text:
2009. CV. törvény a Magyar Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Románia és a Török Köztársaság között a Nabucco Projekt tárgyában létrejött Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Bolgár Köztársaság,
Románia és a Török Köztársaság között a Nabucco Projekt tárgyában létrejött Megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére. 2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2009. október 19-i ülésnapján fogadta el.
MEGÁLLAPODÁS
amely létrejött az Osztrák Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, a Magyar Köztársaság,
Románia, valamint a Török Köztársaság között a Nabucco Projekt tárgyában
Preambulum Az Osztrák Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, a Magyar Köztársaság, Románia, valamint a Török Köztársaság
(a továbbiakban külön-külön a „Szerződő Állam” és együttesen a „Szerződő Államok”):
mély aggodalommal viseltetve országaik energiabiztonságával kapcsolatos helyzete miatt és egy olyan projekt
megvalósításának szándékával, amely a beszerzési források diverzifikációját eredményezné, ily módon teremtve meg
az ellátás nagyobb fokú biztonságát az energiaellátás területén az Európai Unió, a Török Köztársaság és azok minden
állampolgára javára; megerősítvén a Nabucco Csúcson, 2009. január 27-én, Budapesten elfogadott nyilatkozatot;
felismerve a Nabucco Projekt elősegítését, kidolgozását, megépítését és üzemeltetését lehetővé tevő együttműködés
szükségességét a földgáznak a területükön belül és azokon keresztül történő biztonságos és folyamatos szállítása
érdekében; szándékozván elősegíteni és védeni a Nabucco Projekt beruházásait, valamint területükön belül és azokon keresztül
biztosítani a Nabucco csővezetékrendszer hatékony és háborítatlan fejlesztését, tulajdonviszonyait és működtetését;
figyelembe véve azt a tényt, hogy a tagok nemzetközi vállalatot alapítottak a Nabucco Projekt elősegítését,
kidolgozását, finanszírozását, megépítését és üzemeltetését együttműködés révén elősegítendő, és hogy ez
a nemzetközi vállalat viszont nemzeti vállalatokat fog alapítani a Projektnek az egyes országok területén történő
lebonyolítása érdekében; elismervén minden Szerződő Állam hazai piacának igényét a versenyképes árakon és feltételek mellett biztosított
folyamatos és zavartalan földgázellátásra; megjegyezvén, hogy a Török Köztársaság szándéka földgázpiacának fejlesztésére azt igényli, hogy a fölgázt
versenyképes árakon tudja szolgáltatni; törekedvén a földgázellátás új útvonalainak megnyitására a Török Köztársaságba és az Európai Unió tagállamaiba és
azokból a Szerződő Államok területén keresztül, és tudatában annak, hogy a visszaáramlásos üzemmód a Nabucco
Projektben segítséget nyújt szükséghelyzetben a Szerződő Államok biztonságának megőrzéséhez, továbbá
csereügyletek és egyéb kereskedelmi eszközök révén biztosítja a gázhálózatok optimalizálását;
tekintettel a Szerződő Államok azon szándékára, hogy földgázszállítási folyosót hozzanak létre egymás között, amely
harmadik felek irányába szükség esetén kiterjeszthető; valamint figyelembe véve a megfelelő, egységes és
megkülönböztetéstől mentes általános jogi keretek megalkotásának és megerősítésének szükségességét, amely
mérhető az olyan projektek nemzetközi jellegéhez, mint amilyen a Nabucco Projekt, és a szükséges
magánkezdeményezésekre és vállalkozásokra, hogy támogassanak olyan gázipari befektetési lehetőségeket és olyan
kedvező körülményeket teremtsenek, amelyek indokolják a Nabucco Projekt megvalósulásához szükséges lekötött
tőkét és forrásokat területükön és azon kívül; és
elismervén és méltányolván a Német Szövetségi Köztársaságnak a Projekt iránti támogatását.
A következőkben állapodtak meg: 1. CIKK A NABUCCO PROJEKT
1.1 A Szerződő Államok teljes körű politikai támogatásukról biztosítják és vállalják, hogy elősegítik, támogatják és
megkönnyítik mindazon intézkedéseket, amelyek a Nabucco Projekt megvalósításához, területükön belül és azon
keresztül földgáz szállításához szükségesek. A Szerződő Államok törekszenek rá, hogy biztosítsák a területükön
illetékes összes hatóság teljes körű együttműködését és megtesznek minden olyan intézkedést, amely a fent említett
vállalás teljesítéséhez szükséges. 1.2 A Szerződő Államok elismerik, hogy minden Szerződő Állam számára nagy fontossággal bír annak biztosítása, hogy az
ellátásbiztonság megteremtése érdekében a vállalatok megfelelő eszközökkel rendelkezzenek kielégítő mennyiségű
földgáznak kereskedelmi feltételek mellett történő beszerzésére, és felismerik, hogy erre az állampolgáraik jólétének
és biztonságának érdekében szükség van, továbbá a Szerződő Államok eltökélt szándéka, a szolidaritás szellemében
cselekedve a kollektív energiabiztonság elérése, és megjegyzik, hogy ez a szolidaritás választ ad az energiaellátás
biztonságával kapcsolatos kihívásokra és ezért eloszlatja az e téren, különösen a Török Köztársaság részéről felmerülő
aggályokat. Amennyiben valamely Szerződő Államot érintő földgázellátási zavar áll elő, amely valamely másik Szerződő Államra
vagy harmadik országra is hatással van, a Szerződő Államok a Megállapodás rendelkezéseinek megfelelő, gyors és
eredményes megoldást keresnek. 1.3 A Nabucco Projekt (a továbbiakban „a Nabucco Projekt” vagy „a Projekt”) a „Nabucco vezetékrendszert” jelenti, vagyis
a kifejezetten erre a célra megépített földgázvezeték-rendszert a hozzá tartozó létesítményekkel, amely a kiindulási
betáplálási pontokat az Osztrák Köztársaságban található Baumgartennel összeköti, ideértve a Nabucco Projekt
tekintetében a kidolgozást, értékelést, tervezést, megszerzést, megépítést, telepítést, finanszírozást, biztosítást,
tulajdonjogot, üzemeltetést, kereskedelmi célú hasznosítást, javítást, cserét, felújítást, karbantartást, bővítést,
hosszabbítást, védelmet, leszerelést, valamint az összes ezzel kapcsolatos vagy ezt érintő tevékenységet. A Nabucco
Projekt a Szerződő Államok területén található, végső legnagyobb szállítási kapacitása pedig éves viszonylatban
a gázvezeték teljes hosszában 31 milliárd köbméter. A Nabucco Projekt építésére, tulajdonviszonyaira, üzemeltetésére a Megállapodás, a projekttámogatási szerződések,
valamint a Nabucco Nemzetközi Vállalat és a Nabucco Nemzeti Vállalatok között, illetve ezen társaságok egymás
között vagy harmadik féllel megkötött magánjogi szerződései vonatkoznak.
2. CIKK A Megállapodásban használt kifejezések – ideértve a Preambulumban, az 1. cikkben és a Megállapodás Mellékletében
található kifejezéseket is –, ha a Megállapodás másképp nem rendelkezik, az alábbi jelentéssel bírnak:
1. „Megállapodás”: a jelen megállapodást jelenti annak esetleges kiegészítéseivel vagy egyéb módosításaival, amelyekre
a 14.2 cikknek megfelelően kerül sor. 2. „Kereskedelmi megállapodás”: bármely magánjogi szerződés vagy azzal azonos hatályú okirat.
3. „Szerződéses torlódás”: azt a helyzetet jelöli, amikor a lekötött kapacitás iránti igény meghaladja a műszaki kapacitást
(vagyis az összes műszaki kapacitás nem megszakítható kapacitás formájában van lekötve).
4. „Energia Charta Egyezmény”: a Lisszabonban, 1994. december 17-én aláírásra megnyitott Európai Energia Charta
Egyezményt jelenti. 5. „Létesítmények”: jelenti a Nabucco Vállalatok tulajdonában álló és a Nabucco Projekt céljaira felhasznált eszközöket,
a teljesség igénye nélkül ideértve a földgázszállításra alkalmas csővezetékeket és azok elágazásait, amelyek a Szerződő
Államok területén belül és/vagy azon keresztül haladnak, valamint valamennyi felszín alatti és felszíni vagy
tengerfenéki létesítményt, kisegítő berendezést, a hozzájuk tartozó földterületekkel, szivattyútelepekkel,
mérőállomásokkal, vizsgáló és mérő létesítményekkel, kommunikációs, távmérési és hasonló eszközökkel, az összes
indító és fogadó görénykamrával, az összes csővezetékkel, valamint az ezekhez kapcsolódó egyéb berendezésekkel,
ideértve a villamos tápvezetékeket is, amelyeket a kompresszorállomások ellátásához vagy a rendszer egyéb
igényeinek kielégítéséhez szükséges bármilyen formájú folyékony vagy gáz halmazállapotú energiahordozó és/vagy
villamos energia továbbítására használnak, katódos védelemhez használt eszközöket és berendezéseket, az összes
megfigyelőállomást, áthaladásjelzőket és mesterséges anódokat, minden portot, terminált és az összes csatlakozó
tárgyi eszközt és tartozékaikat, ideértve az utakat és a megközelítést, üzemi szervizlehetőségeket biztosító egyéb
eszközöket, amelyekre a fentiek valamelyikének vagy egészének rendeltetésszerű használata érdekében szükség
lehet. 6. „Veszély”: bármely aránytalan, ártalmas közegészségügyi, munkavédelmi, vagyonvédelmi vagy környezetvédelmi
veszély vagy hatás. 7. „Akadály”: bármely olyan előálló esemény vagy kialakult helyzet, amely valamely Szerződő Állam területén
a projekttevékenységek végzésének megszakításával, korlátozásával vagy egyéb módon történő akadályozásával
fenyeget. 8. „Kiindulási betáplálási pontok”: a Nabucco Projekt bármely három, a Török Köztársaság keleti vagy déli szárazföldi
határain található kiindulási pontjait jelenti, ahogyan azokat a Nabucco Nemzetközi Vállalat kijelölte, továbbá bármely
más pontot a Török Köztársaság keleti vagy déli határán, amelyben a Nabucco Bizottság a Nabucco Nemzetközi
Vállalattal tanácskozva megállapodik. 9. „Földterületi jogok”: bármely területen található földtulajdon esetében mindazon, a vonatkozó jogszabályokkal
összhangban álló jogok és engedélyek összessége, amelyekre a projekttevékenységek zavartalan és akadálytalan
folytatásához az adott földtulajdon megközelítése és birtoklása érdekében szükség van, és amelyek körébe a teljesség
igénye nélkül beletartozhat az adott ingatlan használata, birtoklása, tulajdonlása, ellenőrzése, átruházása és
haszonélvezete. 10. „Nabucco Bizottság”: a Megállapodás 12.1 cikkében meghatározott jelentéssel bír.
11. „Nabucco Vállalatok”: ide tartozik mind a Nabucco Nemzetközi Vállalat, valamint a Nabucco Nemzeti Vállalatok, és ezek
leányvállalatai vagy a Megállapodás alapján fennálló jogaik engedményesei.
12. „Nabucco Nemzetközi Vállalat”: a Nabucco Gas Pipeline International GmbH-t jelöli, amelyet a tagok 2004. június 24-én
alapítottak, és amelynek székhelye a tagok ellenkező megállapodásáig Bécsben, Ausztriában található.
13. „Nabucco Nemzeti Vállalat”: a Nabucco Nemzetközi Vállalatnak a Szerződő Államokban alapítandó, tulajdonában és
ellenőrzése alatt álló öt leányvállalata bármelyikét jelenti. 14. „Földgáz”: bármely szénhidrogén vagy szénhidrogén keverék és egyéb gázok, amelyek elsődlegesen metánból állnak,
és amely vagy amelyek 15 °C hőmérsékleten és légköri nyomáson (1,01325 bar abszolút nyomás) nagy részben gáz
halmazállapotú(ak). 15. „Nominálás”: a szállíttatók előzetes bejelentése a Nabucco Nemzetközi Vállalat felé a Nabucco Projektben igénybe
venni kívánt tényleges kapacitást illetően. 16. „Egyablakos szállíttatói hozzáférés”: alatt azt a helyzetet kell érteni, amelyben a szállíttatók a megfelelő betáplálási és
kiadási pontok közötti földgázszállítás érdekében egyetlen szerződéses viszonyt létesítenek a Nabucco Nemzetközi
Vállalattal. 17. „Felosztási időszak (Open Season)”: a Megállapodás 3. cikkének megfelelően a Nabucco Nemzetközi Vállalat által
elfogadott eljárás, amely a Nabucco Projektben lévő kapacitást szétosztja a szállíttatók között.
18. „Személy”: alatt értendő bármely természetes vagy jogi személy, akár közjogi, akár magánjogi minőségében.
19. „Elsődleges piac”: a Nabucco Nemzetközi Vállalat által közvetlenül értékesített kapacitás piaca.
20. „Projekttevékenységek”: a projekt résztvevői által a projekttel kapcsolatosan végzett tevékenységek.
21. „Projekttámogatási szerződés”: a magánjog, valamint amennyiben és amilyen mértékben azt valamely Szerződő Állam
sajátos körülményei megkövetelik, a közjog hatálya alá eső olyan szerződés, amelyet a Megállapodás támogatására
köt valamely Szerződő Állam, a Nabucco Nemzetközi Vállalat, valamint az adott Nabucco Nemzeti Vállalat bizonyos
kérdések rendezésére, a teljesség igénye nélkül ideértve a szabályozási környezetet, beruházásvédelmet és egyéb
kérdéseket, amennyiben azokat a projekttámogatási szerződés tartalmazza. 22. „Lekötött kapacitás”: egy időegységre eső normál köbméterben kifejezett az a legnagyobb mértékű áramlás, amelyre
a szállíttató a szállítási szerződésének rendelkezései értelmében jogosult.
23. „Másodlagos piac”: az elsődleges piacon kívül értékesített kapacitás piaca.
24. „Tagok”: azok a személyek, amelyek vagy akik üzletrésszel rendelkeznek a Nabucco Nemzetközi Vállalatban.
25. „Szállíttatók”: azok a személyek, amelyek a Nabucco Vezeték Rendszer egészén vagy bármely szakaszán keresztül
történő földgázszállításra szerződnek a Nabucco Nemzetközi Vállalattal. 26. „Szerződő Állam hatósága”: a szállítás tekintetében hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság.
27. „Helyettesítési javaslat”: a Nabucco Nemzetközi Vállalat által a Nabucco Projekt szerves részeként tett ajánlat meglévő
vagy tervezett új infrastruktúra le nem kötött vagy szabad kapacitásának felhasználására a földgáznak a kiindulási
betáplálási ponttól Baumgartenig, mint a Nabucco földgázvezeték szerves részét képező, de külön tulajdonban álló
komponenséig történő eljuttatására a Megállapodás 1.2 cikkében foglaltak szerint.
28. „Adók”: jelenti minden létező és a jövőbeni beszedéseket, kifizetéseket, díjakat, kivetéseket, adókat és terheket,
amelyek a Szerződő Államoknak, a Szerződő Államok bármely, akár központi, akár helyi szervének vagy alegységének,
vagy bármely más szervnek, amelyeknek tényleges jogi felhatalmazása van bármely ilyen teher beszedésére
a Szerződő Államok területén, fizetendők, vagy amelyeket ezek vetnek ki és az „adó” ezek közül bármelyiket jelenti.
29. „Műszaki kapacitás”: azt a legnagyobb lekötött kapacitást jelenti, amelyet a Nabucco Nemzetközi Vállalat a rendszer
épségének és üzemeltetési követelményeinek figyelembevételével a szállíttatók rendelkezésére tud bocsátani.
30. „Terület”: a Szerződő Állam tekintetében a Szerződő Állam felségterületét jelenti, ideértve annak felségvizeit, valamint
a terület feletti légteret, valamint azokat a tengeri területeket, amelyek felett az államnak joghatósága van, vagy
szuverén jogokat gyakorol a nemzetközi közjog értelmében (a „Területek” kifejezés pedig az ilyen területeket jelenti az
összes Szerződő Állam tekintetében). 31. „Szállítás”: földgáznak az adott Szerződő Állam területére, területéről, területén belül vagy azon keresztül történő
szállítását jelenti. 32. „Szállítási szerződés”: minden olyan kereskedelmi szerződés, amely a Nabucco Nemzetközi Vállalat és a szállíttatók
között földgáznak a Nabucco csővezetékrendszeren keresztül történő szállítása érdekében jött létre.
Amennyiben a szövegösszefüggésből eltérő értelmezés nem következik, az egyes számban történő hivatkozás alatt
a többes számot is érteni kell és fordítva. A Megállapodásban valamely személyre történő hivatkozás ennek
jogutódaira, illetve törvényes engedményeseire is vonatkozik. Valamely megállapodásra, egyezményre, törvényre, törvényi rendelkezésre, alsóbb szintű jogszabályra, rendeletre
vagy egyéb jogforrásra történő hivatkozás az annak hatályos állapotára történő hivatkozásnak minősül, az összes
módosítás, illetőleg hatályon kívül helyezés figyelembevételével. 3. CIKK
3.1 A Megállapodás nem érinti a Szerződő Államok által kötött nemzetközi szerződésekből eredő jogokat és
kötelezettségeket, beleértve az Energia Charta Egyezményből eredő jogokat és kötelezettségeket, amelyeknek
a Szerződő Államok valamennyien részesei, illetve az Osztrák Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, a Magyar Köztársaság,
valamint Románia esetében az Európai Uniót létrehozó Szerződéseket.
3.2 A Szerződő Államok mindegyike a legnagyobb kedvezmény elvének megfelelő, megkülönböztetéstől mentes
feltételeket biztosít a Nabucco Projekt megvalósításához, ahogyan azt a Megállapodás előírja. A belső, az Európai
Közösségi és a nemzetközi joggal összhangban minden Szerződő Állam a tőle telhető legnagyobb mértékben
törekszik mindazon jogszabályok megalkotására, amelyekre a projekttevékenységek elvégzése érdekében az
ésszerűség határai közt szükség van. Ez a rendelkezés nem alkalmazható a Nabucco Vállalatok adóztatásával
kapcsolatban. A Megállapodásban foglaltak nem kötelezik a Szerződő Államokat a Nabucco Projekt finanszírozására vagy a Nabucco
Projekttel kapcsolatos pénzügyi felelősségvállalásra. 3.3 A Szerződő Államok a Nabucco Projekt első építési szakaszának kezdeti üzembe helyezésétől számított 25 éves
időtartamra biztosítják, hogy az adott Szerződő Állam hatósága az alábbi két hatósági engedélyt a 3.3.1 és
3.3.3 cikkben előírt követelmények alapján kiadja. Az említett engedélyek és követelmények, ahogyan azokat
a Melléklet részletezi, nevezetesen: – a Nabucco Projekt keretében rendelkezésre álló legnagyobb éves műszaki szállítási kapacitás ötven százalékát
(50%), de évente nem több, mint 15 milliárd köbmétert abban az esetben, ha a legnagyobb éves szállítási
kapacitás kibővítése elérte az évi 31 milliárd köbmétert, első lépésben a tagoknak, leányvállalataiknak vagy
kedvezményezettjeiknek ajánlják fel, és amennyiben azok elfogadják, azok számára kötik le, feltéve, hogy
a fennmaradó kapacitás felajánlására a szállíttatók részéről történő hozzáférés érdekében átlátható,
megkülönböztetéstől mentes és objektív módon kerül sor; és
– a Mellékletben meghatározott díjszámítási módszer alapján a Nabucco Nemzetközi Vállalat stabil tarifát
határozhat meg, amellyel a hitelezők és a szállíttatók elköteleződését kívánja elérni; a módszerből származtatott
vonatkozó tarifák meghatározása kizárólag a Nabucco Nemzetközi Vállalat saját mérlegelési körébe tartozik.
Tekintettel arra a tényre, hogy az Európai Parlament és Tanács a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és
a 98/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26-ai, 2003/55/EK irányelve 18. cikke és 25. cikk
(2), (3) és (4) bekezdései alól a Nabucco Nemzetközi Vállalat mentesítést kért az Osztrák Köztársaság, a Bolgár
Köztársaság, a Magyar Köztársaság és Románia Szerződő Állam hatóságaitól még a Megállapodás hatálybalépése
előtt, és megjegyezve, hogy a fenti Szerződő Államok a hivatkozott irányelvvel összhangban meghozták az egyes
mentesítési határozatokat és azokat az Európai Bizottságnak bejelentették, ezek a Szerződő Államok teljes mértékben
eleget tettek a jelen 3.3 cikkből folyó kötelezettségeiknek.
Tekintettel arra a tényre, hogy a 3.3 cikkben foglalt kötelezettségek a Török Köztársaságban közvetlenül hatályosak,
a Török Köztársaság a Megállapodás hatálybalépésével egyidejűleg teljes mértékben eleget tesz a 3.3 cikkből folyó
kötelezettségeinek. 3.3.1 A Nabucco Projekt kapacitását Open Season („felosztási időszak”) jellegű vagy egyéb átlátható, objektív és
megkülönböztetéstől mentes allokációs eljárás keretében kell szétosztani. A Szerződő Államok hatóságait az
allokációs eljárás lefolytatása után, annak eredményéről tájékoztatni kell;
3.3.2 Annak érdekében, hogy a fel nem használt kapacitást a szállíttatók ne halmozhassák fel, ki kell dolgozni az ilyen
kapacitás felszabadításának mechanizmusát. A Szerződő Államok hatóságait a mechanizmusról tájékoztatni kell;
3.3.3 A Nabucco Projekt iránti hosszú távú kapacitáslekötési igények teljesítését, ami a Nabucco Projekt végleges
legnagyobb szállítási kapacitásának eléréséhez szükséges teljes kiépítését teszik szükségessé, biztosítani kell, feltéve
hogy a teljes kiépítés műszakilag lehetséges, gazdaságosan megvalósítható és a kötelező kapacitáslekötések elérik
legalább az évi 1 milliárd köbmétert. A Szerződő Államok segítik a Nabucco Nemzetközi Vállalatot abban, hogy az
adott Szerződő Állam hatóságai által a kapacitásbővítés érdekében előírt esetleges szabályozási követelményeknek
eleget tegyen. A Szerződő Államok biztosítják, hogy a Nabucco Projekt kapacitásának értékesítésére a kiindulási betáplálási
pontoktól az ausztriai Baumgartenig, beleértve a Nabucco Nemzetközi Vállalat által bérelt vagy annak rendelkezésére
bocsátott kapacitásokat is, az egyablakos szállíttatói hozzáférés alapján kerüljön sor.
3.4 A Szerződő Államok törekszenek rá, hogy a földgázszállítás képességét, amennyire az műszakilag lehetséges és
gazdaságosan megvalósítható, a Nabucco Projekt teljes hosszában a szállíttatók és a Nabucco Nemzetközi Vállalat
vagy az adott Nabucco Nemzeti Vállalat között kialkudott meghatározott díjért visszaáramlásos üzemmódban is
biztosítsák. Ahol a Nabucco Projekten ellenkező irányú áramlási kapacitás felajánlására kerül sor, a Szerződő Államok biztosítják,
hogy a Nabucco Nemzetközi Vállalat a szállítási szerződéseket és tarifákat átlátható és megkülönböztetéstől mentes
módon ajánlja fel a szállíttatóknak és azokat a területükön előírt módon az adott Szerződő Állam hatósága tudomására
hozzák. 3.5 A Szerződő Államok kölcsönösen egyeztetett szerződéses feltételek mellett a magánszektorral történő finanszírozás
és a Nabucco Projekt megvalósításának lehetővé tétele érdekében projekttámogatási szerződést kötnek a Nabucco
Nemzetközi Vállalattal és az adott Nabucco Nemzeti Vállalattal.
4. CIKK 4.1 A Szerződő Államok megállapodnak, hogy azokkal a gázvezeték-tulajdonosokkal vagy üzemeltetőkkel szemben, akik
földgázvezetéküket csatlakoztatni szeretnék vagy csatlakoztatják a Nabucco csővezetékrendszerhez, illetve azokkal
a szállíttatókkal szemben, akik a Nabucco csővezetékrendszerének segítségével szállítási szolgáltatásokat szeretnének
igénybe venni vagy vesznek igénybe, semmilyen megkülönböztető követelményt vagy kötelezettséget nem
támasztanak. 4.2 A Szerződő Államok kellően megalapozott nemzetbiztonsági megfontolások kezelése érdekében korlátozást
vezethetnek be a 4.1 cikk alkalmazására, amelyeket a Nabucco Bizottság elé kell terjeszteni.
5. CIKK A Szerződő Államok megtesznek minden tőlük telhetőt a Megállapodás 7. cikkében a szállíttatók által a földgáznak
a területükön keresztül a Nabucco Projekthez szállításához használt vezetékek és csatlakozó műszaki létesítmények
védelmére a Megállapodásban foglalt védelem kiterjesztése érdekében. A Nabucco Bizottság szükség esetén
meghatározhatja, hogy mely vezetékekre vonatkozik a jelen cikk.
6. CIKK A Szerződő Államok tiszteletben tartják a Nabucco Vállalatok (illetve azok leányvállalatai, tagjai) által egymás között,
a Nabucco Vállalatok (illetve azok leányvállalatai, tagjai) és a Szerződő Államok között és/vagy a Nabucco Vállalatok
(illetve azok leányvállalatai, tagjai), valamint harmadik fél között a Szerződő Államoknak az ellátás biztonságának
megteremtése érdekében kötött kereskedelmi megállapodásokat, feltéve, hogy a kereskedelmi megállapodások
megfelelnek a nemzeti jogszabályok, a vonatkozó nemzetközi jog, illetve azon Szerződő Államok esetében, amelyek
tagállamai az Európai Uniónak, az európai uniós jog követelményeinek.
7. CIKK 7.1 A Szerződő Államok tartózkodnak attól, hogy kiegészítő, csak a Nabucco Projektre vonatkozó adókat vagy
megkülönböztető adókat vessenek ki, vagy jogi követelményeket állítsanak fel, vagy olyan általánosnak látszó
intézkedéseket hozzanak, amelyek ilyen eredménnyel járnak a Nabucco Vállalatok vagy a Nabucco Projekt számára, és
amelyek kihatással vannak a Nabucco Projekt gazdasági vagy finanszírozási feltételeire. Ez a tilalom különösen
a tulajdonjoggal és annak koncesszióba adásával, megszűnésével vagy átruházásával kapcsolatos követelményekre
vonatkozik, ideértve azt a földrajzi helyet, ahol a Nabucco Projektben vagy annak valamely részében található földgáz
tulajdonjoga átszáll. Ez a rendelkezés nem vonatkozik az általános adózási szabályokra vagy a társasági jogra.
7.2 A Szerződő Államok a 7.3 és 7.4 cikk sérelme nélkül nem járulhatnak hozzá és nem is követelhetik meg, hogy
a földgázszállítás szabadságát a Nabucco Projekten keresztül megszakítsák vagy korlátozzák, és megtesznek minden
esetlegesen szükséges vagy elkerülhetetlen intézkedést annak érdekében, hogy a szállítás szabadságának
korlátozását vagy megszakítását elkerüljék vagy megelőzzék. 7.3 Saját területén a Szerződő Államok egyike sem szakítja meg, korlátozza vagy késlelteti a Nabucco Projekt vagy
a projekttevékenységek megvalósítását, hacsak valamely jogos célra való hivatkozással előzetesen meg nem
indokolta azt a többi Szerződő Állam számára és nem egyeztetett azokkal.
7.4 A 7.3 cikk sérelme nélkül valamely Szerződő Állam saját területén valamely veszély eltávolításához vagy, amennyiben
az közvetlenül a projekttevékenységek nyomán keletkezett, a veszélynek a Nabucco Vállalatok által történő
eltávolításához szükséges mértékben és ideig függesztheti fel a projekttevékenységeket. Veszély fennállása esetén,
akár megszakítja az a projekttevékenységeket, akár nem, a Szerződő Állam az indokolatlan késedelem mellőzésével
megoszt minden szükséges tájékoztatást a többi Szerződő Állammal. Valamely ellátási vagy szállítási szerződés
teljesítésének elmaradása nem tekinthető veszélynek és veszély keletkezésére sem ad okot.
7.5 A Szerződő Államok megtesznek minden tőlük telhető törvényes és ésszerű intézkedést az akadályok elkerülésére és
eltávolítására. Valamely ellátási vagy szállítási szerződés teljesítésének elmaradása nem tekinthető akadálynak és
akadály keletkezésére sem ad okot. 7.6 Amennyiben bármilyen egyéb esemény előfordul vagy olyan helyzet alakul ki, amely megszakítja, korlátozza vagy
egyéb módon akadályozza a projekttevékenységeket, vagyis a jelen cikk értelmezésében „megszakítást” jelent, az
a Szerződő Állam, amelynek a területén vagy amelynek a területével kapcsolatosan az adott megszakítás előfordult,
indokolatlan késedelem nélkül értesíti erről a többi Szerződő Államot, valamint a Nabucco Nemzetközi Vállalatot, és
megtesz minden tőle telhető törvényes és ésszerű intézkedést a megszakítás mögött álló okok elhárítására, valamint
a projekttevékenységeknek a lehető leghamarabb történő folytatására. 8. CIKK
8.1 A Szerződő Államok biztosítják, hogy a Nabucco Nemzeti Vállalatok olyan jogszabályi és szabályozási környezet
előnyeit élvezhessék, amely lehetővé teszi számukra a Nabucco Projekt területükre eső szakaszán, valamint az adott
ország területén a beruházással kapcsolatosan használni kívánt összes egyéb eszköz felett, a fenti 3. cikkben foglalt
korlátok között, az ágazatspecifikus vagy egyéb általános jogi követelményektől függően a tulajdonjog és
üzemeltetési jog megszerzését. 8.2 A Szerződő Államok: a) lehetővé teszik saját illetékességi területükön a Nabucco Vállalatok megalapítását és működését, lehetővé téve
számukra a projekttevékenységekhez szükséges engedélyek beszerzését; b) lehetővé teszik a tagok számára, hogy a Nabucco Nemzetközi Vállalat összes üzletrésze felett tulajdonjogukat
gyakorolják és a Nabucco Nemzetközi Vállalat számára, hogy a Nabucco Nemzeti Vállalatok összes üzletrésze
felett tulajdonjogát gyakorolja. 8.3 A Szerződő Államok biztosítják, hogy a Nabucco Nemzeti Vállalatok olyan jogszabályi és szabályozási környezet
előnyeit élvezhessék, amely lehetővé teszi számukra forgalomba hozatali jogaik és szállítási kapacitásuk egy általános
szállítási szerződés keretében történő átadását a Nabucco Nemzetközi Vállalat számára.
8.4 A Nabucco Projekt kapacitáskezelésének megkönnyítése érdekében a Szerződő Államok törekszenek rá, hogy
a Nabucco Vállalatok olyan jogszabályi és szabályozási környezet előnyeit élvezhessék, amely lehetővé teszi számukra
harmonizált kapacitáskezelés kialakítását a Nabucco Projekt teljes hosszában.
8.5 A Szerződő Államok megegyeznek, hogy biztosítják a Nabucco Vállalatok számára a saját területükön érvényes
jogszabályok révén rájuk ruházott törvényes jogot a Nabucco Projekt kapacitásértékesítéssel, allokációval, valamint
ismételt allokációval, illetve földgázszállítási szolgáltatásokkal kapcsolatos kötelezettségek vállalását és teljesítését
a Megállapodás 3. cikkében ismertetett módon. 8.6 A Szerződő Államok biztosítják, hogy ahol az a tagok szándékában áll és az adott Állam vonatkozó törvényei lehetővé
teszik, az adott csővezetékszakaszon a helyi üzemeltetést és karbantartást végző alvállalkozó az illető tag legyen.
9. CIKK 9.1 Az 1.3 cikkben ismertetett Projekt megvalósítását a meglévő vagy tervezett új infrastruktúra le nem kötött vagy szabad
kapacitásának felhasználása révén is meg lehet könnyíteni, amennyiben a Nabucco Bizottság a 12.3 cikkben
ismertetett eljárás szerint elfogadja az erre vonatkozó helyettesítési javaslatot. Minden helyettesítő javaslat földrajzi és
időbeli értelemben egyaránt behatárolt és szűken értelmezendő. A Nabucco Nemzetközi Vállalat meghatározhatja, hogy van vagy lehessen le nem kötött vagy szabad kapacitás
a meglévő vagy tervezett új infrastruktúrában a kiindulási betáplálási pont és Baumgarten között.
Mielőtt a Nabucco Projekt első üzembe helyezése megtörténik, a Nabucco Nemzetközi Vállalat az érintett
földgázszállító vállalattal egyetértésben, a 12. cikkben hivatkozott Nabucco Bizottság értesítését követően határozott
idejű helyettesítési javaslatot valósíthat meg. A Bizottság haladéktalanul megvizsgál minden olyan helyettesítési
javaslatot, amely a Nabucco Projekt első fázisának minél hamarább történő megkezdését és megvalósítását célozza.
A Nabucco Projekt első üzembe helyezése után számított három év elteltével, a Nabucco Bizottság gondosan
megvizsgálja és dönt minden helyettesítési javaslatról. 9.2 A Szerződő Államok megállapodnak, hogy minden szerződéses feltétel, ideértve a meglévő vagy új infrastruktúra le
nem kötött vagy szabad kapacitásának a helyettesítési javaslatban foglaltak szerinti használatával kapcsolatos
szállítási díjak meghatározását is, határozott időre szól és az adott Szerződő Állam hatóságának hatáskörébe tartozik.
Mielőtt a 9.1 cikkben említett helyettesítési javaslatra sor kerülne, az adott Szerződő Állam hatóságának meg kell adnia
hozzájárulását a tervezett szállítási menetrendre, vagy javasolnia kell az alkalmazandó általános szállítási
menetrendet. 10. CIKK 10.1 A Szerződő Államok mindegyike megtesz minden tőle telhetőt, hogy a Projekt megvalósításához szükséges
földterületi jogok tisztességes, átlátható, jogilag végrehajtható kereskedelmi szerződéses feltételek mellett
koncesszióba adhatók, biztosíthatók vagy megszerezhetők legyenek. 10.2 A vonatkozó műszaki, biztonsági és környezetvédelmi előírások alkalmazása során a Szerződő Államok mindegyike
együttműködik és egyeztet a többi Szerződő Állammal és a Nabucco Vállalatokkal.
11. CIKK 11.1 Mindegyik Szerződő Állam biztosítja, hogy az érintett illetőséggel bíró Nabucco Vállalat adóügyi kezelése
a projekttevékenységek bármelyik részével kapcsolatban nem lesz kevésbé kedvező, mint amely más illetőséggel
bírókra, más hazai vállalkozókra vagy összehasonlítható, határon átnyúló földgázvezeték-projektekre ugyanolyan
körülmények között alkalmazandó az általánosan alkalmazandó adózási szabályai szerint, és, hogy az adóügyi kezelés
egyébként összhangban van bármely alkalmazandó projekttámogatási szerződésben kifejezetten megállapodott
feltétellel. 11.2 Az 1. bekezdés rendelkezéseire tekintet nélkül a projekttevékenységek bármelyik részével kapcsolatban a Nabucco
Nemzetközi Vállalat által létrehozott tiszta bevétel (bruttó bevétel csökkentve a Nabucco Nemzetközi Vállalatnál
a bevétel megszerzéséhez felmerült közvetlen költségekkel) teljes összege a Szerződő Államoknak az adóztatási
jogosultságok megállapítása céljából az egyes Szerződő Államnak a Nabucco csővezetékrendszer teljes hosszában
fennálló arányos részére alapítva lesz betudva. 11.3 A Törökországban alapított Nabucco Nemzeti Vállalat által a Nabucco Nemzetközi Vállalat részére felosztott osztalék
mentes a forrásadó alól. A Nabucco Nemzetközi Vállalat által a Törökországban bejegyzett tagja részére felosztott
osztalék mentes a forrásadó alól. 11.4 A Nabucco Nemzetközi Vállalat által a Nabucco Nemzeti Vállalatoktól kapott osztalék mentes minden nyereségadó,
jövedelemadó, minden személyi vagy társasági adó vagy bármely olyan adó alól, amelynek Ausztriában ezekhez az
adókhoz hasonló hatása van. A Nabucco Nemzetközi Vállalat által a Törökországban bejegyzett részvényese részére
felosztott osztalék mentes minden nyereségadó, jövedelemadó, minden személyi adó és társasági adó vagy bármely
olyan adó alól, amelynek Törökországban ezekhez az adókhoz hasonló hatása van.
12. CIKK 12.1 A Szerződő Államok haladéktalanul egyeztetnek egymással annak érdekében, hogy gyors és hatékony segítséget
nyújtsanak a Nabucco Projekt megvalósításához és jóhiszeműen megoldjanak minden vitás kérdést vagy az 1.2 cikk
értelmében vett ellátási zavart, amely a Megállapodással kapcsolatosan felmerül, vagy megtárgyaljanak minden olyan
kérdést, amely a Megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos.
Ebből a célból, a Megállapodás betartásának és alkalmazásának segítése érdekében a Szerződő Államok létrehozzák
a Nabucco Bizottságot, amely a Szerződő Államok mindegyikének egy (1) képviselőjéből áll.
A képviselő teljes felhatalmazással és jogkörrel rendelkezik az adott Szerződő Állam részéről, hogy annak nevében
a Projekttel kapcsolatosan a Nabucco Bizottság elé terjesztett bármilyen ügyben eljárjon.
A Német Szövetségi Köztársaság, az Európai Beruházási Bank, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank, valamint
a Nabucco Nemzetközi Vállalat megfigyelői státuszban részt vehet a Nabucco Bizottság munkájában és
megjelenhetnek a Nabucco Bizottság bármely rendes ülésén. A Nabucco Bizottság indokolatlan késedelem nélkül elfogadja saját eljárási szabályzatát.
12.2 A Szerződő Államok együttműködnek annak érdekében, hogy a Megállapodásnak rendszeres egyeztetésen és
tapasztalatcserén keresztül érvényt szerezzenek. Ez a kötelezettség vonatkozik a 3. cikk szerinti szabályozási
feladatoknak valamennyi Szerződő Államban történő végrehajtásához szükséges információcserére is.
A Szerződő Államok kötelesek informálni és konzultálni, és a Nabucco Bizottságon keresztül kötelesek egymást
tájékoztatni a Projekt állásáról és előrehaladásáról. 12.3 A Nabucco Bizottság egyhangú szavazással dönthet a fenti 9. cikk szerinti helyettesítési javaslat megvalósításáról. Az
egyszer már elfogadott helyettesítési javaslatok változtatásához is egyhangú szavazásra van szükség.
12.4 A Nabucco Bizottság bármely új kiindulási betáplálási pontra vonatkozó indítványról egyhangúlag dönt. A kiindulási
betáplálási pontok pontos elhelyezkedése az adott határszakaszon az általános hatósági engedélyezési eljárások
tárgya. 13. CIKK 13.1 A Nabucco Bizottság részletes szabályokat fogad el a vitás kérdések rendezésére. A Nabucco Bizottság határidőt
szabhat az alábbiakban ismertetett eseti választottbírósági eljárás lezárására.
A Megállapodással kapcsolatban a Szerződő Államok között fennálló vitás kérdéseket a Nabucco Bizottság elé lehet
terjeszteni. Amennyiben a vitás kérdésben békés rendezéssel nem sikerült egyetértésre jutni kilencven (90) nappal azt
követően, hogy azt a Nabucco Bizottság első ízben tárgyalta, akkor a Szerződő Államok saját döntésüktől függően és
függetlenül attól, hogy a Megállapodás értelmében milyen tárgyalások vannak éppen folyamatban, az adott Szerződő
Állam által a többi Szerződő Államnak megküldött írásos értesítést követően az ügyet végleges és kötelező érvényű
döntésre a jelen cikk értelmében eseti választottbíróság elé terjeszthetik.
13.2 A Szerződő Államok a Nabucco Bizottság igénybevételével jóhiszemű egyeztetést folytatnak a többi Szerződő
Állammal minden olyan esetben, amikor vagy az Európai Unió jogszabályi kereteiben következett be változás, vagy
pedig javaslat érkezett valamely nemzeti szabályozás jogi kereteinek változtatására, amennyiben ezek tényleges
kihatással vannak a Megállapodásra vagy az abban foglalt jogokra és kötelezettségekre.
Abban az esetben, ha valamely Szerződő Állam ellentmondást fedez fel a Megállapodás és valamely Szerződő Állam
által kötött más megállapodás között, vagy olyan törvényi változásra figyel fel, amely a Megállapodásban szereplő
jogokra és kötelezettségekre kihatással van, a Szerződő Államok megtesznek minden tőlük telhető erőfeszítést annak
érdekében, hogy a Megállapodás kielégítő módosítását létrehozzák. Amennyiben nem alkotható meg a Megállapodás
kielégítő mértékű módosítása, akkor mindaddig, amíg valamely Szerződő Állam a felfedezett összeférhetetlenség
vagy az Európai Unió jogszabályi kereteinek vonatkozó változása miatt nem tartja be a Megállapodás követelményeit,
a többi Szerződő Államnak is jogában áll a Megállapodás értelmében ugyanolyan mértékben megtagadni mindazon
követelmények betartását, amelyeket a felfedezett összeférhetetlenség vagy vonatkozó változás közvetlenül érint.
13.3 A 13.2 cikk utolsó mondata nem vonatkozik az olyan Szerződő Államok közötti viszonyra, amelyek egyúttal az Európai
Unió tagállamai is. 13.4 A fentiek ellenére a Szerződő Államok vita esetén továbbra is kötelesek mindaddig folytatni az együttműködést és
végrehajtani a Megállapodást, míg annak végleges rendezésére sor nem került.
13.5 Az eseti választottbíróságot az 1994. évi Energia Charta Egyezmény 27. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint kell
létrehozni, az eljárást a vitás kérdések rendezésére ott meghatározott rendelkezések szerint kell lefolytatni, a vitás
kérdések rendezésére ott meghatározott rendelkezéseket a megfelelő változtatásokkal alkalmazva a Megállapodásra.
A fentiektől való eltérésként azonban egyik Szerződő Állam sem utalhatja az eseti választottbíróság elé azokat az
eseteket, amelyek az Európai Unió versenyjogi vagy állami támogatási szabályainak alkalmazásával kapcsolatosak
azon Szerződő Államok területén való alkalmazás vonatkozásában, amelyek az Európai Unió tagállamai. Ez nem
akadályozza meg a Török Köztársaságot abban, hogy bármely, olyan Szerződő Állam által elkövetett vélt
szerződésszegést, amely az Európai Unió tagállama is egyúttal, az Európai Bizottság tudomására hozzon.
Az Európai Közösség jogszabályainak betartása nem képezheti a Megállapodás megszegését. A Megállapodásban
használt minden olyan kifejezés vagy fogalom, amely az Európai Közösségi jogból származik, az Európai Közösségek
Bíróságának vagy az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának precedensjoga alapján értelmezendő. Ahol nincs ilyen
precedens, ott úgy kell érteni, hogy az Európai Közösségi jogból származó kifejezések vagy fogalmak értelmezése nem
sértheti a későbbiek során az Európai Közösségek Bíróságának vagy az Elsőfokú Bíróságnak a közösségi vívmányok
tekintetében végzett értelmezését. 14. CIKK 14.1 A Megállapodás a második hónap első napján lép hatályba azt a napot követően, hogy a letéteményes a megfelelő
diplomáciai úton kézhez vette a legutolsó Szerződő Állam írásos értesítését is arról, hogy a Megállapodás hatályba
léptetéséhez szükséges vonatkozó jogszabályi eljárásokat befejezték. A letéteményes a Megállapodás hatálybalépésétől számított 30 napon belül értesíti erről a többi Szerződő Államot és
összehívja a Nabucco Bizottság első ülését. 14.2 A Megállapodás minden Szerződő Állam kölcsönös egyetértésével módosítható és kiegészíthető. A módosításokat és
kiegészítéseket önálló Jegyzőkönyvbe kell foglalni, amely a Megállapodás szerves részét képezi, és amelynek
hatálybalépésére a jelen cikkben rögzített rendelkezések szerint kerül sor.
14.3 A Megállapodás tekintetében a nemzetközi közjog az irányadó.
15. CIKK 15.1 A Megállapodás a hatálybalépésének dátumát követő ötven (50) év elteltével megszűnik.
15.2 A Megállapodás alkalmazása során a Szerződő Államok az angol nyelvet használják.
15.3 A Melléklet a Megállapodás szerves részét képezi.
15.4 A Megállapodást öt eredeti, angol nyelvű példányban írják alá. A Megállapodás letéteményeseként a Török
Köztársaság jár el. A fentieket tanúsítván alulírottak, mint kellően felhatalmazott képviselők a Megállapodást aláírásunkkal láttuk el
Kelt: Ankarában, Törökországban 2009. július 13-án. (Aláírások) A Nabucco Megállapodás melléklete
A Nabucco megállapodás 3.3 cikkében hivatkozott elv kifejtése
A kapacitás 50%-ának lekötése a tagok számára (a Nabucco Megállapodás 3.3 cikkében hivatkozott engedély kifejtése)
A Szerződő Államok megengedik, hogy saját területükön a Nabucco Nemzetközi Vállalat saját kapacitását hosszú távra
kösse le, de egyúttal a kapacitás egy részét fenntartsa rövid távú szerződések érdekében is. A Szerződő Államok
megengedik, hogy saját területükön a Nabucco Nemzetközi Vállalat szerződést kössön (i) mind a tagokkal,
leányvállalataikkal, valamint kedvezményezettjeikkel; és/vagy (ii) harmadik félnek minősülő személyekkel.
Kapacitásallokációs eljárások (a Nabucco Megállapodás 3.3.1 cikkében hivatkozott elv kifejtése)
Általános alapelvek A Szerződő Államok megengedik, hogy saját területükön a Nabucco Nemzetközi Vállalat olyan mechanizmusokat
valósítson meg és hozzon nyilvánosságra, amelyekkel a rendelkezésre álló kapacitásokat átlátható és
megkülönböztetéstől mentes módon lehet a tagok és harmadik fél igénylők között kiosztani többek között az alábbi
célkitűzések érvényesítése érdekében: a) a verseny erősítésének, valamint a kapacitások likvid kereskedelmének megkönnyítése,
b) a műszaki kapacitás hatékony és legteljesebb mértékű kihasználtságának érdekében megfelelő gazdasági
jelzések biztosítása és az új infrastruktúrákba történő befektetések megkönnyítése, valamint
c) a piacra lépés előtt álló szükségtelen akadályok és a piaci résztvevők korlátainak elkerülése, ideértve az új
belépőket és kisebb piaci szereplőket is. A Szerződő Államok a Nabucco Megállapodás 3.3.3 cikkében szereplő kapacitásbővítési követelmények sérelme
nélkül kötelesek megengedni, hogy a szállítási kapacitást felosztási időszak (Open Season) eljárás keretében kínálják
fel megvételre, amelynek során a feljogosított szállíttatók licitálhatnak a kapacitás lekötésére.
A szállíttatóknak jogában áll, hogy a Nabucco Projekt betáplálási és meghatározott kiadási pontja közötti szállításra
fenntartott kapacitást lekössék. A Nabucco Nemzetközi Vállalat a betáplálási és kiadási pontok meghatározásakor
többek között tekintetbe veszi a gazdasági, pénzügyi és műszaki megvalósíthatóság szempontjait is.
Felosztási időszak (Open Season) A Szerződő Államok megengedik, hogy a felosztási időszak (Open Season) eljárást a Nabucco Nemzetközi Vállalat által
honlapján a felosztási időszak (Open Season) megkezdését megelőzően nyilvánosságra hozott eljárás szabályai szerint
bonyolítsák le, a felosztási időszak (Open Season) lebonyolítása során pedig ügyelnek rá, hogy minden, a felosztási
időszak (Open Season) eljárásban való részvételre feljogosított szállíttatóra (ideértve a harmadik félnek minősülő
jogi személyeket, a tagokat, valamint azok leányvállalatait és/vagy kedvezményezettjeit is) átlátható,
megkülönböztetéstől mentes és objektív feltételek vonatkozzanak. A pályázati felhívás meghatározza a rendelkezésre álló és allokálni kívánt teljes technikai kapacitás mértékét,
a kapacitáscsomagok (tételek) számát és nagyságát, valamint az allokációs folyamat során alkalmazott eljárást abban
az esetben, ha a kereslet meghaladná a kínálatot. Mind a meg nem szakítható, mind pedig a megszakítható kapacitás
felajánlására éves és havi szinten kerül sor. A pályázati felhívás a Nabucco Nemzetközi Vállalat költségén az Európai
Unió Hivatalos Lapjában, illetve az egyes országok hivatalos közlönyeiben kerül közzétételre, az allokációs eljárás
pedig tisztességes és megkülönböztetéstől mentes lesz. A felosztási időszak (Open Season) lebonyolítása két lépésben zajlik. Az első lépésben csak a tagok és leányvállalataik,
valamint kedvezményezettjeik pályázhatnak. A második lépésben minden piaci résztvevő pályázhat, ideértve
a tagokat, valamint azok leányvállalatait és kedvezményezettjeit is. Amennyiben a második lépés során nem került sor
az összes fennmaradó kapacitás értékesítésére, lesz egy harmadik felosztási időszak (Open Season) is a megmaradt
kapacitás kiosztása érdekében. A Nabucco Nemzetközi Vállalat a felosztási időszak (Open Season) minden lépését
követően átadja az adott Szerződő Állam hatóságainak azoknak a vállalatoknak a listáját, amelyek a Nabucco Projekt
kapacitásából valamennyit lekötöttek. A fel nem használt kapacitás kiadása (a Nabucco Megállapodás 3.3.2 cikkében hivatkozott elv kifejtése)
A Szerződő Államok megengedik, hogy területükön a Nabucco Nemzetközi Vállalat a fel nem használt lekötött
kapacitást ismételten hasznosítsa oly módon, hogy megengedi azoknak a szállíttatóknak, akik viszonteladásra vagy
haszonbérbe adásra szeretnék hasznosítani fel nem használt, de lekötött kapacitásaikat, hogy ezt a másodlagos piacon
a szerződésük feltételei szerint megtehessék. Amennyiben lekötött kapacitás marad kihasználatlan és szerződéses torlódás fordul elő, a fel nem használt lekötött
kapacitást az elsődleges piac számára teszik elérhetővé a „használd vagy elveszíted” (Use-it-or-lose-it, UIOLI) elv
alapján. A fel nem használt lekötött kapacitás újrahasznosítását szabályozó eljárás részletes ismertetését azok
a szállítási szerződések tartalmazzák, amelyeket a Nabucco Nemzetközi Vállalat köt a szállíttatókkal. Ezeket az illetékes
Szerződő Állam hatóságaival együtt alakítják ki és előzetesen ezekhez nyújtják be jóváhagyásra.
A Nabucco Projekt üzembe helyezését követően eltelt első teljes naptári év befejeződését követően minden Szerződő
Állam köteles megengedni, hogy területén a Nabucco Nemzetközi Vállalat a rendelkezésre álló legnagyobb műszaki
kapacitás egy részét megszakítható kapacitás formájában értékesítse az interneten megjelentetett faliújság
segítségével és a történeti forgalmi, valamint nominálási adatokra alapozva, feltéve, hogy:
1) a lekötött kapacitásoknál fennáll egy olyan szerződéses torlódás, amelyet ugyan lekötött kapacitás formájában
már lekötöttek, de nem hasznosítottak; és 2) annak valószínűsége, hogy a megszakítható kapacitáslekötési szerződéssel értékesített kapacitás megszakítására
a következő naptári év folyamán nem kerül sor, legalább kilencven (90) százalék.
A lekötött kapacitás értékesítése az internetes faliújságon nem érinti a lekötött kapacitás eredeti tulajdonosának
a szállítási szerződés alapján fennálló azon kötelezettségét, hogy lekötési díjat fizessen a Nabucco Nemzetközi Vállalat
számára a kapacitás lekötéséért. A lekötött kapacitás eredeti tulajdonosa számára nem vész el a lekötött kapacitásra
vonatkozó jog, és továbbra is jogosult a nominálási eljárás keretében az általa lekötött kapacitást teljes mértékben
igénybe venni. A „használd vagy elveszíted” (UIOLI) kapacitás megszakítható alapon való forgalmazásából származó
bevétel teljes egészében a Nabucco Nemzetközi Vállalatot illeti meg.
A Szerződő Államok megengedik, hogy a Nabucco Nemzetközi Vállalat, amely a várható forgalmat a nominálási eljárás
alapján meg tudja becsülni, a lekötött lekötött kapacitás és a nominált kapacitás közötti különbséget a piac számára
rövid távú, egy nappal előbb leköthető megszakítható kapacitás formájában rendelkezésre bocsássa.
Amennyiben a lekötött kapacitás eredeti tulajdonosa olyan kapacitást nominál, amelyet a Nabucco Nemzetközi
Vállalat már újból piacra dobott, az ilyen „használd vagy elveszíted” alapon megszakítható kapacitást vásárló
szállíttatók teljesítését megszakítják. A Nabucco Nemzetközi Vállalat előzetesen értesít minden olyan szállíttató, aki kapacitását megszakítható kapacitás
keretében kötötte le, ha megszakításra kerül sor, mert a kapacitás eredeti tulajdonosa mégis nominált a szerződésben
lekötött kapacitásának egy részére vagy egészére. A megszakítható kapacitás vásárlójának nem áll jogában ilyenkor
a megszakítás ellen tiltakozni. Díjszámítási módszer (a Nabucco Megállapodás 3.3 cikkében hivatkozott engedély kifejtése)
A tarifák képzésének elvei A Szerződő Államok megengedik, hogy a Nabucco Nemzetközi Vállalat az értékesített kapacitásokra olyan szállítási
szerződést kössön a szállíttatókkal, amelynek értelmében a szállíttatók az alábbiakban részletezett módszer szerint
kialakított havi kapacitáslekötési díjat fizetnek euróban. Minden szállítási szerződésnek ezt a módszert kell alkalmaznia
a vonatkozó mennyiségre, távolságra, időre, időtartamra, szezonalitásra, meg nem szakítható vagy megszakítható
kapacitásra és az egyéb, a szolgáltatásban szereplő jellemzőkre. A szállítási szerződésben szerepel az is, milyen
változások érintik a szállíttató által fizetendő díjat késedelmes fizetés, idő előtti felmondás, törvényi, jogszabályi
változások stb. esetén. A következő díjszámítási módszert kell alkalmazni:
1) Kapacitáslekötési díj: ennek kiszámításához az adott évre meghatározott vonatkozó tarifát be kell szorozni az adott
szállíttató által szerződésben lekötött kapacitás mennyiségével (Nm3(0°C)/h órában kifejezve), és azzal
a távolsággal, amelyre a szállítókapacitást lekötik (a távolság kiszámításához a csővezetéken található azon
betáplálási pont, amelyhez a gáznak odajuttatására a szállíttató kötelezettséget vállalt, és a csővezetéken
található azon kiadási pont közötti távolságot kell tekintetbe venni kilométerben, amelyhez a szállíttató
a Nabucco Nemzetközi Vállalattól a gáz szállítását kérte). Az egyértelműség kedvéért a havi kapacitás lekötési díj
mértékét az alábbi képlet határozza meg: P
fr T d
12
m n
� , ahol: fr = A szállíttató által szerződésben lekötött kapacitás mértéke (az óránként átáramló gáz
mennyiségében kifejezve)
d = a kilométerben kifejezett távolság (a szállíttató által lekötött betáplálási és kiadási pont között)
Pm = a szállítási szolgáltatásokért fizetendő díjmérték euró/hó
Tn = a korrigált szállítási tarifa „n” évre, euró/((Nm3/h)km)/évben.
A tarifaszámítási képlet jelenleg érvényes változatának további részleteit az alábbiakban mutatjuk be és
a Nabucco Nemzetközi Vállalat vagy az illetékes Nabucco Nemzeti Vállalat ezeket fogja alkalmazni a felosztási
időszak során, az egyéb kapacitáselosztási eljárások alatt, valamint a meghatározott szállítási szerződésekben:
2) Tarifa: A tarifa távolságfüggő (euró/((Nm3(0°C)/h)km)/évben van kifejezve), ami azt jelenti, hogy a tarifa egységes
és a gázvezeték összes szakaszára vonatkozik. Amint egyszer már kialakították a tarifát, azt minden év október
elsején egy tarifaemelési képlet segítségével, amelyet a szállíttatók és a Nabucco Nemzetközi Vállalat között
fennálló hosszú távú szállítási szerződés fog tartalmazni, a megfelelő módon megemelik.
A tarifában nem szerepel semmilyen adó, illeték vagy egyéb hasonló jellegű kivetett járulék. Ezeket a Nabucco
Nemzetközi Vállalat akkor hajtja be a szállíttatón, ha a Nabucco Nemzetközi Vállalat is köteles ilyeneket megfizetni
a szállítási szolgáltatások után. 3) Tarifaszámítás: A végleges tarifa, amit az egyes szállíttatóknak fizetniük kell, egy díjszámítási módszer alapján
kerül kialakításra. A díjszámítási módszer kialakításakor és ennélfogva a végső tarifa meghatározásakor
a következő tényezőket és célkitűzéseket veszik figyelembe: a) a hatékony működés során felmerülő költségek figyelembevétele, ideértve a befektetett tőke méltányos
megtérülését; a hatékony gázkereskedelem és verseny lehetővé tétele, egyidejűleg a szállíttatók közötti
kereszttámogatás elkerülése; a hálózat hatékony felhasználása és új beruházások kellő hatékonyságú
ösztönzése; b) a szállíttatók által szerződésben lekötött kapacitás mennyiségének figyelembevétele, amely a szállítási
szerződések időtartamában jelenik meg, a terhelési tényező, a szállítási távolság (EUR/((Nm3(0°C)/h)km)/év
mértékegységben kifejezve), az egységnyi szállítási kapacitásra és szállított mennyiségre eső
tőkebefektetés nagysága és így tovább; c) hogy az ellenkező irányú szállításokat a Nabucco vezetékrendszerben uralkodó szállítási irányhoz
viszonyítva határozzák meg. Szerződéses torlódás esetén a visszafelé szállításra különleges tarifák
alkalmazására kerül sor; a Nabucco Nemzetközi Vállalat semmilyen olyan díjfizetési elvet és/vagy
tarifaszerkezetet nem alkalmazhat, amely bármilyen módon a piac likviditását veszélyezteti vagy a piac,
illetve a különféle szállító vállalatok által lefedett területek határain keresztül történő kereskedelem
eltorzulását idézi elő vagy gátolja a rendszer fejlesztését, illetve egyetlen olyan rendszer épségét sem,
amelyhez a Nabucco csővezetékrendszer csatlakozik. A tarifák kialakításához alkalmazott tarifamódszertan
A Szerződő Államok lehetővé teszik a Nabucco Nemzetközi Vállalat számára, hogy kapacitáslekötési díjakat kapjon
a szállítási szolgáltatások ellenében a szállíttatóktól, amelyek révén többek között fedezheti a Nabucco
vezetékrendszer építésével és üzemeltetésével, valamint fenntartásával kapcsolatosan jelentkező, az alábbiakban
bemutatott típusú beruházási és üzemeltetési költségeket: – A Nabucco Nemzetközi Vállalat által a csővezeték építése során eszközölt tőkeráfordítás („CAPEX”): ilyen
a nyersanyagok költsége (például acél), berendezések költségei (például a kompresszorok ára), a méltányos
értékcsökkentési leírás és a beruházási költségeket tükröző tőkeköltségek (azt feltételezve, hogy a CAPEX leírására
25 év alatt kerül sor); – Üzemeltetési Kiadások („OPEX”), amelyek körébe állandó és változó költségek keveréke tartozik, ezek a Nabucco
Nemzetközi Vállalatnál a csővezeték folyamatos üzemeltetése során merülnek fel. Ezen kívül itt szerepelnek olyan
OPEX-költségek, mint az üzemanyagnak elhasznált gáz ára, az ezzel kapcsolatos környezetvédelmi költségek
(például a vonatkozó széndioxid-kibocsátási engedélyek vásárlása vagy ezzel egyenértékű költségek, amelyeket
a tranzitállamok bármelyikében a Nabucco Nemzetközi Vállalatra kivetnek), valamint minden olyan bérleti
költség, amelyet a Nabucco Nemzetközi Vállalatnak a Nabucco Projekt működőképességének biztosítása
érdekében a Nabucco Projekthez csatlakozó vagy csatolt egyéb csővezetékrendszer használatáért fizetnie kell;
– A Nabucco Nemzetközi Vállalat által az üzletvitel során felmerülő gazdasági jellegű költségek, mint amilyen az
infláció, béremelkedések, kamatlábak és egyéb költségek, amelyek a Nabucco Projekt finanszírozásával
kapcsolatosak. A tarifák kiszámításához a hosszú távon értékesített (tehát 25 évre lekötött) kapacitások szolgálnak alapul.
A Szerződő Államok megengedik, hogy a díjszámítási módszer különösen figyelembe vegye a tényt, hogy a Nabucco
csővezetékrendszer építésének beruházási költségei a tagok tőkebefektetéseinek, valamint a hitelből történő
finanszírozást biztosító hitelezők és egyéb pénzintézetektől felvett hitelek utáni tartozásának keverékéből
finanszírozhatók. A kapacitáslekötési díjakra és tarifákra vonatkozó további megfontolások
A tarifa a további kiegészítő tényezők érvényesítését is szolgálja:
A szállítási szerződés érvényességének időtartama és ösztönzői: A tarifamegállapításnál figyelembe kell venni a szállítási
szerződés érvényességének időtartamát is. Tekintettel arra, hogy a beruházás gazdaságos megvalósíthatósága akkor
lehetséges, ha a szállíttatók olyan hosszú távra kötik le a kapacitásokat, amilyen hosszú távra csak a szerződések
lehetővé teszik, egy ösztönzési konstrukciót kell a kapacitáslekötési díj kialakításakor beépíteni, amely érdekeltté teszi
a szállíttatókat abban, hogy a kapacitásokat hosszú távra kössék le (például a hosszabb futamidejű szerződések
elismerése érdekében a kapacitásdíj fokozatos csökkentése). Az időtényezőket 25 éves futamidejű szerződések
alapulvételével kell kiszámítani. Az időtényezők (csúcsidőn kívül) az alábbiak lesznek: 1 a rendes 25 éves érvényességi
idejű szerződésnél, amely fokozatosan lineárisan 1,20-szoros szorzóra megy fel a 10 éves futamidejű szerződésnél,
majd innen egyenesen 4-szeres szorzóig az egynapos futamidejű szerződés esetében.
A szezonális gázigény hatása a rövid távú szállítási szerződésekre: A rövid idejű szerződéseknél (vagyis egy nap és egy év
közötti futamidő esetén) a kapacitáslekötési díjak a szezonális igények változását is tükrözik a rövid távú szállítások
esetében és a csővezetéken ennek eredményeképpen keletkező terhelési tényezőket, például átlátható és előre
meghatározott pótdíjak formájában, amelyek a téli időszakban megkötött szállítási szerződésekre érvényesek, amikor
a kereslet várhatóan magasabb (vagyis a csővezeték kihasználtsága és terhelési tényezője nagyobb), és alacsonyabb
pótdíjak formájában a nyári hónapok során, amikor várhatóan alacsonyabb az igény és ezért a csővezeték
leterheltsége is csökken. A szezonalitási tényezők az alábbiak lesznek: napi 150% pótdíj a november és március hónap
között megkötött egynapos szerződéseknél (csúcsidőszak), 75%-os pótdíj október és április hónapokra (átállási
időszak), míg a csúcsidőn kívül, május és szeptember között nem lesz pótdíj.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 2–3. §-a a Megállapodás 14.1 cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve e törvény 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a gazdaságpolitikáért felelős miniszter, az energiapolitikáért
felelős miniszter, a külpolitikáért felelős miniszter, az igazságügyért felelős miniszter, valamint az adópolitikáért felelős
miniszter gondoskodik. Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1012/B/2007. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 26. § (2) bekezdés
b) pontja alkotmányellenességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. Az indítványozó a társasági adóról és az osztalékadóról
szóló 1996. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tao.)
26. § (2) bekezdésének b) pontját támadta, és kérte annak
visszamenőleges hatállyal való megsemmisítését. Véleménye szerint az Alkotmány 9. § (2) bekezdésében biztosított vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát,
továbbá az Alkotmány 70/B. § (2) és (3) bekezdéseiben
rögzített „egyenlő munkáért egyenlő bért” elvet, valamint
a munka mennyiségének és minőségének megfelelő jövedelemhez való jogot sérti a kifogásolt rendelkezés. Indokolásként előadta, hogy az adóelőleg Tao. által előírt számítási módja bizonyos esetben a hatálya alá tartozó, nyere
ségesen működő, főként kezdő vagy az EVA-ról évközben
a társasági adóra áttérő, a többi vállalkozással azonos tevékenységet végző vállalkozás csődjét is jelentheti. A törvény szerint az ő esetükben a töredékév hónapjai alapján
számítják ki az egyévi adóelőleg összegét, ami szélsőséges
esetben akár a bevétel többszöröse is lehet. Ez pedig véleménye szerint sérti a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát. A Tao.-nak az előleg összegét meghatározó rendelkezése azonos tevékenységet végző vállalkozások közül néhányat akár tízszeres adóteherrel sújt, és
„ezzel nemhogy egyenlő munkáért egyenlő bért, hanem
egyenlő munkáért egyeseknek egy fillért se és ráadásnak
munkanélküliséget garantál”, megsértve ezzel az Alkotmány 70/B. § (2) és (3) bekezdéseit.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„9. § (2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a
vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.
„70/B. § (2) Az egyenlő munkáért mindenkinek, bármi
lyen megkülönböztetés nélkül, egyenlő bérhez van joga.
70/B. § (3) Minden dolgozónak joga van olyan jövede
lemhez, amely megfelel végzett munkája mennyiségének
és minőségének.”
2. A Tao. kifogásolt rendelkezései:
„26. § (2) Az adóelőleg
a) az adóévet megelőző adóév fizetendő adójának
összege, ha az adóévet megelőző adóév időtartama 12 hónap volt,
b) az adóévet megelőző adóév fizetendő adójának a működés naptári napjai alapján 12 hónapra számított összege
minden más esetben.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság már az 54/1993. (X. 13.) AB
határozatában rögzítette, hogy az Alkotmány 9. § (2) bekezdésében megfogalmazott „vállalkozás joga a foglalkozás szabad megválasztásához való alkotmányos alapjog
[Alkotmány 70/B. § (1) bekezdés] egyik aspektusa, annak
egyik, a különös szintjén történő megfogalmazása. A vállalkozás joga azt jelenti, hogy bárkinek Alkotmány biztosította joga a vállalkozás, azaz üzleti tevékenység kifejtése. (…) A vállalkozás joga ugyanis a fentiek értelmében
egy bizonyos, a vállalkozások számára az állam által teremtett közgazdasági feltételrendszerbe való belépés lehetőségének biztosítását, más szóval a vállalkozóvá válás lehetőségének – esetenként szakmai szempontok által motivált feltételekhez kötött, korlátozott – biztosítását jelenti.
A vállalkozás joga tehát nem abszolutizálható, és nem korlátozhatatlan: senkinek sincs alanyi joga meghatározott
foglalkozással kapcsolatos vállalkozás, sem pedig ennek
adott vállalkozási jogi formában való gyakorlásához.
A vállalkozás joga annyit jelent – de annyit alkotmányos
követelményként feltétlenül –, hogy az állam ne akadályozza meg, ne tegye lehetetlenné a vállalkozóvá válást.
A vállalkozás jogától különböző kérdés az, hogy a vállalkozó milyen közgazdasági feltételrendszerbe lép be.
E feltételrendszerrel kapcsolatban különösen az az alkotmányossági követelmény, hogy a feltételrendszer, így például az adórendszer megfeleljen a piacgazdaság Alkotmány rögzítette (9. §) követelményének, valamint hogy ne
legyen diszkriminatív.” [ABH 1993, 340, 341–342.].
Jelen esetben a Tao. vizsgált rendelkezése nem okoz az
Alkotmányban tiltott hátrányos megkülönböztetést, és az
sem állapítható meg, hogy a piacgazdaság követelményének nem felel meg. Az adóelőleg-fizetési kötelezettség
előírásának indoka az adóbevételek folyamatosságának
biztosítása. A kifogásolt szabályozás abból a feltételezésből indul ki, hogy azok az adóalanyok, amelyek adóév
közben kerülnek a törvény hatálya alá, arányosan a következő évben is ugyanolyan eredményesek lesznek, mint a
„csonka” adóévben. A szabályozási logika hasonló, mint a
Tao. 26. § (2) bekezdés a) pontja vonatkozásában: azaz az
előző évi teljesítmény határozza meg a következő évben
fizetendő adóelőleg mértékét. [Az Alkotmánybíróság a
Tao. 26. § (2) bekezdés a) pontját az Alkotmány 70/I. §-a
alapján korábban már vizsgálta, s megállapította, hogy az
nem alkotmányellenes. (647/E/2000. AB határozat, ABK
2009. március, 310, 312.) ] Hogy az adott vállalkozás számára az újabb adóévben mennyiben jelent ez az adóelőleg-fizetési kötelezettség megterhelést a konkrét bevételei
függvényében, mennyiben képes folyamatosan azt az
eredményt produkálni, mint a „csonka” adóévben, alapvetően a vállalkozás gazdálkodásának eredményességétől, a
piaci viszonyoktól függ. Ehhez igazodóan egy újabb adóévben fizetendő adóelőleg lehet megterhelő, vagy épp ellenkezőleg, kedvező a vállalkozás számára. Az adóelőleget továbbá a Tao. 26. § (7) bekezdésében foglalt általános
szabály alapján – az előző évi fizetendő adó nagyságától
függően – havonta vagy háromhavonta egyenlő részletekben kell megfizetni. Annak érdekében pedig, hogy az adóelőleg és a ténylegesen fizetendő adó között ne keletkezzen nagy különbség, a Tao. 26. § (10) bekezdése rendelkezést tartalmaz az adóelőlegnek az adóévben várható fizetendő adó összegére való kiegészítéséről, míg az adózás
rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 42. § (2) bekezdése alapján az adózó az adóelőleg módosítását kérheti az
adóhatóságtól, ha előlegét az előző időszak (év, negyedév,
félév) adatai alapján fizeti, és számításai szerint adója nem
éri el az előző időszak adatai alapján fizetendő adóelőleg
összegét.
Mindezekre tekintettel az adóelőleg-fizetési kötelezettségnek a Tao. 26. § (2) bekezdés b) pontjában szabályozott
formája nem ellentétes a vállalkozás jogával, ezért az
Alkotmánybíróság az indítványt e vonatkozásban elutasította.
2. Az indítványozó hivatkozott az Alkotmány 70/B. §
(2) és (3) bekezdéseinek a sérelmére is. Előadta, hogy az
adóelőleg számítására vonatkozó kifogásolt szabály nemhogy egyenlő munkáért egyenlő bért, illetve a végzett
munka mennyiségének és minőségének megfelelő jövedelmet nem biztosít, de „munkanélküliséget garantál”. Az
Alkotmánybíróság rámutat arra, hogy a megjelölt alkotmányos rendelkezések a tág értelemben vett munkavállalók, alkalmazottak jogaira vonatkoznak, míg az indítványozó a vállalkozások adózási szabályait kifogásolta. Az
1. pontban kifejtettekre, illetve az Alkotmánybíróság gyakorlatára tekintettel megállapítható, hogy az adóelőleg fizetésére vonatkozó kifogásolt Tao.-szabály, illetve az
Alkotmány 70/B. § (2) és (3) bekezdése között az indítványozó által előadott érvelés szerint nem áll fenn alkotmányjogilag értékelhető összefüggés. A bér nagyságát
alapvetően a vállalkozás piaci pozíciója, gazdálkodása határozza meg, melyre a vállalkozás adóelőleg-fizetési kötelezettségének nincs hatása. Erre figyelemmel az Alkotmánybíróság az indítványt e két alkotmányos rendelkezés
vonatkozásában is elutasította.
Budapest, 2010. április 19. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
25/2012. (XII. 29.) VM utasítása a minisztérium fejezeti kezelésű előirányzataiból nyújtott támogatások felhasználása ellenőrzésének, és a beszámolók összeállításának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvényben (továbbiakban: Áht.), az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletben (továbbiakban: Ávr.) foglalt szabályozás alapján a Vidékfejlesztési Minisztérium fejezeti
kezelésű előirányzataiból államháztartáson belüli, vagy azon kívüli szervezetek számára nyújtott támogatásokkal kapcsolatos
pályázati felhívások összeállítására, támogatási szerződések megkötésére és a támogatások felhasználásáról szóló szakmai és
pénzügyi beszámolók ellenőrzésére vonatkozóan az alábbi utasítást adom ki:
Értelmező rendelkezések 1. § Az utasítás alkalmazásában: 1. Támogató: a projekt megvalósításához anyagi forrást biztosító fél (a Vidékfejlesztési Minisztérium),
(a Vidékfejlesztési Minisztérium a továbbiakban: Támogató). 2. Kedvezményezett: a projekt megvalósításához anyagi forrást kapó fél.
3. Lebonyolító szervezet: a Támogató megbízása alapján a pályázati felhívásra beérkezett pályázatokat kezeli,
általában a pályázatok befogadásától azok lezárásáig (a döntés meghozatala és a szerződéskötés kivételével),
a támogatások utalását is ide értve. 4. Támogatás: a fejezeti kezelésű előirányzatokból a Támogató által megvalósításra érdemesnek ítélt pályázati
programokhoz, vagy egyedi miniszteri döntés alapján egy bizonyos program, vagy feladat megvalósításához
nyújtott pénzbeli támogatás, illetve támogatási megállapodás, vagy megbízási szerződés alapján a Támogató
alapfeladatainak ellátásához igénybe vett külső szervezet részére nyújtott forrás.
5. Projekt: tartalmilag és formailag részletesen kidolgozott, megfelelő pénzügyi háttérrel és végrehajtási
ütemezéssel rendelkező fejlesztési elképzelés, feladat, illetve elérni kívánt cél.
6. Beszámoló: a Kedvezményezett által a Projekt megvalósításáról és a kapott Támogatás felhasználásáról készített
szakmai beszámoló és pénzügyi elszámolás együtt. 7. Szakmai ellenőrzés: a szerződést, megállapodást aláíró, azaz kötelezettséget vállaló szakfőosztály (a továbbiakban:
Szakfőosztály) által végzett ellenőrzés, mely elsősorban a támogatott feladat, megrendelt szolgáltatás szakmai
szempontú végrehajtásának ellenőrzésére vonatkozik, az elszámolásra benyújtott számlák tartalmának a
megvalósításhoz kapcsolódó ellenőrzése mellett. 8. Pénzügyi ellenőrzés: a Támogató Költségvetési és Gazdálkodási Főosztálya (továbbiakban: KGF) végzi az
elszámolásra benyújtott számlák, bizonylatok számviteli, és az Áfa-törvényben szereplő előírások, valamint egyéb
vonatkozó jogszabályi előírások alapján; a számlák tartalmának megfeleltetése a pénzügyi szabályoknak.
9. Jogosulatlanul igénybe vett támogatás: a jogszabálysértően, nem rendeltetésszerűen vagy szerződésellenes
módon felhasznált költségvetési támogatás. 10. Költségvetés: mindazon pénzügyi tétel felsorolása, kalkulációval történő alátámasztása, melyek a támogatandó
Projekt végrehajtásához nélkülözhetetlenek, és amelyekre vonatkozóan egyenként megjelöli a Kedvezményezett
támogatási igényét, a megvalósításhoz biztosított önerőt, a feladat végrehajtásához szükséges bruttó költséget
(Támogatás+önerő), valamint a Támogatásból finanszírozandó költségek visszaigényelhető áfa-tartalmát.
Önerő csak a pályázati felhívás előírása alapján szerepel a költségvetésben.
11. Módosított költségvetés: amennyiben a támogatási igény, pályázat az eredetileg benyújtott költségvetéshez
képest kisebb összeggel kerül támogatásra, a pályázati felhívás, vagy szerződéskötési feltételek értelmében
módosított tartalommal összeállított költségvetés, mely az eredetihez képest nem tartalmaz új költségelemeket.
12. Támogatás elkülönített kezelése: a könyvelésben a Támogatás felhasználását az egyéb pénzeszközöktől
elkülönítve kell könyvelni és kezelni. 13. Lezárás, elfogadó nyilatkozat: pályázat és egyéb támogatás esetén a beszámoló elfogadását követően a
kötelezettségvállaló írásban nyilatkozik a beszámoló, illetve a szakmai teljesítés elfogadásáról.
Az Utasítás hatálya 2. § (1) Jelen utasítás nem vonatkozik azon fejezeti kezelésű előirányzatokra, melyek esetében a forrásátadás kizárólag
lebonyolító szervezeten keresztül történik. (2) Jelen utasítás hatálya kiterjed minden további eredeti tárgyévi, valamint maradványból működő előirányzatra,
melyből államháztartáson belüli és kívüli szervezetek (szerződés, megbízás, megállapodás alapján) pénzügyi
forráshoz juthatnak. Szerződéskötés, költségvetés és beszámolási útmutató 3. § (1) A melléklet útmutatójában szereplő előírásokat figyelembe kell venni a Projekt meghatározásakor és a pályázati
felhívás, illetve a szerződés összeállításakor. (2) A felek által aláírt támogatási szerződés elválaszthatatlan részét képezi a Támogató honlapján elektronikusan elérhető
„beszámoló” nyomtatvány és annak függeléke. (3) A „beszámoló” nyomtatvány és a függelék elektronikus úton való folyamatos elérését a Támogató honlapján kell
biztosítani. (4) A Kedvezményezett feladata a szerződés ezen mellékletének letöltése és kitöltött formában, határidőre való
megküldése. 4. § (1) A megítélt Támogatás felhasználása kapcsán keletkező és elszámolható költségek körét a szerződésben, vagy annak
elválaszthatatlan mellékletét képező Költségvetésben kell rögzíteni. (2) A Költségvetésnek kellő részletességgel kell tartalmaznia a szerződésben rögzített feladat végrehajtása kapcsán
felmerülő és a Támogató által elfogadott költségelemeket. Szükség esetén egy-egy költségvetési tétel esetében
kalkulációt is szerepeltetni kell (pl. főnapFt ). Beszámoló, hiánypótlás és elfogadás
5. § (1) A támogatási szerződésben rögzített feladat végrehajtásáról, a nyújtott Támogatás felhasználásáról és elszámolásáról
szóló Beszámolót a szerződésben rögzített teljesítési határidőt követő 30 napon belül kell a Szakfőosztályhoz
benyújtani. (2) A Beszámoló benyújtási határidejének eredménytelen eltelte esetén a Szakfőosztály felszólítja a Támogatottat a
Beszámoló benyújtására 15 munkanapos határidővel. 6. § A Beszámoló alapján, annak beérkezését követő 30 napon belül a Szakfőosztály ellenőrzi a feladat szakmai teljesítését
és az elszámolásban szereplő számlák tartalmát a feladathoz való illeszkedés tekintetében.
7. § (1) A Beszámoló teljes pénzügyi szempontú ellenőrzését a KGF végzi.
(2) A pénzügyi ellenőrzéshez a Szakfőosztály a KGF részére megküldi a Beszámoló teljes anyagával együtt a támogatási
szerződést és a Költségvetést, egyúttal jelzi, hogy a szakmai beszámoló elfogadható vagy hiánypótlás szükséges.
8. § (1) A Beszámoló ellenőrzését jelen utasítás 1. melléklete szerint kell végezni.
(2) A Beszámolóval kapcsolatos hiánypótlásra egy alkalommal van lehetőség.
(3) A szakmai és pénzügyi szempontú hiánypótlás határideje a felszólítás kézhezvételétől számított 15. munkanap.
A számítását az Ávr. 89. §-a szerint kell alkalmazni.
9. § (1) A Beszámolóval kapcsolatos egyszeri hiánypótoltatást a Szakfőosztály végzi.
(2) A szakmai és pénzügyi szempontú hiánypótlási felhívást egyszerre, egy küldeményben kell közölni a Kedvezményezettel.
(3) A pénzügyi szempontú (elszámolást érintő) hiánypótlást a KGF jelzi a Szakfőosztálynak a KGF-re érkezést követő
15 munkanapon belül. (4) A beérkezett hiánypótlást a Szakfőosztály ellenőrzi a 6. §-ban leírtak szerint. Amennyiben a hiánypótlással kiegészített
Beszámoló elfogadást nyer, intézkedik a KGF felé a még kifizetésre váró Támogatás utalásával kapcsolatban.
(5) A Szakfőosztály szükség esetén a hiánypótlást a Beszámolóval együtt megküldi a KGF-re pénzügyi ellenőrzés céljából.
A KGF 15 munkanapon belül tájékoztatja a Szakfőosztályt a hiánypótlás pénzügyi szempontból történő elfogadásáról,
vagy a továbbra sem elfogadható tételekről, indoklással együtt.
(6) Amennyiben a hiánypótlást követően sem teljes körű a Beszámoló, azt a megismert tartalma alapján kell értékelni. Ha a
teljesítés nem ítélhető meg 100%-osnak, az Ávr.-ben meghatározottak szerinti szankciót kell alkalmazni. Teljes
összegű előfinanszírozás esetén a Támogatást részben vagy egészben kamatokkal kell visszafizettetni az Ávr. szerinti
határidő tűzésével és kamat alkalmazásával. a) Utófinanszírozás esetén az elfogadott teljesítésnek megfelelően kell a csökkentett összegű kifizetést teljesíteni.
b) A Szakfőosztály a KGF Beszámolóval és hiánypótlással kapcsolatos véleményét figyelembe veszi az elfogadott
teljesítés %-os arányának meghatározásában. (7) Amennyiben a (6) bekezdés alapján kiadott visszafizetési felszólítás határidőre nem teljesül, a követelés
érvényesítésével kapcsolatban az Ávr., illetve a Polgári Törvénykönyv szerinti intézkedéseket kell megtenni.
10. § Amennyiben a Beszámoló mind szakmai, mind pénzügyi szempontból elfogadható, arról, illetve a pályázat lezárásáról
a Szakfőosztály írásban értesíti a Kedvezményezettet, egyúttal nyilatkozik – a szerződésben foglaltaknak megfelelően –
a felhatalmazó levelek visszavonásáról is. 11. § Utófinanszírozás esetén a lezárással vagy elfogadó nyilatkozattal egy időben a Szakfőosztály megkéri a KGF
intézkedését a kifizetéssel kapcsolatban a 22/2012. (X. 27.) VM utasítás kitöltött 1. sz. melléklete (Teljesítésigazolás és
kifizetés engedélyezése adatlap) megküldésével. Hatálybalépés 12. § Jelen utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
9/2013. (V. 10.) NGM utasítása a nők munkaerő-piaci helyzetének javításáért felelős miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a nők munkaerő-piaci helyzetének javítását
célzó feladatok ellátására 2013. április 2. napjától 2013. október 2. napjáig terjedő időtartamra Varga Zsoltné Szalai
Piroska Máriát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata:
a) javaslattétel a női foglalkoztatás növelését, a „családbarát” munkaerő-piac és munkahelyek megteremtését,
valamint a munkavégzés és a magánélet összeegyeztethetőségét célzó rugalmas munkavégzési és
önfoglalkoztatási formákat, illetve jó gyakorlatokat támogató kormányzati intézkedésekre,
b) kapcsolattartás a társminisztériumokkal, valamint a témában érintett szakmai és civil szervezetekkel,
c) konzultációk, egyeztetések, rendezvények kezdeményezése, illetve részvétel nemzetközi és hazai
rendezvényeken, aktív részvétel a kapcsolódó szakmai, média és társadalmi kommunikációban.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a nemzetgazdasági miniszter az általa kijelölt, közvetlen irányítása alá tartozó
szervezeti egység vezetője útján irányítja.
4. § A miniszteri biztos feladatait önállóan látja el, tevékenységét 2 fős titkárság segíti.
5. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a nők munkaerő-piaci helyzetének javításáért felelős miniszteri biztos kinevezéséről szóló 31/2012.
(X. 27.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
25/2015. (XI. 19.) ORFK utasítása a munkahelyi komfortérzetet növelő elektromos eszközök, berendezések és egyéb használati tárgyak műszaki megfelelőségének és használati biztonságának ellenőrzéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja, a  Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6.  §
(1)  bekezdés b)  pontja, valamint a  munkaeszközök és használatuk biztonsági és egészségügyi követelményeinek minimális
szintjéről szóló 14/2004. (IV. 19.) FMM rendelet alapján kiadom az alábbi utasítást:
1. Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban: Rendőrség) és
annak személyi állományára terjed ki.
2. Az utasítás alkalmazásában komfortérzetet növelő elektromos eszközök, berendezések és egyéb használati tárgyak:
a  munkaeszközök és használatuk biztonsági és egészségügyi követelményeinek minimális szintjéről szóló
14/2004.  (IV.  19.) FMM rendelet hatálya alá tartozó eszközök, így különösen a  kávé- és a  teafőző, a  vízforraló,
a szendvicssütő, a kenyérpirító, a mikrohullámú készülék, a rádió, a magnó, a hűtőszekrény, az olajradiátor, a hősugárzó,
a  ventilátor, a  hálózati feszültséggel üzemelő informatikai eszközök, a  légkondicionáló berendezések, továbbá
az egyéb hálózati feszültséggel üzemelő elektromos berendezések (a továbbiakban együtt: elektromos berendezés).
2. Részletes rendelkezések 3. A 8. pontban foglaltak kivételével a személyi állomány tagja (a továbbiakban: állománytag) a rendőrségi objektumban
nem rendőrségi tulajdonú elektromos berendezést kérelemre és legalább osztályvezető jogállású vezető írásbeli
engedélye alapján tarthat és használhat. Az engedélyt kiadó vezető az engedélyezést megelőzően köteles a 9. pontban
felsorolt szempontok alapján – a kérelemben megnevezett – elektromos berendezést ellenőrizni.
4. A kizárólag kifogástalan műszaki állapotú, szemmel láthatóan sérülésmentes és rendeltetésszerű használatra alkalmas
elektromos berendezés használható és engedélyezhető.
5. A kérelem, valamint az  írásos engedély mintáját az 1. melléklet tartalmazza. A kiadott engedély eredeti példányát
az állománytagnak át kell adnia a közvetlen szolgálati elöljárónak megőrzésre, másolati példányát a kérelmező kapja.
6. Az engedély megőrzéséről a közvetlen szolgálati elöljáró az engedély visszavonásáig gondoskodik.
7. Az írásbeli engedély másolati példányát annak kiadója a  területileg illetékes munkavédelmi felügyelőnek és
a  gazdasági szakterületnek is megküldi. A  gazdasági szakterület – az  elektromos hálózat terhelhetőségének
függvényében – korlátozhatja a kiadható engedélyek számát.
8. A mobiltelefon töltője, valamint a mobil informatikai eszközök (pl. laptop, tablet, notebook) egyéb kiegészítője külön
engedély nélkül behozhatók, illetve használhatók a rendőrségi objektumon belül, amennyiben kifogástalan állapotú
és műszakilag használatra alkalmas.
9. Az informatikai eszközök kivételével az elektromos berendezés igénybevétele előtt az állománytag minden esetben
köteles szemrevételezéssel ellenőrizni:
a) az adott készülék burkolatának épségét, a szigetelő burkolat állapotát;
b) a készülék szerelvényeinek, fogantyúinak, kezelő- és kapcsolószerveinek, védőfedeleinek meglétét, valamint
általános állapotát;
c) az elektromos eszközök csatlakozóvezetékeinek és a dugaszolóaljzatoknak az állapotát.
10. Az elektromos berendezés műszaki megfelelőségéről és használati biztonságáról – függetlenül attól, hogy kinek
a tulajdonában van – a szervezeti egység vezetője évente egy alkalommal szerelői ellenőrzés keretében meggyőződik.
11. A szerelői ellenőrzést a szervezeti egység vezetője által erre a  feladatra kijelölt – lehetőség szerint a  rendőri szerv
állományában lévő, villanyszerelői, villamosipari vagy egyéb műszaki szakképesítéssel rendelkező – személy
a  2.  melléklet alapján dokumentálja. A  szerelői ellenőrzés keretében az  elektromos berendezésekre vonatkozóan
mennyiségi adatszolgáltatás mellőzésével az  ellenőrzést végző személy a  nem megfelelő műszaki állapotú,
rendeltetésszerű használatra alkalmatlan eszközöket és a megtett intézkedéseket köteles dokumentálni. A szerelői
ellenőrzés dokumentációját a következő éves szerelői ellenőrzésig kell megőrizni.
12. Azon elektromos berendezés használatát, amely nem felel meg a műszaki követelményeknek – így különösen sérült,
törött, hiányos vagy rongált –, az engedély kiadója haladéktalanul megtiltja, az engedélyt visszavonja, és megteszi
a szükséges intézkedéseket az elektromos berendezés használat helyéről történő eltávolítása érdekében.
3. Záró rendelkezések 13. Az utasítás hatálybalépése előtt a  munka- és szolgálati helyeken használatba vett – az  állománytag birtokában
lévő  –  elektromos berendezés utólagos engedélyeztetését az  utasítás hatálybalépését követő 90 napon belül kell
elvégezni.
14. Ez az utasítás a közzétételét követő tizenötödik napon lép hatályba.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány