text:
1439/2012. (X. 11.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Belgrádi Magyar Ház
alapításához 900,0 millió forint 1. melléklet szerinti, egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt
rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet,
12. Balassi Intézet cím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések
cím terhére. Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettség teljesítéséért: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. június 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1238/2018. (IV. 25.) Korm. határozata az Egészséges Budapest Program Dél-budai Centruma megvalósításával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. támogatja, hogy a  Dél-budai Centrum beruházás megvalósítása az  Egészséges Budapest Program szervezeti
keretein kívül, állami tulajdonú, zártkörűen működő részvénytársaság (a  továbbiakban: társaság) létrehozásával,
az Egészséges Budapest Programmal együttműködésben történjen;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság útján és a Dél-budai Centrum létrehozásával összefüggő koordinációs feladatok ellátásáért felelős
miniszterelnöki megbízott bevonásával – gondoskodjon a  Dél-budai Centrum beruházás megvalósításáért felelős
társaság 720 000 000 forint vagyon rendelkezésre bocsátása mellett történő megalapításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2.  pontban szereplő cél megvalósítása érdekében gondoskodjon
720 000 000 forint biztosításáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami
vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 2. Társaságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Állami tulajdoni részesedések
növekedését eredményező kiadások jogcímcsoport, 1. Az  MNV Zrt. által végrehajtott részesedésvásárlás,
tőkeemelés, pótbefizetés jogcím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. egyetért azzal, hogy a 3. pont szerinti forrásbiztosítás 274 000 000 forint összegben a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 22. Egészségügyi ágazati előirányzatok
alcím, 25. Egészséges Budapest Program jogcímcsoport terhére történjen;
5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az emberi erőforrások minisztere bevonásával tegye meg a szükséges
intézkedéseket annak érdekében, hogy a  társaságban fennálló részesedés tekintetében a  tulajdonosi jogok és
kötelezettségek összességének gyakorlójaként az emberi erőforrások minisztere kerüljön kijelölésre;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a társaság megalapítását követően azonnal
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság útján és a  Dél-budai Centrum létrehozásával összefüggő koordinációs feladatok ellátásáért
felelős miniszterelnöki megbízott bevonásával – tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
a  Dél-budai Centrum beruházás megvalósításához szükséges állami tulajdonban álló ingatlanok a  társaság
vagyonkezelésébe kerüljenek.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a társaság megalapítását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
156/2018. (IV. 17.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kristó Ágnest
2018. április 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
339/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Győriné dr. Filep Erzsébet Évát 2018. február 27-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
73/2010. (IV. 22.) KE határozata rendkívüli követi és meghatalmazott miniszteri kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Kisari Miklóst kinevezem
rendkívüli követ és meghatalmazott miniszterré. Budapest, 2010. március 1.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1561/2017. (VIII. 28.) Korm. határozata az ENSZ Közgyűlésének 72. ülésszakán való magyar részvételről.
A Kormány
 1. jóváhagyja – a  melléklet szerint – az  ENSZ Közgyűlésének 72. ülésszakán részt vevő magyar küldöttség
tevékenységének irányelveit;
 2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  ENSZ Közgyűlésének 72. ülésszakán részt vevő magyar
küldöttség vezetőjének és tagjainak megbízásáról előterjesztést tegyen Magyarország köztársasági elnökének.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
510/2013. (XII. 20.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gál Zsófia Líviát
2014. január 1. napjától 2016. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1600/2017. (VIII. 31.) Korm. határozata az in vitro fertilizációs tevékenység támogatásának kibővítéséhez, valamint ezzel összefüggésben a művi megtermékenyítés állami fenntartású intézményrendszerének megerősítéséhez szükséges források biztosításáról.
1. A Kormány
a) a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 12.  § (1)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében eljárva elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet
LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni
ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, 21. Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék
jogcím előirányzatának terhére 666,7 millió forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet
LXXII.  Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2.  Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni
ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, 18. Összevont szakellátás jogcím javára
az 1. melléklet szerint, valamint
b) a  Kvtv. 12.  § (3)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 666,7 millió forinttal megemeli
a  többletkapacitás-befogadások teljesítményének finanszírozására a  Kvtv. 15.  § (2)  bekezdésében
meghatározott összeget.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
2. A  Kormány a  Kvtv. 12.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet
LXXII.  Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások
alcím, 4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím 883,4 millió forinttal történő
megemelését az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
3. A  Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon 2592,7 millió forint forrás biztosításáról
a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 10. Gyógyító-megelőző ellátás szakintézetei cím,
1. Állami Egészségügyi Ellátó Központ alcím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. A  Kormány felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával –
gondoskodjon a 3. pontban jelzett összegen felül a további fejlesztésekhez szükséges, legfeljebb 2407,3 millió forint
többletforrás rendelkezésre állásáról a felmerülés ütemében.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. évben a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1594/2013. (VIII. 29.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-2010-0025 azonosító számú („1-es és 3-as villamos vonalak továbbfejlesztésének I. üteme, a budapesti körgyűrűs, kötöttpályás hálózat fejlesztésének részeként” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint az  „1-es és 3-as villamos vonalak továbbfejlesztésének I. üteme, a  budapesti
körgyűrűs, kötöttpályás hálózat fejlesztésének részeként” című nagyprojekt támogatásának legfeljebb bruttó
3 864 122 812 forinttal történő növelését, és forrásszerkezetének módosítását,
2. hozzájárul ahhoz, hogy a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési Operatív Programok Irányító Hatósága
az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosításáról – a  projekt tárgyában kiírt közbeszerzési
eljárások eredményének megfelelően – intézkedjen.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
343/2013. (VII. 26.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Meiszter Irént 2013. október 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
89/2008. (HK 18.) HM FLÜ intézkedése a THOMSON CSF COMMUNICATIONS TRC 9200-3 HORDOZHATÓ VHF/FM ADÓ-VEVŐ RÁDIÓKÉSZÜLÉK Illusztrált alkatrészjegyzék I szint TCI 856 O2 88060906 című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HIK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdése alapján a „THOMSON CSF COMMUNICATIONS TRC 9200-3 HORDOZHATÓ VHF/FM ADÓVEVŐ RÁDIÓKÉSZÜLÉK Illusztrált alkatrészjegyzék
I szint TCI 856 O2 88060906” című főnökségi kiadvány
hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség MISTRAL technikai eszközöket üzemeltető, hitelesítő és javító
szervezeteire terjed ki.
2. A MISTRAL „THOMSON CSF COMMUNICATIONS TRC 9200-3 HORDOZHATÓ VHF/FM ADÓ-VEVŐ
RÁDIÓKÉSZÜLÉK Illusztrált alkatrészjegyzék I szint TCI
856 O2 88060906” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt a MISTRAL fegyverrendszert alkalmazó, üzemeltető, javító és hitelesítő katonai szervezetek
mérnöki, technikusi, kezelői és karbantartói állománya
részleteiben, a logisztikai szakbeosztást ellátó állomány a
beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Horváth József dandártábornok s. k.,
HM FLÜ vezérigazgató


text:
1638/2014. (XI. 14.) Korm. határozata a német–magyar barátság évéről és ezzel összefüggésben a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  berlini fal leomlása, valamint a  német újraegyesítés negyedszázados évfordulójára
figyelemmel a 2014. november 9. – 2015. október 3. közötti időszak a német–magyar barátság éve legyen;
 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcímnek a  61. Német–magyar barátság évéhez kapcsolódó programsorozat jogcímcsoporttal
történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
3. az  Áht. 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  német–magyar barátság évéhez kapcsolódó
programsorozat lebonyolítása érdekében 700,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel
nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 61. Német–magyar barátság évéhez kapcsolódó
programsorozat jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. június 30.
4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjanak
a német–magyar barátság évéhez kapcsolódó programsorozat végrehajtásához 2015. évben szükséges 800,0 millió
forintnak a Miniszterelnökség fejezetben történő rendelkezésre állásáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a kiadások felmerülésének ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2012. (I. 11.) KE határozata soron kívüli ülnökválasztásról.
A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 216. § (2) bekezdése alapján az Országos Bírósági
Hivatal elnökének előterjesztésére a Fehérgyarmati Városi Bíróság ülnökeinek soron kívüli megválasztását
2012. január 15. napja és 2012. február 29. napja közé eső időtartamra tűzöm ki.
Budapest, 2012. január 10. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
394/2016. (X. 19.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Maria Laura da Rocha rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Brazil Szövetségi Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2016. szeptember 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1160/2016. (IV. 5.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
8,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv.
1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
444/2018. (IX. 28.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  §
(8) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének a fenntartóval egyetértésben tett javaslatára – a Budapesti
Metropolitan Egyetemen dr. Bachmann Bálint egyetemi tanárt a 2018. október 1. napjától 2023. szeptember 30. napjáig
terjedő időtartamra megbízom a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2018. szeptember 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
22/2015. (XII. 30.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2) és (5)  bekezdése alapján dr. Suha György Zsoltot 2015. december
17.  napjától a  kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – a  Magyarország területére kijelölt
tiszteletbeli konzuli tisztviselőkkel való kapcsolattartásért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) koordinálja a Magyarország területére kijelölt tiszteletbeli konzuli tisztviselőkkel (a továbbiakban együttesen:
tiszteletbeli konzulok) való együttműködést, valamint
b) figyelemmel kíséri és támogatja a tiszteletbeli konzulok munkáját.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a közigazgatási államtitkár útján a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
4. § A  miniszteri biztos a  fenti tevékenysége ellátásáért a  Ksztv. 38.  § (6)  bekezdés szerinti díjazásra és juttatásokra
jogosult.
5. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1023/2010. (II. 5.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szíriai Arab Köztársaság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szíriai Arab Köztársaság Kormánya között a gazdasági
együttműködésről szóló megállapodás (a továb biak ban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. jóváhagyja a Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a Megállapodás végleges
szövegének megállapítását köve tően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
83/2013. (HK 4.) MH ÖHP intézkedése Szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás, valamint a szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 15. § (1) bekezdése alapján, az MH Összhaderőnemi
Parancsnokság valamint jogelőd szervezetei által hatályba léptetett kiadványok hatálytalanítására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a 2. pontban felsorolt kiadványokra.
2. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság valamint jogelőd szervezetei által hatályba léptetett, rendszerből kivont
haditechnikai eszközökre, illetve már nem alkalmazott eljárásokra vonatkozó alábbi kiadványokat, hatáskörömben
eljárva hatályon kívül helyezem:
Cikkszám Minősítés Kiadás éve A kiadvány címe Kt/14 Szigorúan titkos 1963 Az önálló rakéta osztály (tankönyv)
Kt/33 Szigorúan titkos 1963 A rakétaosztály tűzvezetése a támadás előkészítésekor Módszertani segédlet
Kt/23 Titkos 1963 Szögterv-készlet Kt/28 Titkos 1963 Az időjelző állomások komplex működése (Módszertani kidolgozás)
Kt/97 Titkos 1964 A rakétadandár menetének előkészítése és végrehajtása Segédlet
Kt/126 Titkos 1965 A hadműveleti-harcászati rakéták lövéstani tankönyve II. rész
Kt/81 Szigorúan titkos 1965 Az ellenséges atomtámadó eszközök elleni harc, támadásban (Tansegédlet)
Kt/50 Titkos 1965 Utasítás a 8JU42 tábori vegyi laboratórium használatára
Kh/1 Titkos 1966 PL-4MA hordozható tábori laboratórium műszaki leírása és használati
utasítása
Kt/27 Titkos 1968 Lőutasítás a harcászati rakétaegységek és alegységek részére
Kt/31 Szigorúan titkos 1969 Táblázatgyűjtemény a 3R9 rakéták lőelemeinek kiszámításához hegyekben
Kt/39 Szigorúan titkos 1969 Táblázatgyűjtemény a 3R10 rakéták lőelemeinek kiszámításához hegyekben
Kt/53 Titkos 1969 Utasítás a 9K52 komplexummal felszerelt alegységek időjelző őrse részére
Kt/56 Titkos 1970 Málházási utasítás a harcászati rakétacsapatok részére
Kt/84 Titkos 1973 Utasítás a harcászati rakétaüteg mozgó tűzvezetési pontjának harci
alkalmazására (PU-2M1)
Kt/89 Titkos 1975 A 8K14 rakéta indításának előkészítése Segédlet
Kt/93 Titkos 1976 Utasítás a 9K72 rakétakomplexumnál betartandó biztonsági rendszabályokra
Kt/94 Titkos 1976 Utasítás a rakétacsapások vezetésére (a hadműveleti-harcászati rakétadandár,
rakétaosztály, rakétaüteg részére)
Kt/85 Szigorúan titkos 1980 A 9M21B, 9M21B1, 9M21F, 9M21E, 9M21E3 és a 9M21E4 rakéták helyi
lőtáblázata LT-75H
Kt/102 Szigorúan titkos 1980 A 9M21B, 9M21B1, 9M21F, 9M21E, 9M21E3 és 9M21E4 rakéták
lőtáblázata LT-75
Tü/126 Titkos 1980 Kiegészítés a harckiképzési normatáblázathoz az MH tábori, aknavető,
páncéltörő tüzérség alegységei és katonái részére. A 2SZ1 és a 2SZ3 önjáró
tüzérség alegységei és katonái részére (Tervezet)
Cikkszám Minősítés Kiadás éve A kiadvány címe Kt/103 Szigorúan titkos 1981 Táblázatgyűjtemény a 9M21 rakéták csapáselemeinek meghatározására
I. könyv. Az indító állás 1000 m-es tengerszint feletti magasságáig
Kt/104 Szigorúan titkos 1981 Táblázatgyűjtemény a 9M21 rakéták csapáselemeinek meghatározására
II. könyv. Az indító állás 1000 m-es tengerszint feletti magasságáig
Tü/127 Titkos 1981 Kiegészítés a tábori tüzérség tűzszolgálati utasításához. Az önjáró tüzér
alegységek részére (2SZ3) Tervezet
Kt/110 Titkos 1983 Harcszolgálati szakutasítás a rakétaüteg és rakétatechnikai szakasz részére
(K52 komplexum)
Kt/112 Titkos 1983 Harcszolgálati szakutasítás a rakétaosztály technikai ütege részére
(9K72 komplexum
Kt/115 Titkos 1984 Harcszolgálati szakutasítás a hadműveleti-harcászati rakéta üteg és kidolgozó
szakasz részére. 9K72 rakétakomplexum 9P117M1 (9P117M) indítóállvány
Kt/131 Titkos 1985 Melléklet a „Szakutasítás a szárazföldi csapatok rakétacsapatainak
felkészítésére (LŐUT-HHR, HR-1985)” szolgálati könyvhöz
a 9K72 rakétakomplexummal felszerelt hadműveleti-harcászati
rakéta-magasabbegységek, egységek és alegységek részére
Tü/129 Titkos 1984 Szakutasítás az AZK-5 automatizált hangmérő komplexummal felszerelt
hangfelderítő alegységek részére
Tü/130 Titkos 1986 Kiegészítés a harcszolgálati szakutasításhoz (A 9P148 harcjármű kezelők
tevékenysége)
Tü/133 Titkos 1989 Szakutasítás az éles rakéták lőtéri indításakor betartandó biztonsági
rendszabályokra
Mű/117 Titkos 1987 Szakutasítás a szárazföldi rakétacsapatok harctevékenységének műszaki
biztosítására
Kt/132 Titkos 1985 Melléklet a „Szakutasítás a szárazföldi csapatok rakétacsapatainak
felkészítésére (LŐUT-HHR, HR-1985)” szolgálati könyvhöz
a 9K52 rakétakomplexummal felszerelt hadműveleti-harcászati
rakéta-magasabbegységek, egységek és alegységek részére
Kt/134 Titkos 1985 Szakutasítás a szárazföldi csapatok rakétacsapatainak felkészítésére
(LÖUT-HHR-HR/1985)
Kt/135 Titkos 1987 Szakutasítás a döntnökök tevékenységére a rakéta – (rakétatechnikai) –
magasabbegységek, -egységek és alegységek harcászati (szakharcászati)
gyakorlatán
Kt/140 Titkos 1987 Tansegédlet a rakéta és rakétatechnikai csapatok tisztjei harcszolgálati és
technikai kiképzésének megszervezéséhez. 9K72 rakétakomplexum
Kt/143 Titkos 1987 Segédlet a rakéta és rakétatechnikai csapatok harcászati gyakorlatain
tevékenykedő ellenőrző csoportok tisztjei részére 9K72 rakétakomplexum
Kt/146 Titkos 1988 Szakutasítás a 9M21 rakéta csapatelemeinek meghatározására
(9K52 rakétakomplexum)
237/141 Nyílt 2010 Baghlan tartomány CIMIC kézikönyve 3. A katonai szervezetek a hatályon kívül helyezett minősített és nyílt kezelési utasítású kiadványokat a Magyar Honvédség Titokvédelmi Szabályzata, valamint a Magyar Honvédség Egységes Iratkezelési Szabályzata előírásai alapján
eljárva semmisítik meg.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
50/2014. (XI. 28.) MNB rendelete a pénztárak és a foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (6) és (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E  rendelet hatálya az  önkéntes nyugdíjpénztárra, az  önkéntes kölcsönös egészségpénztárra, az  önkéntes
kölcsönös önsegélyező pénztárra, a  magánnyugdíjpénztárra és a  foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézményre
(a továbbiakban együtt: adatszolgáltató) terjed ki.
2. § (1) Az  adatszolgáltató az  e  rendeletben foglaltak szerint rendszeres adatszolgáltatást (a  továbbiakban: felügyeleti
jelentés) teljesít a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) részére.
(2) A felügyeleti jelentés elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi, analitikus és
egyéb nyilvántartások képezik.
(3) A  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló dokumentumokat, a  számviteli, nyilvántartási, informatikai rendszerekben
tárolt információkat a  felügyeleti jelentés esedékessége naptári évének utolsó napjától számított öt évig kell
megőrizni.
3. § (1) Az önkéntes nyugdíjpénztár – a (2) és a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a 2. mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal, formában és határidőre napi, negyedéves, féléves, éves és eseti felügyeleti jelentést teljesít az  MNB
részére.
(2) A  végelszámolás alatt álló önkéntes nyugdíjpénztár a  2.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal,
formában és határidőre napi és negyedéves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(3) A felszámolás alatt álló önkéntes nyugdíjpénztár a 2. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal és formában
a  felszámolás megkezdését megelőző nappal, mint fordulónappal negyedéves vagy féléves felügyeleti jelentést
készít, amelyet a  fordulónapot követő 30 munkanapon belül küld meg az  MNB részére. A  felszámolás időtartama
alatt az önkéntes nyugdíjpénztár negyedéves, illetve féléves felügyeleti jelentést nem teljesít.
(4) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 3. melléklet
tartalmazza.
4. § (1) Az önkéntes kölcsönös egészségpénztár és önkéntes kölcsönös önsegélyező pénztár – a  (2) és a  (3) bekezdésben
foglalt kivétellel – a  4.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre negyedéves,
féléves és éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A  végelszámolás alatt álló önkéntes kölcsönös egészségpénztár és önkéntes kölcsönös önsegélyező pénztár
a  4.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és határidőre negyedéves felügyeleti jelentést
teljesít az MNB részére.
(3) A  felszámolás alatt álló önkéntes kölcsönös egészségpénztár és önkéntes kölcsönös önsegélyező pénztár
a  4.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal és formában a  felszámolás megkezdését megelőző
nappal mint fordulónappal negyedéves vagy féléves felügyeleti jelentést készít, amelyet a  fordulónapot
követő 30 munkanapon belül küld meg az  MNB részére. A  felszámolás időtartama alatt az  önkéntes kölcsönös
egészségpénztár és önkéntes kölcsönös önsegélyező pénztár negyedéves, illetve féléves felügyeleti jelentést nem
teljesít.
(4) A  kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az  1.  melléklet, a  kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat
az 5. melléklet tartalmazza.
5. § (1) A  magánnyugdíjpénztár – a  (2) és a  (3)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  6.  mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal, formában és határidőre napi, negyedéves és éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A végelszámolás alatt álló magánnyugdíjpénztár a 6. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában
és határidőre napi és negyedéves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(3) A  felszámolás alatt álló magánnyugdíjpénztár a  6.  mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal és formában
a  felszámolás megkezdését megelőző nappal mint fordulónappal negyedéves felügyeleti jelentést készít,
amelyet a  fordulónapot követő 30 munkanapon belül küld meg az  MNB részére. A  felszámolás időtartama alatt
a magánnyugdíjpénztár negyedéves felügyeleti jelentést nem teljesít.
(4) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 7. melléklet
tartalmazza.
6. § (1) A  foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény a 8. mellékletben foglaltaknak megfelelő tartalommal, formában és
határidőre negyedéves és éves felügyeleti jelentést teljesít az MNB részére.
(2) A kitöltésre vonatkozó általános előírásokat az 1. melléklet, a kitöltésre vonatkozó részletes előírásokat a 9. melléklet
tartalmazza.
7. § (1) Az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentést az  MNB által meghatározott elektronikus formában, fokozott biztonságú
vagy minősített elektronikus aláírással ellátva az MNB „Kihelyezett Adatküldő Program” megnevezésű jelentésfogadó
rendszerén (a  továbbiakban: KAP rendszer) keresztül teljesíti. A  KAP rendszer használatára vonatkozó részletes
követelményeket a KAP rendszer Felhasználói kézikönyve tartalmazza, amelyet az MNB e rendelet hatálybalépésével
egyidejűleg a honlapján tesz közzé.
(2) A felügyeleti jelentés formáját, szerkezetét megváltoztatni nem lehet.
 (3) Az  adatszolgáltató a  feltöltött felügyeleti jelentésről a  beérkezés időpontját, érkeztetési számát és
a küldeményazonosító K-számát tartalmazó, automatikus „érkeztetett” üzenetet kap.
 (4) A KAP rendszer a beküldött felügyeleti jelentés státuszáról – a feltöltött felügyeleti jelentés jogosultsági, tartalmi és
technikai ellenőrzésének eredménye függvényében – a beküldéstől számított 24 órán belül automatikus üzenetet
küld az  adatszolgáltatónak. Hibás adatszolgáltatás esetén „visszautasított”, az  adatszolgáltatás sikeres teljesítése
esetén „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kap az adatszolgáltató.
(5) Az  adatszolgáltatást az  MNB akkor tekinti teljesítettnek, ha az  adatszolgáltató elektronikus úton megküldött
felügyeleti jelentése a KAP rendszerben „feldolgozott” státuszról szóló üzenetet kapott.
(6) Ha a  felügyeleti jelentés valamely táblájának adattartalma nemleges, akkor a  tábla első sorát nulla („0”) értékkel
feltöltve küldi meg az adatszolgáltató.
8. § (1) Ha az MNB megállapítja, hogy a felügyeleti jelentés javítást igényel, az adatszolgáltató a javított felügyeleti jelentést
az MNB javításra vonatkozó felszólítása kézhezvételétől számított 2 munkanapon belül küldi meg az MNB részére.
(2) Ha az  adatszolgáltató a  felügyeleti jelentés teljesítését követően olyan, az  adatszolgáltató által – Számviteli
politikájában vagy egyéb módon – meghatározott jelentős mértékű eltérést tár fel, amely a  2.  § (2)  bekezdése
szerinti, a  felügyeleti jelentés alapjául szolgáló nyilvántartások javítását teszi szükségessé, akkor a  felügyeleti
jelentést visszamenőleg is, az  eltéréssel érintett teljes időszakra vonatkozóan módosítja. A  jelen bekezdés szerint
módosított felügyeleti jelentést az eltérés feltárásától számított 15 munkanapon belül küldi meg az adatszolgáltató
az MNB részére.
9. § (1) Az  adatszolgáltató az  akadályoztatásával kapcsolatos bejelentését elektronikus formában, az  MNB „Elektronikus
Rendszer Hitelesített Adatok Fogadásához” megnevezésű rendszerén (a  továbbiakban: ERA rendszer) keresztül
nyújtja be az  MNB részére. Az  ERA rendszer használatára vonatkozó szabályokat az  engedélyezési, jóváhagyási,
nyilvántartásba vételi és törlési eljárásokban, valamint a  bejelentések során alkalmazott elektronikus űrlapok
benyújtásának, a szervezetek és a Magyar Nemzeti Bank közötti kizárólagos elektronikus kapcsolattartás rendjéről
és technikai feltételeiről, valamint a  Magyar Nemzeti Bank által működtetett kézbesítési tárhely működtetéséről
és használatáról szóló MNB rendelet, a  használatot segítő útmutatást az  ERA rendszer Felhasználói kézikönyve
tartalmazza, amelyet az MNB e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a honlapján tesz közzé.
(2) Az akadályoztatás oka lehet különösen
a) az  adatszolgáltatónak a  felügyeleti jelentéshez használt informatikai rendszere működési rendellenessége
vagy működésképtelensége,
b) a felhasználó akadályoztatása a számára kiosztott hozzáférési jogosultság megszűnése miatt,
c) а felhasználó akadályoztatása az általa használt elektronikus aláíró tanúsítvány érvénytelensége miatt.
(3) Az (1) bekezdés szerinti bejelentést az adatszolgáltató az ERA rendszerben elérhető elektronikus űrlap kitöltésével
teljesíti, amelyhez – az  akadályoztatás jellegétől függően, amennyiben az  rendelkezésre áll – mellékletként
az akadályoztatás tényét igazoló dokumentumot is feltölti.
(4) Az  ERA rendszerben korábban már regisztrált felhasználó az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének
érvényes elektronikus aláíró tanúsítvány hiányában is eleget tehet.
(5) A  bejelentés mellékleteként elfogadott dokumentum formátumokat az  MNB az  ERA rendszerben, az  elektronikus
tájékoztatás szabályai szerint teszi közzé.
(6) Ha az  adatszolgáltató az  ERA rendszer üzemzavara miatt vagy a  (2)  bekezdés b)  pontja esetében bejelentési
kötelezettségének elektronikus úton nem tud eleget tenni, az  üzemzavar elhárításáig vagy az  akadályoztatás
megszűnéséig a  bejelentést az  MNB 1013 Budapest, Krisztina krt. 39. szám alatt működő ügyfélszolgálatán
(Telefonszám: 06-40-203-776) vagy postai úton, az MNB 1534 Budapest BKKP Pf. 777 levelezési címére nyújthatja be
az MNB részére.
(7) A jelen § alkalmazásában
a) akadályoztatás: az  adatszolgáltató érdekkörében felmerült okra visszavezethető olyan ténybeli állapot,
amelynek a következtében az adatszolgáltató a felügyeleti jelentést az annak teljesítésére előírt határidőben
vagy határnapon nem képes teljesíteni;
b) elektronikus űrlap: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően
nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 2.  § 3.  pontjában meghatározott
elektronikus formában adatszolgáltatásra szolgáló felület;
c) felhasználó: az adatszolgáltató nevében eljáró természetes személy;
d) üzemzavar: а közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
172. § n) pontjában meghatározott fogalom. 10. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
11. § A  2014. évre mint tárgyidőszakra vonatkozó, 2015. január 1-jét követően teljesítendő felügyeleti jelentésekre
a pénztárak és a foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény által a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen
a  Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről
szóló 37/2013. (XII. 29.) MNB rendeletben foglaltakat kell alkalmazni.
12. § Hatályát veszti a  pénztárak és a  foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató intézmény által a  jegybanki információs
rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank felügyeleti feladatai ellátása érdekében teljesítendő
adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 37/2013. (XII. 29.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1980/2017. (XII. 19.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség fejezet és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a V4 kortárs művészeti kiállítás támogatása céljából 20 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 5. Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletének igazgatása cím
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
13. Művészeti tevékenységek alcím, 4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok támogatása
jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2015. (XI. 2.) IM rendelete az áldozatsegítő szolgálat által készített, az áldozatok jogairól szóló tájékoztató részletes tartalmi követelményeiről.
A bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről szóló 2005. évi CXXXV. törvény 46. § (2) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  §
3. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az Igazságügyi Hivatal mint áldozatsegítő szolgálat tájékoztatót állít össze annak érdekében, hogy az  illetékes
hatósággal való első kapcsolatfelvétel alkalmával az  áldozatok késedelem nélkül megkapják a  szükséges
tájékoztatást ahhoz, hogy az őket megillető jogokat gyakorolhassák, valamint a támogatásokat igénybe vehessék.
(2) A  tájékoztató készülhet általános és az  egyes áldozati csoportok számára az  életkorukhoz vagy az  elszenvedett
bűncselekményhez igazodó tartalommal is.
2. § A tájékoztatónak a  szükséges információt közérthető módon, a  lehető legegyszerűbb megfogalmazással kell
tartalmaznia.
3. § A tájékoztatónak legalább a következő információt kell tartalmaznia:
a) az áldozatok által igénybe vehető áldozatsegítő szolgáltatások célja,
b) arra való utalás, hogy egyes támogatások igénybe vétele feltételekhez kötött,
c) egyes támogatások tartalma,
d) az áldozatsegítő szolgálatok elérhetőségei, különösen a telefonos és e-mailes elérhetőségük,
e) a díjmentesen hívható Áldozatsegítő Vonal elérhetősége,
f ) tájékoztatás arról, hogy személyre szabott tájékoztatás az  áldozatsegítő szolgálattal való kapcsolatfelvételt
követően lehetséges. 4. § Az áldozatok számára a szükségleteiknek megfelelő, személyre szabott tájékoztatás a részükre átadott tájékoztató
anyagon található elérhetőségeken keresztül, az  áldozatsegítő szolgálatokkal való személyes kapcsolatfelvételt
követően érhető el.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § Ez a rendelet a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok
megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikk (1) bekezdésének és 4. cikkének való megfelelést szolgálja.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
56/2019. (II. 21.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/826/3/2018. számú előterjesztésére – Putnik Dusan (születési
hely, idő: Törökkanizsa [Jugoszlávia], 1981. augusztus 16.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. február 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
49/2012. (XI. 30.) BM utasítása az Alkotmányvédelmi Hivatal és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat állománytábláinak elkészítésére vonatkozó részletes szabályokról.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 11. §-a (1) bekezdésének c) pontjában, valamint a rendészeti
alapvizsgáról és a rendészeti szakvizsgáról, a Rendészeti Alap- és Szakvizsga Bizottságról, valamint a rendészeti alapvizsga
vizsgabiztosi és a rendészeti szakvizsga vizsgabizottsági névjegyzékről szóló 274/2012. (IX. 28.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdés
e) pontjában foglaltak alapján, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott
jogkörömben és az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya az Alkotmányvédelmi Hivatalra és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatra (a továbbiakban: szolgálatok)
terjed ki. 2. Az állománytábla – a Szervezeti és Működési Szabályzat, illetve az ügyrend mellett – a szolgálatok működésének
alapvető okmánya, amely meghatározza a szolgálat felépítését, a rendszeresített beosztásokat, munkaköröket és az
azok betöltéséhez szükséges feltételeket. 3. Az állománytábla tartalmazza:
a) a szerv megnevezését, a szerv hierarchiában elfoglalt helyének és tagozódásának megjelölését;
b) a szervnél rendszeresített hivatásos, közalkalmazotti státuszok, illetve beosztások (munkakörök) – a beosztás
besorolása alapján csökkenő sorrendben történő – felsorolását: ba) a szervnél rendszeresített státusz azonosító számát (14 karakter);
bb) beosztás (munkakör) besorolását (a 14 karakteres azonosító szám 11–12. karaktereként a besorolási osztályt,
kategóriát a kódolásnak megfelelő arab számmal megjelenítve); bc) beosztás megnevezését;
bd) a beosztáshoz rendszeresített – az abban elérhető legmagasabb – rendfokozatot;
be) a beosztás ruhanormáját („E“ egyenruha, „V“ vegyes ruha, „P“ polgári ruha);
bf) a beosztás képesítési követelményét; c) a szervezeti ábrát;
d) az összesítő táblázatot; e) az a)–d) pontokban meghatározottakon kívül mindazokat az adatokat, melyek a szolgálatok sajátos működése
következtében az állománytáblában szükséges feltüntetni. 4. Az azonosító szám képzésének szabályait jelen utasítás 1. melléklete, a képesítési követelmény kódszáma képzésének
szabályait jelen utasítás 2. melléklete, a szerv státuszokra való tagozódásának tartalmi és formai követelményeit jelen
utasítás 3. melléklete, az összesítő táblázat elkészítésének szabályait jelen utasítás 4. melléklete tartalmazza.
5. A jelen utasítás 5. melléklete szerint elkészített pénzügyi kimutatást az állománytábla mellékleteként, az állománytábla
jóváhagyásához fel kell terjeszteni. Az állománytáblát úgy kell elkészíteni, hogy az a pénzügyi kimutatással
összefuttatható legyen. A pénzügyi kimutatást számítógépes adathordozón is fel kell terjeszteni.
6. A pénzügyi kimutatást – az állománytábla módosításon kívül – évente két alkalommal, az elemi költségvetés
benyújtását követő 30 napon belül, illetve a következő évi költségvetés tervezéséhez kapcsolódóan a személyi
juttatások előirányzat-igényeinek alátámasztásaként kell külön felterjeszteni a Miniszterhez.
7. Az állománytábla módosítása esetén a felterjesztésben be kell mutatni a módosításnak a rendszeres személyi
juttatásra gyakorolt hatását. 8. A hivatásos állomány tagját csak az állománytáblában rendszeresített beosztásokon lehet foglalkoztatni. A hivatásos
állomány tagja nem tölthet be magasabb beosztást, mint amilyen státuszon foglalkoztatják.
9. Az 1996. szeptember 1-jét követően a polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál megszerzett szakmai végzettség a
fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 72/B. §-a szerinti
rendészeti alapvizsgával egyenértékűnek minősül. 10. Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba. A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok
állománytábláinak elkészítésére vonatkozó részletes szabályokról szóló 11/2009. PTNM utasítás jelen utasítás hatályba
lépését követően az Alkotmányvédelmi Hivatalra és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatra nem terjed ki.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
441/2015. (XI. 2.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Ng Shin Ein rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Szingapúri Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, szingapúri székhellyel.
Budapest, 2015. október 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
481/2009. (XII. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 7-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. november 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy az Országos Választási Bizottság, a Fővárosi
Választási Bizottság, továbbá a 19 területi választási bizottság külön-külön saját hivatali szervezettel rendelkezik és azt
működteti?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen
lehessen válaszolni.
Az Országos Választási Bizottság megítélése szerint nem egyértelmű a kérdés, mert sem az állampolgár, sem
a jogalkotó számára nem világos mit jelent a „saját hivatali szervezettel rendelkezik és azt működteti” kifejezés.
Jelenti-e a létrehozandó hivatali szervezet operatív irányítását, a kinevezési jogköröket és az ezzel járó utasítási jog
gyakorlásának lehetőségét, esetleg magában foglalja-e a szerv finanszírozásának és fenntartásának kötelezettségét is.
Nem egyértelmű a kérdés megfogalmazása abból a szempontból sem, hogy milyen feladatot töltene be egy újonnan
létrehozott saját hivatali szervezet a választási irodák tevékenységének tükrében.
A Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megtévesztő, ugyanis megfogalmazásából
eredően azt a látszatot kelti, mintha a Fővárosi Választási Bizottság nem területi választási bizottság lenne.
A kérdésben megfogalmazottakkal szemben jelenleg 20 területi választási bizottság létezik, 19 megyei szintű és egy
fővárosi területi választási bizottság (Fővárosi Választási Bizottság).
Fentiek alapján az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
339/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Maris
Zsolt rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország luandai nagykövetségének a vezetésére, valamint
Magyarországnak a  Kongói Köztársaságban és a  Mozambiki Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása
érintetlenül hagyása mellett – felmentem Magyarországnak a  Gaboni Köztársaságban és az  Egyenlítői-guineai
Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2018. április 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
402/2017. (X. 18.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Alicia Elvira Corredera Morales rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Kubai Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2017. szeptember 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
200/2011. (VIII. 31.) KE határozata Magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok NAM
Gwan-pyo rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Koreai Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez budapesti székhellyel.
Budapest, 2011. augusztus 15. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
7/2018. (VII. 11.) OBH utasítása a közérdekű bejelentésekkel és panaszokkal kapcsolatos eljárás rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel
a  panaszokról és a  közérdekű bejelentésekről szóló 2013. évi CLXV. törvény rendelkezéseire – a  bíróságok szervezetéről és
igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. A szabályzat célja, hatálya 1. § Az utasítás (a továbbiakban: szabályzat) célja „a bíróságok az alkotmányos kötelezettségüket teljesítsék – a független
bírók magas színvonalon és időszerűen ítélkezzenek”, illetve „a bírósághoz való hozzáférés egyszerűsítése”
stratégiai  célok megvalósítása érdekében a  panaszok, valamint a  közérdekű bejelentések vizsgálata és elbírálása
eljárásrendjének meghatározása.
2. § A szabályzat hatálya az ítélőtáblákra, a törvényszékekre, a járásbíróságokra, a kerületi bíróságokra, a közigazgatási és
munkaügyi bíróságokra (a továbbiakban együtt: bíróság), valamint az Országos Bírósági Hivatalra (a továbbiakban:
OBH) terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 3. § E szabályzat alkalmazásában
1. beadvány: olyan irat, amelyben annak benyújtója egy kérés teljesítését vagy egy ügy elintézését kezdeményezi,
javaslatot tesz, illetve véleményt közöl, és amely tartalma szerint lehet közérdekű bejelentés, panasz, az ügy
érdemére vonatkozó beadvány és egyéb beadvány;
2. egyéb beadvány: a 3–5. pontokban nem meghatározott beadvány;
3. közérdekű bejelentés: a  panaszokról és a  közérdekű bejelentésekről szóló 2013. évi CLXV. törvény
(a továbbiakban: Törvény) 1. § (3) bekezdésében meghatározott beadvány;
4. panasz: a Törvény 1. § (2) bekezdésében meghatározott beadvány;
5. ügy érdemére vonatkozó beadvány: bíróság vagy közigazgatási hatóság előtt folyamatban lévő vagy jogerősen
(véglegesen) általa befejezett ügyre vonatkozó kérelem. 3. A beadvány előzetes vizsgálata és továbbítása
4. § A beadványt – a Törvény és e szabályzat alapján – a beadvány címzettje előzetesen megvizsgálja, és annak tartalma
alapján megállapítja, hogy milyen típusú beadványnak minősül, illetve továbbításnak vagy egyéb intézkedésnek
helye van-e.
5. § (1) Amennyiben a panaszt vagy a közérdekű bejelentést nem az elbírálásra jogosult bírósághoz nyújtották be, a címzett
a Törvény 1. § (5) bekezdése szerint jár el.
(2) Az OBH elnöke és a munkáltatói jogkört gyakorló törvényszék elnöke az elbírálásra jogosultnak megküldött közérdekű
bejelentés, illetve panasz elintézéséről tájékoztatást kérhet a bíróság elnökétől.
6. § (1) Az ügy érdemére vonatkozó beadványt, amennyiben az
a) saját bíróságának ügyére vonatkozik, a címzett az ügyirathoz csatolja,
b) más bíróság bírósági ügyére vonatkozik, a címzett nyolc napon belül az ügyben eljáró bíróságnak megküldi,
c) nem bírósági ügyre vonatkozik, a címzett nyolc napon belül az eljárásra jogosult szervnek megküldi.
(2) A címzett az (1) bekezdés b)–c) pontja szerinti megküldésről a bejelentőt egyidejűleg tájékoztatja.
7. § Egyéb beadvány esetén – annak tartalmától függően – a címzett
a) igazgatási intézkedést tehet, vagy az igazgatási intézkedésre jogosultnak az egyéb beadványt továbbíthatja;
b) a beadvány vizsgálatát és a bejelentő részére történő válaszadást mellőzheti, vagy
c) a 17. § (2) bekezdésében foglaltak szerint jár el.
8. § (1) Amennyiben a beadványból egyértelműen megállapítható, hogy azt a bejelentő az eljárásra jogosultnak is megküldte,
az  eljárásra nem jogosult címzett a  beadvánnyal kapcsolatos 5–7.  § szerinti intézkedést és erről a  bejelentő
tájékoztatását mellőzi.
(2) A nem beazonosítható ügyre vonatkozó beadvány bejelentőjét a címzett tájékoztatja arról, hogy a beadványának
elbírálására jogosult szervezet nem állapítható meg.
(3) A  jogszabályban meghatározott elektronikus kapcsolattartáson vagy elektronikus ügyintézésen kívüli elektronikus
úton érkezett beadvány esetén az  elbírálásra jogosult igényelheti a  beadvány aláírt, papíralapú benyújtását.
Amennyiben a bejelentő a megjelölt határidőben a beadványt aláírva, papír alapon nem nyújtja be, az elbírálásra
jogosult jogszabály eltérő rendelkezése hiányában a beadvány elintézését és erről a bejelentő tájékoztatását mellőzi.
9. § A bíróság, valamint az OBH tevékenységét, illetve mulasztását érintő beadványt – közérdekű bejelentés és panasz
esetén a  11.  §-ban foglaltak figyelembevételével – a  bíróság elnöke, illetve az  OBH elnöke vagy a  bíróság, illetve
az  OBH szervezeti és működési szabályzatának (a továbbiakban együtt: SZMSZ) rendelkezése szerint eljáró más
vezető vizsgálja meg és intézi el.
4. A közérdekű bejelentés és panasz bejelentése, az elbírálásra jogosultak, az elbírálás mellőzése
10. § (1) Közérdekű bejelentéssel vagy panasszal bárki írásban, papír alapon vagy elektronikus úton fordulhat az  ügyben
eljárásra jogosult bíróság vagy az OBH elnökéhez.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a szóban előterjesztett közérdekű bejelentést az eljárásra jogosult bíróság
írásba foglalja. Az  írásba foglalt közérdekű bejelentéssel egyetértését és a  másodpéldány átvételét a  bejelentő
az aláírásával nyugtázza.
(3) A bíróság elnöke dönthet úgy, hogy az (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően a szóban előadott panaszt a bíróság
hivatalos feljegyzésbe foglalja és elbírálja.
11. § (1) Az OBH-t vagy a bíróságot érintő közérdekű bejelentést az OBH elnöke, illetve az ítélőtábla vagy törvényszék elnöke
bírálja el.
(2) Amennyiben a panasz
a) a járásbírósági, kerületi bírósági vagy közigazgatási és munkaügyi bíró és igazságügyi alkalmazott magatartása
ellen irányul, azt a járásbíróság, a kerületi bíróság, a közigazgatási és munkaügyi bíróság elnöke vagy a bíróság
erre kijelölt másik vezetője, bírája;
b) a járásbíróság, kerületi bíróság vagy közigazgatási és munkaügyi bíróság elnökének magatartása ellen irányul,
azt a törvényszék elnöke;
c) az ítélőtáblai, illetve törvényszéki bíró és igazságügyi alkalmazott magatartása ellen irányul, azt az ítélőtábla,
illetve a  törvényszék elnöke vagy az  általa kijelölt elnökhelyettes, kollégiumvezető vagy az  ítélőtábla,
törvényszék erre kijelölt másik vezetője;
d) az  ítélőtábla, illetve a  törvényszék kollégiumvezetője vagy elnökhelyettese magatartása ellen irányul, azt
az ítélőtábla, illetve a törvényszék elnöke;
e) az ítélőtábla vagy törvényszék elnöke, valamint az OBH-ba beosztott, illetve kirendelt bíró vagy igazságügyi
alkalmazott magatartása ellen irányul, azt az OBH elnöke
vizsgálja meg.
 (3) Amennyiben a  bejelentő a  panaszra adott választ nem fogadja el, vagy annak elmaradását kifogásolja, az  ezzel
kapcsolatos újabb panaszát kérésére
a) a (2) bekezdés a) pontja alapján kivizsgált panasz esetében a törvényszék elnöke;
b) a (2) bekezdés b) pontja alapján kivizsgált panasz esetében az OBH elnöke;
c) a (2) bekezdés c) pontja alapján nem az elnök által kivizsgált panasz esetében az ítélőtábla, illetve a törvényszék
elnöke; d) a (2) bekezdés c) pontja alapján az ítélőtábla, illetve törvényszék elnöke által kivizsgált panasz esetében az OBH
elnöke;
e) a (2) bekezdés d) pontja alapján kivizsgált panasz esetében az OBH elnöke
bírálja el. A  panasz bírálatát az  a)  pontban meghatározott esetben a  törvényszék elnöke az  elnökhelyettesre,
a kollégiumvezetőre vagy a törvényszékre beosztott más vezetőre ruházhatja át.
(4) Amennyiben a panaszt az érintett bírósághoz nyújtották be, de a panasz elbírálására a törvényszék-, illetve az OBH
elnöke jogosult, vagy a (3) bekezdésben meghatározott újabb panaszt a (2) bekezdésben meghatározott bírósághoz
nyújtották be, a bíróság a panaszt – a 6. § (2) bekezdése szerint – az arra vonatkozó észrevételeivel, az ügy irataival,
valamint újabb panasz esetén az  eredeti panasz kivizsgálásának irataival együtt továbbítja az  elbírálásra jogosult
részére.
12. § (1) A panaszt érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani a Törvény 2/A. § (2) bekezdésében meghatározott esetben.
 (2) A közérdekű bejelentés vizsgálata mellőzhető a Törvény 2/A. § (1) és (3) bekezdésében meghatározott esetben.
 (3) A panasz vizsgálata – a 11. § (3) bekezdésében foglalt kivétellel – mellőzhető a Törvény 2/A. § (1)–(3) bekezdésében
meghatározott esetben. A 11. § (2) bekezdés e) pontja és a (3) bekezdése alapján elbírált panasz további vizsgálatának
és elbírálásának nincs helye.
(4) A panasz elutasításáról, illetve a vizsgálat mellőzéséről a bejelentőt a 15. § (1) bekezdésében meghatározott módon
kell tájékoztatni. A  tájékoztatás tartalmazhatja, hogy ugyanazon panaszos az  azonos tartalmú ismételt panasza
vizsgálatának mellőzéséről nem kap újabb tájékoztatást.
5. A közérdekű bejelentés, valamint panasz vizsgálata és elbírálása
13. § (1) Az elbírálásra jogosult igazgatási vezető a bejelentőt meghallgathatja, ha azt a közérdekű bejelentés vagy panasz
tartalma szükségessé teszi.
(2) Az elbírálásra jogosult vezető az érintett bírót, igazságügyi alkalmazottat szükség esetén a közérdekű bejelentésről,
panaszról tájékoztatja, tőle írásbeli, szóbeli tájékoztatást, igazoló jelentést kérhet. Az érintett bírót vagy igazságügyi
alkalmazottat a közérdekű bejelentés vagy panasz elbírálásának eredményéről tájékoztatni kell.
(3) A (2) bekezdés szerinti eljárásban figyelemmel kell lenni a 17–19. §-ban foglaltakra.
 (4) A közérdekű bejelentés vagy panasz elbírálása során a vezető felelősséggel tartozik a bejelentő személyes adatainak
az  adatvédelmi szabályoknak megfelelő kezeléséért, továbbá az  információs önrendelkezési jogról és
az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény rendelkezéseinek megtartásáért.
14. § (1) A panaszt és a közérdekű bejelentést a Törvény 2. § (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül kell elbírálni,
amely határidő a  Törvény 2.  § (2)  bekezdésében meghatározott módon összesen legfeljebb hatvan napra
hosszabbítható meg.
(2) A vizsgálat történhet különösen iratok tanulmányozásával, az érintett bíró, igazságügyi alkalmazott vagy a bejelentő
jegyzőkönyvbe foglalt meghallgatásával, vagy az érintett bírótól, igazságügyi alkalmazottól kért írásbeli tájékoztatás,
igazoló jelentés, egyéb iratok tanulmányozásával, más szervek megkeresésével.
15. § (1) A  vizsgálat befejezésekor az  elbírálásra jogosult a  megtett intézkedésről vagy annak mellőzéséről – az  indokok
megjelölésével – a  bejelentőt írásban, postai úton vagy az  aláírt iratot mellékelve elektronikus levélben három
munkanapon belül értesíti. Az  elektronikus értesítés megtörténtét az  elektronikus levél elküldését igazoló
ügyfél-azonosító protokoll kinyomtatásával kell dokumentálni.
(2) Az  írásbeli értesítés mellőzhető, ha az  elintézésről a  jelenlévő bejelentőt szóban tájékoztatták, és a  tájékoztatást
tudomásul vette. E tényt jegyzőkönyvben vagy hivatalos feljegyzésben szükséges rögzíteni, mely irat egy példányát
a bejelentő részére – a bejelentő átvételt igazoló aláírását követően – át kell adni.
16. § A panasz vagy a közérdekű bejelentés alapján – ha alaposnak bizonyul – az elbírálásra jogosult gondoskodik a Törvény
3.  § (1)  bekezdésében meghatározott intézkedések megtételéről, vagy annak szükségességét szolgálati úton jelzi
az intézkedésre jogosult számára.
6. A közérdekű bejelentő, valamint a panaszos védelmére, felelősségre vonásának kezdeményezésére
vonatkozó szabályok
17. § (1) A  panaszos vagy a  közérdekű bejelentő személyes adatainak átadására, nyilvánosságra hozatalára a Törvény 3.  §
(3) bekezdését kell alkalmazni.
(2) Amennyiben a  közérdekű bejelentés vagy panasz elintézése során bűncselekményre, szabálysértés elkövetésére,
jogellenes kár vagy egyéb jogsérelem okozására utaló körülmény merül fel, a  Törvény 3.  § (4)  bekezdésében
meghatározottakat kell alkalmazni.
18. § A  Törvény 2. alcíme szerinti közérdekű bejelentések védett elektronikus rendszerén keresztül – a  törvényszéki
végrehajtó tevékenységével vagy mulasztásával kapcsolatban – érkezett közérdekű bejelentéseket az  alábbi
eltérésekkel kell intézni:
a) A törvényszék az intézkedéseiről szóló tájékoztatást – ennek keretében a 12. § (2) bekezdése alapján történő
mellőzésről szóló tájékoztatást is – az elektronikus rendszerben rögzíti. Ha a vizsgálathoz szükséges határidő
a harminc napot meghaladja, a bíróság az erről való tájékoztatást az alapvető jogok biztosának elektronikus
rendszerében elektronikusan köteles rögzíteni.
b) Ha a közérdekű bejelentő az alapvető jogok biztosánál tett közérdekű bejelentése során kérte, hogy személyes
adatai kizárólag az alapvető jogok biztosa és hivatala számára legyen hozzáférhető, akkor:
ba) a közérdekű bejelentő meghallgatására és szóbeli tájékoztatására nem kerülhet sor,
bb) a közérdekű bejelentés vizsgálatát nem lehet mellőzni azért, mert a közérdekű bejelentő a törvényszék
számára nem azonosítható,
bc) a közérdekű bejelentővel való kapcsolattartás kizárólag az elektronikus rendszer útján történhet,
bd) a  törvényszék az  alapvető jogok biztosának hivatalán keresztül kapcsolatba léphet a  közérdekű
bejelentővel, és kezdeményezheti a  közérdekű bejelentő személyazonosságának felfedése nélküli
kapcsolattartást a közérdekű bejelentővel.
19. § A közérdekű bejelentőt a 17. § (2) bekezdésében írt kivétellel a Törvény 11–12. §-a szerinti védelem illeti meg.
7. A bíróságok vezetőire vonatkozó rendelkezések 20. § (1) A 2. §-ban meghatározott szervezetek vezetői gondoskodnak arról, hogy az ügyfelek a bíróságok honlapján, a bírósági
épületekben elhelyezett tájékoztatótáblán, illetve a  kezelőirodán tájékozódhassanak a  közérdekű bejelentés és
a panasz előterjesztésének lehetőségéről és rendjéről.
(2) Az ítélőtábla és törvényszék elnöke:
a) rendelkezik az SZMSZ-ben a beadványok előzetes vizsgálatában, valamint a közérdekű bejelentések, panaszok
elbírálásában részt vevő vezetők, bírák köréről,
b) az összbírói értekezletre készített beszámolójában a tárgyévben benyújtott közérdekű bejelentések, panaszok
elemzéséről és értékeléséről, különösen a  közérdeklődésre számot tartó fontosabb esetekről, az  alapos
közérdekű bejelentésekkel, panaszokkal kapcsolatos vezetői intézkedésekről és következtetésekről és
az 1. mellékletben szereplő adatszolgáltatásról.
21. § (1) Az  OBH elnöke a  közérdekű bejelentések, panaszok tárgyában tett intézkedésekről, azok elemzéséről a  bíróságok
szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76.  § (8)  bekezdés a)–c)  pontjaiban foglaltak szerint
tájékoztatást ad az  Országos Bírói Tanács, a  Kúria, az  ítélőtáblák és a  törvényszékek elnökeinek, továbbá
az Országgyűlésnek.
(2) Az (1) bekezdésben jelzett tájékoztatást a bíróságok központi internetes honlapján közzé kell tenni.
8. Záró rendelkezések 22. § (1) Ez az utasítás a közzétételt követő hónap első napján lép hatályba. A szabályzat rendelkezéseit a folyamatban lévő
ügyekben is alkalmazni kell.
(2) Hatályát veszti a közérdekű bejelentésekkel és panaszokkal kapcsolatos eljárásról szóló 10/2012. (VI. 15.) OBH utasítás.
 (3) A 18. § 2019. január 1. napján hatályát veszti.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


text:
179/2012. (VII. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Jeszenszky Géza
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság oslói nagykövetségének vezetésével, valamint
a Magyar Köztársaság Izlandi Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2011. május 30. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
14/2018. (I. 12.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Rada
Csabát kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2017. június 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
34/2006. (VI. 8.) GKM rendelete a dohányreklámra vonatkozó tilalom alóli felmentés eljárási szabályairól.
A gazdasági reklámtevékenységről szóló 1997. évi
LVIII. törvény (a továbbiakban: Grtv.) módosításáról
szóló 2001. évi I. törvény (a továbbiakban: Grmtv.)
16. §-ának (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján
– az egészségügyi miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A Grmtv. 15. §-ának (4) bekezdésében meghatározott
felmentés tekintetében az e rendeletben meghatározott eljárási szabályokat kell alkalmazni.
2. § (1) A felmentés iránti kérelmet a Grmtv. 15. §-a (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelő, nemzetgazdasági
szempontból kiemelkedő jelentőségű esemény (a továbbiakban: rendezvény) rendezőjének (a továbbiakban:
kérelmező) a Gazdasági és Közlekedési Minisztériumhoz
három példányban kell benyújtania.
(2) A kérelem legkésőbb a rendezvény kezdetét megelőző negyvenöt nappal nyújtható be.
(3) A kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a rendezvény megjelölését, pontos helyét és idő
pontját,
b) a kérelmező azonosításra alkalmas megnevezését és
címét,
c) a felmentés kérelmezett időtartamát. (4) A kérelemhez csatolni kell:
a) a kérelmező írásbeli nyilatkozatát a felmentésben
foglaltak betartatásáért való felelőssége tudomásulvételéről, b) a Grmtv. 15. §-a (5) bekezdésében foglalt feltételek
meglétének igazolását,
c) a kérelmező harminc napnál nem régebbi cégkivonatát.
3. § A kérelmet el kell utasítani, ha
a) azt nem a 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogo
sult nyújtotta be,
b) azt nem a 2. § (2) bekezdésében meghatározott ha
táridőn belül nyújtották be,
c) nem tartalmazza a 2. § (3)–(4) bekezdésében foglal
takat. 4. § A felmentés megadása előtt meg kell kérni az egészségügyi miniszter írásbeli véleményét. Amennyiben az egészségügyi miniszter véleményét a kérelem megküldésétől
számított tizenöt napon belül nem küldi meg a gazdasági
és közlekedési miniszter részére, úgy kell tekinteni, hogy a
felmentés megadását támogatja.
5. § (1) Felmentés a rendezvény egyetlen alkalommal történő megrendezésére adható.
(2) A felmentés a kérelemben foglaltak figyelembevételével a rendezvényt, illetve a résztvevőket támogató dohánygyártó vállalkozások által gyártott dohányáru elnevezésének, megjelölésének vagy árujelzőjének a (3) bekezdésben megjelölt módokon, a rendezvénnyel összefüggésben történő közzétételére terjedhet ki.
(3) A dohányáru elnevezésének, megjelölésének vagy
árujelzőjének közzétételére felmentés a rendezvény területén, a lebonyolításhoz használt eszközökön, valamint a
rendezők és a résztvevők ruházatán a rendezvény időtartamára, a rendezvénnyel kapcsolatban használt szállító járműveken a rendezvényt megelőző és követő további
egy-egy hét időtartamra adható.
6. § (1) A felmentésben foglaltak betartásáért a kérelmező
tartozik felelősséggel.
(2) Az 5. § (2) bekezdése szerinti reklám csak a kérelmező hozzájárulásával tehető közzé.
(3) A felmentésben foglaltak megsértése esetén a felmentés azonnali hatállyal visszavonható.
7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a dohányreklámra vonatkozó tilalom alóli felmentés
eljárási szabályairól szóló 16/2001. (VI. 25.) GM rendelet.
(3) Ez a rendelet 2006. augusztus 31-én hatályát veszti.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
225/2012. (IX. 11.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
Magyarország és az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete közötti sokoldalú együttműködés erősítéséért,
az éhezés és a szegénység elleni világméretű küzdelemben végzett munkája elismeréseként
Fernanda Guerrieri, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) európai és közép-ázsiai regionális
képviselője, általános főigazgató-helyettese részére, Magyarország iránti elkötelezettségéért és a magyar–német kapcsolatok erősítése érdekében végzett kimagasló
tevékenysége elismeréseként Hans Zehetmair, a Hanns-Seidel Alapítvány elnöke részére,
az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése és Magyarország közötti párbeszéd, valamint a magyar–olasz kapcsolatok
fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként Luca Volonté, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése Néppárti Frakciójának vezetője részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE polgári tagozata; Magyarország és a Kínai Népköztársaság közötti kulturális kapcsolatok ápolása és fejlesztése érdekében hosszú évek
óta végzett fáradhatatlan munkássága elismeréseként Chen Guoya, az EAG International Cultural Exchange Inc. igazgatója részére,
a magyar–német kapcsolatok fejlesztéséért, valamint Tata és a németországi Gerlingen testvérvárosi kapcsolatának
kiépítésében és az együttműködésben végzett kiemelkedő koordinátori és szervezői munkája elismeréseként
Erich Gscheidle, a Gerlingeni Városi Hivatal hivatalvezetője részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. augusztus 30.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
11/2013. (X. 18.) KüM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében, valamint a (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § Dr. Keskeny Ernőt 2013. szeptember 15. napjától a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra –
a Független Államok Közösségével kapcsolatos külpolitikai stratégia kidolgozásáért és a stratégia végrehajtásáért
felelős miniszteri biztossá kinevezem.
2. § Dr. Keskeny Ernő fenti tevékenysége ellátásáért a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az
államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. § (7) bekezdés szerinti illetményre és juttatásokra jogosult.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a külügyminiszter a biztonságpolitikáért felelős helyettes államtitkár (politikai
igazgató) útján irányítja.
4. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 9/2013. (IV. 24.) KüM utasítás.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
32/2011. (IV. 7.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldánya hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján – dr. Stumpf István
alkotmánybíró különvéleményével – meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 394/2010. (V. 19.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Magánszemély országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát nyújtotta be az Országos
Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„KEZDEMÉNYEZZÜK, HOGY ÁPRILIS 22. A FÖLD NAPJA MUNKASZÜNETI NAP LEGYEN.”.
Az OVB a 394/2010. (V. 19.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.) az országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő
ívének hitelesítését megtagadta. Az OVB határozatát azzal indokolta, hogy az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi
III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 17. §-a alapján a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell
tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt kérdést, ezzel szemben az adott kérdés megfogalmazása megtévesztő a
választópolgárok számára, hiszen azt a látszatot kelti, mintha az aláírással népszavazási kezdeményezést
támogatnának. Az Alkotmány 28/D. §-a szerint az országos népi kezdeményezés arra irányul, hogy az Országgyűlés a
hatáskörébe tartozó kérdést napirendjére tűzze. A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 125. §
(3) bekezdése meghatározza a munkaszüneti napokat, a népi kezdeményezés azonban ezeken túl további
munkaszüneti napok törvénybe iktatását kívánná meg a jogalkotótól, azaz a kezdeményezés konkrét jogalkotásra
irányul, nem pedig napirendre tűzésre. 2. Az indítványozó – aki nem azonos a kérdés kezdeményezőjével – a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 77. § (1) bekezdése, valamint 130. § (1) bekezdése alapján kifogást nyújtott be az
Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen, kérve annak megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását. A kifogással
érintett határozat a Magyar Közlöny 2010. évi 82. számában, 2010. május 19-én jelent meg; a kifogás 2010. június 2-án,
vagyis a törvényes határidőn belül érkezett az OVB-hez.
A kifogást tevő szerint a kérdés megfelel az Nsztv. 17. §-ának. Szerinte a hatályos jogszabályok nem teszik kötelezővé,
hogy a kérdésben szerepeljen „az Országgyűlés tárgyalja meg” vagy hasonló tartalmú szövegrész, így a kérdést
hitelesíteni kellett volna. II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a
hatáskörben jogorvoslati természetű. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és a népszavazásra, vagy a népi
kezdeményezésre szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH
2002, 342.]. 2. Az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak,
és az OVBh.-t az abban foglalt indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. április 5. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
308/2019. (VII. 26.) KE határozata a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek 2019. általános választásának kitűzéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés e) pontja, valamint 35. cikk (2) bekezdése, továbbá a választási eljárásról szóló
2013. évi XXXVI. törvény 6.  §-a alapján a  helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek 2019. évi általános
választását 2019. október 13. napjára tűzöm ki.
Budapest, 2019. július 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök