text:
107/2011. (VI. 30.) Korm. rendelete a látvány-csapatsport támogatását biztosító támogatási igazolás kiállításáról, felhasználásáról, a támogatás elszámolásának és ellenőrzésének, valamint visszafizetésének szabályairól.
A Kormány a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 30. § (10) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, valamint az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 35. §
(1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § A rendelet hatálya a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tao. tv.)
4. § 45. pontja szerinti támogatási igazolás alapján igénybe vehető sportcélú adókedvezmény igénybevételének
feltételeire, és a támogatási igazolás alapján a kedvezményre jogosító, a Tao. tv. 4. § 44. pontjában meghatározott
támogatás, juttatás (a továbbiakban együtt: támogatás) felhasználására, elszámolására és ellenőrzésére terjed ki.
2. § (1) A rendelet alkalmazásában
1. ellenőrző szervezet: a látvány csapatsportok támogatásával összefüggő, a sportról szóló 2004. évi I. törvényben
(a továbbiakban: Stv.) meghatározott közigazgatási hatósági és szolgáltatási, valamint ellenőrzési feladatokat
ellátó, a sportpolitikáért felelős miniszter irányítása alatt álló sportigazgatási szerv;
2. jóváhagyást végző szervezet: a támogatás igénybevételére jogosult szervezet tervezett támogatással érintett
sportfejlesztési programjának jóváhagyásáról döntő, a Tao. tv. 22/C. § (1) bekezdés a) és e) pontjában
meghatározott támogatás esetén a sportigazgatási szerv, a Tao. tv. 22/C. § (1) bekezdés b), c) és d) pontjában
meghatározott támogatás esetén a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége;
3. képzéssel összefüggő feladatok támogatása: az Stv.-ben meghatározott szakszövetségi stratégiai fejlesztési
koncepció alapján meg valósuló vagy ahhoz illeszkedő, a Tao. tv.-ben meghatározott látvány-csapatsport Stv.
szerinti országos sportági szakszövetsége (a továbbiakban: szakszövetség) által évente, a támogatás elszámolási
időszakát megelőzően készített (több évre szóló sportfejlesztési program esetén évekre lebontott), az ellenőrző
szervezethez benyújtott és jóváhagyott sportfejlesztési program részét képező, a Szerződés 87. és 88. cikke
alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló
(általános csoportmentességi rendelet) 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet (HL L 214/3.,
2008. 8.9.) (a továbbiakban: 800/2008/EK bizottsági rendelet) 38. cikk 1. és 2. pontjában meghatározottak szerint
a szakszövetség Stv.-ben meghatározott képzési, továbbképzési feladatainak ellátása során a szakszövetségnél,
vagy a szakszövetség felkérése alapján a szakszövetség tagjaként működő, a képzést folytató vagy abban részt
vevő sportszervezetnél, utánpótlás-nevelés fejlesztését végző közhasznú alapítványnál felmerülő költségek,
kiadások az alábbiak szerint:
a) az oktatók személyi jellegű költségei,
b) az oktatók és a képzésben részt vevők utazási költségei, beleértve a szállásköltségeket is,
c) egyéb folyó költségek, különösen a képzési projekthez közvetlenül kapcsolódó anyagok, fogyóeszközök,
d) az eszközök és berendezések amortizációja olyan mértékben, amennyire azokat kizárólag a képzési projekt
céljaira használják,
e) a képzési projekttel kapcsolatos tanácsadói szolgáltatások költségei,
f) a képzésben részt vevők személyi jellegű ráfordítása, legfeljebb az a)–e) pontban felsorolt egyéb
elszámolható költségek összegéig; mellyel kapcsolatban csak a képzésben ténylegesen eltöltött idő vehető
számításba, az ebből munkavégzéssel eltöltött idő levonása után;
4. személyi jellegű ráfordítás: az Stv.-ben foglaltak szerint a sportág stratégiai fejlesztési koncepciójához illeszkedő,
a támogatás igénybevételére jogosult szervezet által évente, a támogatás elszámolási időszakát megelőzően
készített (több évre szóló sportfejlesztési program esetén évekre lebontott), a jóváhagyást végző szervezethez
benyújtott és jóváhagyott sportfejlesztési program meg valósítása érdekében, a fejlesztési programhoz csatolt
költségtervnek megfeleltethető, a számvitelről szóló törvényben meghatározott személyi jellegű ráfordítások,
kivéve a hivatásos sportoló részére a sporttevékenységével összefüggő munkaviszonyára, vagy amatőr sportoló
részére az Stv. szerint díjazásnak nem minősülő, de pénzben kifejezhető vagyoni értékkel bíró,
a sporttevékenységének elismerésére tekintettel kifizetésre kerülő személyi jellegű ráfordítások;
5. támogatási időszak: a jóváhagyást végző szervezethez benyújtott és jóváhagyott sportfejlesztési program
végrehajtásának a tárgyév július 1-jétől a tárgyévet követő év június 30-áig terjedő időszaka, több évre szóló
sportfejlesztési program legfeljebb 4 összefüggő és egymás után következő támogatási időszakból állhat;
6. támogatás igénybevételére jogosult szervezet: a szakszövetség, a tagjaként működő sportszervezet,
a látvány-csapatsport fejlesztése érdekében létrejött közhasznú alapítvány, az Stv. 15. § (2) bekezdés c) pontja
alapján az Stv. szerinti sportiskola, továbbá a sport stratégiai fejlesztését szolgáló, a költségvetési törvényben
meghatározott állami sportcélú támogatás felhasználásában döntéshozatali jogkörrel rendelkező és
a támogatást folyósító sportköztestület;
7. támogatott szervezet: a jóváhagyást végző szervezet által e rendeletben foglaltak szerint kiállított támogatási
igazolás alapján támogatás igénybevételére jogosult szervezet;
8. támogató: a Tao. tv. hatálya alá tartozó, a látvány-csapatsport támogatását meg valósító adózó;
9. tárgyi eszköz beruházás, felújítás: az Stv.-ben foglaltak szerint a sportág stratégiai fejlesztési koncepciójához
illeszkedő, a támogatás igénybevételére jogosult szervezet által évente, a támogatás elszámolási időszakát
megelőzően készített (több évre szóló sportfejlesztési program esetén évekre lebontott), a jóváhagyást végző
szervezethez benyújtott és jóváhagyott sportfejlesztési program meg valósítása érdekében, a fejlesztési
programhoz csatolt költségtervben részletezett, a számvitelről szóló törvényben meghatározott beruházás,
felújítás, ideértve
a) az edzésen, versenyen, mérkőzésen a jóváhagyott sportfejlesztési program meg valósításában érintett
felnőtt korosztályba tartozó sportolók által használt sportfelszerelést, sporteszközt,
b) a sportfejlesztési program meg valósításának nyomon követését biztosító honlapfejlesztést,
c) a sportszervezetnek, a szakszövetségnek, a látvány-csapatsport fejlesztése érdekében létrejött közhasznú
alapítványnak, továbbá – a sportszervezetnek, szakszövetségnek a helyi önkormányzattal kötött
együttműködési megállapodása alapján – a helyi önkormányzatnak az Stv.-ben foglalt feladatainak
ellátását, vagy az ilyen feladatok ellátásában az együttműködési megállapodás alapján történő részvételt
biztosító építési beruházásra irányuló tárgyi eszköz beruházást, felújítást, vagy egyébként sportcélú
ingatlan-fejlesztést érintő tárgyi eszköz beruházást, felújítást,
d) az iskolai sportkör feladatait ellátó diáksport egyesület, vagy a felsőoktatási intézmény keretei között
működő sportszervezet feladatai ellátásának biztosítása érdekében a közoktatási vagy felsőoktatási
intézmény tornatermére, tornaszobájára, sportcélú ingatlanára irányuló, legalább egy látvány-csapatsport
felkészülési, edzési vagy versenyzési feltételeit elősegítő beruházást, felújítást, valamint
e) a sportközalapítvány kivételével a támogatott szervezetnek a sportrendezvények biztonságáról szóló
kormányrendeletben meghatározott biztonsági követelmények teljesülését szolgáló
infrastruktúra-fejlesztést
is;
10. utánpótlás-korú versenyző: a látvány-csapatsportágak korosztályos versenyrendszerre (bajnokságra) vonatkozó
versenyszabályzatában a versenyen, mérkőzésen való részvétel alapját képező életkor alsó határát betöltött, de
felső határát meg nem haladó korú versenyző;
11. utánpótlás-nevelési feladatok ellátásának támogatása: az Stv.-ben meghatározott szakszövetségi
utánpótlás-fejlesztési koncepció alapján meg valósuló vagy ahhoz illeszkedő, a támogatás igénybevételére
jogosult szervezet által évente, a támogatás elszámolási időszakát megelőzően készített (több évre szóló
sportfejlesztési program esetén évekre lebontott), a jóváhagyást végző szervezethez benyújtott és jóváhagyott
sportfejlesztési program végrehajtásával kapcsolatban felmerült, a sportág utánpótlás-korú versenyzőinek
kiválasztásával, felkészítésével, képzésével, edzőtáboroztatásával és versenyeztetésével összefüggő költségek,
kiadások, az alábbiak szerint:
a) az edzésen, versenyen, mérkőzésen a jóváhagyott sportfejlesztési program meg valósításában érintett
utánpótlás-korú sportolók által használt sportfelszerelés, sporteszköz beszerzésére fordított összeg,
b) a sportegészségügyi ellátás biztosítását szolgáló, sportorvos által igazolt gyógyszerek, diagnosztikai
eszközök és gyógyászati segédeszközök beszerzésére fordított összeg,
c) a versenyre, mérkőzésre, továbbá az edzésre, edzőtáborba való személyszállítás költsége,
d) a verseny, mérkőzés nevezési költsége,
e) a rendezéssel – ideértve a verseny, mérkőzés biztonságos megrendezésével összefüggő, a mentéssel,
a sportesemény rendjének biztosításával, továbbá a bírók, játékvezetők, szövetségi ellenőrök,
versenyfelügyelők küldésével és rendelkezésre állásával, utánpótlás-korú sportszakemberek (játékvezetők,
versenybírók) kiválasztásával, felkészítésével, képzésével kapcsolatos költségek,
f) a versenyengedélyek, játékengedélyek kiállításának díja,
g) sportlétesítmény, sportpálya – igazolt használat alapján számított – bérleti díja,
h) a felkészítéssel, edzőtáboroztatással és versenyeztetéssel közvetlenül összefüggő szállás és étkezés
költsége,
i) az utánpótlás-nevelés fejlesztésére irányuló sportfejlesztési program meg valósításában részt vevő
sportszakemberek személyi jellegű ráfordításának költsége,
j) a verseny, mérkőzés megrendezéséhez, edzés, edzőtábor megtartásához szükséges sporteszközök,
sportfelszerelések szállításával, logisztikai feladatok ellátásával összefüggő gépjármű – kivéve
a személygépkocsi és a motorkerékpár – bérleti díja;
12. versenyeztetéssel összefüggő feladatok támogatása: az Stv.-ben meghatározott szakszövetségi stratégiai fejlesztési
koncepció alapján meg valósuló vagy ahhoz illeszkedő, a szakszövetség által évente, a támogatás elszámolási
időszakát megelőzően készített (több évre szóló sportfejlesztési program esetén évekre lebontott), a jóváhagyást
végző szervezethez benyújtott és jóváhagyott sportfejlesztési program részét képező, a látvány-csapatsportok
szakszövetsége által szervezett versenyrendszer valamely bajnoki osztályában részt vevő, vagy arra indulási jogot
szerzett, a látvány-csapatsport országos sportági szakszövetsége tagjaként működő amatőr sportszervezet által
a szakszövetség részére fizetett díjköltségek, kiadások, az alábbiak szerint:
a) a bajnokságban való részvétel díja, valamint a verseny, mérkőzés nevezési díja,
b) a versenyeztetéssel – ideértve bírók, játékvezetők, szövetségi ellenőrök, versenyfelügyelők küldésével és
rendelkezésre állásával – kapcsolatos költségek, c) tagsági díj,
d) a pályahitelesítés díja,
e) a versenyengedélyek, játékengedélyek kiállításának díja,
f) az igazolásból, átigazolásból a szövetség felé befizetésre kerülő díj.
(2) Az (1) bekezdés 4. pontjában meghatározott személyi jellegű ráfordításnak minősül a hivatásos sportszervezettel
sportszakmai tevékenység ellátására irányuló munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban
– ideértve a vállalkozási szerződés alapján kifejtett tevékenységet is – álló sportszakember részére kifizetésre kerülő
költség is.
(3) Az (1) bekezdés 11. pontjában meghatározott támogatás teljes összege
a) amennyiben a támogatott szervezet sportszervezet vagy a látvány-csapatsport fejlesztése érdekében létrejött
közhasznú alapítvány, akkor évente nem haladhatja meg a sportszervezet vagy alapítvány részére ezen jogcím
alapján nyújtott támogatásból meg valósuló utánpótlás-fejlesztési programban részt vevő utánpótlás-korú
versenyzőnként az 1 000 000 forintot,
b) amennyiben a támogatott szervezet szakszövetség, akkor évente nem haladhatja meg a szakszövetség részére
ezen jogcím alapján nyújtott támogatásból meg valósuló utánpótlás-fejlesztési programban részt vevő egyes
korosztályos válogatott keretek összesített létszáma alapján, 15 évesnél idősebb korosztályos válogatottak
esetén az országos keret egy tagja esetén a 2 000 000 forintot, 13–14 éveseknél a regionális keret egy tagja esetén
az 1 000 000 forintot, 6–12 éveseknél a megyei, területi (körzeti) keret egy tagja esetén az 500 000 forintot.
(4) Az (1) bekezdés 11. pontja alapján sportszakemberek személyi jellegű ráfordítása csak akkor számolható el,
ha a sportszakember a támogatott szervezettel a sportszakmai tevékenységével összefüggésben fennálló
munkaviszonyáról vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyáról rendelkező szerződésben meghatározottak
szerint a szakmai tevékenységének (munkaóra ráfordításának) legalább 75%-át igazolhatóan az utánpótlás-korú
versenyzők felkészítése, versenyeztetése teszi ki.
(5) Az adókedvezményre jogosító támogatás összege nem haladhatja meg a jóváhagyást végző szervezethez elő zetesen
benyújtott és jóváhagyott sportfejlesztési programban meghatározott költségek, ráfordítások, beruházások,
felújítások után számított támogatás összegét.
(6) Az (1) bekezdés 3., 4., 9., 11. és 12. pontjaiban meghatározott támogatási jogcímeken a támogatott szervezet
sportfejlesztési programjának meg valósítására nyújtott támogatás jogcímenként és évente számított összegének
legfeljebb 3%-a, de maximum 50 millió forint a támogatási igazolás kiállításának feltételét képező sportfejlesztési
program előkészítésével, a jóváhagyást végző szervezet által kiállított támogatási igazolás alapján a támogatott
program meg valósításával, a felhasználás során szükséges adatszolgáltatási, jelentéstételi kötelezettség teljesítésével,
valamint a felhasznált támogatás elszámolásával kapcsolatban felmerülő közreműködői költségek támogatására is
fordítható. A közreműködői költségek támogatásának feltétele, hogy a támogatás igénybevételére jogosult szervezet
a sportfejlesztési program jóváhagyását végző szervezethez történő benyújtása során azt elő zetesen bejelentse,
és a jóváhagyást végző szervezet azt jóváhagyja.
(7) Az (1) bekezdés 3., 4., 9., 11. és 12. pontjaiban meghatározott támogatási jogcímeken nyújtott támogatás
felhasználásáról történő elszámolás során a látvány-csapatsportok támogatásával összefüggő sportfejlesztési
program jóváhagyására és a támogatási igazolás kiadására irányuló hatósági eljárásban fizetendő igazgatási
szolgáltatási díjról szóló miniszteri rendeletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díj nem számolható el
költségként.
3. § A támogatási igazolást a jóváhagyást végző szervezet a támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelmére,
az e rendeletben meghatározott feltételek teljesülése esetén, meghatározott eljárásrendben, a sportfejlesztési
program jóváhagyását követően – több évre szóló sportfejlesztési program esetén az adott évi támogatási időszakra
lebontva – adja ki a támogató és a támogatás igénybevételére jogosult szervezet részére.
2. A támogatási igazolás kiállításának feltételét képező sportfejlesztési program jóváhagyása
4. § (1) A támogatási igazolás kiállításának elő zetes feltétele, hogy a támogatás igénybevételére jogosult szervezet a tervezett
támogatással érintett sportfejlesztési programját – több évre szóló sportfejlesztési program esetén évekre lebontva –,
annak tervezett meg valósítását megelőzően a jóváhagyást végző szervezet részére jóváhagyás céljából benyújtsa.
A sportfejlesztési program jóváhagyására irányuló kérelem jóváhagyást végző szervezet részére történő
benyújtásának – jogvesztő – határideje a tárgyév április 1-je.
(2) A kérelemhez a támogatás igénybevételére jogosult szervezet részéről csatolni kell
a) 30 napnál nem régebbi igazolást a támogatási igazolás kiállítására jogosult szervezetet nyilvántartó szervezettől
(bíróság, cégbíróság) a szervezet nyilvántartásban szereplő adatairól, közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott
aláírási címpéldányt vagy ügyvéd által ellenjegyzett aláírás mintát,
b) igazolást arról, hogy a támogatás igénybevételére jogosult szervezet az adózás rendjéről szóló 2003. évi
XCII. törvény 178. § 32. pontja szerint – a bejelentés időpontjában – köztartozásmentes adózónak minősül, és
ba) ezt 30 napnál nem régebben kiállított közokirattal igazolja, vagy
bb) szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban,
c) a támogatással meg valósítani tervezett sportfejlesztési programjának bemutatását, célját, megnevezését,
tervezett meg valósításának helyét, részletes meg valósítási tervét, amennyiben költségként elszámolandó, akkor
általános forgalmi adót is tartalmazó összköltségének tervét, a meg valósítás és a finanszírozás időbeli
ütemezését, valamint a beruházást is tartalmazó program esetén az annak helyszínéül szolgáló ingatlan helyrajzi
számát és 3 hónapnál nem régebbi tulajdonilap-másolatának földhivatal által kiadott eredeti példányát vagy
másolatát (a továbbiakban: szakmai és költségterv),
d) amennyiben a támogatás építési beruházásra irányul, úgy az elvi építési engedélyt az ingatlan tulajdonosának
hitelesített hozzájáruló nyilatkozatával vagy a jogerős építési engedélyt vagy a hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező hatóság igazolását arról, hogy a bejelentésben megjelölt beruházási tevékenység nem
építésiengedély-köteles,
e) az egyéb engedélyköteles tevékenységek esetén a jogerős hatósági engedélyeket, igazolásokat,
f) beruházási vagy felújítási támogatás esetén nyilatkozatot arról, hogy
fa) a támogatás igénybevételére jogosult szervezet vállalja, hogy a Tao. tv. 22/C. § (6) és (8) bekezdésében
meghatározott kötelezettségeinek eleget tesz,
fb) a támogatás igénybevételére jogosult szervezet vállalja, hogy a Tao. tv. 22/C. § (6) bekezdés a) és
d) pontjában meghatározott jelzálogjognak a Magyar Állam javára az ingatlan-nyilvántartásba történő
bejegyeztetéshez szükséges közokirat vagy ügyvéd által ellenjegyzett magánokirat kiállításának költségét
az ellenőrzést végző szervezet részére megfizeti.
(3) A jóváhagyást végző szervezet a kérelem benyújtását követő két hónapon belül megvizsgálja, hogy a támogatás
igénybevételére jogosult szervezet
a) megfelel-e a Tao. tv. 22/C. § (5) bekezdésében meghatározott feltételeknek,
b) a (2) bekezdésben meghatározott dokumentumokat, nyilatkozatokat hiánytalanul csatolta-e a bejelentéshez,
c) által benyújtott sportfejlesztési program – több évre szóló sportfejlesztési program esetén annak évekre
lebontott változata – összhangban van-e az Stv.-ben foglaltak szerint a sportág – kormány által kialakított hosszú
távú sportstratégiával és fejlesztési programmal összhangban készített – stratégiai fejlesztési koncepciójával,
utánpótlás-nevelés fejlesztése céljából kiállítandó támogatási igazolás esetén a sportág utánpótlás-fejlesztési
koncepciójával.
(4) Amennyiben a támogatás igénybevételére jogosult szervezet a (2) bekezdés szerinti feltételeknek nem felel meg,
az ott meghatározott dokumentumokat, nyilatkozatokat hiánytalanul nem csatolta, vagy a sportfejlesztési program
nincs összhangban a sportág stratégiai fejlesztési koncepciójával – utánpótlás-nevelés fejlesztése céljából kiállítandó
támogatási igazolás esetén a sportág utánpótlás-fejlesztési koncepciójával –, úgy a jóváhagyást végző szervezet
a kérelem beérkezésétől számított 10 napon belül támogatás igénybevételére jogosult szervezetet 15 napos határidő
tűzése mellett hiánypótlásra szólítja fel.
(5) Amennyiben a jóváhagyást végző szervezet az (1) bekezdés szerinti kérelem vizsgálatának eredményeként
megállapítja, hogy a támogatás igénybevételére jogosult szervezet minden feltételnek megfelel, úgy a sportfejlesztési
programot – a (7)–(9) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel – jóváhagyja, az erről szóló döntést közli a támogatás
igénybevételére jogosult szervezettel.
(6) Amennyiben a jóváhagyást végző szervezet az (1) bekezdés szerinti kérelem vizsgálatának eredményeként
megállapítja, hogy a támogatás igénybevételére jogosult szervezet nem felel meg minden feltételnek, úgy
az (1) bekezdés szerinti kérelmet elutasítja, és az erről szóló döntést közli a támogatás igénybevételére jogosult
szervezetettel. Az elutasítás tényét a jóváhagyást végző szervezet honlapján is közzéteszi.
(7) A jóváhagyást végző szervezet a jóváhagyás során arra figyelemmel dönt a tervezett támogatás egyes jogcímeinek
elfogadásáról, hogy az egyes jogcímeken igénybe vehető támogatás nem lehet nagyobb, mint az egyes jogcímek
esetén a sportfejlesztési programban feltüntetett összegek Tao. tv. 22/C. § (4) bekezdésében meghatározott
legnagyobb mértéke.
(8) A jóváhagyást végző szervezet a Tao. tv. 22/C. § (6) bekezdés e) pontja szerinti értékhatárt elérő vagy meghaladó,
sportcélú ingatlanra irányuló tárgyi eszköz beruházást, felújítást magában foglaló sportfejlesztési programot – a (9) és
(10) bekezdésekben meghatározottakra tekintettel – abban az esetben hagyja jóvá, ha a támogatott szervezet vállalja,
hogy a sport célú ingatlanfejlesztésre kiírásra kerülő nyílt pályázat során
a) legalább három, a tárgyi eszköz beruházásra, felújításra vonatkozó sportlétesítmény-fejlesztés területén legalább
két éve működő személytől kér be egyidejűleg, írásbeli (e-mailben, faxon vagy postai úton tett) ajánlatot;
b) az ajánlati felhívásban a sportcélú ingatlan-fejlesztéshez szükséges ajánlattételre vonatkozó részletes adatokat ad
meg, amelyek alapján szakmailag és pénzügyileg megalapozott ajánlat nyújtható be;
c) az ajánlattételre megfelelő időt, de legalább 15 napot biztosít;
d) azzal a pályázóval köt szerződést a sportcélú ingatlanfejlesztés meg valósítására, amelyik a legjobb ár-érték
– azonos szakmai tartalmú ajánlatok esetén a kedvezőbb áru – arányt ajánlja a pályázatában;
e) kellő gondot fordít az átláthatóság – ideértve a pályázati eljárás minden elemének dokumentálását, különösen
az árajánlatok bekérését és azok értékelését – és az ajánlattevőkkel való egyenlő elbánás elvére.
(9) A jóváhagyást végző szervezet a Tao. tv. 22/C. § (9) bekezdése szerinti értékhatárt elérő vagy meghaladó, sportcélú
ingatlan-fejlesztési célra irányuló tárgyi eszköz beruházást, felújítást magában foglaló sportfejlesztési programot
– a (8) és (10) bekezdésekben meghatározottakra tekintettel – abban az esetben hagyja jóvá, ha a sportfejlesztési
program az érintett településen (kistérségben, vagy a beruházás, felújítás eredményeként annak társadalmigazdasági hatásait illetően nagyobb területi szintű szerveződésben) a látvány-csapatsportok szakmai felkészülési
és versenyzési igényeit kiszolgáló
a) új sportcélú ingatlan-fejlesztésre – ideértve a meglévő sportcélú ingatlanok által nem biztosított
sportszolgáltatások vagy a nézők kiszolgálását ellátó új sportcélú ingatlan-fejlesztést is, ha a hiányzó
szolgáltatások a b) pont szerinti sportcélú ingatlan-fejlesztési célok keretében nem biztosíthatók –,
b) meglévő sportcélú ingatlan
ba) korszerűsítésére, a sportszolgáltatás üzemidejének növelésére,
bb) a sportrendezvények biztonságáról szóló kormányrendeletben meghatározott műszaki és építészeti
feltételeket szolgáló biztonságtechnikai fejlesztésére,
bc) építészeti, műszaki akadálymentesítésére
irányul.
(10) A jóváhagyást végző szervezet a (8)–(9) bekezdés szerinti jóváhagyás során nem támogathat olyan sportcélú
ingatlan-fejlesztési célra irányuló tárgyi eszköz beruházást, felújítást magában foglaló sportfejlesztési programot,
amelynek meg valósulása az érintett településen (kistérségben, vagy a beruházás, felújítás eredményeként annak
társadalmi-gazdasági hatásait illetően nagyobb területi szintű szerveződésben) már meglévő, méretében és
funkciójában azonos, sportcélú ingatlanok piaci versenyhelyzetét hátrányosan befolyásolná. Nem kell alkalmazni ezt
a rendelkezést, ha a támogatás igénybevételére jogosult szervezet igazolja, hogy az érintett településen (kistérségben,
vagy a beruházás, felújítás eredményeként annak társadalmi-gazdasági hatásait illetően nagyobb területi szintű
szerveződésben) meglévő sportcélú ingatlan kapacitások a fejlesztési program sikeres meg valósításához minőségben
vagy mennyiségben nem elegendők.
(11) A támogatás igénybevételére jogosult szervezet honlapján köteles közzétenni a jóváhagyást végző szervezet által
jóváhagyott sportfejlesztési programját, valamint annak költségtervét, illetve a támogatás (7) bekezdésben
meghatározott összegét.
(12) A (11) bekezdésben meghatározott adatokról a jóváhagyást végző szervezet nyilvántartást vezet és azt a honlapján is
közzéteszi.
3. A támogatási igazolás kiállítása 5. § (1) A támogatás igénybevételére jogosult szervezet a jóváhagyást végző szervezet által történő jóváhagyás megadásáról
 szóló 4. § (5) bekezdésében meghatározott döntés közlését követően válik jogosulttá a támogatási igazolás kiállítására
vonatkozó kérelem (a továbbiakban: kérelem) benyújtására a jóváhagyást végző szervezet részére.
(2) A jóváhagyásban meghatározott, egyes támogatási jogcímekhez tartozó támogatás teljes összegének igénybevétele
érdekében a támogatás igénybevételére jogosult szervezet több támogatási igazolás kiállítását is kérelmezheti,
továbbá a jóváhagyás során elfogadott valamennyi támogatási jogcím alapján jogosult támogatási igazolás kiállítását
kérelmezni.
6. § (1) A kérelem teljesítése nem tagadható meg, ha
a) a támogatás igénybevételére jogosult szervezet sportfejlesztési programja a 4. § (12) bekezdés szerinti
nyilvántartásban szerepel és
b) a támogatási igazolás kiállítása az egyes jogcímek esetén nem eredményezi a sportfejlesztési programban
feltüntetett összegek Tao. tv. 22/C. § (4) bekezdésében meghatározott legnagyobb mértékének túllépését,
valamint
c) a támogatás igénybevételére jogosult szervezet nyilatkozik az önrész rendelkezésre állásáról.
(2) A jóváhagyást végző szervezet a támogatási igazolást 3 példányban állítja ki.
(3) A jóváhagyást végző szervezet a kérelemről annak beérkezésétől számított 8 napon belül dönt. A kérelemmel
kapcsolatban hiánypótlásnak van helye, ha a jóváhagyást végző szervezet az (1) bekezdés b) pontjában
meghatározottak szerint a sportfejlesztési programban feltüntetett összegek Tao. tv. 22/C. § (4) bekezdésében
meghatározott legnagyobb mértékének túllépését állapítja meg. Ilyen esetben a támogatás igénybevételére jogosult
szervezet 8 napon belül az (1) bekezdés b) pontjában foglalt feltételeknek megfelelő kérelmet nyújthat be
a jóváhagyást végző szervezet részére.
(4) A jóváhagyást végző szervezet a támogatási igazolás 1-1 példányát közli a támogatás igénybevételére jogosult
szervezettel és a támogatóval, továbbá gondoskodik 1 példány megőrzéséről. Ha jóváhagyó szervezetként
a szakszövetség jár el, akkor a támogatási igazolás 1 példányát az ellenőrző szervezettel is közli.
(5) A jóváhagyást végző szervezet a (4) bekezdésben foglaltaknak megfelelően jár el a kérelem elutasítása esetén, ebben
az esetben azonban a kérelem elutasításának tényét közli a támogatás igénybevételére jogosult szervezetettel és
a támogatóval.
7. § (1) A támogató a jóváhagyást végző szervezet által kiállított támogatási igazolásban szereplő összegű támogatást
a) előfinanszírozással meg valósuló támogatás esetén a támogatási igazolás kézhezvételét követően,
b) utófinanszírozással meg valósuló támogatás esetén az adott támogatási időszakra vonatkozó elszámolás
ellenőrző szervezet részéről történő elfogadását és az erről szóló értesítést követően
bocsátja a támogatás igénybevételére jogosult szervezet részére, és erről 8 napon belül értesíti az állami
adóhatóságot.
(2) A támogató csak a jóváhagyást végző szervezet által kiállított – és a támogatás igénybevételére jogosult szervezet
részére teljesített – támogatási igazolás alapján jogosult a Tao. tv. 22/C. § (2) bekezdésében meghatározott
adókedvezmény igénybevételére.
(3) A támogatási igazolást az adó megállapításához való jog elévülési idejének végéig kell megőrizni.
8. § (1) A jóváhagyást végző szervezet a kiadott támogatási igazolásokról jegyzéket vezet, amely tartalmazza a támogató és
a támogatott szervezet nevét, azonosító adatait, a támogatási igazolás jogcímeit, valamint jogcímenként a támogatás
összegét.
(2) A jóváhagyást végző szervezet a jegyzék honlapján történő közzétételével – a támogató (1) bekezdés szerinti adatai
kivételével – tájékoztatja a nyilvánosságot a kiállított támogatási igazolások alapján nyújtott támogatások naprakész
állásáról.
4. A támogatások felhasználásának alapvető szabályai 9. § (1) A támogatási igazolásban foglalt jogcímek alapján nyújtott támogatás előfinanszírozással is történhet. Ha a támogatás
előfinanszírozással kerül biztosításra, a támogatott az 5–6. §-ban foglaltaknak megfelelően kiállított támogatási
igazolásokban szereplő támogatás összegével utólagos elszámolás mellett, az e rendeletben foglaltak szerint köteles
elszámolni.
(2) Az országos sportági szakszövetség a támogatást szerződéssel – az ellenőrző szervezet által jóváhagyott
sportfejlesztési programban meghatározott céllal egyezően és azonos feltételekkel – a tagszervezeteként működő
sportszervezet, továbbá képzési támogatás esetén a szakszövetség képzési programjának meg valósítását végző más,
a támogatás igénybevételére jogosult szervezet (a továbbiakban: a támogatás végső kedvezményezettje) részére
továbbadhatja, ha
a) a támogatási igazolásban foglalt jogcím építési beruházásra irányuló tárgyi eszköz beruházás, felújítás, vagy
egyébként ingatlanfejlesztést érintő tárgyi eszköz beruházás, felújítás, az edzésen, versenyen, mérkőzésen
használt sportfelszerelést, sporteszközt érintő tárgyi eszköz beruházás, képzési támogatás, vagy
versenyeztetéssel összefüggő feladatok támogatása, és
b) a támogatás továbbadását – a (3) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel – a támogató nem zárta ki, és
c) az a) pontban felsorolt támogatási jogcímek igénybevételére a támogatás végső kedvezményezettje támogatás
igénybevételére jogosult szervezetként a Tao. tv. 22/C. § (1) bekezdése alapján önállóan is jogosult lenne,
valamint
d) a támogatás végső kedvezményezettje a Tao. tv. 22/C. § (5) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelel.
(3) A versenyeztetéssel összefüggő feladatok támogatása – a sportági szakszövetség díjfizetési rendjében rögzített díjak
csökkentésén keresztül – csak a szakszövetségen keresztül történhet. A díjcsökkentés nem minősül továbbadott
támogatásnak.
(4) A támogatás továbbadására vonatkozó igényt a sportfejlesztési programban külön fel kell tüntetni, megjelölve
a tervezett támogatás végső kedvezményezettjét. A továbbadott támogatás felhasználására az e rendeletben
foglaltakat kell alkalmazni.
(5) Ha – a (2) bekezdésben meghatározottak szerint – a támogatás végső felhasználója nem az országos sportági
szakszövetség, akkor a szakszövetség köteles a továbbadott támogatásról a támogatás végső kedvezményezettjét
az összesített elszámolási táblázat szerint elszámoltatni, és azt az ellenőrző szervezetnek az 1. melléklet szerinti
nyomtatvánnyal (a továbbiakban: összesített elszámolási táblázat) megküldeni.
(6) Amennyiben a támogatási igazolásban foglalt jogcím építési beruházásra, felújításra irányuló tárgyi eszköz beruházás,
felújítás, úgy a 10 millió Ft-ot meghaladó összértékű sportfejlesztési program meg valósítását szolgáló támogatás csak
utófinanszírozás formájában nyújtható.
(7) A támogatási igazolásban foglalt jogcímek alapján nyújtott támogatásból végrehajtott fejlesztés szakmai és pénzügyi
meg valósulásáért kizárólag a támogatott szervezet felelős, a támogatót semmilyen felelősség nem terheli.
(8) A támogatott szervezet a támogatást támogatási jogcímenként külön-külön önálló pénzforgalmi számlán tartja
nyilván és kezeli.
(9) A támogatott szervezet a támogatás felhasználását elkülönítetten és naprakészen, az ellenőrző szervezet vagy más
ellenőrző hatóság által bármikor ellenőrizhető módon tartja nyilván.
(10) A támogatott szervezet a támogatást kizárólag az ellenőrző szervezet által kiállított támogatási igazolásban
meghatározottak szerinti jogcímre, az önrész rendelkezésre bocsátásával egyidejűleg, az abban meghatározott
mértékben használhatja fel.
(11) A támogató a támogatás pénzügyi folyósításáért a támogatott szervezet részéről semmilyen ellenszolgáltatásra nem
jogosult, az ezzel ellentétes megállapodás semmis. Ilyen megállapodás esetén a támogató nem jogosult a Tao. tv.
22/C. § (2) bekezdésében meghatározott adókedvezmény igénybevételére sem.
10. § (1) Amennyiben a jóváhagyott sportfejlesztési program meg valósítása során
a) olyan tény vagy körülmény jut a támogatott szervezet tudomására, vagy a támogatott szervezet önhibáján kívül
olyan tényt vagy körülményt idéz elő, ami a sportfejlesztési program meg valósítását veszélyezteti, illetve
meghiúsítja, vagy
b) olyan tény vagy körülmény merül fel, aminek az eredetileg jóváhagyott sportfejlesztési program terhére történő
meg valósítására biztosított támogatás nem elegendő,
akkor a támogatott szervezet köteles azt az okról való tudomásszerzéstől számított 8 napon belül írásban bejelenteni
a jóváhagyást végző szervezet felé, és – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – az igénybe nem vett
támogatásról írásban lemondani, azt a 14. § (7) bekezdésben meghatározottak szerint a Magyar Állam részére
befizetni, valamint a támogatás igénybe vett részéről e rendelet szerint elszámolni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottak felmerülése esetén – a 8 napos határidőn belül – a támogatott szervezet
kérelmezheti a jóváhagyást végző szervezetnél a támogatási időszakra vonatkozó sportfejlesztési programban
meghatározott szakmai program módosítását. A módosítási kérelem nem irányulhat a 4. § (7) bekezdése szerint
jóváhagyott, igénybe vehető támogatási jogcím alapján nyújtott támogatás legnagyobb mértékének növelésére.
Egyebekben a 4. § (2) bekezdésében meghatározott, a módosítási kérelem elbírálásához szükséges dokumentumokat,
nyilatkozatokat kell csatolni a jóváhagyást végző szervezet részére.
(3) A jóváhagyást végző szervezet a módosítási kérelemről való döntés során a 4. § (3)–(9) bekezdésének alkalmazásával
jár el azzal, hogy az ügyintézési határidő 30 nap, hiánypótlásra pedig egy alkalommal, 8 napos határidővel van
lehetőség.
(4) A módosított és a jóváhagyást végző szervezet által jóváhagyott sportfejlesztési program alapján benyújtott
támogatási igazolás kiállítására vonatkozó kérelemmel kapcsolatos eljárásra a 6. § rendelkezéseit megfelelően
alkalmazni.
(5) Ha jóváhagyó szervezetként a szakszövetség jár el, akkor a módosítási kérelemről való döntéséről 8 napon belül
tájékoztatja az ellenőrző szervezetet.
5. A támogatások felhasználásának ellenőrzése 11. § (1) A támogatás felhasználásáról történő elszámolást – a (2) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel – minden évben,
a támogatási időszak lezárultát követő 30 napon belül, az (5) bekezdésben foglaltak szerint záradékolt számviteli
bizonylatokkal alátámasztott módon, összesített elszámolási táblázattal együttesen kell az ellenőrző szervezethez
benyújtani. Az elszámolást – a 9. § (2) bekezdésében meghatározott továbbadott támogatás esetén is – a támogatott
szervezet nyújtja be az ellenőrző szervezethez. A támogatás felhasználását igazoló szöveges, szakmai beszámolóhoz
az összesített elszámolási táblázatot is mellékelni kell. A benyújtásra rendelkezésre álló határidő egyszeri alkalommal,
legfeljebb 15 nappal meghosszabbítható.
(2) A támogatott szervezet a támogatás felhasználásáról negyedévente előrehaladási jelentést nyújt be az ellenőrző
szervezet részére. Nem kell előrehaladási jelentést benyújtani mindaddig, amíg a jóváhagyott sportfejlesztési
programmal kapcsolatban támogatási igazolás kiállítására nem került sor. A 9. § (2) bekezdésében meghatározott
továbbadott támogatás esetén az előrehaladási jelentést az országos sportági szakszövetség nyújtja be az ellenőrző
szervezet részére. Az előrehaladási jelentést a negyedévet követő 8 – a 9. § (2) bekezdésében meghatározott
továbbadott támogatás esetén 15 – napon belül kell benyújtani. Az előrehaladási jelentésben tájékoztatni kell
az ellenőrző szervezetet a jóváhagyott sportfejlesztési program meg valósulásának állásáról.
(3) Az előrehaladási jelentéshez – az (5) bekezdésben meghatározottak szerint – részelszámolás is benyújtható.
Amennyiben az ellenőrző szervezet az előrehaladási jelentés áttanulmányozását követően azt indokoltnak tartja,
a támogatott szervezetnek részelszámolás benyújtását írhatja elő.
(4) A támogatott szervezet a támogatási időszakban keletkezett támogatásból finanszírozott költségekről, ráfordításokról
kiállított számlákkal, illetve más, hitelt érdemlő számviteli bizonylatokkal (pl. szerződés, banki igazolások,
bérszámfejtési összesítő stb., a továbbiakban együtt: számviteli bizonylatok) tételesen köteles elszámolni.
(5) Az e rendelet alapján elszámolt számviteli bizonylatokat a támogatott szervezet köteles záradékolni, vagy a 9. §
(2) bekezdésében meghatározott továbbadott támogatás esetén a támogatás végső kedvezményezettjével
záradékoltatni. A záradékolt számviteli bizonylatokon szerepelnie kell annak, hogy a támogatott szervezet azt
az ellenőrző szervezet által meghatározott ügyszámon kiállított támogatási igazolás alapján, a Tao. tv. 22/C. §
(1) bekezdésében meghatározott támogatás részeként számolta el.
(6) Amennyiben a jóváhagyást végző szervezet által kiállított támogatási igazolások összértéke adott támogatott
szervezet vonatkozásában eléri a 20 millió forintot, a támogatott szervezet köteles könyvvizsgáló által hitelesített
számviteli bizonylatokkal elszámolni az ellenőrző szervezet felé. A könyvvizsgálónak legalább az igénybe vett
támogatás összértékét elérő, de legfeljebb 500 millió forint értékű felelősségbiztosítással kell rendelkeznie, amit
a támogatott szervezet az elszámoláshoz benyújtott dokumentumok részeként csatolt, a támogatási időszakra szóló
biztosítási kötvény hiteles másolatával igazol. A könyvvizsgáló által hitelesítendő adatok körét tartalmazó, az ellenőrző
szervhez benyújtandó nyomtatványt a 2. melléklet tartalmazza.
12. § (1) A támogatási igazolás alapján nyújtott támogatás felhasználásának szakmai ellenőrzésére az ellenőrző szervezet
jogosult. Az ellenőrző szervezet a szakmai ellenőrzés keretében jogosult a támogatásból meg valósuló programok
dokumentációjába betekinteni. Ennek érdekében a támogatott szervezet az iratokat a támogatási igazolás kiállításától
számított 10 évig megőrzi, ellenőrzés esetén azt rendelkezésre bocsátja, és az ellenőrzés során együttműködik
az ellenőrző szervezettel, az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást az ellenőrző szervezet részére megadja,
valamint az ellenőrzésben közreműködik.
(2) Az ellenőrző szervezet a szakmai ellenőrzés keretében jogosult a támogatásból meg valósuló szakmai programok
helyszíni ellenőrzésére.
13. § (1) Az ellenőrző szervezet az elszámolást annak beérkezésétől számított 60 napon belül – részelszámolás benyújtása
esetén 30 napon belül – megvizsgálja, és tájékoztatja a támogatott szervezetet az elszámolás (részelszámolás)
elfogadásáról vagy annak hiányosságáról.
(2) Hiánypótlásra két alkalommal, alkalmanként legfeljebb 15 napos határidő tűzésével kerülhet sor és a felhívásban meg
kell jelölni az elszámolás hiányosságát. Részelszámolás esetén hiánypótlásra egy alkalommal, 8 napos határidő
tűzésével kerülhet sor.
(3) Ha a kedvezményezett valamely hiánypótlási határidőt elmulasztja vagy a hiánypótlást második alkalommal is hibásan
vagy hiányosan teljesíti, az elszámolás vagy annak érintett része nem fogadható el.
(4) A Tao. tv. 22/C. § (1) bekezdés b), c) és d) pontjában meghatározott támogatás felhasználásáról történő elszámolás
elfogadásáról vagy annak elutasításáról az ellenőrző szervezet tájékoztatja a látvány-csapatsport országos sportági
szakszövetségét.
14. § (1) Amennyiben az ellenőrző szervezet által kiállított támogatási igazolások alapján lehívott támogatások összértéke
meghaladja a támogatási időszak során ténylegesen felmerült költségekre, ráfordításokra jutó, azok arányában
igénybe vehető támogatások együttes összegét, úgy a fel nem használt támogatás rendelkezésre állását a támogatott
szervezet bankszámlakivonat csatolásával köteles igazolni.
(2) Amennyiben az ellenőrző szervezet az elszámolás ellenőrzése során állapítja meg, hogy a támogatott szervezet nem
használta fel teljes összegben a lehívott támogatás összegét, úgy a fel nem használt támogatás Magyar Állam részére
történő – (7) bekezdés szerinti – befizetésére hívja fel a támogatott szervezetet.
(3) A támogatott szervezet a felhívás kézhezvételétől számított 8 napon belül bankszámlakivonat csatolásával igazolhatja
a fel nem használt támogatás teljes összegének rendelkezésre állását.
(4) A támogatott szervezet – a 15. §-ban foglaltak kivételével – az (1) és (3) bekezdés szerinti igazolás ellenőrző szervezet
részére való benyújtásával egyidejűleg a jóváhagyást végző szervezetnél kérelmezheti a jóváhagyással tartalmában
egyező,
a) a sportfejlesztési program alapján meg valósuló fejlesztés további, legfeljebb 3 évvel történő meghosszabbítását,
vagy
b) a sport fejlesztését szolgáló új sportfejlesztési program legfeljebb 3 éven belül történő meg valósításának
jóváhagyását.
(5) Ha a jóváhagyást végző szervezet a szakszövetség, a támogatott szervezet a (4) bekezdés szerinti kérelem 1 példányát
az ellenőrző szervezet részére is megküldi.
(6) A támogatott szervezet részéről a (4) bekezdés szerinti kérelem benyújtása esetén a jóváhagyást végző szervezet
a 4–5. §-ban meghatározott jóváhagyás nélkül 30 napon belül dönt a sportfejlesztési program alapján meg valósuló
fejlesztés meghosszabbításáról, az új sportfejlesztési program meg valósításához való hozzájárulásról vagy a kérelem
elutasításáról. Ha a jóváhagyást végző szervezet a szakszövetség, akkor döntéséről az ellenőrző szervezetet is
egyidejűleg tájékoztatni köteles.
(7) A fel nem használt támogatást a sportpolitikáért felelős minisztérium ellenőrző szervezet által közzétett előirányzat
felhasználási keretszámlájára kell befizetni, és azt az utánpótlás-nevelés központi költségvetési támogatására kell
fordítani. Fel nem használt támogatás rendelkezésre állása esetén a támogatott szervezet a (3) bekezdésben
meghatározott igazolás és a (4) bekezdés szerinti igény előterjesztése helyett bármikor befizetheti azt a Magyar Állam
részére.
(8) Amennyiben a fel nem használt támogatás összege a jóváhagyott sportfejlesztési program meg valósítását biztosító
támogatási időszak során támogatási jogcímenként a pénzügyileg teljesített támogatási igazolások összértékének
20%-át meghaladja, úgy a 20%-os mértéken felül fel nem használt támogatást – a (9)–(10) bekezdésben meghatározott
kivétellel – a támogatott szervezet a jegybanki alapkamattal növelt összegben köteles befizetni a Magyar Állam
részére a (7) bekezdésben meghatározottak szerint.
(9) Amennyiben a támogatott szervezet a (4) bekezdésben meghatározottak szerint módosított vagy új sportfejlesztési
program meg valósítására válik jogosulttá, úgy a módosított vagy új sportfejlesztési program meg valósítása esetén
az éves támogatási időszakban fel nem használt támogatás összegét, de legfeljebb a pénzügyileg teljesített
támogatási igazolások összértékének 25%-át a módosított, vagy új sportfejlesztési program célját biztosító
feladatokra felhasználhatja.
(10) Ha a támogatott szervezet több évre szóló sportfejlesztési program meg valósítását végzi, akkor az éves támogatási
időszakban fel nem használt támogatás összegét, de legfeljebb a sportfejlesztési program meg valósítására elő zetesen
jóváhagyott támogatás összértékének 25%-át sportfejlesztési program időszakából a még hátralévő támogatási
időszakra vonatkozó, a program célját biztosító feladatokra felhasználhatja.
(11) A (8) bekezdés szerinti kamat számításakor a támogatás pénzügyi teljesítésének napjától a visszafizetés vagy befizetés
napjáig terjedő időszakot kell figyelembe venni.
(12) Ha a támogatott szervezet országos sportági szakszövetség, akkor az éves sportfejlesztési program meg valósítása
során – több évre szóló sportfejlesztési program meg valósítása esetén annak a támogatási időszakra vonatkozó
részének – az adott támogatási időszakban fel nem használt támogatás összegét, de legfeljebb a támogatási időszakra
eső támogatás értékének 20%-át kamatozó tartalékként a sportfejlesztési program meg valósulásának időszakát
követően is felhasználhatja az e rendeletben meghatározottakkal azonos célra.
15. § (1) Amennyiben az ellenőrző szervezet az elszámolás ellenőrzése során – ideértve a helyszíni ellenőrzést is – azt állapítja
meg, hogy a támogatás felhasználása során a támogatott szervezet eltért a jóváhagyott sportfejlesztési programban
foglaltaktól, és a támogatott szerezetnek felróható módon nem teljesült a sportfejlesztési programban vállalt
kötelezettségek egésze vagy egy része, továbbá a nem szabályszerűen felhasznált támogatás összegével a támogatott
szervezet nem tud az e rendeletben foglaltak szerint elszámolni, úgy a támogatott szervezet a jogosulatlanul igénybe
vett támogatást 50%-os mértékkel növelt összegben köteles a Magyar Állam részére a 14. § (7) bekezdésében foglaltak
szerint befizetni.
(2) Az (1) bekezdés alapján szabálytalanul igénybe vett támogatás esetén a támogatás egészének vagy a nem
szabályszerűen felhasznált arányos részének (1) bekezdés szerinti befizetésétől számított legfeljebb 3 évig az ellenőrző
szervezet a támogatott szervezetet az e rendelet szerinti támogatásból kizárja. Az ellenőrző szervezet ezt a tényt
a honlapján közzéteszi.
(3) Az (1)–(2) bekezdésben foglaltakat a részelszámolás ellenőrzésére is megfelelően alkalmazni kell.
6. Záró rendelkezések 16. § (1) Ez a rendelet 2011. július 1-jén lép hatályba.
(2) A rendelet 4. § (1) bekezdésében meghatározott kérelem jóváhagyást végző szervezet részére történő benyújtásának
határideje a 2011. évben a 2011. július 1-je és 2011. szeptember 15-e közötti időszak. Az igényelt támogatás alapján
leghamarabb azon költségek, ráfordítások számolhatók el, amelyek teljesítése és kifizetése 2011. július 1-jét követően
történik.
(3) A 4. § (3) bekezdésében az ellenőrző szervezet részére a bejelentés vizsgálatára rendelkezésre álló határidő
a bejelentés benyújtását követő 45 nap.
(4) Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 64. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A miniszter – a (4)–(5) bekezdésben foglalt kivétellel – ellátja a sportigazgatási szerv feladatait.”
(5) Az R. 64. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A sportról szóló 2004. évi I. törvény 51. § (2) bekezdés g) pontja szerinti látvány-csapatsportok támogatásával
összefüggő közigazgatási hatósági és szolgáltatási feladatok tekintetében a sportigazgatási szerv feladatait a Nemzeti
Sport Intézet látja el.”
17. § (1) A 2. § (2) bekezdés alapján nyújtott támogatások csekély összegű támogatásnak minősülnek, amelyeket kizárólag
a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L sorozat 379/5 2006. 12. 28.) (a továbbiakban: 1998/2006/EK bizottsági
rendelet) szabályai alapján lehet nyújtani.
(2) Csekély összegű támogatás nem nyújtható nehéz helyzetben lévő vállalkozások részére.
(3) Egy vállalkozásnak bármely forrásból csekély összegű támogatási jogcímen odaítélt támogatás támogatástartalma
– három pénzügyi év vonatkozásában – nem haladhatja meg a 200 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(4) Minden egyes új csekély összegű (de minimis) támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az előző két
pénzügyi év alatt odaítélt de minimis támogatás teljes összegét kell figyelembe venni.
(5) A csekély összegű (de minimis) támogatás ugyanazon elszámolható költségek vonatkozásában nem halmozható
állami támogatással, amennyiben az így halmozott összeg meghaladná a támogatási intenzitás csoportmentességi
rendeletekben vagy az Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott mértékét.
(6) Az ellenőrző szervezet köteles írásban tájékoztatni a támogatott szervezetet arról, hogy de minimis támogatásban
részesül. A tájékoztatásnak kifejezetten utalnia kell a 1998/2006/EK bizottsági rendeletre – hivatkozva annak pontos
címére és az Európai Közösség Hivatalos Lapjában való kihirdetésére –, valamint meg kell határoznia a támogatás
pontos összegét támogatástartalomban kifejezve.
(7) A sportfejlesztési program jóváhagyását megelőzően az érintett hivatásos sportszervezet írásos vagy elektronikus
formában készített nyilatkozatot köteles eljuttatni az ellenőrző szervezet részére, a hivatásos sportszervezet által
a megelőző két pénzügyi évben és a folyamatban lévő pénzügyi évben kapott valamennyi csekély összegű
(de minimis) támogatásról.
(8) Ezen a jogcímen támogatás nem vehető igénybe
a) az exporthoz közvetlenül kapcsolódó tevékenységekhez;
b) az import áruk helyett hazai áru használatától függő támogatások esetében, a kereskedelmi fuvarozás terén
működő vállalkozásoknak teherszállító járművek megvásárlására, valamint
c) az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális
támogatási térképről szóló kormányrendelet szerint nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentésére.
18. § (1) A 2. § (1) bekezdés 3. pontja alapján nyújtott támogatások képzési támogatásnak minősülnek, amelyeket kizárólag
a 800/2008/EK bizottsági rendelet szabályai alapján lehet nyújtani.
(2) Azonos vagy részben azonos elszámolható költségek esetében a 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó
támogatási jogcímen nyújtott támogatás abban az esetben halmozható más, a 800/2008/EK bizottsági rendelet
hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatással, illetve csekély összegű támogatással, ha az nem vezet
a 800/2008/EK bizottsági rendelet szerinti legmagasabb támogatási intenzitás, illetve támogatási összeg túllépéséhez.
(3) Ha valamely támogatási projektben mind szakképzési, mind általános képzési összetevők szerepelnek, amelyek
a képzés támogatási intenzitásának a kiszámítása céljából egymástól nem választhatók el, vagy ha a támogatási
projektben szereplő képzés szakosított, illetve általános jellege nem állapítható meg, a szakképzésre vonatkozó
támogatási intenzitásokat kell alkalmazni.
(4) Ezen a jogcímen támogatás nem vehető igénybe a 17. § (8) bekezdése szerinti esetekben.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
42/2009. (VI. 30.) ME határozata a Katonai Biztonsági Hivatal főigazgatói feladatok ellátásával történő megbízásáról.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi
CXXV. törvény 12. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben, figyelemmel a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi
XCV. törvény 53. § (1) bekezdésében foglaltakra – a honvédelmi miniszter előterjesztésére –
Kovácsics Ferenc vezérőrnagyot jelenlegi beosztása ellátása mellett, – 2009. június 22-ei
hatállyal – a Katonai Biztonsági Hivatal főigazgatói feladatainak ellátásával további intézkedésig
megbízom. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
290/2018. (VII. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Czipa Zsuzsanna
Rebekát a 2018. július 1. napjától 2021. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. június 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
93/2003. (IX. 19.) ME határozata központi tiszt cím megszűnésének megállapításáról.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
245/J. §-ának (4) bekezdése alapján — a köztisztviselők
jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 31/D. §-a
(1) bekezdésének a) pontjára tekintettel — megállapítom,
hogy
Máté Béla központi tiszt címe — hivatásos szolgálati
viszonyának megszüntetésére tekintettel —
2003. augusztus 30-i hatállyal megszűnt. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
2010. CXVII. törvény a megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a közlekedésben felhasznált energia üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről.
Az Országgyűlés a közlekedés energiafelhasználásának a klímaváltozásra gyakorolt hatása csökkentése, a bioüzemanyag előállítása
során a fenntarthatósági szempontok érvényesítése érdekében, az európai uniós jogi követelményekre figyelemmel a következő
törvényt alkotja:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E törvény alkalmazásában:
1. bioüzemanyag: jellemzően biomasszából előállított, járművek hajtóanyagaként vagy ezek keverőkomponenseként
felhasznált termék;
2. bioüzemanyag-részarány: a forgalomba hozott bioüzemanyag energiatartalomban kifejezett mennyiségének,
valamint a forgalomba hozott motorbenzin és dízelgázolaj energiatartalomban kifejezett mennyiségének hányadosa,
százalékértékben, egytizedesjegy pontossággal meghatározva;
3. biomassza: a mezőgazdaságból – a növényi és állati eredetű anyagokat is beleértve, erdőgazdálkodásból és
a kapcsolódó iparágakból, többek között a halászatból és az akvakultúrából – származó, biológiai eredetű termékek,
hulladékok és maradékanyagok biológiailag lebontható része, valamint az ipari és települési hulladék biológiailag
lebontható része;
4. cseppfolyósított propán-bután gáz (LPG): olyan szénhidrogéngáz, amely környezeti hőmérsékleten és közepes
nyomáson folyékony halmazállapotban tartható üzemanyag (vámtarifaszám: 2711 12, 2711 13, 2711 14, 2711 19);
5. dízelgázolaj: minden olyan ásványolajtermék, amelynek rendeltetése kompressziós gyújtású belső égésű motorok
működtetése (vámtarifaszám: 2710 19 41), beleértve a nem közúti gépekben, valamint a mezőgazdasági és erdészeti
traktorokban történő felhasználásra szánt gázolajat is;
6. energiaegységre számított üvegházhatású gázkibocsátás: a forgalmazott üzemanyaghoz, bioüzemanyaghoz vagy más,
közlekedési célú energiához kapcsolódó, teljes életciklusra számított üvegházhatású gázkibocsátás CO2-egyenértékre
átszámított teljes tömege és a forgalmazott üzemanyag vagy energia teljes energiatartalmának hányadosa;
7. forgalomba hozott bioüzemanyag: a forgalomba hozott üzemanyag összes bioüzemanyag tartalma, valamint a 8. pont
szerint forgalomba hozott tiszta bioüzemanyag;
8. forgalomba hozott üzemanyag:
a) a 18. pont a) alpontja szerinti üzemanyag-forgalmazó esetében az általa szabad forgalomba bocsátott,
b) a 18. pont b) alpontja szerinti üzemanyag-forgalmazó esetében az általa tagállamból beszerzett
üzemanyag;
9. fosszilis komparátor: egy adott bioüzemanyaghoz felhasználási célját tekintve legközelebb álló fosszilis üzemanyag
vagy az a fosszilis üzemanyag, amelynek egy adott bioüzemanyag a keverőkomponense;
10. kiindulási érték: a 2010. évben a fosszilis üzemanyagokból származó, energiaegységre számított üvegházhatású
gázkibocsátás az e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározott mértéke;
11. köztes termék: biomasszából kémiai vagy fizikai eljárással átalakított, bioüzemanyag-előállítás céljára szolgáló termék;
12. motorbenzin: minden olyan illékony ásványolajtermék, amelynek rendeltetése szikragyújtású belső égésű motorok
(Otto-motorok) működtetése (vámtarifaszám: 2710 11 41, 2710 11 45, 2710 11 49);
13. nyilván való hiba: az ügyfél által benyújtott kérelemben, kérelem mellékletében feltüntetett adatok olyan egyértelmű
hiányossága vagy hibája, amely a kérelem vagy a kérelem mellékletének más adataiból, vagy más, a 3. § (1) bekezdése
szerinti hatóságok által elérhető nyilvántartásból származó adatok alapján hiánypótlásra felszólítás nélkül, saját
hatáskörben pótolható vagy javítható, kivéve a kérelem hitelességét befolyásoló hiányosság;
14. sűrített földgáz (CNG): olyan szénhidrogéngáz, amely környezeti hőmérsékleten és közepes nyomáson gáz
halmazállapotban tartható üzemanyag (vámtarifaszám: 2711 21 00, 2711 29 00);
15. teljes életciklusra számított üvegházhatású gázkibocsátás: minden olyan nettó CO2-, CH4- és N2O-kibocsátás, amely
a forgalmazott üzemanyaghoz, annak bekevert összetevőit is beleértve, bioüzemanyaghoz vagy más, közlekedési célú
energiához kapcsolható; ez valamennyi releváns szakaszra kiterjed, beleértve a kitermelést vagy növénytermesztést,
a földhasználatban bekövetkező változásokat, a szállítást és a forgalmazást, a feldolgozást és a fogyasztás során
történő elégetési folyamatokat, a kibocsátás helyétől függetlenül;
A törvényt az Országgyűlés a 2010. november 2-i ülésnapján fogadta el.
16. üvegházhatású gázkibocsátás-elkerülés: annak százalékban meghatározott értéke két tizedes jegyre kerekítve, hogy
a bioüzemanyag teljes életciklusra számított üvegházhatású gázkibocsátása mennyivel kevesebb, mint
a bioüzemanyag fosszilis komparátorára meghatározott üvegházhatású gázkibocsátás;
17. üzemanyag: a motorbenzin, a dízelgázolaj, a cseppfolyósított propán-bután gáz (LPG) és a sűrített földgáz (CNG);
18. üzemanyag-forgalmazó: a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló
2003. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Jöt.) szerint
a) az üzemanyagot szabad forgalomba bocsátó személy, ideértve az üzemanyagot a Jöt. szerinti szabad forgalomba
bocsátással importáló személyt is, és
b) a más tagállamban szabad forgalomba bocsátott üzemanyagot tagállamból beszerző közösségi kereskedelmi
tevékenységet folytató jövedéki engedélyes kereskedő. 2. A megújuló energia közlekedési célú felhasználásának növelése
2. § (1) A Magyar Köztársaság területén a megújuló energiaforrásokból előállított energiának a közlekedés valamennyi
formájában felhasznált részaránya a közlekedési célra felhasznált végső energiafogyasztás legalább 10%-a, amely
részarányt 2020-tól kell teljesíteni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti részarányt a közlekedésben felhasznált, megújuló energiaforrásokból előállított energia
mennyiségének és a közlekedésben felhasznált energia teljes mennyiségének a hányadosaként kell meghatározni,
ahol
a) a közlekedésben felhasznált, megújuló energiaforrásokból előállított energia mennyiségének – mint számláló –
kiszámításánál a közlekedés valamennyi formájában felhasznált, megújuló energiaforrásokból előállított energia
minden típusát be kell számítani, és
b) a közlekedésben felhasznált energia teljes mennyiségének – mint nevező – kiszámításánál kizárólag a közúti
és vasúti közlekedésben felhasznált benzint, dízelgázolajat, bioüzemanyagokat és villamos energiát lehet
beszámítani.
(3) A (2) bekezdés alkalmazásában a megújuló energiaforrásokból előállított és bármilyen típusú elektromos közúti jármű
által fogyasztott villamos energia hozzájárulásának kiszámításánál használható a megújuló energiaforrásokból
előállított villamos energia részarányának a tárgyévnél két évvel korábbi közösségi vagy magyarországi átlaga.
Az elektromos közúti járművek által fogyasztott megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia
kiszámításakor a fogyasztás a megújuló energiaforrásokból előállított villamosenergia-részarány energiatartalmát
2,5-szeresnek kell tekinteni.
(4) A hulladékból, az erdészeti és mezőgazdasági maradékanyagokból, a nem élelmezési célú cellulóztartalmú
anyagokból és a lignocellulóz-tartalmú anyagokból előállított bioüzemanyagok hozzájárulását az egyéb
bioüzemanyagok hozzájárulásához viszonyítva kétszeresen kell figyelembe venni.
3. A bioüzemanyagok fenntarthatósági követelményei 3. § (1) Amennyiben a biomassza, a köztes termékek és a bioüzemanyag fenntartható előállítására vonatkozó
követelményeket tartalmazó kormányrendeletben meghatározott követelmények (a továbbiakban: fenntarthatósági
követelmények) teljesítését – a mezőgazdasági igazgatási szerv adatszolgáltatása alapján – a vámhatóság igazolta,
a bioüzemanyagot
a) Magyarországnak a megújuló energiaforrásokból előállított energia 2020. évi teljes bruttó energiafogyasztásban
képviselt részarányára vonatkozó célkitűzésének teljesítése,
b) a megújuló energiák tekintetében fennálló kötelezettségek teljesítése, valamint
c) a forgalmazásért és felhasználásért adható pénzügyi támogatásra való jogosultság megállapítása – ideértve
az adókedvezményeket, adó-visszatérítéseket és a biokomponens-tartalomra tekintettel a biokomponenst nem
tartalmazó üzemanyaghoz képest megállapított alacsonyabb adómértéket is –
a 12. § szerinti jelentéstétel során figyelembe kell venni.
(2) A mezőgazdasági igazgatási szerv és a vámhatóság azzal szemben, aki a fenntarthatóság igazolása során
adatszolgáltatási kötelezettségét nem teljesíti, az ügy eldöntése szempontjából jelentős valótlan tényt állít, valótlan
adatot szolgáltat, valótlan nyilatkozatot tesz, bírságot szabhat ki.
(3) A bírság kiszabása során figyelembe kell venni annak a biomasszának, köztes terméknek és bioüzemanyagnak
a mennyiségét, amelyre vonatkozóan a valótlan nyilatkozatot tették.
4. § (1) A bioüzemanyag fenntartható előállításának minősítésére vonatkozó követelmények teljesítésének ellenőrzésére
irányuló eljárás során a mezőgazdasági igazgatási szerv a nyilvánvaló hibát bármikor kijavíthatja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti eljárásra vonatkozó kormányrendelet meghatározhatja:
a) azon adatok, nyilatkozatok körét, amelyek hiánypótlás keretében nem pótolhatók;
b) azon adatok körét, amelyekre módosítási kérelem nem nyújtható be és
c) azon időszakot, amely időtartam alatt, vagy határnapot, amíg a fenntarthatóság megállapítására vonatkozó
kérelem benyújtható.
(3) A kérelem benyújtására vagy beérkezésére nyitva álló, vagy eljárási cselekményre meghatározott határidő vagy
határnap elmulasztása esetén – kivéve, ha az (1) bekezdés szerinti eljárás részletes feltételeit meghatározó jogszabály
ezt kifejezetten lehetővé teszi – igazolás pótlólagos kiadására nincs lehetőség.
(4) Az (1) bekezdés szerinti eljárás során az ügyfelet terheli a kérelemben tett bármilyen nyilatkozatával, állításával
kapcsolatos bizonyítási kötelezettség.
4. A bioüzemanyag közlekedési célú felhasználásának előmozdítására vonatkozó rendelkezések
5. § (1) A motorbenzint vagy a dízelgázolajat forgalomba hozó üzemanyag-forgalmazó a bioüzemanyagot – tisztán vagy
a motorbenzinbe, dízelgázolajba bekeverve – úgy köteles forgalomba hozni, hogy az általa havi szinten forgalomba
hozott bioüzemanyag mennyisége elérje a Kormány rendeletében meghatározott kötelező bioüzemanyag-részarány
mennyiségét.
(2) A kötelező bioüzemanyag-részarány számításánál figyelmen kívül kell hagyni
a) azt a forgalomba hozott bioüzemanyagot, amelynek fenntartható módon történő előállítását az arra kötelezett
nem igazolja,
b) azt a forgalomba hozott motorbenzint, dízelgázolajat és bioüzemanyagot, amelyre a Jöt. szerint
a biokomponens-tartalomra tekintettel a jövedéki adó részben vagy egészben elengedésre vagy visszatérítésre
került, valamint
c) a behozott kőolaj és kőolajtermékek biztonsági készletezéséről szóló 1993. évi XLIX. törvényben meghatározott
biztonsági készletből kőolaj- és kőolajtermék-ellátási válsághelyzetben szabad forgalomba hozott üzemanyagot.
(3) A kötelező bioüzemanyag-részarány mértékét a Kormány rendeletben három évre előre meghatározva állapítja meg
oly módon, hogy minden év március 31-ig kihirdeti a tárgyévet követő harmadik évre vonatkozó mértéket.
(4) Az (1) bekezdés szerinti bioüzemanyag-részarány számításánál a 2. § (4) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
6. § (1) A forgalomba hozatal céljából előállított, beszerzett, értékesített és a forgalomba hozott bioüzemanyagra vonatkozó,
valamint bioüzemanyag fenntarthatósági követelményeknek való megfelelését igazoló, a Kormány rendeletében
meghatározottak szerinti adatokat a rendeletben rögzítettek szerint kell nyilvántartani és bizonylatolni.
(2) Az üzemanyag-forgalmazó köteles havonta, a tárgyhót követő hónap 20. napjáig a tárgyhóban forgalomba hozott
motorbenzinről, dízelgázolajról és bioüzemanyagról a Kormány rendeletében meghatározottak szerinti jelentést
a vámhatóságnak benyújtani.
(3) Az üzemanyag-forgalmazó a Jöt. szerinti engedélye megszűnése esetén – az engedély megszűnésének napjával –
köteles a (2) bekezdés szerinti jelentést elkészíteni, és az engedélye megszűnésének napját kővető 12 munkanapon
belül a vámhatósághoz benyújtani.
7. § (1) A vámhatóság bírságot szab ki arra az üzemanyag-forgalmazóra, amely
a) a tárgyhónapban a kötelező bioüzemanyag-részaránynak megfelelő mennyiségnél kevesebb bioüzemanyagot
hozott forgalomba, vagy
b) az előírt határidőre nem nyújtotta be, vagy nem a meghatározott tartalommal nyújtotta be a 6. §
(2)–(3) bekezdése szerinti jelentést.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben kiszabandó bírság alapja az üzemanyag-forgalmazó tárgyhavi motorbenzin
és dízelgázolaj-forgalma alapján a kötelező bioüzemanyag-részaránnyal meghatározott bioüzemanyag-mennyiség
energiatartalmának és az üzemanyag-forgalmazó által a tárgyhónapban ténylegesen forgalomba hozott
bioüzemanyag-mennyiség energiatartalmának MJ-ban kifejezett különbsége. A fizetendő bírság összege a bírság
alapjának és 35 Ft/MJ fajlagos bírságtételnek a szorzata.
(3) Amennyiben az üzemanyag-forgalmazó azért hozott a tárgyhónapban a kötelező bioüzemanyag-részaránynak
megfelelő mennyiségnél kevesebb bioüzemanyagot forgalomba, mert
a) az általa beszerzett bioüzemanyag fenntarthatósági követelményeknek való megfelelésére vonatkozóan
számára valótlan igazolást állított ki az, akitől a bioüzemanyagot beszerezte, vagy
b) a fenntarthatósági követelményeknek való megfelelésről szóló igazolás kiállítója az igazolással összefüggő
feladatainak nem tett eleget és e miatt az üzemanyag-forgalmazó nem igazolta, hogy a forgalmazott
bioüzemanyag előállítása fenntartható módon történt,
a (2) bekezdés szerinti bírságalapot csökkenteni kell az a) pont szerinti esetben a valótlan tartalmú igazolás miatt
az igazolást kiállítóra kiszabható, a Kormány rendeletében meghatározott bírság alapjával vagy a b) pont szerinti
esetben kiszabható bírságalap azon részével, mely az igazolás hiánya miatt keletkezett.
(4) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben az üzemanyag-forgalmazó egyszázezer Ft-tól egymillió Ft-ig terjedő
bírsággal sújtható. A bírság kiszabása során figyelembe kell venni a forgalomba hozott bioüzemanyag azon
mennyiségét, melyre nézve a jelentéstételt elmulasztották, valamint a tárgyévben és az azt megelőző évben
a mulasztás ismétlődését.
5. A bírságokra vonatkozó közös szabályok 8. § A 3. § és 7. § szerint fizetendő bírságok a központi költségvetés bevételét képezik, és adók módjára behajtandó
köztartozásnak minősülnek.
6. A közlekedésben felhasznált energia üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentése
9. § (1) Az üzemanyag-forgalmazó köteles nyilvántartani, az energiapolitikáért felelős miniszter rendeletében
meghatározottak szerinti tartalommal, az általa forgalomba hozott üzemanyagból és más közlekedési célú
energiatermékből származó, teljes életciklusra és energiaegységre számított üvegházhatású gázkibocsátást.
(2) Az üzemanyag-forgalmazó minden naptári évre vonatkozóan, a tárgyévet követő év március 31-éig jelentést nyújt be
a vámhatóságnak az általa forgalomba hozott üzemanyagból és más közlekedési célú energiatermékből származó,
energiaegységre számított üvegházhatású gázkibocsátásról.
10. § (1) Az üzemanyag-forgalmazó 2020. december 31-ig köteles az Európai Unió jogi aktusában meghatározott kiindulási
értékhez képest 6%-kal csökkenteni az általa forgalomba hozott üzemanyagból és más közlekedési célú
energiatermékből származó energiaegységre számított üvegházhatású gázkibocsátást.
(2) Az üzemanyag-forgalmazók csoportjai dönthetnek úgy, hogy együttesen tesznek eleget az (1) bekezdés szerinti
csökkentési kötelezettségnek, amely esetben egy üzemanyag-forgalmazónak minősülnek.
(3) Az üzemanyag-forgalmazó az (1) bekezdés szerinti csökkentési kötelezettségének teljesítéséhez csak olyan
bioüzemanyagot vehet figyelembe, amelyre a fenntarthatósági követelmények teljesítését igazolták.
7. Adatszolgáltatás 11. § (1) A mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv, a mezőgazdasági igazgatási szerv, valamint a vámhatóság
a bioüzemanyagok fenntartható módon történt előállítását igazoló okmányok kiállításához, az okmányban szereplő
adatok ellenőrzéséhez az általuk kezelt adatbázisokból adatot szolgáltatnak az e bekezdésben meghatározott
hatóságoknak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatás kiterjed – a Kormány rendeletében meghatározott adatokon túlmenően,
azokkal együtt – a bioüzemanyagok fenntartható módon történt előállítását igazoló okmány kiállítását kérő
természetes személy esetén annak természetes személyazonosító adataira, az adatszolgáltató által alkalmazott
nyilvántartási számára is.
(3) Az átadott és átvett adatokat az (1) bekezdés szerinti szervek ellenőrzés céljából 5 évig kezelhetik.
8. Jelentéstétel 12. § Az energiapolitikáért felelős miniszter teljesíti
a) a közlekedési ágazatban a bioüzemanyagok, illetve más megújuló üzemanyagok használatának előmozdításáról
szóló 2003. május 8-i 2003/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: 2003/30/EK irányelv)
4. cikk (1) bekezdése szerinti, valamint
b) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv
módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv (a továbbiakban: 2009/28/EK irányelv) 22. cikk (1) bekezdés a)–c), i) és j) pontja szerinti
jelentéstételi kötelezettséget.
9. Záró rendelkezések 13. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a bioüzemanyag fogalmába tartozó termékek körét,
b) a biomassza, a köztes termékek és a bioüzemanyag fenntartható előállítására vonatkozó követelményekre
vonatkozó részletes szabályokat,
c) a biomassza, a köztes termékek és a bioüzemanyag fenntartható módon történő előállításának nyilvántartási,
igazolási és ellenőrzési rendjére vonatkozó részletes szabályokat,
d) a fenntarthatósági követelmények teljesítésének minősítésével, nyilvántartásával, fenntarthatósági
követelmények teljesítésének igazolásával és ezek ellenőrzésével kapcsolatban eljáró hatóság vagy hatóságok
kijelölését, valamint az egyéb közreműködők kijelölésére vonatkozó részletes szabályokat,
e) a fenntarthatósági követelmények teljesítésének minősítésére vonatkozó szabályokat, valamint az igazolás
kiadásának alapjául szolgáló adatszolgáltatásra vonatkozó részletes szabályokat,
f) a fenntarthatósági követelményekre vonatkozó valótlan tartalmú nyilatkozattétel miatt kiszabott bírság
kiszámításának módját és mértékét,
g) a bioüzemanyag-részarány számításának részletes szabályait,
h) a kötelező bioüzemanyag-részarány mértékét,
i) az üzemanyag és a bioüzemanyag MJ-ban meghatározott, az e törvényben előírt kötelezettségek tekintetében
alkalmazandó energiatartalmát,
j) az üzemanyag-forgalmazó által a kötelező bioüzemanyag-forgalmazási részarány teljesítésével kapcsolatosan
benyújtandó jelentésekre, valamint a kapcsolódó nyilvántartásokra, bizonylatolásra vonatkozó részletes
szabályokat,
k) a kötelező bioüzemanyag-részarány teljesítésének ellenőrzésére, valamint a 3. § és a 7. § szerinti bírság
kiszabására jogosult hatóságokat,
l) a 3. § és a 7. § szerinti bírság megállapításával és megfizetésével kapcsolatos részletes szabályokat,
m) a fosszilis üzemanyagokból származó, energiaegységre számított üvegházhatású gázkibocsátás mértékét,
n) a bioüzemanyagok fenntartható módon történt előállítását igazoló okirat vagy hatósági bizonyítvány
kiállításával, és az okiratban vagy hatósági bizonyítványban szereplő adatok ellenőrzéséhez szükséges adatok
körét.
(2) Felhatalmazást kap az energiapolitikáért felelős miniszter, hogy
a) az adópolitikáért felelős miniszterrel együttesen az üzemanyag-forgalmazó által forgalomba hozott
üzemanyagból származó energiaegységre számított üvegházhatású gázkibocsátással kapcsolatos
nyilvántartásokra, bizonylatolásra és jelentésre vonatkozó részletes szabályokat,
b) az agrárpolitikáért felelős miniszterrel a bioüzemanyag üvegházhatású gázkibocsátás-elkerülésének és teljes
életciklusra számított üvegházhatású gázkibocsátásának, valamint a biomassza, a köztes termékek és
a bioüzemanyagok előállítása során történt üvegházhatású gázkibocsátás számításának részletes szabályait,
c) az üzemanyag-forgalmazó által forgalomba hozott üzemanyagból és más közlekedési célú energiatermékből
származó, teljes életciklusra és energiaegységre számított üvegházhatású gázkibocsátásról szóló nyilvántartás
szabályait
rendeletben állapítsa meg.
(3) Felhatalmazást kap az agrárpolitikáért felelős miniszter, hogy az energiapolitikáért felelős miniszterrel és
az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben állapítsa meg a bioüzemanyag-előállítás
fenntartható minősítésének igazolásáért, nyilvántartásba vételéért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékét,
valamint a díj beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával, visszatérítésével kapcsolatos részletes szabályokat.
(4) Felhatalmazást kap az agrárpolitikáért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a bioüzemanyag alapanyaga
fenntartható termelésének területi lehatárolásával kapcsolatos részletes szabályokat.
14. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2010. december 5-én lép hatályba.
(2) E törvény 5. §-a (2) bekezdésének a) pontja, 7. §-a, 16. §-a 2011. január 1-jén lép hatályba.
(3) E törvény rövidítése: Büat.
(4) E törvény 7. § (3) bekezdésének b) pontja 2012. január 1-jén hatályát veszti.
15. § E törvény
a) a benzinre, a dízelolajra és a gázolajra vonatkozó követelmények, illetőleg az üvegházhatású gázok kibocsátott
mennyiségének nyomon követését és mérséklését célzó mechanizmus bevezetése tekintetében a 98/70/EK
irányelv módosításáról, a belvízi hajókban felhasznált tüzelőanyagokra vonatkozó követelmények tekintetében
az 1999/32/EK irányelv módosításáról, valamint a 93/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2009.
április 23-i 2009/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: 2009/30/EK irányelv) 1. cikk 2. pont
a) alpont ii) 6. és 7. pontjának,
b) a 2009/30/EK irányelv 1. cikke 2. pont a) alpont ii) 8. és 9. pontjának,
c) a 2009/30/EK irányelv 1. cikk 5. pont (2) alpontjának,
d) a 2009/28/EK irányelv 2. cikk i) pontjának,
e) a 2009/28/EK irányelv 3. cikk (4) bekezdés a)–c) pontjának,
f) a 2009/28/EK irányelv 5. cikk (1) bekezdés 3. albekezdésének,
g) a 2009/28/EK irányelv 21. cikk (2) bekezdésének,
h) 2003/30/EK irányelv 4. cikk (1) bekezdésének
 való megfelelést szolgálja.
16. § (1) A Jöt. 7. §-ának 37/B. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[7. § E törvény alkalmazásában]
„37 /B. E85: a 3824 90 99 vámtarifaszám alá tartozó, üzemanyagcélra előállított, legalább 70%, legfeljebb 85% olyan
bioetanolt tartalmazó termék, amelyet kizárólag Közösségben termelt, mezőgazdasági eredetű alapanyagból
gyártottak, és amely a biomassza, a köztes termékek és a bioüzemanyag fenntartható előállítására vonatkozó
követelményekre vonatkozó részletes szabályokról szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint fenntartható
módon előállítottnak minősül;”
(2) A Jöt. 7. §-a a következő 49. ponttal egészül ki:
[7. § E törvény alkalmazásában]
„49. fenntarthatósági bizonyítvány: a bioüzemanyagok fenntartható előállításának szabályairól szóló jogszabályban
foglaltak szerint kiállított, a bioüzemanyag fenntartható módon történt előállítását igazoló okmány.”
(3) A Jöt. 55. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Visszaigényelhető továbbá a vámhatóság által engedélyezett bioüzemanyag-adóraktárban előállított,
a) bányászati tevékenység során bányaterületen, valamint
b) a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény szerinti közfeladat ellátása során
közúti forgalomban nem használt gépek és mechanikus berendezések üzemeltetéséhez ténylegesen felhasznált,
adózottan beszerzett, fenntartható módon előállítottnak minősülő biodízel után a beszerzéskor megfizetett adóból
literenként 79 Ft.”
(4) A Jöt. 56. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az adó visszaigénylését a gázolaj, a repülőgép-üzemanyag, illetve a biodízel adót tartalmazó áron történt
beszerzéséről, vagy – az 55. § (4) bekezdés a) pont szerinti esetben – a gépi bérmunka-szolgáltatás igénybevételéről
a visszaigénylésre jogosult nevére kiállított számlával és a tényleges felhasználás külön jogszabályban foglaltak
szerinti igazolásával, a repülőgép üzemanyag esetében továbbá a repülés időpontját, célját és teljesítését igazoló
okmánnyal, biodízel esetében pedig fenntarthatósági bizonyítvánnyal kell dokumentálni.”
17. § Hatályát veszti az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések
hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény
143/A. §-át megelőző alcíme és 143/A–143/E. §-a.
Dr. Schmitt Pál s. k., Dr. Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
55/2009. (III. 13.) Korm. rendelete a vásárokról és a piacokról.
A Kormány a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV.
törvény 12. § (1) bekezdés h) és l) pontjában, valamint az
5. § (1) bekezdés j) pontjában foglaltak tekintetében a
rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 100. §
(1) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az
Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A rendelet hatálya a Magyar Köztársaság területén
rendezett, illetve tartott vásárokra, piacokra, valamint a
vásárokon, piacokon folytatott kereskedelmi tevékenységre terjed ki. Nem tartozik e rendelet hatálya alá a külön jogszabály szerint közterületen a húsvéti, karácsonyi és szilveszteri, valamint évente egy alkalommal, az adott ünnepen és az azt megelőző 20 napban rendezett vásár.
(2) E rendelet alkalmazásában
a) vásár, piac: a kereskedelemről szóló 2005. évi
CLXIV. törvényben (a továbbiakban: Kertv.) meghatározott értékesítési forma, értékesítési hely;
b) alkalmi (ünnepi) vásár: ünnepekhez, rendezvényekhez, eseményekhez kapcsolódó alkalomszerű – legfeljebb
20 napig, indokolt esetben 30 napig tartható – vásár;
c) állandó vásár, illetve piac: a b) pontban meghatározott időtartamot meghaladó ideig működő értékesítési forma, értékesítési hely, ideértve az ugyanazon helyszínen,
nyitva tartása szerint csak meghatározott napokon és meghatározott időben, de rendszeresen működő vásárt, piacot
is, ide nem értve a nagybani piaci tevékenységet;
d) használtcikk-vásár, illetve -piac: olyan helyi jellegű,
általában időszaki értékesítési hely, ahol az eredeti célra
még rendeltetésszerűen használható terméket (használt
cikk) árusítanak;
e) fenntartó: a vásár rendezője, piac fenntartója, a vásár, piac helyszínéül szolgáló terület, ingatlan tulajdonosa,
bérlője vagy használója, aki a vásáron, piacon értékesítők
részére a helyhasználatot biztosítja, és aki a vásár rendezésére, piac tartására engedéllyel rendelkezik, illetve akit vásár rendezésére, piac tartására jogosultként nyilvántartásba vettek;
f) üzemeltető: a fenntartó vagy a fenntartó által kijelölt,
a vásár, piac vezetését, illetve annak működtetésével kapcsolatos feladatokat ellátó személy, aki a fenntartó nevében eljárni jogosult.
2. § (1) Vásáron és piacon folytatott kereskedelmi tevékenységre, az értékesített termékre, az értékesítő helyre vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek és hatósági előírásoknak megfelelően termékértékesítés, továbbá vendéglátó-ipari, kölcsönző, megőrző, mutatványos, valamint
helyben végezhető kereskedelmi szolgáltató és javítóipari
tevékenység folytatható.
(2) A vásár és a piac területén létesített üzlet működésére, valamint az üzletben folytatott kereskedelmi tevékenységre külön jogszabály rendelkezései az irányadóak.
(3) Vásár és piac olyan területen rendezhető, illetve tartható, amelyen a településrendezési terv a vásárrendezést,
piactartást lehetővé teszi, vagy amely vásár rendezése céljából területhasználati hozzájárulással rendelkezik. A területnek, a vásár, illetve piac jellegétől, az ott értékesített
termékkörtől, illetve a folytatott tevékenységtől függően,
meg kell felelnie a jogszabályban előírt építésügyi, közegészségügyi, élelmiszerlánc-biztonsági, élelmiszerhigiéniai, állat-egészségügyi, növény-egészségügyi, környezetvédelmi, kulturális örökségvédelmi, munkavédelmi
és tűzvédelmi követelményeknek, valamint rendelkeznie
kell a tevékenység során képződő hulladékok elkülönített
gyűjtését biztosító hulladéktárolókkal.
(4) Az e rendelet szerinti nyilvántartásba vétel nem
mentesíti az üzemeltetőt, illetve a vásár, piac területén értékesítő kereskedőt a tevékenység végzéséhez, illetve a
termék forgalmazásához szükséges további, külön jogszabályban meghatározott feltételek teljesítése alól.
(5) Az üzemeltetőnek a vásár, piac működése idején, a
tevékenység gyakorlása helyén rendelkeznie kell a vásár,
piac tartására való jogosultságot igazoló irattal, dokumentumokkal – amennyiben nem a fenntartó az üzemeltető,
ezen iratok, dokumentumok másolatával – azokat az ellenőrzéskor az ellenőrzést végző hatóságok részére fel kell
mutatnia. Amennyiben az üzemeltető az iratok, dokumentumok másolatával rendelkezik, a fenntartó köteles az eredeti iratokat, dokumentumokat az ellenőrzést végző hatóság felhívására három munkanapon belül bemutatni.
3. § (1) Vásár rendezésére és piac tartására jogosult a gazdálkodó szervezet, a gazdálkodó szervezetnek nem minősülő jogi személy, külföldi székhelyű vállalkozások magyarországi fióktelepe, továbbá aki lakóhellyel vagy székhellyel rendelkezik az Európai Unió tagállamában vagy az
Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban vagy olyan államban, amelynek állampolgára az Európai Közösség és tagállamai, valamint az
Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem
részes állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján
– a szabad mozgás és tartózkodás joga, továbbá a naptári
évenként 90 munkanapot meg nem haladó szolgáltatásnyújtás joga tekintetében – az EGT-állam állampolgárával
azonos jogállást élvez (a továbbiakban együtt: EGT-állam).
(2) Vásáron és piacon a 2. § (1) bekezdésben meghatározott tevékenységet valamely EGT-államban lakóhellyel
vagy székhellyel rendelkező gazdálkodó szervezet, gazdálkodó szervezetnek nem minősülő jogi személy, mezőgazdasági őstermelő, kistermelő, népművész, népi iparművész, iparművész, képzőművész, kézműves és fotóművész, valamint – kizárólag az 5. § (2) bekezdésében foglaltak szerint – magánszemély folytathat.
4. § (1) A Kormány – e rendelet, valamint e rendelettel
összefüggésben a Kertv. 9. § (1), (5) és (6) bekezdése tekintetében – kereskedelmi hatóságként a kistérségekről
szóló külön jogszabályban meghatározott kistérség székhelye szerinti települési (Budapesten a kerületi) önkormányzat jegyzőjét (a továbbiakban: jegyző) jelöli ki.
(2) A vásár rendezését, piac tartását a piac helye szerint
illetékes jegyző engedélyezi.
(3) Az engedély iránti kérelemben meg kell jelölni, illetve csatolni kell:
a) a fenntartó nevét, címét, illetve székhelyét, telefonszámát, elektronikus levelezési címét, amennyiben azzal
rendelkezik;
b) a fenntartó vállalkozó nyilvántartásba vételi számát
vagy cégjegyzékszámát, illetve a bírósági nyilvántartásba
vételi számát;
c) az üzemeltető nevét, címét, telefonszámát, elektronikus levelezési címét, amennyiben azzal rendelkezik;
d) a vásár, piac elnevezését, (szak)jellegét;
e) a vásár, piac címét, helyrajzi számát;
f) a vásár, piac számára kijelölt területet, alapterületét,
méretarányos helyszínrajzát az üzletek, árusítóhelyek, valamint az egyéb létesítmények és nem árusítási célra kiképzett területrészek tervezett rendeltetés, és szám szerinti
meghatározásával, a vevőforgalmi és árubeszállítási, -feltöltési útvonalak kijelölésével;
g) a területhasználatának jogcímét (saját tulajdon, bérlet stb.), a tulajdoni lap kivételével a jogcímre vonatkozó
igazoló okirattal, továbbá haszonélvezet esetében a haszonélvező, illetve közös tulajdon esetében a tulajdonostárs, hozzájárulását igazoló okirattal együtt;
h) a vásár rendezésének, piac tartásának időpontját,
időtartamát, illetve a vásár, piac napi/heti nyitvatartási
idejét;
i) a vásár, piac működésének rendjét;
j) élelmiszer felhasználása, forgalmazása, továbbá ter
mény, takarmány, élő állat, illetve állatgyógyászati készítmény és növényvédő szer értékesítése esetén a kérelmező
nyilatkozatát arról, hogy a vásár vagy a piac területén a
Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal területi szerve
(a továbbiakban: MgSzH) részére állandó jelleggel ingyenes helyiséghasználatot biztosít.
(4) A jegyző a (3) bekezdés g) pontjában foglaltak igazolásához szükséges tulajdoni lapot az illetékes földhivatal megkeresése útján hivatalból szerzi be. A Kormány a
kereskedelmi hatóság vásár és piac engedélyezésére irányuló eljárásában
a) a közegészségügyi követelményének való megfelelés kérdésében az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi
Szolgálat kistérségi, fővárosi kerületi intézetét (a továbbiakban: ÁNTSZ),
b) az élelmiszer-higiéniai és állat-egészségügyi követelményeknek való megfelelés kérdésében az MgSzH-t
szakhatóságként jelöli ki.
(5) A jegyző az engedély megadásáról vagy a kérelem
elutasításáról a kérelem beérkezésétől számított 15 napon
belül dönt. A jegyző az engedély megadásával egyidejűleg
a vásárt, piacot és annak fenntartóját nyilvántartásba veszi.
(6) A jegyző által vezetett nyilvántartás tartalmazza:
a) az engedély kiadása és a nyilvántartásba vétel idő
pontját;
b) az engedély és a nyilvántartás sorszámát;
c) a fenntartó nevét, címét, székhelyét, telefonszámát,
elektronikus levelezési címét, amennyiben azzal rendelkezik; d) a fenntartó vállalkozó nyilvántartásba vételi számát,
cégjegyzékszámát, bírósági nyilvántartási számát;
e) az üzemeltető nevét, címét, telefonszámát, elektronikus levelezési címét, amennyiben azzal rendelkezik;
f) a vásár, piac elnevezését, (szak)jellegét;
g) a vásár, piac címét;
h) a vásár rendezésének, piac tartásának időpontját,
időtartamát, illetve a vásár, piac napi/heti nyitvatartási idejét;
i) a vásár, piac alapterületét, a vásár, piac számára kijelölt területet és a kijelölt árusítóhelyek számát;
j) a szakhatóságok hozzájárulásában foglalt feltételeket, korlátozást; k) az ellenőrző hatóságoknak a vásár, piac működését
érintő intézkedéseit;
l) a nyilvántartásból való törlés tényét, annak időpontját.
(7) A (6) bekezdés c)–i) pontjában foglalt adatokban
történő változásról a fenntartó köteles a jegyzőt haladéktalanul értesíteni. A jegyző a változást határozattal a nyilvántartásba bejegyzi.
(8) A (3) bekezdésben felsorolt adatok és dokumentumok, valamint a (7) bekezdésben foglalt értesítés elektronikus úton is benyújthatók.
5. § (1) Vásáron és piacon a következő termékek kizárólag
működési engedéllyel rendelkező üzletben forgalmazhatók:
a) veszélyesnek minősülő anyagok és készítmények;
b) a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalma
zásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII.
törvény (a továbbiakban: Jöt.) szerint meghatározott jövedéki termék, kivéve az alkalmi (ünnepi) vásáron a Jöt.
110. § (11) bekezdésében meghatározottak szerint;
c) számítógépes játékszoftver, videojáték-gép;
d) gyermekjáték, -játékszer, adathordozó eszközök, ki
véve az alkalmi (ünnepi) vásáron;
e) állatgyógyászati termék, növényvédő szer;
f) nemesfém és az abból készült ékszer, tárgy, drágakő,
kivéve az alkalmi (ünnepi) vásáron;
g) látást javító szemüveg, kontaktlencse, kozmetikai
termék, szexuális termék;
h) barlangi képződmény, szakmai tudományos szem
pontból kiemelkedő jelentőségű ásványi társulás, ősmaradvány; i) gázüzemű készülék és alkatrészei, valamint elektromos hálózatról üzemeltethető, illetve hálózati csatlakozási
lehetőséggel rendelkező termék (berendezés, gép, készülék, eszköz) és ezek elektromos árammal kapcsolatba hozható alkatrészei (villamos csatlakozások és áramvezető részek);
j) fegyver, lőszer, robbanó- és robbantószer, pirotechnikai termék, gázspray;
k) ,,A” és „B” tűzveszélyességi osztályba sorolt anyag;
l) külön jogszabályban foglaltak szerint gyógyszer,
gyógyszernek nem minősülő gyógyhatású anyag és készítmény, étrend-kiegészítők, különleges táplálkozási célú
élelmiszerek.
(2) Az egyéni vállalkozónak vagy mezőgazdasági kistermelőnek nem minősülő, valamely EGT-államban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező magánszemély a tulajdonát képező vagyontárgyakat – az (1) bekezdésben
meghatározott termékek kivételével – használtcikk-piacon
és -vásáron alkalomszerűen értékesítheti. Nem tekinthető
használt cikknek a kozmetikai termék, az élelmiszer, a takarmány, az élvezeti cikk.
(3) A mezőgazdasági őstermelői igazolvánnyal rendelkező személy, valamint a kistermelő vásáron, piacon kizárólag a külön jogszabály szerint meghatározott termékeket
értékesítheti, az abban meghatározott feltételek szerint.
(4) Gyűjtött, szedett gomba vásáron, piacon csak ott
árusítható, ahol a gombaértékesítési engedély kiadására és
az értékesítés ellenőrzésére a vásár, piac területén a teljes
nyitvatartási idő alatt gombavizsgáló szakellenőr működik.
(5) Nemesfémet és az abból készült ékszert, tárgyat,
drágakövet alkalmi (ünnepi) vásáron csak üzlettel rendelkező kereskedő árusíthat nevének, székhelyének, üzlete
nevének és címének feltüntetésével.
6. § (1) A vásár és piac rendjét az üzemeltető határozza meg,
és arról jól látható helyen közzétett hirdetményben tájé
koztatja az árusokat és a vásárlókat. A hirdetményben ismertetni kell a helyfoglalás, a telepítés szakmai szabályok
figyelembevételével kialakított sorrendjét. Fel kell tüntetni továbbá az üzemeltető nevét, címét, székhelyét, telefonszámát, elektronikus levelezési címét, amennyiben azzal
rendelkezik.
(2) A vásáron, piacon kereskedelmi tevékenységet folytató kereskedő köteles az értékesítés helyén, a vásárlók
számára jól láthatóan és olvashatóan feltüntetni a nevét, címét, illetve székhelyét, telefonszámát, elektronikus levelezési címét, amennyiben azzal rendelkezik.
(3) A vásárló – ha nem minősül a fogyasztóvédelemről
szóló 1997. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Fgytv.)
2. § a) pontja értelmében fogyasztónak – panaszát szóban
vagy írásban közölheti az üzemeltetővel, illetve a kereskedővel. A szóbeli panaszt azonnal meg kell vizsgálni és
szükség szerint orvosolni kell. Az üzemeltető az (1) bekezdésben meghatározott, a kereskedő az Fgytv. 17/A. §
(1) bekezdése szerint megadott elérhetőségeire, a (2) bekezdésben meghatározott elérhetőségeire, a tevékenységével kapcsolatban beérkező írásbeli panaszt köteles megvizsgálni, és az intézkedéséről, valamint annak indokairól
a vásárlót a panasz kézhezvételétől, illetve beérkezésétől
számított harminc napon belül postai úton vagy elektronikus levélben tájékoztatni. A válaszlevélben tájékoztatni
kell a vásárlót arról, hogy amennyiben nem ért egyet az abban foglaltakkal, úgy panaszával a jegyzőhöz, illetve a 4. §
(2) bekezdés k) pontjában meghatározott tevékenységet
végző kereskedő esetében az MgSzH-hoz fordulhat. Az
írásbeli vásárlói panaszra adott válasz másodpéldányát az
üzemeltető és a kereskedő köteles az ellenőrzés során az
ellenőrző hatóságoknak bemutatni.
7. § (1) A vásár, illetve piac esetében az üzemeltető köteles
az üzleteket, árusítóhelyeket, valamint az egyéb létesítményeket és a nem árusítási célra kiképzett területrészeket, a
vásárlók számára is jól látható módon sorszámmal ellátni.
(2) Az állandó vásár, piac esetében az üzemeltető köteles az állandó vásár, piac bejáratánál a vásár, piac térképét,
helyszínrajzát tartalmazó táblát elhelyezni, amelyen köteles feltüntetni naprakészen a sorszámmal ellátott kereskedelmi egységeket, helyszíneket.
(3) Az üzemeltető köteles a vásáron, piacon kereskedelmi tevékenységet végzőkről, bérlőkről naprakész, a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvénynek megfelelő nyilvántartást vezetni, és azt a piac területén ellenőrzést végző hatóság felhívására, a hatóság számára bemutatni, illetve hozzáférhetővé tenni. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell:
a) a piactérképet a sorszámmal ellátott kereskedelmi
egységek, helyszínek, illetve azok rendeltetésének (üzlet,
egyéb értékesítő hely, tárolóhely stb.) pontos megjelölésével, b) a sorszám szerint a kereskedelmi tevékenységet végzők, bérlők nevét, címét, illetve székhelyét, telefonszámát,
elektronikus levelezési címét, amennyiben azzal rendelkezik, cégjegyzékszámát, egyéni vállalkozó nyilvántartásba
vételi számát, őstermelői igazolványának számát, kistermelői regisztrációs számát.
8. § (1) A vásár, piac nyitva tartásának idejét az üzemeltető
5 és 20 óra között határozza meg. A 20 óra utáni nyitva
tar tást az illetékes rendőrkapitányság véleményének kikérésével a jegyző engedélyezheti. Az üzemeltető köteles a
vásár, piac nyitva tartásáról a vásárlókat tájékoztatni.
(2) A vásár, piac nyitva tartási ideje alatt az ott működő
üzletek nyitva tartási idejét a külön jogszabályban foglaltak szerint fel kell tüntetni. A nyitva tartási idő alatt a kereskedő köteles az ellenőrző hatóságok rendelkezésére állni. Az ellenőrzési lehetőség szándékos meghiúsítása esetén az ellenőrző hatóság az árukészletet lefoglalhatja.
(3) Az üzemeltető az általa tartandó vásárról, piacról,
annak időpontjáról, gyakoriságáról, (szak)jellegéről, az
értékesítésre kerülő termékek köréről a megrendezést
megelőzően legalább 60 nappal a vásár, piac helye szerint
illetékes területi kereskedelmi és iparkamarát írásban tájékoztathatja, amelynek alapján a kamarák vásárnaptárt tehetnek közzé.
9. § (1) Az üzemeltető köteles a vásár, piac nyitva tartási
ideje alatt a vásár, piac területén tartózkodni, a vásár, piac
rendjét folyamatosan ellenőrizni és a jogszabályokban, valamint a hatóságok határozataiban foglalt feltételeknek
megfelelő működés érdekében a szükséges intézkedéseket
megtenni. Köteles továbbá a hatóságok rendelkezésének
megfelelően eljárni, és a hatósági ellenőrzésben közreműködni.
(2) Az üzemeltető felel azért, ha a vásár, piac területén
jogszabály által tiltott tevékenység, vagy tiltott termékértékesítés történik.
(3) A vásárok és piacok e rendeletben foglalt feltételeinek meglétét a jegyző ellenőrzi. A jegyzőn kívül a vásárok
és piacok működésére, valamint az ott végzett kereskedelmi tevékenységre, forgalomba hozott termékekre vonatkozó jogszabályokban foglalt rendelkezések betartását az engedélyezésben részt vevő hatóságok, a fogyasztóvédelmi
hatóság, a vámhatóság, az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési
Hivatal, a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
illetékes szervezeti egysége, a munkabiztonsági, munkaügyi felügyelőség, a külön jogszabályban foglalt hatáskö
rükben eljárva jogosultak ellenőrizni, illetve hatósági jogkörüket gyakorolni.
(4) A jegyző az engedélyt visszavonja és a vásárt, piacot
bezáratja, ha
a) az engedély kiadásának feltételei már nem állnak
fenn,
b) a vásár, piac megszűnik,
c) a vásár, piac működése a jogszabályban előírt felté
teleknek, az annak teljesítésére vonatkozó, a (3) bekezdésben meghatározott hatóságok felszólítása ellenére sem felel meg.
(5) A jegyző az engedély megadásáról, a 4. § (7) bekezdésében foglalt változásról, valamint a (3) bekezdés szerinti törlésről szóló határozatát a fenntartóval, a (3) bekezdésben megjelölt hatóságokkal, valamint a vásár, piac helye szerint illetékes jegyzővel, rendőrkapitánysággal közli. Az (4) bekezdés szerinti, az engedély visszavonásáról
szóló határozatot egyéni vállalkozó esetén az egyéni vállalkozói igazolványt kiadó körzetközponti jegyzővel, gazdasági társaság esetén az illetékes cégbírósággal is közölni
kell.
(6) A fenntartó az adott területen a vásár, piac befejezését vagy megszűnését, illetve megszűntetését követően köteles gondoskodni a terület eredeti környezeti állapotának
visszaállításáról.
10. § (1) Ez a rendelet, a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel, a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a vásárokról és piacokról szóló
35/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet.
(2) Az e rendelet 4. § (8) bekezdése 2009. december
28-án lép hatályba.
(3) E rendelet rendelkezéseit a rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban is kell alkalmazni.
(4) A rendelet hatálybalépésekor már működő és nyilvántartásba vett vásár, piac esetében a fenntartónak az e
rendeletben foglalt feltételeknek legkésőbb a rendelet hatálybalépést követő 90 napon belül kell eleget tenni.
11. § (1) Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való
megfelelést szolgálja:
a) az Európai Parlament és a Tanács 2004/38/EK irányelve (2004. április 29.) az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz
és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK
rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a
68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a
75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK
és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről,
24. cikk;
b) az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK
irányelve (2006. december 12.) a belső piaci szolgáltatásokról, 8., 9. és 16. cikk.
(2) E rendelet tervezetének a műszaki szabványok és
szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok terén információszolgáltatási
eljárás megállapításáról szóló, a 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, 1998. június 22-i
98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10.
cikkében előírt egyeztetése megtörtént.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök