text:
58/2017. (III. 20.) Korm. rendelete a 2015. Milánói Világkiállítás magyar pavilonjának Magyarországra szállításával és a milánói projekt lezárásával kapcsolatos egyes feladatok irányítását és lebonyolítását végrehajtó szervezet kijelöléséről.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  2015. évi Milánói Világkiállítás magyar pavilonjának (a  továbbiakban: Pavilon) megvalósításával kapcsolatos
egyes feladatok irányításán belül a  Pavilon bontását, a  világkiállítási terület rekultivációját, a  milánói projekt
lezárását, valamint a Pavilon hazaszállítását a 100%-os állami tulajdonban álló Kárpátok-Alpok Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: Kárpátok-Alpok Zrt.) végzi.
(2) A  Kárpátok-Alpok Zrt. az  (1)  bekezdésben meghatározott feladatok végrehajtása érdekében jogosult és köteles
a szükséges és indokolt beszerzési és egyéb tárgyú szerződések előkészítésére és megkötésére.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a 2015. évi Milánói Világkiállítás magyar pavilonjának megvalósításával kapcsolatos egyes feladatok
irányítását és lebonyolítását végrehajtó szervezet kijelöléséről szóló 271/2014. (XI. 4.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
279/2010. (XI. 12.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásának visszavonásáról, illetve megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Györkös Péter rendkívüli
és meghatalmazott nagykövet megbízását visszavonom a Magyar Köztársaság zágrábi nagykövetségének vezetése alól, egyben
megbízom a Magyar Köztársaságnak az Európai Unió, illetőleg az Európai Közösségek mellett működő Állandó Képviseletének
vezetésével.
Budapest, 2010. szeptember 13. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
49/2010. (HK 11.) HM FLÜ intézkedése az „AN/PVS-14 monokuláris éjjellátó készülék műszaki leírása és üzemeltetési szakutasítása” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdése alapján a „AN/PVS-14 monokuláris éjjellátó készülék műszaki leírása és üzemeltetési szakutasítása” című
főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség
AN/PVS-14 monokuláris éjjellátó készüléket üzemeltető
szervezeteire terjed ki.
2. Az „AN/PVS-14 monokuláris éjjellátó készülék műszaki leírása és üzemeltetési szakutasítása” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt az AN/PVS-14 monokuláris éjjellátó készülékkel ellátott katonai szervezetek üzemeltető állománya tanulmányozza át, a kezeléssel kapcsolatos ismereteket sajátítsa el.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Horváth József vezérőrnagy s. k.,
vezérigazgató


text:
453/2016. (XII. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Perényi Nórát
a 2016. december 1. napjától 2019. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. november 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1899/2015. (XII. 8.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya közötti gazdasági együttműködésről szóló
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  külgazdasági es külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági es külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. jóváhagyja a  Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
611/B/2004. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény 110. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. Két indítványozó közös indítványban a tisztességtelen
piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló
1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 83. §
(1) bekezdése második mondatának alkotmányossági vizsgálatát és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Álláspontjuk szerint a támadott rendelkezés, melynek értelmében a Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban:
GVH) érdemi határozatának bírósági felülvizsgálatára irányuló keresetnek a határozat végrehajtására nincs halasztó
hatálya, azért alkotmányellenes, mert sérti az Alkotmány
57. § (2) bekezdésében megfogalmazott ártatlanság vélelmét, továbbá az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslathoz való jogot és az Alkotmány 13. §
(1) bekezdésében garantált tulajdonhoz való jogot.
Az indítványozók érvelése szerint az ártatlanság vélelméből nemcsak az következik, hogy amíg jogerős bírósági
határozat ki nem mondja a jogsértés tényét, az érintett (jogi) személyt ártatlannak kell tekinteni, hanem az is, hogy
addig a jogszabályban kilátásba helyezett és a versenyhatóság által kiszabott szankció alkalmazásának nincs helye.
Nézetük szerint, minthogy az eljáró versenytanács által a
versenyfelügyeleti eljárásban szankcióként kiszabható
bírság büntető jellegű, szükségszerű, hogy az ártatlanság
vélelme elve ebben az eljárásban is érvényesüljön. Hivatkoztak továbbá az Alkotmánybíróság gyakorlatára, amely
– szerintük – több határozatában az eljárások széles körére
nézve fogalmazta meg követelményként az ártatlanság vélelmének az érvényre juttatását.
A jogorvoslathoz való jog sérelmét is állították az indítványozók. Vélekedésük szerint a jogszabály ugyan biztosítja a jogorvoslat, a bírósághoz való fordulás lehetőségét,
de ez csak formális, minthogy azzal egy időben foganatosítható a versenytanács határozatának a végrehajtása, ami
megkérdőjelezi a jogorvoslat hatékonyságát. Álláspontjuk
szerint, mivel a kiszabott bírság a vállalkozásnak a jogsértést megállapító határozat meghozatalát megelőző üzleti
évben elért nettó árbevétele tíz százaléka lehet, ez akár az
adott társaság csődjét is okozhatja, ugyanakkor nincs
olyan nyomós érdek, vagy indok, amely indokolná a határozat végrehajthatóságát a jogorvoslatra tekintet nélkül.
Hasonló érveléssel támasztották alá az indítványozók a
tulajdonhoz való jog sérelmét is. Nézetük szerint az, hogy
a pénzbírságként megállapított összeg a bírósági döntéshozatalt megelőzően kerül elvonásra, mégpedig az állam
javára, a tulajdonjog nem elkerülhetetlen, nem szükséges
és aránytalan korlátozását jelenti, ami sérti az Alkotmány
8. § (2) bekezdésében foglalt követelményt, és ezen keresztül a tulajdonhoz való jog alkotmányos védelmét.
Az indítvány benyújtását követően a tisztességtelen
piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló
1996. évi LVII. törvény módosításáról szóló 2005. évi
LXVIII. törvény 47. §-a 2005. november 1-jétől a Tptv.
83. § (1) bekezdése helyébe új rendelkezést léptetett hatályba. Miután az új rendelkezés nem tartalmazza a korábbi 83. § (1) bekezdés – megsemmisíteni kért – második
mondatát, az Alkotmánybíróság felhívta az indítványozókat, hogy a jogszabályváltozásra tekintettel nyilatkozzanak arról, fenntartják-e az indítványt. Válaszukban az indítványozók arra hivatkoztak, hogy a jogszabályváltozás
nyomán a Tptv. jelenleg hatályos 44. §-a alapján a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban:
Ket.) 110. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezést kell alkalmazni a versenyfelügyeleti eljárásra. Minthogy ez a
jogszabály a megtámadott és hatályon kívül helyezett jogi
rendelkezéssel tartalmilag megegyezik, az indítványozók
ugyanazon – kifejezetten a versenyfelügyeleti eljáráshoz
kapcsolódó – okok miatt kérték a Ket. 110. § (1) bekezdése
alkotmányellenességének a megállapítását.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései: „8. (2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra
és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja
meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.”
„13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.”
„57. § (2) A Magyar Köztársaságban senki sem tekinthető bűnösnek mindaddig, amíg büntetőjogi felelősségét a
bíróság jogerős határozata nem állapította meg.”
„57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan
bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen,
amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot
– a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében,
azzal arányosan – a jelenlévő országgyűlési képviselők
kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.”
2. A Tptv. eredeti indítványban megtámadott és annak benyújtását követően hatályon helyezett jogi rendelkezése:
„83. § (1) Az ügy érdemében hozott határozat felülvizsgálata – ideértve annak kiegészítését és a rendelkező részt
érintő kijavítását is – a kézbesítésétől számított harminc
napon belül keresettel kérhető a bíróságtól. A keresetnek a
határozat végrehajtására halasztó hatálya nincs.”
3. A Ket. megtámadott rendelkezése:
„110. § (1) A keresetlevél benyújtásának a döntés vég
rehajtására nincs halasztó hatálya, az ügyfél azonban a keresetlevélben a döntés végrehajtásának felfüggesztését
kérheti. A végrehajtás a kérelemnek a végrehajtást foganatosító szerv tudomására jutásától annak elbírálásáig nem
foganatosítható.”
III. Az indítvány megalapozatlan. 1. Az Alkotmánybíróság egy korábbi döntésében már
megvizsgálta azt, hogy versenyfelügyeleti eljárásban a határozat azonnali végrehajthatósága sérti-e az Alkotmánynak az ártatlanság vélelmét kimondó 57. § (2) bekezdését.
A 94/B/2007. AB határozatában (a továbbiakban: Abh.) az
Alkotmánybíróság arra a következtetésre jutott, hogy sem
a határozat azonnali végrehajthatósága, sem a versenyfelügyeleti bírság azonnali végrehajthatósága nem áll alkotmányos összefüggésben az ártatlanság vélelmével (ABH
2665, 2668.). Az Abh.-ban ismertetett indítvány az Alkotmány 57. § (2) bekezdésébe ütköző mulasztás megállapítására irányult, amelyet az indítványozó szerint a Tptv.
44. §-a azzal okoz, hogy nem sorolja fel a kivételek között
a Ket. 110. § (1) bekezdését, azaz ez utóbbi bekezdés alkalmazását rendeli a versenyfelügyeleti eljárásban. Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. § c) pontja alapján „ítélt dolog” címén az eljárás megszüntetésének van helye, ha az indítvány az Alkotmánybíróság által érdemben már elbírált jogszabállyal
azonos jogszabály (jogszabályi rendelkezés) vizsgálatára
irányul, és az indítványozó az Alkotmánynak ugyanarra a
szakaszára, illetőleg alkotmányos elvére hivatkozva kéri
az alkotmányossági vizsgálat lefolytatását. Miután jelen
indítvány az Abh.-tól eltérően a Ket. 110. § (1) bekezdésének az alkotmányossági vizsgálatát kezdeményezte, az Alkotmánybíróság jelen eljárásban megállapította, hogy nem
áll fenn res iudicata esete. Az Alkotmánybíróság ugyanakkor nem látta indokát, hogy a korábban meghozott
döntéstől eltérjen, így a jelen esetben is megállapítja, hogy
sem a határozat azonnali végrehajthatósága, sem a versenyfelügyeleti bírság azonnali végrehajthatósága nem áll
alkotmányos összefüggésben az ártatlanság vélelmével.
Ennek megfelelően, mivel az állandó gyakorlat szerint
az érdemi alkotmányos összefüggés hiánya az indítvány
elutasítását eredményezi [először: 698/B/1990. AB határozat, ABH 1991, 716–717.], ezért az Alkotmánybíróság
az indítványt ebben a részében elutasította.
2. Az Alkotmánybíróság ezt követően az Alkotmány
13. § (1) bekezdésében megfogalmazott tulajdonhoz való
jog sérelmét állító indítványrésszel foglalkozott. Az indítványozó szerint a pénzbírságot kiszabó határozat azonnali
végrehajthatósága a tulajdonhoz való jog olyan törvényi
korlátozását jelenti, amely ütközik az Alkotmány 8. §
(2) bekezdésébe.
Hasonló közigazgatási jogi szankció alkotmányosságát
vizsgáló korábbi határozatában az Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy az Alkotmány nem tartalmaz rendelkezéseket a közigazgatási szankciókra vonatkozóan. A jogalkotó széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik a szankció
alkalmazási feltételeinek, mértékének szabályozása során.
A jogalkotó döntési szabadságának csak az Alkotmány
rendelkezései szabnak korlátot, pl. nem sértheti a jogegyenlőség elvét (498/D/2000. AB határozat, ABH 2003,
1202, 1206.). A bírság összegének megállapításakor a jogalkotó olyan szempontokat vesz figyelembe, mint pl. a
jogsértés természete, a jogellenes cselekmény súlya vagy
ismétlődése, a megelőzés, a szankció visszatartó hatása a
jogsértéstől, vagy a jogsértés által okozott közérdeksérelem stb., következésképpen a büntetés mértéke nem a vagyonban beállt veszteséghez igazodik.
Jelen esetben is az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy a támadott szabályozás alkotmányossága az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében szabályozott tulajdonhoz való joggal összefüggésben nem vizsgálható, mivel eljárási
kérdésről van szó. A támadott szabályozás során ugyanis a
jogalkotónak az alkotmányos tulajdonvédelem körén kívül eső, a tisztességtelen piaci versenytevékenység miatti
jogi felelősség érvényesítésével kapcsolatos szempontokat kellett figyelembe vennie és értékelnie. Az Alkotmánynak ez a rendelkezése a tulajdonhoz való jog jogszerű gyakorlását korlátozó állami közhatalmi beavatkozásokkal szemben védi a tulajdonost, és nem biztosít védelmet a versenyjogot sértő magatartás jogkövetkezményeként alkalmazott közigazgatási jogi szankciókkal szemben. Miután a támadott szabályozás a tulajdonhoz való
joggal nincsen alkotmányosan értékelhető összefüggésben, az Alkotmánybíróság az indítványt mind az Alkotmány 13. § (1) bekezdése, mind az Alkotmány 8. § (2) bekezdése tekintetében elutasította. Hasonlóképpen döntött
az Alkotmánybíróság a 321/B/2003. AB határozatában
(ABH 2005, 1176.) is.
3. Az Alkotmánybíróság a továbbiakban azt az indítványi kérelmet bírálta el, amely az Alkotmány 57. § (5) bekezdésére hivatkozással kezdeményezte a Ket. 110. §
(1) bekezdésének a megsemmisítését.
3.1. Az Alkotmánybíróság gyakorlatában a jogorvoslathoz való alkotmányos jog azt a követelményt támasztja a
törvényhozóval szemben, hogy „az első fokon meghozott
érdemi döntésekkel szemben, azt felülvizsgálandó, magasabb fórumhoz lehessen fordulni, illetve hatósági döntésekkel szemben rendelkezésre álljon a bírói út” [42/2004.
(XI. 9.) AB határozat, ABH 2004, 551, 572.]. A jogorvoslás lehetőségét jelen esetben az eljáró versenytanácsi határozat bírósági felülvizsgálata biztosítja. „A jogorvoslatnak
azonban hatékonynak kell lennie, ami azt is jelenti, hogy a
jogorvoslatot általában a határozat végrehajtását megelőzően kell biztosítani” [először: 71/2003. (XII. 17.) AB határozat, ABH 2002, 417, 426–427, legutóbb: 1/2007.
(I. 18.) AB határozat, ABH 2007, 45, 60.]. Ezzel összefüggésben az Alkotmánybíróság megvizsgálta a GVH versenyfelügyeleti eljárásában biztosított jogorvoslati lehetőségeket, tekintetbe véve azt is, hogy a GVH olyan szerv,
amelynek illetékessége az egész ország területére kiterjed,
és egyfokú eljárásban hozza a határozatait. Megállapította,
hogy a jogorvoslatok közül a vizsgálati kifogás a vizsgáló,
illetve az eljáró versenytanács által, az eljárása során hozott, szabálytalannak tartott intézkedése elleni jogorvoslat,
a jogorvoslati kérelem a vizsgáló, illetve az eljáró versenytanács által az eljárás során hozott végzés elleni jogorvoslat (amennyiben ezt maga a Tptv. teszi lehetővé), a végrehajtási kifogás pedig a végrehajtást elrendelő végzés, illetve a végrehajtási bírságot kiszabó végzés elleni jogorvoslat. Ebből az következik, hogy az eljáró versenytanács által hozott érdemi határozat ellen egyedül a közigazgatási
per nyújt jogorvoslati lehetőséget, amelyre nézve a Ket.
megtámadott 110. § (1) bekezdése alkalmazandó, viszont
annak értelmében a keresetlevél benyújtásának halasztó
hatálya nincs. A halasztó hatály kizárásának következtében a közigazgatási határozat a közléssel valóban jogerőssé válik, a benne foglaltak főszabály szerint végrehajthatók. Azonban az ügyfél a bírósági felülvizsgálat iránti keresetlevelében a döntés végrehajtásának felfüggesztését
kérheti.
A jogerős közigazgatási döntés végrehajtásának felfüggesztésére irányuló ügyféli indítvány közvetlen jogi hatása, hogy az indítvány elbírálásáig a végrehajtás nem foganatosítható. A felfüggesztés tárgyában a bíróság nyolc napon belül köteles meghozni a végrehajtást felfüggesztő, illetőleg az indítványt elutasító döntését. Erre irányuló döntéshozatala során a bíróságnak elsősorban azt kell megvizsgálnia, hogy az ügyfél keresetlevelében hivatkozott
jogszabálysértés az ügy érdemi eldöntésére milyen hatással lehet, továbbá, hogy a közigazgatási határozat végrehajtása milyen visszafordíthatatlan következményekkel jár.
A bíróság a végrehajtás felfüggesztése tárgyában végzéssel határoz, amely ellen fellebbezésnek van helye, ezért
azt a bíróság indokolni köteles (ld. a 2/2006. Közigazgatási jogegységi határozatot). A végrehajtás felfüggesztésének hatálya kiterjed a határozaton alapuló jogok gyakorlására is. A Ket. taxatív módon két határozat-fajtára nézve
rögzíti azokat a kivételeket, amikor nem teszi lehetővé a
végrehajtás felfüggesztését: a) a polgári védelmi szolgálat
ellátásával kapcsolatos kötelezettséget megállapító hatá-
rozatok; és b) a jogerős bírósági döntés végrehajtását szolgáló határozatok [Ket. 110. § (3) bekezdése].
A végrehajtás felfüggesztéséről szóló rendelkezéseket a
Ket. 148. § (1)–(8) bekezdései tartalmazzák. Ezen belül az
(1) bekezdés a)–c) pontjai a kérelemre történő, a (4) bekezdés a)–d) pontjai a kérelemre és hivatalból is elrendelhető, az (5) bekezdés a)–d) pontjai pedig a kötelező esetkört szabályozzák. A 148. § (2) bekezdése a különös méltánylást érdemlő körülmények példálózó felsorolását is
rögzíti, az e jogcímen történő felfüggesztést kizáró ok
megjelölésével.
3.2. A 953/B/1993. AB határozat indokolásában az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy a jogorvoslat érvényesüléséhez „hozzátartozik az, hogy általában, fő szabály szerint a jogorvoslat kezdeményezése a sérelmezett döntés
végrehajthatóságára halasztó hatályú” (ABH 1996, 432,
434–435.). Ezen megállapítás nem kizárólagos volta szükségessé tette az indítványozó által felvetett probléma részletes vizsgálatát.
A versenyfelügyeleti eljárásban eljáró versenytanács által hozható – és a Ket. 110. § (1) bekezdése hatálya alá
eső – határozatok tartalmáról a Tptv. 77. §-ában foglaltak
az irányadók. A Tptv. ezen szakaszában felsorolt opciók
közül az indítvány egyikről sem állítja, hogy alkotmányellenes lenne. Az indítványozó valójában egyedül a törvénybe ütköző magatartást megállapító határozat esetében az
eljáró versenytanács számára a Tptv. 78. § (1) bekezdésében biztosított bírságkiszabási lehetőség kapcsán állítja az
alkotmányellenességet, minthogy a bírság kiszabható maximális összege – vélekedése szerint – a jogsértő fél csődjét is okozhatja, amennyiben a határozat ellen benyújtható
keresetlevélnek halasztó hatálya nincs. Ezzel összefüggésben az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy a Tptv. 78. §
(3) bekezdése értelmében a bírság összegének kiszabásakor figyelembe veendő jogsérelem súlyát különösen a gazdasági verseny veszélyeztetettségének foka, a fogyasztók,
üzletfelek érdekei sérelmének köre, kiterjedtsége alapozhatja meg. Másrészt, a Ket. „Végrehajtás” című Fejezetében a 148. § (1) bekezdésének c) pontja értelmében kérelemre a végrehajtás felfüggesztése elrendelhető, ha azt különös méltánylást érdemlő körülmény indokolja. A Ket.
148. § (2) bekezdése szerint ilyen körülménynek kell tekinteni, ha a végrehajtás foganatosítása a kötelezettre – az
összes körülmény mérlegelése alapján – aránytalanul súlyos következménnyel járna.
Mivel az ügyfélnek a Ket. 110. § (1) bekezdése lehetőséget biztosít arra, hogy magában a keresetlevelében kérje
a döntés (jelen esetben a bírság) végrehajtásának a felfüggesztését, az ezzel kapcsolatos eljárás garanciális elemeinek a fentiekben ismertetett vizsgálatából az Alkotmánybíróság arra a megállapításra jutott, hogy a versenyfelügyeleti eljárásban hozott, jogsértést megállapító és ezzel
összefüggésben bírságot kiszabó határozat elleni jogorvoslati lehetőség – szemben az indítványozó állításával –
nem formális, azaz jelen esetben a halasztó hatály hiánya
nem csökkenti a jogorvoslathoz való jognak, mint alkot
mányos alapjognak a hatékonyságát és nem okozza annak
sérelmét.
Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt
ebben a részében is elutasította.
Budapest, 2009. szeptember 8. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
4/2004. (I. 28.) KE határozata Horváthné dr. Fekszi Márta rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére Horváthné dr. Fekszi
Mártát kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2003. október 20. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
298/2011. (XI. 17.) KE határozata kitüntetések adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére az Európai Unió Tanácsának 2011. első félévi magyar elnöksége munkájához nyújtott támogatásáért és segítségéért
Laurent Wauquiez, a Francia Köztársaság felsőoktatási és kutatási minisztere részére a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND középkereszt a csillaggal polgári tagozata,
az Európai Unió Tanácsának 2011. első félévi magyar elnöksége munkájához nyújtott támogatásáért és segítségéért
Pierre de Boissieu, az Európai Unió Tanácsa volt főtitkára részére,
Jim Cloos, az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága főigazgató-helyettese részére a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND középkeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. november 4. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1214/2011. (VI. 28.) Korm. határozata a Sajó völgye egyes településeinek árvízi biztonságát hosszútávra megteremtő beruházásokról szóló 1028/2011. (II. 22.) Korm. határozatban rögzített feladatok forrásának biztosításáról.
1. A Kormány a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 3. §-ának és a 9. számú
mellékletének 2. pontja alapján jóváhagyja a XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet „Víz-, környezeti és természeti
katasztrófa kárelhárítás” fejezeti kezelésű előirányzat (20. cím, 2. alcím, 8. jogcímcsoport) 7375,0 millió forint összeggel
történő túllépését.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2015. (IX. 18.) EMMI rendelete a hagyományos kínai gyógyászat területén oklevéllel rendelkező személy által végezhető egészségügyi tevékenység engedélyezésére vonatkozó szabályokról.
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (3) bekezdés i) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 7. és 8. §, valamint a 2. melléklet tekintetében az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény
15.  § (10)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 90. § 1. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –,
a 9–11.  § és a  3.  melléklet tekintetében a  természetgyógyászati tevékenységről szóló 40/1997. (III. 5.) Korm. rendelet 4.  §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a 12. § és a 4. melléklet tekintetében az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (2) bekezdés g) pont ga) alpontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a 13. § és az 5. melléklet tekintetében az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. § (2) bekezdés g) pont gc) alpontjában
kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48.  § 3.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) 110. § (4a) bekezdése szerinti tevékenységre
jogosító engedély iránti, az  Egészségügyi Nyilvántartási és Képzési Központ (a  továbbiakban: ENKK) részére
benyújtott kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kérelmező nevét, születési nevét, születési helyét, idejét és állampolgárságát,
b) a kérelmező szakképesítésének megnevezését eredeti nyelven és magyarul, oklevelének számát, kiállításának
helyét és időpontját, a  kiállító, a  képzés helye szerinti államban akkreditált intézmény megnevezését,
a képzés időtartamát,
c) az  1.  melléklet szerinti egészségügyi tevékenységek közül a  végezni kívánt egészségügyi tevékenység
megnevezését,
d) a kérelmezett tevékenység végzésének kezdő időpontját,
e) a kérelmezett tevékenység végzésének helyét,
f ) a  kérelmező – legalább öt éves – szakmai tapasztalatára, valamint szakmai nyelvismeretére vonatkozó
adatokat,
g) a kérelemhez csatolt okiratok, dokumentumok tételes felsorolását,
h) a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 28/A.  §
(1) bekezdése szerinti kapcsolattartás módjának megjelölését és
i) a kérelem keltét, a kérelmező aláírását.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelemhez mellékelni kell
a) a kérelmező személyazonosságát és állampolgárságát igazoló okmány hiteles másolatát,
b) a kérelmező magyarországi lakóhelyét, tartózkodási helyét igazoló okmány hiteles másolatát,
c) az Európai Unió tagállamai állampolgárának nem minősülő, valamint az azzal azonos megítélés alá nem eső,
magyar állampolgársággal nem rendelkező kérelmező esetében a keresőtevékenység folytatása vagy családi
együttélés biztosítása céljából kiadott tartózkodási engedély hiteles másolatát,
d) azon eredeti bizonyítvány vagy oklevél hiteles másolatát, amely alapján a kérelmező a tevékenységét az Eütv.
110. § (4a) bekezdése szerint végezheti,
e) a  külföldi oktatási intézmény által kiállított olyan okirat hiteles másolatát, amely hitelt érdemlően igazolja
a tanulmányok időtartamát, valamint a bizonyítvány vagy oklevél megszerzése érdekében előírt tanulmányi
követelmények sikeres teljesítését a hallgatott tárgyak és óraszámok szerinti lebontásban,
f ) hitelt érdemlő igazolást arról, hogy a  kérelmező a  korábbi, rendszeresen végzett egészségügyi
tevékenységének helye szerinti utolsó, ennek hiányában az  állampolgársága szerint illetékes állam
jogszabályai alapján nem áll az  egészségügyi tevékenység gyakorlását kizáró vagy korlátozó intézkedés,
büntetés, illetve büntetőjogi intézkedés hatálya alatt,
g) az  a) és b), valamint a  d)–f )  pontban megjelölt okiratok és igazolások magyar nyelvű, a  külföldi
bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvény szerinti hiteles fordítását,
h) hitelt érdemlő igazolást arról, hogy a  kérelmező megfelel a  tevékenység végzéséhez előírt egészségügyi
alkalmassági feltételeknek,
i) az eljárás igazgatási szolgáltatási díjának megfizetéséről szóló igazolást.
2. § Az ENKK a  kérelmet és a  benyújtott dokumentációt a  szakhatósági eljárás lefolytatása érdekében megküldi
az Egészségügyi Tudományos Tanács Elnöksége által létrehozott bizottság részére.
3. § (1) Az ENKK a kérelem szerinti tevékenység végzésére feljogosító engedélyt legfeljebb öt éves időtartamra adhatja ki.
 (2) Az  engedély időtartamának meghatározásánál az  ENKK a  szakmai tapasztalat idejét, a  magyarországi
tartózkodáshoz szükséges feltételek meglétét, a  kérelmezett egészségügyi tevékenység végzéséhez szükséges
feltételek fennálltát vizsgálja.
(3) Ha az  engedélyezési eljárás során kétség merül fel az  1.  § szerinti kérelem és az  ahhoz mellékelt dokumentumok
eredetiségével, tartalmával kapcsolatban, szükség esetén az ENKK a kérelmezőt személyesen meghallgatja.
4. § (1) Az  ENKK az  engedélyt újabb, legfeljebb öt éves időtartamra akkor újíthatja meg, ha a  kérelmező az  engedély
szerinti egészségügyi tevékenységet az engedélyben meghatározott időtartam alatt összességében annak legalább
kétharmada idejéig, önállóan gyakorolta.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti gyakorlat időtartamát munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló kérelmező esetén
a  foglalkoztató, ennek hiányában a  működési engedély kiállítója igazolja. Az  igazolás tartalmazza a  kérelmező
1. § (1) bekezdés a) pontja szerinti adatait, a 3. § szerinti engedély számát, a gyakorolt egészségügyi tevékenység
megnevezését és a gyakorlat időtartamát.
(3) Az engedély megújításánál az ENKK vizsgálja a 3. § (2) bekezdésében foglaltakat is.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
6. § Az e  rendelet hatálybalépése előtt benyújtott, 1. § szerinti kérelmeket az ENKK e  rendelet hatálybalépését követő
három hónapon belül bírálja el.
7. § A népjóléti ágazatba tartozó egyes államigazgatási eljárásokért és igazgatási jellegű szolgáltatásokért fizetendő
díjakról szóló 50/1996. (XII. 27.) NM rendelet (a továbbiakban: R1.) 2. §-a a következő (11) bekezdéssel egészül ki:
„(11) Az intézmény az 1. számú melléklet VI. pontja szerinti, hozzá befizetett díjból a hagyományos kínai gyógyászat
területén oklevéllel rendelkező személy által végzett egészségügyi tevékenység engedélyezése iránti eljárásban
– a  szakhatósági állásfoglalásért – a  díjtételnek az  1. számú melléklet VI.  pontjában meghatározott részét
az Egészségügyi Tudományos Tanács részére átutalja az ÁEEK 10032000-01490576-00000000 számú számlájára.”
8. § Az R1. 1. számú melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
9. § A természetgyógyászati tevékenység gyakorlásának egyes kérdéseiről szóló 11/1997. (V. 28.) NM rendelet
(a továbbiakban: R2.) 2. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  tevékenység végzésére képesített nem orvos személy diagnózist nem állíthat fel, az  orvos által felállított
diagnózissal kapcsolatos terápiát nem módosíthatja, a  beteget nem kezelheti előzetes orvosi vizsgálat nélkül,
illetve az  orvosi kezelés alatt álló személy esetén köteles konzultálni a  kezelést végző orvossal; továbbá
– az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 110. § (4a) bekezdése szerinti, akupunktúra végzésére engedéllyel
rendelkező személy kivételével – nem rendelhet és nem végezhet szervekbe, szövetekbe hatoló beavatkozást és
akupunktúrát, kivéve a szenvedélybetegek leszoktatására alkalmazott fülakupunktúrát.”
10. § Az R2. 3. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A  Magyarországon orvosi oklevélhez kötött tevékenység végzésére nem jogosult, nem konvencionális
tevékenységet végző személy a tevékenység végzése során – ideértve a tevékenység reklámozását is – nem keltheti
azt a  látszatot, hogy a  tevékenység a  konvencionális gyógyítási tevékenységet helyettesíti, valamint nevét és
egészségügyi szakképesítése megnevezését úgy kell feltüntetnie, hogy azzal ne keltse azt a  téves látszatot, hogy
orvosi cím használatára és orvosi tevékenység folytatására jogosult.”
11. § Az R2. 1. számú melléklete a 3. melléklet szerint módosul.
12. § Az egészségügyi szolgáltatások nyújtásához szükséges szakmai minimumfeltételekről szóló 60/2003. (X. 20.)
ESZCSM rendelet (a továbbiakban: R3.) 2. melléklete a 4. melléklet szerint módosul.
13. § Az egészségügyi szolgáltatók és működési engedélyük nyilvántartásáról, valamint az  egészségügyi szakmai
jegyzékről szóló 2/2004. (XI. 17.) EüM rendelet (a  továbbiakban: R4.) 2. számú melléklete az  5.  melléklet szerint
módosul.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
14/2003. (II. 20.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény 30/A. § (1) bekezdés i) pontja, valamint a
Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 4. §
(3) bekezdése és a 40. § (2) bekezdése alapján, a honvédelmi miniszter előterjesztésére
2003. február 14-i hatállyal vezérőrnaggyá előléptetem dr. Hamar Ferenc dandártábornokot, a Magyar Köztársaság Katonai Biztonsági Hivatal főigazgató operatív helyettesét.
Budapest, 2003. január 24. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
29/2017. (VII. 25.) NFM rendelete a dohánytermékek nyilvántartásba vételére és vizsgálatára, valamint a cigaretta kátrány-, nikotinés szén-monoxid-kibocsátásának mérésére vonatkozó igazgatási szolgáltatási díjakról.
A nemdohányzók védelméről és a  dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló 1999. évi
XLII. törvény 8.  § (4b)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109. § 9. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági
miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A fogyasztóvédelmi hatóság eljárása során felmerülő, a  dohánytermékek nyilvántartásba vételére és vizsgálatára,
ideértve a cigaretta kátrány-, nikotin- és szén-monoxid-kibocsátásának mérésére vonatkozó mintavételi igazgatási
szolgáltatási díj, továbbá laboratóriumi és egyéb vizsgálati igazgatási szolgáltatási díj (a továbbiakban együtt: díj)
mértékét az 1. melléklet határozza meg.
2. § (1) A díjat a  fogyasztóvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) Magyar
Államkincstárnál vezetett 10032000-00290713-00000000 számú előirányzat-felhasználási keretszámlájára fizetési
számlára történő készpénzbefizetés útján vagy átutalással kell befizetni.
(2) A díj a minisztérium bevétele. 3. § (1) A  díjat a  díj ügyfél általi viseléséről szóló döntés jogerőre emelkedésétől számított harminc napon belül kell
megfizetni.
(2) A minisztérium a díjról számlát állít ki, és azt a kiállítást követő tizenöt napon belül megküldi az ügyfélnek.
 (3) A befolyt díjakból a laboratóriumi és egyéb vizsgálati díj a minisztérium, a minta költségét is tartalmazó mintavételi
díj pedig azon fővárosi és megyei kormányhivatal bevételét képezi, amelynek járási (kerületi) hivatala a mintát vette.
 (4) A  díj befizetését követő harminc napon belül a  befolyt díj fővárosi és megyei kormányhivatalt megillető részét
a minisztérium átutalja azon fővárosi és megyei kormányhivatal számlájára, amely járási (kerületi) hivatala a mintát
vette.
(5) Ha az  ügyfél az  eljárás megindítása nélkül fizetett díjat, vagy az  eljárásért az  1.  mellékletben meghatározott
összegnél magasabb díjat fizetett, akkor a  befizetési bizonylattal vagy annak másolatával kérheti a  befizetett díj
vagy a  díjtöbblet visszatérítését, a  befizetéstől számított három éven belül. A  minisztérium a  visszatérítési igényt
ellenőrzi, és az eljárás megindítása nélkül befizetett díjat vagy a díjtöbbletet az ellenőrzést követő harminc napon
belül visszatéríti, vagy dönt a visszatérítés megtagadásáról.
4. § A díjak nyilvántartására és elszámolására az  államháztartás számviteléről szóló kormányrendelet előírásait kell
alkalmazni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
6. § Ez a rendelet a tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére
vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről és a  2001/37/EK irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikk (6) bekezdésének való
megfelelést szolgálja.
7. § Hatályát veszti a  cigaretta kátrány-, nikotin- és szén-dioxid-kibocsátásának mérésére vonatkozó díjakról szóló
11/2016. (V. 20.) NFM rendelet.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
12/2006. (V. 17.) GKM utasítása az ügyvezető kormány működésével összefüggő egyes intézkedésekről.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 39/B. §-ában leírtak szerint az új Kormány megalakulásáig a Kormány (ügyvezető Kormányként) hivatalában marad, és gyakorolja mindazokat a jogokat, amelyek a
Kormányt megilletik; nemzetközi szerződést azonban nem köthet, és rendeletet csak törvény kifejezett felhatalmazása
alapján, halaszthatatlan esetben alkothat. Ezzel összefüggésben az ügyvezető Kormány működése alatti időszakra vonatkozóan a következők szerint rendelkezem:
1. A Gazdasági és Közlekedési Minisztériumban és a gazdasági és közlekedési miniszter irányítása és/vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerveknél nem kerülhet sor
a) új közszolgálati jogviszony létesítésére, új vezetői megbízásokra;
b) új megbízási és vállalkozási szerződések megkötésére, a jelenlegi szerződések módosítására;
c) a napi munkavégzéshez szükséges anyag- és eszközbeszerzések körén kívül eső beszerzésekre (személyi haszná
latra szóló személygépkocsik, bútorok stb.). 2. A jelen utasítás 2006. május 17-én lép hatályba.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
21/2013. (VII. 12.) BM utasítása a béketámogató és polgári válságkezelési missziókban részt vevő hivatásos állománnyal kapcsolatos feladatokról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörben eljárva – figyelemmel
a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 49/H. § (1) bekezdés a), b)
és d) pontjában foglaltakra – a béketámogató és polgári válságkezelési missziókban részt vevő hivatásos állományra vonatkozó
feladatokkal kapcsolatban kiadom az alábbi utasítást.
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed
a) a Belügyminisztériumra, valamint a Belügyminisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 7/2010.
(IX. 2.) BM utasítás (a továbbiakban: BM SZMSZ) 4. függelék B) táblázatában felsorolt önálló belügyi szervek
(a továbbiakban: önálló belügyi szerv) hivatásos állományú tagjaira;
b) a  – béketámogató és polgári válságkezelési missziókban folytatott, a  biztonsági szektor reformját, illetve
a  jogállamiság megteremtését segítő megfigyelői, tanácsadói és végrehajtói feladatokkal kapcsolatos –
kiküldetést előkészítő és a visszailleszkedést elősegítő feladatokra, valamint a kiküldetés alatti, hazai szervek
által végzett tevékenységekre.
(2) Az  utasítás alkalmazásában béketámogató és polgári válságkezelési misszió: az  Egyesült Nemzetek Szervezete,
az Európai Unió, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet, az Észak-atlanti Szerződés Szervezete vagy más
nemzetközi szervezet (a továbbiakban együtt: nemzetközi szervezetek) döntése alapján, vagy két- vagy többoldalú
nemzetközi megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) keretében létrehozott béketámogató vagy polgári
válságkezelési misszió, valamint más kül- és biztonságpolitikai célú művelet vagy feladatvállalás.
2. A nemzetközi igények fogadása és kezelése 2. § (1) A BM SZMSZ alapján felelős szervezeti egység a Külügyminisztériumon keresztül fogadja a nemzetközi szervezetektől,
illetve megállapodás alapján érkező felkéréseket (a továbbiakban együtt: felkérés).
(2) A  BM SZMSZ alapján felelős szervezeti egység a  felkérésről feljegyzést készít az  önálló belügyi szervet irányító
miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére.
(3) A miniszter döntéséről a BM SZMSZ alapján felelős szervezeti egység tájékoztatja a Külügyminisztériumot.
 (4) A BM SZMSZ alapján felelős szervezeti egység a miniszter támogató döntését követően elkészíti a kormányhatározatot
tartalmazó kormány-előterjesztés tervezetét, majd kezdeményezi annak tárcán belüli és közigazgatási egyeztetését.
3. Pályáztatás és kiválasztás 3. § (1) Amennyiben a miniszter a felkérés elfogadását támogatja, a BM SZMSZ alapján felelős szervezeti egység továbbítja
az adott nemzetközi szervezettől érkező pályázati felhívásokat az önálló belügyi szervek felelős szervezeti egységei
felé.
(2) Az önálló belügyi szervek felelős szervezeti egységei köröztetik a pályázati felhívásokat, lebonyolítják a toborzást és
a megfelelő pályázók kiválasztását.
(3) A  pályázati felhívásokat az  önálló belügyi szervek felelős szervezeti egységei az  adott szerv intranetes lapján
közzéteszik.
(4) Külföldi béketámogató és polgári válságkezelési misszióban részt vehet:
a) aki a nemzetközi szervezet által előírt feltételeknek megfelel;
b) aki megfelel az előírt képzési követelményeknek;
c) aki nem áll büntető-, vagy fegyelmi eljárás hatálya alatt;
d) akit korábbi kiküldetése során fegyelmi okokból nem rendeltek haza béketámogató és polgári válságkezelési
misszióból, továbbá akivel szemben lefolytatott fegyelmi- vagy büntetőeljárás nem zárult jogerős
marasztalással;
e) aki rendelkezik állományilletékes parancsnoki engedéllyel. 4. § (1) A nemzetközi szervezetek által kiírt pályázati felhívásokra jelentkezőkre az önálló belügyi szervek felelős szervezeti
egységei szakmai javaslatot tesznek, a BM SZMSZ alapján felelős szervezeti egység jóváhagyja a  jelöléseket, majd
gondoskodik a  pályázatok továbbításáról. Polgári nemzetbiztonsági szolgálat hivatásos állományú tagjának
jelentkezése esetén a megfelelő jelöltek kiválasztásába a Belügyminisztérium Miniszteri Kabinetjét is be kell vonni.
(2) A  személyi állomány kiválasztásánál törekedni kell arra, hogy a  kiküldendő kontingens tagjai között legyen
béketámogató és polgári válságkezelési misszióban szerzett tapasztalatokkal rendelkező személy.
(3) Az  Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK) felelős szervezeti egysége szervezi és összehangolja
a kiválasztott pályázók missziós területre történő kitelepítésével kapcsolatos feladatokat, így különösen
a) az orvosi, pszichológiai, alkalmassági vizsgálatot;
b) a nyelvtudásra vonatkozó szintfelmérést;
c) a ruházat, felszerelés, fegyverzet, okmányok kiadását, kiállítását;
d) az érintettek felkészítését;
e) a kiutazás megszervezését, valamint
f ) az epidemiológiai feladatok elvégzését.
4. Béketámogató és polgári válságkezelési missziókkal kapcsolatos felkészítések
5. § (1) A  béketámogató és polgári válságkezelési misszióban szolgálatot teljesítő személyek és kontingensek feladatait,
jogait, kötelességeit, a missziótól kapott napidíját, valamint a napi tevékenységük rendjét az adott béketámogató és
polgári válságkezelési misszió hatályos állandó és eseti szabályozásai írják elő.
(2) Az  ORFK felelős szervezeti egységének feladata a  békefenntartói alapképzés és a  kiküldés előtti célfelkészítés
lebonyolítása, valamint a béketámogató és polgári válságkezelési missziók végrehajtása során gyűjtött tapasztalatok
értékelése, felhasználása és a képzésbe, kiképzésbe történő beépítése.
(3) A  képzési, kiképzési programok és tervek készítésénél, illetve pontosításánál figyelembe kell venni a  nemzetközi
szervezetek ajánlásait, kézikönyveit, programjait, kiadványait.
(4) Az ORFK felelős szervezeti egysége – az önálló belügyi szervek felelős szervezeti egységeinek tájékoztatása, valamint
a  képzések intraneten történő közzététele mellett – a  BM SZMSZ alapján felelős szervezeti egység iránymutatása
alapján koordinálja és szervezi a nemzetközi szervezetek által biztosított egyes nemzetközi békefenntartói és polgári
válságkezelési tanfolyamokon, szemináriumokon és egyéb rendezvényeken történő részvétel lehetőségét.
5. Vezénylés 6. § (1) A  béketámogató és polgári válságkezelési missziós feladatok ellátására kiválasztott személyek vezénylésével
kapcsolatos határozatok tervezetét az adott önálló belügyi szerv felelős szervezeti egysége készíti el, amelyet a BM
SZMSZ alapján felelős szervezeti egység útján felterjeszt a miniszterhez.
(2) A béketámogató és polgári válságkezelési misszióban teljesített szolgálat időtartamának hosszabbítására vonatkozó
kérelemnek az állományilletékes parancsnok részére történő megküldéséről a BM SZMSZ alapján felelős szervezeti
egységen keresztül az adott önálló belügyi szerv felelős szervezeti egysége gondoskodik.
6. Kapcsolattartás 7. § (1) Az  ORFK felelős szervezeti egységének vezetője, valamint az  általa kijelölt személy (iránytiszt) folyamatosan
kapcsolatot tart
a) a béketámogató és polgári válságkezelési missziókban szolgálatot teljesítő állománnyal;
b) az állományilletékes parancsnokokkal;
c) szükség szerint a béketámogató és polgári válságkezelési missziókban szolgálatot teljesítő hivatásos állomány
tagjainak hozzátartozóival.
 (2) A béketámogató és polgári válságkezelési missziókban szolgálatot teljesítő hivatásos állományú személyek nemzeti
kapcsolattartói, kontingensek esetén kontingensparancsnokai (a továbbiakban együtt: nemzeti kapcsolattartó)
havonta, egyedi esetben hetente írásos jelentést küldenek a  BM SZMSZ alapján felelős szervezeti egységének,
valamint az ORFK felelős szervezeti egységének vezetője részére. A béketámogató és polgári válságkezelési misszióban
egyedül szolgálatot teljesítő személyek a fentiekben meghatározott módon jelentést küldenek a BM SZMSZ alapján
felelős szervezeti egységének, valamint az ORFK felelős szervezeti egységének vezetője részére.
(3) A BM SZMSZ alapján felelős szervezeti egység – az ORFK felelős szervezeti egységén keresztül – bármikor jogosult
információt kérni a  hivatásos állomány béketámogató és polgári válságkezelési misszióban szolgálatot teljesítő
tagjától.
(4) A  biztonsági helyzettel összefüggő feladatok végrehajtása során a  BM SZMSZ 4. függelék B) táblázat 2., 3., 7. és
8. pontjában felsorolt önálló belügyi szervek hivatásos állományú tagja állományilletékes parancsnokával közvetlenül
kapcsolatot tarthat, valamint részére jelentést küldhet.
7. Elöljárók 8. § (1) A  hivatásos állomány béketámogató és polgári válságkezelési misszióban szolgálatot teljesítő tagjának szolgálati
elöljárója az ORFK felelős szervezeti egységének vezetője.
(2) A béketámogató és polgári válságkezelési misszióban szolgálatot teljesítő személyek műveleti és szolgálati irányítását
a béketámogató és polgári válságkezelési missziót működtető szervezet illetékes szervei és személyei végzik.
(3) A hivatásos állomány béketámogató és polgári válságkezelési misszióban szolgálatot teljesítő tagja és a kontingens
felett – a misszió műveleti területén – az elöljárói jogokat a nemzeti kapcsolattartó gyakorolja.
(4) Az éves ellenőrzési terv előkészítését és annak végrehajtásának megszervezését az ORFK felelős szervezeti egysége
látja el.
8. A béketámogató és polgári válságkezelési missziókat ellátó állomány utánpótlása
9. § A békefenntartó és polgári válságkezelési missziók utánpótlásának biztosítása érdekében évente legalább egyszer
az ORFK felelős szervezeti egysége által szervezett alapszintű felkészítő tanfolyamot kell tartani.
9. Külföldi szolgálat utáni feladatok 10. § (1) Az  ORFK felelős szervezeti egysége intézkedik a  hivatásos állomány béketámogató és polgári válságkezelési
misszióból hazatért tagja egészségügyi és pszichológiai vizsgálatának megszervezéséről.
(2) A  hivatásos állomány béketámogató és polgári válságkezelési missziókból hazatért tagja részére az  ORFK felelős
szervezeti egysége kötelező visszailleszkedési programot szervez, amelyen való részvétel érdekében a miniszter 10
munkanapra szolgálatmentességet engedélyez.
(3) A hivatásos állomány béketámogató és polgári válságkezelési misszióból visszatért tagja – a hazatérését követő 30
napon belül – a teljesített misszióról az ORFK felelős szervezeti egységének vezetője részére összefoglaló jelentést
készít.
(4) Az ORFK felelős szervezeti egysége évente jelentést készít a béketámogató és polgári válságkezelési missziókról, mely
a BM SZMSZ alapján felelős szervezeti egységének jóváhagyásával kerül megküldésre a miniszter részére.
10. Záró rendelkezések 11. § (1) A béketámogató és polgári válságkezelési misszióban szerzett tapasztalatok gyűjtését, feldolgozását az ORFK felelős
szervezeti egysége végzi annak érdekében, hogy azok a  további felkészítéseknél, kiképzéseknél felhasználásra
kerüljenek.
(2) A nemzetközi szervezetek által kiadott képzési, kiképzési, továbbképzési anyagok, sajtókiadványok, intézkedések és
egyéb információk összegyűjtéséért és az ORFK felelős szervezeti egységének történő eljuttatásáért a béketámogató
és polgári válságkezelési missziókban szolgálatot teljesítő nemzeti kapcsolattartók a felelősek.
(3) A BM SZMSZ alapján felelős szervezeti egység, valamint az ORFK felelős szervezeti egysége a béketámogató és polgári
válságkezelési missziókban jelenlévő magyar szerepvállalás jelentősebb híreit közzéteszi hivatalos honlapján.
12. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
13. § A  belügyminiszter irányítása alatt álló egyes rendvédelmi szervek és oktatási intézmények részére felajánlott
adományok elfogadásának rendjéről szóló szabályzat kiadásáról szóló 26/2010. (XII. 29.) BM utasítás 1.  melléklet
2.  pont a)  alpontjában az „önkormányzatok kistérségi társulása által létrehozott belföldi jogi személy” szövegrész
helyébe a  „helyi önkormányzati társulás, illetve az  általa létrehozott költségvetési szerv, gazdálkodó szervezet,
nonprofit szervezet és egyéb szervezet” szöveg lép.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
66/2013. (III. 8.) Korm. rendelete az egyes gazdálkodó szervezetek részére nyújtott 2013. egyedi támogatásokról, költségtérítésekről, valamint az egyéb vállalati támogatások mértékéről és felhasználási szabályairól.
A Kormány a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 77. § (1) bekezdés b) pontjában kapott
felhatalmazás alapján az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alapján a) a Bányavagyon-hasznosító Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban:
Bányavagyon-hasznosító), b) a Mecsek-Öko Környezetvédelmi Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: Mecsek-Öko),
c) a MÁV-START Vasúti Személyszállító Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MÁV-START),
d) a Győr–Sopron–Ebenfurti Vasút Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: GYSEV),
e) a személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény (a továbbiakban: Sztv.) 25. §-a szerinti
szerződéssel rendelkező, autóbusszal helyközi személyszállítási közszolgáltatást végző társaság
(a továbbiakban: autóbusszal szolgáltatást végző társaság), és f) a MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MÁV)
a 2013. gazdasági évre a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 21. Vállalkozások folyó támogatása
cím, 1. Egyedi támogatások, ellentételezések alcím, 2–4. jogcím-csoport és a Kvtv. 1. melléklet XLII. A költségvetés
közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 30. Vállalkozások folyó támogatása cím, 2. Egyéb vállalati támogatások alcím,
1. Termelési támogatás jogcím-csoport, 2. Mecseki uránbányászok baleseti járadékainak és egyéb kártérítési
kötelezettségeinek átvállalása jogcím terhére egyedi támogatást vagy költségtérítést igényelhet.
2. § (1) Bányászati tevékenységgel összefüggő a) egyedi támogatásként bányabezárásra 1000,0 millió forint,
b) a mecseki uránbányászok baleseti járadékainak és egyéb kártérítési kötelezettségeinek átvállalására
225,0 millió forint igényelhető. (2) Költségtérítésként a) a MÁV-START által az Sztv. 25. §-ában meghatározott szerződés alapján végzett személyszállítási
közszolgáltatáshoz 129 683,0 millió forint, b) a GYSEV által az Sztv. 25. §-ában meghatározott szerződés alapján végzett személyszállítási közszolgáltatáshoz
9360,0 millió forint, c) az autóbusszal szolgáltatást végző társaságok helyközi személyszállítási közszolgáltatásaihoz
32 400,0 millió forint, d) a GYSEV által a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 28. § (1)
bekezdésében meghatározott szerződés alapján működtetett vasúti pályahálózathoz 4380,0 millió forint,
e) a MÁV által a Vtv. 28. § (1) bekezdésében meghatározott szerződés alapján működtetett vasúti pályahálózathoz
65 620,0 millió forint igényelhető. (3) A költségtérítés igénybevételét előre meghatározott szolgáltatások, hatékonysági elvárás teljesítéséhez, valamint
utólagos elszámolási kötelezettséghez kell kötni. 3. § (1) A 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti egyedi támogatás a Bányavagyon-hasznosító által a szénbányászati
szerkezetátalakításból átvett és a bányászatban jelentkező egyéb állami kötelezettségek – köztük az állami tulajdonú
meddő szénhidrogén kutak kezelése és a bánya-erőmű integrációs szerződések megkötésekor még nem ismert
kötelezettségek – vagyon-értékesítésből nem fedezett részének finanszírozására használható fel.
(2) A 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti egyedi támogatás folyósítására negyedéves ütemezéssel kerül sor. A folyósításról
– a Bányavagyon-hasznosító kezdeményezése alapján – a bányászati ügyekért felelős miniszter a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) útján gondoskodik. (3) A 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti egyedi támogatás felhasználásáról a Bányavagyon-hasznosító havonta beszámol
a bányászati ügyekért felelős miniszternek. (4) A 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti kötelezettség átvállalás – az uránbányászatban 1993. december 31-éig keletkezett
baleseti járadékok és a munkavégzéssel kapcsolatos egyéb kártérítési kötelezettségek Mecsek-Öko által történt
kifizetését követő – utólagos folyósítására a bányászatért felelős miniszter által a NAV részére megküldött elszámolás
alapján kerül sor. 4. § (1) A 2. § (2) bekezdés a), b), d) és e) pontja szerinti költségtérítés a vasúti személyszállítási közszolgáltatás és a vasúti
pályahálózat működtetéséhez kapcsolódó tevékenység bevételekkel nem fedezett indokolt költségei, továbbá az
ágazatban szokásos ésszerű nyereség megtérítésére használható fel. (2) A 2. § (2) bekezdés a), b), d) és e) pontja szerinti költségtérítés folyósítása a vasúti személyszállítási közszolgáltatási
tevékenységet és a vasúti pályaműködtetési közszolgáltatási tevékenységet érintő, várható gazdasági folyamatokon
alapuló pénzforgalmi terv alapján havonként, a MÁV-START, a GYSEV és a MÁV pénzforgalmi igényeihez igazított
mértékben történik. (3) A 2. § (2) bekezdés a), b), d) és e) pontja szerinti költségtérítés (2) bekezdés alapján havonként folyósítandó mértékét
a közlekedésért felelős miniszter és az államháztartásért felelős miniszter együttesen a (2) bekezdés szerinti
pénzforgalmi terv alapján a) – a MÁV-START és a GYSEV esetében – az Sztv. 25. §-a szerinti közszolgáltatási szerződés (a továbbiakban: vasúti
személyszállítási közszolgáltatási szerződés), b) – a MÁV és a GYSEV esetében – a Vtv. 28. § (1) bekezdése szerinti vasúti pályahálózat működtetésére kötött
szerződés (a továbbiakban: pályaműködtetési szerződés) záradékában határozza meg.
(4) A záradék (3) bekezdés alapján megállapított rendelkezése a közlekedésért felelős miniszter és az államháztartásért
felelős miniszter együttes döntésével módosítható. A módosítást a megelőző időszak tényleges pénzforgalma és
az (1) bekezdés szerinti pénzforgalmi terv közötti eltérés okainak bemutatásával a MÁV-START, a GYSEV és a MÁV is
kezdeményezheti. 5. § (1) A MÁV-START és a GYSEV a 2. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti költségtérítés 4. § (3) bekezdése alapján megállapított
mértékének 50%-át a tárgyhónap első napjától külön feltétel nélkül, további 50%-át a közlekedésért felelős miniszter által
kiállított és az általa a NAV részére megküldött megrendelői teljesítésigazolás alapján a NAV-tól igényli.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a MÁV-START és a GYSEV a vasúti személyszállítási közszolgáltatási
szerződésben meghatározott esetben a 2. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti költségtérítés 4. § (3) bekezdése
alapján megállapított mértékének 60%-át (a továbbiakban: rendelkezésre állási költségtérítés) veheti igénybe.
A rendelkezésre állási költségtérítés alkalmazásának szükségességéről a közlekedésért felelős miniszter az
államháztartásért felelős miniszterrel történő előzetes egyeztetést követően értesíti a NAV-ot.
6. § (1) A 2. § (2) bekezdés d) és e) pontja szerinti költségtérítést a MÁV és a GYSEV a pályaműködtetési szerződés alapján
végzett vasúti pályahálózat-működtetési tevékenységéhez a közlekedésért felelős miniszter által a tárgyhónapot
megelőző második hónapra vonatkozóan kiállított és a NAV részére megküldött megrendelői teljesítésigazolás
alapján igényli. (2) A közlekedésért felelős miniszter a teljesítésigazolás kiállításáról a NAV-ot is értesíti.
(3) Ha a közlekedésért felelős miniszter megállapítja, hogy a MÁV vagy a GYSEV a pályaműködtetési szerződésben
meghatározott valamely kötelezettségét nem teljesítette, a teljesítésigazolásban rendelkezik a 2. § (2) bekezdés d) és
e) pontja szerinti költségtérítés arányos csökkentéséről és annak a csökkentett összegen felüli része folyósításának
felfüggesztéséről. (4) A közlekedésért felelős miniszter a teljesítésigazolás kiállításának megtagadásáról, a 2. § (2) bekezdés d) és e) pontja
szerinti költségtérítés csökkentéséről és a csökkentés indokáról a MÁV-START és a GYSEV által megküldött, a vasúti
személyszállítási közszolgáltatási szerződés szerinti havi jelentés megérkezését követő 8 napon belül értesíti a NAV-ot
és az államháztartásért felelős minisztert. 7. § (1) A 2. § (2) bekezdés c) pontja szerinti költségtérítés az autóbusszal végzett helyközi személyszállítási közszolgáltatás
bevételekkel nem fedezett indokolt költségei és az ágazatban szokásos, ésszerű nyereség megtérítésére használható fel.
(2) A 2. § (2) bekezdés c) pontja szerinti költségtérítést az autóbusszal szolgáltatást végző társaságok között a várható gazdasági és
pénzforgalmi folyamatok alapján, a várható bevételekkel nem fedezett indokolt költségek arányában kell felosztani.
(3) A 2. § (2) bekezdés c) pontja szerinti költségtérítés folyósítása az autóbusszal szolgáltatást végző társaság
pénzforgalmi igényeihez igazított mértékben történik. (4) A 2. § (2) bekezdés c) pontja szerinti költségtérítés (3) bekezdés alapján folyósítandó mértékét a közlekedésért felelős
miniszter – az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – az autóbusszal személyszállítási közszolgáltatást
végző társasággal kötött közszolgáltatási szerződés záradékában határozza meg.
8. § (1) A NAV a) a 2. § (2) bekezdés a), b), d) és e) pontja szerinti költségtérítést a kedvezményezettnek a tárgyhónap első napját
követő igénylésétől, b) a 2. § (2) bekezdés c) pontja szerinti költségtérítést a közlekedésért felelős miniszternek a záradékban
meghatározott ütemezés alapján történő intézkedésétől számított 15 napon belül folyósítja.
(2) A 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti egyedi támogatás és a 2. § (2) bekezdése szerinti költségtérítés folyósítása
az 10032000-01905049 Egyedi támogatás fizetési számla, a 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti egyedi támogatás
folyósítása az 10032000-01905135 Egyéb vállalati támogatás fizetési számla terhére történik az adózás rendjéről szóló
törvény rendelkezései alapján. 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2014. március 31-én hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
457/2014. (XII. 8.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Takács Szabolcs Ferencet 2014. december 8-ai hatállyal a Miniszterelnökség államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2014. december 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1037/2012. (II. 21.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése, valamint az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 23. § (1) bekezdése alapján 1380,0 millió forint
1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el elszámolási kötelezettséggel a XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 13. Művészeti tevékenységek alcím, 4. Művészeti tevékenységek és
egyéb fejezeti feladatok támogatása jogcímcsoport, valamint a 26. Alapítványok, közalapítványok által ellátott
feladatok és általuk fenntartott intézmények támogatása alcím, 2. Kulturális alapítványok, közalapítványok
jogcímcsoport, 10. Egyéb kulturális alapítványok, közalapítványok támogatása jogcím javára, a XI. Miniszterelnökség
fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti erőforrás miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra: 2012. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
64/2012. (V. 30.) ME határozata miniszterelnöki biztos felmentéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
32. § (1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva Szijjártó Péter miniszterelnöki biztost e tisztségéből
– 2012. június 1-jei hatállyal, más fontos megbízatására tekintettel –
felmentem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök