text:
187/2019. (VII. 30.) Korm. rendelete egyes továbbadott támogatások kihelyezésének részletes szabályairól.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 15. pont a) és b) alpontjában és 15a. pontjában,
valamint a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 40. § (4) és (5) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 1. pontja
szerinti támogatás,
b) bölcsődei szolgáltató: a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
(a  továbbiakban: Gyvt.) alapján szolgáltatói nyilvántartásba bejegyzett családi bölcsőde vagy munkahelyi
bölcsőde,
c) egy és ugyanazon vállalkozás: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély
összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet
2. cikk (2) bekezdése szerinti vállalkozás,
d) felkészítő szervezet: a Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program (a továbbiakban: GINOP) keretében
meghirdetett GINOP-5.1.9-17 azonosítószámú, az „Álláskeresők és fiatalok vállalkozóvá válásának ösztönzése
– képzés és mentorálás” című felhívás támogatott projektje keretében a célcsoport felkészítését és képzését
lebonyolító, valamint a célcsoport üzleti terveit jóváhagyó szervezet,
e) főállású személy:
ea) egyéni vállalkozó esetében: a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény
(a továbbiakban: Szja tv.) hatálya alá tartozó, a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra
jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény szerint kiegészítő
tevékenységet folytatónak nem minősülő, biztosított egyéni vállalkozó, aki egyidejűleg nem áll
legalább heti 36 órát elérő foglalkoztatással járó munkaviszonyban, nem folytat tanulmányokat
közép- vagy felsőfokú oktatási intézményben nappali rendszerű oktatás keretében, valamint ha
foglalkoztatása más foglalkoztatónál egyidejűleg nem munkaviszonyban történik,
eb) kisadózó esetében: az a személy, aki a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról
szóló 2012. évi CXLVII. törvény (a  továbbiakban: Katv.) 8.  § (1) vagy (4a)  bekezdése szerinti tételes
adót fizet,
ec) vezető tisztségviselő esetében: a nem természetes személy vezető tisztségviselője, aki e  tisztséget
a  munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény szerinti teljes munkaidős munkaviszony
keretében látja el,
f ) igénybevevői nyilvántartás: a  szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi igénybevevői nyilvántartásról és
az országos jelentési rendszerről szóló 415/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet szerinti igénybevevői nyilvántartás,
g) kevésbé fejlett régió: Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld, Dél-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl vagy
Közép-Dunántúl,
h) kisgyermeket nevelő: az  a  személy, aki a  Gyvt. 42/A.  §-a alapján bölcsődei ellátásra jogosult gyermeket
nevel saját háztartásában, és e  gyermek vér szerinti szülője, örökbefogadó szülője, vagy – amennyiben
a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonya mellett egyéb foglalkoztatási jogviszonyt létesít – nevelőszülője,
i) munkaerőpiacra történő visszatérés: a  Magyar Államkincstárról szóló 310/2017. (X. 31.) Korm. rendelet
4/A. alcíme szerinti, e rendelet hatálya alá tartozó továbbadott támogatás (a továbbiakban: támogatás) iránti
kérelem benyújtását követően munkavállalóként, közszolgálati jogviszonyban vagy önfoglalkoztatóként
történő munkába állás, ahol a  munkába állás kezdőnapjának új jogviszony esetén a  foglalkoztatási vagy
önfoglalkoztatói jogviszony kezdőnapját, tartós távollét esetén az  ismételt munkába állás napját kell
tekinteni,
j) projekt fizikai befejezése: a támogatási időszak utolsó napja,
k) projekt megkezdése: a támogatási időszak első napja,
l) sajátos nevelési igényű vagy korai fejlesztésben, gondozásban részesülő gyermek:
la) a  támogatási igény bírálata során a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 4.  §
25. pontja szerinti gyermek,
lb) a kifizetési igénylés elbírálása során az igénybevevői nyilvántartásban sajátos nevelési igényű vagy
korai fejlesztésben, gondozásban részesülőként nyilvántartott gyermek,
m) támogatási időszak: a támogatást igénylő által az üzleti tervének megvalósítására meghatározott 12 hónapos
időtartam,
n) támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti összeg,
o) támogatást igénylő: a  támogatás iránti kérelmet benyújtó személy, illetve a  támogatásban részesülő
kedvezményezett,
p) vállalkozás: a 3. és 4. célterület vonatkozásában kettős könyvvitelt vezető korlátolt felelősségű társaság, betéti
társaság, vagy egyéni cég, az  Szja tv. hatálya alá tartozó egyéni vállalkozó, vagy a  Katv. hatálya alá tartozó
egyéni vállalkozó, vagy betéti társaság,
q) Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszer: a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint
halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi
XVII. törvény (a  továbbiakban: Támogatási törvény) szerinti Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási
Rendszer.
2. A rendelet hatálya 2. § (1) E  rendelet hatálya kiterjed a  Magyar Államkincstárra (a  továbbiakban: Kincstár) mint a  Magyar Államkincstárról
szóló 310/2017. (X. 31.) Korm. rendelet 4/A. alcíme szerinti továbbadott támogatások kihelyezésével összefüggő
feladatokat ellátó szervre és az  e  rendelet hatálya alá tartozó támogatással kapcsolatos eljárására, a  támogatást
igénylőre, valamint a támogatással összefüggő valamennyi jog gyakorlására és kötelezettség teljesítésére.
(2) Az e rendelet hatálya alá tartozó – 3. § (2) bekezdésében meghatározott célterületeken igényelhető – támogatások
nyújtása tekintetében az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletet
csak akkor kell alkalmazni, ha e rendelet eltérő szabályokat nem állapít meg.
3. A támogatás jellege, célterületei 3. § (1) A támogatás vissza nem térítendő támogatásnak minősül.
 (2) A támogatás a következő célterületeken igényelhető:
a) kisgyermeket nevelők munkaerőpiaci visszatérésének támogatása (a továbbiakban: 1. célterület),
b) kisgyermeket nevelők munkaerőpiaci visszatérésének támogatása a  Közép-magyarországi régióban
(a továbbiakban: 2. célterület),
c) fiatalok vállalkozóvá válásának támogatása (a továbbiakban: 3. célterület),
d) álláskeresők vállalkozóvá válásának támogatása (a továbbiakban: 4. célterület).
(3) A 3. és a 4. célterületen igényelhető támogatás az 1407/2013/EU bizottsági rendelet szerinti de minimis támogatási
kategóriába sorolt támogatásnak minősül.
(4) Az 1–4. célterületen igényelhető támogatás mentes a biztosítéknyújtási kötelezettség alól.
 (5) A (3) bekezdésben foglalt támogatásról 2021. június 30-ig lehet támogatási döntést hozni.
4. Összeférhetetlenségi szabályok 4. § (1) A támogatásra vonatkozó bármely döntés előkészítésében, meghozatalában vagy az ellenőrzésben nem vehet részt
a) a támogatást igénylő,
b) a támogatást igénylő szervezet tagja, vezető tisztségviselője, felügyelőbizottságának tagja, könyvvizsgálója,
a támogatást igénylő szervezetben közvetett tulajdoni részesedéssel rendelkező személy,
c) a  támogatást igénylő szervezettel munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló
személy,
d) az a)–c) pontban meghatározott személyek Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény szerinti közeli
hozzátartozója,
e) akitől az ügy tárgyilagos megítélése egyéb okból nem várható.
(2) A  döntés előkészítésében, meghozatalában vagy az  ellenőrzésben részt vevő személy a  döntés-előkészítési,
döntéshozatali eljárás vagy ellenőrzés megkezdésekor teljes bizonyító erejű magánokiratban nyilatkozatot tesz
arról, hogy az  (1)  bekezdés szerinti összeférhetetlenség nem áll fenn, továbbá arról, hogy az  értékelés és bírálat
során tudomására jutott minősített adatot, üzleti vagy banktitkot, fizetési titkot, adótitkot, hivatali titkot és egyéb
magántitkot megőrzi.
(3) Amennyiben a  döntés előkészítése, meghozatala vagy az  ellenőrzés során olyan tény merül fel, amely alapján
az  (1)  bekezdés szerinti összeférhetetlenség fennáll, az  összeférhetetlenséggel érintett személy ezt a Kincstárnak
haladéktalanul – legfeljebb 8 napon belül – írásban bejelenti. Az összeférhetetlenséggel érintett személy az adott
eljárásban a továbbiakban nem vehet részt, és a korábbi eljárását érvénytelennek kell tekinteni.
(4) Amennyiben az  összeférhetetlenséget az  összeférhetetlenséggel érintett személy nem jelenti be,
az  összeférhetetlenség megállapítása a  Kincstárnál kezdeményezhető. Amennyiben a  Kincstár
az  összeférhetetlenséget megállapítja, az  összeférhetetlenséggel érintett személy az  adott eljárásban
a továbbiakban nem vehet részt, és a korábbi eljárását érvénytelennek kell tekinteni.
(5) A kifogás elbírálásában nem vehet részt az, aki a kifogással érintett döntés előkészítésében, meghozatalában vagy
a támogatás felhasználásának ellenőrzésében részt vett.
5. A támogatás igénylésével és a támogatási jogviszonnyal összefüggő általános rendelkezések
5. § (1) A Kincstár a támogatásokkal kapcsolatosan honlapján közleményeket és elektronikus űrlapokat tesz közzé.
 (2) A közlemények tartalmazzák a pályázati kiírásokat, a határidőket és a támogatási keretösszegeket. A közlemények
a támogatási jogviszony részét képezik.
 (3) A közleményekben foglaltak és az elektronikus űrlapok alkalmazása a támogatást igénylőkre nézve kötelező.
6. § A támogatást igénylőnek kell a támogatási feltételek meglétét hitelt érdemlően bizonyítania, őt terheli a kérelmével
és a  támogatási jogviszonyával összefüggésben tett bármilyen nyilatkozatával kapcsolatosan, valamint a  Kincstár
által megállapított ténnyel szemben a bizonyítási kötelezettség. A minden kétséget kizáróan nem bizonyított tény,
körülmény a támogatást igénylő terhére nem értékelhető.
7. § (1) A támogatói okirat kibocsátása után a Kincstár
a) a támogatást igénylő nevét,
b) a támogatás tárgyát képező célterület elnevezését,
c) az elnyert támogatás összegét,
d) a döntés évét és a hónapját
nyilvánosságra hozza.
(2) A Kincstár nyilvánosságra hozatali kötelezettsége az 1. és 2. célterület esetén nem terjed ki a személyes adatokra, és
annak teljesítése statisztikai módon történhet.
(3) A  támogatással összefüggő bármely, Kincstárhoz benyújtott kérelem elbírálásához, a  támogatási jogviszonyból
fakadó kötelezettségek teljesítésének ellenőrzéséhez a  Kincstár elsősorban a  támogatások kihelyezésére
vonatkozó jogszabályok alapján létrehozott adatkapcsolatokat használja fel, amely adatokat a Kincstár által kiadott
közlemények nevesítik.
(4) Az e rendelet hatálya alá tartozó támogatással összefüggő bármely, Kincstárhoz benyújtott kérelem elbírálása során
nem lehet figyelembe venni a Támogatási törvény 79/D.  §-ában felsorolt, hivatkozott vagy a  támogatás kapcsán
a  jogosultság megállapítása tekintetében adatot tartalmazó nyilvántartási rendszerekben szereplő olyan adatokat,
amelyeket a  kérelem benyújtását követően pótoltak vagy módosítottak, amennyiben a  módosítás a  támogatási
jogosultság feltételeinek utólagos teljesítésére vagy a  kérelem kedvezőbb elbírálására irányul, kivéve, ha az  adott
célterületre vonatkozó szabály eltérően rendelkezik.
8. § (1) A  támogatás folyósítása érdekében a  hatályos támogatói okirat alapján a  támogatást igénylő kifizetési igénylést
nyújt be, kivéve, ha az adott célterületre vonatkozó szabály másképp rendelkezik.
(2) A  támogatást a  Kincstár a  támogatást igénylőnek az  Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben
szereplő belföldi fizetési számlájára folyósítja.
(3) A  támogatás kifizetésének feltétele, hogy a  támogatást igénylő szerepeljen a  köztartozásmentes adózói
adatbázisban vagy 30 napnál nem régebbi nemleges adóigazolással igazolja, hogy az állami adó- és vámhatóságnál
nyilvántartott tartozása, valamint végrehajtásra vagy visszatartásra átadott köztartozása nincs.
9. § (1) A támogatási jogviszony szünetelésének nincs helye.
 (2) Az  e  rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogviszonyban, ideértve a  fenntartási kötelezettség időszakát is,
jogutódlásnak és a  támogatási jogviszonyból eredő jogok és kötelezettségek harmadik személy részére történő
átadásának nincs helye azzal, hogy a  támogatást igénylő halála vagy jogutóddal történő megszűnése esetén
az addig érvényesen megállapított visszafizetési kötelezettség a támogatást igénylő polgári jog szerinti jogutódját
terheli.
(3) E rendelet alkalmazásában méltányossági kérelem benyújtásának helye nincs.
 (4) Az  idegen nyelven kiállított dokumentum benyújtása esetében a  támogatást igénylőnek csatolnia kell
a dokumentum magyar nyelvű fordítását is.
 (5) A támogatást igénylő köteles a támogatási jogviszonnyal összefüggésben keletkezett iratokat a támogatási döntés
meghozatalának napjától számított 10 évig megőrizni. 6. A kapcsolattartás általános szabályai, jognyilatkozatok hatályossága, a döntés tartalmi elemei
10. § (1) A  Kincstár írásban, az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi
CCXXII. törvényben (a  továbbiakban: E-ügyintézési törvény) meghatározott elektronikus úton tart kapcsolatot
a támogatást igénylővel.
(2) Amennyiben a döntés ellen kifogás benyújtásának van helye, úgy a kifogásolt döntés a kifogás elbírálásáról szóló
döntés közléséig nem keletkeztet sem jogokat, sem kötelezettségeket, kivéve, ha a Kincstár a kifogásolt döntésben
vagy a kifogást elbíráló döntésben bármilyen összegű kifizetésről rendelkezett.
(3) Az e rendelet alapján a Kincstár által hozott döntés tartalmazza
a) a Kincstár megnevezését, az ügy számát,
b) a  támogatást igénylő nevét, címét – az  1. és 2. célterület esetén lakóhelyét, tartózkodási helyét, a  3. és
4. célterület esetén székhelyét – és ügyfél-azonosítóját,
c) az ügyben hozott döntést,
d) a kifogás benyújtásával kapcsolatos tájékoztatást,
e) a kérelemnek teljes egészében helyt adó döntés kivételével a döntés indokolását,
f ) a kiadmányozó elektronikus aláírását,
fa) a támogatói okirat,
fb) a  kérelmet elutasító, a  támogatási jogviszony megszűnésével, valamint a  követelések
érvényesítésével összefüggő döntés és
fc) a kifogásról hozott döntés
esetében. 7. Ügyintézési határidő, határidők számítása 11. § (1) A kérelmet és a vis maior bejelentést 60 napon belül kell elbírálni.
 (2) Az  ügyintézési határidő a  kérelem beérkezését követő napon kezdődik. A  döntés-felülvizsgálati eljárás esetén
az ügyintézési határidő az okról való tudomásszerzést követő napon indul.
 (3) Az  ügyintézési határidőbe nem számít bele a  felfüggesztés esetében a  felfüggesztés megszűnéséig vagy
a  hiánypótlásra való felhívás esetében annak teljesítéséig tartó időtartam, a  hiánypótlás elmaradása esetén
a  hiánypótlásra felhívó döntésben foglalt határidő leteltéig számított időtartam. A  határidőbe nem számít bele
a  Kincstár működését – beleértve az  elektronikus kapcsolattartást biztosító információs rendszerek használatát –
ellehetetlenítő üzemzavar, üzemszünet vagy más elháríthatatlan esemény időtartama.
(4) A  határidőbe nem számít bele a  határidő kezdetére okot adó cselekmény vagy körülmény bekövetkezésének,
valamint a jognyilatkozat közlésének napja.
(5) A  hónapokban vagy években megállapított határidő azon a  napon jár le, amely számánál fogva megfelel
a kezdőnapnak, ha pedig ez a nap a lejárat hónapjában hiányzik, a hónap utolsó napján.
(6) Ha a határidő utolsó napja olyan nap, amelyen a Kincstárnál a munka szünetel, a határidő a következő munkanapon
jár le.
8. A kérelmek benyújtására vonatkozó általános rendelkezések 12. § (1) A  kérelmet – a  14. alcímben szabályozott esetek kivételével – elektronikus úton, a  Kincstár által biztosított
elektronikus űrlapon, a Kormány által kötelezően biztosított elektronikus azonosítási szolgáltatással kell benyújtani.
(2) A  kérelemhez csatolandó dokumentumokat elektronikus úton elektronikus formában vagy papíralapú
dokumentumok esetében digitalizált, olvasható formában kell csatolni a kérelemhez.
(3) A támogatási kérelmet célterületenként legkésőbb a benyújtás lehetőségének forráskimerülés vagy egyéb ok miatti
felfüggesztéséig lehet benyújtani. A  benyújtás felfüggesztéséről a  Kincstár hivatalos honlapján célterületenként
közleményt tesz közzé. A felfüggesztés kezdő napja a közlemény közzétételétől számított harmadik nap.
(4) Amennyiben a  (3)  bekezdésben foglaltakat követően a  támogatási kérelmek elbírálása során, a  rendelkezésre
álló adatok alapján a  Kincstár azt állapítja meg, hogy a  rendelkezésre álló forrást a  benyújtott és teljesített
támogatási igények nem merítik ki, vagy a  felfüggesztésre okot adó egyéb körülmény megszűnik, a  felfüggesztés
megszüntetéséről közleményt ad ki. A  rendelkezésre álló forrás teljes kimerülése esetén a  Kincstár a  kérelem
benyújtási lehetőségének lezárásáról közleményt ad ki.
13. § (1) A  kérelem benyújtását követően a  kérelem módosításának nincs helye, de a  12.  § (3)  bekezdésben foglaltakra
figyelemmel a (3) bekezdés szerinti visszavonás után a kérelem megváltozott tartalommal újra benyújtható.
(2) A  kérelem benyújtására nyitva álló, valamint eljárási cselekményre meghatározott határidő vagy határnap
elmulasztása esetén igazolásnak helye nincs.
(3) A  támogatást igénylő támogatási jogviszonnyal kapcsolatban benyújtott kérelmét a  kérelem tárgyában hozott
döntés közléséig elektronikusan – az  elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerint – visszavonhatja.
A  kérelem visszavonásának tudomásulvételéről a  Kincstár értesíti a  támogatást igénylőt. A  visszavonás
tudomásulvételével szemben a  támogatást igénylő nem élhet kifogással. A  kérelem visszavonására irányuló
jognyilatkozatot visszavonni nem lehet.
14. § (1) A  kérelem benyújtása, valamint az  e  rendeletben meghatározott jogosultsági feltételek teljesítése nem jelent
alanyi jogosultságot a  támogatásra, arra csak a Kincstár – a  rendelkezésre álló forrásra, valamint az e  rendeletben
meghatározott jogosultsági és az  egyes célterületek esetében meghatározott támogatási feltételek teljesülésére
tekintettel hozott – támogatói okirata alapján válik jogosulttá a támogatást igénylő.
(2) A támogatásról szóló döntést a Kincstár a kérelmek hiánytalan beérkezésének sorrendjében hozza meg.
9. Az ügyfél-nyilvántartásba vétel részletes szabályai 15. § (1) Amennyiben a  támogatást igénylő ügyfél-azonosítóval még nem rendelkezik, úgy a  támogatási kérelem
szolgál az  ügyfél-nyilvántartásba vétel alapjául. A  Kincstár a  támogatást igénylőt az  Egységes Mezőgazdasági
Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe hivatalból veszi nyilvántartásba.
(2) Az 1. és a 2. célterület esetében a támogatási kérelem tartalmazza a kérelmező
a) családi és utónevét, születési családi és utónevét,
b) anyja születési családi és utónevét,
c) születési helyét és idejét,
d) állampolgárságát,
e) adóazonosító jelét,
f ) lakóhelyét és amennyiben van, a tartózkodási helyét,
g) társadalombiztosítási azonosító jelét,
h) a  fizetési számlaszámát és annak devizanemét, a  támogatást igénylő hozzáférését biztosító fizetési
számlaszám létezését igazoló két hónapnál nem régebbi fizetési számlakivonat másolatát, vagy két hónapnál
nem régebbi fizetési számlaszerződés másolatát vagy a  számlát vezető pénzforgalmi szolgáltatónak
a  kérelem benyújtási időpontját megelőző két hónapnál nem régebbi nyilatkozatát, amely tartalmazza
az ügyfél azonosításához szükséges adatokat, valamint az ügyfél hozzáférését biztosító fizetési számlaszámát,
i) E-ügyintézési törvény szerinti hivatalos elérhetőségét, továbbá
j) annak a személynek, akire tekintettel a támogatást igényli,
ja) családi és utónevét, születési családi és utónevét,
jb) anyja születési családi és utónevét,
jc) születési helyét és idejét,
jd) állampolgárságát,
je) adóazonosító jelét,
jf ) lakóhelyét és amennyiben van, a tartózkodási helyét,
jg) társadalombiztosítási azonosító jelét.
(3) A 3. és 4. célterület esetében a támogatási kérelem tartalmazza
a) az egyéni vállalkozóként támogatást igénylő
aa) családi és utónevét, születési családi és utónevét,
ab) anyja születési családi és utónevét,
ac) születési helyét és idejét,
ad) állampolgárságát,
ae) adóazonosító jelét,
af ) egyéni vállalkozói adószámát,
ag) egyéni vállalkozói nyilvántartási számát,
ah) egyéni vállalkozói székhelyét,
ai) egyéni vállalkozói statisztikai számjelét,
aj) egyéni vállalkozói levelezési címét, ha az nem azonos a székhelyével,
ak) egyéni vállalkozó iratai őrzésének helyét, ha az nem azonos a székhelyével,
al) egyéni vállalkozói nyilvántartásba való felvétel napját,
am) egyéni vállalkozó nevére szóló fizetési számlaszámát és annak devizanemét, valamint
a  pénzforgalmi számlanyitásra kötelezett egyéni vállalkozó pénzforgalmi számlaszámát, valamint
csatolni a bankszámla létezését igazoló két hónapnál nem régebbi bankszámlakivonat másolatát,
an) egyéni vállalkozó E-ügyintézési törvény szerinti hivatalos elérhetőségét,
b) a nem természetes személynek minősülő támogatást igénylő esetében
ba) a gazdasági társaság, egyéni cég törvényes képviselőjének családi és utónevét, születési családi és
utónevét,
bb) a gazdasági társaság, egyéni cég törvényes képviselőjének anyja születési családi és utónevét,
bc) a gazdasági társaság, egyéni cég törvényes képviselőjének születési helyét és idejét,
bd) a gazdasági társaság, egyéni cég törvényes képviselőjének állampolgárságát,
be) a gazdasági társaság, egyéni cég törvényes képviselőjének adóazonosító jelét,
bf ) a  gazdasági társaság, egyéni cég törvényes képviselőjének lakóhelyét és amennyiben van, úgy
a tartózkodási helyét,
bg) a támogatást igénylő elnevezését, továbbá rövidített cégnevét,
bh) a támogatást igénylő székhelyét,
bi) a támogatást igénylő telephelyét vagy telephelyeit, továbbá fióktelepét és fióktelepeit,
bj) a támogatást igénylő adószámát,
bk) a támogatást igénylő cégjegyzékszámát,
bl) a támogatást igénylő statisztikai számjelét,
bm) a támogatást igénylő levelezési címét, ha az nem azonos a székhelyével,
bn) a támogatást igénylő iratai őrzésének helyét, ha az nem azonos a székhelyével,
bo) a támogatást igénylő nyilvántartásba vételének napját,
bp) a támogatást igénylő pénzforgalmi számlaszámát és annak devizanemét,
bq) a támogatást igénylő E-ügyintézési törvény szerinti hivatalos elérhetőségét.
10. A felfüggesztés 16. § (1) Ha a  kérelem érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától vagy adatszolgáltatás rendelkezésre állásától
függ, amelyben az eljárás vagy az adatszolgáltatás más szerv feladat- vagy hatáskörébe tartozik, vagy a Kincstárnak
az  adott üggyel szorosan összefüggő más döntése nélkül megalapozottan nem dönthető el, akkor a  Kincstár
a kérelem elbírálását az előzetes döntésről való tudomásszerzésig vagy adatszolgáltatás teljesítéséig felfüggeszti.
(2) Az eljárás a támogatást igénylő kérelmére nem függeszthető fel.
 (3) Fel kell függeszteni a  támogatás folyósítását köztartozás fennállása esetén, amennyiben hiánypótlást követően
sem teljesül a 8. § (3) bekezdésben előírt feltétel, valamint akkor, ha a  támogatási jogviszony létrejöttét követően
a  támogatást igénylő olyan nyilatkozatot tesz vagy a  Kincstár olyan körülményről szerez tudomást, amely
a  támogatói okirat visszavonásának alapjául szolgálhat. A  felfüggesztésről és annak okáról – bűncselekmény
gyanúja kivételével – a támogatást igénylőt tájékoztatni kell.
11. A hiánypótlás 17. § (1) Ha a  kérelem hiányos vagy egymásnak ellentmondó adatokat tartalmaz vagy más okból hibás, és a  kérelemben
található hiba a támogatást igénylő közreműködése nélkül a Kincstár által jogszabály alapján e rendelet hatálya alá
tartozó támogatások vonatkozásában elérhető nyilvántartásokból származó adat útján nyilvánvaló hibaként nem
javítható ki, a támogatást igénylőt hiánypótlásra kell felhívni.
(2) A hiánypótlási felhívás teljesítésére rendelkezésre álló határidő legalább 3 nap, és nem haladhatja meg a 15 napot.
A hiánypótlási felhívás teljesítésére megállapított határidő nem hosszabbítható meg.
(3) Amennyiben a hiánypótlást a támogatást igénylő a hiánypótlásra nyitva álló határidőn túl nyújtja be, azt a döntés
meghozatalánál nem lehet figyelembe venni.
(4) Hiánypótlásra azonos tárgykörben csak egyszer van lehetőség.
 (5) Hiánypótlási felhívásnak a döntés-felülvizsgálati eljárás során is helye van.
12. Helyszíni ellenőrzés 18. § (1) A  támogatási kérelem elbírálása során és a  támogatói okiratban foglaltak teljesítésének ellenőrzésére a  Kincstár,
valamint a  Kincstár e  rendelet hatálya alá tartozó feladatainak teljesítését ellenőrizni jogosult szervek a  kérelem
benyújtását követően, a  támogatási jogviszony fennállása alatt – a  követelés megállapításához, valamint
a  megállapított követelés végrehajtásához való jog elévüléséig – helyszíni ellenőrzés lefolytatására jogosultak
a támogatást igénylő székhelyén, telephelyén, fióktelepén, lakóhelyén vagy bejelentett tartózkodási helyén.
(2) A  helyszíni ellenőrzés során ellenőrizni kell, hogy a  támogatási kérelemben, valamint a  támogatói okiratban
foglaltak teljesítésével összefüggő adatok, tények, körülmények megfelelnek-e a  valóságnak, és a  jogosultsági,
valamint támogathatósági feltételeknek.
(3) A  támogatást igénylő köteles a  helyszíni ellenőrzés során a  megbízólevéllel rendelkező ellenőrökkel a  helyszíni
ellenőrzés szabályszerű lefolytatása érdekében együttműködni, az  ellenőrzés véghezviteléhez szükséges
felvilágosítást megadni, a  támogatási kérelemmel, kifizetési igényléssel vagy beszámolóval kapcsolatos, valamint
a támogatási jogviszonnyal összefüggésben keletkezett iratok eredeti példányát az ellenőrök kérésére rendelkezésre
bocsátani.
(4) A  támogatási kérelmet el kell utasítani vagy a  támogatói okiratot vissza kell vonni, ha a  támogatást igénylő
a  helyszíni ellenőrzést az  akadályozás befejezésére vonatkozó felszólítás ellenére ismételten vagy továbbra is
akadályozza, vagy azt teljes egészében meghiúsítja.
(5) A  helyszíni ellenőrzés a  támogatási jogviszonnyal összefüggésben keletkezett vagy azzal kapcsolatos iratok
átvizsgálásával, és a támogatott tevékenység helyszínen történő megtekintésével történik.
19. § (1) A helyszíni ellenőrzést a Kincstár megbízólevéllel rendelkező alkalmazottja, valamint a Kincstár ellenőrzését végző,
arra jogosult szerv, szervezet megbízólevéllel rendelkező alkalmazottja (a továbbiakban együtt: ellenőr) folytatja le.
(2) Az ellenőr részére kiállított, iktatószámmal ellátott megbízólevél tartalmazza:
a) a „Megbízólevél” megnevezést,
b) az  ellenőr nevét, beosztását, a  személyazonosító igazolványának vagy más személyazonosításra alkalmas
igazolványának számát,
c) a helyszíni ellenőrzés alá vont támogatást igénylő nevét,
d) a célterület és a vizsgált időszak meghatározását,
e) a vonatkozó jogszabályi vagy egyéb felhatalmazásra történő hivatkozást,
f ) a megbízólevél érvényességi idejét,
g) a kiállítás keltét,
h) a kiállításra jogosult aláírását, bélyegzőlenyomatát.
(3) Az  ellenőr a  helyszíni ellenőrzés során az  ellenőrzés szempontjából lényeges körülményeket, tényeket, adatokat
jegyzőkönyvben rögzíti, és a  jelen levő támogatást igénylőt és annak képviselőjét az  ellenőrzés során tett
megállapításairól tájékoztatja. Az ellenőr a tényállás tisztázása során a támogatást igénylő javára szolgáló tényeket
és körülményeket is köteles feltárni és rögzíteni.
20. § A helyszíni ellenőrzés során a támogatást igénylő jogosult:
a) az ellenőr személyazonosságáról és megbízásáról meggyőződni,
b) megfelelő képviseletről gondoskodni,
c) a jegyzőkönyvben szereplő megállapításokkal kapcsolatban felvilágosítást kérni,
d) a jegyzőkönyv átvételét követő 8 napon belül az abban foglaltakra írásban észrevételt tenni.
21. § A helyszíni ellenőrzés lefolytatásáról – kivéve azt az  esetet, amikor az  értesítés következtében az  ellenőrzés
lefolytatásának akadályozása vagy meghiúsítása valószínűsíthető – a  támogatást igénylőt az  ellenőrzés tervezett
időpontját megelőzően 5 nappal kell értesíteni annak érdekében, hogy akadályoztatása esetén képviseletét
biztosítani tudja. A támogatást igénylő képviselője köteles e minőségét megfelelő módon igazolni.
22. § (1) Ha a támogatást igénylő iratai hiányosak vagy rendezetlenek, nyilvántartásai pontatlanok vagy hiányosak, a Kincstár
kötelezi a támogatást igénylőt, hogy iratait, nyilvántartásait legfeljebb 8 napon belül rendezze, pótolja vagy javítsa.
Ez az időtartam az eljárás határidejébe nem számít bele.
(2) Amennyiben az  (1)  bekezdés szerinti hiányok pótlására nem kerül sor, azt a  helyszíni ellenőrzés eredményének
értékelése során úgy kell tekinteni, hogy a  támogatást igénylő az előírt nyilvántartási kötelezettségének nem tett
eleget, és ez a körülmény a helyszíni ellenőrzés akadályozásának minősül.
23. § (1) A  helyszíni ellenőrzés során, a  helyszínen talált és feltárt, a  támogatási kérelem, a  kifizetési igénylés elbírálása
vagy a  támogatási jogviszony kapcsán jelentőséggel bíró vagy a  támogatói okiratban foglaltak teljesítésének
ellenőrzésére szolgáló tényt, körülményt jegyzőkönyvben rögzíteni kell. Az  ellenőr a  bizonylatokról, könyvekről,
nyilvántartásokról és egyéb iratokról az  eredetivel egyező másolatot kérhet, fényképet és filmfelvételt készíthet.
A  helyszíni ellenőrzés során keletkezett másolatot, fényképet, valamint a  kép- és hangfelvételt hordozó eszközt
az iratokhoz kell csatolni, amely ezáltal a jegyzőkönyv részének minősül.
(2) A jegyzőkönyv tartalmazza:
a) a  Kincstár megnevezését, az  ellenőr nevét, az  ellenőrzés tárgyát és a  támogatási kérelem iratazonosító
számát,
b) az ellenőrzés alá vont támogatást igénylő ügyfél-azonosítóját, az 1. és 2. célterület esetén nevét és lakcímét,
a 3. és 4. célterület esetén elnevezését és székhelyét,
c) a természetes személy támogatást igénylő személyes adatait, vagy a nem természetes személynek minősülő
támogatást igénylő képviseletében eljáró személy személyes adatait és a  képviseletre való jogosultságát
alátámasztó okiratot,
d) a  támogatást igénylő vagy a  képviseletében eljáró személy tájékoztatásának megtörténtét az  ellenőrzés
céljáról, tárgyáról, várható időtartamáról és a lehetséges jogkövetkezményekről,
e) az  ellenőrzésre vonatkozó lényeges nyilatkozatokat és megállapításokat, az  ellenőrzés során tapasztalt és
feltárt lényeges tényeket, körülményeket,
f ) a jegyzőkönyv készítésének helyét és időpontját, és
g) az ellenőr és a támogatást igénylő vagy a támogatást igénylő képviseletében eljáró személy aláírását.
(3) A jegyzőkönyv egy másolati példányát az ellenőr – amennyiben az ehhez szükséges technikai feltételek adottak –
köteles a  helyszínen átadni vagy azt a  támogatást igénylő részére a  jegyzőkönyv lezárásától számított 15 napon
belül megküldeni.
II. FEJEZET
A MEGSZŰNÉS ÉS A MEGSZÜNTETÉS ESETEI, A KÖVETELÉSEK ÉRVÉNYESÍTÉSE
13. Az eljárás és a támogatási jogviszony megszűnése, megszüntetése
24. § (1) A Kincstár az eljárását megszünteti, ha a döntést még nem közölte és
a) a támogatást igénylő a kérelmét visszavonta, vagy
b) a  támogatást igénylő – vagy ha a  támogatást más személyre tekintettel igénylik, úgy e  személy – halála
vagy a jogi személy jogutód nélküli megszűnése következtében a támogatói okirat kibocsátása vagy egyéb,
folyamatban lévő eljárás lefolytatása okafogyottá vált.
(2) A Kincstár az eljárását megszünteti, ha a felfüggesztésre okot adó körülmény tisztázása nem vezetett eredményre, és
a rendelkezésre álló adatok alapján érdemben döntést hozni nem lehetséges.
25. § A támogatási jogviszony a  teljesítést – ideértve az  ellenőrzéstűrési, valamint a  dokumentummegőrzési és
a  fenntartási kötelezettséget is – megelőzően csak vis maior, a  támogatói okirat Kincstár általi visszavonása,
felmondás, a  támogatást igénylő támogatási jogviszonytól való elállása, valamint a  41.  § (1)  bekezdésében
meghatározott esetek alapján szűnik meg.
26. § A Kincstár a támogatói okiratot visszavonja, ha:
a) bebizonyosodik, hogy a  támogatást igénylő a  Kincstár döntését érdemben befolyásoló valótlan adatot
szolgáltatott, vagy a támogatási jogosultság megállapítására, a támogatási kérelem, a kifizetési igénylés vagy
egyéb kérelem, beszámoló elbírálására vonatkozó, a Kincstár döntését érdemben befolyásoló adatot eltitkolt,
vagy valótlan nyilatkozatot tett,
b) a támogatást igénylő megszegi a támogatói okiratban vagy e rendeletben foglalt kötelezettségét,
c) a  támogatást igénylő nem tesz eleget a  helyszíni ellenőrzés során együttműködési, ellenőrzéstűrési
kötelezettségének,
d) a támogatást igénylő a támogatási kérelemben adott nyilatkozatát visszavonja,
e) a  támogatást igénylő végelszámolás, jogerős végzéssel elrendelt felszámolási, csőd-, kényszertörlési,
jogutód nélküli megszűnésre vezető egyéb eljárás vagy egyéb, a támogatást igénylő fizetésképtelenségével
összefüggésben indult eljárás alá kerül,
f ) az  52.  § (4)  bekezdés alapján történő záró elszámolásra irányuló kifizetési igénylésről szóló döntés
meghozatalakor a  támogatást igénylő nem szerepel a  köztartozásmentes adózói adatbázisban, vagy
köztartozás mentességét 30 napnál nem régebbi nemleges adóigazolással felszólításra sem igazolja.
27. § (1) Ha e rendeletben meghatározott valamely visszavonási vagy megszűnési ok bekövetkezik, a Kincstár – a vis maior,
a  felmondás, valamint a  41.  § (1)  bekezdésében meghatározott esetek kivételével – a  jogosulatlan igénybevételt
megállapítja, egyúttal a támogatói okiratot visszavonja, és rendelkezik a támogatást igénylő esetleges visszafizetési
kötelezettségéről.
(2) A támogatási jogviszony megszűnésének időpontja az (1) bekezdés szerinti döntés közlésének napja.
 (3) A támogatási jogviszonyt az 1–2. célterület kivételével felmondani nem lehet.
 (4) Az  1–2. célterület szerinti támogatási jogviszony felmondása esetén a  Kincstár tájékoztatja a  támogatást igénylőt
a támogatási jogviszony jövőre nézve történő megszűnéséről, valamint arról, hogy az addig jogszerűen igénybe vett
támogatást visszafizetési kötelezettség nem terheli.
(5) Ha a  támogatási jogviszonytól a  3–4. célterület esetében a  támogatást igénylő eláll, a  Kincstár a  támogatói
okiratot visszavonja, és tájékoztatja a  támogatást igénylőt a  támogatási jogviszony megszüntetésének
jogkövetkezményeiről, az addig folyósított támogatás visszafizetésének kötelezettségéről.
14. Vis maior 28. § (1) Amennyiben a  támogatási jogviszony fennállása alatt a  támogatást igénylőn kívül álló, előre nem látott,
elháríthatatlan okból bekövetkező esemény (vis maior) miatt a  támogatási jogviszonyból származó kötelezettség
teljesítése lehetetlenné vált, úgy a  vis maior eseményre vonatkozóan – a  támogatást igénylő halálát kivéve  –
bejelentést kell benyújtania a  támogatást igénylőnek, vagy amennyiben cselekvőképessége kizárttá vagy
korlátozottá vált, úgy törvényes képviselőjének a  Kincstár felé, az  annak alátámasztására vonatkozó igazolás
csatolásával együtt. A bejelentést a törvényes képviselő papír alapon is megteheti.
(2) Vis maior eseménynek minősül különösen:
a) a  támogatást igénylő vagy ha a  támogatást más személyre tekintettel igénylik vagy állapítják meg, úgy
e személy halála,
b) a támogatást igénylő 30 napot meghaladó keresőképtelensége.
(3) A  vis maior eseményt legkésőbb a  vis maior esemény igazolására jogszabály által feljogosított szervezet vagy
hatóság által kiállított igazolás vis maior kérelem benyújtására jogosult személy által történő kézhezvételétől
számított 15 napon belül be kell jelenteni. A  bejelentésben nyilatkozni kell arról, hogy a  kötelezettség teljesítése
lehetetlenné vált. A  vis maior esemény alátámasztásául csatolni kell – amennyiben a  vis maior esemény kapcsán
jogszabály alapján hatóság által kötelezően kiállításra vagy meghozatalra került – a  vis maior eseményről szóló
hatósági bizonyítványt vagy hatósági határozatot. A  haláleset bekövetkeztét a  Kincstár az  általa elért közhiteles
nyilvántartásból állapítja meg.
(4) A támogatás igénylője a vis maior esemény bekövetkezését követően a vis maior igazolás benyújtásával egyidejűleg
tett nyilatkozata alapján mentesíthető a  vis maior esemény bekövetkeztéig jogszerűen igénybe vett támogatás
visszafizetése, valamint a  további időszakra fennálló kötelezettségek alól. Amennyiben a  támogatás igénylője
a  vis maior esemény bekövetkezését követően a  vis maior igazolás benyújtásával egyidejűleg tett nyilatkozata
alapján nem kívánja fenntartani a  támogatási jogviszonyt, a  vis maior esemény bekövetkeztének időpontjára
visszamenőleg a támogatási jogviszony megszűnik.
(5) A vis maior bejelentés elbírálásáról a Kincstár a vis maior igazolás benyújtóját értesíti.
 (6) Amennyiben a  vis maior bejelentést a  Kincstár nem fogadja el, úgy a  támogatási jogviszonyból eredő
kötelezettségek – a  támogatási feltételek teljesítésének elmaradása esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket is
beleértve – továbbra is terhelik a támogatást igénylőt.
15. A követelések érvényesítése 29. § (1) Ha a  Kincstár a  támogatói okiratot visszavonja, a  támogatást igénylő a  támogatástól eláll, vagy a  támogatást
igénylőnek egyéb okból kifolyólag visszafizetési kötelezettsége keletkezik, a támogatást igénylő az addig folyósított
támogatás összegét ügyleti kamattal növelt mértékben köteles visszafizetni.
(2) Ha a  visszafizetési kötelezettség a  Kincstár érdekkörében felmerült okból keletkezett, a  támogatás visszafizetése
a megállapított fizetési határidőig kamatmentes.
(3) Ha a támogatást igénylő visszafizetési kötelezettségének feltételei bekövetkeznek, a Kincstár a követelés összegét
az  adott célterületre vonatkozóan a  támogatást igénylő részére jóváhagyott, de még ki nem fizetett támogatási
összegbe beszámítja.
(4) A  Kincstár a  visszafizetésre kötelezés időpontjában már folyamatban lévő csőd-, felszámolási, végelszámolási,
kényszertörlési, valamint egyéb, a  támogatást igénylő fizetésképtelenségével vagy megszüntetésével
összefüggésben induló eljárásba bekapcsolódik, valamint követelését bejelenti, ha ez az adott eljárás természetével
összefér.
16. Fizetési halasztás, részletfizetés 30. § (1) Fizetési halasztást és részletfizetést (a  továbbiakban: fizetési kedvezmény) kizárólag az  1. és a  2. célterületen,
a  támogatást igénylőnek a  fizetési határidő lejártát megelőzően benyújtott kérelmére a  Kincstár 12 hónapos
időtartamra engedélyez.
(2) A fizetési kedvezmény előterjesztése a kamatfizetési kötelezettséget nem érinti.
 (3) A fizetési kedvezmény érvényét veszti, és a fizetési kötelezettség teljes összege járulékaival együtt egy összegben
válik esedékessé, ha a kötelezett az esedékes részlet befizetését nem teljesíti.
III. FEJEZET
A KIFOGÁS ÉS A DÖNTÉS-FELÜLVIZSGÁLAT 31. § (1) A kifogással összefüggő eljárás kérelemre, a döntés-felülvizsgálati eljárás hivatalból indul.
 (2) Ha a döntésben név-, szám- vagy más elírás vagy számítási hiba van, a Kincstár a hibát az erre irányuló kérelemre
vagy hivatalból kijavítja, ha az érdemben nem hat ki a támogatási jogviszonyra.
17. A kifogás 32. § (1) A  támogatást igénylő a  Kincstár döntése ellen kifogást nyújthat be, ha a  támogatói okirat kiadására vagy
a  támogatási kérelem elutasítására, a  támogatás folyósítására, visszakövetelésére, a  támogatási jogviszony
megszüntetésére vonatkozó, továbbá a  vis maior bejelentés elbírálása tárgyában hozott érdemi döntés
jogszabálysértő.
(2) Nincs helye kifogás benyújtásának a  támogatási kérelem forráshiány miatt történő elutasítása tárgyában hozott
döntés, valamint a kifogás tárgyában hozott döntés ellen.
33. § (1) A  kifogást a  támogatást igénylő a  kifogásolt döntés közlésétől számított 10 napon belül egy alkalommal,
elektronikus úton, a megsértett jogszabályi rendelkezés, valamint a kifogás alapjául szolgáló indokok és a kifogást
alátámasztó bizonyítékok megjelölésével nyújthatja be.
(2) A kifogást annak benyújtója mindaddig visszavonhatja, amíg a kifogás elbírálására jogosult szerv azt érdemben el
nem bírálta.
(3) Ha e  rendelet eltérően nem rendelkezik, a  kifogásnak a  kifogással megtámadott döntés végrehajtására halasztó
hatálya van.
34. § (1) A kifogással megtámadott döntést hozó a kifogást megvizsgálja, és amennyiben a kifogás érdemi vizsgálat nélküli
elutasításának vagy a  kifogásra irányuló eljárás megszüntetésének nincs helye, és a  kifogásnak nem ad helyt
és annak megfelelően döntését nem módosítja vagy vonja vissza, az  iratokat felterjeszti a  kifogás elbírálására
jogosultnak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti eljárást 30 napon belül be kell fejezni.
35. § A kifogással megtámadott döntést hozó a kifogást érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, ha
a) a kifogást a 33. § (1) bekezdése szerinti határidőn túl terjesztették elő,
b) a kifogást nem az arra jogosult terjeszti elő,
c) korábbival azonos tartalmú, ismételt kifogást terjesztenek elő,
d) a kifogást olyan döntés ellen nyújtották be, amely ellen e rendelet szerint kifogás benyújtásának nincs helye,
e) a  kifogást nem a  Kormány által kötelezően biztosított elektronikus azonosítási szolgáltatással terjesztették
elő, kivéve, amennyiben a vis maior kérelem benyújtása az arra jogosult által papír alapon történt.
36. § (1) A kifogás elbírálására jogosult a kifogást a  felterjesztést követően 30 napon belül bírálja el. Az elbírálás határideje
egy alkalommal, legfeljebb 30 nappal meghosszabbítható, erről a  határidő lejárta előtt a  kifogás benyújtóját
tájékoztatni kell.
(2) A kifogás elbírálására jogosult a következő döntést hozhatja:
a) a  kifogásban foglaltaknak részben vagy egészben helyt ad, és gondoskodik a  jogszerű állapot
helyreállításáról,
b) a kifogást indokolt döntésével elutasítja. 37. § A kifogás elbírálására irányuló eljárást meg kell szüntetni, ha
a) a kifogást annak benyújtója erre irányuló írásbeli nyilatkozatával visszavonta,
b) a támogatási jogviszony nem a kifogással érintett döntés következtében szűnt meg,
c) a támogatást igénylő a kifogással támadott döntésben meghatározott visszafizetési kötelezettségének eleget
tett. 18. A döntés-felülvizsgálat 38. § (1) A  Kincstár a  támogatási kérelem benyújtását követően és a  támogatási jogviszony fennállása során az  általa
hozott döntést, a  jogviszonyból származó követelés megállapításának, valamint megállapítása esetén
annak végrehajtásához való jog elévüléséig felülvizsgálhatja. A  felülvizsgálat eredményeképpen a  Kincstár
a jogszabálysértő döntését módosítja vagy visszavonja.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglalt, a  támogatást igénylő terhére történő módosítás vagy visszavonás időbeli korlátja
nem érvényesül, ha a  bíróság a  büntetőügyben hozott jogerős ügydöntő határozatával megállapította, hogy
a  támogatást igénylő a  támogatási jogviszonnyal kapcsolatosan csalást, költségvetési csalást vagy egyéb
bűncselekményt követett el.
(3) A Kincstár az (1) bekezdés szerinti eljárását az arra okot adó körülmény észlelését követő naptól számított 60 napon
belül köteles befejezni, amely határidő egy alkalommal, 60 nappal meghosszabbítható. A  körülmény alapulhat
különösen helyszíni ellenőrzésen, adminisztratív ellenőrzés eredményén, a  támogatásokkal összefüggésben
a  Kincstár részére adatot szolgáltató szerv adatközlésén, valamint a  Kincstár ellenőrzésére jogosult szerv
megállapításain.
(4) A módosított vagy a visszavonásról szóló döntés ellen kifogást lehet benyújtani.
IV. FEJEZET
AZ 1. CÉLTERÜLET SZERINTI TÁMOGATÁSRA VALÓ JOGOSULTSÁG KÜLÖNÖS FELTÉTELEI
19. Támogatási kérelem 39. § (1) A támogatási kérelmet e rendelet hatálybalépését követően, az elektronikus benyújtó felület megnyitásától a forrás
kimerüléséig vagy a benyújtás egyéb okból történő felfüggesztéséig lehet benyújtani.
(2) A támogatás mértéke gyermekenként legfeljebb havi 40 000 forint lehet. A támogatás összege nem haladhatja meg
a támogatást igénylő által fizetett személyi térítési díj 100%-át.
(3) Amennyiben a támogatást igénylő által fizetett személyi térítési díj 40 000 forint összegű vagy az alatti összeg, akkor
a  támogatás összege a  teljes személyi térítési díjjal megegyező mértékű, gyermekenként és mindazon hónapok
tekintetében, melyekben a támogatási jogosultság fennáll.
20. A támogatás igénybevételének feltételei 40. § (1) Támogatói okirat annak a munkaerőpiacra visszatérő, kisgyermeket nevelő támogatást igénylőnek bocsátható ki:
a) akinek lakóhelye vagy – amennyiben tartózkodási hellyel rendelkezik – a  tartózkodási helye Magyarország
kevésbé fejlett régióiban fekvő településen van, és
aa) lakóhelye vagy – amennyiben tartózkodási hellyel rendelkezik – tartózkodási helye olyan,
a  Kincstár közleményében közzétett listán szereplő, kevésbé fejlett régiókban fekvő településen
van, ahol bölcsődei, mini bölcsődei vagy munkahelyi bölcsődei ellátás nem áll rendelkezésre, vagy
rendelkezésre áll ugyan, de a  településen él olyan gyermek, akinek ellátása férőhely-hiány miatt
elutasításra került,
ab) a  támogatási kérelméhez csatolta az önkormányzat által fenntartott bölcsődében a  férőhely hiány
miatti elutasító határozatot azon gyermekre vonatkozóan, akire tekintettel támogatási kérelmet
nyújtott be, vagy
ac) a  szülő nyilatkozik arról, hogy azon gyermek, akire tekintettel támogatási kérelmet nyújtott be,
sajátos nevelési igényű vagy korai fejlesztésben, gondozásban részesül,
b) akinek az a) pont szerinti lakóhelye vagy – amennyiben tartózkodási hellyel rendelkezik – tartózkodási helye
megegyezik azon gyermek lakóhelyével vagy – amennyiben a  gyermek tartózkodási hellyel rendelkezik –
a tartózkodási helyével, akire tekintettel támogatási kérelmet nyújtott be,
c) akinek a  támogatási kérelem benyújtását megelőzően arra a  gyermekre vonatkozóan, akire tekintettel
támogatási kérelmet nyújtott be, csecsemőgondozási díjat, gyermekgondozási díjat, gyermekgondozást
segítő ellátást vagy gyermeknevelési támogatást folyósítottak, és
d) aki olyan bölcsődei szolgáltatót vesz igénybe gyermekének napközbeni ellátására a  munkaerőpiacra
való visszatérés érdekében, amelynek szolgáltatási helye Magyarország kevésbé fejlett régióiban fekvő
településen van.
(2) A  támogatásra való jogosultság nem szűnik meg abban az  esetben, ha a  kisgyermeket nevelő a  támogatás
időtartama alatt csecsemőgondozási díjra válik jogosulttá.
(3) A  kisgyermeket nevelő több gyermekre tekintettel is igényelhet támogatást, amennyiben az  (1)  bekezdésben
foglaltak több gyermek esetében is teljesülnek. Ebben az  esetben minden gyermek vonatkozásában külön
támogatási kérelmet kell benyújtani.
(4) Ugyanazon gyermek után egyidejűleg csak egy kisgyermeket nevelő részesülhet támogatásban.
 (5) A támogatási kérelemhez csatolni kell
a) amennyiben a  támogatást igénylő nem részesül azon gyermek vonatkozásában, akire tekintettel
a  támogatást igényli, gyermekgondozást segítő ellátásban vagy gyermeknevelési támogatásban, úgy
a csecsemőgondozási díj vagy a gyermekgondozási díj megállapításáról rendelkező határozatot,
b) amennyiben a támogatást igénylő lakóhelye vagy amennyiben tartózkodási hellyel rendelkezik, tartózkodási
helye nem szerepel a Kincstár közleményében foglalt települések listáján, az (1) bekezdés a) pont ab) alpontja
szerinti határozatot.
41. § (1) A  támogatási jogviszony megszűnik, amennyiben a  támogatást igénylő az  első kifizetési igénylés jóváhagyását
követően
a) a  támogatási jogviszony során bármikor 3 egymást követő hónapban kifizetési igénylést nem terjeszt elő,
vagy
b) foglalkoztatása a  támogatási jogviszony fennállása alatt megszűnik, és a  foglalkoztatotti jogviszony
megszűnésének hónapját követő legfeljebb 3 hónapon belül nem válik ismét foglalkoztatottá.
 (2) Ha a támogatást igénylőnek a  foglalkoztatotti jogviszonya a támogatási jogviszony fennállása alatt megszűnik, de
a  foglalkoztatotti jogviszony megszűnésének hónapját követő legfeljebb 3 hónapon belül ismét foglalkoztatottá
válik, úgy a munkaerőpiacra történő visszatérését e rendelet alkalmazása szempontjából folyamatosan fennállónak
kell tekinteni.
(3) Amennyiben a  támogatási jogviszony az  (1)  bekezdésben foglaltak miatt szűnik meg, támogatási kérelem
ugyanazon gyermekre tekintettel ismételten benyújtható. Ebben az  esetben az  újabb támogatási kérelem
elbírálásakor a munkaerőpiacra történő visszatérés időpontját, valamint a 40. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontjában
és c) pontjában foglaltakat nem kell vizsgálni.
21. A kifizetés igénylése 42. § (1) Az  első kifizetési igényléshez – az  egyéni vállalkozóként munkaerőpiacra visszatérő kisgyermeket nevelő
kivételével – csatolni kell a munkáltató által kiállított igazolást a munkába történő visszatérés tényéről és napjáról.
(2) Kifizetés csak abban az  esetben teljesíthető, amennyiben a  támogatást igénylő a  kifizetési igényléséhez csatolja
a  bölcsődei szolgáltató által a  személyi térítési díjról kiállított, pénzügyileg teljesített számlát, amelynek teljesítési
időszaka nem lehet korábbi, mint a támogatási kérelem benyújtásának hónapja.
(3) A  kifizetési igénylés benyújtására folyamatosan, havi időszakra vonatkozóan, támogatói okiratonként külön-külön
van lehetőség.
(4) Kifizetés olyan számla alapján teljesíthető, amely
a) azon gyermek bölcsődei ellátásának tárgyhavi, személyi térítési díjára vonatkozik, akire tekintettel
a  támogatás megállapításra került, és aki a  számlán szereplő időszakban az  igénybevevői nyilvántartásban
a számlát kiállító bölcsődei szolgáltatónál érvényes igényléssel rendelkezik,
b) pénzügyileg teljesített,
c) benyújtott számla korábban még nem került benyújtásra, vagy a  Kincstár a  számla alapján még nem
teljesített kifizetést,
d) a 40. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározottak szerinti bölcsődei szolgáltató által került kiállításra,
e) a  támogatást igénylő nevét és azon gyermek nevét is tartalmazza, akire tekintettel a  támogatás
megállapításra került, és
f ) a számla olvasható, továbbá az egyéb, jogszabály által előírt kötelező tartalmi elemmel rendelkezik.
(5) Támogatás a  Gyvt.-ben meghatározottak figyelembevételével a  gyermek óvodai nevelésének megkezdéséig vagy
a támogatás folyósítására közleményben meghatározott végső időpontig folyósítható.
(6) A rendelkezésre álló keret kimerüléséről a Kincstár a keret kimerülését megelőző 90 nappal közleményt ad ki.
V. FEJEZET
A 3. CÉLTERÜLET SZERINTI TÁMOGATÁSRA VALÓ JOGOSULTSÁG KÜLÖNÖS FELTÉTELEI
22. Támogatási kérelem 43. § (1) A támogatási kérelmet e rendelet hatálybalépését követően, az elektronikus benyújtó felület megnyitásától a forrás
kimerüléséig vagy a benyújtás egyéb okból történő felfüggesztéséig lehet benyújtani.
(2) A támogatási kérelem mellékleteként csatolni kell a felkészítő szervezet által jóváhagyott üzleti tervet.
 (3) A  Kincstár a  támogatási kérelemre jóváhagyható támogatás összegének meghatározásáról a  (2)  bekezdés szerinti
üzleti terv alapján dönt. A  támogatási összeg kiszámításának alapjául a  44.  § g)  pont ga) és gb)  alpontja szerinti
esetben az üzleti tervben szereplő, a támogatási időszakra tervezett bérköltség és annak 40%-ában meghatározott
átalány összege, a 44. § g) pont gc) alpontja szerinti esetben a támogatási időszakra tervezett éves bevétel 60%-a és
annak 40%-ában meghatározott átalány összege szolgál.
(4) Az igényelhető támogatás legfeljebb 4 573 800 forint.
 (5) A támogatási kérelem konzorciumi formában nem nyújtható be.
 (6) A  támogatási kérelmet csak az  a  vállalkozást alapító személy nyújthatja be, akinek a  nevére a  felkészítő szervezet
által jóváhagyott üzleti terv és tanúsítvány szól.
 (7) A támogatás a költségek fedezetére vagy fejlesztési célra folyósított támogatásnak minősül.
23. A támogatás igénybevételének feltételei 44. § Támogatói okirat annak a támogatást igénylőnek bocsátható ki
a) amelyben a vállalkozást alapító vezető tisztségviselő
aa) a GINOP 5.1.9-17 azonosító számú, az „Álláskeresők és fiatalok vállalkozóvá válásának ösztönzése –
képzés és mentorálás” című felhívás keretében támogatott felkészítő szervezetek által lebonyolított
projektek keretében a projektbe történő bevonás időpontjában betöltötte a tizennyolcadik életévét
és még nem töltötte be a harmincadik életévét,
ab) rendelkezik a felkészítő szervezet által jóváhagyott üzleti tervvel és az erről szóló tanúsítvánnyal,
ac) a létrehozott társas vállalkozásban minősített többségi tulajdonnal rendelkezik,
ad) nem egyedüli vagy minősített többségi tulajdonosa más vállalkozásnak vagy cégnek, valamint nem
tölt be vezető tisztségviselői pozíciót más vállalkozásban vagy cégben,
ae) a vállalkozásban – társas vállalkozás és az egyszemélyes gazdasági társaság esetében munkaviszony
keretében – személyes közreműködőként vesz részt, és
af ) a vállalkozásban önálló képviseleti joggal rendelkezik,
b) amely a támogatási kérelem benyújtása előtt legfeljebb három hónappal alakult,
c) amelynek egyéni vállalkozás esetében az ÖVTJ, társas vállalkozás esetében a TEÁOR szerinti főtevékenysége
megegyezik az üzleti tervben jóváhagyott főtevékenységgel,
d) amely székhelye, valamennyi telephelye és fióktelepe Magyarország kevésbé fejlett régióiban található,
e) amely a  kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény a  kis- és
középvállalkozások meghatározása alcíme alapján mikro- vagy kisvállalkozásnak minősül,
f ) amely vállalja, hogy
fa) a felkészítő szervezet által a vállalkozást alapító részére jóváhagyott üzleti tervet valósítja meg,
fb) a vállalkozást alapító a támogatási időszak során önfoglalkoztatási kötelezettségének folyamatosan
eleget tesz,
fc) egyéni vállalkozás esetén az  ÖVTJ, társas vállalkozás esetében a  TEÁOR szerinti főtevékenységét
a támogatási időszak alatt nem módosítja, új főtevékenységet nem vesz fel,
fd) a  fenntartási kötelezettségét teljesíti, amelynek keretében a  támogatást igénylő a  tevékenységét
a támogatási időszak utolsó napját követő naptól számított további 12 hónapig folytatja, valamint
egyéni vállalkozás esetében azt nem is szünetelteti, valamint
g) amely az alábbi jogi és adózási formák valamelyikében működik:
ga) kettős könyvvitelt vezető korlátolt felelősségű társaság, betéti társaság vagy egyéni cég,
gb) az Szja tv. hatálya alá tartozó egyéni vállalkozó vagy
gc) a Katv. hatálya alá tartozó egyéni vállalkozó vagy betéti társaság.
45. § Nem adható ki támogatói okirat azon támogatást igénylő részére, amely
a) végelszámolás, jogerős végzéssel elrendelt felszámolási, csőd-, kényszertörlési, a  megszüntetésére irányuló
egyéb, vagy egyéb a támogatást igénylő fizetésképtelenségével összefüggésben indult eljárás alatt áll,
b) felnőtt tematikájú – különösen szexuális tartalmú vagy 18 év feletti vendégkört kiszolgáló – szolgáltatást
nyújt, vagy ahhoz kapcsolódó tevékenységet végez,
c) lízingtevékenységet végez,
d) a  támogatásból megvalósítandó fejlesztés eredményét – kölcsönzési cél kivételével – bérbeadási célra
kívánja megvalósítani,
e) az  igényelt támogatást az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 1.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott
kivételek szerint használná fel. 46. § A Kincstár a támogatás odaítélésekor tájékoztatja a kedvezményezettet a nyújtott támogatás támogatástartalmáról,
a támogatásra vonatkozó támogatási kategóriáról és annak szabályairól.
47. § (1) A  támogatást igénylőnek az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése figyelembevételével
– az  ott meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia kell a  részére
a  támogatás odaítélésének évében és az  azt megelőző 2 pénzügyi évben nyújtott csekély összegű támogatások
támogatástartalmáról.
(2) A csekély összegű támogatások nyújtásával kapcsolatos eljárásokra az Atr. 11. §-ában foglaltak irányadóak.
 (3) Az 1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatás kizárólag átlátható formában nyújtható.
 (4) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző 2 pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
 (5) Nem nyújtható támogatás a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző vállalkozás részére
teherszállító jármű vásárlására.
 (6) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján általános csekély összegű támogatás esetén a  támogatás az  Európai
Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének az  általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó
vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2012. április 25-i
360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott felső határig halmozható.
(7) Azonos vagy részben azonos azonosítható elszámolható költségek esetén az e  rendelet szerinti támogatás abban
az  esetben halmozható más, helyi, regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással,
ha az  nem vezet a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában
meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(8) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére a  folyó pénzügyi évben, valamint az  azt
megelőző két pénzügyi év során az  1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján Magyarországon odaítélt csekély
összegű támogatás bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a  200 000 eurónak, közúti kereskedelmi
árufuvarozást ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások esetén
a 100 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(9) A  támogatásból megvalósítandó, a  jóváhagyott üzleti tervben tervezett tevékenységre, szolgáltatásra és
beruházásra a  támogatási időszak alatt – a  GINOP-8.8.1-17 kódszámú, a  foglalkozás ösztönzése célú hitelprogram
keretében felvett támogatás kivételével – hazai vagy uniós forrásból származó további támogatásban a támogatást
igénylő nem részesülhet.
48. § (1) A  támogatást igénylő a  projekt fizikai befejezésének időpontját magában foglaló naptári évben realizált nettó
árbevételének, egyéni vállalkozók esetében az  adóalapba beszámított bevételének – a  44.  § g)  pont gc)  alpont
szerinti vállalkozás esetén az éves bevételének – el kell érnie az egymillió forintot.
(2) A  Kincstár a  támogatást igénylőt terhelő (1)  bekezdés szerinti kötelezettség teljesítésének elfogadásáról azt
követően dönt, ha bevételi előírásra vonatkozóan az  állami adóhatóság nyilvántartásából származó adat
rendelkezésére áll.
(3) A  támogatást igénylő köteles a  projekt fizikai befejezéséről, a  Kincstár által meghatározott adattartalmú záró
elszámolásra irányuló kifizetési igénylésben a Kincstár felé beszámolni.
24. Előzetes kifizetés 49. § (1) A támogatási kérelem előzetes kifizetés igénylésnek is minősül.
 (2) Az előzetes kifizetés összege a támogatói okiratban jóváhagyott támogatás összegének 50%-a.
 (3) A jóváhagyott előzetes kifizetés összege a támogatói okirat hatálybalépését követően folyósítandó.
25. A támogatással történő elszámolás, kifizetési igénylés és beszámolás, a támogatás folyósítása
50. § (1) A támogatásból finanszírozott költségek elszámolhatóságának kezdő időpontja a projekt megkezdése.
 (2) Bérköltségként a támogatási időszak során felmerült alábbi költségek számolhatóak el:
a) a  44.  § g)  pont ga)  alpontja szerinti esetben a  támogatást igénylő által foglalkoztatott személy
munkaviszonyból származó jövedelme, és arra tekintettel a  támogatást igénylőt terhelő szociális
hozzájárulási adó összege,
b) a  44.  § g)  pont gb)  alpontja szerinti esetben az  Szja tv. szerinti vállalkozói kivét vagy az  átalányban
megállapított jövedelem, továbbá a  támogatást igénylő által foglalkoztatott személy munkaviszonyból
származó jövedelme, és arra tekintettel a támogatást igénylőt terhelő szociális hozzájárulási adó összege,
c) a  44.  § g)  pont gc)  alpontja szerinti esetben a  bevétel 60%-ának megfelelő összeg, továbbá a  támogatást
igénylő által foglalkoztatott személy munkaviszonyból származó jövedelme, és arra tekintettel a támogatást
igénylőt terhelő szociális hozzájárulási adó összege.
(3) Az  elszámolható bérköltség havi összege legfeljebb 272  250  forint, a  44.  § g)  pont gc)  alpontja szerinti
támogatást igénylő esetében az  51.  § (3)  bekezdésében foglaltak szerint megállapított, a  garantált bérminimum
figyelembevételével számított összeg.
(4) A  (3)  bekezdésben meghatározott összegen túl a  támogatást igénylő átalányként a  részére jóváhagyható
bérköltség további 40%-ának megfelelő összegre jogosult. A bérköltséggel történő elszámolás minősül az átalány
számításának alapjául.
51. § (1) Az  időközi kifizetési igénylést a  támogatói okirat hatálybalépését követően, a  támogatási időszak ötödik
hónapjában, a  támogatási időszak első négy hónapja során felmerült bérköltséggel való elszámolásra kell
benyújtania a támogatást igénylőnek.
(2) Az  időközi kifizetési igénylés alapján folyósítható összeg kiszámítása során a  Kincstár a  44.  § g)  pont ga) és
gb)  alpontja szerinti esetben a  támogatási időszak első három hónapja során felmerült bérköltséget és az  ahhoz
kapcsolódó átalány összeget veszi figyelembe, az  állami adóhatóság nyilvántartásából származó adatok
ismeretében.
(3) Az  időközi kifizetési igénylésben a  44.  § g)  pont gc)  alpontja szerinti esetben a  támogatást igénylőnek meg kell
adnia a támogatási időszak első négy hónapja során realizált bevételre vonatkozó adatokat is. Az időközi kifizetési
igénylés alapján folyósítható összeg kiszámítása során a  Kincstár a  44.  § g)  pont gc)  alpontja szerinti esetben
a  támogatási időszak első három hónapja során realizált bevétel 60%-ának megfelelő összeget vesz figyelembe
bérköltségként és az  átalány alapjául. A  kifizetés feltétele továbbá a  főállású kisadózó után az  adott hónapokra
a tételes adó megfizetése.
(4) A  44.  § g)  pont ga) és gb)  alpontja szerinti esetben az  időközi beszámolót a  támogatói okirat hatálybalépését
követően, a  támogatási időszak kilencedik hónapjában, a  támogatási időszak ötödik hónapjától kezdődően
a nyolcadik hónappal bezárólag felmerült bérköltséggel és az ahhoz kapcsolódó átalánnyal való elszámolásra kell
benyújtania a támogatást igénylőnek.
(5) A  44.  § g)  pont gc)  alpontja szerinti esetben időközi beszámolót a  támogatói okirat hatálybalépését követően,
a  támogatási időszak kilencedik hónapjában, a  támogatási időszak ötödik hónapjától kezdődően a  nyolcadik
hónappal bezárólag realizált bevétellel és az  ahhoz kapcsolódó átalánnyal való elszámolásra kell benyújtania
a támogatást igénylőnek. A beszámoló elfogadásának feltétele továbbá a főállású kisadózó után az adott hónapokra
a tételes adó megfizetése.
(6) Az időközi beszámoló elfogadásáról a Kincstár a (2) és (3) bekezdésekben foglalt számítási módszertan szerint dönt,
de az időközi beszámoló alapján támogatást nem folyósít.
52. § (1) A  záró elszámolásra irányuló kifizetési igénylést a  támogatási időszak végét követő naptári hónapban kell
benyújtani.
(2) A  záró kifizetési igénylés vizsgálata, az  annak alapján folyósítható összeg kiszámítása során a  Kincstár a  korábban
jóváhagyott támogatási összegeket, az annak, valamint az időközi beszámoló alapjául szolgáló adatokat, továbbá
a) a  44.  § g)  pont ga) és gb)  alpontja szerinti esetben a  támogatási időszak kilencedik hónapjától kezdődően
a tizenkettedik hónappal bezárólag felmerült bérköltséget, az ahhoz kapcsolódó átalány összeget,
b) a  44.  § g)  pont gc)  alpontja szerinti esetben a  támogatási időszak során realizált bevételt és az  ahhoz
kapcsolódó átalány összeget
veszi figyelembe. (3) A  záró kifizetési igénylés alapján a  44.  § g)  pont gc)  alpontja szerinti esetben a  kifizetés feltétele továbbá
a  főállású kisadózó után az  adott hónapokra a  tételes adó megfizetése. A  kifizetés feltétele továbbá, hogy
az  állami adóhatósághoz bevallott, a  támogatási időszakot érintő adóévekre vonatkozó bevételek összege elérje
a  támogatást igénylő által a  támogatási időszakra az  időközi kifizetési igénylésben, az  időközi beszámolóban,
valamint a záró elszámolásra irányuló kifizetési igénylésben nyilatkozott bevételek összegét.
(4) A záró elszámolásra irányuló kifizetési igénylésről a Kincstár az állami adóhatóság nyilvántartásából származó adatok
ismeretében, a  48.  § (1) és (2)  bekezdésében foglaltak alapján és a  (2) és (3)  bekezdésben foglaltak vizsgálatával
dönt, és folyósít támogatást.
VI. FEJEZET
A 2. ÉS A 4. CÉLTERÜLET SZERINTI TÁMOGATÁSRA VALÓ JOGOSULTSÁG KÜLÖNÖS FELTÉTELEI
26. A 2. célterület szerinti támogatásra való jogosultság különös feltételei
53. § (1) A 2. célterület szerinti támogatásokra a IV. Fejezetben foglalt szabályokat a (2)–(4) bekezdésben foglalt eltéréssel kell
alkalmazni.
(2) A  40.  § (1)  bekezdés a)  pontjában foglaltaktól eltérően a  támogatási kérelem benyújtására és támogatás
igénybevételére az  jogosult, akinek lakóhelye vagy amennyiben tartózkodási hellyel rendelkezik, a  tartózkodási
helye – a Kincstár közleményében szereplő – olyan, a közép-magyarországi régióban lévő olyan településen vagy
kerületben van, ahol bölcsődei, mini bölcsődei vagy munkahelyi bölcsődei ellátása nem áll rendelkezésre, vagy
rendelkezésre áll ugyan, de a  településen vagy kerületben él olyan gyermek, akinek ellátása férőhely-hiány miatt
elutasításra került.
(3) A  40.  § (1)  bekezdés d)  pontjában foglaltaktól eltérően a  2. célterület vonatkozásában igénybe vett bölcsődei
szolgáltatás Magyarország kevésbé fejlett régióiban és a  közép-magyarországi régióban fekvő településen is
igénybe vehető.
(4) A  40.  § (5)  bekezdés b)  pontjában foglaltaktól eltérően a  támogatási kérelemhez a  40.  § (1)  bekezdés a)  pont
ab)  alpontja szerinti határozatot abban esetben kell csatolni, amennyiben a  támogatást igénylő lakóhelye vagy
– amennyiben tartózkodási hellyel rendelkezik – tartózkodási helye nem szerepel a  Kincstár (2)  bekezdés szerinti
közleményében foglalt települések és kerületek listáján.
27. A 4. célterület szerinti támogatásra való jogosultság különös feltételei
54. § (1) A 4. célterület szerinti támogatásokra az V. Fejezetben foglalt szabályokat a  (2) bekezdésben foglalt eltéréssel kell
alkalmazni.
(2) A  44.  § a)  pont aa)  alpontjában foglaltaktól eltérően a  támogatási kérelem benyújtására és támogatás
igénybevételére az  jogosult, aki a  támogatást igénylő vállalkozás alapítójaként a GINOP 5.1.9-17 azonosító számú,
az „Álláskeresők és fiatalok vállalkozóvá válásának ösztönzése – képzés és mentorálás” című felhívás keretében
támogatott felkészítő szervezetek által lebonyolított projektekbe történő bevonás időpontjában a  harmincadik
életévét betöltötte.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 28. Hatályba léptető rendelkezések
55. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
29. Az európai unió jogának való megfelelés 56. § Ez a rendelet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra
való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet végrehajtásához, valamint
a 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet 6. cikk (1) bekezdésében foglalt ellenőrzéshez szükséges
rendelkezéseket állapít meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1411/2011. (XII. 1.) Korm. határozata a Pesti Vigadó épületének rekonstrukciójához kapcsolódó feladatok és forrás átadásáról.
A Kormány
1. egyetért azzal, hogy a Pesti Vigadó épületének újjáépítésére, többfunkciós célú kulturális és művészeti központként
való működtetésére, valamint ennek kiegészítő funkciói számára alkalmas módon való kialakítására vonatkozó
feladatokat a nemzeti fejlesztési miniszter a jelen határozat alapján a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről
szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: Kvt.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetébe
átadandó források tekintetében – az állami vagyon felügyelete körében való felelőssége helyett – a
fejlesztéspolitikáért való felelőssége körében lássa el;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Pesti Vigadó épületének rekonstrukciója kapcsán nyújtandó állami
támogatásról szóló 1031/2011. (II. 22.) Korm. határozat (a továbbiakban: Korm. határozat) 1. pontja alapján – a Kvt.
1. melléklet, XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos
kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 6. Pesti Vigadó épületének rekonstrukciója jogcímcsoporton
biztosított forrás terhére –, annak 2. pontjában kapott felhatalmazásnak megfelelően a Művészeti és
Szabadművelődési Alapítvánnyal (a továbbiakban: Alapítvány) kötött támogatási szerződést módosítsa oly módon,
hogy az jelen határozat közzétételéig az Alapítvány által harmadik féllel megkötött szerződések együttes összegéig
fedezetet biztosítson az élő kötelezettségvállalások teljesítésére, továbbá annak terhére újabb kötelezettség ne
legyen vállalható;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az 1. pontban foglaltakkal összefüggésben – a Pesti Vigadó
rekonstrukciójához kapcsolódóan a 2. pont szerinti módosított szerződéssel nem fedezett munkák kivitelezésére
kössön új támogatási szerződést az Alapítvánnyal a vissza nem térítendő támogatás nyújtásáról és a támogatás
rendelkezésre bocsátásának és felhasználásának feltételeiről; a nemzeti fejlesztési miniszter az Alapítvány által jelen
határozat közzétételét megelőzően – a Korm. határozat alapján biztosított forrással fedezetten – kiírt közbeszerzések
és előzetes kötelezettségvállalásnak minősülő jogcselekmények tekintetében, melyek fedezete nem biztosított jelen
határozat 2. pontja alapján, a megkötendő új támogatási szerződés keretében köteles helytállni;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (továbbiakban Áht.) 27. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében elrendeli a 3. pont alapján megkötendő támogatási szerződés fedezetének biztosítása érdekében – a
Korm. határozat 1. pontja alapján a Kvt. 1. melléklet, XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 16. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 19. Pesti Vigadó rekonstrukciója alcím javára, a Kvt. 1. melléklet, XLIII. Az állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű
kiadások alcím, 6. Pesti Vigadó épületének rekonstrukciója jogcímcsoport terhére 1 200 000 000 forint 1. melléklet
szerinti átcsoportosítását;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. az Áht. 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében – összhangban az Áht. 26. § (4) bekezdésében foglaltakkal –
visszatérítési kötelezettséget rendel el a Korm. határozat 1. pontja szerint a Kvt. 1. melléklet, XLIII. Az állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű
kiadások alcím, 6. Pesti Vigadó épületének rekonstrukciója jogcímcsoportra átcsoportosított 2 230 000 000 forintból
fel nem használt 320 000 000 forint támogatás tekintetében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 6. egyetért azzal, hogy az Alapítvány által a Norvég Alap terhére elnyert és idő közben fel nem használható támogatás
247 474 425 forint összegben a 2. pont szerinti módosított szerződés keretében elszámolható.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
82/2015. (I. 30.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kökény Zsuzsannát
2015. február 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. január 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök