeket, amelyek
abban az  esetben is terhelnék a  pályahálózat-működtetőt, ha e  szolgáltatásokat a  kapacitásigénylők nem vennék
igénybe.
6. § (1) Amennyiben a  díjmegállapító szervezet felszámítja a  túlterheltségi díjat, köteles kijelölni a  túlterheltségi díj
felszámításának időszakát, melynek végidőpontja nem haladhatja meg a kapacitás bővítési tervben meghatározott
intézkedések végdátumát.
(2) Ha rendelkezésre áll a  túlterheltnek minősített pályaszakasznak megfelelő helyettesítő pályaszakasz, akkor
a  túlterhelt pályaszakaszon fizetendő díjak túlterheltségi díjjal növelt értéke nem haladhatja meg a  helyettesítő
pályaszakasz használata esetén fizetendő díjak értékét.
(3) Ha nem áll rendelkezésre a  túlterheltnek minősített pályaszakasznak megfelelő helyettesítő pályaszakasz, akkor
a  túlterheltségi díjak értéke nem haladhatja meg a  pályahálózat-működtetőnek a  túlterheltség miatt felmerülő
többletköltségeinek értékét.
7. § (1) A  díjmegállapító szervezet a  környezetvédelmi díj kialakítása során köteles megvizsgálni a  figyelembe venni
kívánt környezeti hatás nagyságát, a  módosítás piaci szereplőkre és díjképzési rendszerre gyakorolt hatását,
és amennyiben a  környezetvédelmi díjak felszámítása a  pályahálózat-működtető összbevételében várhatóan
növekedést eredményez, a  közúti árufuvarozásban alkalmazott, környezeti hatások költségét figyelembe vevő
díjképzési elveket is.
(2) A  zajhatásokat figyelembe vevő környezetvédelmi díjak kialakítása és alkalmazása esetén a  zajhatásokból eredő
költség felszámítása során alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló 2015. március 13-i 2015/429 bizottsági
végrehajtási rendelet előírásainak megfelelően kell eljárni.
(3) A  környezetvédelmi díjakból befolyó bevételeket és azok felhasználását a  pályahálózat-működtetőknek
elkülönítetten kell nyilvántartaniuk.
8. § (1) Pályahálózat-fenntartás céljára felhasznált kapacitásra a  díjképzési rendszer elemei közül csak a  pályahálózatfenntartási díj számítható fel.
(2) A  pályahálózat-fenntartási díj abban az  esetben számítható fel, ha a  pályahálózat-fenntartás céljára felhasznált
kapacitást pályahálózat-működtetőn kívüli szervezet veszi igénybe.
(3) A  pályahálózat-fenntartási díjat a  díjmegállapító szervezet egyedileg, a  DM-ben rögzítetteknek megfelelően
határozza meg.
4. Kivételek a díjképzési elvek alól 9. § (1) Ha a  kapacitásigénylők által várhatóan fizetendő és az  elszámolandó hálózat-hozzáférési díjak, valamint
a  nyújtott állami támogatás összege a  pályahálózat-működtetőnek a Vtv. 2. számú mellékletében meghatározott
szolgáltatások nyújtására irányuló tevékenységével kapcsolatos összes várható indokolt költségét és ráfordítását
nem fedezik, akkor a díjmegállapító szervezet felszámíthatja a Vtv. 67/E. § (1) bekezdésében meghatározott felárat.
(2) A  felár felszámítását megelőzően a  Vtv. 67/E.  § (3)  bekezdése alapján szegmensvizsgálat keretében elemezni
szükséges, hogy van-e olyan, a  (4)  bekezdésben meghatározott piaci szegmens, amely az  alapszolgáltatásért,
valamint a  kiszolgáló létesítményekhez való hozzáférésért fizetendő, felárral növelt hálózat-hozzáférési díjat nem
képes megfizetni.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott szegmensvizsgálat során a  Vtv. 67/E.  § (4)  bekezdésében rögzített három
szegmens kötelezően vizsgálandó, a  (4)  bekezdésben felsorolt szegmenspárok közül a  relevánsakat szükséges
vizsgálni, ezen túlmenően csak a  szállított áruk vagy személyek köre alapján meghatározott, relevánsként
azonosított szegmensek vonhatóak be a  szegmensvizsgálatba. Csak azokat a  szegmenseket lehet relevánsként
azonosítani, amelyek esetén biztosított az adatgyűjtés.
(4) Vizsgálható szegmenspárok:
a)  személyszállítási – árufuvarozási szolgáltatások;
b)  veszélyes anyagokat szállító vonatok – egyéb tehervonatok;
c)  belföldi – nemzetközi szolgáltatások;
d)  kombinált fuvarozás – közvetlen tehervonatok;
e)  városi vagy regionális – helyközi személyszállítási szolgáltatások;
f )  zárt tehervonatok – egyes kocsi forgalom;
g)  rendszeres – alkalomszerű vasúti szolgáltatások.
(5) Meg kell határozni azokat a  piaci szegmenseket, amelyeken a  kapacitásigénylők jelenleg nem nyújtanak
szolgáltatásokat, de erre sor kerülhet a  (6)  bekezdésben meghatározott szegmenslista összeállítását követő
5. menetrendi év végéig. A pályahálózat-működtető nem számíthat fel felárat ezen piaci szegmensek tekintetében.
(6) A (3) bekezdés alapján a szegmensvizsgálatba bevonásra kerülő és a (5) bekezdés alapján azonosított szegmensek
listáját legkésőbb az  adott menetrendi évre vonatkozó Hálózati Üzletszabályzat közzétételére vonatkozó határidő
előtt 5 hónappal meg kell állapítani. A szegmenslista összeállítása során legalább egy, a 15. §-ban meghatározottak
szerinti tárgyalás megtartása kötelező.
(7) A  szegmenslista 5 menetrendi évre érvényes. A  szegmenslista felülvizsgálatát abban az  esetben szükséges
elvégezni, ha azt a  VPSZ, a  pályahálózat-működtető, a  kapacitásigénylő vagy a  vasúti igazgatási szerv
a  szegmenslista módosítására vonatkozó javaslat és indoklás benyújtása mellett legkésőbb a  Hálózati
Üzletszabályzat közzétételére vonatkozó határidő előtt 6 hónappal kezdeményezi. A  szegmensek listájának
módosítását szükséges elvégezni, ha a  15.  §-ban rögzített tárgyaláson az  érdekelt felek a  lista módosításában
megegyeznek.
(8) A  (2)  bekezdésben meghatározott szegmensvizsgálat keretében vizsgálni szükséges legalább, hogy
a szegmensvizsgálatba bevont szegmensek esetében mekkora az egyes szegmensek teherviselő képessége alapján
érvényesíthető elméleti maximum felár és a piac által megengedett megtérülési arány.
(9) A  szegmensvizsgálat eredményét legkésőbb a  Hálózati Üzletszabályzat közzétételére vonatkozó határidő előtt
3 hónappal kell közzétenni.
(10) A  szegmensvizsgálat eredményei, az  alapszolgáltatásért és a  kiszolgáló létesítményekhez való hozzáférésért
fizetendő díjak, valamint a  figyelembe vehető központi költségvetési támogatás értéke alapján a  díjmegállapító
szervezet értékeli a felárak hatásait az egyes szegmensek vonatkozásában és megállapítja a felszámítható felárat.
(11) Amennyiben a (10) bekezdés alapján valamely szegmens esetében nem érvényesíthető felár, a szegmens által nem
megfizetett költségek nem szükségszerűen a szegmenspárt terhelik.
10. § Amennyiben az  adott menetrendi évben beruházási díj kerül megállapításra, akkor a  pályahálózat-működtető
által készített hosszú távú költségtervet, a  pályahálózat jobb kihasználására vonatkozó kapacitás-számításokat,
az  eredményjavulásra vonatkozó számításokat, vagy ha a  pályahálózat-működtetési szerződésben a  kockázatok
megosztására vonatkozó megállapodás került rögzítésre, a  megállapodást a  díjmegállapító szervezetnek be kell
mutatni.
11. § A díjmegállapító szervezet az  ETCS díj meghatározása során a  DM-ben rögzített előírásoknak megfelelően jár el.
A  pályahálózat-működtető az  ETCS díjat alkalmazhatja a Vtv. 67/G.  § (3)  bekezdése alapján meghatározott vasúti
folyosókon kívüli vasútvonalak esetében is. Amennyiben az  ETCS díj alkalmazása a  jelen paragrafusban foglaltak
alapján kiterjesztésre kerül, azt az  érintett pályahálózat-működtető által üzemeltetett pályahálózat egészére
vonatkozóan egységes elvek mentén kell alkalmazni.
5. Kedvezmények nyújtása 12. § A díjmegállapító szervezet a Vtv. 67/H. § (1) és (3) bekezdése szerinti általános kedvezményt csak abban az esetben
állapíthat meg, ha a  kapacitásigénylők által várhatóan fizetendő és elszámolandó hálózat-hozzáférési díjak,
valamint a nyújtott állami támogatás összege a pályahálózat-működtetőnek a Vtv. 2. mellékletében meghatározott
szolgáltatások nyújtására irányuló tevékenységével kapcsolatos összes indokolt költségét és ráfordítását fedezi.
13. § (1) A díjmegállapító szervezet által a Vtv. 67/H. § (1) és (4) bekezdése alapján az új vasúti szolgáltatások fejlesztésére
adott egyedi kedvezmény legfeljebb két egymást követő menetrendi évre vonatkozhat. A  díjmegállapítást
megelőző 5 menetrendi évben már nyújtott és megszüntetett, majd újból bevezetett szolgáltatás nem tekinthető új
szolgáltatásnak.
(2) A  díjmegállapító szervezet egyedi kedvezményt csak abban az  esetben nyújthat, ha a  hozzáférésre jogosultak
által várhatóan fizetendő és elszámolandó díjbevétel többlet meghaladja a kedvezmény nyújtása miatt várhatóan
felmerülő pótlólagos költségek és ráfordítások összegét.
(3) Egyedi kedvezmények bevezetése a 15. §-ban meghatározottak alapján kezdeményezhető.
6. Kifizetetlen környezeti, baleseti és infrastruktúra-költségeket kiegyenlítő rendszerek
14. § (1) A  vasúti pályahálózat használata esetén a  vasúti közlekedési tevékenységtől eltérő közlekedési tevékenységek
által okozott, igazolhatóan máshonnan meg nem térülő környezeti, baleseti és infrastrukturális költségek
meghatározására szolgáló módszertant és számításokat a  közlekedésért felelős miniszter (a  továbbiakban:
miniszter) az általa vezetett minisztérium honlapján teszi közzé, amely alapján a díjmegállapító szervezet – feltéve,
hogy a  pályahálózat-működtető a Vtv. 67/I.  § (1)  bekezdésében meghatározott kiegyenlítő juttatásban részesül –
hátrányos megkülönböztetéstől mentes feltételekkel meghatározza és érvényesíti a kiegyenlítő juttatással arányos
díjcsökkentés értékét.
(2) Az  (1)  bekezdésben említett módszertan és számítások rögzítik legalább a  kiegyenlítő juttatás nyújtásának
időszakát, a  Vtv. 2.  melléklete alapján a  kiegyenlítő juttatásban érintett szolgáltatások körét és az  érintett
szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiegyenlítő juttatás értékét.
(3) A  díjcsökkentés értékére vonatkozó kalkulációt legkésőbb az  (1)  bekezdésben említett módszertan közzétételét
követő 1 hónapon belül el kell végezni és a számításokat a DD-ben nyilvánosságra kell hozni.
7. A díjképzési rendszer elemeire vonatkozó tárgyalások 15. § A díjképzési rendszer elemeire vonatkozó tárgyalás kezdeményezésére a kapacitásigénylő, a VPSZ, a pályahálózatműködtető és a  vasúti igazgatási szerv jogosult. A  tárgyalás megszervezését a  kapacitásigénylő, a  pályahálózatműködtető és a vasúti igazgatási szerv írásban, a  tárgyalás okának megjelölésével kezdeményezi a díjmegállapító
szervezetnél. A  díjmegállapító szervezet jogosult a  megjelölt tárgyalási okhoz kapcsolódóan a  tárgyalást
kezdeményező féltől további dokumentumok bekérésére. A  díjmegállapító szervezet a  tárgyalást megelőző
legalább 10 munkanappal értesíti a tárgyalás helyéről, idejéről és témájáról az érdekelt feleket.
8. A díjképzési rendszer kötelező felülvizsgálata és módosítása
16. § (1) A díjmegállapító szervezet módosítja a díjképzési rendszer elemeit, ha
a)  a pályahálózat-működtetőnek nyújtott állami támogatás mértéke,
b)  a pályahálózat-működtető által működtetett nyílt hozzáférésű vasúti pályahálózat mérete
közül legalább az egyik jelentős mértékben megváltozott a díjképzési rendszer elemeinek korábbi megállapításakor
figyelembe vett értékhez képest.
(2) A nem független vasúti pályahálózat-működtető az (1) bekezdés szerinti jelentős mérték túllépéséről haladéktalanul
értesíti a VPSZ-t.
(3) Ha a  díjmegállapító szervezet úgy kívánja módosítani a  díjképzési rendszer elemeit, hogy a  kapacitásigénylők
által az  igénybe vett szolgáltatásokért fizetendő összeg emelkedne, úgy a  módosított díjképzési rendszer elemek
a Hálózati Üzletszabályzat közzétételét követően 3 hónappal lépnek hatályba.
(4) Amennyiben az üzleti év lezárását követően a pályahálózat-működtető kapacitásigénylők által a díjképzési rendszer
elemei alapján fizetett, vagy elszámolt bevételéről megállapítható, hogy az  a  DM-ben meghatározott mértékben
eltér a  díjképzési rendszer elemeinek megállapításakor figyelembe vett költségektől, a  költségeltérés a  következő
díjkalkulációhoz kapcsolódó adatszolgáltatás indokolt költségeiben a DM-ben leírt szabályok szerint érvényesíthető.
III. FEJEZET
DÍJSZÁMÍTÁS 9. Díjképzési Módszertan 17. § (1) A  DM-et a  díjmegállapító szervezet készíti 5 menetrendi évre vonatkozóan. A  díjmegállapító szervezet a  DM-et
a  DM által érintett első menetrendi év Hálózati Üzletszabályzatának közzétételi időpontját megelőzően legalább
25 hónappal köteles elkészíteni és nyilvánosságra hozni. A  DM módosítására a  Vtv. 67/J.  § (2)  bekezdésében
meghatározott felülvizsgálat eredményeként, a  pályahálózat működtető vagy a  VPSZ kezdeményezése alapján
kerülhet sor. A  módosított DM-et a  díjmegállapító szervezet az  adott menetrendi évre vonatkozó Hálózati
Üzletszabályzat közzétételi időpontját megelőzően legalább 4 hónappal köteles elkészíteni és nyilvánosságra hozni.
(2) A DM
a) a pályahálózat-működtetési tevékenység külön jogszabály alapján elkülönített valamennyi költségének és
ráfordításának a pályahálózat-működtető által nyújtott szolgáltatások közötti felosztását szabályozza,
b) egyértelműen és ellenőrizhetően meghatározza a  számviteli nyilvántartási rendszer, valamint
a szolgáltatások indokolt költségei közötti kapcsolatot,
c) rendelkezik a szolgáltatások indokolt költségeinek a vasúti pályahálózat olyan legkisebb egységeire történő
felosztásáról, amely lehetővé teszi, hogy a  vasúti pályahálózat bármely szakaszának nyílt hozzáférésűvé
minősítése vagy az  alóli mentesítése esetén is a  nyílt hozzáférésű és a  nem nyílt hozzáférésű vasúti
pályahálózaton nyújtott szolgáltatások költségei és ráfordításai külön-külön megállapíthatók legyenek,
d) az indokolt költségek szolgáltatások közötti felosztásához azt a teljesítménymutatót (teljesítménymutatókat)
rendeli, amely a leginkább tükrözi az indokolt költségek egyes szolgáltatások nyújtásához felmerült arányát.
(3) A  pályahálózat-működtető a  hálózat-hozzáférési díjak meghatározásának alapjául szolgáló indokolt költségeket
a DM-ben meghatározott módon, elkülönítetten tartja nyilván.
(4) A DM tartalmazza:
a) a díjképzési rendszer elemei meghatározásának módját,
b) a pályahálózat-működtető által a Vtv. 2. melléklete alapján nyújtott valamennyi szolgáltatást,
c) a számviteli nyilvántartási rendszer és a  Vtv. 2.  mellékletében felsorolt szolgáltatások, valamint
a  pályahálózat-működtetési tevékenységhez kapcsolódó egyéb költségek, ráfordítások közötti
összefüggéseket,
d) a Vtv. 2.  mellékletében felsorolt szolgáltatások, valamint a  pályahálózat-működtetési tevékenységhez
kapcsolódó egyéb költségek és ráfordítások felosztásának módját,
e) az indokolt költségek körének meghatározását,
f ) az indokolt költségek vasúti pályahálózat egyes szakaszaira történő felosztásának módját,
g) a nyújtott szolgáltatások közvetlen és közvetett költségei meghatározásának módját,
h) az  alapszolgáltatásokhoz és a  kiszolgáló létesítményekhez való hozzáférést biztosító szolgáltatásokhoz
kapcsolódó indokolt költségek esetében egyértelműen azonosítható módon a  vonatközlekedésből
közvetlenül eredő költségek körét,
i) az indokolt költségek felosztása és a  díjképzési rendszer elemeinek meghatározása során alkalmazott
teljesítménymutatókat, valamint azok mérésének módját,
j) a 9. § (6) bekezdésében meghatározott szegmenslistát,
k) amennyiben a DM érvényességi idején belül alkalmazásra kerül:
ka) a  Vtv. 67/D.  § (1) és (2)  bekezdésében hivatkozott ésszerű nyereség megállapítására vonatkozó
szabályokat,
kb) a  Vtv. 67/C.  § (6)  bekezdésében hivatkozott, a  díjak aránytalan ingadozása elkerülése érdekében
alkalmazott átlagolás módszertanát,
kc) a pályahálózat-fenntartási díjhoz kapcsolódó bevételveszteség meghatározásának módszertanát,
l) a központi költségvetési támogatás felosztásának módszertanát,
m) a 16. § (1) bekezdés szerinti jelentős mértéket, valamint
n) a 16. § (4) bekezdés szerinti mértéket és elszámolási szabályokat,
o) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes államokban alkalmazott gyakorlatok
vizsgálatát. 10. Díjszámítási Dokumentum 18. § (1) A DD-t a  díjmegállapító szervezet készíti egy menetrendi évre vonatkozóan. A  díjmegállapító szervezet a  DD-t
az adott menetrendi évre vonatkozó Hálózati Üzletszabályzat mellékleteként hozza nyilvánosságra.
(2) A DD elemei:
a) a DD tartalmazza:
aa) a nyújtott szolgáltatásokhoz rendelt indokolt költségek értékét,
ab) az  indokolt költségek felosztása és a  díjképzési rendszer elemeinek meghatározása során
alkalmazott teljesítménymutatók értékét,
ac) a  díjképzési rendszer elemeinek meghatározása során figyelembe vett központi költségvetési
támogatás szolgáltatásokhoz rendelt értékét,
ad) a díjképzési rendszer elemeinek értékét,
b) a DD tartalmazhatja továbbá
ba) a Vtv. 67/D.  § (1) és (2)  bekezdésében hivatkozott ésszerű nyereség megállapításához kapcsolódó
adatokat és számításokat,
bb) túlterheltségi díjak meghatározásához kapcsolódó adatokat és számításokat,
bc) környezetvédelmi díjak meghatározásához kapcsolódó adatokat és számításokat,
bd) a  Vtv. 67/C.  § (6)  bekezdésében hivatkozott, a  díjak aránytalan ingadozása elkerülése érdekében
alkalmazott átlagoláshoz kapcsolódó adatok és számításokat,
be) a pályahálózat-fenntartási díj meghatározásához kapcsolódó adatokat és számításokat,
bf ) a felárak meghatározásához kapcsolódó adatokat és számításokat,
bg) az eltérő nyomtáv miatti díj meghatározásához kapcsolódó adatokat és számításokat,
bh) a beruházási díj meghatározásához kapcsolódó adatokat és számításokat,
bi) az ETCS díj meghatározásához kapcsolódó adatokat és számításokat,
bj) az általános kedvezmény meghatározásához kapcsolódó adatokat és számításokat,
bk) az egyedi kedvezmények meghatározásához kapcsolódó adatokat és számításokat,
bl) a kiegyenlítő juttatás meghatározásához kapcsolódó adatokat és számításokat.
11. Adatszolgáltatás, ellenőrzés 19. § (1) A nem független vasúti pályahálózat-működtető, figyelemmel a pályaműködtetési szerződésre, a DM elkészítéséhez
szükséges valamennyi információt legkésőbb a  DM elkészítésére meghatározott határidőt megelőzően három
hónappal, a  DD elkészítéséhez szükséges valamennyi információt pedig a  Hálózati Üzletszabályzat közzétételére
külön jogszabályban előírt időpont előtt legkésőbb három hónappal megadja a VPSZ számára. Amennyiben a VPSZ
által kért információt a nem független vasúti pályahálózat-működtető nem határidőben, vagy nem adja meg, a VPSZ
a vasúti igazgatási szervnél piacfelügyeleti eljárást kezdeményez.
(2) A díjmegállapító szervezet a részére az adatszolgáltatás alkalmával üzleti titokként átadott adatokat ezen minőségre
figyelemmel kezeli.
(3) A vasúti igazgatási szerv feladat- és hatáskörébe tartozik:
a) a DM-ben meghatározott adatgyűjtés és költségfelosztás megfelelőségének vizsgálata,
b) a hálózat-hozzáférési díjak meghatározásához felhasznált költségek és ráfordítások indokolt költségek körébe
tartozásának és indokoltságának ellenőrzése,
c) a díjképzési rendszer alkalmazott elemeinek a  vonatkozó jogszabályi előírásoknak való megfelelésének
ellenőrzése,
d) a 15. §-ban rögzített, a díjképzési rendszer elemeire vonatkozó tárgyalások felügyelete,
e) a környezetvédelmi díjakból befolyó bevételeknek a  Vtv. 67/C.  § (4)  bekezdése szerinti felhasználásának
ellenőrzése. IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 12. Hatálybalépés 20. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
13. Átmeneti rendelkezések 21. § Ha az  állam az  országos vagy az  állami tulajdonban lévő vasúti pályát tartalmazó térségi, elővárosi vasúti
pályahálózat működtetőjével nem kötött a  vasúti pályahálózat működtetésére szerződést, akkor a  díjképzési
rendszer elemeinek kialakításakor a  díjmegállapító szervezet a  miniszter által meghatározott várható központi
költségvetési támogatás mértékét veszi figyelembe.
22. § A 9. § (6) és (9) bekezdésében rögzített előírásokat elsőként a 2016/2017. menetrendi időszakra vonatkozó Hálózati
Üzletszabályzat nyilvánosságra hozataláig kell teljesíteni.
14. Az Európai Unió jogának való megfelelés 23. § Ez a  rendelet – a  Vtv.-vel együtt – az  egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló, 2012. november
21-ei 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 29.  cikk (1)  bekezdésének, 30.  cikk (8)  bekezdésének,
31.  cikk (3)–(5) és (9)  bekezdésének, 32.  cikk (1) és (3)–(6)  bekezdésének, 33.  cikk (2)–(3)  bekezdésének, 34.  cikk
(3)  bekezdésének, 56.  cikk (6)  bekezdésének, 64.  cikk (1)  bekezdésének, valamint VI.  melléklet 1.  pontjának való
megfelelést szolgálja.
24. § Hatályát veszti a vasúti hálózat-hozzáférési díjrendszer kereteiről, valamint a hálózat-hozzáférési díjak képzésének és
alkalmazásának alapvető szabályairól szóló 83/2007. (X. 6.) GKM–PM együttes rendelet.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1778/2013. (X. 28.) Korm. határozata egyes saját hatáskörben történő beszerzések során a szerződések időbeli hatályára vonatkozó korlátozás alóli mentesítésről.
A Kormány a központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a  központi beszerző szervezet feladat- és
hatásköréről szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet 8. § (5) bekezdése alapján hozzájárul, hogy az 1. mellékletben
felsorolt intézmények az  ott meghatározott, saját hatáskörben indított beszerzéseik eredményeként megkötendő
szerződések időbeli hatályát 2014. december 31-ig megállapíthassák.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2010. (III. 12.) KHEM rendelete a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer járművek-zaj alrendszerére vonatkozó kölcsönös átjárhatóságot biztosító műszaki előírásokról.
A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. § (2) bekezdés 20. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a közlekedési,
hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V.14.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el: 1. § A rendelet 1. melléklete a hagyományos vasúti rendszer egészén vagy részén közlekedő
a) dízel vagy villamos motorvonatok, b) dízel vagy villamos vontató járművek,
c) személykocsik, d) teherkocsik, ideértve a közúti járművek szállítására tervezett vasúti teherkocsikat,
[a továbbiakban a)–d) pontok együtt: járművek] által kibocsátott zaj vizsgálatának részletes szabályait, illetve
az alrendszer hitelesítési eljárása során alkalmazandó modulok és vizsgálati eljárások lebonyolításának
követelményeit határozza meg. 2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult
eljárásokban kell alkalmazni. 3. § Ez a rendelet a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer járművek-zaj alrendszerére vonatkozó átjárhatósági
műszaki előírásról szóló 2005. december 23-i 2006/66/EK bizottsági határozatnak való megfelelést szolgálja.
Hónig Péter s. k.,


text:
55/2019. (VI. 3.) ME határozata állami felsőoktatási intézmények kancellárjainak megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (4a)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások minisztere előterjesztésére –
a Magyar Képzőművészeti Egyetemen Sárik Zoltánt – a 2019. június 1-jétől 2022. május 31-éig terjedő időtartamra –, valamint
az Állatorvostudományi Egyetemen dr. Bohátka Gergelyt – a 2019. július 1-jétől 2022. június 30-áig terjedő időtartamra –
a kancellári teendők ellátásával megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök