text:
306/2011. (XII. 23.) Korm. rendelete az építési beruházások közbeszerzésének részletes szabályairól.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182. § (1) bekezdés 10. pontjában, továbbá az 1. és 2. melléklet
tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés o) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) szerinti azon
közbeszerzésekre terjed ki, amelyek tárgya a Kbt. 7. § (3) bekezdése szerinti építési beruházás, vagy a Kbt. 7. §
(5) bekezdése szerinti építési koncesszió. (2) E rendelet alkalmazásában építési beruházás alatt az építési koncessziót is érteni kell.
2. Az építési beruházás becsült értéke 2. § (1) Az építési beruházás becsült értékének meghatározásakor az ajánlatkérőnek az engedélyhez vagy bejelentéshez
kötött építési tevékenység esetén az építési engedélyben foglaltak érvényesítésével elkészített engedélyezési terv,
vagy kiviteli terv vagy egyesített engedélyezési és kiviteli terv alapján, a közbeszerzés megkezdését megelőző
12 hónapnál nem régebben készült költségvetést kell irányadónak tekinteni, amely tartalmaz az építési beruházással
kapcsolatban felmerülő valamennyi szükséges munkatételt. Az 5. § (1) bekezdés a)–e) pontja esetében az építési
beruházás becsült értékének meghatározásakor az építési beruházással kapcsolatban felmerülő valamennyi
szükséges munkatételt tartalmazó, a közbeszerzés megkezdését megelőző 12 hónapnál nem régebben készült
költségbecslést kell irányadónak tekinteni. (2) A Kbt. 18. § (2) bekezdése alkalmazásában ugyanazon építési beruházásnak tekintendő az építési engedélyben több
megvalósulási szakaszra bontott építési beruházás is (az egyes megvalósulási szakaszokban megépített építmények,
építményrészek együttesen). 3. A dokumentáció tartalma 3. § Építési beruházás esetén a Kbt. VIII. Fejezetében és 122. § (2) bekezdésében meghatározott dokumentációt, illetve
versenypárbeszéd esetén az ismertetőt az e rendeletnek megfelelő tartalommal kell elkészíteni.
4. § (1) Az építmény kivitelezésére vagy a Kbt. 1. mellékletében foglalt tevékenységek egyikéhez kapcsolódó munka
kivitelezésére irányuló, az építésügyi jogszabályok szerint engedély vagy bejelentés köteles építési beruházás
dokumentációja tartalmazza az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: Épkiv.) meghatározott – egyúttal e rendelet és mellékletei előírásainak is megfelelő – kivitelezési
dokumentációt. (2) Ha a kivitelezésre irányuló építési beruházás az építésügyi jogszabályok szerint engedély és bejelentés nélkül
végezhető építési tevékenységnek minősül, a dokumentációt az 1. melléklet – műemlékkel kapcsolatos építési
beruházás esetében az 1. és a 2. melléklet – szerinti tartalommal kell elkészíteni, amennyiben az adott építési
beruházásra a mellékletekben foglalt követelmények értelmezhetőek. 5. § (1) Amennyiben az építési beruházás építmény kivitelezésére és tervezésére együtt irányul, vagy a Kbt. 1. mellékletében
foglalt tevékenységek egyikéhez kapcsolódó munka kivitelezésére és tervezésére együtt irányul, az ajánlatkérőnek
a dokumentációt az 1. melléklet szerinti tartalommal kell elkészítenie. A dokumentációt kivitelezésre és tervezésre
irányuló építési beruházásnál a jogerős építési vagy létesítési engedély és a hozzá tartozó dokumentáció alapján kell
elkészíteni, kivéve: a) ha az építési tevékenység építésügyi hatósági engedélyhez nem kötött,
b) az Európai Unió Kohéziós Alapjából származó forrásból támogatott, az épített környezet alakításáról és
védelméről szóló törvény (a továbbiakban: Étv.) szerinti sajátos építményfajta kivitelezésére irányuló
közbeszerzési eljárás esetén, c) vízilétesítmény megvalósítására irányuló közbeszerzési eljárás esetén,
d) a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény 3. § k)–q) pontjában meghatározott tevékenységek
végzéséhez szükséges építmények megvalósítására irányuló közbeszerzési eljárás esetén,
e) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló törvény hatálya alá tartozó építési beruházás esetén.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a kivitelezésre és tervezésre irányuló építési beruházás során a nyertes ajánlattevő
tervezési feladata a kivitelezési dokumentáció elkészítése lehet, kivéve az (1) bekezdés a)–e) pontjában meghatározott
eseteket, amikor a nyertes ajánlattevő tervezési feladata az építési engedély, illetve létesítési engedély beszerzésére,
illetve az ahhoz szükséges műszaki tervdokumentáció elkészítésére is irányulhat.
(3) A dokumentáció kivitelezésre és tervezésre irányuló építési beruházás esetében is lehet az Épkiv. szerinti – e rendelet
előírásainak megfelelő – kivitelezési dokumentáció, ahol a nyertes ajánlattevő feladata egyes kiegészítő tervezési
feladatok ellátása. (4) Az ajánlatkérőnek az általa rendelkezésre bocsátott tervekkel kapcsolatban a tervezővel kötött szerződés feltételeiben
biztosítania kell, hogy annak alapján a nyertes ajánlattevő jogdíj fizetése nélkül jogosult legyen a terveknek az általa
elvégzendő tervezési feladathoz szükséges továbbtervezésére, átdolgozására. (5) A Kbt. 24. § (3) bekezdése alkalmazásában nem eredményezi a verseny tisztaságának sérelmét és nem
összeférhetetlen a kivitelezésre, vagy kivitelezésére és tervezésére együtt, illetve egy (elvi) engedélyezési tervet
követően ugyanazon építmény tekintetében további tervek készítésére vonatkozó közbeszerzési eljárásban annak
a tervezőnek a részvétele, aki ezen közbeszerzési eljárás Kbt. 49. §-a szerinti dokumentációját megalapozó tervet
készítette, ha egyéb módon nem vesz részt a közbeszerzési eljárás előkészítésében.
6. § (1) Ha az ajánlatkérő versenypárbeszéd eljárási fajtát alkalmaz arra tekintettel, hogy a közbeszerzés tárgyára vonatkozó
közbeszerzési műszaki leírás meghatározására nem, vagy nem a nyílt, illetve meghívásos eljárásban szükséges
részletességgel képes, az ismertetőt az 1. mellékletben előírt követelmények alapján kell összeállítania.
(2) Ha az ajánlatkérő keretmegállapodásos eljárást folytat le, – amennyiben az eljárás első részében további információ
még nem áll rendelkezésre – a keretmegállapodás megkötésére irányuló eljárás ajánlattételi dokumentációjában
foglalt árazatlan költségvetésnek elegendő a keretmegállapodás tárgyát képező, egységárakkal beárazandó egyes
tételeket tartalmaznia további részletezés nélkül. 4. Tartalékkeret 7. § (1) Amennyiben az ajánlatkérő a Kbt. 125. § (9) bekezdésében szabályozott tartalékkeretet kíván a szerződésbe foglalni,
a dokumentáció részét képező szerződésben vagy szerződéses feltételekben előre részletesen rögzíteni szükséges
a tartalékkeret felhasználásának szabályait, valamint meg kell jelölni annak mértékét.
(2) A tartalékkeret kizárólag az építési beruházás teljesítéshez, a rendeltetésszerű és biztonságos használathoz szükséges
munkák ellenértékének elszámolására használható fel. (3) A (2) bekezdés keretei között a tartalékkeret felhasználása a Kbt. alapján akkor nem vonja maga után
szerződésmódosítás vagy közbeszerzési eljárás lefolytatásának szükségességét, ha a szerződés egyértelműen, minden
ajánlattevő számára előre megismerhető módon rögzíti a tartalékkeret felhasználásának lehetséges eseteit és
pénzügyi feltételeit. (4) Az ajánlatkérő a közbeszerzés becsült értékébe a tartalékkeretet is köteles beszámítani.
5. Kamarai nyilvántartás 8. § (1) Az ajánlatkérő a Kbt. Második Része szerinti eljárásban az eljárást megindító felhívásban köteles az építőipari
kivitelezési tevékenységet végző gazdasági szereplők vonatkozásában a Kbt. 57. § (1) bekezdésének d) pontja alapján
előírni az Étv. szerinti, építőipari kivitelezési tevékenységet végzők névjegyzékében szereplés követelményét, illetve
nem Magyarországon letelepedett gazdasági szereplők esetén a letelepedés szerinti ország nyilvántartásában
szereplés követelményét (feltéve, hogy a letelepedés szerinti ország joga azt előírja).
(2) Kétség esetén az ajánlatkérő a Kbt. 67. §-a szerint felvilágosítást kérhet az ajánlattevőtől vagy részvételre jelentkezőtől
arra vonatkozóan, hogy melyik, az ajánlatban vagy részvételi jelentkezésben megjelölt gazdasági szereplő nem végez
vagy melyik gazdasági szereplő végez építőipari kivitelezési tevékenységet, amelynek alapján az Étv. szerinti építőipari
kivitelezési tevékenységet végzők névjegyzékében szerepelnie kell. 6. Felelősségbiztosítás
9. § Építési beruházás esetében az ajánlattevőként szerződő fél köteles – legkésőbb a szerződéskötés időpontjára –
felelősségbiztosítási szerződést kötni vagy meglévő felelősségbiztosítását kiterjeszteni az ajánlatkérő által az eljárást
megindító felhívásban vagy a dokumentációban előírt mértékű és terjedelmű felelősségbiztosításra.
7. Alvállalkozókra vonatkozó rendelkezések 10. § Az ajánlatkérőként szerződő fél vagy a nevében eljáró személy (szervezet) a szerződés teljesítése során az építési napló
adatai alapján köteles ellenőrizni, hogy a teljesítésben a Kbt. 128. § (2)–(3) bekezdésében foglaltaknak megfelelő
alvállalkozó vesz részt. 11. § Az ajánlattevőként szerződő fél az alvállalkozóval kötött szerződésben az alvállalkozó teljesítésének elmaradásával
vagy hibás teljesítésével kapcsolatos igényeinek biztosítékaként legfeljebb a szerződés szerinti, általános forgalmi adó
(a továbbiakban: áfa) nélkül számított ellenszolgáltatás tíz-tíz százalékát elérő biztosítékot köthet ki.
8. Az építési beruházás ellenértékének kifizetése 12. § (1) Az ajánlatkérőként szerződő fél – vagy támogatásból megvalósuló beruházásoknál szállítói kifizetés során a kifizetésre
köteles szervezet – a Kbt. 131. § (1) bekezdésében foglalt előleget az ajánlattevő kérésére – a (2) bekezdés szerinti
kivétellel – legkésőbb az építési munkaterület átadását követő 15 napon belül köteles kifizetni.
(2) Ha az ajánlatkérő a Kbt. 131. § (1) bekezdésében foglaltaknál nagyobb összegű előleget biztosít, az előleg kifizetése
több részletben is történhet, és legkésőbb az építési munkaterület átadását követő 15 napon belül az ajánlatkérő
kizárólag az előleg első részletét köteles kifizetni. (3) Az (1) bekezdés szerinti előleg alapja a szerződésben foglalt teljes nettó ellenszolgáltatás értéke. A szerződés későbbi
módosítása a kötelezően biztosítandó előleg összegét nem érinti.
13. § (1) Hat hónapot meghaladó teljesítési időszakról rendelkező és egyben ötvenmillió forintot meghaladó összegű nettó
ellenszolgáltatást tartalmazó szerződések esetén az ajánlatkérő köteles az adott építési beruházás jellemzőinek
megfelelő időszakonként vagy kivitelezési szakaszonként részszámlázási lehetőséget biztosítani.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben az áfa nélkül számítva 1 milliárd forint alatti szerződéses értékű építési
beruházásoknál az ajánlatkérőnek legalább 4 részszámla (ideértve a végszámlát is) benyújtásának lehetőségét kell
biztosítania. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben az áfa nélkül számítva 1 milliárd forintot meghaladó szerződéses értékű
építési beruházásoknál az ajánlatkérőnek legalább 6 részszámla (ideértve a végszámlát is) benyújtásának lehetőségét
kell biztosítania. (4) Az első részszámla kibocsátásának lehetőségét minden esetben biztosítani kell legkésőbb az áfa nélküli szerződéses
érték 25 százalékát elérő megvalósult teljesítés esetén. (5) Az előleg és a részszámlák alapján történő kifizetések összértéke nem lehet kevesebb a szerződés áfa nélkül számított
értékének 70 százalékánál. (6) A részszámla összegét az ajánlatkérő által teljesítésigazolással elismert szerződés szerinti teljesítés mértékének
megfelelően kell meghatározni, úgy, hogy a részszámla szerinti nettó ellenszolgáltatás a szerződés megvalósult
értékét nem haladhatja meg. 14. § (1) Az ajánlatkérőként szerződő fél, vagy – európai uniós támogatás esetén szállítói kifizetés során – a kifizetésre köteles
szervezet (e § alkalmazásában a továbbiakban együtt: ajánlatkérőként szerződő fél), amennyiben az ajánlattevőként
szerződő fél a teljesítéshez alvállalkozót vesz igénybe, a Kbt. 130. § (3) bekezdésétől eltérően a következő szabályok
szerint köteles az ellenszolgáltatást teljesíteni: a) az ajánlattevőként szerződő felek legkésőbb a teljesítés elismerésének időpontjáig kötelesek nyilatkozatot tenni
az ajánlatkérőnek, hogy közülük melyik mekkora összegre jogosult az ellenszolgáltatásból;
b) az összes ajánlattevőként szerződő fél legkésőbb a teljesítés elismerésének időpontjáig köteles nyilatkozatot
tenni, hogy az általa a teljesítésbe bevont alvállalkozók egyenként mekkora összegre jogosultak az
ellenszolgáltatásból, egyidejűleg felhívja az alvállalkozókat, hogy állítsák ki ezen számláikat;
c) az ajánlattevőként szerződő felek mindegyike a teljesítés elismerését követően állítja ki számláját, a számlában
részletezve az alvállalkozói teljesítés, valamint az ajánlattevői teljesítés mértékét;
d) a c) pont szerint a számlában feltüntetett alvállalkozói teljesítés ellenértékét az ajánlatkérőként szerződő fél
tizenöt napon belül átutalja az ajánlattevőknek; e) az ajánlattevőként szerződő fél haladéktalanul kiegyenlíti az alvállalkozók számláit vagy az adózás rendjéről szóló
2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) 36/A. § (3) bekezdése szerint azt vagy annak egy részét visszatartja,
illetve az alvállalkozóval kötött szerződésben foglaltak szerint az alvállalkozói díj egy részét visszatartja;
f) az ajánlattevőként szerződő felek átadják az e) pont szerinti átutalások igazolásainak másolatait, vagy az
alvállalkozó köztartozást mutató együttes adóigazolásának másolatát az ajánlatkérőként szerződő félnek (annak
érdekében, hogy az ajánlatkérőként szerződő fél megállapíthassa, hogy az ajánlattevőként szerződő fél
jogszerűen nem fizette ki a teljes összeget az alvállalkozónak);
g) az ajánlattevőként szerződő felek által benyújtott számlában megjelölt, fővállalkozói teljesítés ellenértékét az
ajánlatkérőként szerződő fél tizenöt napon belül átutalja az ajánlattevőként szerződő feleknek, ha ők az
alvállalkozókkal szembeni fizetési kötelezettségüket az Art. 36/A. §-ára is tekintettel teljesítették;
h) ha az ajánlattevőként szerződő felek valamelyike az e) vagy az f) pont szerinti kötelezettségét nem teljesíti,
az ellenszolgáltatás fennmaradó részét az ajánlatkérő őrzi és az akkor illeti meg az ajánlattevőt, ha igazolja, hogy
az e) vagy az f) pont szerinti kötelezettségét teljesítette, vagy hitelt érdemlő irattal igazolja, hogy az alvállalkozó
vagy szakember nem jogosult az ajánlattevő által a b) pont szerint bejelentett összegre vagy annak egy részére;
i) részben vagy egészben európai uniós támogatásból megvalósított közbeszerzés esetén a d) pont szerinti
határidő harminc nap. (2) A felek kizárólag az (1) bekezdés g) pontja szerinti ellenszolgáltatás halasztott teljesítésében állapodhatnak meg a Kbt.
130. § (4) bekezdésének megfelelően. Az Art. 36/A. § (3) bekezdését az ajánlattevőként szerződő féllel szemben csak
az (1) bekezdés g) pontja szerinti összegre lehet alkalmazni.
(3) Ha az ellenszolgáltatást több részletben teljesíti az ajánlatkérőként szerződést kötő fél, minden részlettel kapcsolatban
alkalmazni kell az (1)–(2) bekezdést. (4) Ha a közbeszerzési szerződés teljesítése érdekében a nyertes ajánlattevő (ajánlattevők) projekttársaságot hoztak létre,
e § alkalmazásában a nyertes ajánlattevőként szerződő fél alatt a projekttársaságot kell érteni.
9. Műemlékekkel kapcsolatos építési beruházás 15. § (1) Műemlékkel kapcsolatos építési beruházásnak az olyan építési beruházás minősül, amellyel kapcsolatos építésügyi
hatósági engedélyezési eljárás lefolytatása a kulturális örökségvédelmi hatóság jogkörébe tartozik.
(2) Műemlékkel kapcsolatos építési beruházásra vonatkozó közbeszerzési eljárás esetén az ajánlatkérő a közbeszerzési
eljárásban az alkalmasság és a kizáró okok igazolásának módjáról szóló külön jogszabályban foglaltakkal összhangban
a műszaki és szakmai alkalmasság körében köteles előírni:
a) az előző öt év legjelentősebb, műemlékkel kapcsolatos, a beszerzés tárgyát képező műemlékkel kapcsolatban
megrendelt munkálat jellegének és nagyságrendjének megfelelő építési beruházásainak ismertetését, valamint
b) hogy az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező adja meg a teljesítésbe általa bevonni kívánt, legalább a
következő feladatot ellátó szakembereknek (szervezeteknek), és vezetőknek a megnevezését, képzettségük,
szakmai gyakorlatuk ismertetését és igazolja, hogy az érintett személyek (szervezetek) jogosultak a feladat
ellátására: ba) felelős műszaki vezető, bb) restaurátor, szakágak szerint, ha a beszerzés restaurálásra is irányul,
bc) műemléki épületkutató, ha ez az építési engedély alapján szükséges.
(3) Amennyiben az alkalmasság igazolásához nem Magyarországon teljesített referencia kerül ismertetésre, műemlék
alatt az adott ország jogrendje szerinti műemléki vagy azzal egyenértékű besorolást kell érteni.
(4) A műemléki védelem alatt álló ingatlanok építési beruházási dokumentációjának az 1. mellékletben foglaltakon felül
legalább a 2. mellékletben foglalt – az építési engedélyben jóváhagyott – dokumentumokat is tartalmaznia kell.
10. Építési koncesszió 16. § A Kbt. 7. § (5) bekezdésében foglaltakra figyelemmel építési koncesszió esetén az ellenérték kifizetésére vonatkozó
szabályokat nem kell alkalmazni. 11. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
18. § (1) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépése után megkezdett közbeszerzésekre és a hatálybalépése után megkezdett
közbeszerzési eljárások alapján megkötött szerződésekre kell alkalmazni. Az 5. § (4) bekezdését nem kell alkalmazni,
ha a tervezővel a szerződés megkötésére e rendelet hatálybalépését megelőzően került sor.
(2) A 2012. január 1. előtt megkezdett közbeszerzésekre az építési beruházások közbeszerzési eljárás során készítendő
dokumentációjának tartalmáról szóló 215/2010. (VII. 9.) Korm. rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
19. § Hatályát veszti az építési beruházások közbeszerzési eljárás során készítendő dokumentációjának tartalmáról szóló
215/2010. (VII.9.) Korm. rendelet. 20. § Ez a rendelet – a Kbt.-vel együtt – az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló
közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004. március 31-i 2004/18/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek, valamint a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő
ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1628/2012. (XII. 18.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Nemzetstratégiai
Kutatóintézet 2012. évi működéséhez szükséges pénzügyi fedezet biztosítására 100,0 millió forint 1. melléklet szerinti
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel
a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 13. Nemzetstratégiai Kutatóintézet
alapításával kapcsolatos feladatok alcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettségért: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2013. június 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
133/2004. (IV. 29.) Korm. rendelete a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap kezeléséről és felhasználásáról.
A Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról szóló
2003. évi XC. törvény (a továbbiakban: Atv.) 17. §-ának
a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a Kormány a
következőket rendeli el:
1. § (1) A Kutatási és Technológiai Innovációs Alapot (a továbbiakban: Alap) a Nemzeti Kutatási és Technológiai
Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) működteti.
(2) Az Alapra vonatkozó stratégiai kérdésekkel foglalkozó testület a Kutatási és Technológiai Innovációs Tanács
(a továbbiakban: Tanács).
(3) A Hivatal és a Tanács — Alapra vonatkozó — feladatait külön jogszabályok rögzítik.
(4) A Kutatás-fejlesztési Pályázati és Kutatáshasznosítási Iroda (a továbbiakban: Iroda) a Hivatal felügyelete
alatt álló központi költségvetési szerv, amely az Alap pénzeszközeinek kezelésével és felhasználásával összefüggő feladatait a jelen kormányrendeletben meghatározottak szerint látja el.
Az innovációs járulék átutalására vonatkozó eljárás 2. §
(1) Az állami adóhatóság a hozzá befizetett járulékot az
Atv. 5. §-ának (2) bekezdése szerinti esedékességi időponttól számított 5 munkanap alatt naponta, más esetekben hetente egy alkalommal, a hét első munkanapján utalja
át az Alap Magyar Államkincstárnál (a továbbiakban:
Kincstár) vezetett előirányzat-felhasználási keretszámlájára.
(2) Az Atv. 5. §-ának (8) bekezdése szerint visszaigényelhető többletbefizetést — annak visszatérítése érdekében — az Alap számlájáról — a Hivatal, a Kincstár és az
állami adóhatóság közötti megállapodás alapján — át kell
utalni az adóhatóság részére.
(3) Az átutalásra vonatkozó eljárás részleteit — beleértve az adóbírságból, a késedelmi és az önellenőrzési pótlékokból származó bevételeknek az állami adóhatóság és az
Alap közti megosztására vonatkozó szabályokat is — a
Hivatal, a Kincstár és az adóhatóság közötti megállapodás
rögzíti.
Az Alap gazdálkodási szabályai 3. § (1) A Hivatal a Tanács bevonásával előkészíti az Alap
középtávú felhasználására vonatkozó stratégiáját.
(2) A Hivatal az Alap tárgyévi felhasználására vonatkozó tervét az érintett minisztériumok, országos hatáskörű
szervek és a Magyar Tudományos Akadémia bevonásával
a tárgyévet megelőző évben a költségvetés tervezésével
összhangban készíti el. A felhasználási tervet a Hivatal
elnöke — az éves költségvetési törvény parlamenti elfogadását követően — egyetértésre a Tanács elé terjeszti.
(3) Az elfogadott felhasználási tervet év közben — a
Tanács egyetértésével — Hivatal módosíthatja.
4. § (1) Az Atv. 8. §-ának (6) bekezdésében foglaltaknak
megfelelően az Alap regionális innovációs célokat szolgáló
pénzeszközei tárgyévi felhasználási tervét a Hivatal a Regionális Fejlesztési Tanácsokkal együttműködve alakítja
ki. A regionális célú felhasználásra a regionális innovációs
stratégiával rendelkező Regionális Fejlesztési Tanácsok
tehetnek javaslatot.
(2) A Regionális Fejlesztési Tanácsok innovációs stratégiájukkal összhangban állítják össze javaslataikat a Hivatal számára, amelyekről a Hivatal elnöke előterjesztést
készít a Tanács számára.
5. § (1) Az Alap éves költségvetési javaslatát a Hivatal állítja
össze, amelyhez az Iroda az előirányzatokat terhelő kötelezettségekről adatot szolgáltat.
(2) Az Alap kincstári és elemi költségvetését — a jogszabályi előírásoknak megfelelően — az Iroda készíti el.
6. § (1) Az Alap terhére — a 10. § (3) bekezdésben foglaltak
alapján — vállalt kötelezettségekről a Hivatal és az Iroda
naprakész nyilvántartást vezet.
(2) Az Alap pénzforgalmának bonyolítása a 2. § szerinti
előirányzat-felhasználási keretszámlán történik, amely feletti rendelkezési jogosultságot az Iroda gyakorolja.
7. § Az Alap egységes számviteli rendjét a Hivatal egyetértésével az Iroda alakítja ki.
8. § (1) Az Alap működtetésének, pénzforgalmának és felhasználásának belső ellenőrzését a Hivatal végzi. Az Iroda
belső ellenőrei látják el az Irodának a pénzforgalom lebonyolításával és az Alap kezelésével kapcsolatos tevékenysége ellenőrzését.
(2) Az Alap működésének és gazdálkodásának eseti
ellenőrzését az oktatási miniszter, továbbá a Tanács elnöke
kezdeményezheti a Hivatal elnökénél.
(3) A Hivatal az Alap szabályszerű gazdálkodásának
elősegítése, tanúsítása, megbízható pénzügyi és vagyoni
helyzetének kialakítása érdekében könyvvizsgálót bíz meg.
9. § (1) A Hivatal elkészíti az Alap féléves és éves költségvetési beszámolóját, melyről tájékoztatja a Tanácsot.
(2) Az Iroda a Hivatal részére az Alap
a) pénzforgalmáról havonta adatszolgáltatást teljesít;
b) eszközeinek és forrásainak alakulásáról negyedéven
te mérlegjelentésben ad számot;
c) felhasználásáról elkészíti a féléves és éves költségve
tési beszámolóra vonatkozó javaslatot. A támogatás nyújtásának általános feltételei
10. § (1) Az Alapból támogatást kaphatnak belföldi székhelyű jogi személyek, jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok, egyéni vállalkozók, magyarországi állandó lakóhellyel rendelkező természetes személyek, valamint ezek
konzorciumai.
(2) E rendelet alkalmazásában konzorciumnak minősül
az (1) bekezdésben meghatározott személyek között létrejött — a pályázati felhívásban, illetve útmutatóban meghatározott feltételeknek megfelelő — együttműködési társulás. A konzorcium belső munkamegosztását és a bevitt,
illetve létrehozott szellemi alkotások tulajdonjogára vonatkozó szabályozást a résztvevők a konzorciumi szerződésben határozzák meg.
(3) Az Alapból támogatás nyújtható
a) nyílt pályázati rendszerben, támogatási programok
keretében;
b) pályázaton kívül, jogszabályon, nemzetközi szerző désen, illetve kérelmen alapuló egyedi döntés alapján a
jelen jogszabályban foglaltakkal összhangban az Atv.-ben
meghatározott mértékig.
(4) A (3) bekezdés b) pontja szerinti egyedi kérelmen
alapuló döntés esetén a kérelmeket a Hivatalhoz kell benyújtani, a kérelmek alapján nyújtott támogatásról a Hiva
tal elnöke dönt az Alap — Tanáccsal egyeztetett — felhasználási tervében szereplő, az egyedi támogatások odaítélésére vonatkozó szempontoknak megfelelően.
11. § Nem pályázhat, illetve nem részesülhet támogatásban a
10. § (1) bekezdésében felsorolt jogalany, aki vagy amely
a) csődeljárás, felszámolási eljárás, végelszámolás alatt
áll; b) adott pályázat megjelentetését megelőzően az Alap
vagy az Atv. 16. §-ának (2) bekezdésében foglalt (cél)előirányzatok terhére kiírt pályázatokban valótlan vagy megtévesztő adatot szolgáltatott, illetve az elnyert pályázat
alapján kötött szerződést — neki felróható okból — maradéktalanul nem teljesítette;
c) a 60 napot meghaladó, lejárt köztartozás van;
d) az Alappal, illetve az Atv. 16. §-ának (2) bekezdésé
ben foglalt (cél)előirányzatokkal szemben 60 napot meghaladó lejárt fizetési kötelezettséggel rendelkezik.
12. § (1) Az Alapból nyújtott támogatás formái:
a) vissza nem térítendő támogatás;
b) részben vagy egészben visszatérítendő támogatás;
c) bankhitel kamatainak átvállalása.
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában foglalt visszatérítendő
támogatást az Alap 2. § szerinti előirányzat-felhasználási
keretszámlájára kell visszafizetni.
(3) Amennyiben a támogatás kedvezményezettje vállalkozás, az egy projekthez nyújtható, az államháztartásról
szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 15. §-ának hatálya alá
tartozó bármely államháztartási forrásból származó támogatásra a melléklet rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
A pályázat tartalmi követelményei 13. § (1) A támogatási programok megvalósítását szolgáló
pályázati stratégiát a Hivatal készíti el az érintett minisztériumok bevonásával.
(2) A Hivatal által a Tanács egyetértésével kidolgozott
pályázati stratégia alapján az Iroda elkészíti a pályázati
felhívást, illetve útmutatót.
(3) A Hivatal elnöke által jóváhagyott pályázati felhívást, illetve útmutatót a döntést követően az év során a
Hivatal nevében az Iroda hirdeti meg a Hivatal és az Iroda
honlapján és egy országos napilapban.
(4) A pályázati felhívásban, illetve útmutatóban meg
kell határozni
a) a pályázat célját, témakörét, hatályát;
b) a pályázók, illetve kedvezményezettek körét;
c) a támogatás formáját, futamidejét;
d) a támogatás maximális mértékét;
e) a saját forrás mértékét;
f) az elszámolható költségek körét,
g) a pályamű elbírálásához feltétlenül szükséges egyéb,
indokolt adatot vagy dokumentumot;
h) a döntés előkészítésére vonatkozó eljárás szabályait
és a bírálati szempontokat;
i) a pályamű beadásának alaki, tartalmi előírásait;
j) támogatási szerződés megszegésének szankcióit.
A döntéshozatal rendje, pályaművek elbírálása, a döntés
nyilvánosságra hozatala
14. § (1) A pályaművek szakmai és pénzügyi elbírálásáról az
Iroda gondoskodik a pályázati stratégiának megfelelően.
(2) A beérkezett pályaművek formai vizsgálatát az Iroda
végzi. A pályázati felhívásnak, illetve útmutatónak megfelelő, hiánytalan pályaművek szakmai és pénzügyi bírálatra
kerülnek független, külső szakértők (a továbbiakban: szakértők) bevonásával.
(3) A szakértők kötelesek összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatot tenni az általuk bírált, minden egyes
pályamű vonatkozásában. Az Iroda biztosítja a szakértők
anonimitását.
(4) A pályázati stratégiában kell meghatározni azokat a
pályázat típusokat, amelyek esetében a pályaművek rangsorolását az adott támogatási programok szakmai irányító
testületei (a továbbiakban: testületek) végzik. A testületek
a pályázati felhívásban, illetve útmutatóban megjelent bírálati szempontok és a szakértők bírálatai alapján rangsorolják a pályaműveket, s e rangsornak megfelelően javaslatot tesznek a Hivatal elnökének a pályaművek támogatására.
(5) A pályázatok elbírálásáról emlékeztetőt kell készíteni, amely tartalmazza a szakértők álláspontját, a testületek
által felállított rangsort, testületek tagjainak érdemi észrevételeit, különvéleményét.
(6) A pályázók, a szakértők és a testületek tagjainak — a
pályamű elbírálásához, a szakértői, illetve a testületi tevékenység ellátásához feltétlenül szükséges — személyes
adatait az Iroda kezeli az érintetteknek az adatkezeléshez
történő előzetes, írásbeli hozzájárulását követően.
(7) A pályamű elbírálásának és a döntési javaslat készítésének folyamatában nem vehet részt az, aki
a) a pályázóval munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, vagy az elbírálást megelőző
3 éven belül állt,
b) az a) pontban megjelölt személynek a Ptk. 685. §
b) pontja szerinti közeli hozzátartozója,
c) a pályázó gazdálkodó szervezet fenntartójával, tulajdonosával, felügyeleti szervével munkaviszonyban vagy
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll;
d) a pályázó gazdálkodó szervezetben tulajdoni részesedéssel rendelkezik, vagy annak vezető tisztségviselője,
könyvvizsgálója, felügyelő bizottsági tagja;
e) a regionális fejlesztési tanács képviseletét látja el,
amennyiben az illetékes regionális fejlesztési tanács is pályázatot nyújtott be.
15. § (1) A Hivatal elnöke dönt a pályamű, valamint a 10. §
(3) bekezdés b) pontja szerinti egyedi kérelmek támogatásáról.
(2) Az egyedi kérelmek támogatásáról szóló döntés
meghozatala a Kutatási és Technológiai Innovációs Tanácsról szóló 255/2003. (XII. 24.) Korm. rendelet 3. §-ának
(1) bekezdés a) pontjában foglaltak megfelelően történik.
Az egyedi kérelmek támogatására vonatkozó szempontrendszert a Hivatal a honlapján közzéteszi.
(3) A döntést követően az Iroda tíz munkanapon belül
írásos értesítést küld a pályázónak, illetve támogatásigénylőnek a döntés eredményéről, amelyhez csatolja szerződéskötési ajánlatát.
(4) A pályaművek esetében a testületek által összeállított rangsortól való eltérés okairól a Hivatal elnöke tájékoztatja a Tanácsot és a testületeket.
(5) A döntés eredményét a Hivatal honlapján közzéteszi.
(6) A pályázók a döntést követően megismerhetik a
pályaműveikre vonatkozó bírálatot.
Szakmai irányító testület 16. § (1) A testületek feladata egyes — a pályázati stratégiában meghatározott — támogatási programok működésének koordinálása, ezen belül különösen a pályázati felhívások véleményezése, döntési javaslat készítése a Hivatal
elnöke számára a pályázatok elfogadásáról vagy elutasításáról, a projektek teljesülésének rendszeres szakmai ellenőrzése.
(2) A testületek tagjait és elnökét — a Tanács előzetes
véleményét figyelembe véve — a Hivatal elnöke kéri fel.
(3) Nemzetközi összetételű testület rangsorolja a pályaműveket olyan pályázat esetében, amelynek felhívásában,
illetve útmutatójában szereplő, minimálisan adható támogatási összeg meghaladja az Alap éves kiadási előirányzatának 1%-át.
(4) A pályázati stratégiában meghatározott, regionális
célú pályázatok elbírálásában közreműködő testületek
munkájában biztosítani kell a Regionális Fejlesztési Tanácsok képviseletét ellátó regionális innovációs szakértők
részvételét.
(5) A testületek elnöke és tagja köteles haladéktalanul
bejelenteni a Hivatal elnökének, ha vele szemben a 14. §
(7) bekezdésben meghatározott kizáró ok áll fenn. A tag a
bejelentéstől kezdve nem vehet részt a pályamű vonatkozásában a pályázati döntés előkészítésének folyamatában.
(6) A testületek működésének feltételeiről az Iroda gondoskodik. A működtetés finanszírozása az Alap kezelésével kapcsolatos költségek terhére történik.
Szerződéskötés 17. § (1) A támogatásról szóló döntés alapján az Iroda a
megvalósítandó feladatot (a továbbiakban: projekt), a teljesítés módját, a támogatás kifizetésének ütemezését, a
támogatási szerződés lezárásának követelményeit, az ellenőrzési jogosultság elfogadását, a nyertes támogatásigénylők, pályázók (a továbbiakban: kedvezményezett) által vállalt kötelezettségek nem teljesítése esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket is tartalmazó támogatási szerződést köt.
(2) A támogatási szerződés megkötésére a kedvezményezett számára az értesítés kézhezvételétől számított legfeljebb 60 napos határidőt kell megállapítani, amely határidőig a döntésre az ajánlati kötöttség szabályait kell alkalmazni. Ha a szerződés megkötésére a határidő leteltéig a
kedvezményezettnek felróható okból nem kerül sor, a támogatási döntés automatikusan érvényét veszti.
Finanszírozás és teljesítés 18. § (1) A támogatás a szerződésben rögzített pénzügyi és
időbeli ütemezésben vehető igénybe.
(2) A támogatás igénybevétele — a kamattámogatás,
valamint az előfinanszírozás kivételével — teljesítés- és
forrásarányosan történik.
(3) A (2) bekezdés szerinti támogatásoknál — indokolt
esetben — a szerződés teljesítése során lehetőség van több
részletben történő előlegfizetésre a finanszírozás évenkén
ti ütemének figyelembevételével. Az előleg folyósításáról
a támogatási szerződésben kell rendelkezni. Előlegrész
átutalására csak az előző előlegrész felhasználásáról szóló
beszámoló elfogadása és pénzügyi elszámolása után kerülhet sor. Az egyes előlegrészekkel a folyósítástól számított
12 hónapon belül el kell számolni.
(4) Előleg igénybevétele esetén — a költségvetési szervek
kivételével — a támogatási összeg utolsó 10%-a csak a szakmai és pénzügyi záró beszámoló elfogadása után folyósítható.
(5) A támogatások folyósítása
a) a benyújtott számlák közvetlen kiegyenlítésével;
b) a finanszírozásba bevont hitelintézeten keresztül;
c) közvetlenül a kedvezményezett számlájára történő
átutalással történhet. (6) Költségvetési szervek számára a támogatás folyósítása a szerződéskötést követő 15 napon belül előfinanszírozással, a támogatott számlájára való átutalással is történhet, ha a támogatott projekt az átutalástól számított 6 hónapon belül megvalósul.
(7) Költségvetési szerv nem megfelelő szakmai teljesítése vagy pénzügyi elszámolása esetén az Iroda azonnali
beszedési megbízást nyújt be a jogtalanul igénybe vett támogatásnak az Alap számlájára történő visszautalása érdekében. Ha az azonnali beszedési megbízás nem jár eredménnyel, a kedvezményezett esetében a fejezet felügyeletét
ellátó szerv vezetőjének intézkednie kell a jogtalanul
igénybe vett támogatás Alap részére történő visszautalásáról.
19. § (1) Egy projekt akkor tekinthető megvalósultnak, ha a
szerződésben megjelölt és támogatott feladat, cél a szerződésben meghatározottak szerint teljesül. Erről a kedvezményezett köteles a projekt szakmai záró beszámolójában
tényszerűen és meggyőző módon, a rendelkezésre álló bizonylatokkal alátámasztva beszámolni.
(2) A szerződés teljesítése során az időközi és a záró
beszámoló elfogadásáról vagy elutasítás esetén a további
eljárásról — a pályázati stratégiában külön meghatározott
pályázatok esetében a testületek véleménye alapján — az
Iroda dönt a szerződésben meghatározott időn, de legfeljebb 60 napon belül.
(3) Amennyiben a benyújtott beszámoló hiányos, az Iroda
határidő megadásával hiánypótlást ír elő. Az ismételt benyújtást követően az Iroda 30 napon belül értesítést küld az
elfogadásról vagy — elutasítás esetén — a további eljárásról.
20. § (1) Amennyiben a konzorcium egy tagja a projekt befejezése előtt neki fel nem róható okból kilép a konzorcium
ból, vagy tevékenységét felfüggeszteni kényszerül, illetve
amennyiben bármely tag ellen felszámolási vagy végelszámolási eljárás indul, úgy a tag köteles
a) a konzorcium vezetője, illetve képviselője számára
részletes szakmai és pénzügyi elszámolást készíteni, továbbá a megvalósult eredményeket teljeskörűen és tételesen
részére átadni;
b) a támogatás fel nem használt részét az Alap Kincstárnál vezetett számlájára visszautalni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben a konzorcium többi tagja részére nyújtandó további támogatás
folyósítását az Iroda felfüggeszti, és erről haladéktalanul
értesíti a testületet. A testület a bejelentéstől számított
30 napon belül javaslatot tesz az Iroda vezetőjének a konzorcium tagjai részére nyújtandó támogatás további folyósításának feltételeiről.
A támogatások felhasználásának ellenőrzési rendszere 21. § (1) A kedvezményezett — ellenőrzés céljából — a támogatás felhasználását, illetve annak dokumentumait elkülönítetten köteles nyilvántartani. Amennyiben a támogatás
célja teljesült, a támogatásból visszamaradt, fel nem használt összeget a kedvezményezett köteles haladéktalanul
visszautalni az Alap számlájára.
(2) A szerződésben vállalt kötelezettségek teljesítését, a
rendeltetésszerű és a támogatási szerződésnek megfelelő
forrásfelhasználást az Iroda ellenőrzi. A támogatás folyósításához és felhasználásához kapcsolódó ellenőrzés folyamatosan, valamint a projekt befejezését követően, utólagosan történik. Az ellenőrzés szükség esetén kiterjed a
kedvezményezett pénzügyi, likviditási és cégügyi feltételeinek vizsgálatára is.
(3) Az ellenőrzés kiterjed az Alap, illetve az Atv.
16. §-ának (2) bekezdésében foglalt (cél)előirányzatok
forrásaiból nyújtott támogatások felhasználásának ellenőrzésére is.
(4) Az Iroda ellenőrzése során a szerződések teljesítésével kapcsolatban vizsgálatot tarthat, iratokat és más dokumentációt kérhet, azokról másolatot, kivonatot készíthet,
az adott intézmény, illetve szervezet bármely dolgozójától
szóban vagy írásban felvilágosítást kérhet.
(5) Az ellenőrzött kedvezményezett köteles
a) az Iroda megkeresésének soron kívül eleget tenni;
b) az Iroda részére szóban vagy írásban tájékoztatást,
magyarázatot adni, és a dokumentációs anyagokba való
betekintést lehetővé tenni;
c) az ellenőrzést végző személy kérésére az általa szolgáltatott adatok és rendelkezésre bocsátott dokumentáció
teljességéről nyilatkozatot tenni;
d) az ellenőrzés zavartalan elvégzéséhez szükséges
egyéb feltételeket megteremteni.
(6) Az ellenőrzésekről, a megtett intézkedésekről és
azok eredményéről az Iroda legkésőbb a tárgyévet követő
év február hó 28. napjáig a Hivatal elnökét összefoglaló
jelentésben tájékoztatja.
(7) Az Iroda gondoskodik a támogatás fel nem használt
részének behajtásáról.
Az Alap felhasználásának szakmai értékelése,
tájékoztatás 22. §
(1) A Hivatal elemzi és értékeli a támogatási programokat a támogatási célok teljesülése, a programnak az adott
szakmai, gazdasági területen betöltött szerepe, eredményessége tekintetében. Az értékelés során a Hivatal figyelembe veszi a testületek által évente készített beszámolóban foglaltakat a pályázati stratégiában külön meghatározott pályázatok esetében.
(2) Az egyes programok értékelésének módjáról, ütemezéséről a Hivatal értékelési stratégiát készít. A program
életpályája szerint elő-, közbenső- és utóértékelés végezhető. Az értékelés függetlenségét a Hivatal biztosítja. Az
értékelés kiadásait az Alap kezelésével kapcsolatos költségek terhére kell finanszírozni.
(3) A programok értékeléséről készült, a Tanács által
véleményezett éves beszámolót a Hivatal honlapján keresztül nyilvánosságra kell hozni.
23. § A Hivatal elnöke — szükség szerint, de legalább évente — tájékoztatja a nyilvánosságot az Alap felhasználásáról. A Kormány számára készített éves beszámoló alapját
képezi a nyilvánosság tájékoztatásának.
24. § A Nemzeti Kutatás-nyilvántartási Rendszer számára az
Iroda szolgáltat adatokat.
Záró rendelkezések 25. § (1) Ez a rendelet 2004. április 30. napján lép hatályba
azzal, hogy a 17—20. §-ának rendelkezéseit a folyamatban
lévő ügyekre is alkalmazni kell.
(2) Az Alap pénzeszközei felhasználásának szabályozása, az előirányzatokat terhelő döntések, a támogatások
felhasználása során a jelen rendeletben nem szabályozott
kérdésekben az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet VIII. fejezetében foglaltakat kell alkalmazni.
26. § (1) A Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programokról
szóló 251/2002. (XII. 5.) Korm. rendelet szerint 2001. és
2002. években megkötött támogatási szerződések záró beszámolóinak elfogadásában 2007. december 31-ig a Program Tanácsok (a továbbiakban: PT-k) közreműködnek.
(2) A PT-k feladata
a) javaslattétel a Hivatal elnökének a kedvezményezet
tek záró beszámolóinak elfogadására vagy elutasítására;
b) évenkénti beszámoló készítése a Hivatal elnöke szá
mára. (3) A PT-k működésének technikai feltételeit az Iroda
biztosítja.
27. § Az Iroda jogosult az Alap eszközeinek, illetve 2004.
január 1-jét megelőzően a fejezeti kezelésű Műszaki Fejlesztési Célelőirányzat, valamint a fejezeti kezelésű Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Programok előirányzat felhasználása tekintetében kötött szerződésekből eredő követelések és kötelezettségek kezelésére.
28. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az egyes
kutatás-fejlesztési tárgyú jogszabályok módosításáról
szóló 132/2003. (VIII. 22.) Korm. rendelet hatályát veszti.
(2) A Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától
a) az EK Szerződés 87. cikk (1) bekezdésének hatálya
alá tartozó kutatás-fejlesztési támogatás kizárólag a kutatás-fejlesztés állami támogatásáról szóló közösségi keretszabályról szóló bizottsági közleménnyel (96/C 45/06)
összhangban nyújtható;
b) csekély összegű támogatás kizárólag az EK Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (ún. de minimis)
támogatásokra való alkalmazásáról szóló 69/2001/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtható;
c) a EK Szerződés 87. cikk (1) bekezdésének hatálya alá
tartozó beruházási támogatás kizárólag a nemzeti regioná
lis támogatásról szóló közösségi iránymutatással összhangban nyújtható; d) érzékeny ágazatokban tevékenykedő vállalkozásoknak nyújtandó támogatások, illetve a nagyberuházások tekintetében a regionális nemzeti támogatásokra vonatkozó
iránymutatásban (98/C 74/06), a nagyberuházási projektekhez nyújtható regionális támogatásról szóló multiszektorális keretszabályról szóló bizottsági közlemény (2002/C
70/04) foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni;
e) a EK Szerződés 87. cikk (1) bekezdésének hatálya alá
tartozó foglalkoztatási támogatás kizárólag az EK Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatás állami támogatására való alkalmazásáról szóló 2204/2002/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtható;
f) a EK Szerződés 87. cikk (1) bekezdésének hatálya alá
tartozó képzési támogatás kizárólag az EK Szerződés 87.
és 88. cikkének a képzési támogatásra való alkalmazásáról
szóló 68/2001/EK bizottsági rendelettel összhangban
nyújtható;
g) az EK 87. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó
kockázati tőkebefektetési támogatás kizárólag az állami
támogatás és kockázati tőkebefektetésről szóló bizottsági
közleménnyel összhangban nyújtható.
(3) A Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától jelen rendelet 12. §
(3) bekezdése az alábbiak szerint módosul:
,,(3) Amennyiben a támogatás kedvezményezettje vállalkozás, az egy projekthez nyújtható bármely államháztartási forrásból származó támogatásra a melléklet rendelkezéseit az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális térképről szóló 85/2004.
(IV. 19.) Korm. rendelettel összhangban kell alkalmazni.’’
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
186/2011. (XI. 15.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. november 9-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek
által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. Beadványozók 2011. április 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük: az Országgyűlés tárgyalja meg, hogy a 70. életévét betöltött választópolgár választójogának
gyakorlását közjegyzői okiratban nagykorú cselekvőképes gyermekére átruházhassa.” Az Országos Választási Bizottság 45/2011. (V. 6.) számú határozatával megtagadta az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését. A Bizottság határozata ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 79/2011.
(X. 28.) számú határozatában megállapította, hogy az Országos Választási Bizottság 45/2011. (V. 6.) számú
határozatában az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő népi kezdeményezés hitelesítésének megtagadásul
megjelölt indok nem megalapozott, ezért a Bizottság hivatkozott határozatát a Ve. 130. § (3) bekezdése alapján
megsemmisítette, és új eljárásra utasította. Az Országos Választási Bizottság jelen eljárása során nem merült fel a korábbi határozatában foglaltakhoz képest
egyéb, az elutasítást megalapozó körülmény, ezért figyelemmel az Alkotmánybíróság 79/2011. (X. 28.) számú
határozatában foglaltakra megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint a népi
kezdeményezésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a rendelkező részben foglaltak szerint
határozott. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén és 131. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság