text:
141/2009. (X. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére,
az 1956-os forradalmi eszmék ápolásáért, a Magyar Politikai Foglyok Szövetsége budapesti szervezete irányításában
végzett munkája elismeréseként
Szalay Zoltánnak, a Magyar Politikai Foglyok Szövetsége budapesti elnökének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje (polgári tagozat); az 1956-os forradalom és szabadságharcban való tevőleges részvételéért, a forradalmi eszmék ápolásáért
Csabai Hugónak, a Magyar Politikai Foglyok Szövetsége Zala megyei elnökének,
Mochnács Ilonának, a Magyar Politikai Foglyok Szövetsége tagjának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2009. október 12. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
27/2017. (II. 7.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Pieter Andries Vermeulen rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Dél-afrikai Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2017. január 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
35/2010. (IV. 9.) FVM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból kertészeti ültetvények korszerűsítéséhez, korszerű ültetvények létesítéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A támogatás célja 1. § Az e rendeletben meghatározott támogatás célja a meglévő ültetvények korszerűsítésével, a korszerű, intenzív, víztakarékos öntözőrendszerrel ellátott ültetvények telepítésével, valamint a fajtaszerkezet javításával a piaci igényekhez
alkalmazkodni tudó hatékony és minőségi követelményeknek megfelelő gazdálkodás hátterének megteremtése.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. beruházás befejezése: a támogatási határozat jogerőre emelkedésétől számított 24 hónapon belül a 6. §-ban foglalt
tevékenységek meg valósítása;
2. intenzív ültetvény: az 1. melléklet szerinti kritériumoknak megfelelő ültetvény;
3. kivágás: 2004. évtől a támogatási kérelem benyújtásáig végrehajtott, a mezőgazdasági igazgatási szervnek
bejelentett, az ügyfél tulajdonában vagy legalább a kivágás befejezéséig bérleményében lévő gyümölcsös művelési
ágban nyilvántartott ültetvényterület teljes rekultivációja, amely magában foglalja a tuskók eltávolítását és a gyökerek
kifésülését is;
4. meglévő, korszerű ültetvény: az 1. mellékletben foglalt táblázat B és E oszlopa szerinti hozamú és tőszámú ültetvény;
5. termőre fordult ültetvény: a 3. mellékletben meghatározott szakmai feltételeknek megfelelő ültetvény;
6. ültetvény termőre fordulásának időpontja: az az év, amikor a tárgyévi termés értékesítéséből származó árbevétel
meghaladja a tárgyévi ráfordításokat;
7. víztakarékos öntözési rendszer: az 1. mellékletben foglalt táblázat K oszlopában meghatározott öntözési követel
ményeknek megfelelő öntözési rendszerek. 3. A támogatott célterületek, a támogatás jellege
3. § (1) Vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe az 1. mellékletben foglalt táblázat A oszlopában felsorolt ültetvény
faj- vagy fajtaszerkezet-változtatása, faj- vagy fajtaszerkezet-korszerűsítése érdekében, meglévő ültetvény területének
növeléséhez, új intenzív ültetvény telepítéséhez és az ültetvénynek a beruházás befejezéséig történő ápolásához.
E rendelet alapján kizárólag az 1. mellékletben foglalt kritériumoknak megfelelő intenzív ültetvény beruházás
támogatható az 1–3. célterületeken.
(2) Vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe
a) telepítéshez és az ültetvénynek a beruházás befejezéséig történő ápolásához (a továb biak ban: 1. célterület),
b) 8 évnél fiatalabb ültetvények korszerűsítéséhez, technológiai fejlesztéséhez, támrendszere kialakításához, átalakí
tásához, a korona átalakításához, jégháló kiépítéséhez, fejlesztéséhez, a fagyvédelmet szolgáló berendezések
kivitelezéséhez, kerítés kiépítéséhez (a továb biak ban: 2. célterület),
c) 8 évnél fiatalabb meglévő vagy új ültetvény víztakarékos öntözésének kiépítéséhez – az 1. mellékletben foglalt
táblázat K oszlopában meghatározott öntözési követelmények alapján –, valamint tápanyag-utánpótlási rendszerének kialakításához (a továb biak ban: 3. célterület).
(3) A 3. célterületen belül nem nyújtható támogatás olyan helyrajzi szám szerint meghatározott területre, amelyre
vonatkozóan az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az öntözés, a melioráció és a területi vízgazdálkodás
mezőgazdasági üzemi és közösségi létesítményeinek fejlesztéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről
 szóló 34/2008. (III. 27.) FVM rendelet alapján támogatást nyújtottak.
(4) A támogatható csemegeszőlő-fajtákat a 2. melléklet tartalmazza.
(5) Támogatás a meglévő, korszerű ültetvény tőszámának növeléséhez nem vehető igénybe.
(6) Az egyes célterületek szerinti beruházásokhoz kapcsolódva az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap
társfinanszírozásában meg valósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM
rendelet (a továb biak ban: Vhr.) 31. §-ában meghatározott kiadásokra támogatás vehető igénybe.
4. A támogatás igénybevételének feltételei 4. § (1) Támogatás igénybevételére jogosult a mezőgazdasági termelő, ha
a) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK
tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról
 szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. Melléklete szerinti – az adózás
rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 16. § (3) bekezdésének d) pontja alapján az állami adóhatósághoz
bejelentett – 01.2., 01.5. alágazatba tartozó tevékenységet végez,
b) zöldség-gyümölcs termelői csoport, termelői szervezet vagy azok leányvállalatai [a továb biak ban az a) és b) pont
együtt: ügyfél],
c) a mezőgazdasági üzemének mérete meghaladja a 4 európai méretegységet (EUME).
(2) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feltétel nem vonatkozik az induló vállalkozásra. Ha az ügyfél induló
vállalkozás, akkor a támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozatban vállalnia kell, hogy legkésőbb
a beruházás befejezését követő első teljes naptári évben megfelel az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott
feltételeknek.
(3) Az ültetvény területének növelése abban az esetben támogatható, ha a beruházás alapján az ültetvény területe eléri
az 1. mellékletben foglalt táblázat F oszlopában az adott fajra vonatkozó legkisebb ültetvényméretet azzal, hogy a régi
és az új ültetvény együttesen egy adott megyén belüli vagy közvetlenül szomszédos megyében elhelyezkedő
ültetvényt alkot.
(4) Telepíteni csak certifikált kategóriájú szaporítóanyaggal lehet, a spárgatelepítés minősített vetőmagból előállított
palántával történhet.
(5) Az ügyfél köteles
a) a 6. §-ban foglalt tevékenységeket a támogatási határozat jogerőre emelkedésétől számított 24 hónapon belül
befejezni,
b) az ültetvényt termesztésben tartani az ültetvény termőre fordulásától számított, az 1. mellékletben foglalt
táblázat D oszlopában meghatározott határidőig,
c) az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program keretében, e jogcím tárgyában szervezett kötelező képzésen részt
venni az utolsó kifizetési kérelem benyújtása előtt,
d) az 1. mellékletben foglalt táblázat E oszlopában meghatározott elvárt hozamszintet teljesíteni,
e) igazolni, hogy
ea) felsőfokú kertészeti végzettséggel rendelkezik, vagy
eb) ha a támogatási kérelem benyújtásakor az ügyfél művelésében lévő ültetvények összes területe nem éri el
az 50 hektárt, akkor felsőfokú kertészeti végzettségű, az agrár-szaktanácsadói tevékenység engedélyezéséről szóló 90/2009. (VII. 24.) FVM rendelet szerinti szaktanácsadó szolgáltatásait igénybe veszi
a telepítéstől kezdődően az ültetvény termőre fordulásáig, vagy ha a támogatási kérelem benyújtásakor
az ügyfél művelésében lévő ültetvények összes területe eléri vagy meghaladja az 50 hektárt, akkor
felsőfokú kertészeti végzettségű személyt foglalkoztat a telepítéstől kezdődően az ültetvény termőre
fordulásáig, és
f) a telepítési engedély szerint meg valósítani a beruházást.
(6) Egy ügyfél egy támogatási kérelemben külön-külön és mindhárom célterületre vonatkozóan is igényelhet
támogatást. 5. A támogatás mértéke 5. § (1) A támogatás összege évente, ügyfelenként legfeljebb 100 millió forint lehet. E rendelet alapján a támogatásban
részesülő területekre a kötelező termesztésben tartásig egy alkalommal vehető igénybe támogatás.
(2) A támogatás mértéke – a (3) és (4) bekezdésben foglalt kivétellel – a beruházás összes elszámolható kiadásának
legfeljebb 40%-a.
(3) A támogatás mértéke a beruházás összes elszámolható kiadásának legfeljebb 50%-a, ha az ügyfél fiatal
mezőgazdasági termelő vagy a beruházás kedvezőtlen adottságú területen valósul meg.
(4) A támogatás mértéke a beruházás összes elszámolható kiadásának legfeljebb 60%-a, ha az ügyfél fiatal
mezőgazdasági termelő és a beruházás kedvezőtlen adottságú területen valósul meg.
6. § (1) Elszámolható kiadásnak minősül az 1. célterület esetében
a) a terület-előkészítés,
b) a tápanyagfeltöltés,
c) a szaporítóanyag-beszerzés,
d) a telepítés, és
e) a beruházás befejezéséig a telepítési engedély szerinti ápolás.
(2) Elszámolható kiadásnak minősül a 2. célterület esetében az 5. melléklet alapján
a) a támrendszer-, művelésmód- és technológiai korszerűsítés,
b) a jégvédőháló-rendszer kiépítése és felszerelése, valamint
c) a kerítés kialakítása.
(3) Elszámolható kiadásnak minősül a 3. célterület esetében
a) a víztakarékos öntözési rendszer kiépítése esetén
aa) az egysoros vagy kétsoros csepegtető rendszer kiépítése,
ab) a mikroszórófejes öntözés,
ac) a mobil öntözőrendszer,
ad) a párásító, színező öntözés,
ae) a fagyvédelmi öntözés, és
b) a tápanyag-utánpótlási rendszer berendezéseinek kiépítése, fejlesztése.
(4) Az 1. célterület szerint igénybe vett támogatás elszámolhatóságának feltétele, hogy az (1) bekezdésben foglalt
valamennyi beruházás együttesen meg valósuljon. 7. § (1) A támogatás kiszámításának alapját az 1. célterületre vonatkozóan az 1. mellékletben foglalt táblázat C oszlopában
meghatározott fajlagos költségek képezik.
(2) A támogatás kiszámításának alapját a 2. célterületre vonatkozóan az 5. mellékletben meghatározott elszámolható
kiadások képezik.
(3) A 2. célterületre vonatkozóan a 6. § (2) bekezdésében foglalt beruházások külön-külön és együttesen is
meg valósíthatóak. Kiadás a beruházások külön-külön és együttes meg valósítása esetén is elszámolható.
(4) A 3. célterületre vonatkozóan a 6. § (3) bekezdésében foglalt beruházások külön-külön és együttesen is meg valósíthatóak. Az elszámolható kiadás az aa)–ad) alpontok szerinti beruházások külön-külön és együttes meg valósítása
esetén hektáronként legfeljebb 650 000 forint. A 3. célterületre vonatkozóan elszámolható kiadás a 6. § (3) bekezdés
a) pontjában foglalt beruházások együttes meg valósítása esetén hektáronként 980 000 forint. A 6. § (3) bekezdés
b) pontjában foglalt beruházás meg valósítása esetén az elszámolható kiadás hektáronként legfeljebb 300 000 forint.
(5) A Vhr. 31. §-a szerinti egyéb elszámolható kiadásokat az elbírálás során táblánként, azok területének nagysága szerint
arányosítva kell figye lembe venni.
6. A támogatási kérelem benyújtása, elbírálása 8. § (1) A támogatási kérelmet 2010. évben május 3. és június 3. között, a 2011. évtől évente március 1. és március 31. között
lehet benyújtani a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továb biak ban: MVH) által rendszeresített, az MVH
honlapján közzétett formanyomtatványon. A formanyomtatványt a következő adattartalommal kell az MVH-nak
rendszeresítenie:
a) ügyfélazonosító adatok,
b) a támogatás jogosultságára vonatkozó adatok,
c) nyilatkozatok,
d) az ügyfél aláírása.
(2) A támogatási kérelemhez mellékelni kell
a) a jegyző által kiadott telepítési engedélyt,
b) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló, 2007. október
22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet 123–125. cikke alapján elismert, az Irányító Hatóság által közleményben
megjelölt zöldség-gyümölcs szakmaközi szervezet (a továb biak ban: szakmaközi szervezet) által kiállított tagsági
igazolást,
c) a szakmaközi szervezet igazolását arról, hogy a telepítési terv szakmailag megalapozott, a telepíteni tervezett
fajták piaci szempontból az elő ze tes konzultáció szakmai szempontrendszere szerint megfelelőek, a megrendelt
szaporítóanyag a szállítási visszaigazolás alapján megfelel a 4. § (5) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint
spárga telepítése esetében a termőhely alkalmas,
d) csemegeszőlő-telepítés kivételével az Érdi Gyümölcs- és Dísznövény-termesztési Kutató- Fejlesztő Kht., a Fertődi
GYKF Kht. vagy az Újfehértói Gyümölcstermesztési Kutató és Szaktanácsadó Kht. által kiadott termőhely
alkalmasságára vonatkozó igazolást arról, hogy a betelepítésre kerülő tábla ökológiailag alkalmas a telepítendő
gyümölcsfaj számára; csemegeszőlő telepítés esetén a termőhely ökológiai alkalmasságát a telepítési engedély
igazolja,
e) a faiskola, valamint a faiskolai lerakat igazolását a kérelemmel összhangban lévő vírusmentes szaporítóanyag
meglétéről gyümölcsfaj, -fajta és alany szerinti bontásban,
f) a jegyző határozatának másolatát, ha az ültetvénykivágás közigazgatási eljárás keretében történt,
g) a kérelemben feltüntetett táblák határvonalait ábrázoló, a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről szóló
115/2003. (XI. 13.) FVM rendelet szerinti egyedi rajzzal ellátott blokktérképet,
h) a 4. mellékletben meghatározott értékelési szempontok igazolására szolgáló dokumentumot,
i) a Vhr. 27. § (1) bekezdés e) pontja szerinti pénzügyi tervet, vagy a Vhr. 27. § (1) bekezdés f) pontja szerinti pénzügyi
tervet és üzleti tervet, és
j) ha az ügyfél a 6. § (3) bekezdés a) pontja szerinti tevékenységet is meg valósít, az elvi vízjogi vagy vízjogi létesítési
engedélyt.
(3) Az e rendelet alapján indult eljárásokban a Vhr. 27. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt rendelkezést nem kell
alkalmazni.
(4) Egy ügyfél egy támogatási kérelem benyújtására nyitva álló időszakban csak egy kérelmet nyújthat be.
(5) A Vhr. 17. § (4) bekezdésétől és a 18. § (1) bekezdésének c) pontjától eltérően a 2010. évben benyújtott kérelmek
esetében az 1. célterület vonatkozásában a tevékenység megkezdéséhez szükséges anyagok és eszközök beszerzése
legkorábban 2010. január 1-jétől, az ügyfél saját felelősségére megkezdhető azon ültetvények esetében, amelyek
a támogatási kérelem benyújtását köve tően, de legkésőbb a 2010. június 30-ig lettek eltelepítve.
9. § (1) A támogatási kérelmeket az MVH a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és
egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 32. § (1) bekezdés c) pontja
szerinti rangsor állításával bírálja el a 4. melléklet és a 6. melléklet szerinti pontrendszer alapulvételével.
(2) A kivágással érintett terület csak egy támogatási kérelemben vehető figye lembe.
7. Kifizetési kérelem 10. § (1) A kifizetési kérelmet 2011-től évente az egységes kérelem keretében, valamint augusztus 1–31. között a meg valósított
és május hónapban az egységes kérelemben bejelentett ültetvényekre vonatkozóan lehet benyújtani az MVH-hoz.
(2) A kifizetési kérelemhez mellékelni kell a kérelemmel érintett ültetvények határvonalainak vázrajzát, külső töréspontjainak Egységes Országos Vetületi Rendszerben legalább 0,5 méter pontossággal megadott koordinátáinak
feltüntetésével, valamint a mérésről szóló jegyzőkönyvnek a másolatát.
(3) Az utolsó kifizetési kérelemhez mellékelni kell a 4. § (5) bekezdés c) pontja szerinti képzésen való részvételről szóló
igazolást, továbbá, ha az ügyfél a 6. § (3) bekezdés a) pontja szerinti tevékenységet is meg valósít, a vízjogi üzemeltetési
engedélyt.
(4) A kifizetési kérelemhez mellékelni kell a 4. § (5) bekezdés e) pont ea) alpontja szerinti esetben a végzettséget igazoló
oklevél hiteles másolatát, a 4. § (5) bekezdés e) pont eb) alpontja szerinti esetben a megbízási szerződés vagy
a munkaszerződés másolatát.
8. Jogkövetkezmények 11. § (1) Ha az ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az ügyfél
a) az 1. célterület vonatkozásában nem a telepítési engedély szerint tett eleget kötelezettségének vagy
b) a 2. célterület vonatkozásában nem a támogatási kérelemben rögzített beruházást valósít meg vagy
c) a 3. célterület vonatkozásában nem a vízjogi létesítési engedélyezési dokumentációnak meg fele lően tett eleget
kötelezettségének,
az igénybe vett támogatás jogosulatlanul igénybevett támogatásnak minősül és az ügyfél támogatáshoz való joga
megszűnik.
(2) Ha az ügyfél a 4. § (5) bekezdés c) pontjában meghatározott képzési kötelezettségének nem tesz eleget, a támogatási
összeget 20%-kal csökkenteni kell, kivéve, ha a támogatási határozat jogerőre emelkedését követő harmincadik nap
és az utolsó kifizetési kérelem benyújtására nyitva álló időszak első napját megelőző harmincadik nap közötti
időszakban nem volt képzés.
(3) Ha az ügyfél a 4. § (5) bekezdés d) pontjában az elvárt hozamra vonatkozó kötelezettség teljesítésétől – vis maior
kivételével – a termőre fordulást követő első három gazdasági év átlagában 20%-nál nagyobb mértékben elmarad,
köteles a támogatási összeg 10%-át a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó szabályok szerint
visszafizetni.
(4) Ha az ültetvény nem termő időszakában az ügyfél az ápolási kötelezettségeit nem teljesíti, köteles az ellenőrzési
jegyzőkönyvben meghatározott hiány mértékének megfelelő támogatási összeget a jogosulatlanul igénybe vett
támogatásra vonatkozó szabályok szerint visszafizetni.
9. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
13. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005.
szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 26. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
14. § Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az ültetvények korszerűsítéséhez, telepítéséhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 75/2007. (VII. 27.) FVM rendelet (a továb biak ban: R.) a következő 12. §-sal
egészül ki:
„12. § E rendeletnek az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból kertészeti ültetvények korszerűsítéséhez,
korszerű ültetvények telepítéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 35/2010. (IV. 9.) FVM rendelet
(a továb biak ban: kertészeti ültetvény rendelet) 15. §-ával hatályon kívül helyezett 9. § (8) bekezdését a kertészeti
ültetvény rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben nem kell alkalmazni.”
15. § Hatályát veszti az R. 9. § (8) bekezdése.
16. § (1) A 14. § és a 15. § az e rendelet hatályba lépését követő napon hatályát veszti.
(2) E § az e rendelet hatályba lépését követő második napon hatályát veszti.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
9/2012. (III. 28.) NMHH rendelete a felügyeleti díj mértékéről, valamint a felügyeleti díjjal kapcsolatos adatszolgáltatásról és hatósági feladatokról.
A médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 206. § (1) bekezdése a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a 6. § tekintetében az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182. § (3) bekezdés 15. és
24. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény
109. § (5) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Hatály 1. § A rendelet hatálya a) az elektronikus hírközlési szolgáltatókra,
b) a postai szolgáltatókra, valamint c) a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságra (a továbbiakban: Hatóság)
terjed ki. 2. A felügyeleti díj 2. § (1) A hírközlési szolgáltatók és a postai szolgáltatók (a továbbiakban: szolgáltatók) által naptári évenként fizetendő
felügyeleti díj mértéke: a) az elektronikus hírközlési szolgáltató elektronikus hírközlésből származó előző üzleti évi nettó árbevételének
0,212%-a, b) a postai szolgáltató postai szolgáltatásból származó előző üzleti évi nettó árbevételének 0,113%-a.
(2) A felügyeleti díjat negyedévente, egyenlő részletekben legkésőbb március 31-ig, június 30-ig, szeptember 30-ig,
illetve december 20-ig kell megfizetni a Hatóság Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00300939-00000017
számú pénzforgalmi számlájára. (3) Azon szolgáltatók, amelyek a tárgyévben kezdték meg elektronikus hírközlési vagy postai szolgáltatásaik nyújtását,
a tárgyévre és a tárgyévet követő évre vonatkozó felügyeleti díjat a tárgyévet követő évben, egyenlő részletekben
kötelesek megfizetni. A tárgyévre vonatkozó felügyeleti díjat, a tárgyévet követő évben a tárgyévi árbevétel, míg
a tárgyévet követő évre vonatkozó felügyeleti díjat a tárgyévi árbevétel egész évre vetített időarányos része alapján
a (2) bekezdés megfelelő alkalmazásával kötelesek megfizetni. (4) A felügyeleti díj éves összegét 1000 forintra lefelé kerekítve kell megállapítani. Amennyiben az így számított érték nem
éri el az 5000 forintot, úgy a felügyeleti díjat nem kell megfizetni.
3. Adatszolgáltatás 3. § (1) A szolgáltatók által fizetendő felügyeleti díj összegének ellenőrizhetősége érdekében a szolgáltatók kötelesek
a Hatóság számára minden év január 20-áig – a Hatóság erre irányuló külön felhívása vagy döntése nélkül – előzetes
adatot szolgáltatni az előző évben az elektronikus hírközlési, illetve postai szolgáltatásokból származó éves nettó
árbevételük (a továbbiakban: árbevétel) összegéről. A számvitelről szóló törvény hatálya alá nem tartozó szolgáltatók
esetében az elektronikus hírközlési, illetve postai szolgáltatásokból származó árbevétel a szolgáltató adóbevallásában
bevételként bevallott általános forgalmi adót nem tartalmazó összegnek az elektronikus hírközlési, illetve postai
szolgáltatások ellenértékeként megszerzett része. (2) Azon szolgáltatók, amelyek az elektronikus hírközlési szolgáltatás minőségének az előfizetők és felhasználók
védelmével összefüggő követelményeiről, valamint a díjazás hitelességéről szóló 13/2011. (XII. 27.) NMHH rendelet
9. § (2) bekezdése értelmében csökkentett mértékű felügyeleti díj megfizetésére jogosultak, az előzetes
adatszolgáltatással együtt kötelesek a díjcsökkentés alapját képező számlamásolatot benyújtani.
(3) Azon szolgáltatók, amelyek a tárgyévben kezdték meg elektronikus hírközlési vagy postai szolgáltatásaik nyújtását,
a tárgyévet követő év február 15-éig kötelesek előzetes adatot szolgáltatni a Hatóság számára a tárgyévre vonatkozó
árbevétel összegéről. (4) A szolgáltatók minden év június 30-áig – a Hatóság erre irányuló külön felhívása vagy döntése nélkül – kötelesek
megküldeni a Hatóság számára a számvitelről szóló törvényben meghatározott beszámolón alapuló, illetve
a számvitelről szóló törvény hatálya alá nem tartozó szolgáltatók esetében az adóbevalláson, adónyilvántartáson
alapuló árbevétel, bevétel összegére vonatkozó adatokat. 4. Hatósági feladatok
4. § (1) Ha eltérés van a 3. § (1) bekezdés szerint szolgáltatott előzetes és a 3. § (4) bekezdés szerinti tényleges adatok között,
a Hatóság felhívja a szolgáltatót, hogy az éves felügyeleti díj összegét, valamint a felügyeleti díjnak a harmadik és
negyedik negyedévre vonatkozó díjrészleteit a jogszabályban meghatározottak szerint egészítse ki.
(2) Ha a szolgáltató adatszolgáltatását nem az előírt határidőben teljesíti, a felügyeleti díj negyedévre vonatkozó
részleteit az adott évből hátralévő negyedévekre – úgy kell kiszámítani, hogy azok összege elérje a szolgáltatót terhelő
éves felügyeleti díj mértékét. (3) A Hatóság a szolgáltató nyilvántartásba vételekor tájékoztatja a szolgáltatót a felügyeleti díj mértékéről és annak
megfizetési rendjéről. (4) E rendeletben foglaltak érvényesülését a Hatóság az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvényben foglalt
általános hatósági felügyeleti hatásköre és eljárása keretében ellenőrzi.
(5) A Hatóság az általános hatósági felügyeleti eljárás keretében feltárt jogsértés esetén az elektronikus hírközlésről szóló
2003. évi C. törvényben megállapított jogkövetkezményeket alkalmazhatja. 5. Átmeneti és záró rendelkezések
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § (1) Az elektronikus hírközlési előfizetői szerződések részletes szabályairól szóló 6/2011. (X. 6.) NMHH rendelet
(a továbbiakban: Eszr.) 5. § (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) A távollévők között szóban megkötött szerződés esetén az előfizető a szerződés megkötésétől számított
8 munkanapon belül hátrányos jogkövetkezmények nélkül elállhat a szerződéstől. Az előfizető elállási jogát nem
gyakorolhatja, amennyiben a szolgáltató az előfizetői szerződésnek megfelelően a szolgáltatás nyújtását megkezdte.”.
(2) Eszr. 10. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A telefonos ügyfélszolgálatra érkező előfizetői bejelentésről a szolgáltató hangfelvételt készít, amelyet
visszakereshető módon – e rendelet 9. § (6) bekezdésében foglalt eset kivételével – a bejelentés időpontjától számítva
a fogyasztóvédelemről szóló törvény szerinti időpontig megőriz. A személyes adatok védelméről szóló törvény szerinti
tájékoztatási kötelezettség teljesítése keretében a szolgáltató köteles az ügyfélszolgálat által bonyolított telefonos
beszélgetésről készített hangfelvételnek az érintett előfizető általi visszahallgatását – kérésre – a szolgáltató által
biztosított ügyfélszolgálati helyiségben lehetővé tenni.”. Szalai Annamária s. k.,
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


text:
1078/2010. (III. 31.) Korm. határozata a Vám- és Pénzügyőrségnél foglalkoztatottak létszámáról.
1. A Kormány a Vám- és Pénzügyőrség engedélyezett létszámát 7453 főben határozza meg.
2. E határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. A Vám- és Pénzügyőrségnél foglalkoztatottak létszámáról szóló 2162/2006. (IX. 15.) Korm. határozat hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
33/2013. (IX. 13.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a Liget Budapest projekttel kapcsolatos
feladatok ellátására 2013. szeptember 15-étől 2014. március 14-éig dr. Baán Lászlót miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenysége az alábbi feladatkörökre terjed ki:
Az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttesre vonatkozó koncepció második ütemeként a Városliget átfogó
hasznosítási koncepciójáról szóló 1397/2013. (VII. 2.) Korm. határozat (a továbbiakban: Korm. határozat)
végrehajtásának irányítása, ennek keretében különösen:
a) a fejlesztési folyamatok irányítása, koordinálása, ideértve a Liget Budapest projekt fővárosi fejlesztésekkel
történő összehangolását;
b) a Városliget és környéke szabályozási tervei változtatásának előkészítése, a Városligetnek a Liget Budapest
projekt összefüggő átfogó városszerkezeti tervének – Master Plan – kidolgoztatása;
c) az Országos Műtárgy Raktározási és Restaurálási Központ, a Komáromi Csillagerőd, a Szépművészeti Múzeum
Román Csarnoka fejlesztésének megkezdése és irányítása;
d) a Liget Budapest projekt, illetve annak elemei kiemelt kormányzati beruházássá történő nyilvánításának
előkészítése és előterjesztése;
e) a Liget Budapest projekt finanszírozásával kapcsolatos tárgyalások lefolytatása a Korm. határozatban előírt
módon, a fejlesztési forrásokkal történő gazdálkodás;
f ) a Liget Budapest projekt által érintett ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezése, valamint a vonatkozó
szerződési és jogszabályi intézkedések előkészítése;
g) az elhelyezési ötletpályázat lefolytatása és lezárása, az ötletek és javaslatok kommunikációja;
h) a programalkotó szakmai munkacsoportok munkájának szervezése, felügyelete;
i) a nemzetközi építészeti tervpályázat előkészítése és lebonyolítása;
j) az engedélyezéshez és finanszírozáshoz szükséges műszaki és egyéb felmérések és tanulmányok elkészíttetése;
k) az érintett múzeumokban folyó, az átköltözést előkészítő munkák figyelemmel kísérése és beépítésük a projekt
munka- és finanszírozási ütemterveibe;
l) javaslat kidolgozása a fejlesztés új szervezeti kereteinek létrehozására.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
4. § A miniszteri biztost a tevékenység ellátásáért a Ksztv. 38. § (7) bekezdése és (10) bekezdés a) pontja alapján havonta
500 000 Ft összegű díjazás illeti meg.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
15/2012. (HK 11.) HVK HIICSF s z a k utasítása az MH rejtjelző iratkezeléséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – figyelemmel a minősített adat elektronikus biztonságának,
valamint a rejtjeltevékenység engedélyezésének és hatósági felügyeletének részletes szabályairól szóló 161/2010.
(V. 6.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdés a) pontjában, valamint a közfeladatokat ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm.
rendelet 5. §-ában foglaltakra – a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztérium, a
honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetek, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezetei (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) – MH Központi Rejtjelfelügyelet illetékességi körébe tartozó – nemzeti, NATO, vagy EU vonatkozású rejtjeltevékenységet végező személyi állományára terjed ki.
2. A kiadványban foglalt szabályokat minden esetben a
minősített adatok védelméről, valamint a személyes adatok védelméről szóló jogszabályok, közjogi szervezetszabályozó eszközök – különösen a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség Egységes Iratkezelési Szabályzatának kiadásáról, valamint a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség Titokvédelmi és Ügyviteli
Szabályzata kiadásáról szóló 11/1996. (HK 7.) HM utasítás – vonatkozó előírásaival összhangban kell alkalmazni.
3. Azon szervezeteknél, ahol elkülönített rejtjelző nyilvántartást vezetnek, a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet által meghatározottaknak megfelelően a szerv nyilvántartójának alárendeltségében a rejtjelző nyilvántartási feladatok folyamatos
biztosítása érdekében rejtjelző kezelő pontot kell kialakí-
tani és fenntartani. A rejtjelző kezelő pontot a nyilvántartási számképzés rendjének megfelelően minden esetben a
„-R” karakterekkel kell azonosítani.
4. A rejtjelző kezelő pont kialakításának határideje
2012. december 31.
5. A rejtjelző kezelő pont működtetéséhez egy fő titkos
ügykezelő kinevezése, továbbá egy fő helyettesítéssel
megbízott titkos ügykezelő írásban történő kijelölése
szükséges.
6. A rejtjelző kezelő pont létrehozásával kapcsolatos
belső szabályzók módosítását a kezelő pont létrehozásával
egyidejűleg végre kell hajtani.
7. 2012. december 31-ig le kell zárni a jelenleg használt
nyilvántartásokat. 2013. január 1-jétől már csak az újonnan felfektetett nyilvántartások használhatóak.
8. Az átiktatással, illetve a nyilvántartások-, nyilvántartási segédletek minősítési szintjének módosításával együtt
járó feladatokat legkésőbb 2013. június 30-ig végre kell
hajtani.
9. A Magyar Honvédség rejtjelző iratkezelése című főnökségi kiadványt a szakutasítás mellékleteként kiadom.
10. A főnökségi kiadványt a honvédelmi szervezetek elosztó szerint kapják meg.
11. Ez a szakutasítás a közzétételt követő napon lép hatályba.
12. Hatályát veszti az MN Híradó Főnökének az információvédelemmel kapcsolatos ügyviteli feladatok végrehajtásáról szóló 063/1977. számú intézkedése.
Vass Sándor mk. dandártábornok s. k.,
csoportfőnök


text:
22/2007. (VIII. 29.) MeHVM rendelete a Gazdaságfejlesztési Operatív Program K+F és innováció a versenyképességért prioritására és a Regionális Operatív Programok K+F és innováció tárgyú konstrukcióira rendelt források felhasználásának részletes szabályairól és a támogatás jogcímeiről.
Az alacsony hazai vállalati K+F+I aktivitás növelésének, a létező kapacitások és eredmények jobb hasznosításának, illetve a K+F+I folyamat szereplői közötti
együttműködésnek az ösztönzése céljából az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a
továbbiakban: Áht.) 24. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Köztársaság 2007. évi
költségvetéséről szóló 2006. évi CXXVII. törvény 53. §
(7) bekezdésében megállapított feladatkörömben – a
pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló
169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában
foglalt felelősségi körében eljáró pénzügyminiszterrel
egyetértésben – az alábbiakat rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya a Gazdaságfejlesztési Operatív
Program (a továbbiakban: GOP) Kutatás-fejlesztés és
innováció a versenyképességért prioritására, valamint a
Nyugat-dunántúli Operatív Program, a Dél-alföldi Operatív Program, az Észak-alföldi Operatív Program, az
Észak-magyarországi Operatív Program, a Középmagyarországi Operatív Program, a Közép-dunántúli
Operatív Program, a Dél-dunántúli Operatív Program
(a továbbiakban együtt: ROP-ok) keretében meghirdetésre kerülő K+F és innováció tárgyú konstrukcióira
rendelt források felhasználására, kezelésére, működtetésére terjed ki.
(2) A pályáztatás szabályait, a pályázatok tartalmi követelményeit, elbírálásuk rendjét, a támogatási szerződések
megkötésének szabályait, a támogatások kifizetését, valamint a támogatási programok lezárását és ellenőrzési rendszerét külön rendelet szabályozza.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában 1. állami támogatás: az Európai Közösséget létrehozó
Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Korm. rendelet) 1. §-ának 1. és 5. pontjai
szerinti csekély összegű (de minimis) támogatás (a továbbiakban: támogatás);
2. kis- és középvállalkozás (a továbbiakban együttesen:
KKV): a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: KKV tv.) 3. § (1) bekezdése szerinti vállalkozás;
3. kapcsolt vállalkozás: a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény 4. § (3)–(6) bekezdése szerinti kapcsolódó vállalkozás;
4. kutatási szervezet: olyan szervezet, amelynek jogállásától és finanszírozási módjától függetlenül elsődleges
célja az alapkutatás, alkalmazott kutatás és kísérleti fejlesztés folytatása és azok eredményeinek terjesztése tanítás, közzététel vagy technológiaátadás útján;
5. alapkutatás: olyan kísérleti és elméleti munka,
amelynek elsődleges célja új ismeretek szerzése a jelenségek alapvető lényegéről és a megfigyelhető tényekről, bármiféle konkrét alkalmazási és felhasználási célkitűzés
nélkül;
6. alkalmazott (ipari) kutatás: új tudásanyag megszerzésére irányuló kutatás, amelynek célja, hogy az így megszerzett tudásanyag felhasználható legyen új termékek, eljárások vagy szolgáltatások kifejlesztéséhez, illetve jelentős javulást eredményezzen a már meglévő termékekben,
eljárásokban vagy szolgáltatásokban; magában foglalja az
ipari kutatáshoz szükséges komplex rendszerek
összetevőinek létrehozását is, kivéve a kereskedelmileg
felhasználható prototípusokat;
7. K+F projekt támogatás: alapkutatásra, alkalmazott
(ipari) kutatásra vagy kísérleti fejlesztésre irányuló projekthez nyújtott támogatás;
8. kísérleti fejlesztés: az alkalmazott kutatás eredményének tervekbe foglalása, azaz új vagy továbbfejlesztett
termékek, eljárások, szolgáltatások tervezése (idetartozik
a kereskedelmi felhasználásra nem kerülő prototípus elkészítése is), azzal, hogy nem minősül kísérleti fejlesztésnek
a termékeken, termelési eljárásokban, folyamatokban, létező szolgáltatásokon végzett rutinszerű változtatás, még
ha az az adott termék, eljárás, folyamat vagy szolgáltatás
fejlődését is eredményezi, de termékek, eljárások és szolgáltatások kísérleti gyártása és tesztelése szintén ebbe a
körbe tartozik, amennyiben azokat nem lehet felhasználni
vagy átalakítani ipari vagy kereskedelmi alkalmazás vagy
hasznosítás céljából;
9. eljárási innováció: új vagy jelentős mértékben javított termelési vagy szolgáltatási módszer alkalmazása, ideértve a technikákban, felszerelésekben vagy szoftverekben eszközölt jelentős változtatásokat is;
10. szervezési innováció: új szervezési módszer alkalmazása a vállalkozás üzleti gyakorlatában, munkahelyi
szervezetében vagy külső kapcsolataiban, azzal, hogy az
ezen területeken eszközölt olyan változtatások, amelyek a
vállalkozáson belül már alkalmazott szervezési módszereken alapulnak, a vezetési stratégia megváltoztatása, a
fúziók és felvásárlások, egy eljárás alkalmazásának beszüntetése, az egyszerű tőkepótlás vagy tőkenövelés, a kizárólag az értékesítési árak megváltoztatásához köthető
változások, az egyedi igényekhez igazítás, a rendes szezonális és egyéb ciklikus változások, az új vagy jelentősen
továbbfejlesztett termékekkel folytatott kereskedelem
nem minősül innovációnak;
11. magasan képzett munkaerő: olyan kutatók, mérnökök, tervezők és marketing szakemberek, akik egyetemi
diplomával rendelkeznek és legalább 5 éves, az adott területen szerzett szakmai tapasztalattal rendelkeznek, azzal,
hogy a doktoranduszképzés ide vonatkozó szakmai gyakorlatként elfogadható;
12. magasan képzett munkaerő kölcsönzése: az alkalmazottnak a kedvezményezett általi ideiglenes alkalmazása egy bizonyos időtartam alatt, amely után az alkalmazottnak joga van visszatérni előző munkaadójához;
13. innovációs klaszterek: független vállalkozások – innovatív induló vállalkozások, kis- és középvállalkozások, nagyvállalkozások, valamint kutatási szervezetek – csoportosulásai, amelyek egy adott ágazatban működnek, és céljuk az innovációs tevékenység ösztönzése
az intenzív együttműködésnek, az eszközök megosztásának, a tudás és a szakértelem cseréjének előmozdításán keresztül, továbbá hatékonyan hozzájárulnak a klaszterhez
tartozó vállalkozások közötti technológiaátadáshoz, hálózatépítéshez és információterjesztéshez;
14. független vállalkozás: a KKV tv. 4. § (1) bekezdésében foglalt önálló vállalkozás;
15. referenciaráta: a támogatástartalom és az elszámolható költség jelenértékének kiszámításához használt
mutatószám, amelyet az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról
szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló,
2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet 9. cikke
határoz meg;
16. támogatási intenzitás: a támogatástartalom és a jelenértéken számított elszámolható költség hányadosa, százalékos formában kifejezve;
17. támogatástartalom: a kedvezményezett számára
nyújtott állami támogatásnak a Korm. rendelet 2. számú
mellékletében foglalt módszer alapján kiszámolt értéke;
18. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az a vállalkozás,
amelynek saját tőkéje a pályázat benyújtásakor rendelkezésre álló utolsó éves, illetve egyszerűsített éves beszámoló adatai szerint nem éri el a jegyzett tőke felét, és ezen
veszteség több mint egynegyede a hivatkozott éves, illetve
egyszerűsített éves beszámolót megelőző éves, illetve egyszerűsített éves beszámoló óta eltelt idő alatt keletkezett,
vagy amennyiben a vállalkozás megfelel a fizetésképtelenségi eljárás külön jogszabályban foglalt kritériumainak;
19. saját forrás: az államháztartás működési rendjéről
szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 2. §-ának
33. pontjában meghatározottak szerint;
20. EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes
más állam;
21. támogatást nyújtó: a támogatásra javasolt projekt
tekintetében döntéshozatalra jogosult szervezet;
22. fiatal innovatív vállalkozás: a kedvezményezett
olyan kisvállalkozás, amely a támogatás odaítélésekor kevesebb mint hat éve működik, és igazolni tudja e rendelet
feltételeinek megfelelően, hogy a jövőben új termékeket,
szolgáltatásokat fejleszt ki, illetve a múltban végzett már
K+F tevékenységet;
23. K+F+I-hez nyújtott támogatás: a K+F projekttámogatáson túlmenően a jelen rendelet által szabályozott
minden egyéb K+F+I tevékenységhez nyújtott támogatás;
24. forrás: a GOP Kutatás-fejlesztés és innováció a
versenyképességért prioritására, valamint a ROP-ok keretében meghirdetésre kerülő K+F+I tárgyú konstrukciókra
rendelt költségvetési előirányzatok;
25. elszámolható költségek: a Korm. rendelet 1. §-ának
10. pontja szerint az egyes támogatási kategóriákra vonatkozó közösségi jogszabályokban és szabályokban e címen
meghatározott költségek köre.
A támogatások jogcímei 3. § A GOP K+F és innováció a versenyképességért prioritására, valamint a ROP-ok regionális gazdaságfejlesztés
című prioritásának K+F+I tárgyú konstrukcióira rendelt
források az alábbi jogcímeken használhatók fel:
a) K+F projektekhez nyújtott támogatás,
b) műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyúj
tott támogatás,
c) KKV-k szabadalommal, iparjogvédelmi jogokkal kapcsolatosan felmerülő költségeihez nyújtott támogatás,
d) fiatal innovatív vállalkozásoknak nyújtott támoga
tás,
e) szolgáltatások területén az eljárási és szervezési in
novációhoz nyújtott támogatás,
f) innovációs tanácsadó szolgáltatásokhoz és az inno
vációs támogató szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás,
g) magasan képzett munkaerő kölcsönzéséhez nyújtott
támogatás,
h) az innovációs klasztereknek nyújtott támogatás, i) K+F+I tanulmányok, elemzések készítéséhez nyújtott támogatás,
j) K+F+I infrastruktúra és immateriális javak beszerzéséhez és korszerűsítéséhez nyújtott támogatás olyan esetekben, amikor a fejlesztés tárgyát nem kizárólag a projekt
kedvezményezettje veszi igénybe K+F és innovációs tevékenység végzéséhez,
k) K+F+I emberierőforrás-fejlesztés támogatása,
l) K+F+I innovációs eredmények hasznosítása,
m) marketing tevékenységek támogatása,
n) nagyvállalatok részére innovációs tanácsadó szol
gáltatásokhoz nyújtott támogatás,
o) nagyvállalat esetében szellemi tulajdon védelmével
kapcsolatban nyújtott támogatás,
p) K+F+I innovációs célú ingatlan fejlesztés támogatá
sa olyan eseteken, amikor a fejlesztés tárgyát nem kizárólag a projekt kedvezményezettje veszi igénybe K+F, innovációs tevékenység végzéséhez,
q) KKV-k részére tőkejuttatás nyújtása. A támogatásban részesíthetők (kedvezményezettek) köre
4. § E rendelet hatálya alá tartozó források terhére támogatás – pályázati konstrukció tartalmától függően – a Magyarországon székhellyel vagy EGT-állam területén székhellyel
és Magyarországon fiókteleppel rendelkező jogi személyiségű vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok, egyéni vállalkozók, valamint szövetkezetek, továbbá költségvetési szerv és jogi személyiséggel rendelkező intézménye, jogi
személyiségű nonprofit szervezet részére nyújtható.
A támogatások formái 5. § A 3. §-ban meghatározott jogcímek alapján támogatásban részesíthető jogalanyok részére
a) a pályázó működési támogatásának nem minősülő
visszafizetési kötelezettség nélküli végleges juttatás,
b) a külön jogszabályban meghatározott visszatérítendő támogatás, c) külön jogszabályban meghatározott kedvezményes
feltételű kezességvállalás,
d) külön jogszabályban meghatározott tőkejuttatás
nyújtható. Támogatási kategóriák
6. § A 3. § a)–q) pontjában megjelölt jogcímek és támogatható tevékenységek alapján a következő típusú támogatás
nyújtható:
a) a 3. § a) pontjában meghatározott tevékenységi körhöz nyújtott támogatás K+F projektekhez nyújtott támogatásnak minősül, amelyre e rendelet 1–8. §-aiban, a
22. §-ban, valamint a 30. §-ban és a 31. §-ban foglalt rendelkezései irányadók;
b) a 3. § b) pontjában meghatározott tevékenységekhez
nyújtott támogatás műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatásnak minősül, melyre e rendelet
1–7. §-aiban, a 10. §-ban, a 23. §-ban, valamint a 30. §-ban
és a 31. §-ban foglalt rendelkezései irányadók;
c) a 3. § c) pontjában meghatározott tevékenységekhez
nyújtott támogatás a KKV-k szabadalommal, iparjogvédelmi jogokkal kapcsolatosan felmerülő költségeihez
nyújtott támogatásnak minősül, melyre e rendelet
1–8. §-aiban, a 11. §-ban, a 24. §-ban, valamint a 30. §-ban
és a 31. §-ban foglalt rendelkezései irányadók;
d) a 3. § d) pontjában meghatározott tevékenységekhez
nyújtott támogatás fiatal innovatív vállalkozásoknak nyújtott támogatásnak minősül, melyre e rendelet 1–7. §-aiban,
a 12. §-ban, a 20. §-ban, valamint a 30. §-ban és a 31. §-ban
foglalt rendelkezései irányadók;
e) a 3. § e) pontjában meghatározott tevékenységekhez
nyújtott támogatás szolgáltatások területén az eljárási és
szervezési innovációhoz nyújtott támogatásnak minősül,
melyre e rendelet 1–7. §-aiban, a 13. §-ban, a 17. §-ban, a
25. §-ban, a 30. §-ban és a 31. §-ban foglalt rendelkezései
irányadók;
f) a 3. § f) pontjában meghatározott tevékenységekhez
nyújtott támogatás innovációs tanácsadó szolgáltatásokhoz és az innovációs támogató szolgáltatásokhoz nyújtott
támogatásnak minősül, melyre e rendelet 1–7. §-aiban, a
14. §-ban, a 18. §-ban, a 26. §-ban, valamint a 30. §-ban és
a 31. §-ban foglalt rendelkezései irányadók;
g) a 3. § g) pontjában meghatározott tevékenységekhez
nyújtott támogatás KKV körbe tartozó kedvezményezett
esetében magasan képzett munkaerő kölcsönzéséhez nyújtott támogatásnak minősül, melyre e rendelet 1–7. §-aiban,
a 15. §-ban, a 19. §-ban és a 27. §-ban, valamint a 30. §-ban
és a 31. §-ban foglalt rendelkezései irányadók;
h) a 3. § h) pontjában meghatározott tevékenységekhez
nyújtott támogatás az innovációs klasztereknek nyújtott
támogatásnak minősül, melyre e rendelet 1–7. §-aiban és a
16. §-ban, a 21. §-ban, a 28–31. §-okban foglalt rendelkezései irányadók;
i) a 3. § i), l), m), n), o) pontjai alapján csekély összegű
támogatás nyújtható, amelyekre a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról
szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendeletben, e rendelet 1–6. §-aiban, 30–32. §-aiban, valamint
a Gazdasági Versenyképesség Operatív Program 4. prioritására, a Gazdaságfejlesztési Operatív Programra és a Közép-Magyarországi Operatív Program 1. prioritására vonatkozó részletes szabályokról szóló 8/2007. (III. 19.)
MeHVM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 15. §-ában
foglaltak az irányadók;
j) a 3. § k) pontja alapján képzési támogatás nyújtható,
amelyekre az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési
támogatásokra való alkalmazásáról szóló 68/2001/EK
bizottsági rendeletben, e rendelet 1–6. §-aiban,
30–32. §-aiban, valamint a Rendelet 2. §-ában és
14. §-ában foglalt rendelkezések az irányadók;
k) a 3. § j) és p) pontjai alapján regionális beruházási támogatás (a továbbiakban: beruházási támogatás) nyújtható, amelyre e rendelet 1–6. §-aiban, 9. §-ában,
31–32. §-ában, a Rendelet 2. §-ában, 8–13. §-aiban, valamint a Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális
beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2006. október 24-i 1628/2006/EK bizottsági rendeletben
foglaltak az irányadók;
l) a 3. § q) pontja alapján a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott kockázati tőkejuttatás szabályait külön jogszabály határozza meg, és akkor nyújtható, amennyiben
ezt a támogatási programot az Európai Bizottság az
EK-Szerződés 88. cikk (3) bekezdésében meghatározott
eljárásban engedélyezte.
A K+F+I TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ
SZABÁLYOK A támogatás célja
7. § (1) A 3. §-ban meghatározott jogcímeken nyújtott támogatásoknak ösztönző hatást kell kifejteniük oly módon,
hogy a támogatások eredményeként a K+F+I tevékenységek köre a támogatott kedvezményezettek esetében növekszik. A támogatás csak abban az esetben nyújtható, ha
bizonyíthatóan
a) növeli a projekt méretét, ideértve a projekt összköltségét, illetve a K+F+I tevékenységekben részt vevő személyek számát, vagy
b) bővíti az alkalmazási kört, ideértve a várható projekt
eredményeket, vagy
c) fokozza a projekt végrehajtásának ütemét, vagy
d) növeli a kedvezményezett által a K+F+I-re fordított
teljes összeget. (2) E rendelet alapján támogatás csak akkor ítélhető
oda, ha a kedvezményezett a támogatni kért projekthez
kapcsolódó tevékenységek bármelyikének megkezdése
előtt a támogatás iránti kérelmét benyújtja.
(3) A támogatások átláthatóságának növelése céljából
jelen rendelet K+F+I támogatásokra vonatkozó előírásai a
Nemzeti Fejlesztési Ügynökség honlapján is közzétételre
kerülnek. A támogatási programot nem lehet az interneten
való közzététel előtt elindítani.
A támogatás mértéke 8. § (1) Az egyes projektekhez nyújtható bármely támogatás
intenzitása K+F projekttámogatás esetén nem haladhatja
meg a (2)–(5) bekezdésekben meghatározott mértékeket.
(2) A maximális támogatásintenzitás
a) alapkutatásnál 100 százalék;
b) alkalmazott kutatásnál 50 százalék;
c) kísérleti fejlesztésnél 25 százalék.
(3) Alkalmazott kutatás vagy kísérleti fejlesztés esetében, amennyiben a pályázó a pályázat benyújtásakor
a) kisvállalkozásnak minősül, akkor a támogatásintenzitás 20 százalékponttal,
b) középvállalkozásnak minősül, akkor 10 százalékponttal
növelt értéke a (2) bekezdésben meghatározott mértéknek.
(4) A (2) és (3) bekezdésekben meghatározott intenzitások alkalmazott kutatás és kísérleti fejlesztés esetében
80 százalékos támogatásintenzitásig további 15 százalékponttal növelhetők,
a) amennyiben a projekt legalább két egymástól független vállalkozás tényleges együttműködésével valósul
meg, és a következő feltételek teljesülnek:
aa) egyik vállalkozásnak sem kell a projekt elszámolható költségeinek több mint 70 százalékát viselnie, és
ab) a projekt legalább egy KKV-val való együttműködéssel jár együtt, vagy az határokon átnyúló, azaz a kutatás-fejlesztési tevékenységet legalább két különböző tagállamban folytatják;
b) amennyiben a projekt egy vállalkozás és egy kutatási
szervezet tényleges együttműködésével valósul meg, és
amennyiben a következők teljesülnek:
ba) a kutatási szervezet az elszámolható költségek legalább 10 százalékát viseli, és
bb) a kutatási szervezetnek jogában áll a kutatási projekt eredményeinek közzététele, amennyiben azok a szervezet által végzett kutatásból származnak;
c) kizárólag alkalmazott kutatás esetében, amennyiben
a projekt eredményeit széles körben terjesztik technikai és
tudományos konferenciák keretében, vagy azokat tudományos és műszaki szaklapokban teszik közzé, vagy szabadon hozzáférhető adattárakban (adatbankok, amelyekben
bárki hozzáférhet a nyers kutatási adatokhoz), vagy nyílt
és szabad forráskódú szoftvereken keresztül.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülése esetén az egyes kutatási kategóriákban a projektet
megvalósító vállalkozás méretétől függően elérhető támogatásintenzitásokat e rendelet melléklete határozza meg.
(6) A (4) bekezdés a) és b) pontjainak alkalmazása során
az alvállalkozásba adás nem minősül tényleges együttműködésnek.
9. § A 6. § k) pontjában meghatározott regionális beruházási
támogatás esetén a maximális támogatási intenzitást a Korm.
rendelet 30. §-a, valamint a Rendelet 9. §-a határozza meg.
10. § Műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott
támogatás esetében az alkalmazott kutatási tevékenységeket előkészítő megvalósíthatósági tanulmányok esetében a
támogatási intenzitás nem haladhatja meg a nagyvállalkozásnál a 65%-ot, KKV-knél a 75%-ot, illetve kísérleti fejlesztési tevékenységeket előkészítő megvalósíthatósági
tanulmányok esetében nagyvállalkozásoknál a 40%-ot,
KKV-knél az 50%-ot.
11. § KKV-k szabadalommal, iparjogvédelmi jogokkal kapcsolatosan felmerülő költségeihez nyújtott támogatás esetében a támogatási intenzitás nem haladhatja meg a
8. §-ban meghatározott mértéket, azzal, hogy ebben az
esetben ahhoz a kutatás-fejlesztési tevékenységhez tartozó
támogatási intenzitást kell figyelembe venni, amely tevékenységgel először sikerült megszerezni az érintett szabadalmi vagy iparjogvédelmi jogot.
12. § Fiatal innovatív vállalkozás támogatása esetében a támogatás összege nem haladhatja meg az 1 500 000 eurónak megfelelő forintösszeget Budapesten és Pest megyén
kívül eső régiókban és az 1 250 000 eurónak megfelelő forintösszeget Budapesten és Pest megyében.
13. § Eljárási és szervezési innovációhoz nyújtott támogatás
esetében a támogatási intenzitás nem haladhatja meg a
15%-ot nagyvállalkozások, a 25%-ot középvállalkozások
és a 35%-ot kisvállalkozások esetében. Nagyvállalkozások csak abban az esetben részesülhetnek támogatásban,
amennyiben KKV-kal működnek együtt, mely esetben a
KKV-knak az összes elszámolható költség legalább
30%-át kell viselniük.
14. § Innovációs tanácsadó és az innovációs támogató szolgáltatásokhoz nyújtott támogatások esetében a támogatás
nem haladhatja meg a 200 000 eurónak megfelelő forintösszeget kedvezményezettenként bármely hároméves időszakban. Amennyiben a szolgáltató nem rendelkezik nemzeti vagy európai tanúsítvánnyal, a támogatás mértéke
nem haladhatja meg az elszámolható költségek 75%-át.
15. § Magasan képzett munkaerő kölcsönbe vételéhez nyújtott támogatás esetében a maximális támogatási intenzitás
50% lehet, amely legfeljebb hároméves időszakra nyújtható munkavállalónként és vállalkozásonként.
16. § (1) A maximális támogatási intenzitás klaszterek beruházási támogatása esetében:
a) Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld,
Dél-Dunántúl tervezési-statisztikai régiókban 50%,
b) Közép-Dunántúl tervezési statisztikai régióban
40%, c) Nyugat-Dunántúl tervezési-statisztikai régióban
30%,
d) Budapesten és Pest megyében 15%. (2) A fenti támogatási intenzitások kisvállalkozások támogatása esetében 20 százalékponttal, középvállalkozások esetében 10 százalékponttal növekednek.
(3) A klaszterek élénkítésének működési támogatása
esetében a támogatás legfeljebb 5 éves időtartamra ítélhető
oda, a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
A K+F támogatás igénybevételének alapvető
feltételei 17. §
Az eljárási és szervezési innovációhoz nyújtott támogatás esetében a következő feltételeknek kell teljesülniük:
a) a szervezési innovációnak a szervezés megváltoztatásában mindig az infokommunikációs technológiák alkalmazásához vagy kiaknázásához kell kapcsolódnia;
b) az innovációt projekt formájában kell kialakítani,
azonosítható és képzett projektmenedzserrel, valamint
meghatározott projektköltségekkel;
c) a támogatott projekt eredményeként egy olyan szabványt, üzleti modellt, módszertant vagy koncepciót kell kidolgozni, amelyet szisztematikusan lehet máshol is alkalmazni;
d) az eljárási és szervezési innovációnak újításnak kell
lennie, vagy jelentős javulást kell jelentenie az adott ipar
ágban a Közösségen belül fellelhető legfejlettebb tudáshoz
képest;
e) az eljárási vagy szervezési innovációs projekt kockázatai beazonosíthatóak a projekt költségei, az új eljárások
kifejlesztéséhez szükséges időtartam, a várt eredményének projekt költségeihez viszonyított arányának, továbbá
az esetleges meg nem valósulás lehetőségének vizsgálata
alapján.
18. § Az innovációs tanácsadó szolgáltatásokhoz és az innovációs támogató szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás
odaítélésének feltételei:
a) ezen támogatás kizárólag a KKV-körbe tartozó kedvezményezettnek nyújtható,
b) a kedvezményezetteknek a támogatást a szolgáltatások piaci áron történő megvásárlására kell fordítaniuk.
19. § A magasan képzett munkaerő kölcsönzéséhez nyújtott
támogatás odaítélésének feltételei:
a) a kölcsönzött munkaerő nem helyettesíthet más alkalmazottakat, hanem a kedvezményezett vállalkozáson
belül újonnan létrehozott pozícióban, a K+F, innováció területén kell alkalmazni, a küldő kutatási szervezetnek
vagy nagyvállalatnak a kölcsönzést megelőzően legalább
két évig kell az érintett munkavállalót alkalmaznia;
b) a küldő szervezet csak kutatási szervezet vagy nagyvállalkozás lehet;
c) a kedvezményezett csak KKV lehet. 20. §
(1) A kedvezményezett a 2. § 22. pontja szerinti innovatív vállalkozásnak tekinthető, amennyiben az alábbi feltételek teljesülnek:
a) az üzleti terv alapján igazolható, hogy a kedvezményezett a jövőben olyan termékeket, szolgáltatásokat vagy
eljárásokat fejleszt ki, amelyek technológiailag újak vagy
jelentős mértékben jobbak, mint a Közösségen belül létező
legfejlettebb tudás, vagy
b) független könyvvizsgáló igazolása szerint a kedvezményezett K+F költségei az összes működési költségeinek
legalább 15%-át teszik ki a támogatás odaítélését megelőző három év legalább egyikében, illetve pénzügyi múlttal
nem rendelkező induló vállalkozás esetén a folyó költségvetési időszak ellenőrzése során.
(2) A fiatal innovatív vállalkozásnak nyújtott támogatás
odaítélésének feltételei:
a) a kedvezményezett csak egy alkalommal részesülhet
a fiatal innovatív vállalkozásnak nyújtott támogatásban az
idő alatt, amíg fiatal innovatív vállalkozásnak minősül;
b) a támogatás halmozható a jelen rendeletben szabályozott K+F+I körébe tartozó más támogatással, a
70/2001/EK rendelet szerinti mentesség alá tartozó kutatás-fejlesztési támogatással és a kockázati tőkejuttatásra
irányadó közösségi szabályok szerint a Bizottság által jóváhagyott támogatással;
c) a kedvezményezett csak 3 évvel a fiatal innovatív
vállalkozásnak nyújtott támogatás odaítélését követően részesülhet a b) pontban meghatározott támogatásoktól különböző támogatásban.
21. § (1) Az innovációs klaszter létrehozásához, bővítéséhez
és működésének élénkítéséhez kizárólag az innovációs
klaszter működtetésére kijelölt jogalanynak nyújtható beruházási és működési támogatás.
(2) A klasztert működtető jogalany felel a klaszter létesítményeinek, eszközeinek és tevékenységeinek kezeléséért azok használata és az azokhoz való hozzáférés tekintetében.
(3) A klaszter létesítményeihez, eszközeihez és tevékenységeihez való hozzáférés nem korlátozható, továbbá
ezek használatáért, továbbá a klaszter tevékenységeiben
való részvételért kiszabott díjaknak tükrözniük kell a költségeket.
(4) Az innovációs klaszter létrehozásához, bővítéséhez
és működésének élénkítéséhez kutatóközpontok, képző
intézmények, nyílt hozzáférésű kutatási infrastruktúrák
(laboratóriumok, tesztelési létesítmény), széles sávú hálózati infrastruktúrák részesülhetnek beruházási támogatásban.
(5) Klaszterek részére beruházási támogatásra vagy
klaszterek élénkítésének működési támogatására az a pályázó jogosult, amely a pályázat benyújtásával egyidejűleg
a támogatást nyújtó felé elemzést nyújt be technológiai
szakosodásáról, a létező regionális lehetőségekről, a meglévő kutatási kapacitásáról, a hasonló célú klaszterek Közösségen belüli jelenlétéről, valamint a klaszterben folytatott tevékenységek potenciális piaci volumenéről.
A támogatás terhére elszámolható költségek 22. § A K+F projekttámogatás esetén elszámolható költségek – melyek körét a pályázati dokumentáció szűkebben is
meghatározhatja – az alábbiak lehetnek:
a) a kutatók, fejlesztők, technikusok és egyéb kisegítő
személyzet tekintetében személyi jellegű ráfordítások a
számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban:
Számv.tv.) szerint a támogatott projektben való foglalkoztatás arányában;
b) új műszaki berendezések, gépek és egyéb berendezések, felszerelések bekerülési értékének a kutatási-fejlesztési projektben való használatuk mértékéig és idejére a
Számv.tv. szerint;
c) harmadik féltől piaci áron megvásárolt vagy pénzügyi lízingbe vett műszaki tudás és szabadalmak és egyéb
szellemi termékek, kísérleti fejlesztés bekerülési értéke – a
Számv.tv. szerint –, amennyiben a tranzakcióra a piaci feltételeknek megfelelően került sor, lízinggel történő finanszírozás esetén a lízingdíjból kizárólag a tőketörlesztő rész
számolható el;
d) a K+F tevékenységgel kapcsolatban felmerült közvetlen anyagjellegű ráfordítások, ideértve
da) a piaci feltételek szerint, harmadik féltől megrendelt kutatás-fejlesztési munka díja – a Szám.tv. szerint –,
db) a tanácsadás és hasonló szolgáltatások költségei – a Számv.tv. szerint –, amennyiben azokat kizárólag a
kutatás-fejlesztési tevékenységhez veszik igénybe,
dc) anyagköltségek a Számv.tv. szerint, amennyiben
azokat a kutatás-fejlesztési tevékenységhez veszik
igénybe;
e) az általános költségeknek a K+F projekthez a kutatás-fejlesztést megfelelően jellemző vetítési alap arányában, a számviteli politikában meghatározott módon, közvetetten hozzárendelt összeg.
23. § Műszaki megvalósíthatósági tanulmányok támogatása
esetében a tanulmány készítésének költségei – a Számv.tv.
szerint – számolhatóak el.
24. § Iparjogvédelmi jogokkal kapcsolatban felmerülő költségekhez nyújtott támogatás esetén a következő költségek
számolhatók el:
a) a jognak az első joghatóság által történő megítélését
megelőzően felmerülő valamennyi költsége, ideértve a bejelentés előkészítésével, benyújtásával és az eljárással
kapcsolatos költségeket, valamint a jog megítélése előtt a
bejelentés megújításakor felmerülő költségeket;
b) fordítási és egyéb költségek, amelyek egy másik tagállam eljáró hatósága vagy bírósága előtt a jog kérelmezésével vagy hatályosításával kapcsolatban merülnek fel;
c) a bejelentéssel kapcsolatos hivatalos eljárás során és
az esetleges felszólalási eljárás során a jog érvényességének védelmekor felmerülő költségek, akkor is, ha ezek a
költségek a jog megítélését követően merültek fel.
25. § Eljárási és szervezési innovációhoz nyújtott támogatás
esetében az elszámolható költségek azonosak a 22. §-ban
foglaltakkal, azzal, hogy a 22. § b) pontjában foglalt költségek az infokommunikációs technológia eszközeinek és
felszerelésének költségeit foglalhatják magukba.
26. § Az innovációs tanácsadó szolgáltatások igénybevételéhez és az innovációs támogató szolgáltatások igénybevételéhez nyújtott támogatás tekintetében az igénybe vevőnél a
következő költségek számolhatóak el:
a) az innovációs tanácsadó szolgáltatások tekintetében
a Számv.tv. 78. § (2)–(4) bekezdései szerint elszámolható
költségek:
aa) vezetési tanácsadás,
ab) technológiai segítségnyújtás,
ac) technológiai szolgáltatások,
ad) képzés,
ae) szellemi tulajdonjogok megszerzésével, védelmé
vel és kereskedelmével, valamint licencia-megállapodásokkal kapcsolatban nyújtott tanácsadás,
af) a szabványok alkalmazásával kapcsolatban nyújtott
tanácsadás költségei;
b) az innovációs támogató szolgáltatások tekintetében – a Számv.tv. szerint – elszámolható költségek:
ba) iroda bérleti díja,
bb) adatbankokhoz történő hozzáférés költsége,
bc) műszaki könyvtárak használatának költsége,
bd) piackutatás költsége,
be) laboratóriumhasználat költsége,
bf) minőség-ellenőrzéssel és tanúsítással kapcsolatos
szolgáltatások költsége,
bg) minőséget tanúsító címkék használatával kapcsola
tos költségek. 27. § A magasan képzett munkaerő kölcsönzéséhez nyújtott
támogatás alkalmazása esetén az elszámolható költségek
körébe tartozik minden magasan képzett munkaerő kölcsönzésével és foglalkoztatásával járó költség, ideértve a
közvetítő ügynökség igénybevételének költségeit, a munkaerő-kölcsönzés díját, valamint a kölcsönzött munkaerő
mobilitási juttatásként jelentkező anyagjellegű ráfordításokat a Számv.tv. szerint.
28. § Az innovációs klaszter létrehozásához, bővítéséhez és
működésének élénkítéséhez nyújtott beruházási támogatás
esetében az épületek, új műszaki berendezések, gépek,
műszerek és egyéb berendezések, felszerelések, valamint
immateriális javak bekerülési értéke számolható el a
Számv.tv. szerint.
29. § Az elszámolható költségek a klaszterek élénkítésének
működési támogatása esetében a személyi és anyagjellegű
ráfordítások – a Számv.tv. szerint –, amelyek a következő
tevékenységekhez kapcsolódnak:
a) a klaszterek marketingje, melynek célja, hogy a
klaszterben új vállalkozások is vegyenek részt,
b) a klaszter létesítményeinek, eszközeinek, tevékenységeinek működtetése, c) oktatási programok, workshopok és konferenciák
szervezése azzal a céllal, hogy a klaszter tagjai megosszák
egymással ismereteiket és hálózatot építsenek.
Az állami támogatásokra vonatkozó közös szabályok 30. §
Nem nyújtható támogatás
a) a csőd-, felszámolási eljárás vagy végelszámolás
alatt álló szervezetnek;
b) a 2. § 18. pontja szerinti nehéz helyzetben lévő vál
lalkozásoknak;
c) azon személy vagy szervezet részére, aki vagy amely
a támogatás iránti pályázat benyújtását megelőző három
naptári éven belül az államháztartás alrendszereiből, az
Európai Unió előcsatlakozási eszközeiből vagy a strukturális alapokból juttatott valamely támogatással összefüggésben a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségét
nem teljesítette, kivéve a vis maior esetét;
d) azon személy vagy szervezet részére, akinek vagy
amelynek lejárt adó- vagy adók módjára behajtható köztartozása van, kivéve, ha az adóhatóság számára fizetési
halasztást vagy részletfizetést engedélyezett;
e) azon szervezet részére, amelyet a támogatás iránti
pályázat benyújtását megelőző két naptári éven belül az államigazgatási szerv határozatával vagy annak bírósági felülvizsgálata esetén a bíróság munkavállalók bejelentés
nélküli vagy munkavállalási engedély nélküli foglalkoztatása miatt jogerősen bírság megfizetésére kötelezett;
f) azon személy vagy szervezet részére, aki vagy amely
a támogatott projekt keretében végzett tevékenység folytatásához szükséges hatósági engedélyekkel nem rendelkezik;
g) annak a gazdálkodó szervezetnek a részére, amelynek a pályázat benyújtásakor rendelkezésre álló utolsó
éves, illetve egyszerűsített éves beszámoló adatai alapján
saját tőkéje a jegyzett tőke alá csökkent;
h) annak a személynek vagy szervezetnek a részére, aki
a beruházást, illetve a fejlesztést olyan ingatlanon kívánja
megvalósítani, amely a pályázat benyújtásának időpontjában nem per- és igénymentes, kivéve, ha a pályázó az
igény jogosultja, valamint bérelt ingatlan esetében, ha a
bérleti szerződés kizárólagos joggal nem biztosítja a támogatással megvalósuló létesítmény üzemeltetésének lehetőségét legalább a külön rendeletben előírt üzemeltetési kötelezettség idejére;
i) azon szervezetek részére, amelyek nem felelnek meg
a rendezett munkaügyi kapcsolatok – az Áht. 15. §-ában
meghatározott – általános és különös feltételeinek, illetőleg ezen feltételek fennállását nem, vagy nem a külön jogszabályban meghatározott módon igazolják;
j) azon projektekhez, amelyek esetében a program 7. §
(3) bekezdése szerinti, a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
honlapján való közzététele előtt merültek fel költségek.
31. § (1) A kedvezményezetteknek és a támogatást nyújtóknak a támogatás igénylését, felhasználását, ellenőrzését
alátámasztó bizonylatokat, dokumentumokat és nyilvántartásokat, valamint minden olyan nyilvántartást, amely az
elszámolható költségeket és a megengedhető maximális
támogatási intenzitás betartására vonatkozó információkat
tartalmazza, a támogatás odaítélésétől számított 10 évig
– illetve amennyiben más jogszabály ennél hosszabb megőrzési időt rendel, annak megfelelő ideig – meg kell őrizniük.
(2) Egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása közösségi, országos, regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási
intenzitása nem haladhatja meg az állami támogatásokra
irányadó közösségi szabályban vagy az Európai Bizottság
támogatást jóváhagyó határozatában meghatározott támogatási intenzitást.
Átmeneti és záró rendelkezések 32. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba azzal, hogy a 3. § a)–h) és q) pontjai, a 6. § a)–h) és
l) pontjai, a 7. §, a 8. §, a 10–29. §-ok, valamint a melléklet
csak a támogatási program Európai Bizottság általi előzetes jóváhagyását és ennek ismertté válását követően, a rendelet megalkotásáért felelős miniszter – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett – egyedi határozatával
megállapított időpontban lépnek hatályba.
(2) E rendelet alapján támogatási döntést csekély összegű és regionális beruházási támogatások, valamint a
K+F+I keretszabály hatálya alá tartozó támogatások tekintetében 2013. december 31-éig lehet hozni.
(3) E rendelet alapján támogatási döntést képzési támogatás tekintetében 2008. június 30-áig lehet hozni.
(4) Ez a rendelet
a) a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott
állami támogatásokról szóló 2006/C 323/01 közösségi keretszabály, b) a Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regionális
beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2006. október 24-i 1628/2006/EK bizottsági rendelet
(HL L 302., 2006.11.1., 29. o.),
c) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379.,
2006.12.28., 5. o.), valamint
d) az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i
68/2001/EK bizottsági rendelet (HL L 10., 2001.1.13., 20. o.)
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
91/2011. (XI. 8.) ME határozata az UNESCO részes államainak Általános Konferenciáin történő részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti erőforrás miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek azzal, hogy az UNESCO részes államainak Általános Konferenciáin a Magyar Köztársaság Kormányát
képviselő küldöttség vegyen részt;
2. felhatalmazom a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a küldöttség tagjait a külügyminiszterrel egyetértésben jelölje ki;
3. felhatalmazom a külügyminisztert, hogy a küldöttség részére a részvételhez szükséges meghatalmazási okiratot az
adott Általános Konferencia előtt adja ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1518/2014. (IX. 16.) Korm. határozata a 2014. 2. FINA Junior Nyíltvízi Úszó Világbajnokság megrendezésével összefüggő feladatok támogatására a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzatátcsoportosításról.
A Kormány a  Magyar Úszó Szövetség a  2014. évi 2. FINA Junior Nyíltvízi Úszó Világbajnokság megrendezésével
összefüggő feladatainak támogatása céljából 50,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel
nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről
szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI.  Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 4.  Versenysport támogatása jogcímcsoport
javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. november 14.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2004. (II. 17.) MeHVM határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 33. § (1) bekezdése alapján, a Miniszterelnöki Hivatal közigazgatási
államtitkára javaslatára
Apatini Kornélnét a Miniszterelnöki Hivatal helyettes államtitkárává — 2004. február 16-i hatállyal — kinevezem.
Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
63/2016. (IX. 16.) FM rendelete a beszállított nyerstej mennyiségének csökkentéséért megállapítható támogatás igénybevételének feltételeiről.
A  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (4)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A támogatás célja, mértéke 1. § (1) A  2.  § (1)  bekezdésében meghatározott mezőgazdasági termelő az  (EU) 2016/1612 felhatalmazáson alapuló
bizottsági rendelet alapján, az  (EU) 2016/1612 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1.  cikkében
meghatározott mértékű támogatásra jogosult.
(2) Az  átváltási árfolyamot az  (EU) 2016/1612 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1.  cikkében és az
1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  kifizető ügynökségek és más szervek,
a pénzgazdálkodás, a  számlaelszámolás, a biztosítékok és az euró használata tekintetében történő kiegészítéséről
szóló, 2014. március 11-i 907/2014/EU bizottsági rendelet 40. cikkében rögzítettek alapján kell meghatározni.
(3) A  beszállított nyerstej mennyiségének csökkentéséért járó támogatás vonatkozásában az  e  rendeletben nem
szabályozott kérdések tekintetében a  tehéntej termékpálya szabályozásában alkalmazott kvótarendszerről szóló
14/2010. (II. 23.) FVM rendeletet [a továbbiakban: 14/2010. (II. 23.) FVM rendelet] kell alkalmazni.
2. A támogatás igénybevételének feltételei 2. § (1) E rendelet szerinti támogatásra az a mezőgazdasági termelő jogosult
a) akinek vagy amelynek a  tejtermelő gazdasága az  Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszer
szerinti állatállománnyal tejet termel, és azt a  14/2010. (II. 23.) FVM rendelet szerint jóváhagyott felvásárló
(a továbbiakban: felvásárló) részére beszállítás útján értékesíti, és
b) aki vagy amely eleget tesz az  (EU) 2016/1612 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1.  cikk (1) és
(2) bekezdésében, valamint a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek.
(2) A támogatás igénybevételére felszámolási, végelszámolási vagy adósságrendezési eljárás alatt álló mezőgazdasági
termelő is jogosult, feltéve, hogy megfelel az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek.
(3) A támogatás igénybevételéhez a mezőgazdasági termelőnek rendelkeznie kell a támogatási kérelemben megjelölt
referencia időszakban (a  továbbiakban: referencia időszak) és a  kifizetési kérelemben megjelölt csökkentési
időszakban (a  továbbiakban: csökkentési időszak) megvalósult, a  felvásárló részére történt beszállítást igazoló
pénzforgalmi bizonylatokkal vagy nyilvántartással.
3. A támogatási kérelem benyújtása 3. § (1) A  támogatási kérelem elektronikus benyújtása, valamint a  meghatalmazott, a  kamarai meghatalmazott és
a  vélelmezett örökös eljárása tekintetében az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint a  központi
költségvetésből finanszírozott egyes támogatások igénybevételével kapcsolatos eljárási szabályokról szóló
miniszteri rendelet (a továbbiakban: miniszteri rendelet) szabályait kell alkalmazni.
(2) A támogatási kérelemnek az  (EU) 2016/1612 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikk (3) bekezdésében
meghatározott adatokat kell tartalmaznia, és ahhoz az (EU) 2016/1612 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
2. cikk (3) bekezdésében meghatározott dokumentumokat kell csatolni.
(3) A  támogatási kérelem benyújtása tekintetében az  (EU) 2016/1612 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
2. cikk (2) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott határidők az irányadóak.
4. A támogatás kifizetése iránti kérelem 4. § (1) A  kifizetési kérelem elektronikus benyújtása, valamint a  meghatalmazott, a  kamarai meghatalmazott és
a vélelmezett örökös eljárása tekintetében a miniszteri rendelet szabályait kell alkalmazni.
(2) A  kifizetési kérelemnek az  (EU) 2016/1612 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 5.  cikk (3)  bekezdésében
meghatározott adatokat kell tartalmaznia, és ahhoz az (EU) 2016/1612 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
5. cikk (3) bekezdésében meghatározott dokumentumokat kell csatolni.
(3) A kifizetési kérelem benyújtása tekintetében az (EU) 2016/1612 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 5. cikk
(2) bekezdésében meghatározott határidő az irányadó.
5. Ellenőrzés 5. § (1) A  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal helyszíni ellenőrzés keretében vizsgálja a  támogatás alapját
képező, a  beszállított nyerstej mennyiségét igazoló pénzforgalmi bizonylatokat, nyilvántartásokat és egyéb
dokumentumokat, valamint a  vizsgált időszakra vonatkozóan az  ügyfél tehénállománya alapján tejtermelési
kapacitásbecslést végez.
(2) Ha a  dokumentumokkal igazolható tejmennyiség eltér a  támogatási kérelem szerint a  referencia időszakban
beszállított vagy a kifizetési kérelem szerint a csökkentési időszakban beszállított tejmennyiségtől, akkor az ügyfél
csak a referencia időszakban és a csökkentési időszakban dokumentumokkal igazoltan beszállított tejmennyiségek
különbözete alapján jogosult támogatásra, figyelemmel a  minimálisan támogatható tejbeszállítás-csökkentési
mennyiségre. Ha a helyszíni ellenőrzés során az ügyfél nem igazolja a 2016. július hónapban történt tejbeszállítás
tényét, akkor támogatásra nem jogosult.
6. Záró rendelkezések 6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
7. § Ez a  rendelet a  tejtermelés csökkentéséhez nyújtott támogatásról szóló, 2016. szeptember 8-i, (EU) 2016/1612
felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
1827/2016. (XII. 23.) Korm. határozata a központi költségvetés fejezeti szintű 2017–2019. bevételi és kiadási középtávú tervszámairól.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 29. § (1) bekezdése szerint a központi költségvetés
–  a  központi költségvetésről szóló törvényben megállapított fejezetek szerinti bontású – bevételeinek és
kiadásainak, valamint költségvetési egyenlegének a  2017–2019. évekre tervezett összegét az  1.  melléklet szerint
állapítja meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
40/2009. (XI. 20.) EüM rendelete az egészségügyi szakértői tevékenységgel kapcsolatos egyes kérdésekről.
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (2) bekezdés g) pont gg) alpontjában, valamint (5) bekezdés c) pont
cf) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, az egészségügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 161/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. § a) pontja szerinti feladatkörömben eljárva – a 2. § (5) bekezdése tekintetében a pénzügyminiszter feladat- és
hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában megállapított feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
Egészségügyi szakértői engedély 1. § A szakértői tevékenységre jogosító engedély az egészségügy területén az 1. mellékletben felsorolt szakterületekre
adható ki.
2. § (1) A szakértői tevékenység engedélyezése iránti kérelmet az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalhoz
(a továb biak ban: EEKH) kell benyújtani.
(2) A kérelemben meg kell jelölni a külön jogszabályban foglalt adatokon túl a 2. melléklet szerinti adatokat is.
(3) A kérelmet az EEKH honlapján és a kormányzati portálon közzétett elektronikus formanyomtatványon is be lehet
nyújtani.
(4) A kérelemhez csatolni kell: a) az iskolai végzettséget igazoló okmány másolatát,
b) a kérelmező megjelent publikációi címének, a publikálás helyének és idejének leírását,
c) a kérelmező szakmai működésének részletes leírását.
(5) Az engedély kiadása iránti eljárásért fizetendő díjat az EEKH számlájára kell befizetni. A díj mértéke szakterületenként
megegyezik az általános tételű eljárási illeték összegének kétszeresével. A díj megfizetésére, kezelésére,
nyilvántartására és visszatérítésére a népjóléti ágazatba tartozó egyes államigazgatási eljárásokért és igazgatási
jellegű szolgáltatásokért fizetendő díjakról rendelkező külön jogszabály elő írásai az irányadók.
3. § Szakértői tevékenységre jogosító engedélyt az a külön jogszabályban foglalt feltételeknek megfelelő és kiemelkedő
szakismerettel rendelkező személy kaphat, aki
a) egyetemi (főiskolai) végzettséggel és legalább 5 éves gyakorlattal, vagy
b) középiskolai (szakközépiskolai, technikumi) végzettséggel és legalább 10 éves gyakorlattal
rendelkezik azon a szakterületen, amelyben szakértőként kíván működni.
4. § (1) Az engedélyt az EEKH adja ki.
(2) Az EEKH nyilvántartásának a kérelemben foglalt adatokon kívül tartalmaznia kell az engedély megvonására való
utalást. 5. § Az egészségügyi szakértő vizsgálatának az ügy minden lényeges körülményére ki kell terjednie, a szakértőnek
a tudomány mindenkori állásának figye lembe véte lével a szóba jövő vizsgálati eljárásokat és módszereket alkalmaznia
kell, és azok alapján körültekintően és részrehajlás nélkül kell megadnia szakvéleményét.
6. § (1) Ha a szakértő tevékenysége során olyan körülmény merül fel, amely a szakértő engedélyének megvonását vonhatja
maga után, az ezt észlelő köteles tájékoztatni az EEKH-t.
(2) Az engedélyt meg kell vonni és a szakértőt a nyilvántartásból törölni kell, ha
a) a szakértő kérte,
b) utólag merül fel olyan körülmény, amely a szakértői tevékenység engedélyezését kizárja,
c) a szakértő a szakértői tevékenység végzésére vonatkozó kirendelésnek ismételten nem tesz eleget, vagy
a szakértői tevékenységét nem az 5. §-ban foglaltak szerint végzi, és ezért a kirendelő tájékoztatása szerint
a szakvéleményét nem lehetett felhasználni,
d) a szakértő meghalt. Bejelentéshez kötött szakértői tevékenység
7. § (1) A külön jogszabályban meghatározott esetben az egészségügyi szociális intézmény működésével kapcsolatos
eljárásokban szakértőként az jogosult eljárni, aki a 3. mellékletben meghatározott szakterületen a tevékenysége
megkezdését és az ellátni kívánt szakterületet bejelenti az EEKH-nak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tevékenységet az a külön jogszabályban foglalt feltételeknek megfelelő és kiemelkedő
szakismerettel rendelkező személy végezheti, aki
a) a szakterülethez kapcsolódó egyetemi (főiskolai) végzettséggel és az adott szakterületen legalább 5 éves
gyakorlattal, vagy
b) a szakterülethez kapcsolódó középiskolai (szakközépiskolai, technikumi) végzettséggel és az adott szakterületen
legalább 10 éves gyakorlattal
rendelkezik. (3) A bejelentéshez a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény ben,
továbbá az egészségügyről szóló törvény ben meghatározottakon túl csatolni kell a 2. § (4) bekezdés a)–b) pontja
szerinti dokumentumokat, valamint a bejelentő szakmai tevékenységére vonatkozó igazolásokat.
(4) Az (1) bekezdés szerinti tevékenységet folytatni kívánó szakértő a bejelentést legalább 5 évente megismétli, továbbá
külön bejelentést kell tennie akkor is, ha a tevékenységét az eredeti bejelentéstől eltérő szakterületen is folytatni
kívánja.
(5) A bejelentést a 2. § (3) bekezdése szerinti elektronikus formanyomtatványon is be lehet nyújtani.
(6) Amennyiben a kérelmező az (1) bekezdés szerinti tevékenységet határon átnyúló szolgáltatás keretében kívánja
végezni, a (3) bekezdésben meghatározott dokumentumokon túl csatolnia kell a bejelentéshez a letelepedés szerinti
tagállam ille té kes hatósága által kiállított szakmai tevékenység végzésére vonatkozó igazolást és szükség esetén
annak hiteles fordítását is.
Záró rendelkezések 8. § (1) E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 3. §-nak az egyetemi (főiskolai) végzettség követelményére vonatkozó rendelkezését nem kell alkalmazni annál
a személynél, aki e rendelet hatálybalépése előtt legalább öt éven keresztül az 1. mellékletben felsorolt szakterületen
a szakértők foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter által vezetett nyilvántartó jegyzékébe felvett szakértőként
működött.
(3) E rendelet szabályait a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
(4) Aki e rendelet hatálybalépésekor az egészségügy területén szakértői tevékenység végzésére jogosító engedéllyel
rendelkezik, a szakértői névjegyzékből való törlésig végezhet szakértői tevékenységet.
(5) Hatályát veszti az egészségügy területén a szakértői működéssel kapcsolatos egyes kérdések szabályozásáról szóló
14/1972. (VII. 15.) EüM rendelet.
(6) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9. és 15. cikkének való megfelelést szolgálja.
Dr. Székely Tamás s. k.,
egészségügyi miniszter


text:
291/2016. (IX. 22.) Korm. rendelete a Páty községben megvalósuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek Páty belterület 4602, 4603, 4605, 4606, 4607, 4608, 4609, 4612, 4613, 4614,
4615, 4616 és 4617, illetve a  Páty külterület 0177/5 helyrajzi számon nyilvántartott földrészleteken, illetve ezen
földrészletekből a  telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra
kerülő – az ipari park kialakításával kapcsolatos – beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Pest Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2019. (II. 14.) KKM közleménye az Európai Unió és tagállamai, valamint a Norvég Királyság közötti, a műholdas navigációról szóló együttműködési megállapodás kihirdetéséről szóló 246/2010. (X. 6.) Korm. rendelet 2. §-ának és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 246/2010. (X. 6.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2010. október 6-i 156. számában kihirdetett, az Európai Unió
és  tagállamai, valamint a Norvég Királyság közötti, a műholdas navigációról szóló együttműködési megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) 12. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„E megállapodás az azt követő hónap első napján lép hatályba, amikor a felek értesítik egymást az ehhez szükséges
eljárásaik befejezéséről.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges feltétel teljesülésének napja: 2016. március 4.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2016. április 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 246/2010. (X. 6.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
az Európai Unió és tagállamai, valamint a Norvég Királyság közötti, a műholdas navigációról szóló együttműködési
megállapodás kihirdetéséről szóló 246/2010. (X. 6.) Korm. rendelet 2. §-a és 3. §-a 2016. április 1-jén, azaz
kettőezertizenhat április elsején lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
83/2011. (X. 5.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 47. § (1) bekezdése alapján, a közigazgatási és
igazságügyi miniszter javaslatára Nagy Annát a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2011. október 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
344/2014. (HK 1/2015.) HVKF intézkedése kiadványok hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) személyi állományra terjed ki.
2. Hatályon kívül helyezem az 1. melléklet szerinti kiadványokat.
3. A hatályon kívül helyezett nyílt szolgálati könyveket a katonai szervezeteknek az MH Egységes Iratkezelési Sza
bályzatának (Ált/40) előírásai szerint saját hatáskörükben kell megsemmisíteniük.
4. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
3/2010. (I. 14.) ME határozata kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelemadók területén tárgyú Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az Alkotmánynak a nemzetközi szokásjogot a magyar jogrendszer részévé transzformáló 7. § (1) bekezdésére tekintettel,
a pénzügyminiszter és a külügyminiszter elő ter jesz tése alapján
1. egyetértek azzal, hogy Tajpej-jel a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról
a jövedelemadók területén tárgyú Egyezmény (a továb biak ban: Egyezmény) levélváltás útján kerüljön létrehozásra;
2. felhatalmazom a Magyar Kereskedelmi Iroda, Tajpej vezetőjét a tárgyalások lefolytatására és az annak eredményeként
előálló szövegtervezet kézjegyével történő ellátásával;
3. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény levélváltás útján történő létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. felhívom a pénzügyminisztert és a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozását köve tően az Egyezmény
végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
14/2007. (V. 8.) MeHVM–ÖTM együttes rendelete a Regionális operatív programok végrehajtásában közreműködő szervezetek kijelöléséről.
A Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter, mint a regionális operatív programok (a továbbiakban: ROP-ok)
felügyeletéért felelős miniszter és az önkormányzati és területfejlesztési miniszter, mint a közreműködő szervezet
felügyeletét ellátó miniszter, a 2007–2013 programozási
időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az
Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó
támogatások felhasználásának alapvető szabályairól és felelős intézményeiről szóló 255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet 21. §-a (2) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az államháztartásért felelős miniszterrel
egyetértésben – a Miniszterelnöki Hivatalról, valamint a
Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter feladat- és hatásköréről szóló 160/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 2. §-ának
e) pontjában megállapított feladatkörben, valamint az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. §-ának e) pontjában megállapított feladatkörben a következőket rendeljük el:
1. § A Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter, mint a
ROP-ok felügyeletéért felelős miniszter és az önkormányzati és területfejlesztési miniszter, mint a VÁTI Magyar
Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Közhasznú Társaság (a továbbiakban: VÁTI Kht.) felügyeletét ellátó miniszter a mellékletben foglalt megosztás szerint
a) a Dél-alföldi Regionális Fejlesztési Ügynökség Közhasznú Társaságot,
b) a Dél-dunántúli Regionális Fejlesztési Ügynökség
Közhasznú Társaságot,
c) a Közép-dunántúli Regionális Fejlesztési Ügynökség
Közhasznú Társaságot,
d) a Nyugat-dunántúli Regionális Fejlesztési Ügynökség Közhasznú Társaságot,
e) az Észak-alföldi Regionális Fejlesztési Ügynökség
Közhasznú Társaságot,
f) az Észak-magyarországi Regionális Fejlesztési Ügynökség Közhasznú Társaságot, valamint
g) a VÁTI Kht.-t
jelöli ki a Dél-alföldi Operatív Program, a Dél-dunántúli
Operatív Program, a Közép-dunántúli Operatív Program, a
Nyugat-dunántúli Operatív Program, az Észak-alföldi
Operatív Program, valamint az Észak-magyarországi Operatív Program végrehajtásában történő közreműködésre.
2. § A közreműködői feladatok ellátásához szükséges pénzügyi eszközöket a ROP-ok Technikai Segítségnyújtás keretei terhére kell biztosítani.
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg:
a) a Tanács 1083/2006/EK rendelete (2006. július 11.)
az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános
rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről,
b) a Bizottság 1828/2006/EK rendelete (2006. december 27.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az
Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló
1083/2006/EK tanácsi rendelet, valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról.
Dr. Szilvásy György s. k., Dr. Lamperth Mónika s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt önkormányzati és területfejlesztési


text:
2066/2017. (XII. 27.) Korm. határozata egyes oktatási, szociális, családügyi és egészségügyi fejlesztések támogatása forrásszükségletének biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az  1.  melléklet szerinti egyes oktatási, szociális, családügyi és egészségügyi fejlesztések támogatása
megvalósításával, ezért az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
101/A. § hatálya alá tartozó támogatást nyújt az 1. mellékletben meghatározott célokra a mellékletben nevesített
kedvezményezettek részére, az ott meghatározott összegben;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott
feladathoz szükséges 8 853 000 000 forint összegű költségvetési forrást a 2017. évben biztosítsák;
Felelős:  emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő:  azonnal
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.  pont szerinti egyes oktatási, szociális, családügyi és
egészségügyi fejlesztések támogatása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket
a)  az 1. mellékletben megjelölt kedvezményezett szervezetekkel a támogatási jogviszony létrehozása, valamint
b)  a költségvetési támogatások egy összegben történő kifizetése
iránt.
Felelős:  emberi erőforrások minisztere
Határidő:  2017. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
208/2011. (IX. 14.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról szóló 223/2010.
(IX. 2.) KE határozat 3. pontjában foglaltak alapján
nyolc évtizedes, nemzeti és keresztény szellemiségű, a szociálisan rászoruló és a társadalmi hátránnyal küzdő ifjúság
felkarolásában példát mutató, kiemelkedő oktató-nevelő munkája elismeréseként az esztergomi Temesvári Pelbárt Ferences Gimnázium, Kollégium és Szakközépiskolának a
KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK DÍSZOKLEVELE ÉREMMEL kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. szeptember 6.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök