text:
42/2017. (V. 5.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Vágó Gábor magánszemély (a továbbiakban: Szervező) által kezdeményezett országos népszavazási kérdés tárgyában – 5 igen és 5 nem szavazattal – meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az „Egyetért-e Ön azzal, hogy a korrupciós bűncselekmények büntethetősége legalább tizenkét év elteltével évüljön el?”
népszavazásra javasolt kérdést hitelesíti. A határozat ellen annak a  választások hivatalos honlapján való közzétételét követő 15 napon belül az  ügyben
érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet személyesen, levélben vagy
elektronikus dokumentumként a  Kúriához címzett bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújthat be a  Nemzeti
Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf. 547, e-mail: nvb@nvi.hu).
A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet úgy kell benyújtani, hogy az  legkésőbb 2017. május 17-én 16.00 óráig
megérkezzen. A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelem elektronikus dokumentumként való benyújtása esetén
a  kérelem benyújtójának jogi képviselője minősített elektronikus aláírásával látja el a  kérelmet. Az  elektronikus
dokumentumként benyújtott kérelem mellékleteit oldalhű másolatban elektronikus okirati formába kell alakítani.
A  bírósági eljárásban az  ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy – a  szakvizsgabizonyítvány egyszerű másolatának csatolásával – saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A  bírósági
eljárás nem tárgyi illetékmentes. A felülvizsgálati kérelem benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. [A benyújtás körülményei, az NVI elnök előzetes vizsgálata]
 [1] Szervező 2017. április 10-én 14 óra 55 perckor – magánszemélyként – nyújtotta be az általa népszavazásra javasolt
kérdést és 26 támogató választópolgár adatait, valamint aláírását tartalmazó aláírásgyűjtő íveket a  Nemzeti
Választási Bizottsághoz a  népszavazás kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről, valamint
a  népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 3.  § (1)  bekezdése szerinti
hitelesítés céljából. A benyújtott támogató aláírások közül 25 felelt meg az Nsztv. 4. § (1) bekezdésében foglaltaknak.
[2] Szervező az  Nsztv. 4.  § (2)  bekezdésében rögzített előzetes feltétel meglétének igazolására az  aláírásgyűjtő
ívek mellé csatolta a  Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a  továbbiakban: Hatóság)
NAIH-117129/2017. számú, 2017. április 5-én kelt határozatát, melyben a  Hatóság a  Szervezőt az  információs
önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 68.  § (6)  bekezdésében foglaltak
szerint, mint adatkezelőt nyilvántartásba vette.
[3] A Nemzeti Választási Iroda elnöke az  Nsztv. 10.  §-ában rögzített hatáskörében eljárva a  kérdés benyújtásától
számított 5 napon belül elvégezte a  kezdeményezés előzetes formai vizsgálatát, és mivel az  a  jogszabályi
követelményeknek megfelelt, azt a Nemzeti Választási Bizottság elé terjesztette.
II. [A népszavazásra javasolt kérdés hitelesítésének feltételei]
 [4] Az Nsztv. 11.  § (1)  bekezdése szerint a  Nemzeti Választási Bizottság a  kérdést akkor hitelesíti, ha az  az
Alaptörvényben, valamint az Nsztv.-ben a kérdéssel szemben támasztott követelményeknek megfelel.
 [5] A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdés az  Alaptörvényben, valamint az  Nsztv.-ben
megfogalmazott követelményeknek megfelel. A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
[Az Nsztv. 8. § (3) bekezdésében meghatározott körülmény fennállásának vizsgálata]
 [6] Az Nsztv. 8.  § (3)  bekezdése szerint „Két kérdés abban az  esetben tekintendő azonos tárgyúnak, ha azok – akár
részben – azonos vagy egymást kizáró kötelezettséget rónának az  Országgyűlésre”. Az  Nsztv. 11.  § (2)  bekezdése
szerint e körülmény fennállásáról a Nemzet Választási Bizottság a kérdést hitelesítő határozatában dönt.
[7] A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a Bizottság és – e határozat meghozatalának időpontjáig – a Kúria
nem hozott olyan döntést, melyben a  jelen eljárásban tárgyalt népszavazásra javasolt kérdéssel azonos tárgyú
kérdés hitelesítéséről rendelkezett volna.
[A határozat indokolásának összegzése]
 [8] A fent leírtak alapján a  Nemzeti Választási Bizottság az  Nsztv. 11.  §-ában fogalt hatáskörében eljárva
a magánszemély Szervező által benyújtott országos népszavazási kezdeményezésre irányuló kérdést hitelesíti.
III. [A határozat alapjául szolgáló jogszabályi rendelkezések]
 [9] A határozat az  Nsztv. 3.  §-án, a  8.  §-án, a  11.  §-án, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás az  Nsztv. 29.  §-ának
(1)  bekezdésén és a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 223–225.  §-ain, az  illetékekről szóló
tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, a 43. § (7) bekezdésén, valamint a 62. § (1) bekezdés
s) pontján alapul.
Budapest, 2017. május 2. Prof. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság
 elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1469/2015. (VII. 15.) Korm. határozata a Társadalmi Megújulás Operatív Program 2., 3. és 5. prioritása keretében megvalósuló projektek vonatkozásában támogatási szerződések megkötéséhez, és a TÁMOP-5.5.4-13/2 azonosító számú („Lakóközösségi programok, kezdeményezések támogatása” című) pályázati felhívás tartaléklistája megszüntetéséhez történő hozzájárulásról, valamint a TÁMOP-1.1.2-11/1-2012-0001 azonosító számú [„A hátrányos helyzetűek foglalkoztathatóságának javítása (Decentralizált programok a konvergencia régiókban)” című] projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. hozzájárul az  1.  melléklet szerinti projektek támogatási szerződésének megkötéséhez a  2007–2013 közötti
programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó
cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.)
Korm.  határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1014/2015. (I. 22.)
Korm. határozat] I.9. pontja alapján,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az 1. melléklet szerint
2. hozzájárul a TÁMOP-5.5.4-13/2 azonosító számú, „Lakóközösségi programok, kezdeményezések támogatása” című
pályázati felhívás tartaléklistája megszüntetéséhez az 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.10. pontja alapján,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. július 31.
3. jóváhagyja a  TÁMOP-1.1.2-11/1-2012-0001 azonosító számú, „A hátrányos helyzetűek foglalkoztathatóságának
javítása (Decentralizált programok a  konvergencia régiókban)” című kiemelt projekt támogatásának növelését
a 2. melléklet szerint,
4. hozzájárul a  3.  pont szerinti projekt többlettámogatása vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz az  1014/2015.
(I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. július 31.
5. hozzájárul a 3. pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosításához.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. augusztus 31.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1171/2015. (III. 24.) Korm. határozata a regionális operatív programokból támogatott egyes projektekkel összefüggésben érintett közbeszerzési eljárások megindításához való hozzájárulásról.
A Kormány a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi
feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.)
Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I. 16. pontja alapján
 1. hozzájárul, hogy az  1.  melléklet szerinti projektekkel összefüggésben a  nemzetgazdasági miniszter és
a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítása alá tartozó, az ellenőrzési feladatok ellátásáért felelős szervezetek
azon közbeszerzési dokumentumot is jóváhagyják, amelyben a  közbeszerzési eljárás megindítására 2015.
február 1-jét követően kerül sor, illetve amelyben a tevékenység 2015. november 30-ig nem fejeződik be;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a közbeszerzési dokumentumok benyújtását követően a jogszabályi határidők szerint
2. hozzájárul az  1.  melléklet szerinti projektekkel összefüggésben az  ellenőrzési feladatok ellátásáért felelős
szervezetek jóváhagyását követően a közbeszerzési eljárások megindításához;
3. hozzájárul a 2. melléklet szerinti projektekkel összefüggésben az ellenőrzési feladatok ellátásáért felelős szervezetek
által jóváhagyott közbeszerzési eljárások megindításához;
4. hozzájárul ahhoz, hogy a  nemzetgazdasági miniszter megvizsgálja a  támogatási szerződéstől történő elállás
lehetőségét azon projektek esetében, ahol a  2. és 3.  pont szerinti közbeszerzési eljárás megindítása késedelmet
szenved, vagy a közbeszerzési eljárás eredménytelenül zárul.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2006. (III. 23.) PM rendelete a Rendkívüli beruházási tartalék előirányzat átcsoportosításának rendjéről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 124. §-a (4) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a
Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény 50. §-ának (3) bekezdésében foglaltakra – a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 17. cím,
1. alcím, 13. Rendkívüli beruházási tartalék jogcímcsoport
előirányzat terhére történő fejezetek közötti évközi átcsoportosítás rendjére, a következőket rendelem el:
Kezdeményezés 1. § (1) A Rendkívüli beruházási tartalék jogcímcsoport előirányzatból (a továbbiakban: előirányzat) beruházás megvalósításához átcsoportosítást központi költségvetési
szerv, valamint központi költségvetésen kívüli, állami feladatot is ellátó szervezet és intézmény (a továbbiakban:
kezdeményező) kezdeményezhet írásban a pénzügyminiszternél.
(2) Egy kezdeményezésben egy beruházás és az ahhoz
kapcsolódó előirányzat-átcsoportosítási igény terjeszthető
elő.
(3) A kezdeményezésben meg kell jelölni:
a) az előirányzat terhére történő átcsoportosítás iránti
igényt, az átcsoportosítás iránti igény megalapozottságát
alátámasztó tényeket, körülményeket, figyelemmel az 5. §
(2) bekezdésében foglaltakra,
b) a kezdeményező azonosító adatait, így különösen
nevét, székhelyét, elérhetőségeit, tevékenységét, képviselőjének nevét és tisztségét, továbbá a kezdeményezésben
megjelölt beruházáshoz kapcsolódóan ellátott állami feladatot,
c) a kezdeményezővel közös beruházás megvalósításában közreműködő személy azonosító adatait, így különösen nevét, székhelyét, az együttműködés formáját,
d) a beruházás adatait, így különösen tárgyát, helyét,
idejét, célját, indokoltságát és tartalmát,
e) újonnan induló beruházás esetén annak költség- és
forrásszerkezetét, folyamatban lévő beruházás esetén annak költség- és forrásszerkezetét az előirányzat-átcsoportosítás iránti igény keletkezése előtt, illetve azt követően.
A költség- és forrásszerkezet körében be kell mutatni különösen a beruházás előzetesen felszámított, de le nem
vonható általános forgalmi adót is tartalmazó összköltségét, az igényelt előirányzat-átcsoportosítási igény előze
tesen felszámított, de le nem vonható általános forgalmi
adót is tartalmazó összegét, a kezdeményező saját forrását,
továbbá az igényelt és a kapott állami, nemzetközi és
egyéb támogatások összegét és formáját.
(4) A kezdeményezőnek a beruházás jellegéből következően a beruházási költségek, illetve az átcsoportosítási
igény meghatározásának alapjául szolgáló vagy a beruházás megvalósításához kapcsolódóan fennálló tartozását
igazoló dokumentumot is csatolnia kell, továbbá nyilatkoznia kell arról, hogy a kezdeményezésben foglalt adatok, információk és dokumentumok teljes körűek, valódiak és hitelesek.
Döntés-előkészítés, döntés 2. § (1) Az előirányzat-átcsoportosításról szóló döntés előkészítését javaslattevő joggal rendelkező, 3 főből álló bizottság (a továbbiakban: bizottság) végzi. A bizottság tagjait a pénzügyminiszter jelöli ki.
(2) A bizottság titkársági feladatait a Pénzügyminisztérium Költségvetési és Pénzügypolitikai Főcsoportja
(a továbbiakban: titkárság) látja el.
3. § (1) A beérkezett kezdeményezést a titkárság nyilvántartásba veszi.
(2) A titkárság a kezdeményezés beérkezését követően
haladéktalanul megvizsgálja, hogy az megfelel-e az e rendeletben foglalt követelményeknek. A kezdeményezés
hiányos benyújtása esetén a titkárság a kezdeményezőt
8 napon belül – megfelelő határidő tűzésével – hiánypótlásra hívja fel.
4. § (1) Ha a kezdeményező nem költségvetési fejezet felügyeletét ellátó szerv, a titkárság a hiánytalan kezdeményezés beérkezését követő 8 napon belül felhívja a kezdeményezésben megjelölt beruházáshoz kapcsolódó állami
feladatért felelős költségvetési fejezet felügyeletét ellátó
szervet (a továbbiakban: fejezet felügyeletét ellátó szerv)
szakmai álláspontjának kialakítására. A fejezet felügyeletét ellátó szerv az előirányzat-átcsoportosításra irányuló
kezdeményezés megalapozottságára vonatkozó – a (2) bekezdésben meghatározott szempontok figyelembevételével kialakított – szakmai álláspontjáról 15 napon belül
tájékoztatja a titkárságot.
(2) A kezdeményezésben megjelölt beruházással kapcsolatban a fejezet felügyeletét ellátó szerv szakmai álláspontja kialakításakor megvizsgálja
a) az előirányzat-átcsoportosítás kezdeményezőjének
e rendelet szerinti kezdeményezésre való jogosultságát,
b) a beruházás összhangját a kormányprogrammal,
illetve az ágazati szakmai programokkal,
c) a beruházás ágazati szakmai programokon belüli
prioritását,
d) a beruházás fejezeten belüli átcsoportosítás útján
történő finanszírozásának lehetőségét,
e) a beruházás tartalma, költség- és forrásszerkezete
megalapozottságát, megvalósítása indokoltságát, továbbá
f) az előirányzat-átcsoportosítási igény indokoltságát. (3) A fejezet felügyeletét ellátó szerv támogató jellegű
szakmai álláspontjában megjelöli az átcsoportosítás fejezeten belüli címrendi helyét is.
(4) Ha az előirányzat-átcsoportosítást a fejezet felügyeletét ellátó szerv kezdeményezi, köteles a kezdeményezésben a (2) bekezdésben felsorolt szempontoknak való megfelelést bemutatni, valamint az előirányzat-átcsoportosítás
fejezeten belüli címrendi helyét megjelölni.
5. § (1) A bizottság az előirányzat-átcsoportosításra javaslatot tesz a pénzügyminiszternek.
(2) A bizottság az előirányzat terhére történő átcsoportosítási igényt javaslatában különösen akkor támogatja, ha
folyamatban lévő beruházás, illetve sürgős, újonnan induló
beruházás megvalósításához a finanszírozási igény előre
nem tervezhető, váratlan esemény, illetve helyzet miatt következett be és forrás biztosítása
a) életveszély-elhárítás, vagy
b) épített, illetve természetes környezeti kárelhárítás,
vagy
c) kármentesítés, vagy
d) az állampolgárok szélesebb körét érintő, elsősorban
állami feladatkörbe tartozó, más módon nem megoldható
feladat ellátása, vagy
e) a kulturális, a sport, a szociális, az egészségügyi,
illetve a hitéleti vagyon megőrzése
érdekében halaszthatatlanul szükséges.
6. § (1) A bizottság az előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslatát a fejezet felügyeletét ellátó szerv szakmai
álláspontjával együtt félévente legalább egy alkalommal
terjeszti a pénzügyminiszter elé.
(2) Rendkívül sürgős esetben, ha a kezdeményező fejezet felügyeletét ellátó szerv, a bizottság az előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslatát a hiánytalan kezdeményezés beérkezését követően haladéktalanul terjeszti a
pénzügyminiszter elé.
(3) Rendkívül sürgős esetben, ha a kezdeményező nem
fejezet felügyeletét ellátó szerv, a titkárság a hiánytalan
kezdeményezés beérkezését követően haladéktalanul felhívja a fejezet felügyeletét ellátó szervet szakmai álláspontjának kialakítására. A fejezet felügyeletét ellátó szerv
a szakmai álláspontját a 4. § (2) bekezdésben meghatározott szempontokra figyelemmel alakítja ki, és arról, valamint támogató jellegű szakmai álláspontja esetén a 4. §
(3) bekezdésében foglaltakról 3 munkanapon belül tájékoztatja a titkárságot. A bizottság ezt követően haladéktalanul terjeszti a pénzügyminiszter elé az előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslatát a fejezet felügyeletét ellátó szerv szakmai álláspontjával együtt.
(4) A bizottság a fejezet felügyeletét ellátó szerv támogató jellegű szakmai álláspontja nélkül az előirányzat-átcsoportosítás iránti kezdeményezést javaslatában nem támogatja.
(5) A bizottság az éves előirányzat 60%-a terhére tehet
javaslatot az első félévben.
7. § A bizottság javaslata alapján a pénzügyminiszter dönt
az előirányzat-átcsoportosításról és annak összegéről.
Átcsoportosítás végrehajtása 8. § (1) A pénzügyminiszter a döntéséről 5 munkanapon belül írásban tájékoztatja a fejezet felügyeletét ellátó szervet
és a kezdeményezőt. Ezzel egyidejűleg az előirányzat-átcsoportosításról a titkárság az e rendelet mellékletében
meghatározott adatlap kitöltésével a Magyar Államkincstár
útján gondoskodik.
(2) A kezdeményezés a tárgyévi előirányzat teljes mértékű átcsoportosításáig, de legfeljebb az adott költségvetési év december 31. napjáig szerepel a nyilvántartásban. A
tárgyévi előirányzat teljes átcsoportosítása esetén a kezdeményezés nyilvántartásból való törléséről a titkárság
5 munkanapon belül írásban tájékoztatja a kezdeményezőt.
Záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – 2006. július 1-jén lép hatályba.
(2) Ez a bekezdés, valamint e rendelet 10. §-a e rendelet
kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a Rendkívüli beruházási tartalék előirányzat felhasználásának rendjéről szóló 33/2005. (X. 25.) PM rendelet (a továbbiakban: R.), valamint e rendelet 10. §-a.
(4) A 2006. július 1-je előtt az R. alapján benyújtott és
nem teljesített kezdeményezésekről, pályázatokról e rendelet hatálybalépését követően a pénzügyminiszter e rendelet alapján dönt. A titkárság az R. alapján kezdeményezést, pályázatot benyújtót szükség esetén hiánypótlásra
hívja fel.
(5) Az előirányzat átcsoportosításakor és felhasználása
során az Áht. és az államháztartás működési rendjéről
szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet rendelkezéseit
kell alkalmazni.
10. § (1) Az R. bevezető szövegének helyébe a következő
rendelkezés lép:
„Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 124. §-a (4) bekezdésének
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a
Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény 50. §-ának (3) bekezdésében foglaltakra – a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 17. cím,
1. alcím, 13. Rendkívüli beruházási tartalék jogcímcsoport
előirányzat terhére történő fejezetek közötti évközi átcsoportosítás rendjére a következőket rendelem el:”
(2) Az R. 2. számú mellékletének 1. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„1. A támogatás jóváhagyása a Magyar Köztársaság
2006. évi költségvetéséről szóló 2005. évi CLIII. törvény
50. §-ának (3) bekezdése alapján a XXII. Pénzügyminisztérium fejezet, 17. cím, 1. alcím, 13. Rendkívüli beruházási tartalék jogcímcsoport előirányzat terhére történt, amely
a támogatási cél alapján az illetékes szaktárcához kerül átcsoportosításra.”
Dr. Veres János s. k.,
pénzügyminiszter


text:
409/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete az IMOLA HOSTEL Ingatlanhasznosító Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991.  évi XLIX.  törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány az  IMOLA HOSTEL Ingatlanhasznosító Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 10-09-026705, székhely:
3300  Eger, Kossuth Lajos u. 6.) gazdasági társaságot (a  továbbiakban: Társaság) a  csődeljárásról és a  felszámolási
eljárásról szóló 1991.  évi XLIX.  törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
24/2013. (VII. 19.) KIM utasítása a „nándorfehérvári diadal emléknapja” kiemelt fontosságú rendezvénnyé történő minősítéséről.
1. A nemzeti ünnepek, valamint a kiemelkedő fontosságú rendezvények előkészítésének és lebonyolításának rendjéről
szóló 1137/2010. (VII. 1.) Korm. határozat 1. pont f ) alpontjában biztosított feladatkörömben eljárva
2013. július 22. napját, a „nándorfehérvári diadal emléknapját”
kiemelt fontosságú rendezvénnyé minősítem.
2. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba és 2013. szeptember 1-jén hatályát veszti.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
400/2009. (X. 8.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 5-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. G. K. és a dr. F. J. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. szeptember 8-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
,,Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy a társadalmi szervezet működése feletti
törvényességi felügyelet a bíróság hatáskörébe tartozzon?”
Az Nsztv. 13. § (1) bekezdése értelmében a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra
egyértelműen lehessen válaszolni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés megfogalmazása nem felel
meg az egyértelműség követelményének.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény 14. §
(1) bekezdésének első mondata alapján a társadalmi szervezetek törvényességi felügyeletét az ügyészség látja el.
Ugyanezen bekezdés második mondata azonban már arra utal, hogy ha a működés törvényessége másképpen nem
biztosítható, az ügyész a bírósághoz fordulhat. A bíróság hatáskörét a fenti törvény 16. § részletezi. Látható tehát, hogy
a törvényalkotó a felügyeleti jogosítványokat megosztotta az ügyészség és a bíróság között, és a társadalmi
szervezetek döntéseire és működésre vonatkozó döntési jogköröket a bíróságokra telepítette.
A kérdés tehát félrevezető a választópolgárok számára.
Az ügyészség jogállásának, az államszervezetben betöltött helyének alapvető szabályait a Magyar Köztársaság
Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (továb biak ban: Alkotmány) 51–53. § rendelkezései rögzítik. Az Alkotmány
51. § (3) bekezdése értelmében az ügyészség fellép a törvényesség védelmében.
Az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdésben az eredményes népszavazás olyan törvényalkotási kötelezettséget
keletkeztetne az Országgyűlés számára, mely ellentétes lenne az Alkotmány 51. § (3) bekezdésében rögzített
rendelkezéssel, így a törvényi szintű szabályozás burkolt alkotmánymódosítást eredményezne.
Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999.
(XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] kifejtett következetes gyakorlatára tekintettel az
Alkotmány nem módosítható választópolgári kezdeményezésre induló népszavazással.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében, mivel a kérdésben nem lehet országos
népszavazást tartani, valamint az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvény ben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 51. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. § b) és c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, az 1989. évi
II. törvény 14. § (1) bekezdésén és a 16. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
39/2017. (X. 9.) NFM rendelete a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók fenntarthatósági követelményeknek való megfelelésével kapcsolatos üvegházhatású gázkibocsátás elkerülés kiszámításának szabályairól.
A megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a  közlekedésben felhasznált energia üvegházhatású
gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvény 13. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 1. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró földművelésügyi miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A  bioüzemanyag vagy folyékony bio-energiahordozó teljes életciklusra számított üvegházhatású gázkibocsátás
(a  továbbiakban: ÜHG kibocsátás) értékét és az  ÜHG kibocsátás elkerülését a  bioüzemanyagok és folyékony
bio-energiahordozók fenntarthatósági követelményeiről és igazolásáról szóló kormányrendeletben meghatározott
fenntarthatósági nyilatkozatot kiállító személynek vagy gazdálkodó szervezetnek az  1.  melléklet szerint kell
meghatároznia.
2. § Az  azonos típusú, de eltérő mennyiségű, eltérő kibocsátási értékű termékek összevonása, összekeverése során
az  összekeveréssel előállított összevont termékmennyiség kibocsátási komponenseit vagy az  ÜHG kibocsátás
elkerülését tömegmérleg-módszerrel is meg lehet határozni, ha a módszer
a) megengedi az  eltérő fenntarthatósági jellemzőkkel rendelkező nyersanyagszállítmányok, bioüzemanyagok
vagy folyékony bio-energiahordozók összekeverését,
b) előírja, hogy a  fenntarthatósági jellemzőkkel kapcsolatos információk és az  egyes szállítmányok mérete
a keverékhez rendelve megmaradjon, valamint
c) biztosítja, hogy a  keverékből kivett minden szállítmány összege azonos fenntarthatósági jellemzőkkel
kerüljön leírásra és ugyanolyan mennyiségben, mint a keverékhez adott összes szállítmány összege.
3. § Tényleges érték alkalmazása esetén a  bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók fenntarthatósági
követelményeiről és igazolásáról szóló kormányrendeletben meghatározott fenntarthatósági nyilatkozatot kiállító
személynek vagy gazdálkodó szervezetnek a számítás megfelelőségét nyilatkozattal kell igazolni.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
5. § (1) Ez a rendelet
a) a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv
módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 18. cikk (1) bekezdésének, 19. cikk (1) és (3) bekezdésének, valamint V. mellékletének,
b) a  benzinre, a  dízelolajra és a  gázolajra vonatkozó követelmények, illetőleg az  üvegházhatású kibocsátott
gázok mennyiségének nyomon követését és mérséklését célzó mechanizmus bevezetése tekintetében
a 98/70/EK irányelv módosításáról, a belvízi hajókban felhasznált tüzelőanyagokra vonatkozó követelmények
tekintetében az  1999/32/EK irányelv módosításáról, valamint a  93/12/EGK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikk 5–6. pontjának
és IV. mellékletének, valamint
c) a  benzin és a  dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelv és a  megújuló energiaforrásból
előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv módosításáról szóló, 2015. szeptember 9-i
(EU) 2015/1513 európai parlamenti és tanácsi irányelv II. melléklet 1. pontjának
való megfelelést szolgálja. (2) Ez  a  rendelet a  2009/28/EK irányelv V.  mellékletének alkalmazásában a  talajban lévő kötöttszén-készletek
kiszámításával kapcsolatos iránymutatásról szóló, 2010. június 10-i 2010/335/EU bizottsági határozat
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
6. § Hatályát veszti a  bioüzemanyag fenntarthatósági követelményeknek való megfelelésével kapcsolatos
üvegházhatású-gázkibocsátás elkerülés kiszámításának szabályairól szóló 36/2010. (XII. 31.) NFM rendelet.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
8/2010. (IV. 23.) PM tájékoztatója a Budapesti Közlekedési Zártkörűen Működő Részvénytársaság által indított bírósági eljárásokat terhelő illeték utólagos elszámolással történő megfizetésének engedélyezéséről.
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.) 74. § (5) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a Budapesti
Közlekedési Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak (székhely: 1980 Budapest, Akácfa utca 15., cégjegyzékszám:
01-10-043037, adószám: 12154481-2-44) az általános szabályoktól eltérő illetékfizetési módot engedélyeztem,
melynek alapján a gazdálkodószervezet a 2010. május 1-jétől valamennyi, általa kezdeményezett bírósági eljárás
illetékét illetékbélyeg helyett, utólagos elszámolással az APEH Közép-magyarországi Regionális Igazgatóságának
illetékbeszedési számlájára pénzzel fizetheti meg. Az engedély határozott idejű, 1 évre – vagyis 2011. április 30-ig –
szól. Az engedély magánszemély és gazdálkodószervezet (Pp. 396. §) mint adós ellen indított bírósági eljárás illetékére
egyaránt kiterjed. A gazdálkodószervezetnek előleget kell fizetnie az engedélyben foglaltak szerint.
A gazdálkodószervezet valamennyi eljárást kezdeményező iraton az e célra rendszeresített gumibélyegzővel a
következő szöveget tünteti fel: „A bírósági (nem peres és peres) eljárást terhelő ....... Ft bírósági eljárási illeték megfizetésére az adópolitikáért felelős
miniszter 3898/4/2010. számú engedélye alapján utólagos elszámolással kerül sor.”
Engedélyemmel egyidejűleg a 6159/2005. számú, a bírósági eljárási illeték utólagos elszámolással történő
megfizetését engedélyező határozat hatályát veszti. Budapest, 2010. április 14.
Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


text:
70/2011. (XII. 30.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi szervek munkavédelmi feladatai, valamint foglalkozás-egészségügyi tevékenysége ellátásának szabályairól.
A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88. § (3) bekezdés a) pontjában, a 21–28. § és a 36. § c) pontja tekintetében
a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (2) bekezdés
9. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § d), e), n) és q) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el: 1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya
a) a belügyminiszter által irányított rendvédelmi szervekre, az önkormányzati tűzoltóságokra, (a továbbiakban
együtt: rendvédelmi szerv), b) az a) pontban felsorolt szervek hivatásos, szerződéses, kormányzati szolgálati jogviszonyban, közszolgálati
jogviszonyban, munkaviszonyban álló és közalkalmazotti állományának minden szervezett tevékenységére,
c) a tűzoltás és a műszaki mentés, az ezekre való felkészülés, továbbá a készültségi szolgálat ellátása során
a főfoglalkozású létesítményi tűzoltóságokra, a hatósági jogkörre vonatkozó rendelkezések kivételével, továbbá
d) a rendkívüli munkavégzési körülmények esetén a feladat végrehajtásába bevont külső személyekre, a polgári
védelmi kötelezettség alapján szolgálatot teljesítő személyekre, valamint a rendészeti szakközépiskolák tanulóira
és személyi állományára terjed ki. 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) alapellátó orvos: a szerv személyi állományának gyógyító-megelőző és foglalkozás-egészségügyi alapellátására
foglalkoztatott orvos, b) egészségügyi alapellátó egység: a szerv azon szervezeti egysége vagy intézménye, amelyet a személyi állomány
gyógyító-megelőző, fogászati és pszichológiai, valamint foglalkozás-egészségügyi ellátására hoztak létre,
c) egészségvédelmi megbízott: a Belügyminisztérium (a továbbiakban: BM) munkavédelmi és foglalkozás
egészségügyi szakfeladatai szakirányításáért felelős szervezeti egysége által kiadott tematika alapján
a rendvédelmi szerveknél kiképzett, a rendvédelmi szervek helyi szerveinél részmunkaidőben – napi két órában –
foglalkoztatott személy, d) foglalkozás-egészségügyi szolgálat: az egészségügyi alapellátó egységen belül foglalkozás-egészségügyi ellátást
biztosító személy vagy személyek, e) halálos foglalkozási megbetegedés: olyan, halálhoz vezető megbetegedés, ahol a halál oka a foglalkozási
megbetegedés, szolgálati kötelmekkel összefüggő betegség vagy annak szövődménye,
f) kötött szolgálati és munkahely: az a meghatározott alapterületű, kijelölt hely, amelyet a beosztott munkavállaló
kizárólag szolgálati elöljárója vagy az adott feladatot közvetlenül irányító személy engedélyével vagy leváltását
követően hagyhat el, g) munka-egészségügyi szaktevékenységgel foglalkozó szakember: a munkavédelemről szóló törvényben
meghatározott szakképesítéssel rendelkező személy, h) munkavédelmi hatóság: a munkavédelmi hatósági feladatokat ellátó egyes szervek kijelöléséről szóló
kormányrendeletben kijelölt személyek, akik a rendvédelmi szervek vonatkozásában munkabiztonsági, valamint
munkaegészségügyi hatósági hatáskört látnak el, i) munkavédelmi főfelügyelő: munkavédelmi szakfelügyeleti és szakirányítási feladatok ellátására foglalkoztatott,
felsőfokú munkavédelmi szakképzettséggel rendelkező személy, j) munkavédelmi felügyelő: munkavédelmi feladatok ellátására foglalkoztatott, érettségivel és munkavédelmi
technikusi szakképesítéssel vagy felsőfokú munkavédelmi szakképzettséggel rendelkező személy,
k) rendkívüli munkavégzési körülmények: az adott szakterületen a feladat végrehajtását általában jellemzőtől eltérő
körülmények között történő munkavégzés, feladatellátás vagy szolgálatteljesítés, így különösen az életmentési,
tűzoltási, műszaki mentési, katasztrófa- és kárelhárítási tevékenység, közvetlen baleseti veszély elhárítása,
ismeretlen veszélyforrás esetében történő beavatkozás, szélsőséges klimatikus viszonyok, fegyverhasználat,
fegyveres akció végrehajtása, rendkívüli esemény felszámolása, l) rendvédelmi célú egyéni védőeszköz: a rendvédelmi szerv kiképzési és szolgálati feladatainak ellátásához,
kifejezetten a rendvédelmi szervek részére kifejlesztett, gyártott, egyénileg használt, az élet, testi épség és
egészség megóvását szolgáló védőfunkciójú eszköz (a továbbiakban: védőeszköz),
m) nem rendvédelmi célú egyéni védőeszköz: a rendvédelmi szerv kiképzési és szolgálati feladatainak ellátásához
szükséges, nem kifejezetten a rendvédelmi szervek részére kifejlesztett, gyártott, közforgalomban kapható,
minősítési tanúsítvánnyal rendelkező védőeszköz [a továbbiakban az l) és az m) pontban meghatározottak
együtt: egyéni védőeszköz], n) szervezett tevékenység: a munkavédelemről szóló törvényben meghatározott szervezett munkavégzés, valamint
a rendkívüli munkavégzés és szolgálati feladat ellátása; a munkaidőn, szolgálati időn kívüli tevékenység akkor
tekinthető szervezettnek – tekintettel az o) pont ob) és oc) alpontjára –, amennyiben azt az állományilletékes
parancsnok vagy az általa megbízott vezető elrendeli, és azt a tevékenység meghatározásával, valamint az
időpont és az érintett személyek megjelölésével írásban rögzítik,
o) szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset: a munkavédelemről szóló törvényben meghatározott munkabaleseten
túl az a baleset, amely a hivatásos állomány tagját
oa) azonnali szolgálatba, munkába rendelés esetén a rendelkező szóbeli vagy írásbeli parancs vagy utasítás
vételétől számított időtől a szolgálatteljesítés, munkavégzés helyére történő megérkezéséig, valamint
onnan lakóhelyére menet közben, ob) kiképzési terv, napirend szerint előírt gyakorlati foglalkozásokon, a fizikai állóképesség fenntartásával
kapcsolatos szervezett sportfoglalkozásokon, oc) a rendvédelmi szervek tömegkapcsolatainak erősítése céljából a rendvédelmi szerv által szervezett
sportversenyeken, speciális rendezvényeken, bemutatókon érte. 3. § (1) A BM munkavédelmi főfelügyelője megszervezi az ágazati munkavédelmi tevékenységet.
(2) A munkavédelmi szervezet kétszintű ellátási rendszerű. A rendvédelmi szervek munkavédelmi főfelügyelői látják el az
adott szervnél a munkavédelemmel kapcsolatos szakirányítási és szakfelügyeleti feladatokat. A munkavédelmi
feladatokat a munkavédelmi felügyelők és az egészségvédelmi megbízottak látják el.
(3) A munkavédelmi főfelügyelő és a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavédelmi felügyelő jogállását, hatáskörét
és feladatait az érintett szerv szervezeti és működési szabályzatában, valamint a munkaköri leírásban kell
meghatározni, önálló beosztását az állománytáblában kell rögzíteni. (4) A részmunkaidőben végezhető munkavédelmi tevékenység az érintett szerv személyi állományából a feladattal
ideiglenesen megbízott, legalább középfokú munkavédelmi szakképesítéssel rendelkező személy foglalkoztatásával
vagy külső szolgáltató útján is ellátható. (5) A hivatásos katasztrófavédelmi szervek területi és helyi szerveinél az előírt munkavédelmi szakképesítés mellett
legalább középfokú szakmai végzettséggel rendelkező személy foglalkoztatható. 4. § (1) A BM munkavédelmi főfelügyelője szervezi és koordinálja a rendvédelmi szerv munkavédelmi tevékenységét, ellátja
a munkavédelmi főfelügyelők szakmai irányítását és szakmai felügyeletét.
(2) A BM munkavédelmi főfelügyelője – a belügyminiszter által irányított polgári nemzetbiztonsági szolgálatok műveleti
tevékenységével kapcsolatos adatok kivételével – bekéri a szakirányítási feladatai ellátásához szükséges
munkavédelmi tárgyú dokumentumokat, így különösen: a) a szolgálati és munkabalesetek dokumentumait,
b) a munkavédelmi tevékenységgel kapcsolatos jegyzőkönyvek és intézkedések iratait,
c) a munkavédelmi helyzet éves értékeléséről készített dokumentumot,
d) az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos szolgálat ellátás, munkavégzés személyi és tárgyi feltételeivel
kapcsolatos jelentéseket, e) egyéb statisztikai, vagy a szakmai feladatok ellátásához szükséges bármely iratot vagy adatot az adatvédelmi
szabályok betartása mellett, f) a szakterületével összefüggő rendkívüli eseményekről meghatározott egyéb jelentéseket,
g) a kockázatértékeléssel kapcsolatban keletkezett valamennyi dokumentumot, valamint
h) egyéb, a feladatok ellátásához szükséges iratot és dokumentumot.
(3) A munkavédelmi főfelügyelők és a munkavédelmi felügyelők a szakmai felügyeletük alá tartozó szervek
vonatkozásában bekérhetik a (2) bekezdésben megjelölt, a feladatuk ellátásához szükséges dokumentumokat.
(4) A BM munkavédelmi feladatokért felelős szervezeti egység vezetője – a vonatkozó jogszabályi előírásoknak
megfelelően – munkavédelmi feladatokat határozhat meg a rendvédelmi szervek részére.
(5) A munkavédelmi főfelügyelők szakmai feladatuk ellátása során közvetlen kapcsolatot tartanak a BM munkavédelmi
főfelügyelőjével. 5. § (1) A munkavédelmi főfelügyelő a) tevékenységét az adott rendvédelmi szerv munkavédelmi hatósági jogkört gyakorló vezetőjének közvetlen
alárendeltségében végzi, b) szakmailag irányítja a munkavédelmi felügyelők és az egészségvédelmi megbízottak munkavédelmi
tevékenységét, c) képviseli a rendvédelmi szervet munkavédelmi ügyekben,
d) elemzi és értékeli a rendvédelmi szerv munkavédelmi helyzetét, tevékenységét, a balesetek alakulását, azok okait,
és javaslatot tesz a szükséges intézkedésekre, e) megszervezi a munkavédelmi felügyelők és egészségvédelmi megbízottak oktatását, továbbképzését,
f) figyelemmel kíséri és véleményezi a közbeszerzési törvény hatálya alá tartozó beruházások és felújítások
előkészítésekor, valamint átadásakor a munkavédelmi előírások megtartását, g) rendszeresen vizsgálja a munkabalesetek bejelentésének, nyilvántartásának és kivizsgálásának gyakorlatát,
h) megszervezi és lebonyolítja a munkavédelmi vizsgabizottság tagjainak vizsgáztatását,
i) részt vesz a műszaki átadásokon, j) elkészíti a rendvédelmi objektumok terveihez szükséges szakvéleményt, továbbá
k) évente tájékoztatja a belügyminisztert a rendvédelmi szerv munkavédelmi helyzetéről, a megtett
intézkedésekről. (2) A munkavédelmi felügyelő a) együttműködik az érintett szerv szervezeti egységeivel a szakterületét érintő kérdésekben,
b) elkészíti az érintett szerv munkavédelmi szabályzatát, szükség esetén kezdeményezi annak módosítását,
c) ellátja az érintett szerv munkabiztonsági szaktevékenységét, d) elkészíti a munkavédelmi oktatási tematikák általános részét, a vizsgaanyagokat, ezeket jóváhagyásra az érintett
szerv vezetőjéhez felterjeszti, e) szervezi a munkavédelmi vizsgáztatásokat, vezeti a nyilvántartásokat,
f) koordinálja a munkavédelmi oktatásokat, szervezi az érintettek helyi szintű munkavédelmi vizsgáztatását, arról
nyilvántartást vezet, g) részt vesz a műszaki átadásokon,
h) elkészíti a munkavédelmi jog- és hatáskörrel rendelkező személyek munkaköri leírásának munkabiztonsági
fejezetét és mellékletét, i) ha az érintett szervnél nincs munkavédelmi főfelügyelő, elemzi és értékeli a szerv munkavédelmi helyzetét,
tevékenységét, a balesetek alakulását, azok okait, és javaslatot tesz a szükséges intézkedésekre, továbbá
j) figyelemmel kíséri a beruházási és felújítási munkálatok előkészítésekor, valamint átadásakor a munkavédelmi
előírások megtartását. 6. § (1) A munkavédelmi felügyelők az egészségügyi alapellátó egységekkel, a munkaegészségügyi szaktevékenységet ellátó
szakemberekkel és az egészségvédelmi megbízottakkal együttműködve figyelemmel kísérik az érintett szerveknél
a munkavédelmi szabályok érvényesülését. (2) Az egészségvédelmi megbízottak feladata a rendvédelmi szerv szervezeti egységei, valamint a területi munkavédelmi
felügyelők és a munkaegészségügyi szaktevékenységet ellátó személyek közötti információáramlás, adatcsere
elősegítése, a szakképesítéshez nem kötött egészségvédelmi tevékenységek ellátása.
(3) A munkavédelmi főfelügyelők, felügyelők és egészségvédelmi megbízottak munkahelyi sajátosságokhoz igazodó
létszámát, a munkavégzés napi időtartamát és a szakképesítési követelményeket az 1. melléklet határozza meg.
(4) Szervezeti vagy létszámváltozás esetén az 1. melléklet módosítását a munkavédelmi főfelügyelő, vagy ha az adott
szervnél nincs munkavédelmi főfelügyelő, akkor a munkavédelmi felügyelő javaslatára a munkáltatói jogkört gyakorló
vezető (a továbbiakban: munkáltató) kezdeményezi. (5) A munkáltató az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos, szervezett tevékenység biztosításának módját és
feltételeit – az irányítása alá tartozó szervezetekre vonatkozóan – munkavédelmi szabályzatban határozza meg.
A munkavédelmi szabályzat kötelező tartalmi követelményeit a 2. melléklet tartalmazza.
(6) A munkáltató évente legalább egy alkalommal értékeli a szervezet munkavédelmi helyzetét, a munkavédelmi
ellenőrzések tapasztalatait, és meghatározza az ezekkel kapcsolatos feladatokat. A munkavédelmi helyzetértékelést
minden év március 1-jéig a 3. mellékletben meghatározott szempontok alapján kell elkészíteni és megküldeni a BM
munkavédelmi feladatokért felelős szervezeti egységének vezetője részére. 7. § A munkavédelmi felügyelők, munkaegészségügyi szaktevékenységet ellátó személyek, valamint az egészségvédelmi
megbízottak együttesen végrehajtandó feladatai: a) a rendvédelmi szervek objektumaiban közös munkavédelmi ellenőrzések megtartásában való közreműködés,
b) a veszélyes anyagokkal vagy a veszélyes készítményekkel foglalkozásszerűen végzett tevékenység során
a felhasznált anyag vagy készítmény adatait tartalmazó biztonsági adatlap, használati utasítás meglétének
figyelemmel kísérése, c) egészségügyi felvilágosító szakmai anyagok készítése, beszerzése, valamint kiadása a személyi állomány részére,
d) a rendvédelmi szervek objektumaiban a dohányzás, valamint a dohányzó helyekre vonatkozó szabályok
betartása ellenőrzésében való részvétel, e) a képernyős munkahelyekre és munkakörökre vonatkozóan a képernyő előtti munkavégzés minimális
egészségügyi és biztonsági követelményeiről szóló jogszabályban meghatározottak betartásának
ellenőrzésében való részvétel, f) a rendvédelmi szervek létesítményeinek, eszközeinek üzembe helyezésein, időszakos ellenőrzésein való
részvétel, g) részvétel a rendvédelmi szervek érdekeit szolgáló szakmai továbbképzéseken, konferenciákon, rendezvényeken,
h) a munkavédelmi, valamint az egészségügyi hatóságokkal való együttműködés,
i) a munkaköri feladatokat meghatározó, valamint a feladatok ellátására vonatkozó jogszabályok, normák,
módszertani tervezetek véleményezése, előterjesztése, j) a lakosságot jelentős mértékben veszélyeztető járványügyi esemény, valamint katasztrófahelyzet elhárítására
alkalmazott rendvédelmi erők egészségét nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzése érdekében
a rendvédelmi intézkedéseket magába foglaló végrehajtási terv közegészségügyi és munkavédelmi szempontú
véleményezése, és megvalósulásának figyelemmel kísérése, k) a balesetek és következményei ok-okozati összefüggésének vizsgálata, sérülések súlyosságának megállapítása,
valamint l) a munkaköri kockázatok vizsgálata, továbbá mennyiségi és minőségi értékelése.
2. A munkavédelemmel összefüggő speciális követelmények és eljárási rend
[A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Mvt.) 18. § (4) bekezdéséhez]
8. § (1) A védőeszköznek rendelkeznie kell: a) a megfelelőséget tanúsító, akkreditált, független szervezettől származó minősítési dokumentummal, így
különösen tanúsítvánnyal, vizsgálati jegyzőkönyvvel, továbbá gyártói megfelelőségi nyilatkozattal,
b) műszaki leírással, c) felhasználói tájékoztatóval és d) tartós címkézéssel.
(2) A kiképzés és szolgálatellátás folyamán alkalmazott védőeszköz a megfelelőségi vizsgálata alapján, a megfelelőséget
tanúsító minősítő dokumentum, így különösen tanúsítvány, vizsgálati jegyzőkönyv és gyártói megfelelőségi
nyilatkozat megléte esetén, sikeresen lefolytatott rendszeresítési eljárás után vehető használatba.
(3) A típusvizsgálatot európai uniós irányelv, valamint az egyéni védőeszközök követelményeiről és megfelelőségének
tanúsításáról szóló jogszabályban meghatározott honosított harmonizált szabvány hiányában a védőeszközre
vonatkozó tagállami nemzeti szabványban vagy más műszaki jellegű normatív dokumentumban, így különösen
műszaki előírásban, irányelvben vagy szabályzatban meghatározott követelményeknek megfelelően kell
végrehajtani. A műszaki követelményeket a munkáltató munkakörönként vagy tevékenységenként, az egészséget és
a biztonságot fenyegető kockázatok elemzése alapján határozza meg.
(4) A felhasználói tájékoztató tartalmazza azokat az adatokat és előírásokat, amelyek az alapvető követelményeknek való
megfelelés érdekében előállított védőeszközt jellemzik, valamint a védőeszközről informálja a használóját, viselőjét,
ide értve a rendeltetésszerű használatra, a tárolásra, a szállításra, a kezelésre, a raktározásra, a karbantartásra,
a tisztításra és fertőtlenítésre, a használatba vételt megelőző és azt követő időszakos felülvizsgálatra vonatkozó
mindenkori követelményeket. (5) A tartós címkézés világos, olvasható módon a következő információkat tartalmazza:
a) a gyártó nevét, emblémáját vagy egyéb azonosítóját,
b) a védelem szabványban vagy más műszaki jellegű normatív dokumentumban meghatározott védelmi
képességét, védelmi fokozatát, szintjét, c) a védőeszköz méretét,
d) a gyártási időt, e) a modell megnevezését, típusát,
f) egy jelet a védőeszköz test felőli oldalán,
g) egyedi azonosítót, amely lehet sorszám vagy sorszám és betű kombinációja,
h) a védőeszköz rövid kezelési utasítását vagy használati útmutatóját, valamint
i) a védőképességre vonatkozó figyelmeztetést. 9. § (1) Amennyiben a védőeszköz több, egymástól elválasztható darabból áll, úgy minden különálló elemnek rendelkeznie
kell címkével vagy azonosítóval. (2) A megfelelőséget vizsgáló, ellenőrző, tanúsító szervnek bejelentettnek, valamint a gyártótól, forgalmazótól
függetlennek kell lennie, és meg kell felelnie a vonatkozó jogszabályokban meghatározott, továbbá a honosított
harmonizált szabvány figyelembevételével megállapított, a feladat jellegéhez igazodó feltételeknek.
(3) Csak olyan védőeszköz alkalmazható, amelynek gyártója a gyártás során igazolt minőségirányítási rendszert
működtet. [Az Mvt. 19. §-ához] 10. § (1) Létesítés során a beruházó a tervezéshez szükséges, az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzésre
vonatkozó adatokat a létesítményt használó szerv adatszolgáltatása alapján határozza meg.
(2) A beruházó a tervezett beruházásra munkavédelmi biztonsági terv elkészítését kéri a tervezőtől. A munkavédelmi
biztonsági terv az engedélyezési tervek részét képezi, tartalmi követelményeit a 4. melléklet tartalmazza.
(3) A tervező a beruházás kiviteli terveinek elkészítése során az építési munkahelyeken és az építési folyamatok során
megvalósítandó minimális munkavédelmi követelményekről szóló rendeletben írtak figyelembevételével biztonsági
és egészségvédelmi koordinátort köteles igénybe venni. (4) A kivitelező az építési munkahely kialakításának előkészítésénél az építési folyamatok során megvalósítandó minimális
munkavédelmi követelményekről szóló rendeletben írtak figyelembevételével biztonsági és egészségvédelmi
koordinátort köteles igénybe venni, továbbá a rendeletben előírt előzetes bejelentési kötelezettségét
a munkavédelmi hatóság részére is köteles teljesíteni. (5) A veszélyes létesítményt, építményt, technológiát, munkahelyet üzembe helyezni a munkavédelmi főfelügyelő, ahol
nincs munkavédelmi főfelügyelő, ott a munkavédelmi felügyelő hozzájárulásával lehet, ha az megfelel a tervezett
használat követelményeinek, a munkavédelmi előírásoknak, és rendelkezik a munkavédelmi szempontú előzetes
vizsgálat végrehajtását igazoló jegyzőkönyvvel, továbbá az előírt üzemeltetési dokumentációval.
(6) A munkavédelmi biztonsági tervben meghatározott paraméterek, határértékek teljesítését a kivitelező mérési
jegyzőkönyvekkel, minősítő iratokkal, tanúsítványokkal köteles igazolni, melyeket az átadási dokumentáció részeként
kell kezelni. [Az Mvt. 21. §-ához] 11. § A munkáltató a veszélyes létesítmények, munkahelyek, munkaeszközök, technológiák körét a vonatkozó
jogszabályok, a szervezeti egységek által elvégzett kockázatértékelések, valamint a munkavédelmi főfelügyelő, ahol
nincs munkavédelmi főfelügyelő, ott a munkavédelmi felügyelő és a munka-egészségügyi szaktevékenységet ellátó
szakemberek szakmai javaslata alapján határozza meg. [Az Mvt. 24. §-ához]
12. § (1) Rendkívüli munkavégzési körülmények esetén az igénybevétel teljes idejére a munkahelyek munkavédelmi
követelményeinek minimális szintjéről szóló jogszabályban meghatározottaknak megfelelően a munkáltató
a) védőitalt, így nyáron ivóvizet vagy ásványvizet, télen meleg teát biztosít, az objektumon kívüli szolgálat esetén
a munkavédelmi szabályzat rögzíti a védőitallal történő ellátás módját, továbbá
b) a feladatok végrehajtásába bevont személyek öltözködési, tisztálkodási, egészségügyi, étkezési, pihenési és
melegedési lehetőségét munkaszervezési intézkedésekkel, így különösen leváltással, megfelelő pihenőhelyre
való szervezett szállítással és a rendelkezésre álló speciális mobil berendezésekkel biztosítja.
(2) Rendkívüli munkavégzési körülmények esetén a munkáltató – a feladat végrehajtásának veszélyeztetése nélkül –
legalább 2 óránként munkaközi szünetet biztosít. [Az Mvt. 27. §-ához]
13. § (1) A kötött szolgálati és munkahelyeken feladatot ellátók, valamint a személyi állomány azon tagjai részére, akik
mozgásterükben a szolgálat ellátása vagy a munkavégzés érdekében korlátozottak, 4 óra időtartamot meghaladó
munka után, az étkezési időn felül 30 perc munkaközi szünetet vagy a végzett tevékenység jellegétől eltérő, más
mozgással járó, a monoton munkavégzést megszakító egyéb tevékenységet kell biztosítani.
(2) Rendkívüli munkavégzési körülmények esetén a munkáltató a feladat jellegéhez és a helyszín sajátosságaihoz
igazodóan gondoskodik a szükséges mozgástérről. [Az Mvt. 32. §-ához]
14. § Olyan szolgálati helyen, ahol a veszélyforrás hatásait kollektív védelemmel, vagy egyéni védőeszköz használatával
nem lehet kiküszöbölni, így különösen határátkelőhelyen, repülőtéren, közterületi szolgálati helyen, ott az egyéni
védőeszközök használatával egyidejűleg, szervezési intézkedésekkel kell biztosítani az egészséget károsító kockázati
tényezők, így különösen zaj-, rezgés-, por- és vegyi ártalom, sugárzás veszélyes határérték alá szorítását.
[Az Mvt. 37. §-ához] 15. § A kijáratok, vészkijáratok, kijelölt menekülési utak megválasztásánál a veszélyes terület gyors és biztonságos
elhagyásának szempontjain túl figyelembe kell venni az épületek, objektumok őrzési, biztonsági feltételeinek
maradéktalan érvényesítését is. Ezen belül a személyi szabadságukban korlátozott személyek menekítéséről és
menekülési lehetőségük biztosításáról is gondoskodni kell. [Az Mvt. 42. § d) pontjához]
16. § (1) Amennyiben a beosztott munkavállaló szolgálati feladata teljesítése során az egészségét, biztonságát fenyegető
súlyos és közvetlen veszélyhelyzet alakul ki, annak elhárítását követően a munkavállalót jelentéstételi kötelezettség
terheli az elöljárója felé. (2) Amennyiben a szolgálati elöljáró tudomást szerez a végrehajtandó szolgálati feladat olyan várható veszélyéről, amely
a beosztottja életét vagy testi épségét közvetlenül veszélyezteti, gondoskodik a munkavállalók azonnali
tájékoztatásáról és az optimális létszám biztosításáról. (3) Az optimális létszám meghatározása során törekedni kell a veszélyes térben, területen való létszám-minimalizálásra,
olyan módon, hogy ez a veszélyes körülmények között foglalkoztatott személy feladatának végrehajtásához
a szükséges segítség biztosítottságát ne veszélyeztesse. (4) Az elöljárói utasítás nem járhat a beosztott életének, vagy testi épségének indokolatlan és aránytalan mértékű
veszélyeztetésével. [Az Mvt. 57. § (1) bekezdéséhez] 17. § (1) Az érintett szervek tevékenységük alapján a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 5/1993. (XII. 26.) MüM rendelet (a továbbiakban: MüM rendelet) 2. számú melléklet 1. pontjában
foglaltakra figyelemmel a következő munkavédelmi szempontú veszélyességi osztályba tartoznak:
a) I. veszélyességi osztály: hivatásos katasztrófavédelmi szerv helyi szervei, önkormányzati tűzoltóság,
főfoglalkozású létesítményi tűzoltóságok, b) II. veszélyességi osztály: hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi és területi szervei, a hivatásos
katasztrófavédelmi szerv központi szervének területi jogállású szervei, rendőrség, a belügyminiszter által
irányított polgári nemzetbiztonsági szolgálatok, büntetés-végrehajtás szervei és a rendészeti szakközépiskolák.
(2) A szerv II. veszélyességi osztályba sorolása esetén az érintett szerv vezetője a szerv szervezeti egységét az ott végzett
tevékenység és az adott munkakörre vonatkozó kockázatértékelés alapján I. veszélyességi osztályba sorolhatja.
[Az Mvt. 58. §-ához] 18. § (1) A foglalkozás-egészségügyi szolgálat feladata:
a) foglalkozási megbetegedés és/vagy fokozott expozíciós esetek kivizsgálásában való közreműködés,
b) a balesetek orvosi véleményezése és a balesetek következményei ok-okozati összefüggésének vizsgálata,
sérülések súlyosságának megállapítása, c) a munkavégzés egészségkárosító hatásainak vizsgálata,
d) elsősegélynyújtás, heveny esetek ellátása, e) egészségügyi felvilágosítás, tanácsadás, egészségfejlesztés,
f) közreműködés a munkahelyi veszélyforrások feltárásában, foglalkozás-egészségügyi, fiziológiai, ergonómiai,
higiénés feladatok megoldásában, az elsősegélynyújtás és a sürgős orvosi ellátás megszervezésében, az
elsősegélynyújtók szakmai felkészítésében, kiképzésében és továbbképzésében, a munkáltató
katasztrófamegelőző, katasztrófaelhárító, katasztrófafelszámoló és az előidézett károsodások rehabilitációs
tervének kidolgozásában, g) munkahelyi és munkaköri kockázatok vizsgálata és értékelése,
h) az üzembe helyezéssel összefüggő munkaegészségügyi feladatok ellátása, valamint
i) közreműködés az egyéni védelem meghatározásában. (2) Az alkalmassági vizsgálatok során az adott szerv alapellátó orvosa foglalkozás-egészségügyi tevékenységet végez.
Ennek során a külön jogszabályban előírtak szerinti egészségügyi vizsgálatokat végez és a személyi állomány
megváltozott egészségi állapotú tagjainak rehabilitációját kezdeményezi. (3) Az alkalmassági vizsgálatok során a mellkas-szűrővizsgálat elvégzése kötelező:
a) az állományba való felvételt megelőző egészségügyi alkalmassági vizsgálat során minden esetben,
b) az időszakos egészségügyi alkalmassági vizsgálat során, ha a vizsgált személy a 40 éves kort betöltötte,
c) az a)–b) pontban meghatározott személyek közé nem tartozók közül azoknak, akiknél a fizikai, kémiai és biológiai
munkaköri kockázatértékelés eredménye alapján az alkalmassági vizsgálatot végző orvos indokoltnak tartja.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott esetekben a mellkas-szűrővizsgálat eredményét kell bemutatni az alkalmassági
vizsgálatot végző orvosnak. [Az Mvt. 60. § (1) bekezdés e) pontjához]
19. § (1) A munkáltató a munkavédelmi főfelügyelő – ha az érintett szervnél nincs munkavédelmi főfelügyelő, akkor
a munkavédelmi felügyelő – javaslata alapján határozza meg azokat a munkaköröket, amelyeket betöltő
személyeknek munkavédelmi vizsgát kell tenniük. (2) A munkavédelmi vizsgára kötelezettek körét, a vizsgáztatás szabályait a munkavédelmi szabályzatban kell rögzíteni, és
az érintettek munkaköri leírásában is meg kell határozni a vizsgakötelezettséget.
(3) A munkavédelmi vizsgát a beosztásba helyezést követő 60 napon belül kell teljesíteni, azt követően 5 évenként meg
kell újítani. (4) A munkavédelmi vizsga alól mentesül az a személy, aki legalább középfokú munkavédelmi szakképesítéssel
rendelkezik és az érintett szervnél munkavédelmi tevékenységet lát el.
(5) A munkavédelmi vizsga végrehajtásáról jegyzőkönyvet kell készíteni és a sikeres vizsgázók részére az 5. melléklet
szerinti igazolást kell kiállítani. A vizsgajegyzőkönyvet és a kiállított igazolásokról összeállított nyilvántartást 5 évig
meg kell őrizni. (6) A munkáltató a munkavédelmi vizsgáztatásra elnökből és két tagból álló vizsgabizottságot hoz létre, amelynek
legalább az egyik tagja munkavédelmi szakirányú képesítéssel, másik két tagja érvényes munkavédelmi vizsgával
rendelkezik. [Az Mvt. 63. § (1) bekezdéséhez] 20. § Rendkívüli munkavégzési körülmények között a beosztott munkavállaló a feladat végrehajtása érdekében életének,
egészségének és testi épségének veszélyeztetése esetén is köteles a szolgálati elöljáró utasításait végrehajtani és
a feladatot ellátni, ha azzal bűncselekményt nem valósít meg.
[Az Mvt. 64–69. §-ához] 21. § (1) A baleset, foglalkozási megbetegedés és szolgálati kötelmekkel összefüggő betegség kivizsgálásának, minősítésének
általános szabályait a MüM rendelet előírásai szerint, az e rendeletben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A személyi állomány tagját ért baleset, betegség kivizsgálásáról az állományilletékes parancsnok gondoskodik.
(3) A munkavállaló a szervezett munkavégzés során vagy azzal összefüggésben elszenvedett balesetét haladéktalanul
bejelenti a szervezett munkavégzést közvetlenül irányító szolgálati elöljárónak. A szolgálati elöljáró a baleset
bejelentésről haladéktalanul tájékoztatja az állományilletékes parancsnokot. (4) Ha a munkavállaló a bejelentési kötelezettségének balesete, vagy a személyét érintő más elháríthatatlan akadály miatt
nem tud eleget tenni, a bejelentési kötelezettség a sérült balesetet észlelő munkatársát terheli.
(5) Az állományilletékes parancsnok – kivéve a (4) bekezdésben foglalt akadályoztatást – a bejelentési kötelezettség
teljesítését elmulasztó munkavállalóval szemben fegyelmi eljárást kezdeményez. A fegyelmi eljárást legkorábban
a bejelentési kötelezettség teljesítésének elmulasztásáról történő tudomásszerzést követő első munkanapon lehet
kezdeményezni. A baleset bejelentésének elmulasztása esetén a munkavállaló köteles bizonyítani, hogy a sérülés vagy más
egészségkárosodás a szolgálat ellátásával összefüggő tevékenység következménye. (6) A szolgálati kötelmekkel összefüggő súlyos baleset gyanúja esetén az állományilletékes parancsnok a munkavédelmi
hatóság megérkezéséig gondoskodik a baleseti helyszínnek a baleset bekövetkezésekor fennálló állapotban történő
megőrzéséről. Ha a helyszín állapotának megőrzése további súlyos, életet, testi épséget veszélyeztető helyzetet
idézhet elő vagy jelentős anyagi kárral járhat, a veszélyeztető helyzet vagy az anyagi kár bekövetkezését valószínűsítő
állapot megszüntetésével egyidejűleg a baleseti helyszínről fényképet, videofelvételt vagy egyéb, a baleset
kivizsgálását elősegítő dokumentumot kell készíteni. 22. § (1) A személyi állomány tagját ért baleset, betegség kivizsgálásáért, a munkavédelmi felügyeletet ellátó szerv felé történő
bejelentéséért az állományilletékes parancsnok a felelős. Az állományilletékes parancsnok a szerv munkavédelmi
szabályzatában határozza meg a baleset, betegség kivizsgálásának szabályait, a baleset, betegség kivizsgálásában
részt vevő személyek körét. (2) Minden munkaképtelenséggel járó szolgálati- és munkabalesetet, betegséget ki kell vizsgálni és arról feljegyzést,
jelentést vagy kivizsgálási jegyzőkönyvet kell készíteni, amely része a baleseti dokumentációnak.
(3) A kivizsgálás során a sérültet, valamint a tanúkat a baleset, betegség körülményeivel kapcsolatban meg kell hallgatni
és arról jegyzőkönyvet kell felvenni, a további szükséges egészségügyi dokumentumokat – az adatvédelemre
vonatkozó szabályok figyelembe vétele mellett – az alapellátó orvostól kell beszerezni. A baleset kivizsgálásának
eredményeképpen keletkező dokumentációnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy a baleset lefolyása a későbbiek
során bármikor rekonstruálható, a baleset oka feltárható, a baleset előidézőjének a felelőssége megállapítható legyen,
továbbá arra, hogy a hasonló balesetek elkerülése érdekében iránymutatást adjon.
(4) Az állományilletékes parancsnok a részére bejelentett vagy a tudomására jutott szolgálat- vagy keresőképtelenséggel
járó balesetről – amennyiben előreláthatóan szolgálati kötelmekkel, munkavégzéssel összefüggő balesetre lehet
következtetni – a bejelentés vagy a tudomásra jutás időpontjától számított 72 órán belül intézkedik a 6. mellékletben
meghatározott baleseti jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv) felvételére. A jegyzőkönyvet minden sérültről külön-külön, a kivizsgálás során megállapított adatok és tények alapján, a baleset
bejelentésének időpontjától számított 30 napon belül kell elkészíteni a 7. mellékletben foglalt kitöltési útmutató
szerint. A jegyzőkönyvet 3 példányban kell kitölteni és egy-egy példányát a sérült – halál esetén a hozzátartozó –,
valamint a társadalombiztosítási kifizetőhely, annak hiányában a területileg illetékes egészségbiztosítási pénztári
szakigazgatási szerv részére kell eljuttatni. A jegyzőkönyv egy példánya az állományilletékes parancsnoknál marad.
(5) Ha a személyi állomány tagját a baleset során nem az alapellátó orvos részesítte ellátásban, a szolgálati elöljáró
intézkedik arra, hogy a sérült a keresőképtelenségéről, szolgálatképtelenségéről szóló igazolást, valamint a sérülése
ellátásával kapcsolatos egészségügyi dokumentációt – a baleset munkavégzéssel, szolgálati kötelmekkel való
összefüggésének megállapítása céljából – az illetékes alapellátó orvos részére küldje meg.
(6) A baleset, betegség szolgálati kötelmekkel való összefüggését az alapellátó orvos véleményezi. Az alapellátó orvos
a véleményében rögzíti a sérülés, betegség jellegét, a gyógyulás várható tartamát és állást foglal arról, hogy a sérült,
beteg sérülése vagy betegsége a balesettel, valamint a szolgálat ellátásával ok-okozati összefüggésben keletkezett-e.
Az orvosi véleményt a baleset, betegség minősítéséhez szükséges intézkedések megtétele érdekében
a jegyzőkönyvben kell rögzíteni. 23. § (1) A bekövetkezett balesetet, betegséget a kivizsgálás során feltárt adatok alapján és az orvosi vélemény
figyelembevételével az állományilletékes parancsnok a baleseti jegyzőkönyv kézhezvételétől számított 15 napon
belül határozatban minősíti hivatásos állományú személy esetén szolgálati kötelmekkel összefüggőnek vagy nem
összefüggőnek, egyéb munkavállaló esetén a balesetet munkabalesetnek vagy nem munkabalesetnek, míg
a betegséget foglalkozási vagy nem foglalkozási megbetegedésnek. Az állományilletékes parancsnok a határozatát
5 napon belül közli a sérülttel és megküldi az alapellátást végző orvosnak.
(2) A határozat rendelkező része a sérült személyére és szolgálati helyére, a baleset helyére és idejére vonatkozó
adatokon, továbbá az állományilletékes parancsnok baleset minősítésére vonatkozó döntésén kívül a jogorvoslati
felhívást is tartalmazza. Az indokolásban meg kell határozni azokat a körülményeket és jogszabályokat, amelyek
a baleset bekövetkezése és a hivatásos szolgálat ellátása közötti összefüggést alátámasztják vagy kizárják,
a bekövetkezett sérülést és – ha a szolgálattal összefüggő jelleg megállapítható – a sérült közrehatását.
(3) A baleset, foglalkozási megbetegedés vagy fokozott expozíciós esetek szolgálati kötelmekkel összefüggő jellegűvé
minősítésére irányuló eljárásban vizsgálni kell a baleset bekövetkeztében közreható körülményeket, meg kell
állapítani, hogy azért kit és milyen mértékben terhel felelősség. Amennyiben ilyen összefüggés kimutatható,
intézkedni kell a fegyelmi vagy büntetőeljárás megindítására, továbbá a hasonló balesetek elkerülését célzó
intézkedések megtételére. A vizsgálatba be kell vonni az érintett szerv munkavédelmi feladatait ellátó szakembert is.
(4) A határozat elkészítésénél figyelemmel kell lenni a vonatkozó jogszabályokban meghatározott alaki és tartalmi
követelményekre. A rendvédelmi szerv munkavédelmi főfelügyelője munkavédelmi szempontból ellenőrizheti
a minősítő határozat megfelelőségét, valamint a teljes baleseti dokumentációt. A munkabaleset vagy a szolgálati
kötelmekkel összefüggő baleset, betegség esetén, ha maradandó károsodás vélelmezhető, az alapellátást végző orvos
köteles a balesetet szenvedett személyt a területileg illetékes Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal elé rendelni az
egészségkárosodás mértékének megállapítása érdekében. (5) Amennyiben a balesettel kapcsolatban a sérültnek kára keletkezett, úgy az állományilletékes parancsnok
a károkozásról való tudomásszerzését követő 15 napon belül, de legkésőbb a baleset minősítését közlő határozat
átadásával egyidejűleg köteles felhívni a károsultat kárigénye előterjesztésére. A felhívás tájékoztatást tartalmaz arról,
hogy milyen jogcímen igényelhető kártérítés, és a kártérítési igényt kihez lehet benyújtani.
24. § (1) A szolgálati és munkabalesetekről – a felmentési nappal nem járókról is – nyilvántartást kell vezetni az adott szervnél.
A balesetet szenvedettel kapcsolatban a nyilvántartás a MüM rendelet 5. §-ában meghatározott adatokat tartalmazza.
A nyilvántartást „Baleseti naplóban” kell vezetni. A felmentési nappal nem járó balesetek esetében a nyilvántartást ki
kell egészíteni az állományilletékes parancsnok nyilatkozatával arról, hogy a balesetet szolgálati kötelmekkel
összefüggőnek vagy munkabalesetnek elismeri-e vagy sem, továbbá a sérült részéről azzal, hogy az állományilletékes
parancsnok nyilatkozatával egyetért-e vagy sem. (2) A nem szolgálati és nem munkabaleset kategóriába tartozó balesetekkel kapcsolatban meghallgatási jegyzőkönyvben
kell nyilatkoztatni a sérültet a baleset körülményeiről. (3) Vezénylés, kirendelés vagy munkavégzésre átengedés esetén a sérült munkáját, szolgálatát irányító szerv az érintett
szerv egyidejű értesítése mellett köteles a balesetet bejelenteni, kivizsgálni és a minősítésre az arra jogosult
állományilletékes parancsnok felé javaslatot tenni. (4) A munkavédelemről szóló törvény és az érintett szerv belső normái által meghatározott rendkívüli munkavédelmi
eseményeket, valamint a súlyos munkabaleset kategóriába tartozó baleseteket haladéktalanul be kell jelenteni
a munkavédelmi felügyeletet ellátó szervnek, lehetővé téve ezzel, hogy a baleset kivizsgálásában részt tudjon venni
a munkavédelmi főfelügyelő, valamint az érintett szerv munkavédelmi felügyelője.
(5) A munkavédelmi főfelügyelő a halálos kimenetelű balesetekről és a súlyos munkabalesetekről soron kívül tájékoztatja
a Terrorelhárítási Központ Ügyeleti Igazgatóság BM Ügyeleti Osztályát, majd a kivizsgálást és a baleset minősítését
követően haladéktalanul tájékoztatja a BM munkavédelmi főfelügyelőjét. (6) Az (5) bekezdésben meghatározott tájékoztatás tartalmazza a balesetet szenvedett személyi adatait, az esemény
helyét, időpontját és rövid ismertetését, valamint a baleset kivizsgálásával kapcsolatos főbb megállapításokat.
25. § (1) Az éves baleseti statisztikával kapcsolatos adatszolgáltatási kötelezettséget az állományilletékes parancsnok
határozza meg. A baleseteknek az éves jelentés részét képező statisztikai összesítését a munkavédelmi főfelügyelő
készíti el, és a tárgyévet követő március 1-ig a szolgálati út betartásával terjeszti fel a BM munkavédelmi feladatokért
felelős szervezeti egység vezetője részére. (2) Az éves baleseti statisztikában állománycsoportonként kell értékelni a balesetek és a felmentési napok számát,
összesített formában a balesetek okait, a keletkezett sérüléseket és a baleset bekövetkezésekor a sérült tevékenységét,
valamint a baleset bekövetkezésében szerepet játszó eszközöket, anyagokat.
26. § (1) Az alapellátó orvos az általa észlelt vagy tudomására jutott, a 8. mellékletben meghatározott foglalkozási
megbetegedést, szolgálati kötelmekkel összefüggő betegséget, foglalkozási eredetű heveny vagy idült mérgezést,
valamint a külön jogszabályban meghatározott vegyi anyagok, továbbá zaj okozta fokozott expozíciós esetet
a munkavédelmi hatósághoz bejelenti. A munkavédelmi hatóság a bejelentést kivizsgálja és elfogadása esetén
nyilvántartásba veszi és erről a bejelentőt 3 napon belül értesíti.
(2) A bejelentést a) a szolgálati kötelmekkel összefüggő betegség kórisméjét vagy annak gyanúját megállapító alapellátó orvos
a diagnózis felállítását követő 24 órán belül, b) halálos kimenetelű vagy ugyanazon a munkahelyen 5 vagy több munkavállalót érintő azonos, egy időben
kialakult heveny (a továbbiakban: tömeges) foglalkozási megbetegedés esetén az elsőként észlelő orvos szóban
azonnal és írásban legkésőbb 24 órán belül, c) fokozott expozíció esetén az érintett személyt vizsgálatra beküldő alapellátó orvos a lelet kézhezvételétől
számított 24 órán belül, a 9. melléklet szerinti bejelentőlapon teszi meg.
(3) A bejelentést meg kell ismételni, ha a korábban keresőképesként bejelentett személy keresőképtelenné vált. Tanulói,
hallgatói jogviszonyban lévő személy esetén a gyakorlati képzés helyén működő foglalkozás-egészségügyi orvos
végzi a bejelentést, aki ezzel egy időben értesíti az oktatási intézményt.
(4) A munkavédelmi hatóság a bejelentett foglalkozási megbetegedésekkel, fokozott expozíciós esetekkel kapcsolatos
vizsgálati lapokat, jegyzőkönyveket a következők szerint csoportosítva tartja nyilván:
a) bejelentés dátuma, b) diagnózis, c) halálos vagy tömeges foglalkozási megbetegedés,
d) keresőképtelenséggel járó foglalkozási megbetegedés, e) keresőképtelenséggel nem járó foglalkozási megbetegedés,
f) fokozott expozíció, valamint g) kiváltó ok, munkakörülmény, rendelkezésre álló higiénés adat.
(5) A munkavédelmi hatóság a foglalkozási megbetegedés gyanújával kapcsolatos bejelentéseket öt munkanapon belül
továbbítja a Kormány által kijelölt munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szerv részére.
(6) A munkavédelmi hatóság a foglalkozási megbetegedés gyanújával kapcsolatos bejelentésről minden esetben öt
munkanapon belül írásban tájékoztatja a BM munkavédelmi főfelügyelőjét.
27. § (1) Foglalkozási megbetegedés gyanúja esetén az alapellátó orvos a munkavállalót további vizsgálatok végzésére
beutalhatja a munkáltató telephelye szerint illetékes foglalkozás-egészségügyi szakellátó helyre vagy
a munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szervhez. (2) Ha a munkahelyen halálos kimenetelű vagy tömeges foglalkozási megbetegedés fordult elő, az állományilletékes
parancsnok – az észlelő orvos bejelentési kötelezettségétől függetlenül – azonnal értesíti a munkavédelmi
főfelügyelőt, ahol nincs munkavédelmi főfelügyelő, ott a munkavédelmi felügyelőt, aki haladéktalanul jelentést tesz
a BM munkavédelmi főfelügyelője és a munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szerv felé.
(3) A bekövetkezett foglalkozási megbetegedések és fokozott expozíciós esetek kivizsgálása az adott szerv
munkavédelmi hatóságának feladata. A kivizsgálásba az érintett szerv munkavédelmi felügyelőjét, az illetékes
alapellátó orvost és az állományilletékes parancsnokot vagy annak képviselőjét is be kell vonni. A vizsgálat során
a megbetegedés és az expozíció okainak feltárása érdekében más hatóság vagy intézmény is megkereshető.
A foglalkozási megbetegedés, valamint a fokozott expozíció körülményeinek vizsgálatáról jegyzőkönyvet kell
felvenni, amelynek egy-egy másolati példányát a vizsgálatban részt vevőknek át kell adni.
(4) A kivizsgálás vezetője a 10. melléklet szerinti vizsgálati lapot hat példányban állítja ki, egy példányát a munkavédelmi
hatóság részére megőrzi, egy példányát a bejelentőlappal együtt a munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szerv
részére továbbítja. A kivizsgálás vezetője a munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szerv szakvéleményének
kézhezvétele után a vizsgálati lap egy-egy példányát a) az állományilletékes parancsnoknak,
b) a munkavállalónak, halált okozó foglalkozási megbetegedés esetén a hozzátartozónak,
c) a foglalkozás-egészségügyi szolgálat orvosának, valamint d) az Országos Egészségbiztosítási Pénztár, a munkáltató társadalombiztosítási kifizetőhelye, annak hiányában az
illetékes egészségbiztosítási szakigazgatási szerv részére, TAJ-számmal ellátva és a bejelentőlappal, valamint
a munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szerv tájékoztatásával együtt megküldi.
(5) Halálos kimenetelű vagy tömeges foglalkozási megbetegedés kivizsgálásába a munkavédelmi hatóság bevonja
a) növényvédő szer vagy termésnövelő anyag okozta megbetegedés esetén a megyei kormányhivatal növény
és talajvédelmi igazgatóságát, b) a biológiai kóroki tényező okozta megbetegedés esetén a területileg illetékes népegészségügyi szakigazgatási
szervet, továbbá c) élelmiszer eredetű vagy állatról emberre terjedő fertőzés okozta megbetegedés esetén a megyei kormányhivatal
élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságát. (6) A foglalkozási megbetegedés, szolgálati kötelmekkel összefüggő betegség és fokozott expozíció szolgálattal,
munkavégzéssel összefüggő jellegének megállapításához, minősítéséhez minden esetben a munkahigiénés és
foglalkozás-egészségügyi szerv szakvéleménye, valamint az illetékes I. fokú Felülvizsgáló Orvosi Bizottság
(a továbbiakban: FÜV Bizottság) véleménye szükséges. A szakvélemények beszerzéséről az állományilletékes
parancsnok gondoskodik. (7) A munkavédelmi hatóság és az alapellátó orvos által elkészített és összeállított megbetegedési dokumentáció,
továbbá a munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szerv és a FÜV Bizottság véleménye alapján, a foglalkozási
megbetegedés, valamint a fokozott expozíciós esetek szolgálattal, munkavégzéssel összefüggő minősítését az
állományilletékes parancsnok a szakvélemények mérlegelésével végzi el. Az állományilletékes parancsnok
a 11. melléklet szerinti nyomtatványon értesíti a társadalombiztosítási kifizetőhelyet, annak hiányában a területileg
illetékes egészségbiztosítási szakigazgatási szervet. 28. § A személyi állomány tagja a külföldi kiküldetés, szolgálati út vagy külszolgálat során elszenvedett munkabaleset és
a szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset bejelentési kötelezettségét – amennyiben a kiküldő szerv elérésére más
lehetőség nincs – a magyar külképviseleti szervek útján köteles teljesíteni.
[Az Mvt. 81. §-ához] 29. § A munkavédelmi főfelügyelő
a) a munkavédelmi felügyelőkkel és munkaegészségügyi szaktevékenységet ellátó személyekkel együttműködve
figyelemmel kíséri a szerv munkavédelmi hatósági tevékenységét, b) ellátja a munkavédelmi felügyelők és egészségvédelmi megbízottak szakmai irányítását, valamint
c) segíti a munkaegészségügyi szaktevékenységet ellátó személyek munkáját.
30. § (1) A munkavédelmi hatósági hatáskört gyakorló személy a munkavédelemről szóló törvényben meghatározottakon túl
jogosult a) a munkáltatót a feltárt hiányosságok meghatározott határidőn belül történő megszüntetésére kötelezni,
valamint b) a személyi állomány életét, egészségét fenyegető veszély esetén annak megszüntetéséig elrendelni a veszélyes
tevékenység végzésének, különösen a szolgálati hely, fogda, őrzött szállások, műhely, műhelyrész, munkaeszköz,
rendvédelmi célú egyéni védőeszköz használatának felfüggesztését. (2) A munkavédelmi hatósági hatáskört gyakorló személy a hatáskörébe nem tartozó hiányosság, szabálytalanság
észlelése esetén értesíti a hatáskörrel rendelkező szervet és felkérés esetén más hatósággal együttműködik.
(3) Az ellenőrzött szerv állományilletékes parancsnoka biztosítja az ellenőrzés feltételeit.
31. § A munkavédelmi hatósági hatáskört gyakorló személy az ellenőrzési jogosultságát a helyszíni ellenőrzés során nyílt
parancs vagy megbízólevél és a szolgálati vagy munkáltatói igazolványa felmutatásával igazolja.
[Az Mvt. 87. § 3. pontjához] 32. § A munkavédelemről szóló törvényben meghatározott súlyos munkabaleset kivizsgálásába be kell vonni
a munkavédelmi felügyeletet ellátó szerv munkavédelmi felügyelőjét. E balesetek kivizsgálását – az állományilletékes
parancsnok jogainak és kötelezettségeinek meghagyásával – a munkavédelmi kérdések vonatkozásában szakmailag
a munkavédelmi főfelügyelő, ha az érintett szervnél nincs munkavédelmi főfelügyelő, akkor a munkavédelmi
felügyelő irányítja. 3. Záró rendelkezések 33. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(2) A munkavédelmi tevékenység ellátásának e rendeletben meghatározott személyi feltételeit a munkáltatók 2015.
december 31-ig alakítják ki. Az e rendeletben meghatározott személyi feltételek megteremtéséig a munkavédelmi
tevékenység személyi feltételei tekintetében a 2011. december 31-én hatályos szabályok alkalmazhatók.
(3) E rendelet hatálybalépését követő 90 napon belül aktualizálni kell a rendvédelmi szervek meglévő munkavédelmi
szabályzatait. E rendelet hatálybalépését követően létrejövő új munkáltatók a működésük megkezdését követő
90 napon belül kötelesek elkészíteni a munkavédelmi szabályzatot.
34. § Ez a rendelet a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések
bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
35. § Az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés szabályairól a polgári nemzetbiztonsági
szolgálatoknál című 8/2003. (VIII. 14.) MeHVM rendelet 1. számú melléklete helyébe a 12. melléklet lép.
36. § Hatályát veszti a) az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés szabályairól a belügyminiszter által irányított
rendvédelmi szerveknél című 15/2000. (V. 26.) BM rendelet,
b) az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés szabályairól a polgári nemzetbiztonsági
szolgálatoknál című 8/2003. (VIII. 14.) MeHVM rendelet 1. § (1) bekezdés a) pontjában az „ , a Nemzetbiztonsági
Hivatalra és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatra” szövegrész, továbbá c) az egyes rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjai egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságáról,
közalkalmazottai és köztisztviselői munkaköri egészségi alkalmasságáról, a szolgálat-, illetve keresőképtelenség
megállapításáról, valamint az egészségügyi alapellátásról szóló 57/2009. (X. 30.) IRM–ÖM–PTNM együttes
rendelet 36–38. §-a. Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
261/2017. (VII. 13.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés
iránti kérelmére tekintettel dr. Majorosné dr. Antalóczi Margitot 2017. december 31-ei hatállyal bírói tisztségéből
felmentem.
Budapest, 2017. június 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2008. (IV. 18.) GKM utasítása egyes miniszteri utasítások hatályon kívül helyezéséről.
1. § Hatályát veszti
a) a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium beszerzései
nek szabályozásáról szóló 25/2007. (VIII. 8.) GKM utasítás,
Az érdekeltek közvetlenül megkapták, és a GKM honlapján olvasható
b) a MÁV Kórház és Központi Rendelőintézet, Budapest Felszámoló Szervezet költségvetési intézmény 2007.
évi létszámkeretéről szóló 31/2007. (XII. 7.) GKM utasítás.
2. § Ez az utasítás 2008. április 21-én lép hatályba és a hatálybalépését követő második napon hatályát veszti.
Dr. Kákosy Csaba s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
153/2009. (X. 30.) KE határozata pénzügyőr dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában foglalt jogkörömben, a pénzügyminiszter elő ter jesz tésére Szabó
Károly pénzügyőr ezredest 2009. október 23-ai hatállyal, pénzügyőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2009. október 14. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
82/2014. (VII. 2.) ME határozata helyettes államtitkárok felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221.  § (2)  bekezdés c)  pontja alapján, a  nemzeti
fejlesztési miniszter javaslatára
Schváb Zoltánt és
dr. Székács Pétert – 2014. június 30-ai hatállyal –
a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkári tisztségéből felmentem.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2019. (IV. 23.) MNB rendelete a Magyar Nemzeti Bank elnökének rendelet kiadásában való helyettesíthetőségéről.
Az Alaptörvény 41. cikk (5) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A  Magyar Nemzeti Bank elnökét rendelet kiadásában Nagy Márton, alelnök, az  ő távollétében dr. Patai Mihály,
alelnök helyettesíti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  Magyar Nemzeti Bank elnökének rendelet kiadásában való helyettesíthetőségéről szóló
40/2015. (X. 12.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1851/2016. (XII. 23.) Korm. határozata az Országvédelmi Alapból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 19.  §
(5)  bekezdésében és az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva
a) 42,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 12. Közkultúra, kulturális vidékfejlesztés
és nemzetiségi kultúra alcím, 7. Közkultúra, kulturális vidékfejlesztés és nemzetiségi kultúra támogatása
jogcímcsoport, 2. Közművelődési szakmai feladatok jogcím javára, valamint
b) 7000,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális szakmai feladatok támogatása
alcím, 10. Makovecz Imre Alap jogcímcsoport javára a XI. Miniszterelnökség fejezet, 33. Országvédelmi Alap
cím terhére, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális szakmai feladatok támogatása alcím,
10. Makovecz Imre Pályázati Alap jogcímcsoport elnevezését 2017. január 1. nappal a  XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális szakmai feladatok támogatása alcím,
10. Makovecz Imre Alap címre változtatja.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1521/2018. (X. 17.) Korm. határozata a Pannónia Szíve Program keretében Martonvásár város területén, a Brunszvik-terv részeként megvalósuló egyes fejlesztések támogatásáról.
A Kormány
 1. támogatja a  Pannónia Szíve térségben, Martonvásár város területén, a  Brunszvik-terv részeként megvalósuló
fejlesztéseket;
 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 70. Martonvásár Város
Önkormányzat Brunszvik-terv keretében megvalósuló fejlesztéseinek támogatása címmel történő kiegészítését;
3. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 70. Martonvásár Város Önkormányzat Brunszvik-terv keretében megvalósuló fejlesztéseinek
támogatása cím javára 400 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 2. A helyi önkormányzatok működési célú kiegészítő támogatásai cím terhére, az 1. melléklet
szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 4. egyetért azzal, hogy a  3.  pont alapján átcsoportosított előirányzat terhére Martonvásár Város Önkormányzata
részére a belügyminiszter – külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, támogatási előlegként az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  § hatálya alá tartozó – támogatást
nyújtson, a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat
alapján;
5. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  4.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatói okirat kiadását
követően folyósítsa Martonvásár Város Önkormányzata számára;
6. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon Martonvásáron a  Beethoven emlékévhez kapcsolódó
fejlesztésekre, valamint az  „Agroverzum” látogatóközpont befejezésére 200 000 000 forint költségvetési forrás
biztosításáról a Kvtv. 1. melléklet XXXIII. Magyar Tudományos Akadémia fejezetben, azzal a feltétellel, hogy a Magyar
Tudományos Akadémia és Martonvásár Város Önkormányzata között megállapodás jön létre a  Brunszvik sétány
területének használatát érintően.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a Magyar Tudományos Akadémia és Martonvásár Város Önkormányzata közötti megállapodás
létrejöttét követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök