text:
15/2017. (III. 24.) ORFK utasítása a nemzetközi kapcsolattartás rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6.  § (1)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv
nemzetközi kapcsolattartási rendjének szabályozására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás hatálya az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban: Rendőrség) terjed
ki.
2. Az utasítás
a) 39–45. pontjának hatálya nem terjed ki a Rendőrség kormánytisztviselőire;
b) 39–53., 62., 64–67. és 70. pontjának hatálya nem terjed ki a Rendőrség hivatásos állományú tagjaira.
2. Értelmező rendelkezések 3. Az utasítás alkalmazásában:
a) kiküldetés: a Rendőrség állománya tagjának meghatározott szolgálati feladat teljesítése céljából Magyarország
területén kívül történő ideiglenes (három hónapot meg nem haladó) szolgálatteljesítése, ide nem értve
a  külföldre vezénylés, valamint az  Európai Unió vagy nemzetközi szervezetek által finanszírozott fejlesztési
programokban történő szakértői részvétel eseteit, továbbá ha az  állomány tagja a  szolgálati kötelezettség
teljesítésének természetéből eredően szolgálati feladatait szokásosan Magyarország területén kívül teljesíti,
illetve ha számára külföldi szolgálatteljesítési helyet határoztak meg a külföldön teljesített szolgálat időtartama;
b) területi szerv: a Készenléti Rendőrség (a továbbiakban: KR), a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság (a továbbiakban:
RRI), a  Nemzetközi Bűnügyi Együttműködési Központ (a továbbiakban: NEBEK), a  Rendőrségi Oktatási és
Kiképző Központ (a továbbiakban: ROKK), a  Nemzetközi Oktatási Központ (a továbbiakban: NOK), valamint
a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok;
c) vendégfogadás: külföldi személy(ek) magyar rendőri szerv által belföldön, szolgálati célból szervezett
programon történő, költségvonzattal járó részvétele, ide nem értve a  nemzetközi megállapodás,
együttműködési megállapodás, illetve jogszabály alapján alaptevékenységként végzett, nemzetközi oktatási
együttműködés keretében megvalósított programokat.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 3. A nemzetközi kapcsolattartás alapvető szabályai
4. A Rendőrség utasításban szabályozott nemzetközi kapcsolattartásával összefüggő feladatok végrehajtásának szakmai
irányítását az Országos Rendőr-főkapitányság Titkársági Főosztály Nemzetközi Kapcsolatok Osztálya (a továbbiakban:
ORFK NKO) végzi.
5. A nemzetközi kapcsolattartásból adódó ügyintézést az a szervezeti egység vagy szervezeti elem végzi, amely abban
közvetlenül érintett, illetve amelyet erre az érintett rendőri szerv vezetője kijelölt, ennek keretében:
a) elkészíti és engedélyezésre, jóváhagyásra felterjeszti az előterjesztést, a költségelszámolást és az úti jelentést;
b) egyeztet a külföldi partnerrel;
c) az engedélyezést, jóváhagyást követően megteszi a  szükséges előkészítő intézkedéseket a  részvételi
regisztráció, a szállásfoglalás, valamint a szolgálati gépjármű igénylése érdekében;
d) beszerzi az országhatár-átlépési engedélyt;
e) a szükséges dokumentumokat gazdasági ügyintézésre továbbítja;
f ) ellátja a vendégfogadáshoz kapcsolódó szervezési feladatokat, beleértve a szállás és az étkezés megrendelését,
a szállítás, valamint a tolmácsolás biztosítását is;
g) elkészíti és engedélyezésre felterjeszti a vendégfogadásról szóló emlékeztetőt, valamint a teljesítésigazolást
és a költségelszámolást;
h) beszerzi az átadandó protokoll ajándékokat.
6. A gazdasági vonatkozású ügyintézést a  kiküldetéssel érintett rendőri szerv gazdasági ellátásáért felelős szerve
(a továbbiakban: gazdasági szakszolgálat), illetve a szerv vezetője által kijelölt egyéb szervezeti elem végzi, ennek
keretében az előterjesztés jóváhagyását követően:
a) megrendeli és beszerzi a menetjegyet;
b) végzi a szállásfoglalást;
c) megköti a külföldön érvényes baleset- és poggyászbiztosítást;
d) végzi a  valutafelvétellel és -elszámolással, továbbá a  készpénzfizetési előleg felvételével és elszámolásával
kapcsolatos ügyintézési feladatokat. 7. A nemzetközi oktatási együttműködés keretében megvalósuló programokhoz kapcsolódó ügyintézés keretében
a NOK ellátja az 5. pont b)–c) és e)–f ) alpontjában, valamint a 6. pont c)–d) alpontjában meghatározott feladatokat.
8. A nemzetközi kapcsolattartással összefüggésben felmerülő – ideértve a  határmenti együttműködésből
adódó – költségeket
a) az Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK), illetve a területi szerv saját költségvetéséből fedezi;
b) a szervek részvételük arányában viselik, amennyiben az adott nemzetközi vonatkozású program több szervet
is érint, kivéve ha valamely szerv a finanszírozást teljes egészében magára vállalja;
c) az ORFK saját költségvetése terhére biztosítja, ha az adott nemzetközi vonatkozású program megrendezése
vagy az abban való részvétel az országos rendőrfőkapitány vagy helyettesének utasítására történik.
9. A kiküldetések és vendégfogadások előterjesztését elkészítő, valamint az előterjesztést engedélyező, illetve jóváhagyó
személy felelős annak okszerűségéért, szükségességéért, szakmai indokoltságáért.
4. A nemzetközi programok tervezésének szabályai 10. Kiutazási és fogadási terv készítésére kötelezett:
a) az ORFK NKO az országos rendőrfőkapitány és helyettesei, valamint az országos rendőrfőkapitány közvetlen
irányítása alatt álló szervezeti elemek vonatkozásában;
b) az ORFK Bűnügyi Főigazgatóság;
c) az ORFK Rendészeti Főigazgatóság;
d) az ORFK Gazdasági Főigazgatóság;
e) az ORFK Személyügyi Főigazgatóság [a b)–e) alpontok a továbbiakban együtt: ORFK főigazgatóságok];
f ) a területi szervek.
11. A kiutazási és fogadási terv az alábbiak szerint tagolódik:
a) kötelező – így nemzetközi szerződésből, európai uniós tagságból eredő, továbbá jogszabályon, valamint
a  rendészetért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium (a továbbiakban:
minisztérium), illetve az országos rendőrfőkapitány vagy a területi szerv vezetője által vállalt kötelezettségen
alapuló – programok;
b) a szakmai szempontok figyelembevételével javasolt egyéb programok.
12. A kiutazási és fogadási terv a kiküldetések vonatkozásában tartalmazza (1. melléklet):
a) a delegáció vezetőjének beosztását;
b) a delegáció létszámát;
c) az érintett szervezeti elem megnevezését;
d) a kiküldetés szakmai indokát;
e) a kiküldetés célját;
f ) a kiküldetés – utazási idővel együtt megadott – időtartamát;
g) az utazás módját;
h) a célországot és a települést;
i) a fogadó külföldi szerv megnevezését;
j) az előre tervezhető, részletezett költségeket, így különösen
ja) a napidíjat,
jb) a tartalékvaluta összegét,
jc) az utazási költséget,
jd) a részvételi díjat,
je) a szállásköltséget,
jf ) az ajándék költségét,
jg) a biztosítás díját;
k) a költségek viselését vállaló szerv megnevezését; valamint
l) a várható visszatérítés összegét.
13. A kiutazási és fogadási terv a vendégfogadások vonatkozásában tartalmazza (2. melléklet):
a) a fogadó szerv megnevezését;
b) a delegáció létszámát;
c) a fogadó szerv vezetőjének beosztását;
d) a küldő ország és társszerv megnevezését;
e) a fogadás célját;
f ) a vendégfogadás időtartamát;
g) az előre tervezhető, részletezett költségeket, így különösen
ga) a szállásköltséget,
gb) az ellátásköltséget,
gc) az ajándék- és a kulturális költséget,
gd) a tolmácsolási díjat,
ge) a szállítási költséget;
h) a költségek viselését vállaló szerv megnevezését;
i) a megelőlegezett költségek összegét;
j) konferenciák esetében az a)–i) alponton túl a szervezésben érintett szervezeti elemek megnevezését.
14. A kiutazási és fogadási tervben a 12. és 13. pontban meghatározottakon felül az adott évre biztosított, nemzetközi
kapcsolattartásra fordítható keretösszeg legalább 10%-át elérő tartalékkeretet kell szerepeltetni az  előre nem
tervezhető kiküldetések és vendégfogadások megvalósíthatósága érdekében. A  kiadatások, átadások, ideiglenes
átadások és büntetés-végrehajtási átszállítások végrehajtására fordítható költségek nem képezik a  kiutazási és
fogadási terv részét.
15. Az ORFK Rendészeti Főigazgatóság állítja össze az  ORFK-Országos Balesetmegelőzési Bizottság (a továbbiakban:
ORFK-OBB) kiutazási és fogadási tervét, melyet pénzügyi ellenjegyzést követően az országos rendőrfőkapitány hagy
jóvá.
16. Az ORFK esetében központi tartalékkeret kerül meghatározásra, melyet az ORFK Gazdasági Főigazgatóság kezel.
17. A gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes a tárgyévet megelőző év november 15-ig meghatározza az ORFK
főigazgatóságok és az  országos rendőrfőkapitány közvetlen irányítása alatt álló szervezeti elemek részére
– a tárgyévben – a nemzetközi kapcsolattartásra fordítható keretösszeget.
18. A 10. pont b)–e) alpontjában megjelölt szervezeti egységek a kiutazási és fogadási terveiket a tárgyévet megelőző év
december 15-ig kötelesek elkészíteni és – pénzügyi ellenjegyzést követően – az ORFK NKO részére megküldeni.
19. A 18. pont alapján megküldött, valamint az országos rendőrfőkapitány-helyettesek és az országos rendőrfőkapitány
közvetlen irányítása alatt álló szervezeti elemek vonatkozásában elkészített kiutazási és fogadási terveket az ORFK
NKO egységes szerkezetbe foglalja, és minden év január 5-ig jóváhagyásra felterjeszti az országos rendőrfőkapitány
részére.
20. A területi szervek a  kiutazási és fogadási terveket legkésőbb a  tárgyévi költségvetésük elfogadását követő
10  munkanapon belül kötelesek összeállítani és – pénzügyi ellenjegyzést követően – az  ORFK NKO-n keresztül
az országos rendőrfőkapitány részére jóváhagyásra felterjeszteni.
5. A kiküldetések engedélyezésének általános rendje 21. Az 5. pontban meghatározott szervezeti elem köteles elkészíteni és a szolgálati út betartásával – a rendkívüli, illetve
különösen indokolt esetek kivételével – a kiküldetést legalább 8 munkanappal megelőzően felterjeszteni a 3. melléklet
szerinti előterjesztést az  engedélyezésre jogosult vezetőnek. Amennyiben a  kiküldetés előkészítéshez szükséges
adatai e  határidőn belül nem válnak ismertté, a  határidőn túli előterjesztésben utalni kell erre a  körülményre.
A költségkihatással nem járó kiküldetéseket pénzügyi ellenjegyzéssel nem kell ellátni.
22. Az országos rendőrfőkapitány és helyettesei kiküldetésére vonatkozó előterjesztést az ORFK NKO készíti el.
23. Az előterjesztés a 12. pontban felsoroltakon túl tartalmazza:
a) a kiutazási és fogadási terv megfelelő pontjának hivatkozását, amennyiben abban a kiküldetés szerepel;
b) amennyiben rendelkezésre áll, mellékletként a meghívólevél magyar nyelvű fordítását;
c) az esetleges előzmény leírását;
d) amennyiben rendelkezésre áll, a programtervezetet;
e) a kiküldetés szükségességének részletes szakmai indokolását;
f ) amennyiben a meghívó külföldi fél foglalja a szállást, az erre történő utalást;
g) a kiküldetés várható szakmai hasznosságát;
h) a tárgyalási szempontokat, a képviselendő rendőrségi álláspontot;
i) a kiküldetés és az engedélyezés, illetve ellenjegyzés szempontjából jelentőséggel bíró egyéb adatokat.
24. Az előterjesztéshez – költségvonzattal járó, illetve államháztartáson kívüli támogatással megvalósuló kiküldetés
esetén – mellékelni kell a „Külföldi kiküldetési utasítás és költségelszámolás” tárgyú KR Költségvetési Igazgatóság
(a továbbiakban: KR KIG) által elkészített nyomtatványt.
25. A jóváhagyott kiutazási és fogadási tervekben szereplő kiküldetés engedélyezésére
a) az országos rendőrfőkapitány-helyettesek, az  ORFK főigazgatóságok középvezetőjének, a  területi szerv
vezetőjének, valamint az országos rendőrfőkapitány közvetlen irányítása alatt álló szervezeti elem állományának
kiküldetése esetén, pénzügyi ellenjegyzést követően az országos rendőrfőkapitány;
b) az ORFK főigazgatóságok állományának – a  középvezető kivételével – kiküldetése esetén, pénzügyi
ellenjegyzést követően a főigazgatóságot irányító országos rendőrfőkapitány-helyettes;
c) a területi szerv állománya, valamint a  rendőrkapitányság és a  határrendészeti kirendeltség állománya
kiküldetése esetén, pénzügyi ellenjegyzést követően az érintett területi szerv vezetője
jogosult. 26. A kiutazási és fogadási terv jóváhagyását követően felmerülő, szakmailag megalapozott kiküldetési igény teljesítése
kizárólag a kiutazási és fogadási tervben szereplő valamely kiküldetés vagy az ott feltüntetett tartalékkeret terhére
valósulhat meg. Az engedélyezés rendjére a 25. pontban foglaltak irányadóak.
27. A szervezeti egység vagy szervezeti elem által év közben elért költségmegtakarítás esetén a fennmaradó összeget
elsősorban a megtakarítást elérő szervezeti egység vagy szervezeti elem használhatja fel.
28. A kiutazási és fogadási tervben előirányzott költségkeret kimerítése esetén kiküldetést – pénzügyi ellenjegyzést
követően – kizárólag az országos rendőrfőkapitány engedélyezhet.
29. Amennyiben a  gazdasági és az  előterjesztő vezetők álláspontjai eltérőek, az  érintett vezetők ismételt egyeztetése
szükséges. Az  ismételt egyeztetést követően fennálló ellentétes vélemény esetében a  kiküldetésről az  országos
rendőrfőkapitány dönt.
30. A kiutazási és fogadási tervben nem szereplő anyagi kötelezettségvállalással járó kiküldetés előkészítése kizárólag
az engedélyezésre, illetve az ellenjegyzésre jogosult vezetők előzetes egyetértése alapján kezdődhet el.
31. A kiküldetést teljesítő személy (a továbbiakban: kiküldött) külföldi utazásra, onnan való visszatérésre jogosító
igazolványa érvényességének ellenőrzéséért a kiküldött közvetlen vezetője felelős.
6. A kiküldetések előkészítésének és engedélyezésének speciális esetei
32. A kiadatás, átadás, ideiglenes átadás és a büntetés-végrehajtási átszállítás végrehajtásával kapcsolatos kiküldetésekre
vonatkozó előterjesztést a NEBEK készíti el, és pénzügyi ellenjegyzést követően a NEBEK igazgatója engedélyezi.
33. A külföldiek légi úton történő kitoloncolásának végrehajtásával kapcsolatos ügyintézés az RRI feladata.
34. A Frontex-szel folytatott együttműködés kapcsán megvalósuló kiküldetést – pénzügyi ellenjegyzést követően –
a rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes engedélyezi.
35. Az ORFK-OBB keretéből megvalósuló kiküldetést – pénzügyi ellenjegyzést követően – a  rendészeti országos
rendőrfőkapitány-helyettes engedélyezi.
36. A minisztérium sportnaptárában nevesített versenyen való részvétel miatti kiküldetés esetén az  5.  pontban
meghatározott ügyintézés a ROKK feladata.
37. A miniszteri, valamint az  országos rendőrfőkapitányi tájékoztatást, intézkedést, döntést igénylő tartalommal bíró
előterjesztést – az ORFK NKO-n keresztül – az országos rendőrfőkapitánynak jóváhagyásra fel kell terjeszteni.
7. A kiküldetés módja 38. Az előterjesztőnek az utazás módját és útvonalát, a szállás helyszínét a szakmai és költségvetési szempontok egyidejű
figyelembevételével kell megválasztania.
8. A kiküldöttek költségtérítésének rendje 39. A kiküldöttet külföldi tartózkodása során elszámolásos költségtérítés illeti meg, amely magába foglalja:
a) a napidíjat;
b) a szállásköltséget;
c) az utazási költséget;
d) a kiküldetéshez kapcsolódó egyéb dologi kiadásokat.
40. A kiküldött napidíja megkezdett naptári naponként 40 euró.
41. A kiküldetés kezdő és befejező időpontja Magyarország államhatárának átlépése, légi és vízi út esetén pedig az indulás
és érkezés szerinti időpont. E pont alkalmazása során
a) nem vehető figyelembe naptári napként az a nap, amelynek során a kiküldött négy óránál rövidebb időt tölt
külföldön; b) fél naptári napként kell figyelembe venni azt a  napot, amelynek során a  kiküldött négy óránál hosszabb,
de nyolc óránál rövidebb időt tölt külföldön, illetve a külszolgálata szerinti államon kívül.
42. Ha a kiküldött a kiküldetés időtartama alatt díjtalan ebédben, illetve vacsorában részesül, az adott naptári napra jutó
napidíját étkezésenként 30%-kal csökkenteni kell.
43. A napidíjat a  kiküldetés megkezdése előtt – az  érintett választása szerint – készpénzben vagy bankszámlára való
átutalással ki kell fizetni.
44. A külföldi napidíj összegét terhelő személyi jövedelemadót a  gazdasági szakszolgálat a  kiküldött illetményéből
levonja a kiküldött írásbeli nyilatkozata alapján.
45. A kiküldött a  kiküldetés befejező időpontját követő 3 munkanapon belül nyilatkozik arról, hogy a  kiküldetés
időtartama alatt részesült-e díjtalan ebédben, illetve vacsorában, továbbá – ha részére a napidíj teljes összegét előre
kifizették – a kiküldetés befejező időpontját követő 5 munkanapon belül visszafizeti a 42. pontban meghatározott
összeget.
46. A kiküldött a számlával igazolt szállásköltség megtérítésére jogosult, amennyiben feladatát a külföldre érkezés napján
nem tudja befejezni, vagy azon a napon hazautazni nem tud. A számlát mindenkor a kiküldő szerv nevére, címére kell
kiállíttatni, és az utazó nevét fel kell tüntetni rajta.
47. A kiküldetés előtt a kiküldő szerv legfeljebb a 4. melléklet szerinti összegben valutaellátmányt biztosít a szállásköltségre.
A szállásköltség elszámolásának alapja az eredeti szállodai számla.
48. A szállodai számlán külön tételként megjelenő minden, a szálláshoz kapcsolódó, kötelezően fizetendő étkezés árán
felüli egyéb fogyasztás és szolgáltatás költsége – kivéve a hivatalos célú telefon- és internethasználat költségét – teljes
egészében a kiküldöttet terheli. A kiküldöttet díjtalan elszállásolás esetén szállásköltség nem illeti meg.
49. Utazási költségként különösen az  alábbiakat kell – számla vagy nyugta alapján – megtéríteni, illetve az  alábbiak
megtérítése céljából adható útielőleg:
a) utazási jegy, repülőtéri illeték, indokolt túlsúlyköltség, biztosítási díj, vízumdíj;
b) a kiküldetési helyre érkezéskor, visszainduláskor, valamint átszálláskor a repülőtéri transzfer – autóbusz, vonat,
helyi érdekeltségű vasút, annak hiányában vagy egyéb indokolt esetben taxi – használatának díja, amelynek
igénybevételét számlával kell igazolni;
c) az üzemanyag-vásárlás költsége, továbbá a szolgálati gépjárművel történt kiutazás során a felmerült, biztosító
által meg nem téríthető költségek, a  parkolási, autópálya- és az  alagútdíj, valamint úthasználathoz kötődő
egyéb illetékek, díjak;
d) célországon belül helyközi járat és városi tömegközlekedési eszköz használatával felmerülő költség, indokolt
esetben taxiköltség.
50. Szolgálati gépkocsi külföldi kiküldetésre történő igénybevételét a költségtérítés elszámolása során útnyilvántartással
kell igazolni.
51. A helyi közlekedés során felmerülő költségeket a leadott menetjegyek ellenértéke alapján kell megtéríteni, feltéve
hogy a menetjegyen feltüntették az árát.
52. Az előre nem tervezhető, indokolt dologi kiadások fedezetére tartalékvaluta biztosítható a kiküldött részére. Nyugta
vagy számla alapján elszámolható dologi kiadások különösen:
a) hivatali célból felmerült telefon-, telefaxköltség, internethasználat díja;
b) sürgősségi orvosi ellátáshoz kapcsolódó költségek;
c) a 7 napot meghaladó időtartamú külföldi tartózkodás esetén a mosatási és vasalási költség.
53. A valutaellátmányból a dologi kiadások terhére nem számolható el térkép-, szoftver-, könyvvásárlás, eszközbeszerzés,
a kiküldött felróható magatartásából származó anyagi kár ellenértéke, közlekedésrendészeti és más hatósági bírság,
hatósági intézkedés költségei és egyéb, a kiküldetés céljával össze nem egyeztethető költségek.
54. A kiküldött az őt megillető napidíjról saját elhatározására előzetesen, írásban az utasítás 5. mellékletében szereplő
formanyomtatványon lemondhat.
55. A 12.  pont j)  alpontjában meghatározott költségek útielőlegként akkor számfejthetőek, ha azok a  küldő szerv
költségvetését terhelik, ideértve a költségek megelőlegezését is.
56. Az útielőleget a kiküldött vagy az általa írásban meghatalmazott személy legkorábban 5 munkanappal a kiküldetés
kezdőnapja előtt veheti fel, kivéve ha az illetékes gazdasági szakszolgálat vezetője – különösen indokolt esetben –
ennél korábbi valutafelvételt engedélyez.
57. Az európai uniós támogatásokból megvalósuló projektek végrehajtása során a  kiküldöttek esetében az  adott
projektre vonatkozó költségtérítéseket kell alkalmazni.
9. Az úti jelentés elkészítésének és felterjesztésének rendje
58. A kiküldetés befejezését követő 3 munkanapon belül a kiküldött – delegáció kiküldetése esetén annak vezetője –
a  6.  melléklet szerint úti jelentést köteles készíteni, és azt az  eredeti költségelszámolási nyomtatvánnyal együtt
a szolgálati út betartásával a kiküldetést engedélyező vezető részére felterjeszti.
59. Az úti jelentésnek tartalmaznia kell:
a) a kiküldetés tapasztalatainak rövid, tömör, lényeget kiemelő összegzését (vezetői összefoglaló), mely magában
foglalja a  kiküldetés eredményeit, az  esetleges megállapodásokat, a  rendőri munkára gyakorolt várható
hatásokat és az azonosított jó gyakorlatokat;
b) az előzmény rövid összefoglalását;
c) a kiküldetés szakmai tapasztalatainak részletes beszámolóját;
d) a kiküldött által megszerzett, szakmai szempontból releváns információkat;
e) a szakmai program során megismert, szakmai szempontból jelentős személyek nevét, rendfokozatát, szolgálati
helyét, beosztását;
f ) a tárgyalás, a megbeszélés alkalmával feltett és kapott kérdések, továbbá az azokra adott válaszok összegzését;
g) a Rendőrséget érintő pozitív és negatív észrevételeket;
h) esetlegesen tett kötelezettségvállalást, meghívást a meghívó személy vagy szervezet kifejezett megjelölésével;
i) a kiküldetést követően a  kiküldöttre, a  küldő vagy felsőbb szintű szervezetre, vezetőre háruló feladat
végrehajtási, intézkedési kötelezettséget;
j) az együttműködés folytatására irányuló felkérést vagy tett javaslatot;
k) az úti jelentéshez esetlegesen tartozó szakmai anyag címét, tartalmát, fordításának szükségességét,
a kiküldetésben érintett szakmai szervezeti elem által elvégzendő fordítás határidejét;
l) a szakmai programok kapcsán esetlegesen beszerzett előadások anyagát, címét, tartalmát, fordításának
szükségességét, a kiküldetésben érintett szakmai szervezeti elem által elvégzendő fordítás határidejét;
m) a megszerzett ismeretek hasznosítására és a tájékoztatandók körére vonatkozó javaslatot;
n) a szakmai program során esetlegesen átadásra került ajándékokat;
o) a tartalékvalutából történő kifizetéseket;
p) az engedélyezett útielőleg vagy valamelyik költségrész túllépése esetén annak tényét és okát;
q) a kiküldött nyilatkozatát a harmadik fél részéről biztosított díjtalan ebédről és vacsoráról, továbbá – a felvett
útielőleg valutanemében meghatározva – a harmadik fél részéről nyújtott térítésről, díjazásról;
r) a bekövetkezett rendkívüli eseményt;
s) javaslatot a  kiküldetést engedélyező vezető részére történő személyes referálásra, amennyiben a  kiküldött
birtokába olyan információ kerül, amely az  utat engedélyező vezető további tájékoztatását, döntését vagy
intézkedését teszi szükségessé.
60. A kiadatások, átadások, ideiglenes átadások és büntetés-végrehajtási átszállítások, védett személy személyvédelmével
összefüggő kiküldetés kapcsán készített úti jelentés szövegének – az 59. ponttól eltérően – tartalmaznia kell:
a) a szolgálati tevékenység végrehajtásának összegzését;
b) a tartalékvalutából történő kifizetéseket;
c) az engedélyezett útielőleg vagy valamelyik költségrész túllépése esetén annak tényét és okát;
d) a kiküldött nyilatkozatát, ha harmadik fél részéről díjtalan ebédben, vacsorában részesült, továbbá – a felvett
útielőleg valutanemében meghatározva – a harmadik fél részéről nyújtott térítésről, díjazásról;
e) a bekövetkezett rendkívüli eseményt.
61. Az országos rendőrfőkapitány hagyja jóvá a 37. pontban meghatározottak alapján jóváhagyott kiküldetésről készített,
továbbá – az engedélyezésre jogosult vezető döntése alapján – a miniszteri, valamint az országos rendőrfőkapitányi
tájékoztatást, intézkedést, döntést igénylő tartalommal bíró, valamint a rendkívüli eseményt vagy olyan információt
tartalmazó úti jelentést, amelynek a  szakmai hasznosításáról vagy a  továbbadásáról történő intézkedés, döntés
az országos rendőrfőkapitány hatáskörébe tartozik.
10. A kiküldetéssel kapcsolatos költségelszámolás rendje 62. A kiküldött a kiküldetés befejezését követően a részére biztosított valuta felhasználásával elszámolni köteles.
63. Az elszámolást az úti jelentés és a költségelszámolási nyomtatvány aláírását követően haladéktalanul meg kell tenni.
64. Az elszámoláshoz csatolni kell a felszámított költségek jogosságának elbírálásához szükséges eredeti bizonylatokat,
így különösen a  repülőjegyet, beszállókártyát, szállodaszámlát, dologi kiadások számláit. A  költségek elszámolása
kerekítéssel történik a kerekítés szabálya szerint.
65. Az elszámolást a  kiküldött elsősorban a  részére biztosított valuta nemében teheti meg, valuta átváltása esetén
a váltási bizonylatot csatolni kell az elszámoláshoz.
66. A kiküldetési ellátmány elszámolásakor a  kiküldött a  felvett ellátmány és a  számlával, nyugtával igazolt költségek
különbözetét fizeti vissza. A kiküldöttet utólagosan megillető napidíj összege vagy a nem tervezett, de elszámolható
dologi kiadás kifizetése – amennyiben a  kiküldetést elrendelő engedélyezi – az  előlegben kiadott valutanemben
történik.
67. Amennyiben a kiküldött az út befejezésétől számított 30 napon belül a felvett előleggel nem számol el, a személyi
jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 72. §-ában foglalt kamatkedvezményből származó jövedelem után
adófizetésre kötelezett.
68. A kiadatások, átadások végrehajtását követően a  KR KIG a  kísérés tényleges költségeit (biztosítás, napidíj, egyéb
költség, repülőjegy, szállásköltség) tartalmazó elszámolást megküldi a  kiküldetési előterjesztésben feltüntetett
költségviselő szerv részére.
11. Meghiúsult kiküldetés esetén követendő eljárás 69. A kiküldetés meghiúsulásáról a  kiküldetési előterjesztés felterjesztését elrendelő vezető az  ok tudomására jutását
követően a kiküldetés engedélyezőjének haladéktalanul írásos jelentést tesz. A jelentés felterjesztését megelőzően
a  kiküldött köteles értesíteni a  gazdasági szakszolgálatot az  út meghiúsulásáról a  lemondáshoz és törléshez
kapcsolódó költségek, valamint a kiküldetés meghiúsulásához kapcsolódó anyagi kár minimalizálásához szükséges
intézkedések megtétele érdekében.
70. A kiküldetés elmaradása esetén a felvett előleget 3 munkanapon belül vissza kell fizetni.
12. A vendégfogadások engedélyezésének általános rendje 71. Az 5.  pontban meghatározott szervezeti egység vagy szervezeti elem köteles a  7.  melléklet szerinti előterjesztést
elkészíteni és a szolgálati út betartásával a vendégfogadást megelőzően – a rendkívüli és különösen indokolt esetek
kivételével – legalább 8 munkanappal felterjeszteni az engedélyezésre jogosult vezető részére. A költségkihatással
nem járó vendégfogadásokat pénzügyi ellenjegyzésre nem kell felterjeszteni.
72. Az országos rendőrfőkapitány és helyettesei vendégfogadásaira vonatkozó előterjesztéseket az ORFK NKO készíti el.
Az országos rendőrfőkapitány és helyetteseinek vendégfogadásban való érintettsége esetén az ORFK NKO-t soron
kívül tájékoztatni kell.
73. Az előterjesztés a 13. pontban felsoroltakon túl tartalmazza:
a) a kiutazási és fogadási terv érintett pontjára hivatkozást, ha a vendégfogadás abban szerepelt;
b) az esetleges előzmény leírását;
c) a részletes szakmai programot, így különösen a programok résztvevőit és helyszíneit, a szálláshely, a szállítási
és tolmácsolási igény, az átadásra kerülő ajándékok megjelölését;
d) a szakmai program felelősének megnevezését;
e) a vendégfogadás szükségességének részletes szakmai indokolását;
f ) a költségviselő szerv megnevezését;
g) a várható szakmai hasznot;
h) amennyiben ismert, úgy a tárgyalási szempontokat, a tárgyalásokon képviselendő rendőrségi álláspontot;
i) a vendéglátás és az engedélyezés, jóváhagyás, illetve ellenjegyzés szempontjából jelentőséggel bíró egyéb
adatokat. 74. A jóváhagyott kiutazási és fogadási tervben szereplő vendégfogadások engedélyezésére
a) az országos rendőrfőkapitány-helyettesek, az  ORFK főigazgatóságok középvezetőjének, a  területi szerv
vezetőjének, valamint az országos rendőrfőkapitány közvetlen irányítása alatt álló szervezeti elem vezetőjének
vendégfogadása esetén, pénzügyi ellenjegyzést követően az országos rendőrfőkapitány;
b) az ORFK főigazgatóságok középvezetőinek kivételével, az  ORFK főigazgatóságok beosztott vezetőjének
vendégfogadása esetén, pénzügyi ellenjegyzést követően a  főigazgatóságot irányító országos
rendőrfőkapitány-helyettes;
c) a területi szerv vezetői állományának, valamint a  rendőrkapitányság és a  határrendészeti kirendeltség
vezetőjenek vendégfogadása esetén, pénzügyi ellenjegyzést követően az érintett területi szerv vezetője
jogosult. 75. A kiutazási és fogadási terv jóváhagyását követően felmerülő és szakmailag megalapozott vendégfogadási igény
teljesítése kizárólag a  kiutazási és fogadási tervben szereplő valamely vendégfogadás vagy az  ott feltüntetett
tartalékkeret terhére valósítható meg.
76. A jóváhagyott kiutazási és fogadási tervben előirányzott költségkeret kimerítése esetén vendégfogadást – pénzügyi
ellenjegyzést követően – kizárólag az országos rendőrfőkapitány engedélyezhet.
77. Amennyiben a  gazdasági és az  előterjesztő vezetők álláspontjai eltérőek, az  érintett vezetők ismételt egyeztetése
szükséges. Az ismételt egyeztetést követően fennálló ellentétes vélemény esetében a vendégfogadásról az országos
rendőrfőkapitány dönt.
78. A kiutazási és fogadási tervben nem szereplő vendégfogadás anyagi kötelezettségvállalással járó előkészítése
kizárólag az engedélyezésre, illetve az ellenjegyzésre jogosult vezetők előzetes egyetértése alapján kezdődhet el.
13. A vendégfogadások engedélyezésének speciális esetei 79. A nemzetközi közjog alanyai és ezek szervei, valamint a  magyar költségvetési szerven kívül más szervezet, jogi
személy, valamint természetes személy költségére megvalósuló, továbbá a miniszteri és országos rendőrfőkapitányi
tájékoztatást, intézkedést, döntést igénylő tartalommal bíró előterjesztéseket – az engedélyezésre jogosult vezető
javaslata alapján – az országos rendőrfőkapitány hagyja jóvá.
80. Az ORFK-OBB keretéből megvalósuló vendégfogadások előterjesztését jóváhagyásra pénzügyi ellenjegyzést
követően a rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes részére kell felterjeszteni.
14. A vendégfogadások költségtérítésének rendje 81. A vendégfogadás kategóriák szerinti besorolását a  8.  melléklet tartalmazza. A  kategóriákba sorolásnál
a vendégfogadásban érintett legmagasabb vezetői szint az irányadó azzal, hogy amennyiben a fogadott delegáció
alacsonyabb szintje egyébként nem indokolja a  magasabb kategória szerinti ellátást, úgy az  emelt szintű vezetői
programon túl a besorolás – a takarékossági szempontokra figyelemmel – történhet alacsonyabb kategóriába is.
82. A költségkeret felhasználása, valamint a  vendégfogadások szervezése során a  gazdaságosság fokozott
figyelembevételével kell eljárni.
83. A készpénzfizetési előleg felvételével kapcsolatos ügyintézési feladatok ellátásáról az előterjesztés engedélyezését,
jóváhagyását követően kell gondoskodni.
84. Az előleg felvételét az illetékes gazdasági szakszolgálat engedélyezi.
85. Az előleget legkorábban a vendégfogadás kezdő napja előtti 5. munkanapon lehet felvenni, kivéve ha az  illetékes
gazdasági szakszolgálat vezetője – különösen indokolt esetben – ennél korábbi pénzfelvételt engedélyez.
15. Az emlékeztető elkészítésének rendje, a vendégfogadással kapcsolatos elszámolás rendje
86. Az 5. pontban meghatározott szervezeti elem vezetője intézkedik, hogy a vendégfogadást követő 5 munkanapon
belül a  9.  melléklet alapján emlékeztető, valamint – a  felmerült költségeket tételes, az  általános forgalmi adót is
tartalmazó számlával alátámasztott – költségelszámolás készüljön, amelyeket a  szolgálati út betartásával
a  vendégfogadást engedélyező vezető részére felterjeszt, aki az  átvételt követően 5 munkanapon belül dönt
az emlékeztető és a költségelszámolás jóváhagyásáról.
87. Az emlékeztetőnek tartalmaznia kell:
a) a vendégfogadás tapasztalatainak rövid, tömör, lényeget kiemelő összegzését (vezetői összefoglaló) külön
kitérve a  kiküldetés eredményeire, az  esetleges megállapodásokra, a  rendőri munkára gyakorolt várható
hatásokra és az azonosított jó gyakorlatokra;
b) az előzmény rövid összefoglalását;
c) a vendégfogadás szakmai tapasztalatairól szóló részletes beszámolót;
d) a szakmai szempontból releváns információkat;
e) a tárgyalás, megbeszélés alkalmával feltett és kapott kérdések, valamint az azokra adott válaszok összegzését;
f ) a Rendőrséget érintő pozitív és negatív észrevételeket;
g) az esetlegesen tett kötelezettségvállalást, a  kapott meghívást a  meghívó személy és szervezet kifejezett
megjelölésével;
h) a vendégfogadást követően a  fogadó vagy felsőbb szintű szervezetre, vezetőre háruló intézkedési
kötelezettséget;
i) az együttműködés folytatására irányuló felkérést vagy tett javaslatot;
j) a szakmai programok kapcsán esetlegesen beszerzett előadások anyagát, címét, tartalmát, fordításának
szükségességét, a vendégfogadásban érintett szakmai szervezeti elem által elvégzendő fordítás határidejét;
k) a megszerzett ismeretek hasznosítására és a tájékoztatandók körére vonatkozó javaslatot;
l) a szakmai program során esetlegesen átadásra került ajándék megnevezését;
m) az engedélyezett összköltség vagy valamelyik költségrész túllépése esetén annak tényét és okát;
n) a bekövetkezett rendkívüli eseményt;
o) javaslatot a  vendéglátást engedélyező vezető részére történő személyes referálásra, amennyiben
a vendégfogadás során a fogadó fél birtokába olyan információ kerül, amely a fogadást engedélyező vezető
további tájékoztatását, döntését vagy intézkedését teszi szükségessé.
88. Az országos rendőrfőkapitány hagyja jóvá a nemzetközi közjog alanyai és ezek szervei, valamint a magyar költségvetési
szerven kívül más szervezet, jogi személy, valamint természetes személy költségére megvalósuló, továbbá
– az engedélyezésre jogosult vezető döntése alapján – a miniszteri és az országos rendőrfőkapitányi tájékoztatást,
intézkedést, döntést igénylő tartalommal bíró, valamint a  rendkívüli eseményt és olyan információt tartalmazó
vendégfogadásra vonatkozó emlékeztetőt, amelynek a  szakmai hasznosításáról vagy a  továbbadásáról történő
intézkedés, döntés az országos rendőrfőkapitány hatáskörébe tartozik.
89. Az 5.  pontban meghatározott szervezeti elem vezetője intézkedik, hogy az  emlékeztető és a  költségelszámolás
jóváhagyását követő 3 munkanapon belül az elszámolás megtörténjen.
90. Az engedélyezett összköltség vagy valamelyik részösszeg túllépését a  pénzügyi ellenjegyzést követően
a  vendégfogadást engedélyező vezető hagyja jóvá. Amennyiben a  pénzügyi ellenjegyzésre jogosult nem tartja
indokoltnak a túllépést, kezdeményezi annak megtéríttetését.
16. Ajándékozás 91. A kiküldetésekhez és vendégfogadásokhoz kapcsolódó ajándékozás keretösszegeit a  10.  melléklet tartalmazza.
Az ajándék értéke – a gazdaságosság és takarékosság elvére is figyelemmel – a kiküldetésben és a vendégfogadásban
részt vevő legmagasabb beosztási szinthez igazodik, ugyanakkor figyelembe kell venni az ajándékozásban részesülők
beosztását is.
17. Jelentéstételi és értesítési kötelezettségek, elektronikus adatbázis 92. Az 5.  pontban meghatározott szervezeti elem vezetője intézkedik – a  60.  pont szerint készített úti jelentések
kivételével  – a  jóváhagyott úti jelentések, illetve emlékeztetők ORFK NKO részére – Word formátumban történő –
továbbítására a jóváhagyást követő 5 munkanapon belül a dokumentumok intranetes adatbázisba történő feltöltése
érdekében.
93. A Rendőrség nemzetközi bűnügyi együttműködési csatornáit érintő úti jelentéseket és emlékeztetőket azok készítője
a jóváhagyást követő 5 munkanapon belül a NEBEK részére – tájékoztatásul – megküldi.
94. A kiküldetésben és a  vendégfogadásban érintett ORFK főigazgatóságok, valamint az  országos rendőrfőkapitány
közvetlen irányítása alatt álló szervezeti elemek és a  területi szervek vezetői minden hónap 5. napjáig – az  ORFK
intranetes oldaláról letölthető formanyomtatvány kitöltésével – az ORFK NKO-nak tájékoztatást küldenek arról, hogy
a tárgyhónapot megelőző hónapban
a) kik, hová, milyen szakmai céllal és indokok alapján utaztak;
b) milyen témában került sor vendégfogadásra; valamint
c) összegzik az egyes kiküldetések és vendégfogadások szakmai tapasztalatait.
95. Amennyiben a tárgyhónapban kiküldetés és vendégfogadás nem valósult meg, arról az ORFK NKO-t írásban 94. pont
szerinti határidőig tájékoztatni kell.
96. Az ORFK NKO az utasítás 94–95. pontja alapján megküldött tájékoztatókból minden hónap 20. napjáig összefoglaló
jelentést készít, melyet felterjeszt az országos rendőrfőkapitánynak.
97. A KR KIG minden hónap 15. napjáig tájékoztatást ad az ORFK NKO-nak az ORFK vonatkozásában megvalósuló
a) kiküldetések, vendégfogadások költségelszámolásairól;
b) tervezett költségek túllépésének mértékéről;
c) tartozásokról és visszautalásokról; valamint
d) tárgyévben fennmaradó, a nemzetközi kapcsolattartásra fordítható összegről.
98. A kiutazási és fogadási terv készítésére kötelezettek december 10-ig megküldik a  tárgyévi nemzetközi
kapcsolattartásukról szóló összefoglaló jelentést az ORFK NKO-nak.
99. A területi szervek kötelesek az  ORFK NKO-t tájékoztatni valamennyi olyan információról, amely a  Rendőrség
nemzetközi kapcsolatainak szempontjából országos jelentőséggel bír.
100. A Rendőrség személyi állományának tagja diplomáciai testület vezetőjével vagy tagjával, illetve külföldön szolgálatot
teljesítő magyar diplomatával folytatott – a  szervezeti egységénél folyamatban lévő egyedi ügyön túlmutató
információkat tartalmazó – szakmai tartalmú megbeszéléséről, találkozójáról az ORFK NKO-nak 5 munkanapon belül
írásos tájékoztatást küld.
18. Határtalálkozók és egyéb, költségvonzattal nem bíró nemzetközi programok
101. A nemzetközi szakmai együttműködésből adódó, 4 órát meg nem haladó, költségkihatással nem járó feladatok
végrehajtása céljából az  államhatár közelében történő találkozók megtartását az  országos rendőrfőkapitány,
a  bűnügyi és a  rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes, a  NEBEK igazgatója, valamint a  KR és a  megyei
(fővárosi) rendőr-főkapitányságok feladat- és hatáskör szerint érintett vezetői szóban is engedélyezhetik.
102. A találkozót követő 5 munkanapon belül az  utasítás 58. és 86.  pontjában foglaltak megfelelő alkalmazásával
az engedélyező vezetőt írásbeli jelentésben tájékoztatni kell.
19. A nemzetközi szakmai együttműködési megállapodások engedélyezési rendje
103. A területi szerv által kidolgozott, pénzügyi ellenjegyzéssel ellátott nemzetközi szakmai együttműködést rendező
megállapodás tervezetét az  aláírás tervezett időpontját megelőzően legalább 30 nappal az  érintett szerv köteles
véleményezésre az  ORFK NKO részére megküldeni. Az  ORFK NKO gondoskodik a  tervezet szakmai szempontú
véleményezéséről, majd a szükség szerint átdolgozott és a kezdeményező szervvel egyeztetett tervezetet soron kívül
továbbítja az ORFK Hivatal Jogi Főosztályra, amely a tervezetnek a jogszabályokkal és közjogi szervezetszabályozó
eszközökkel, valamint belső normákkal való összhangját vizsgálja. A véleményezést követően az ORFK NKO javaslatot
tesz az országos rendőrfőkapitány részére a megállapodás aláírásának engedélyezésére, illetve annak megtagadására.
104. Az ORFK szervezeti egysége vagy szervezeti eleme által előkészített együttműködési megállapodás tervezetét
az ORFK NKO részére – az aláírás tervezett időpontját megelőzően legalább 30 nappal – meg kell küldeni. Az országos
rendőrfőkapitány – megállapodás tárgya szerint érintett – helyettesének szakmai egyetértése esetén az ORFK NKO
a  tervezetet soron kívül megküldi az  ORFK Hivatal Jogi Főosztály részére a  jogszabályokkal és közjogi
szervezetszabályozó eszközökkel, valamint belső normákkal való összhang vizsgálata céljából. A  jogi szempontból
felülvizsgált tervezetet – az  érintett szervvel szükség szerint lefolytatott egyeztetést követően – az  ORFK NKO
ellenjegyzés céljából az  ORFK Gazdasági Főigazgatóság részére is megküldi, majd javaslatot tesz az  országos
rendőrfőkapitány részére a megállapodás aláírására vagy aláírásának engedélyezésére, illetve annak megtagadására.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 105. Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
106. Hatályát veszti a nemzetközi kapcsolatok rendjéről szóló 11/2008. (OT 7.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
65/2012. (VI. 8.) ME határozata a nagy távolságra jutó, határokat átlépő levegőszennyezésről szóló Genfi Egyezmény Végrehajtó Tanácsának ülésein való részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a vidékfejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek azzal, hogy a nagy távolságra jutó, határokat átlépő levegőszennyezésről szóló Genfi Egyezmény
Végrehajtó Tanácsának ülésein Magyarország Kormányát képviselő küldöttség vegyen részt;
2. felhatalmazom a vidékfejlesztési minisztert, hogy a küldöttség tagjait a külügyminiszterrel egyetértésben jelölje ki;
3. felhívom a külügyminisztert, hogy a küldöttség részére a részvételhez szükséges meghatalmazási okiratot az adott
ülés előtt adja ki.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
83/2016. (III. 17.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a felvidéki magyarság társadalmi, politikai és kulturális életét meghatározó, több évtizedes közösségszervező és
népművelő tevékenysége elismeréseként
Dániel Erzsébet, a  Limes-Anavum Regionális Honismereti Társulás, a  Csemadok Alapszervezet és a  Szülőföldért
Polgári Társulás Nána elnöke részére,
Felső-Háromszék és Kézdivásárhely kulturális értékeinek megőrzését célzó, sokrétű és odaadó munkája
elismeréseként
Dimény Attila, a kézdivásárhelyi Céhtörténeti Múzeum igazgatója, a Kézdivásárhelyi Múzeumbarátok Egyesületének
alapító elnöke, a zabolai Pro Museum Egyesület alapító tagja és alelnöke részére,
a winnipegi magyarság összefogása, valamint a  magyar kultúra és népi hagyományok megismertetése és
népszerűsítése érdekében végzett munkája elismeréseként
Elizabeth Kovach, a  Kapisztrán Magyar Néptáncegyüttes vezetője, a  Nyugat-kanadai Magyar Néptáncfesztivál
társszervezője részére,
a bánsági magyar közösség megmaradása érdekében végzett kimagasló szakmai tevékenysége és példaértékű
közéleti szerepvállalása elismeréseként
dr. Erdei Ildikó, a temesvári Bartók Béla Elméleti Líceum igazgatója, a Temes Megyei Civil Tanács elnöke részére,
a vajdasági magyar közösség nyelvének és kultúrájának megőrzése érdekében végzett kiemelkedő szakmai
munkája elismeréseként
Fodor István, a Magyar Szó újvidéki napilap újságírója részére,
magas színvonalú művészi munkája, gazdag életműve elismeréseként
Hollán Sándor festőművész részére,
az általa vezetett település magyar történelmi emlékeinek ápolása iránt elkötelezett tevékenysége elismeréseként
Jozef Kuziak, Margonya község polgármestere részére,
a szlavóniai magyarság oktatása és nevelése terén végzett több évtizedes tevékenysége elismeréseként
Kelemen Dávid, a Szentlászlói Általános Iskola nyugalmazott igazgatója részére,
a kárpátaljai kertészmérnökképzésben és a  középiskolai környezeti nevelés terén végzett kiemelkedő
oktatómunkája elismeréseként
Kohut Erzsébet, a II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai Magyar Főiskola docense részére,
a helyi magyar közösség szervezeteiben és eseményein végzett több évtizedes önkéntes munkája elismeréseként
Koszka Árpád João, a Spiralis Consultoria Ltda. tulajdonosa, a Sao Pauló-i Magyar Iskola vezetője, a Sao Pauló-i Balázs
Péter Otthon volt igazgatója részére,
az egyetemes magyar kultúrát színesítő, különösen az erdélyi magyar képzőművészetet gazdagító alkotóművészete
elismeréseként
Kosztándi Jenő képzőművész részére,
a victoriai magyar közösség, valamint az  ausztráliai magyar cserkészet érdekében végzett odaadó tevékenysége
elismeréseként
Kovássy Mariánna Gabriella, a Külföldi Magyar Cserkészszövetség IV. Kerületének nyugalmazott cserkészparancsnoka
részére,
a magyar és német diákok történelmi ismereteit a  holokauszt során elszenvedett személyes megpróbáltatásainak
hiteles elbeszélésével gyarapító tevékenysége elismeréseként
Leslie Schwartz nyomdász részére,
a kortárs erdélyi és az  egyetemes magyar irodalmat egyaránt gazdagító, a  magyarság sorskérdéseivel foglalkozó
írásai elismeréseként
Lőrincz György író, a székelyudvarhelyi Erdély Magyar Irodalmáért Alapítvány alapító elnöke részére,
a székelyek szellemi és tárgyi hagyatékának felkutatása és továbbadása, valamint az  egyetemes és népi kultúra
megismertetését célzó oktató-nevelő munkája elismeréseként
Molnár Piroska nyugalmazott tanító részére,
a moldvai csángó magyarság nyelvi megmaradását szolgáló, elkötelezett munkája elismeréseként
Oláh-Gál Elvira rádiós újságíró, a Kossuth Rádió székelyföldi tudósítója részére,
az erdélyi magyarság, különösen Sztána község megújulása érdekében végzett nemzetmegtartó és hagyományőrző
tevékenysége elismeréseként
Papp Hunor Zsolt református lelkész részére,
több mint két évtizedes kiemelkedő szólótáncosi pályája, valamint jelentős alkotó- és oktatómunkája elismeréseként
Péter László néptáncművész, koreográfus, a Hargita Nemzeti Székely Népi Együttes tagja részére,
a délvidéki magyarság kulturális életét gazdagító, a nemzeti hagyományok ápolását célzó munkája elismeréseként
Rancz Károly, a pancsovai Petőfi Sándor Művelődési Egyesület vezetője, a Maroknyi Néptáncegyüttes elnöke részére,
a felvidéki magyarság identitásának megőrzését és hagyományainak továbbörökítését szolgáló kultúraszervező és
népművelő tevékenysége elismeréseként
Reicher Gellért, a Szőttes Kamara Néptáncegyüttes szervezőtitkára részére,
a magyar és székely népzenét, illetve a régizenét egyaránt magas színvonalon közvetítő előadóművészete, valamint
a magyar kultúra népszerűsítését szolgáló sokrétű tevékenysége elismeréseként
Roth Erzsébet előadóművész részére,
a magyar történelem, irodalom és képzőművészet bemutatása iránt elkötelezett tevékenysége elismeréseként
Sheila Jones a Phaeton Publishing Ltd. kiadó szerkesztői igazgatója részére,
a II. világháború végén Dániába került magyar katonák történetének feltárása és emlékük megőrzése érdekében
több évtizeden át végzett elkötelezett kutatómunkája elismeréseként
Søren Peder Sørensen újságíró részére,
a magyar kultúra amerikai egyesült államokbeli népszerűsítését, valamint a magyar–amerikai kulturális kapcsolatok
elmélyítését szolgáló munkája elismeréseként
Szegedy-Maszák Marianne újságíró, író, az American University tanára részére,
a vajdasági magyarság identitásának megőrzését elsősorban a délvidéki magyar gyermekek és fiatalok hitéletének,
valamint a  magyar kultúrához és nyelvhez való kötődésének erősítésével szolgáló, elkötelezett munkája
elismeréseként
Utcai Róbert, a csantavéri Páduai Szent Antal Bazilika plébánosa részére,
a magyar és dán kultúra közeledését, egymás megismerését és jobb megértését célzó tevékenysége elismeréseként
Vigild Éva konferenciatolmács és fordító, az Európai Unió tolmácsszolgálatának munkatársa részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; a kárpátaljai magyar nyelvű oktatásban több évtizeden át példamutatóan végzett pedagógiai munkája
elismeréseként
Demes László, a Fornosi Általános Iskola nyugalmazott pedagógusa részére,
a felvidéki magyarság kulturális életét színesítő, szerteágazó tevékenysége elismeréseként
Dunajszky Géza közíró, a pozsonyligetfalui Emlékmű-előkészítő Bizottság alapítója és titkára részére,
az erdélyi magyar nyelvű felsőoktatásban, valamint a  kolozsvári zsidó hitközség elnökeként a  holokauszt
megismertetése érdekében végzett sokrétű tevékenysége elismeréseként
Kallós Miklós filozófus, szociológus, a  Babeş-Bolyai Tudományegyetem Filozófia-Szociológia Tanszékének
nyugalmazott tanszékvezetője részére,
a kárpátaljai magyar oktatásban végzett eredményes pedagógusi munkája, valamint a kárpátaljai magyar közösség
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Kántor József, a Nagydobronyi Középiskola igazgatója részére,
a kárpátaljai magyar ifjúság zenei nevelését meghatározó tevékenysége, kiváló zenepedagógusi pályája
elismeréseként
Király Kálmán, a Nevetlenfalui Művészeti Iskola zenetanára, karnagya részére,
a magyar kultúra és hagyományok megismertetése, illetve népszerűsítése érdekében végzett több évtizedes
munkája elismeréseként
Lukács Tibor Péter nyugalmazott tanár, az Ontariói Multikulturális Történeti Társaság tagja részére,
a holokauszt megismertetése, valamint az  egykori kolozsvári magyar-zsidó líceum emlékének ápolása iránt
elkötelezett, illetve a magyar nyelvű zsidó közösség érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Muresan Judith Mirjam fizikus, kémikus, a Babeş-Bolyai Tudományegyetem Fizika-Kémia Tanszékének nyugalmazott
tanára részére,
a kolozsvári magyar nyelvű könyvnyomtatás és könyvkiadás terén meghatározó munkája elismeréseként
Nagy Péter, a  kolozsvári IDEA Design & Print, valamint a  Gloria Nyomda ügyvezető igazgatója, az  IDEA Könyvtér
vezetője részére,
jelentős tudományos munkája, illetve a  holokauszt széles körű megismertetése iránt elhivatott tevékenysége
elismeréseként
Nuszbaum László közgazdász, a  Babeş-Bolyai Tudományegyetem Közgazdasági Tanszékének nyugalmazott tanára
részére,
a klasszikus ének-zenei kultúra mellett a tradicionális magyar népdal- és nótakincs megőrzését és továbbadását is
szolgáló, magas szintű művészi tevékenysége elismeréseként
Szeredy Krisztina operaénekes részére,
a magyar nyelv oktatása, valamint a  magyar kultúra és hagyományok népszerűsítése terén egyaránt odaadó és
önzetlen munkája elismeréseként
Tömöry Éva, a Torontói Egyetem Munk School of Global Affairs Európai, Orosz és Eurázsiai Tanulmányok Központja
Magyar Programjának nyelvi lektora, a Kanadai Magyarságtudományi Társaság volt titkára részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; a régió mezőgazdasági kultúrájának megőrzését, valamint a  falusi turizmus fellendítését támogató tevékenysége
elismeréseként
Kondás Aranka, a kistárkányi Aranka Vendégház tulajdonosa részére,
az amerikai magyar köz- és tudományos élet képviselőinek nyújtott folyamatos és önzetlen jogi segítségnyújtása
elismeréseként
dr. Márai Mária Magdolna ügyvéd részére,
a magyar hagyományok megőrzését szolgáló művészi munkája elismeréseként
Smidt Róbert fafaragó szobrászművész részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. március 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
71/2013. (III. 8.) Korm. rendelete a Budapest Környéki Törvényszék elhelyezésével kapcsolatos beruházáshoz kapcsolódó egyes beszerzéseknek a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet 7. § (5) bekezdés a) pontja szerinti minősítéséről.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182. § (1) bekezdés 12. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a Budapest Környéki Törvényszék és más bírói szervezeti egységek kialakításához szükséges, a 2. §-ban
meghatározott beszerzések tekintetében megállapítja, hogy a beszerzések során a minősített adatot, az ország
alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések
sajátos szabályairól szóló 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet közösségi beszerzésre vonatkozó szabályainak alkalmazása
olyan információk átadására kötelezné Magyarországot, amelyek felfedése ellentétes az állam biztonságához fűződő
alapvető érdekével. 2. § Az 1. § szerinti beszerzésnek minősül a Budapest Környéki Törvényszék és más bírói szervezeti egységek kialakítását
szolgáló beszerzésekkel kapcsolatosan a beruházás keretében a Budapest VII. kerület 33505 helyrajzi számon
nyilvántartott, természetben a Városligeti fasor 9–13. szám alatt található, az Országos Bírósági Hivatal
vagyonkezelésében lévő ingatlanon megvalósuló építési beruházás, illetve az ehhez kapcsolódó árubeszerzés és
szolgáltatás megrendelés. 3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
27/2012. (VIII. 27.) NGM rendelete a nemzetgazdasági miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről.
A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 90. § a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, valamint az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § n) pontjában
megállapított feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) Az 1. melléklet tartalmazza a nemzetgazdasági miniszter hatáskörébe tartozó egyes szakképesítések felsorolását,
amelyek szakmai és vizsgakövetelményeit a 2. melléklet tartalmazza.
(2) A 3. melléklet tartalmazza az egyes szakmacsoportok tekintetében a szakképzés megkezdéséhez szükséges bemeneti
kompetenciák felsorolását. (3) A 4. melléklet tartalmazza az Országos Képzési Jegyzékről szóló 37/2003. (XII. 27.) OM rendeletben [a továbbiakban:
37/2003. (XII. 27.) OM rendelet], az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos
Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 1/2006. (II. 17.) OM rendeletben [a továbbiakban:
1/2006. (II. 17.) OM rendelet], az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzék módosításának
eljárásrendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendeletben [a továbbiakban: 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet] és
az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló 150/2012. (VII. 6.)
Korm. rendeletben [a továbbiakban: 150/2012. (VII. 6.) Korm. rendelet] szereplő szakképesítések tekintetében
megszerzett jogosultságok megfeleltetését. 2. § A 2. mellékletben kiadásra kerülő egyes szakmai és vizsgakövetelményekben feltüntetett szakmai előképzettségen túl
az adott szakképesítés tekintetében szakmai előképzettségnek kell tekinteni
a) a korábban kiadott azonos megnevezésű állam által elismert szakképesítéseket, szakmunkás képesítéseket,
technikus képesítéseket, valamint b) a szakmai előképzettségként nevesített szakképesítéseknek megfelelő munkakör betöltésére képesítő,
jogszabály alapján korábban kiadott képesítéseket is. 3. § (1) Ez a rendelet 2012. szeptember 1-jén lép hatályba.
(2) A 2012. szeptember 1-jén induló iskolai rendszerű képzések a 2012. augusztus 31-én hatályos Országos Képzési
Jegyzékhez (a továbbiakban: OKJ) kiadott szakmai és vizsgakövetelmények szerint is indíthatóak.
(3) Az iskolarendszeren kívüli képzések 2012. december 31-ig a 2012. augusztus 31-én hatályos OKJ-hoz kiadott szakmai
és vizsgakövetelmények szerint indíthatóak. (4) A folyamatban lévő képzéseket a megkezdésükkor hatályos szakmai és vizsgakövetelményeket megállapító rendelet
alapján kell befejezni. (5) Hatályát veszti a szociális és munkaügyi miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és
vizsgakövetelményeinek kiadásáról szóló 15/2008. (VIII. 13.) SZMM rendelet
a) 1. mellékletében található táblázat 13., 18., 21., 23., 26., 30., 32., 33., 34., 36., 37., 49., 53., 57., 58., 65., 67., 68., 69., 70.,
71., 75., 79., 82., 84., 85., 87., 88., 89., 98., 99., 103., 106., 107., 108., 109., 114., 115., 119., 121., 128., 129., 130., 132.,
133., 134., 136., 142., 145., 146., 150., 151., 153., 154.,155., 157., 160., 161., 172., 175., 177., 178., 179., 181., 182., 191.,
200., 202., 203., 205., 206. sora, b) 2. mellékletében a Bányaipari technikus, az Energiatermelő és -hasznosító technikus, az Épületgépészeti
technikus, az Épületlakatos, a Fegyverműszerész, a Finommechanikai műszerész, a Gépgyártástechnológiai
technikus, a Gépgyártósori gépkezelő, gépszerelő, a Gépi forgácsoló, a Géplakatos, a Hegesztő, a Melegüzemi
technikus, az Optikai üvegcsiszoló, a Szerkezetlakatos, a Szerszámkészítő, az Automatikai technikus, az
Elektromechnaikai műszerész, az Elektromos gép- és készülékszerelő, az Elektronikai műszerész, az Elektronikai
technikus, az Erősáramú elektrotechnikus, a Mechatronikai technikus, a Villanyszerelő, a Gumiipari technológus,
a Laboratóriumi technikus, a Műanyag-feldolgozó, a Vegyipari technikus, a Vegyipari technológus, az Ács,
állványozó, a Bádogos, a Festő, díszítő, mázoló és tapétázó, a Kályhás, a Kőfaragó, műköves és épületszobrász,
a Kőműves, a Magasépítő technikus, a Mélyépítő technikus, a Bőrdíszműves, a Cipész, cipőkészítő, cipőjavító,
a Könnyűipari technikus, a Szabó, a Bútorasztalos, az Épületasztalos, a Fa- és bútoripari technikus, a Kárpitos,
a Könyvkötő, a Nyomdai gépmester, a Nyomtatványfeldolgozó, a Társadalombiztosítási és bérügyi szakelőadó,
az Irodai asszisztens, a Jogi asszisztens, az Ügyviteli szakügyintéző, az Ügyviteli titkár, a Bolti eladó, a Kereskedelmi
menedzser, a Kereskedelmi menedzserasszisztens, a Kereskedő, a Látszerész és fotócikk-kereskedő, a Logisztikai
ügyintéző, a Cukrász, az Idegenvezető, a Pincér, a Protokoll és utazásügyintéző, a Szakács, a Vendéglátó és
idegenforgalmi szakmenedzser, a Vendéglős, a Mérnökasszisztens, a Járműipari fémalkatrészgyártó, az
Épületgépészeti rendszerszerelő, a Mechatronikus-karbantartó, a Szárazépítő és a Vendéglátó eladó
szakképesítés szakmai és vizsgakövetelménye. (6) Hatályát veszti a pénzügyminiszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről szóló
23/2008. (VIII. 8.) PM rendelet 1. § (13), (17) és (19) bekezdése, 13. számú melléklete, 17. számú melléklete és 19. számú
melléklete. Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter


text:
104/2012. (IX. 11.) ME határozata Magyarország Kormánya és az Osztrák Szövetségi Kormány között a közös államhatáron lévő határátkelőhelyekről és határátlépési pontokról, valamint a közúti és vízi közlekedésben a határforgalom ellenőrzésében történő együttműködésről szóló Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a határrendészetért felelős miniszter és a külpolitikáért felelős miniszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyarország Kormánya és az Osztrák Szövetségi Kormány között a közös államhatáron lévő
határátkelőhelyekről és határátlépési pontokról, valamint a közúti és vízi közlekedésben a határforgalom
ellenőrzésében történő együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a határrendészetért felelős minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a határrendészetért felelős minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot
adja ki; 5. felhívom a határrendészetért felelős minisztert és a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a Megállapodás létrehozását
követően a Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
51/2016. (XII. 12.) MNB rendelete a pénz- és hitelpiaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (6) és (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya a  hitelintézetre, a  hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi
vállalkozásra (a  továbbiakban együtt: hitelintézet), a  pénzügyi vállalkozásra, a  hitelintézetekről és a  pénzügyi
vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) szerinti többes kiemelt közvetítőre, többes
ügynökre és alkuszra (a  továbbiakban együtt: független közvetítő), az  elektronikuspénz-kibocsátó intézményre,
a  pénzforgalmi intézményre, a  Posta Elszámoló Központot működtető intézményre (a  továbbiakban: PEKMI) és
az  Európai Unió másik tagállamában vagy az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más
államban (a  továbbiakban: EGT-állam) székhellyel rendelkező hitelintézet, pénzügyi vállalkozás, elektronikuspénzkibocsátó intézmény, pénzforgalmi intézmény magyarországi fióktelepére (a  továbbiakban: EGT-fióktelep)
(a továbbiakban együtt: adatszolgáltató) terjed ki.
2. § (1) Az adatszolgáltató az e rendeletben foglaltak szerint rendszeres, eseti és a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban:
MNB) kijelölésén alapuló adatszolgáltatást (a továbbiakban: felügyeleti jelentés) teljesít az MNB részére.
(2) A  felügyeleti jelentés elkészítésének alapját az  adatszolgáltató által alkalmazott számviteli szabályozás szerint
készített főkönyvi és analitikus nyilvántartások képezik.
(3) A  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló dokumentumokat, a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben
tárolt információkat a  felügyeleti jelentés esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell
megőrizni.
3. § (1) Az  adatszolgáltató e  rendelet szerinti felügyeleti jelentés teljesítésére vonatkozó kötelezettsége – a  (2)–(4)
bekezdésben foglalt kivétellel – az  MNB által kiadott tevékenységi engedélyről szóló határozat jogerőre
emelkedésének napjától a tevékenységi engedély visszavonásáról szóló határozat jogerőre emelkedésének napjáig
áll fenn.
(2) A PEKMI az e rendelet szerinti felügyeleti jelentést e rendelet hatálybalépésének napjától pénzforgalmi szolgáltató
jogállásának megszűnéséig teljesíti.
(3) A  fióktelep az  e  rendelet szerinti felügyeleti jelentést a  működése megkezdésének napjától a  tevékenysége
befejezésének napjáig teljesíti.
(4) A pénzügyi vállalkozás az e rendelet szerinti felügyeleti jelentést első alkalommal a cégbírósági bejegyzését követő
negyedévben teljesíti.
4. § (1) A részvénytársaságként, szövetkezetként és a nem EGT-államban székhellyel rendelkező hitelintézet magyarországi
fióktelepeként (a  továbbiakban: harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe) működő hitelintézet, a  hitelintézettel
egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozás, valamint a  hitelintézeti típusú
EGT-fióktelep – a  (2)–(4)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  2.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal,
formában és határidőre napi, havi, negyedéves, éves, eseti és az MNB kijelölésén alapuló felügyeleti jelentést teljesít
az MNB részére.
(2) A 2. melléklet
a) „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA EGYEDI JELENTÉSEK – RÉSZVÉNYTÁRSASÁGKÉNT ÉS SZÖVETKEZETKÉNT MŰKÖDŐ
HITELINTÉZETEK, VALAMINT HITELINTÉZETTEL EGYENÉRTÉKŰ PRUDENCIÁLIS SZABÁLYOZÁSNAK MEGFELELŐ
PÉNZÜGYI VÁLLALKOZÁSOK” megnevezésű táblázat 36. sorában meghatározott negyedéves felügyeleti
jelentést a részvénytársaságként működő hitelintézet,
b) „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA EGYEDI JELENTÉSEK – HITELINTÉZETI TÍPUSÚ EGT-FIÓKTELEPEK” megnevezésű
táblázat 34. sorában meghatározott negyedéves felügyeleti jelentést a  100 milliárd forintot meghaladó
mérlegfőösszeggel rendelkező hitelintézeti típusú EGT-fióktelep
teljesíti az MNB részére.
 (3) Az  összevont alapú felügyelet alá tartozó, a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 9. és 10.  cikke szerinti
adatszolgáltatások teljesítésére kötelezett hitelintézet a  2.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA KONSZOLIDÁLT
JELENTÉSEK – HITELINTÉZETEK” megnevezésű táblázatában meghatározott felügyeleti jelentések közül kizárólag
a  14–52. sor szerinti, valamint – az  MNB kijelölése alapján – a  12. és 13. sor szerinti felügyeleti jelentést teljesíti
az MNB részére.
(4) A  külföldön hitelintézeti leányvállalattal rendelkező, összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet
az összevont alapú felügyelet alá tartozó intézményeiről országonként felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére
a tárgyidőszakot követő 25. munkanapig
a) a  szavatoló tőkére és a  tőkekövetelményre vonatkozóan, a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási
rendelet I.  melléklet C 01.00, C 02.00, C 03.00, C 04.00, C 05.01, C 07.00 és C 17.00 kódú táblája szerinti
adattartalommal, a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet II. mellékletében foglalt útmutató,
b) a pénzügyi információkra vonatkozóan, a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet III. melléklet F 01.01,
F 01.02, F 01.03, F 02.00, F 04.04, F 05.00, F 06.00, F 07.00, F 08.01, F 09.01, F 12.00, F 16.01, F 18.00, F 19.00,
F 22.01, F 22.02, F 43.00 és F 46.00 táblája szerinti adattartalommal, a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási
rendelet V. mellékletében foglalt útmutató,
c) a  tőkeáttételi mutatóra vonatkozóan, a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet X.  melléklet C 47.00
táblája szerinti adattartalommal, a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI.  mellékletében foglalt
útmutató és
a 3. melléklet IV. 2. pontjában foglalt kitöltési előírások szerint.
 (5) A  harmadik országbeli hitelintézet fióktelepe a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 12.  cikk
(2) bekezdésében, valamint a VI. és VII. mellékletében foglaltaknak megfelelő tartalommal és formában felügyeleti
jelentést teljesít az  ingatlanfedezetű hitelekből származó veszteségekre vonatkozó adatokról az  MNB részére.
A vonatkozási időpontra a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 2. cikk (1) bekezdés c) pontja, a teljesítési
határidőre a  680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 3.  cikk (1)  bekezdés c)  pontja, valamint (2), (4) és
(5) bekezdése az irányadó.
(6) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 3. melléklet
tartalmazza. A  kitöltést segítő technikai segédletet az  MNB e  rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a  honlapján
teszi közzé.
5. § (1) A  pénzügyi vállalkozás és az  ezen típusú EGT-fióktelep – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  4.  mellékletben
foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre negyedéves, éves és az  MNB kijelölésén alapuló
felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  4.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 17–22. és 24. sorában meghatározott felügyeleti
jelentést az  5 milliárd forintot meghaladó mérlegfőösszeggel rendelkező pénzügyi vállalkozás és az  ezen típusú
EGT-fióktelep teljesíti az MNB részére.
(3) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
az 5. melléklet tartalmazza.
6. § (1) Az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, a  pénzforgalmi intézmény, az  ezen típusú EGT-fióktelepek, valamint
a  PEKMI a  6.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre havi, negyedéves, éves és
az MNB kijelölésén alapuló felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 7. melléklet
tartalmazza.
7. § (1) A független közvetítő a 8. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre féléves és éves
felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 9. melléklet
tartalmazza.
8. § (1) A  hitelintézet, a  pénzügyi vállalkozás, valamint az  ezen típusú EGT-fióktelepek az  általuk forgalmazott hitelés pénzügyi lízing-, betéti és megtakarítási, valamint számlatermékekre vonatkozó havi, negyedéves és eseti
felügyeleti jelentést a 10. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre teljesíti az MNB
részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
a 11. melléklet tartalmazza.
9. § (1) A  hitelintézet a  12.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre éves felügyeleti
jelentést teljesít a tárgyévi javadalmazási adatokról az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
a 13. melléklet tartalmazza.
10. § (1) A hitelintézet a 14. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre felügyeleti jelentést
teljesít a finanszírozási terv adatokról az MNB részére.
(2) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
a 15. melléklet tartalmazza.
11. § (1) Az  adatszolgáltató – a  (2)  bekezdésben foglaltak kivételével – a  felügyeleti jelentést, valamint a  680/2014/EU
bizottsági végrehajtási rendelet szerinti adatszolgáltatásokat az  MNB által meghatározott elektronikus formában,
fokozott biztonságú vagy minősített elektronikus aláírással ellátva, az  MNB „Kihelyezett Adatküldő Program”
megnevezésű jelentésfogadó rendszerén (a  továbbiakban: KAP rendszer) keresztül teljesíti. A  KAP rendszer
használatát segítő útmutatást a KAP rendszer MNB honlapján közzétett Felhasználói kézikönyve tartalmazza.
(2) A  2.  melléklet szerinti „Kérdőív az  összevont felügyelet alá nem tartozó hitelintézet rendszeres negyedéves
beszámolójához” (Táblakód: 20ABU) megnevezésű, a  4.  melléklet szerinti „A pénzügyi vállalkozás engedélyezési
feltételeknek való megfelelése” (Táblakód: 20C) megnevezésű, valamint a  10.  mellékletben meghatározott
felügyeleti jelentéseket az  adatszolgáltató az  MNB „Elektronikus Rendszer Hitelesített Adatok Fogadásához”
megnevezésű rendszerén (a továbbiakban: ERA rendszer) keresztül teljesíti. Az ERA rendszer használatára vonatkozó
szabályokat az  engedélyezési, jóváhagyási, nyilvántartásba vételi és törlési eljárásokban, valamint a  bejelentések
során alkalmazott elektronikus űrlapok benyújtásának, a szervezetek és a Magyar Nemzeti Bank közötti kizárólagos
elektronikus kapcsolattartás rendjéről és technikai feltételeiről, valamint a Magyar Nemzeti Bank által működtetett
kézbesítési tárhely működtetéséről és használatáról szóló MNB rendelet, a  használatot segítő útmutatást az  ERA
rendszer MNB honlapján közzétett Felhasználói kézikönyve tartalmazza.
(3) A felügyeleti jelentés formáját, szerkezetét megváltoztatni nem lehet.
 (4) Az  adatszolgáltató a  KAP rendszerbe feltöltött felügyeleti jelentésről a  beérkezés időpontját, érkeztetési számát
és a  küldeményazonosító K-számát tartalmazó, automatikus „érkeztetett” üzenetet kap. Az  adatszolgáltató az  ERA
rendszerbe a felügyeleti jelentések előzményeként feltöltött űrlapokról a beérkezés időpontját és érkeztetési számát
tartalmazó, automatikus „érkeztetett” üzenetet kap.
(5) A KAP rendszer a beküldött felügyeleti jelentés státuszáról – a feltöltött felügyeleti jelentés jogosultsági, tartalmi és
technikai ellenőrzésének eredménye függvényében – a beküldéstől számított 24 órán belül automatikus üzenetet
küld az  adatszolgáltatónak. Hibás adatszolgáltatás esetén „visszautasított”, az  adatszolgáltatás sikeres teljesítése
esetén „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kap az adatszolgáltató.
(6) Az  adatszolgáltatást az  MNB akkor tekinti teljesítettnek, ha az  adatszolgáltató elektronikus úton megküldött
felügyeleti jelentése a KAP rendszerben „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet, az ERA rendszerben az érkeztetési
számot tartalmazó automatikus üzenetet kapott.
(7) Ha a felügyeleti jelentés valamely táblájának adattartalma nemleges, akkor – a (8) bekezdésben foglalt kivétellel –
a tábla első sorát nulla („0”) értékkel feltöltve küldi meg az adatszolgáltató.
(8) Ha az adatszolgáltató nem értékesít a 10. melléklet szerint jelentendő terméket, akkor a nemleges adatszolgáltatást
a „Nemleges jelentés beküldése” menüpontot választva generált nyilatkozat küldésével teljesíti.
12. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés, adatszolgáltatás teljesítésében való technikai akadályoztatásával
kapcsolatos bejelentését elektronikus formában, az ERA rendszeren keresztül nyújtja be az MNB részére.
(2) Az akadályoztatás technikai oka lehet különösen
a) az adatszolgáltatónak az adatszolgáltatásra használt informatikai rendszere működési rendellenessége vagy
működésképtelensége,
b) a felhasználó akadályoztatása a számára kiosztott hozzáférési jogosultság megszűnése miatt,
c) a felhasználó akadályoztatása az általa használt elektronikus aláíró tanúsítvány érvénytelensége miatt.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentést az  adatszolgáltató – a  (6)  bekezdésben foglaltak kivételével – az  ERA
rendszerben elérhető elektronikus űrlap kitöltésével teljesíti, amelyhez – az  akadályoztatás jellegétől függően,
amennyiben az rendelkezésre áll – mellékletként az akadályoztatás tényét igazoló dokumentumot is feltölti.
(4) Az  ERA rendszerben korábban már regisztrált felhasználó az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének
érvényes elektronikus aláíró tanúsítvány hiányában is eleget tehet.
(5) A  bejelentés mellékleteként elfogadott dokumentum formátumokat az  MNB az  ERA rendszerben, az  elektronikus
tájékoztatás szabályai szerint teszi közzé.
(6) Ha az  adatszolgáltató az  ERA rendszer üzemzavara miatt vagy a  (2)  bekezdés b)  pontja esetében bejelentési
kötelezettségének elektronikus úton nem tud eleget tenni, az üzemzavar elhárításáig vagy az akadály megszűnéséig
a  bejelentést írásban, postai úton (levelezési cím: Magyar Nemzeti Bank, 1850 Budapest) vagy telefonon
(telefonszám: +36 1 428-2752) teheti meg az MNB részére.
(7) A jelen § alkalmazásában:
a) akadályoztatás: az  adatszolgáltató érdekkörében felmerült technikai okra visszavezethető olyan ténybeli
állapot, amelynek a  következtében az  adatszolgáltató az  adatszolgáltatást az  annak teljesítésére előírt
határidőben vagy határnapon nem képes teljesíteni;
b) elektronikus űrlap: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően
nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 2.  § 3.  pontjában meghatározott
elektronikus formában adatszolgáltatásra szolgáló felület;
c) felhasználó: az adatszolgáltató nevében eljáró természetes személy;
d) üzemzavar: a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
172. § n) pontjában meghatározott fogalom. 13. § (1) Ha az MNB megállapítja, hogy a felügyeleti jelentés javítást igényel, az adatszolgáltató a javított felügyeleti jelentést
az MNB javításra vonatkozó felszólítása kézhezvételétől számított 2 munkanapon belül küldi meg az MNB részére.
(2) Ha az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés teljesítését követően olyan, az  adatszolgáltató által – Számviteli
politikájában vagy egyéb módon – meghatározott jelentős mértékű eltérést tár fel, amely a  2.  § (2)  bekezdése
szerinti, a  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló nyilvántartások javítását teszi szükségessé, akkor a  felügyeleti
jelentést visszamenőleg is, az  eltéréssel érintett teljes időszakra vonatkozóan módosítja. A  jelen bekezdés
szerint módosított felügyeleti jelentést – a  (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – az  eltérés feltárásától számított
15 munkanapon belül küldi meg az adatszolgáltató az MNB részére.
(3) A  10.  melléklet szerinti felügyeleti jelentésre vonatkozó javított adatot – a  javítás pontos okának megjelölésével
együtt – az eltérés feltárásától számított 2 munkanapon belül küldi meg az adatszolgáltató az MNB részére.
14. § Ez a rendelet 2016. december 31-én lép hatályba.
15. § (1) Az adatszolgáltató
a) a pénz- és hitelpiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti
Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 51/2015.
(XII. 9.) MNB rendelet szerinti, 2017. január 1-jét megelőző tárgyidőszakra vonatkozó felügyeleti jelentés,
adatszolgáltatás, valamint
b) a pénz- és hitelpiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti
Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 51/2015.
(XII. 9.) MNB rendelet 8. melléklet I. pontjában foglalt „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 1–19. és
21–24. sora szerinti, 2017. január 1. – 2017. február 28. közötti időszakra vonatkozó felügyeleti jelentés
teljesítése során a pénz- és hitelpiaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar
Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
51/2015. (XII. 9.) MNB rendelet szabályait alkalmazza.
(2) A  4.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 4–7. sora, valamint a  6.  melléklet „ÖSSZEFOGLALÓ
TÁBLA” megnevezésű táblázat 6–12. sora szerinti, előzetes, illetve auditált adatokat tartalmazó egyszeri felügyeleti
jelentések kivételével a  jelen rendelet szerinti felügyeleti jelentések és adatszolgáltatások tárgyidőszakának kezdő
napja 2017. január 1.
(3) Az  adatszolgáltató a  10.  melléklet I.  pontjában foglalt „ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLA” megnevezésű táblázat 1–19. és
21–24. sora szerinti felügyeleti jelentést első alkalommal 2017. március 1-jei állapotra vonatkozóan, 2017. február
28-ig teljesíti.
16. § E rendelet 11. és 12. §-a – a tőkepiaci szervezetek által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar
Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
52/2016. (XII. 12.) MNB rendelet 9. és 10. §-ával együtt – az intézmények 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet szerinti felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról szóló
2014. április 16-i 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 17.  cikk (1)  bekezdése végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapít meg.
17. § Hatályát veszti a  pénz- és hitelpiaci szervezetek által a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar
Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
51/2015. (XII. 9.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
107/2012. (X. 11.) VM rendelete az egységes területalapú támogatás, valamint a különleges tejtámogatás összegének megállapításáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Egységes területalapú támogatás 1. § (1) Az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint
az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2012. évi igénybevételével kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló 32/2012. (IV. 2.) VM rendelet alapján járó egységes területalapú támogatás jogcímen hektáronként
legfeljebb 60 963,98 forint összegű támogatás vehető igénybe.
(2) A támogatásra jogosult országos bázisterület nagysága 4 829 000 hektár.
(3) A támogatási keretek túllépése esetén az igényelt támogatás összege – az érintett mezőgazdasági termelőnél
a túllépés mértékével megegyezően – arányos visszaosztás alkalmazásával csökkentésre kerül.
2. Különleges tejtámogatás 2. § A tejtermelőket sújtó különleges hátrányok kezeléséhez kapcsolódó, 2012. évi különleges támogatás
igénybevételének szabályairól szóló 18/2012. (III. 6.) VM rendelet alapján járó különleges támogatás mértéke
legfeljebb 9,09 Ft/kg, a számításba vehető összes tejmennyiség legfeljebb 1 406 004 003 kg, ahol 1 kg tej 0,971 liter
tejnek felel meg. 3. Záró rendelkezés 3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
244/2016. (VII. 8.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
37.  § (8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a  Budapesti Corvinus Egyetemen
Dr. Lánczi András egyetemi tanárt a 2016. július 1. napjától 2019. június 30. napjáig terjedő időtartamra megbízom
a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2016. június 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
29/2016. (II. 8.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel Fluckné dr. Papácsy Editet 2016. július 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. január 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1544/2015. (VIII. 3.) Korm. határozata a TIOP-4.2.1-11/K-2015-0002 azonosító számú („Állami felsőoktatási intézmények folyamatainak átvilágítása és infrastruktúra beruházási igényeinek összegzése, OECD módszertan adaptálása” című) projekt tekintetében a kötelezettségvállaláshoz és a támogatási szerződés megkötéséhez történő hozzájárulásról.
A Kormány hozzájárul
 1. a TIOP-4.2.1-11/K-2015-0002 azonosító számú, „Állami felsőoktatási intézmények folyamatainak átvilágítása és
infrastruktúra beruházási igényeinek összegzése, OECD módszertan adaptálása” című, az  Emberi Erőforrások
Minisztériuma által megvalósítani tervezett projekt (a  továbbiakban: projekt) tekintetében 148  175  000 forint
összegű kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai eredményes
zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret
2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm.
határozat [a továbbiakban: 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat] I.8. pontja alapján,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. szeptember 1.
2. a projekt tekintetében a támogatási szerződés 1. pont szerinti megkötéséhez az 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat
I.9. pontja alapján.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. szeptember 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1156/2014. (III. 20.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében a  2015. évi
Womex Zenei Fesztivál megvalósításának támogatásához 83,1 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2014. évi központi
költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 12. Közkultúra, kulturális vidékfejlesztés és nemzetiségi kultúra alcím,
7. Közkultúra, kulturális vidékfejlesztés és nemzetiségi kultúra támogatása jogcímcsoport, 2. Közművelődési szakmai
feladatok jogcím javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. január 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1629/2014. (XI. 6.) Korm. határozata az Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer bevezetésével összefüggő jogalkotási és egyes fejlesztési feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért az  Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer – az  egyes, közteher megfizetésével összefüggő
visszaélések visszaszorítása, valamint az  élelmiszer-biztonság növelése céljából történő – létrehozásával és
2015. január 1-ei határidővel történő bevezetésével;
a) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző
Rendszer bevezetéséhez szükséges jogszabály-, illetve jogszabály módosító javaslatok kidolgozásáról, és
a kapcsolódó előterjesztéseknek a Kormány ülésére történő benyújtásáról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. november 30.
b) egyetért azzal, hogy a  rendszer kialakításához és működtetéséhez szükséges beszerzések tekintetében
a  minősített adatot, az  ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a  különleges
biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet 7.  §
(5) bekezdés a) pontja kerüljön alkalmazásra,
c) a  b)  alpontban foglaltakra tekintettel, a  Kormány egyetért azzal, hogy az  Elektronikus Közúti Áruforgalom
Ellenőrző Rendszer működését biztosító hardver infrastruktúra állami tulajdonban lévő szerverteremben
kerüljön kialakításra a  szükséges adatkapcsolati rendszerekkel, melyek kiépítését a  NISZ Nemzeti
Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. (a továbbiakban: NISZ Zrt.) hajtsa végre;
2. egyetért azzal, hogy az  autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló
törvény szerinti UD rendszer céljára létrehozott informatikai rendszer műszaki-technikai továbbfejlesztésével
kerüljön az  Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer informatikai rendszere kialakításra. Az  1.  pont
b)  alpont szerinti beszerzéseket a  Nemzeti Útdíjfizetési Szolgáltató Zrt. (a  továbbiakban: NÚSZ Zrt.) folytatja le
a  Magyar Állam nevében, valamint azzal, hogy a  beszerzést követő projektvezetési feladatokat, így különösen
a rendszer átadás-átvételét a NÚSZ Zrt. végezze;
3. egyetért azzal, hogy a beszerzések eredményeként megvalósult Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer
azon rendszerelemei, amelyek a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) adatkezelésébe tartozó adatok
kezeléséhez szükségesek, a fejlesztés megvalósulását követően a NAV vagyonkezelésébe kerülnek;
4. egyetért azzal, hogy a  Magyar Közút Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság az  úthálózat-védelmi
tevékenysége keretében (ideértve valamennyi, a  megengedett legnagyobb össztömeget, tengelyterhelést és
méretet meghaladó járművek útvonal-engedélyezési, valamint a  kapcsolódó mérési-ellenőrzési tevékenységet)
felvételezett, az  Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer bevezetése és működése szempontjából
releváns adatok (különösen a rendszám, tengelyterhelés, összsúly, mérési hely és időpont) átadását az Elektronikus
Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszernek elektronikus úton biztosítsa;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. december 15.
5. egyetért azzal, hogy a  Nemzeti Közlekedési Hatóság (a  továbbiakban: NKH), a  közlekedés biztonsági ellenőrzési
tevékenysége keretében (ideértve valamennyi, a  megengedett legnagyobb össztömeget, tengelyterhelést és
méretet meghaladó járművek ellenőrzését) felvételezett, az  Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer
bevezetése és működése szempontjából releváns adatok (különösen a rendszám, tengelyterhelés, összsúly, mérési
hely és időpont) átadását az Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszernek elektronikus úton biztosítsa;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. december 15.
6. felhívja a földművelésügyi minisztert, hogy gondoskodjon a Nemzeti Élelmiszer-biztonsági Hivatal (a továbbiakban:
NÉBIH) tevékenységével összefüggésben a szükséges rendszerkapcsolatok kialakításáról;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2014. december 15. 7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  1–6.  pontban meghatározott feladatok
végrehajtásához szükséges 8,5 milliárd forint forrás biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 8. felhívja a  belügyminisztert, hogy gondoskodjon az  1–7.  pontban meghatározott feladatok végrehajtásának
koordinációjáról;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatos 9. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy intézkedjen az  Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző
Rendszer beszerzésével összefüggő minősített beszerzési eljárásnak a  Magyar Állam javára eljárva történő,
a  NÚSZ  Zrt. mint ajánlatkérő általi megindításáról, azzal, hogy az  ajánlatkérő dokumentációnak tartalmaznia kell,
hogy a  minősített beszerzési eljárás nyertese az  eszközök szolgáltatásán felül köteles az  általa szolgáltatandó
programok, szoftverek, műszaki-technológiai megoldások, adatok korlátlan felhasználását, módosítását lehetővé
tévő forráskódokat, szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat és egyéb jogosultságokat a  Magyar Állam részére teljes
körűen átadni;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 10. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy intézkedjen annak érdekében, hogy az  1.  pont b)  alpont szerinti
minősített beszerzési eljárás keretében beszerzendő eszközök a  Magyar Állam tulajdonába kerüljenek, azok felett
a Magyar Állam tulajdonosi jogait az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 3. § (2) bekezdésében foglaltak
alapján az árumozgás bejelentési modul és a NAV területén történt fejlesztések, bővítések esetén a NAV, a HU-GO
hardver alapinfrastruktúra és jármű adatgyűjtő modul esetén a NÚSZ Zrt., a hálózati kommunikációs elemek esetén
a NISZ Zrt., a FELIR rendszer bővítésével kapcsolatos hardver elemek és fejlesztések esetén a NÉBIH, a mérőpontok
elhelyezése, bővítése során keletkezett új rendszerelemek esetén az NKH gyakorolja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
26/2012. (II. 29.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról (Working Holiday Program) szóló Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva, a
belügyminiszter, illetve a külügyminiszter együttes előterjesztése alapján 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló
turisták programjáról (Working Holiday Program) szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a belügyminisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a belügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a belügyminisztert és a külügyminisztert, hogy a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1539/2016. (X. 13.) Korm. határozata a Budapestet bemutató és népszerűsítő nemzetközi városmarketing kampány lefolytatásával kapcsolatos egyes intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy szükséges Budapest városarculatának megújítása és vonzerejének növelése, továbbá a fővárosi
turisztikai szolgáltatások átstrukturálása, valamint ezekhez kapcsolódóan egy rövid távú, intenzív, Budapestet
bemutató és népszerűsítő, kiterjedt nemzetközi városmarketing kampány lefolytatása a  kormányzati turizmus- és
gazdaságfejlesztési marketingtevékenységgel összhangban;
2. elfogadta az 1. pont szerinti városmarketing kampány Kormány részére bemutatott koncepcióját;
 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – összhangban a  Magyar Olimpiai Bizottság és Budapest Főváros
Önkormányzata által a  2024. évi XXXIII. Olimpiai Játékok, valamint a  XVII. Paralimpiai Játékok Budapesten történő
megrendezése érdekében benyújtandó pályázat kormányzati támogatásáról és a  pályázattal összefüggő egyes
kormányzati feladatokról szóló 1856/2015. (XI. 27.) Korm. határozat 7.  pontjával – az  egyes kiemelt budapesti
beruházásokért felelős kormánybiztossal, valamint a  turizmussal kapcsolatos állami feladatok koordinálásáért
felelős kormánybiztossal egyeztetve és együttműködve, a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a  továbbiakban: Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt.) útján gondoskodjon az  1–2.  pont szerinti
városmarketing kampány előkészítésének és lefolytatásának megszervezéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 2017. október 31-ig
4. egyetért azzal, hogy az  1–3.  pont szerinti városmarketing kampánnyal kapcsolatban lefolytatott beszerzések,
változatlan tartalommal egységesen a Magyar Turisztikai Ügynökség Zrt. felelősségi körébe kerüljenek;
5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a 4. pont megvalósításához szükséges intézkedéseket;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter közreműködésével gondoskodjon
az 1–3. pont szerinti városmarketing kampány lefolytatásához
a) 2016. évben szükséges 1905,0 millió forint rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2016. évi központi
költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
20.  Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 33. Hazai fejlesztési programok alcím, 9. Turisztikai célelőirányzat
jogcímcsoporton;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
b) 2017. évben szükséges 3810,0 millió forint rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 33. Hazai fejlesztési programok alcím, 9. Turisztikai célelőirányzat
jogcímcsoporton.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
41/2010. (XII. 31.) NFM rendelete a Humánerőforrás-fejlesztési Operatív Program, a Társadalmi Megújulás Operatív Program, a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program, a Közép-Magyarországi Operatív Program egyes prioritásainak végrehajtásában közreműködő szervezet kijelöléséről.
A 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból
származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól és felelős intézményeiről szóló 255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet
21. § (3) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § a) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva
– az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el: 1. § Az ESZA Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságot (a továbbiakban: ESZA Nonprofit Kft.)
a) a Humánerőforrás-fejlesztési Operatív Program, b) a Társadalmi Megújulás Operatív Program (a továbbiakban: TÁMOP),
d) a Közép-Magyarországi Operatív Program (a továbbiakban: KMOP) humán közszolgáltatások intézményrendszerének
fejlesztése című 4. prioritás 4.1 „A munkaerő-piaci részvételt támogató infrastruktúra fejlesztése”, 4.2 „A felsőoktatási
intézmények infrastruktúra fejlesztése”, 4.3 „Az egészségügyi intézmények infrastruktúra fejlesztése”, valamint
4.4 „A társadalmi befogadást támogató infrastruktúra fejlesztése” intézkedések
végrehajtásában közreműködő szervezetnek 2011. január 1-től kijelölöm. 2. § Az ESZA Nonprofit Kft. az 1. §-ban meghatározott operatív programok tekintetében jogosult
a) eljárni a jogtalanul igénybe vett vagy visszafizetésre meghatározott támogatási összegek beszedése érdekében,
és b) kiadni a felhatalmazó levélen alapuló beszedési megbízás visszavonására vonatkozó hozzájáruló nyilatkozatot.
3. § A közreműködő szervezeti feladatok ellátásához szükséges pénzügyi eszközöket a TÁMOP, a TIOP, valamint a KMOP
Technikai Segítségnyújtás keretei terhére kell biztosítani. 4. § (1) Az ESZA Nonprofit Kft. jogutóda a Wekerle Sándor Alapkezelőnek és a Strukturális Alapok Programirodának
(a továbbiakban: STRAPI) az általuk közreműködő szervezetként az 1. §-ban meghatározott operatív programokkal
kapcsolatban létesített támogatási jogviszonyokban. (2) Az ESZA Nonprofit Kft. a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség pernyertességét elősegítendően jogosult beavatkozóként
perbe lépni a Wekerle Sándor Alapkezelő és a STRAPI helyett az 1. §-ban meghatározott operatív programokkal
összefüggő támogatási jogviszonyokkal kapcsolatban folyamatban lévő peres eljárásokba.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a) az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium szervezeti egységének a 2004–2006. évi Humánerőforrás
fejlesztési Operatív Program egészségügyi és szociális intézkedései végrehajtásában közreműködő szervezetté
történő kijelöléséről és feladatairól szóló 10/2004. (IV. 7.) FMM–ESZCSM együttes rendelet,
b) az Oktatási Minisztérium Alapkezelési Igazgatósága és az Európai Szociális Alap Nemzeti Programiroda
Társadalmi Szolgáltató Közhasznú Társaság közreműködő szervezetté történő kijelöléséről, valamint
a 2004–2006. évi Humánerőforrás-fejlesztési Operatív Program közoktatási, szakképzési és felsőoktatási
intézkedéseinek végrehajtásáról szóló 22/2004. (VI. 8.) FMM–OM együttes rendelet,
c) a Társadalmi Megújulás Operatív Program, a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program, valamint a Közép
Magyarországi Operatív Program egyes prioritásainak végrehajtásában közreműködő szervezetek kijelöléséről
szóló 9/2008. (VII. 25.) NFGM rendelet. Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter