text:
11/2013. (III. 5.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a LEADER térségek közötti együttműködés végrehajtásához nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. arculati elemek: a kedvezményezettnek a tájékoztatásra és nyilvánosságra vonatkozó rendelkezések értelmében a
támogatással megvalósított beruházáson és eszközein feltüntetett, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási
szabályainak megállapításáról szóló 2006. december 15-i 1974/2006/EK bizottsági rendelet VI. melléklet 3.1. szerinti
„Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alap: A vidéki területekbe beruházó Európa.” szlogen, az Európai Unió
zászlajának logója, LEADER logó, Darányi Ignác Terv logó, az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program (a
továbbiakban: ÚMVP) logója, valamint a LEADER Helyi Akciócsoport (a továbbiakban: LEADER HACS) logója;
2. egyház: a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek
jogállásáról szóló törvény szerinti egyház és belső egyházi jogi személy (a továbbiakban együtt: egyház);
3. együttműködési intézkedés: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési
támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1698/2005/EK
tanácsi rendelet) 65. cikke szerint meghatározott intézkedés; 4. együttműködési megállapodás: az együttműködés feltételeit szabályozó jogi formába foglalt és az összes
együttműködő fél által aláírt dokumentum, amely tartalmazza az e rendelet keretében megvalósítani tervezett
térségek közötti együttműködési projekt címét, tartalmát és az együttműködésben részt vevők elérhetőségeit;
5. együttműködési projekt: együttműködési intézkedés keretében az ügyfél által megszabott, megvalósítani
kívánt tevékenységek összessége; 6. előadóművész: a színészek, énekesek, zenészek, táncosok és más személyek, akik az irodalmi vagy művészeti
alkotásokat vagy a népművészet kifejeződéseit megjelenítik, éneklik, elmondják, elszavalják, eljátsszák,
tolmácsolják vagy más módon előadják; 7. hátrányos helyzetű terület: a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet
2. mellékletében foglalt leghátrányosabb helyzetű kistérségek, valamint a 4. mellékletében szereplő természeti
vagy civilizációs katasztrófával sújtott kedvezményezett kistérségek vagy az ezekkel azonos elbánásban
részesülő, a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot
jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm.
rendelet mellékletében meghatározott települések; 8. helyi termék: a LEADER HACS illetékességi területén honos, vagy ott megtermelt, előállított termék, helyi
termékként meghatározott hagyományos termék; 9. Helyi Vidékfejlesztési Stratégia: az ÚMVP Irányító Hatósága (a továbbiakban: IH) által elismert LEADER HACS-nak
az illetékességi területére kidolgozott és – az IH által meghatározott időközönként – aktualizált és az IH által
jóváhagyott fejlesztési stratégiája; 10. koordináló szervezet: az együttműködési projekt végrehajtásának koordinálására a projektben részt vevő
ügyfelek által kiválasztott, az együttműködési megállapodásban megjelölt ügyfél;
11. LEADER: az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 61. cikkében meghatározott fogalom;
12. LEADER HACS: az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 62. cikkének megfelelő és az IH által elismert, jogi
személyiséggel rendelkező helyi közösség, amely az elismerés iránti kérelemmel egyidejűleg vállalta a LEADER
HACS minősítéshez kapcsolódó feltételek teljesítését; 13. LEADER HACS illetékességi területe: a LEADER HACS előzetes elismeréséről vagy a LEADER HACS elismeréséről
szóló határozatában meghatározott terület, amelynek vonatkozásában a LEADER HACS Helyi Vidékfejlesztési
Stratégiát fogalmaz meg; 14. nonprofit szervezet: az egyesületként, az alapítványként, a közalapítványként, a nonprofit gazdasági
társaságként és a közhasznú tevékenységet ellátó szociális szövetkezetként működő társadalmi szervezet,
kivéve a biztosító egyesületet, a politikai pártot és a munkáltatói és munkavállalói érdekképviseleti szervezetet;
15. tradicionális eszköz: az a hagyományos, újonnan kereskedelmi forgalomban nem kapható gép, eszköz, tárgy,
amely a hagyományos népi kultúra, szellemi és tárgyi örökség ápolásának, bemutatásának céljából korhű
formai jellegeket hordozóan és funkcionalitással készült; 16. ügyfél: a LEADER HACS illetékességi területen
a) székhellyel, fiókteleppel vagy telephellyel rendelkező működő és induló mikro-, kis- és
középvállalkozás; b) működő települési önkormányzat; c) települési nemzetiségi önkormányzat;
d) önálló jogi személyiséggel rendelkező önkormányzati társulás; e) székhellyel vagy telephellyel rendelkező nonprofit szervezet;
f) székhellyel vagy telephellyel rendelkező egyház; g) lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező természetes személy,
amely fejlesztést valósít meg vagy bonyolít le. (2) Az e rendeletben nem szabályozott kérdések vonatkozásában a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint
halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi
XVII. törvényben (a továbbiakban: Törvény), és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában
megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendeletben
(a továbbiakban: Vhr.) szereplő szabályokat kell alkalmazni. 2. Támogatás igénybevételének általános feltételei
2. § (1) Térségek közötti együttműködés keretében, legalább két magyarországi LEADER HACS illetékességi területe között,
legalább két ügyfél – amely ügyfelek közül legalább az egyik LEADER HACS – által együttesen megvalósított
intézkedésekre vehető igénybe támogatás. (2) E rendelet keretében megvalósított együttműködési projektek esetén egy koordináló szervezet kijelölése szükséges.
(3) A koordináló szervezet lehet a LEADER HACS, vagy az együttműködési projektben érintett LEADER HACS területén a
pályázat benyújtásakor a) székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel rendelkező működő és induló mikro-, kis- és középvállalkozás,
b) működő települési önkormányzat, települési nemzetiségi önkormányzat, önálló jogi személyiséggel
rendelkező önkormányzati társulás, c) székhellyel vagy telephellyel rendelkező nonprofit szervezet,
d) székhellyel vagy telephellyel rendelkező egyház. (4) A koordináló szervezetet az együttműködésben részt vevő LEADER HACS, vagy több LEADER HACS részvétele esetén
az együttműködésben részt vevő LEADER HACS-ok választják ki.
(5) A koordináló szervezet az együttműködési projekt végrehajtására projektmenedzsert alkalmazhat. A koordináló
szervezet feladata a projektmenedzsment tevékenység ellátása: a) az együttműködési projektről szóló megvalósíthatósági tanulmány megírása, és IH részére való megküldése,
szükség esetén átdolgozása, b) a támogatási kérelem elkészítése és benyújtása,
c) a támogatási kérelmet érintő módosítások, változások kezelése,
d) az ügyfelek összefogása, tájékoztatása, e) az együttműködési projekt nyomon követése, belső ellenőrzése,
f) az ügyfelek kifizetési kérelméhez nyilatkozat tétele, hogy a kifizetési kérelemben feltüntetett tételek az
együttműködési projekt megvalósítását szolgálták, g) a projekt együttműködésben való megvalósulását bemutató szakmai beszámoló készítése, valamint az utolsó
kifizetési kérelemmel együtt a koordináló szervezet székhelye szerint illetékes Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) regionális kirendeltségéhez való megküldése.
(6) Az együttműködési projekt végrehajtásában részt vevő ügyfelek egy közös támogatási kérelmet nyújtanak be.
A támogatási kérelem főlapját minden ügyfél, míg a főlaphoz tartozó, egyes ügyfelekre vonatkozó részkérelmeket az
érintett ügyfelek, valamint a koordináló szervezet képviseletre jogosult vezetője aláírásával ellátja. Az aláírások nélkül
a támogatási kérelem érvénytelen. A támogatási kérelmet a koordináló szervezet székhelye szerint illetékes MVH
regionális kirendeltségéhez kell megküldeni. A támogatási kérelemre támogatás csak akkor ítélhető meg, ha minden
abban szereplő részkérelem jóváhagyásra kerül. Az MVH döntést hoz minden részkérelemről és a részkérelmekben
szereplő ügyfelek részére megküldi. (7) Valamennyi ügyfél az MVH azon kirendeltségéhez nyújthat be kifizetési kérelmet, amely a támogató határozatot
hozta, és megküldte. (8) Kizárólag az együttműködési projektben részt vevő ügyfelek lakóhelye, tartózkodási helye, székhelye, telephelye vagy
fióktelepe szerinti LEADER HACS illetékességi területén megvalósuló tevékenységek támogathatóak.
(9) E rendelet alapján kizárólag együttműködési projektek megvalósítása támogatható. Kizárólag azok a tevékenységek
támogathatóak, amelyek az együttműködéshez szervesen kötődnek és a részletes megvalósíthatósági tanulmányban
feltüntetésre kerültek. (10) A megvalósíthatósági tanulmány formanyomtatványát és benyújtásának módját az IH a honlapján közleményben
teszi közzé. (11) Az e rendelet alapján benyújtandó támogatási kérelemre vonatkozóan a Vhr. 27. § (1) bekezdés h), valamint i) pontját
nem kell alkalmazni. (12) Megvalósíthatósági tanulmányt minden esetben készíteni kell, valamint azt az IH részére meg kell küldeni. Egy
együttműködési projektre vonatkozóan egy megvalósíthatósági tanulmány elkészítése szükséges.
(13) A megvalósíthatósági tanulmány értékelését az IH által létrehozott Szakmai Bizottság az 1. mellékletben szereplő
értékelési szempontok alapján végzi. Pozitív elbírálás esetén az IH hozzájáruló nyilatkozatot állít ki. Amennyiben
a megvalósíthatósági tanulmány nem megfelelően kidolgozott, az IH átdolgozó javaslatokról szóló válaszlevelet küld.
(14) Az e rendelet alapján benyújtott támogatási kérelemben megjelölt teljes költségvetés a benyújtott megvalósíthatósági
tanulmányban jóváhagyott teljes költségvetéstől legfeljebb 10% mértékéig térhet el. Amennyiben több mint 10%
a teljes költségvetés tekintetében az eltérés, vagy az ügyfél által vállalt tevékenységek módosulnak, abban az esetben
a támogatási kérelem elutasításra kerül. 3. § (1) Támogatás vehető igénybe az alábbi tevékenységekre:
a) beruházás jellegű fejlesztés (gép és eszközbeszerzés, létesítmények megvalósítása, felújítása, korszerűsítése),
b) közösen működtetett szervezetek és közös szerveződések kialakítása,
c) kiadványok készítése, d) képzés, oktatás előkészítése és megvalósítása,
e) rendezvény előkészítése és megvalósítása, f) legjobb gyakorlatok átadása, tudástranszfer,
g) a koordináló szervezet esetében felmerülő projektmenedzsment, h) egyéb közösen előkészített és végrehajtott tevékenységek.
(2) Kizárólag olyan rendezvény és képzés támogatható, amelyről részletes ütemterv vagy az ügyfélnek az
együttműködési projektben ellátandó feladatait részletező feladatterv készült, és az a támogatási kérelem részeként
benyújtásra került. (3) A rendezvényen és képzésen való részvétel vonatkozásában a résztvevők felé az együttműködési projekt keretében
támogatott eszközök és tevékenységek kapcsán díjat az ügyfél nem számolhat fel.
(4) Az ügyfél által megszervezett rendezvény és képzés vonatkozásában nem vehető igénybe támogatás:
a) kizárólag egy adott gazdasági társaság érdekeinek és termékeinek bemutatását célzó termékbemutatóra,
rendezvényre, kivéve a helyi termékek népszerűsítését, valamint b) politikai célú rendezvényre.
4. § (1) Az együttműködési projekt keretében az ügyfél által szervezett rendezvény vonatkozásában az ügyfél köteles:
a) a rendezvény témáját, helyszínét és időpontját a rendezvény megvalósítási időpontját megelőző 30. napig
a rendezvény helyszínének tekintetében illetékes LEADER HACS honlapján közzétetetni, továbbá ennek
igazolását a közzétételtől számított 8 napon belül, valamint
b) a meghívót és a meghirdetés dokumentációját a rendezvény időpontját megelőzően legkésőbb 30 nappal az
MVH támogatási kérelem szerint illetékes regionális kirendeltségének megküldeni.
(2) Az ügyfél a rendezvény helyén az arculati elemeket köteles feltüntetni.
(3) Az ügyfél a rendezvény megtartásáról köteles a rendezvény lezárását követően írásbeli emlékeztetőt készíteni,
és azt a kifizetési kérelemmel együtt megküldeni az MVH támogatási kérelem szerint illetékes regionális
kirendeltségének. (4) Az írásbeli emlékeztető tartalmazza: a) a rendezvény helyszínét, időpontját, a célcsoport megjelölését, a rendezvény céljának és eredményének rövid
bemutatását, b) legalább 10 darab, a rendezvény főbb programjait és a rendezvényen elhelyezett arculati elemeket bemutató
dátumozott fotót. (5) A 7. § (4) bekezdésétől, valamint a Vhr. 27. § (1) bekezdés g) pontjától eltérően a rendezvényen fellépő
előadóművészek díjára vonatkozóan egy árajánlat becsatolása szükséges. 5. § (1) Az együttműködési projekt keretében az ügyfél által megrendezésre kerülő képzés vonatkozásában az ügyfél köteles:
a) az oktatás megvalósítását: aa) legalább 10 darab dátumozott fotóval,
ab) jelenléti ívvel, ac) oktatási napló vezetésével, ad) képzési tematika elkészítésével dokumentálni, és
b) a résztvevők számára igazolást, tanúsítványt, bizonyítványt vagy oklevelet kiállítani.
(2) Képzés megvalósítása esetén a támogatási kérelemhez mellékelni kell a képző szerv által elkészített képzési
ütemtervet. (3) Az ügyfél köteles a képzés témáját, helyszínét és időpontját a képzés megvalósítási időpontját megelőző 30. napig
a képzés helyszínének tekintetében illetékes LEADER HACS honlapján közzétetetni, valamint azokat a közzététel
igazolásával együtt a megjelenéstől számított 8 napon belül az MVH támogatási kérelem szerint illetékes regionális
kirendeltségének megküldeni. Több képzési napból álló képzés esetén az összes képzési nap tervezett dátumát
egyidejűleg is be lehet jelenteni. (4) Az ügyfél a képzés helyén az arculati elemeket köteles feltüntetni.
(5) A kifizetési kérelemhez csatolni szükséges az addig lezajlott képzések vonatkozásában
a) a jelenléti ívet, b) a résztvevőkkel kötött megállapodások másolatát,
c) az oktatási napló másolatát, d) kiállított igazolások, tanúsítványok, bizonyítványok, oklevelek másolatát,
e) a dátumozott fotókat, amelyek a képzés helyszínét, résztvevőit és a nyilvánosság tájékoztatását mutatják be.
(6) Nem nyújtható támogatás a résztvevők pótló-, illetve javítóvizsga díjához.
(7) A képzésről az oktatás szervezőjének, a képző szervnek és a résztvevőnek megállapodást kell kötnie, amelyben fel kell
tüntetni a) a felek nevét és személyes adatait,
b) a képzés témáját, időpontját, időtartamát, és c) a képzési órák számát.
3. A támogatás mértéke, elszámolható kiadások 6. § (1) E rendelet keretében, egy együttműködési projekt kapcsán a 2013. évben megítélhető maximális támogatási összeg
az együttműködési projekt egészére vonatkozóan nem haladhatja meg az 50 millió forintot. Egy ügyfél párhuzamosan
több együttműködési projekt megvalósításában is részt vehet. (2) A támogatás forrása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (a továbbiakban: EMVA). Az ÚMVP alapján
2013. évben a támogatás nyújtására fordítható keretösszeg 3,5 milliárd forint.
(3) Kizárólag azon költségek számolhatóak el, amelyek az ügyfélnek az együttműködési projektben való részvételéhez
kapcsolódnak. (4) Támogatás vehető igénybe a 3. § (1) bekezdése szerinti tevékenységek megvalósulásához kapcsolódó költségekhez,
kivéve a) a motorral hajtott szárazföldi, légi, vízi közlekedési jármű vagy motorral hajtott sporteszköz beszerzésére, és
ezen eszközök forgalmazását érintő beruházásokhoz, b) a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendeletben meghatározott vontató,
nyerges vontató, tehergépkocsi, gépkocsi, valamint gépjármű fogalomkörébe tartozó eszköz beszerzéséhez,
c) termőföld és ingatlan vásárlásához, d) ingatlan bérleti díjához,
e) élő állat vásárlásához, f) tanulmánykészítéshez, g) a 2. mellékletben szereplő eszközök beszerzéséhez.
(5) A (4) bekezdés d) pontja alól kivételt képez, ha rendezvényhez vagy képzéshez kapcsolódik az ingatlan bérleti díja.
(6) Amennyiben az ügyfél rendezvényt vagy képzést valósít meg, abban az esetben a rendezvényre vagy képzésre
tervezett elszámolható kiadásokat rendezvényenként, képzésenként elkülönítetten kell megadni.
(7) Nem igényelhető támogatás a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének
létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó
EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti
alábbi tevékenységekhez kapcsolódó fejlesztésre a) NACE Rev. 2. B nemzetgazdasági ág – Bányászat, kifejtési tevékenység;
b) NACE Rev. 2. 47.30 gépjármű-üzemanyag kiskereskedelem; c) NACE Rev. 2. 46 nagykereskedelem (kivéve: jármű, motorkerékpár);
d) NACE Rev. 2. K nemzetgazdasági ág – Pénzügyi, biztosítási tevékenység;
e) NACE Rev. 2. L nemzetgazdasági ág – Ingatlanügyletek;
f) NACE Rev. 2. O Nemzetgazdasági ág – Közigazgatás, védelem; kötelező társadalombiztosítás;
g) NACE Rev. 2. P Nemzetgazdasági ág – Oktatás, kivéve 85.5 Egyéb oktatás, 85.6 Oktatást kiegészítő tevékenység;
h) NACE Rev. 2. 77.31 Mezőgazdasági gépkölcsönzés; i) NACE Rev. 2. 49 Szárazföldi, csővezetékes szállítás;
j) NACE Rev. 2. 50 Vízi szállítás; k) NACE Rev. 2. 51 Légi szállítás.
(8) Nem vehető igénybe támogatás: a) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a Helyi Vidékfejlesztési Stratégiák LEADER fejezetének
végrehajtásához 2011-től nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 76/2011. (VII. 29.) VM rendelet
alapján elszámolt kiadásokra; b) arra a tevékenységre, beruházásra vagy fejlesztésre, amelyre az ügyfélnek elbírálatlan támogatási kérelme vagy
jogerős támogatási határozata van az EMVA-ból támogatható tevékenységre, beruházásra vagy fejlesztésre
vonatkozóan; c) a LEADER HACS-ok részére a LEADER Helyi Akciócsoportok feladat ellátásához az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatás részletes feltételeiről szóló 30/2012. (III. 24.)
VM rendelet keretében elszámolt kiadásokra; d) jogszabály vagy uniós jogi aktus alapján tiltott, illetve nem támogatható célokra, tevékenységre, kiadásra.
(9) A koordináló szervezet projektmenedzsment tevékenységéhez kapcsolódó kiadásai az összes elszámolható kiadás
10%-ának mértékéig számolhatók el. Projektmenedzsment keretében a 2. § (5) bekezdésében felsorolt
tevékenységekhez kapcsolódó kiadások számolhatók el. A koordináló szervezet ezen felül az együttműködési
projekthez kapcsolódó további, a 3. § (1) bekezdésében megjelölt támogatható tevékenységet végezhet.
(10) A támogatás mértéke, ha az ügyfél: a) természetes személy, mikro, kis- és középvállalkozás és a fejlesztést
aa) hátrányos helyzetű területen valósítja meg, akkor az összes elszámolható kiadás 65%-a;
ab) egyéb területen valósítja meg, akkor az összes elszámolható kiadás 60%-a;
b) települési önkormányzat, települési nemzetiségi önkormányzat, önálló jogi személyiséggel rendelkező
önkormányzati társulás, akkor az összes elszámolható kiadás 100%-a;
c) egyház, nonprofit szervezet, akkor az összes elszámolható kiadás 100%-a.
(11) Az egyéb elszámolható kiadások esetén – ha a támogatási kérelem egyes ügyfelekre vonatkozó részkérelmének
tekintetében eltérő támogatási intenzitások kerülnek megállapításra – ügyfelenként a legalacsonyabb intenzitást kell
figyelembe venni. (12) Költségvetési szervek esetében az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 71. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján a támogatás
számításának alapja az összes nettó elszámolható kiadás. 7. § (1) A jóváhagyott elszámolható kiadások mértéke és aránya nem haladhatja meg
a) a Gépkatalógusban szereplő gépek, berendezések esetében a támogatási kérelem benyújtására rendelkezésre
álló időszak első napját megelőző napon hatályos Gépkatalógusban szereplő referenciaárat;
b) az Építési Normagyűjteményben (a továbbiakban: ÉNGY) beazonosítható tételek vonatkozásában az
elszámolható kiadás, támogatási kérelem benyújtására rendelkezésre álló időszak első napját megelőző napon
hatályos ÉNGY szerinti referenciaárát. (2) Ha az ügyfél valamely kiadási tételéhez kapcsolódóan árajánlatot csatol be a támogatási kérelméhez vagy a kifizetési
kérelméhez, a támogatásra csak olyan árajánlat alapján jogosult, amelyet e rendelet hatálybalépését követően
állítottak ki és tartalmazza a) az ajánlatkérő nevét, címét és az ajánlattevő nevét, címét és adószámát, természetes személy esetén
adóazonosító jelét, b) a kiadási tétel műszaki adatait,
c) a kiadási tétel mennyiségét és mértékegységét, d) a kiadási tétel nettó összegét, a felszámított áfát és bruttó összegét,
e) a kiadási tétel pénznemét, f) az ajánlattevő cégszerű aláírását, valamint
g) az árajánlat kiállításának dátumát. (3) Elektronikus árajánlat (webáruház, elektronikus levél) esetén a (2) bekezdés f) pontja szerinti követelményt nem kell
alkalmazni, azonban ha az árajánlattevő az ajánlatát elektronikus levélben adta, az elektronikus levél csatolmányainak
is meg kell felelniük a többi követelménynek. Az elektronikus árajánlat akkor fogadható el, ha tartalmazza a webáruház
honlap címét, illetve elektronikus levél esetén az árajánlattevő elektronikus levél címét is.
(4) Ha a referenciaár az adott tétel esetében nem állapítható meg a Gépkatalógus vagy az ÉNGY alapján, akkor az ügyfél
köteles legalább két árajánlatot csatolni az elszámolni kívánt kiadásokról.
(5) A két árajánlatnak hasonló műszaki tartalommal kell rendelkeznie és az ügyfél köteles indokolni az adott árajánlat
választását. (6) Az árajánlat nem származhat az ügyfél saját tulajdonában lévő vagy kapcsolt vállalkozásától, illetve olyan
vállalkozástól, amelyben az ügyfél többségi tulajdoni hányaddal rendelkezik.
(7) Az ajánlattevő a Nemzeti Adó- és Vámhivatalhoz bejelentett tevékenysége tekintetében adhat árajánlatot.
Az árajánlat nem lehet régebbi a pályázat benyújtási időszak első napját megelőző 60 napnál.
(8) Az együttműködési projektmenedzsment tevékenységéhez kapcsolódó kiadások tekintetében árajánlat becsatolása
nem szükséges. 4. A támogatás igénybevételének feltételei 8. § (1) Amennyiben a támogatási kérelemben megfogalmazott tevékenység rendezvény megvalósítására is irányul,
a rendezvény keretén belül végzett tereprendezésre a Vhr. 30. § (7) bekezdését nem kell alkalmazni, ha az építési
tételek elszámolása az ÉNGY alapján történik. (2) A 7. § (4) bekezdésétől, valamint a Vhr. 27. § (1) bekezdés g) pontjától eltérően a tradicionális eszköz beszerzése
esetében egy árajánlat becsatolása szükséges, amely árajánlat egyúttal igazolja, hogy az eszköz hordozza a
megismertetni kívánt időszakban használt eszköz formai és funkcionális jellemzőit. Az árajánlat becsatolása mellett
az ügyfél nyilatkozik arról, hogy az árajánlat alapján beszerzett tradicionális eszköz kereskedelmi forgalomban nem
kapható. (3) A Vhr. 31. § (1) bekezdés c) pontjától eltérően a szoftver licencek ellenértéke eszközként elszámolható kiadás.
(4) A térségek közötti együttműködési projekt kapcsán kötelezően alkalmazni kell a 3. melléklet szerinti együttműködési
megállapodást. (5) Az együttműködési projektek megvalósításának határideje 2014. december 31.
(6) Az együttműködési projekt kötelezettség vállalásával érintett részének átruházása csak a kötelezettségek
átvállalásával lehetséges. Az átvállalásra a jogerős támogatási határozat közlésétől, az utolsó kifizetési határozat
közlésétől számított 5 évig fennálló kötelezettségek teljesítésének időtartama alatt kerülhet sor. Az átvállalással
az átadó mentesül a kötelezettségek alól. A kötelezettség átvállalásához az MVH előzetes jóváhagyása szükséges.
Az erre irányuló kérelmet az MVH által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett formanyomtatványon kell
benyújtani. A kötelezettség átvállalása abban az esetben hagyható jóvá, ha az átvevő megfelel a támogatásra való
jogosultsági feltételeknek. (7) Az együttműködési projekt megvalósítása a támogatási kérelem befogadását követően saját felelősségre elkezdhető.
(8) A Vhr. 23. § (1) bekezdés c) pontjától eltérően az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt a beruházás vagy
fejlesztés tárgya – a fenntarthatóságának biztosítása érdekében – az üzemeltetési kötelezettség fenntartása mellett
bérbe adható. 5. A támogatási kérelem benyújtása 9. § (1) A támogatási kérelmet folyamatosan, 2013. április 2-től 2013. augusztus 31-ig lehet benyújtani postai úton, papír
alapon az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közzétett formanyomtatványon a koordináló szervezet
székhelye szerint illetékes MVH regionális kirendeltségéhez. (2) A támogatási kérelem benyújtásának feltétele az IH hozzájáruló nyilatkozatának megléte, amelyet az IH az ügyfél és
az MVH részére is megküld. (3) A támogatási kérelemhez mellékelni kell:
a) amennyiben az alkalmazandó, a 7. § (2)–(7) bekezdése és a 8. § (2) bekezdése szerinti árajánlatokat,
b) az együttműködési projektben részt vevő ügyfelek között létrejött együttműködési megállapodás másolatát,
valamint c) a Vhr.-ben meghatározott kötelezően csatolandó dokumentumokat.
(4) A támogatási kérelemhez építési beruházások esetén a Vhr. 27. § (1) bekezdés c) pontjától eltérően mellékelni kell
a) építési engedélyköteles beruházás esetén aa) az ügyfél nevére szóló jogerős és érvényes építési engedélyt, vagy ennek hiányában a hatóság
közokirat formájában kiállított igazolását az építésügyi eljárás megindításáról, és
ab) az ügyfél nevére szóló – a tervezői névjegyzékben szereplő tervező ellenjegyzésével ellátott, az építési
hatósághoz benyújtottal megegyező – építési tervdokumentációt, ami a tervezett építmény jellegétől
függően tartalmazza a helyszínrajzot, alaprajzokat, homlokzatokat, metszeteket és részletrajzokat,
azok méretarányos adatait, valamint a műszaki leírást; b) nem építési engedélyköteles beruházás esetén
ba) az ügyfél nevére szóló, az illetékes építésügyi hatóság által kiadott nyilatkozatot arról, hogy az építési
tevékenység nem építési engedélyköteles, és bb) az ügyfél nevére szóló – a tervezői névjegyzékben szereplő tervező ellenjegyzésével ellátott – építési
tervdokumentációt, ami a tervezett építmény jellegétől függően tartalmazza a helyszínrajzot,
alaprajzokat, homlokzatokat, metszeteket és részletrajzokat, azok méretarányos adatait, valamint a
műszaki leírást. (5) A támogatási kérelem módosítására legkésőbb a benyújtást követő 10 napon belül van lehetőség. Amennyiben
az ügyfél a támogatási kérelem rá vonatkozó részét módosítani kívánja, azt a koordináló szervezeten keresztül teheti
meg. A támogatási kérelem módosítása esetén az ügyintézési határidő a módosítás beérkezésétől számítva
újrakezdődik. 6. A támogatási kérelem elbírálása 10. § Az e rendelet alapján benyújtott támogatási kérelem feldolgozását az MVH a támogatási kérelem beérkezését követő
10 nap elteltével kezdi meg. A támogatási kérelem elbírálása a Törvény 32. § (1) bekezdés b) pontja szerint benyújtási
sorrend alapján történik. 7. A kifizetési kérelem benyújtása
11. § (1) A kifizetési kérelmet a Vhr. 16/B. § (3) bekezdése szerinti elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás segítségével előállított
elektronikus űrlapon, ügyfélkapun vagy postai úton keresztül az MVH támogatási kérelem szerint illetékes regionális
kirendeltségére kell benyújtani. (2) A kifizetési kérelem benyújtására és módosítására a Vhr. 16/B. § (2)–(3) bekezdését kell alkalmazni.
(3) E rendelet vonatkozásában a Vhr. 24. § (1) bekezdése nem alkalmazandó.
(4) Természetes személy ügyfél esetén az első kifizetési kérelemhez csatolni kell az adóbejelentkezési lap másolatát.
(5) A kifizetési kérelemhez mellékelni kell a koordináló szervezet nyilatkozatát arról, hogy a kifizetési kérelemben
feltüntetett tételek az együttműködési projekt megvalósítását szolgálták. (6) Az utolsó kifizetési kérelemhez mellékelni kell a koordináló szervezet szakmai beszámolóját.
8. Jogkövetkezmények 12. § (1) Amennyiben az ügyfél a 4. § (1) vagy (2) bekezdésében foglalt kötelezettségének, illetve a 4. § (3) vagy
(4) bekezdésében foglaltak teljesítésére vonatkozóan megküldött hiánypótlási felhívásnak nem tesz eleget, az MVH
a rendezvényre jóváhagyott támogatási összeget 5%-kal csökkenti, amely csökkentést a nem teljesített
bekezdésenként kell alkalmazni. (2) Amennyiben az ügyfél az 5. § (1), (3) vagy (4) bekezdésében foglalt kötelezettségének, illetve az 5. § (2), (5) vagy
(7) bekezdésében foglaltak teljesítésére vonatkozóan megküldött hiánypótlási felhívásnak nem tesz eleget, az MVH
a képzésre jóváhagyott támogatási összeget 5%-kal csökkenti, amely csökkentést a nem teljesített bekezdésenként
kell alkalmazni. 9. Záró rendelkezések 13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
14. § A beruházási jellegű fejlesztések megvalósításához igénybe vehető előleggel kapcsolatban az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból az egyes beruházási jogcímek esetén nyújtandó támogatási előlegfizetésről szóló
118/2012. (XI. 22.) VM rendeletet kell alkalmazni. 15. § Ez a rendelet az 1698/2005/EK tanácsi rendelet 63. cikk b) pontja és 65. cikke végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapítja meg. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
327/2015. (XI. 10.) Korm. rendelete az egyéb célú földmérési és térképészeti tevékenységgel összefüggő szakmagyakorlás részletes szabályairól.
A Kormány a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény 38. § (1) bekezdés i) és j) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya kiterjed:
a) a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012.  évi XLVI.  törvény (a  továbbiakban: Fttv.) 23.  §
(3)  bekezdésében szabályozott egyéb célú földmérési és térképészeti tevékenységet végző geodéziai
tervezési és geodéziai szakértői szakmagyakorlási tevékenységet (a  továbbiakban együtt: szakmagyakorlási
tevékenység) folytatók körére és tevékenységük folytatásának feltételeire, a  jogosultság megállapítására és
a névjegyzék vezetésére vonatkozó előírásokra,
b) az eljáró hatóság kijelölésére,
c) a geodéziai tervezési és a geodéziai szakértői tevékenység során – az igazságügyi szakértőkről szóló törvény
szerint igazságügyi szakértői tevékenység kivételével – végezhető feladatok körére,
d) az Fttv. 29/B.  § (1)  bekezdésében meghatározott szerv által a  szakmagyakorlási tevékenységre vonatkozó
szabályok be nem tartása esetén alkalmazható jogkövetkezmények megállapítására.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. bejelentés: a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi
LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szolgtv.) szerinti bejelentés;
2. vállalkozás: gazdasági társaság, költségvetési szerv, egyéni vállalkozó, egyéni cég;
3. határon átnyúló szolgáltatásnyújtás: a Szolgtv. szerinti határon átnyúló szolgáltatásnyújtás;
4. jogosultság: a  névjegyzéket vezető szerv által engedélyezett és névjegyzékbe vett szakmagyakorlási
tevékenység végzésének való megfelelés;
5. letelepedés: a Szolgtv. szerinti letelepedés;
6. szakmagyakorló: szakmagyakorlási tevékenységet folytató, jogosultsággal rendelkező személy;
7. tagállam: a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvényben tagállamként meghatározott
állam;
8. tagállami állampolgár: a  külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvényben tagállami
állampolgárként és tagállam állampolgárával azonos megítélés alá eső személyként meghatározott személy.
2. Engedélyhez kötött szakmagyakorlási tevékenységek 3. § (1) Geodéziai tervezői minősítés szükséges az  építmények tervezésével, megvalósításával, működtetésével,
vizsgálatával kapcsolatos következő geodéziai feladatok irányításához, minőségtanúsításához:
a) építménytervezés célját szolgáló tervezési alaptérképek készítése,
b) építmények geodéziai kitűzése, geodéziai művezetése,
c) építési feladatok geodéziai irányítása és ellenőrzése,
d) a megvalósult állapot geodéziai műszaki dokumentációjának elkészítése,
e) közművezetékek geodéziai bemérése, analóg alapanyagon lévő szakági térképek, helyszínrajzok digitális
átalakítása, térképezése,
f ) műszaki térinformatikai rendszerek újonnan előállítandó térképi alapjainak létrehozása, és azok
változásvezetése,
g) településtervezéshez, területrendezéshez, településfejlesztéshez szükséges térképek készítése.
(2) Természetes tereptárgyak, illetve építmények mozgás- és deformáció vizsgálati méréseit geodéziai tervezői
minősítéssel rendelkező földmérő végezhet.
(3) Geodéziai szakértői minősítéssel a  szakterületen teljes körűen végezhető az  építmények tervezésével,
megvalósításával, működtetésével, vizsgálatával kapcsolatos geodéziai vonatkozású kérdések ok-okozati
összefüggéseinek értékelése, és mindezekkel kapcsolatban szakértői vélemények készítése, szakmai tanácsadás,
javaslattétel.
3. A minősítést végző és a névjegyzéket vezető szerv
4. § (1) Első fokon a kérelmező lakóhelye szerint illetékes területi mérnöki kamara (a továbbiakban: területi kamara) titkára,
másodfokon a Magyar Mérnöki Kamara (a továbbiakban: MMK) főtitkára folytatja le a minősítési eljárást.
(2) A geodéziai tervezőknek és a geodéziai szakértőknek az Fttv. 29/B. §-ában meghatározott közhiteles nyilvántartását
az MMK a területi kamaráinak adatszolgáltatása alapján, országos összesítésben vezeti és honlapján folyamatosan és
ingyenesen hozzáférhetővé teszi.
4. Geodéziai tervezői és geodéziai szakértői tevékenység végzésének feltételei
5. § (1) Geodéziai tervező az  a  személy lehet, aki az  Fttv. 29/B.  § (4)  bekezdés b) és c)  pontjában foglalt feltételeknek
megfelel, a lakóhelye szerinti területi kamara tagja és
a) földmérő igazolvánnyal,
b) a földmérési és térképészeti tevékenység végzéséhez szükséges szakképzettségről szóló 19/2013. (III. 21.)
VM rendeletben meghatározott felsőfokú szakirányú szakképzettséggel,
c) 5 év szakmai gyakorlattal,
d) a 10. §-ban meghatározott feltételeknek megfelelő referenciamunkákkal, valamint
e) a 13. §-ban meghatározott szakmai minősítő vizsgával (a továbbiakban: vizsga)
rendelkezik.
(2) Geodéziai szakértő az a személy lehet aki
a) 10 év szakmai gyakorlattal,
b) legalább 5 éve geodéziai tervezői minősítéssel, és
c) legalább 5 db, a 3. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott referencia munka irányítói tervezői gyakorlatával
rendelkezik.
(3) A geodéziai tervezői minősítés betűjele GD-T.
 (4) A geodéziai szakértői minősítés betűjele GD-Sz.
6. § Geodéziai tervezői, illetve geodéziai szakértői tevékenységet az  folytathat, aki az  MMK nyilvántartása alapján
geodéziai tervezői, illetve geodéziai szakértői minősítéssel rendelkezik.
7. § (1) Geodéziai tervezői és geodéziai szakértői tevékenységet az  a  vállalkozás végezhet, amelynek legalább egy
tagja vagy munkavállalója rendelkezik geodéziai tervezői vagy geodéziai szakértői minősítéssel, a  tag vagy
a  munkavállaló a  tevékenység tényleges végzésében részt vesz, és a  vállalkozás a  munkavállalót legalább heti
20 órában foglalkoztatja.
(2) A vállalkozás által folytatható tevékenység terjedelme azonos a tag, munkavállaló jogosultságának terjedelmével.
5. A szakmagyakorlási tevékenység engedélyezésének és bejelentésének általános szabályai
8. § (1) A szakmagyakorlási tevékenység
a) engedélyezése,
b) engedélyének meghosszabbítása,
c) folytatásának szüneteltetése,
d) folytatásának megtiltása és a tevékenységet folytató szakmagyakorló névjegyzékből való törlése,
e) folytatója által az engedélyének kérelemre történő visszavonása és a névjegyzékből való törlése
iránt kezdeményezett vagy saját hatáskörben indított eljárást a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004.  évi CXL.  törvény (a  továbbiakban: Ket.) szabályai szerint, míg a  vállalkozások
szakmagyakorlási tevékenységének bejelentésére irányuló eljárást a Szolgtv. szabályai szerint kell lefolytatni.
(2) A  szakmagyakorlási tevékenység engedélyezése iránti kérelem elektronikus úton történő benyújtásához,
papír alapon történő benyújtása esetén a  kérelem és a  jogszabályban előírt mellékleteinek feltöltéséhez,
a  szakmagyakorlási jogosultsági eljárást támogató elektronikus dokumentációs rendszer (a  továbbiakban:
e-rendszer) a  kérelmező részére közvetlenül a  kérelem benyújtása előtt elektronikus feltöltő tárhelyet
(a továbbiakban: elektronikus tárhely) biztosít.
(3) Az  elektronikus tárhely igényléséhez – a  papír alapon történő benyújtás esetét kivéve – a  kérelmezőnek vagy
meghatalmazottjának a  Ket. rendelkezése szerinti elektronikus azonosítási szolgáltatással történt azonosítást
követően regisztrálnia kell az e-rendszerben. A kérelmező vagy meghatalmazottja regisztrációval – külön bírálat és
döntés nélkül – automatikusan hozzáférést kap a saját tárhelyéhez.
(4) Az elektronikus tárhely dokumentumaiba a szakmagyakorlási tevékenység engedélyezése iránti kérelem benyújtása
előtt csak a tárhely gazdájaként a kérelmező vagy meghatalmazottja, továbbá a kérelmező vagy meghatalmazottja
hozzájárulásával az eljáró területi kamara elnöksége tekinthet bele.
(5) Az elektronikus tárhely a szakmagyakorlási tevékenység engedélyezése iránti kérelem benyújtásáig áll a kérelmező
rendelkezésére.
(6) A  kérelmező a  szakmai gyakorlat szakirányúságának megállapítását a  kérelem benyújtása előtt kérelmezheti
a területi kamara elnökségétől.
6. A geodéziai tervezői, illetve a geodéziai szakértői minősítés iránti kérelem
9. § (1) A geodéziai tervezői, illetve a geodéziai szakértői minősítés iránti kérelmet az 1. mellékletben szereplő adatlapon,
a területi kamarához kell benyújtani
a) papír alapon vagy elektronikus adathordozón (személyesen, meghatalmazott útján vagy postai úton),
valamint
b) elektronikusan, ba) párbeszédre épülően (online),
bb) amennyiben információtechnológiai feltételei fennállnak, nem párbeszédre épülően (offline).
(2) A geodéziai tervezői és geodéziai szakértői minősítés iránti kérelemhez csatolni kell:
a) a szakmai önéletrajzot,
b) a felsőfokú szakirányú szakképzettséget igazoló oklevél (3) bekezdés szerinti másolatát,
c) geodéziai tervezői minősítési kérelem esetében
ca) a 10. § (1) bekezdésében meghatározott, legalább 10 db referenciamunkát tartalmazó jegyzéket,
cb) a  10.  § (1)  bekezdése szerinti referenciamunkák közül a  kérelmező által jelentősebbnek ítélt öt
munka tervtári dokumentációjának digitális másolatát, nem módosítható digitális fájlformátumban,
d) geodéziai szakértői minősítési kérelem esetében a  geodéziai tervezői minősítés megszerzését követően
végzett, a szakértői jártasságot alátámasztó szakmai tevékenység részletes bemutatását,
e) a névjegyzékbe vételi eljárással kapcsolatos, miniszteri rendeletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díj
befizetésének igazolását,
f ) három hónapnál nem régebbi, az  Fttv. 29/B.  § (4)  bekezdés b) és c)  pontjában előírtakat igazoló hatósági
erkölcsi bizonyítványt.
 (3) A  felsőfokú szakirányú szakképzettséget az  oklevél hiteles másolatával, vagy az  eredeti dokumentum egyidejű
bemutatása esetén benyújtott egyszerű másolattal kell igazolni, amelyre az  illetékes területi kamara rájegyzi
az eredetivel való egyezés tényét, ha ez a területi kamarai nyilvántartásban nem áll rendelkezésre.
(4) A  területi kamara – a  kérelem adathordozó anyagától függetlenül – a  beérkezett iratról elektronikus másolatot
készít, majd a  másolatot a  kérelem és mellékleteinek beérkezésekor, de legkésőbb az  azt követő munkanapon
feltölti ügyintézésre az  e-rendszerbe. Az  e-rendszer a  kérelem és mellékletei feltöltésekor a  kérelmezőnek
automatikusan értesítést küld az ügy azonosítójáról, amelyre tekintettel az eljárás megindulásáról a területi kamara
titkára külön értesítést nem küld.
(5) A papír alapon benyújtott kérelmet a mellékleteivel együtt – az elektronikus másolat e-rendszerbe való feltöltését
követően – a területi kamara titkára visszaküldi a kérelmezőnek. Kérelem és mellékletei alatt – az e-rendszerbe való
feltöltést követően – az elektronikus másolatot kell érteni.
(6) Amennyiben a  tényállás tisztázásához vagy egyenértékűségi vizsgálat miatt szükséges, a  területi kamara titkára
bekérheti az eredeti kérelmet és a mellékleteit.
7. Geodéziai tervezői referenciamunka 10. § (1) Geodéziai tervezői referenciamunkának kell elfogadni az  5.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott
szakképzettség megszerzése után elvégzett, a 3. § (1)–(3) bekezdésében meghatározott munkákat.
(2) Referenciamunkaként olyan geodéziai dokumentáció fogadható el, amelynek földmérési munkarészein a kérelmező
készítőként, közreműködőként szerepel, és amely munkát geodéziai tervezői minősítéssel rendelkező földmérő
tanúsított.
(3) A referenciamunkákat a 2. melléklet szerinti adatlapon kell igazolni.
8. A döntés meghozatala 11. § (1) Ha a  kérelemhez benyújtandó dokumentumok hiányosak, a  területi kamara titkára 15 napos határidő
megjelölésével a  kérelmezőt a  hiányok pótlására hívja fel. Ismételt hiánypótlási felhívás kibocsátására nincs
lehetőség.
(2) A  területi kamara titkára a  minősítéshez kötött szakmagyakorlási tevékenység engedélyezése iránti kérelmet és
a benyújtott dokumentumokat a beérkezésüktől, hiánypótlás esetén az utolsó pótolt dokumentum beérkezésétől
számított 15 napon belül a  (3) bekezdésben foglalt vizsgálat elvégzése, valamint a 13. § szerinti szakmai minősítő
vizsga lefolytatása érdekében továbbítja a Földmérő Minősítő Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) titkárának.
(3) A  Bizottság a  szakértői vélemény megadásakor vizsgálja, hogy a  kérelmező megfelel-e a  szakmagyakorlási
tevékenysége engedélyezése feltételeinek.
(4) A  Bizottság a  geodéziai tervezői, illetve a  geodéziai szakértői minősítés megadásával kapcsolatos szakértői
véleményét 21 napon belül megküldi a területi kamara titkárának.
(5) A  geodéziai tervezői és geodéziai szakértői minősítés megadásáról a  területi kamara az  Fttv. 29/B.  §
(1) bekezdésében foglaltak alapján dönt. A területi kamara döntését írásban közli a kérelmezővel.
9. A Földmérő Minősítő Bizottság 12. § (1) A Bizottság elnökből és nyolc tagból áll.
 (2) A Bizottság elnökét a térképészetért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) jelöli ki és bízza meg.
 (3) A Bizottság tagjai közé a miniszter felkérésére
a) az MMK elnökének javaslata alapján, az MMK tagjai, vagy alkalmazottai közül a titkári teendőket ellátó egy fő,
b) az MMK elnökének javaslata alapján az MMK Geodéziai és Geoinformatikai Tagozata tagjai közül öt fő,
c) a szakirányú felsőoktatási intézmények vezetőjének javaslatára egy-egy fő földmérési szakirányú oktató
kerül 5 évre megbízásra.
(4) Bizottsági tagnak az jelölhető, aki legalább 5 éve geodéziai tervezői minősítéssel, illetve korábbi jogszabály alapján
kiadott geodéziai tervezői jogosultsággal rendelkezik.
(5) A Bizottság működési költségeinek biztosításáról az MMK gondoskodik.
 (6) A Bizottság üléseit a kérelmek száma által igényelt gyakorisággal, de legalább negyedévenként tartja. A Bizottság
üléseit az elnök hívja össze és vezeti.
 (7) A Bizottság határozatképes, ha a tagok több mint fele jelen van. A Bizottság napirendjére és határozataira az elnök
tesz javaslatot. A Bizottság döntéseit egyszerű szótöbbséggel fogadja el. Egyenlő szavazat esetén az elnök szavazata
dönt.
(8) A Bizottság működését ügyrendjében szabályozza, amelyet alakuló ülésén fogad el.
10. A szakmai minősítő vizsga 13. § (1) A geodéziai tervezői minősítést kérelmezőnek írásbeli és szóbeli vizsgát kell tennie.
 (2) A vizsga követelményeit a Bizottság határozza meg és az MMK azt honlapján közzéteszi.
 (3) A  vizsgát a  Bizottság titkára szervezi és az  MMK közreműködésével bonyolítja le. A  Bizottság titkára, amennyiben
szükséges, a Bizottság soron következő ülését megelőzően megszervezi a vizsga lebonyolítását.
 (4) A vizsga díja 28 000 Ft, amelyet a vizsgát megelőzően a szervezés és lebonyolítás költségeire az MMK részére kell
befizetni.
 (5) Vizsgára az  a  kérelmező bocsájtható, aki megfelel az  5.  § (1)  bekezdésében meghatározott feltételeknek és
bemutatta a vizsgadíj befizetéséről szóló igazolást.
 (6) A vizsga eredményes, ha a kérelmező mind az írásbeli, mind a szóbeli vizsgát teljesíti. Az írásbeli vizsga eredményes,
ha a  vizsgateszten elérhető pontok számának legalább 51%-át a  vizsgázó teljesíti. Szóbeli vizsgán csak az  vehet
részt, aki az  írásbeli vizsgán megfelelt. A  szóbeli vizsga eredményes, ha azt a  vizsgabizottság több mint 50%-a
eredményesnek minősíti.
(7) Az eredménytelen vizsga ismételhető. A javítóvizsga első alkalommal ingyenes, ezt követően a díja a vizsga díjával
azonos.
(8) A vizsgázó köteles értesíteni a vizsgaszervezőt, amennyiben a vizsgán nem tud részt venni. Amennyiben a vizsgára
jelentkező szakmagyakorló legkésőbb a  vizsga napját megelőző második munkanapig nem tesz eleget értesítési
kötelezettségének, akkor a  befizetett vizsgadíj összegéből az  adminisztrációs költségek fedezésére 3000 Ft
levonásra kerül.
11. Az egységes elektronikus névjegyzék vezetése 14. § (1) A  geodéziai tervezői, illetve a  geodéziai szakértői minősítés megadását követően a  kérelmező lakóhelye szerint
illetékes területi kamara titkára a geodéziai tervezőt, illetve a geodéziai szakértőt nyilvántartásba veszi és e tényről
a 3. melléklet szerinti igazolást állítja ki.
(2) Az  Fttv 29/B.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti geodéziai tervezői vagy geodéziai szakértő minősítési számát
(a  továbbiakban: minősítési szám) a  geodéziai tervező vagy geodéziai szakértő területi kamarai tagsági
nyilvántartási számából kell képezni, kiegészítve azt a  geodéziai tervezői, illetve geodéziai szakértői minősítés
betűjelével.
(3) A  geodéziai tervezői, illetve a  geodéziai szakértői minősítéssel rendelkező az  Fttv. 29/B.  § (2)  bekezdésében
foglalt adatainak változását 30 napon belül köteles bejelenteni a  területi kamarához, amely a  változást átvezeti
a nyilvántartásban.
12. Szakmagyakorlást végző vállalkozások névjegyzéke 15. § (1) Ha a  szakmagyakorlási tevékenységet a  vállalkozás üzletszerű gazdasági tevékenységként folytatja, akkor
a szakmagyakorlási tevékenységet a vállalkozás köteles bejelenteni a területi kamarának, igazolva a 7. §-ban foglalt
követelményeknek való megfelelőséget.
(2) A bejelentést a 9. § (1) bekezdésében meghatározott módon kell megtenni. Az illetékes területi kamara a bejelentés
megérkezését követően haladéktalanul ellenőrzi, hogy a bejelentés megfelel-e az előírt követelményeknek.
(3) A területi kamara a bejelentés megérkezésétől számított 8 napon belül,
a) ha a  bejelentés megfelel az  előírt követelményeknek, a  vállalkozást nyilvántartásba veszi, mely tényről
igazolás megküldésével a bejelentőt értesíti,
b) ha a  bejelentés nem felel meg az  előírt követelményeknek, a  bejelentés hiányainak megjelölése mellett
hiánypótlásra hívja fel a bejelentőt.
 (4) Amennyiben a bejelentő a (3) bekezdés b) pontja szerinti hiánypótlásnak nem, vagy nem megfelelően tesz eleget,
a  területi kamara titkára a  tevékenység bejelentés nélküli folytatásának jogkövetkezményeire való figyelmeztetés
mellett a bejelentés nyilvántartásba vételét határozattal megtagadja.
(5) A bejelentésről készített igazolásnak tartalmaznia kell
a) a területi kamara megnevezését, a bejelentés iktatási számát és az ügyintéző nevét,
b) a bejelentő vállalkozás megnevezését, székhelyét,
c) a bejelentett tevékenység megjelölését, a szakmagyakorlási szakterület megnevezését,
d) a bejelentés napját,
e) a szakmagyakorlási tevékenységet bejelentő vállalkozásnak a  tervező- és szakértő mérnökök, valamint
építészek szakmai kamaráiról szóló 1996. évi LVIII.  törvény (a továbbiakban: Kamtv.) 43. § (3) bekezdésében
meghatározott nyilvántartás szerinti nyilvántartási számát (a továbbiakban: vállalkozás nyilvántartási száma),
valamint a (6) bekezdés szerinti névjegyzéki jelölését,
f ) azt, hogy a  szakmagyakorlási tevékenység végzésére a  vállalkozás – a  határon átnyúló szolgáltatásra
vonatkozó bejelentés kivételével – határozatlan időre, vagy a bejelentésben meghatározott ideig jogosult.
(6) A  területi kamara a  bejelentő vállalkozás számára a  nyilvántartásba vétellel egyidejűleg névjegyzéki jelölést ad
ki, amely tartalmazza a  területi kamara kódját, a  vállalkozásnak a  Kamtv. 43.  § (3)  bekezdésében meghatározott
nyilvántartás szerinti nyilvántartási számát, egyéni vállalkozó esetében a  természetes személy minősítési számát,
valamint a „C” betűjelet.
(7) A  vállalkozásra vonatkozó bejelentés alapján a  területi kamara a  Kamtv. 43.  § (3)  bekezdésében meghatározott
adattartalmú névjegyzéket vezet.
16. § A területi kamara eltiltja a  tevékenység folytatásától és ezzel egyidejűleg – a  névjegyzéki jelölés hatálytalanítása
mellett – a névjegyzékből törli azt a vállalkozást, amely
a) a  bejelentésben valótlan adatot közölt vagy valótlan hitelesítési nyilatkozatot tett a  jogszabályban előírt
feltételeknek való megfelelésről és ezt a hatáskörrel rendelkező hatóság által végzett ellenőrzés igazolja, vagy
b) a jogszabályban előírt feltételekkel már nem rendelkezik.
13. A minősítés meghosszabbítása 17. § (1) Kérelemre a  területileg illetékes kamara a  geodéziai tervezői és geodéziai szakértői minősítést az  Fttv. 29/B.  §
(6) bekezdésében foglalt feltételek fennállásának igazolása esetén 5 évvel meghosszabbítja.
(2) A  meghosszabbítás iránti kérelemhez az  (1)  bekezdésben meghatározott igazolások másolatát a  területi kamara
titkárához kell benyújtani. Nem szükséges benyújtani az  MMK által akkreditált, az  MMK e-mérnök rendszerében
nyilvántartott rendezvények igazolásait.
(3) A  geodéziai tervezői, illetve geodéziai szakértői minősítés lejártát 30 nappal megelőzően az  MMK a  geodéziai
tervezőt, illetve geodéziai szakértőt értesíti a minősítés lejártának időpontjáról.
(4) Amennyiben a  geodéziai tervező, illetve geodéziai szakértő az  (1)  bekezdésben meghatározott érvényesség
meghosszabbítását annak érvényességi idején belül nem kéri, a  területi kamara a  geodéziai tervezőt, illetve
geodézia szakértőt az Fttv. 29/B. § (2) bekezdésében foglalt nyilvántartásból törli.
14. Továbbképzés 18. § (1) A  miniszter által jóváhagyott szakirányú továbbképzéseket az  MMK szervezi a  Továbbképzési Szabályzatában
meghatározott szabályok szerint.
(2) A  továbbképzés más oktatásokkal, konferenciákkal és egyéb szakmai rendezvényekkel közös lebonyolítása során
az MMK vonatkozó szabályzatának előírásait kell alkalmazni.
(3) Az a geodéziai tervezői és a geodéziai szakértői minősítéssel rendelkező teljesíti a  továbbképzési kötelezettségét,
aki évente legalább 4 pontot és az 5 éves továbbképzési időszakban összesen legalább 20 pontot ér el.
(4) Az  MMK gondoskodik a  miniszter által jóváhagyott továbbképzés témáinak kiválasztásáról, a  tananyagok
elkészítéséről és az oktatók megbízásáról.
(5) A továbbképzésen való részvételt az MMK a közhiteles nyilvántartásában vezeti és nyilvántartja.
15. A minősítés szüneteltetése 19. § (1) A  geodéziai tervezői, illetve geodéziai szakértői tevékenység folytatása a  szakmagyakorló kérelmére a  területi
kamara titkárának a  határozata alapján szüneteltethető. A  kérelemben a  szünetelés kezdő időpontját és várható
tartamát meg kell jelölni.
(2) A  szüneteltetés tényét a  nyilvántartásban jelezni kell. A  szüneteltetés időtartama alatt a  szüneteltetett
szakmagyakorlási tevékenység nem végezhető.
(3) A szünetelés idejét a továbbképzési időszak számításakor figyelmen kívül kell hagyni.
16. A minősítés felfüggesztése és visszavonása 20. § (1) A  geodéziai tervezői vagy a  geodéziai szakértői munkával kapcsolatban szakmai vagy etikai vétségre hivatkozva
panasszal lehet élni, amelyet a  panasz benyújtójának lakóhelye szerint illetékes területi kamarához kell írásban
benyújtani.
(2) A panasznak tartalmaznia kell:
a) a panaszos nevét és lakcímét,
b) a panaszolt nevét és a geodéziai tervezői, geodéziai szakértői minősítés számát,
c) a panaszos sérelmére elkövetett cselekmény leírását,
d) a rendelkezésre álló bizonyítékokat és dokumentumokat, amelyek a panaszt alátámasztják.
(3) A  benyújtott panaszt a  kamara köteles megvizsgálni, amennyiben a  (2)  bekezdésben foglalt alaki tartalomnak
megfelel. Ennek hiányában a panaszost határidő megjelölésével a területi kamara titkára hiánypótlásra szólítja fel.
(4) A  panasz vizsgálata során a  területi kamara titkára a  panaszban érintett feleket meghallgatja és kikéri a  Bizottság
véleményét.
21. § (1) Szakmai vagy etikai vétség esetén – a Bizottság szakértői véleménye alapján – a kamara titkára az alábbi döntést
hozhatja:
a) írásbeli figyelmeztetésben részesíti a panaszoltat, amennyiben
aa) munkája során elmulasztotta a  megbízó teljes körű tájékoztatását a  megbízásával kapcsolatos
hatályos jogszabályi előírásokról,
ab) munkavégzése során nem tartotta be a szakmai jogszabályi előírásokat;
b) a panaszolt minősítését felfüggeszti 2 évre, amennyiben
ba) a geodéziai tervező, illetve geodéziai szakértő sorozatosan megszegi az Fttv. 28. § (2) bekezdésében
foglalt minőségi előírásokat,
bb) a jogszabályban előírt földmérési adatokat jogosulatlanul, vagy díj megfizetése nélkül használja fel,
bc) munkája során nem a jogszabályban előírt állami alapadat-adatbázisok adatait használta fel;
c) visszavonja a minősítést a panaszolttól, ha
ca) tevékenység folytatásától a bíróság jogerősen eltiltotta,
cb) bebizonyosodik, hogy valótlan adatok alapján készített munkarészeket,
cc) bizonyíthatóan a megbízóját szándékosan félrevezette vagy megtévesztette,
cd) 5 éven belül harmadszor kellene írásbeli figyelmeztetésben részesítenie.
(2) A  felfüggesztés időtartama alatt a  geodéziai tervező vagy geodéziai szakértő minősítéshez kötött tevékenységet
csak geodéziai tervezői vagy geodéziai szakértői minősítéssel rendelkező személy minőségtanúsításával végezhet.
17. A geodéziai tervezői és a geodéziai szakértői minősítéssel rendelkező személy névjegyzékből való
törlése
22. § (1) A geodéziai tervezői és geodéziai szakértői névjegyzékből törölni kell a minősített nyilvántartottat, amennyiben
a) ezt kérelmezi,
b) a nyilvántartott elhalálozott,
c) a 17. § (4) bekezdésében foglalt eset áll fenn,
d) a nyilvántartott az Fttv. 29/B. § (4) bekezdés b) és c) pontjában foglaltaknak nem felel meg,
e) a továbbképzési kötelezettségét a  nyilvántartott a  18.  § (3)  bekezdése szerinti öt éves időszakban nem
teljesíti és azt az öt éves időszak lejártát követő egy éven belül sem teljesíti,
f ) a területi kamara a  21.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti jogerős döntést hozott a  nyilvántartott
vonatkozásában,
g) a szakmagyakorlási tevékenység engedélyezését követően merült fel olyan tény vagy adat, amely
a tevékenység engedélyezését nem tette volna lehetővé,
h) a nyilvántartott a  bejelentésben valótlan adatközlést, vagy nyilatkozatot tett a  jogszabályban előírt
feltételekkel való rendelkezéséről és ezt bármely hatáskörrel rendelkező hatóság által végzett ellenőrzés
igazolja,
i) a nyilvántartottat a területi mérnöki kamarából a Kamtv. 34/A. § (1) bekezdés e) pontja szerint kizárták,
j) a nyilvántartott a  tevékenység folytatásához szükséges jogosultsága felfüggesztésének időtartama alatt
végez szakmagyakorlási tevékenységet,
k) a nyilvántartott kamarai tagsága megszűnik.
(2) A geodéziai tervezői és geodéziai szakértői névjegyzékből törölt személy az Fttv. 29/B. § (1) bekezdésében foglalt
munkák végzésére nem jogosult.
(3) Ha a  névjegyzékből való törlésre az  (1)  bekezdés e)  pontja alapján került sor, a  jogosultság csak a  továbbképzési
kötelezettség igazolása után engedélyezhető ismételten.
(4) Ha a  szakmagyakorlási tevékenység folytatásának megtiltására és ezzel egyidejűleg a  névjegyzékből való törlésre
az (1) bekezdés i) pontja alapján került sor, a szakmagyakorlási tevékenységet végző személy a határozat jogerőre
emelkedésétől számított három éven belül a névjegyzékbe nem vehető fel.
(5) A névjegyzékből való törlést követően a szakmagyakorlóra vonatkozó adatokat a területi kamara tíz évig őrzi meg.
 (6) Igazságügyi szakértői tevékenységet is végző geodéziai szakértő szakmagyakorlási tevékenységének megtiltásáról,
névjegyzéki törléséről, illetve a 20. § (1) bekezdésében említett szüneteltetésről szóló határozatát a területi kamara
az igazságügyi szakértői névjegyzék vezetését végző szervvel is közli.
18. Határon átnyúló szolgáltatásnyújtás 23. § (1) A  valamely tagállamban jogszerűen letelepedett és ott szakmagyakorlási tevékenység végzésére jogosult
szolgáltató (a  továbbiakban: szolgáltató) Magyarország területén történő letelepedés nélkül, a  Szolgtv. szerinti
szabad szolgáltatásnyújtás keretében akkor folytathatja ugyanezt a  szakmagyakorlási tevékenységet, ha
az e rendeletben meghatározott szakmai feltételekkel rendelkezik.
(2) A  szolgáltató határon átnyúló szolgáltatás keretében történő szakmagyakorlási tevékenység folytatására irányuló
szándékát köteles az  adott szakmagyakorlási tevékenység tekintetében a  Budapesti és Pest Megyei Mérnöki
Kamarához bejelenteni. A bejelentést évente kell megtenni.
(3) A bejelentéshez magyar nyelvű fordításban mellékelni kell a szolgáltató
a) nevét, címét, a folytatni kívánt szakmagyakorlási tevékenység megjelölését,
b) szakmai képesítését igazoló okiratot,
c) tagállami állampolgárságára vonatkozó igazolást,
d) által végezni kívánt szakmagyakorlási tevékenység főbb adatait, különösen a szakmagyakorlási tevékenység
helyét, a tárgyát és a jellegét,
e) vonatkozásában igazolást arról, hogy a  szakmagyakorlási tevékenység folytatása céljából jogszerűen
letelepedett valamely tagállamban, továbbá
f ) nyilatkozatát arról, hogy a  nyilatkozat benyújtásakor átmenetileg sincsen eltiltva a  szakmagyakorlási
tevékenység gyakorlásától. (4) A  Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamara a  szabad szolgáltatás jogával rendelkező szolgáltatókról elkülönített
közhiteles nyilvántartást vezet. A Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamara a névjegyzékből törli azt a személyt, aki
a (2) bekezdés szerinti évenkénti nyilatkozattételi kötelezettségét nem teljesíti.
19. Letelepedés szabadsága keretében nyújtott szolgáltatás 24. § (1) Valamely tagállam állampolgára a  szakmagyakorlási tevékenység engedélyezése iránti kérelmét a  külföldi
bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvény szerinti szakmai képesítés elismerése iránti kérelmével
egyidejűleg nyújtja be a Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamarához.
(2) Az engedély iránti kérelemhez csatolni kell magyar nyelvű fordításban
a) a szakirányú végzettséget, szükség esetén a  kiegészítő képesítést igazoló oklevél hiteles másolatát, ha
ez a kamarai nyilvántartásban nem áll rendelkezésre,
b) a szakirány elbírálásához a  leckekönyv másolatát vagy az  oklevél mellékletét, ha a  kérelmező
kreditrendszerben szerezte meg az oklevelét, vagy ha a kamara azt a szakirány megállapítása érdekében kéri,
c) a küldő vagy származási ország illetékes hatósága által kiállított, a  küldő vagy származási országbeli
szakmagyakorlási tevékenység végzésére vonatkozó jogosultságot igazoló dokumentumot, amely igazolja
a szakirányú szakmai gyakorlat jellegét, szakirányát, teljesítésének helyét, időtartamát is.
(3) A  kérelmet és mellékleteit a  Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamara a  szakmai képesítés elismeréséről szóló
jogerős határozatával együtt haladéktalanul megküldi a  4.  § (1)  bekezdésében foglaltak szerinti illetékes területi
kamarának. A területi kamara a megküldött iratok alapján
a) az engedélyt megadja, és a szakmagyakorlót az elkülönítetten vezetett névjegyzékbe bejegyzi, vagy
b) a kérelmet elutasítja.
20. Harmadik ország szolgáltatói 25. § Harmadik országbeli, szakmagyakorlási tevékenységet végezni kívánó szolgáltatók számára jogosultság
az e rendeletben foglaltak szerint, viszonosság alapján állapítható meg.
21. Jogkövetkezmények 26. § A területi kamara figyelmeztetésben részesíti a szakmagyakorlót, ha az adatváltozás bejelentési kötelezettségének
nem tesz eleget.
22. Záró rendelkezések 27. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
28. § (1) A  rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályukat vesztik a  2014. január 1-jét megelőzően geodéziai tervezési
szakterületen, geodéziai szakértői szakterületen kiadott engedélyek.
(2) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően kiadott, névjegyzékbe vételhez kötött geodéziai korlátozott tervezői és
geodéziai tervezői hatályos jogosultság e rendelet hatálybalépésével geodéziai tervezői minősítésnek, az e rendelet
hatálybalépését megelőzően kiadott, névjegyzékbe vételhez kötött geodéziai szakértői tevékenység végzésére
vonatkozó hatályos minősítés geodéziai szakértői minősítésnek minősül. A  névjegyzékben az  átsorolást az  MMK
az  Fttv. 28.  § (8)  bekezdésében meghatározott földmérő igazolvány nyilvántartás alapján végzi el, e  rendelet
hatálybalépését követő 21 napon belül. A jogszabály alapján történő átsorolásról a 3. melléklet szerinti igazolást kell
díjmentesen kiállítani a minősítéssel rendelkező részére.
(3) Az  átsorolt geodéziai tervezői és geodéziai szakértői minősítések a  rendelet hatálybalépését követően 5 évig
hatályosak.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
426/2016. (XI. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kemenes Krisztián
Istvánt 2016. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
321/2017. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
az Európai Unió köz- és magánjoga területén végzett tudományos és egyetemi oktatói munkája, valamint
Magyarország érdekeit szolgáló magas színvonalú szakmai tanácsadói tevékenysége elismeréseként
Fabrice Picod, az Université Paris II Panthéon-Assas egyetemi tanára, az egyetem Európai Jogi Központjának vezetője
részére,
sokoldalú írói pályafutása, valamint a  határokon átívelő magyar kulturális kapcsolatok elmélyítését szolgáló
tevékenysége elismeréseként
Gál Sándor József Attila-díjas író, költő, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja részére,
a magyar–amerikai tudományos és oktatási kapcsolatokban végzett több évtizedes tevékenysége, valamint
az érsebészet területén elért eredményei elismeréseként
dr. Gloviczki Péter, az amerikai Mayo Klinika Ér- és Endovaszkuláris Sebészeti Osztályának professor emeritusa, a Mayo
Klinika Gonda Érgyógyászati Központjának volt igazgatója részére,
Magyarország gazdasági törekvéseinek németországi megismertetése, valamint a  két ország közötti kapcsolatok
fejlesztése érdekében végzett példaértékű munkája elismeréseként
dr. Günther Horzetzky, Észak-Rajna-Vesztfália Gazdasági Minisztériumának államtitkára részére,
az erdélyi többnemzetiségű kulturális térben közéleti szereplőként, gondolkodóként és műfordítóként a  békés
együttélést elősegítő intellektuális és művészi tevékenysége elismeréseként
Marius Tabacu zongorista, műfordító, a kolozsvári Transilvania Állami Filharmónia igazgatója részére,
a bírósági végrehajtás európai szintű modernizációja, valamint a bírósági végrehajtók közötti európai és nemzetközi
szintű együttműködés elősegítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Patrick Sannino, az Európai Bírósági Végrehajtói Kamara és a Francia Bírósági Végrehajtói Kamara elnöke részére,
az európai és nemzetközi közjog területén végzett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Spyridon Flogaitis, az Európai Közjogi Szervezet igazgatója, az igazgatótanács elnöke részére,
a moldvai csángómagyar kultúra kutatása és széles körű megismertetése terén végzett hiánypótló munkája
elismeréseként
dr. Tánczos Vilmos néprajzkutató, a  kolozsvári Babeș–Bolyai Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kara Magyar
Néprajz és Antropológia Tanszékének egyetemi tanára részére a
MAGYAR ÉRDEMREND tisztikeresztje
polgári tagozata; a magyar–lengyel politikai, társadalmi és regionális kapcsolatok erősítését és fejlesztését szolgáló munkája, valamint
Magyarország melletti következetes kiállása elismeréseként
Adam Sebastian Jarubas, a Szentkereszt vajdaság marsallja, a Lengyel Néppárt elnökhelyettese részére,
a magyar gazdaság fejlődését elkötelezetten szolgáló vállalatvezetői munkája, valamint önzetlen karitatív
tevékenysége elismeréseként
Alexander Pappas, a Pappas Holding GmbH ügyvezető tulajdonosa részére,
a magyar–lengyel politikai, társadalmi és kulturális kapcsolatok fejlesztését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Andrzej Misiołek, a lengyel Szenátus képviselője részére,
a felvidéki magyarság megmaradását, identitásának megőrzését szolgáló önzetlen közéleti és kulturális
tevékenysége elismeréseként
Bárdos Gyula, a Szlovákiai Magyar Társadalmi és Közművelődési Szövetség – Csemadok országos elnöke részére,
a magyar kultúra nemzetközi népszerűsítését, valamint a  külföldön élő magyar művészek támogatását szolgáló
tevékenysége elismeréseként
Bartha Miklós István nemzetközi műkereskedő, a baseli Von Bartha Galéria tulajdonosa részére,
a magyar–lengyel politikai és társadalmi kapcsolatok erősítését és fejlesztését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Beata Mazurek, a Szejm képviselője részére,
a vajdasági magyar közösség kulturális életének alakítása és szellemi örökségének kutatása terén végzett több
évtizedes munkája elismeréseként
Csáky Sörös Piroska, az  Újvidéki Egyetem Bölcsészettudományi Kara Magyar Nyelv és Irodalom Tanszékének
nyugalmazott egyetemi tanára, az újvidéki Petőfi Sándor Magyar Művelődési Központ elnökségi tagja részére,
a magyar–svéd tudományos kapcsolatok elmélyítését szolgáló munkája, valamint Ady Endre budapesti
síremlékének felújítása érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Csillag István, a Stockholmi Egyetem Fizika Tanszékének professzora részére,
jelentős irodalom- és helytörténeti kutatásai, több évtizedes pedagógusi pályája, valamint gazdag publikációs
tevékenysége elismeréseként
Dánielisz Endre irodalomtörténész, pedagógus, a nagyszalontai Arany János Emlékmúzeum volt igazgatója részére,
a kísérleti részecskefizika területén elért, nemzetközileg is kiemelkedő kutatási eredményei, valamint a  magyar–
amerikai tudományos kapcsolatok erősítését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Dávid Gábor István, a Stony Brook University kutatóprofesszora, a Debreceni Egyetem vendégprofesszora, a Magyar
Tudományos Akadémia Wigner Fizikai Kutatóközpontjának külső munkatársa részére,
a magyar–lengyel politikai és társadalmi kapcsolatok erősítése mellett a magyar kultúra széles körű lengyelországi
megismertetését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Dorota Czudowska, a lengyel Szenátus képviselője, a Lengyel–Magyar Baráti Tagozat alelnöke részére,
a kárpátaljai magyarság kultúrájának és művelődéstörténetének megismertetését szolgáló sokrétű tevékenysége,
valamint a magyar történelmi emlékhelyek létrehozása érdekében végzett munkája elismeréseként
dr. Dupka György író, költő, a Kárpátaljai Magyar Művelődési Intézet ügyvezető igazgatója, a Magyar Értelmiségiek
Kárpátaljai Közösségének elnöke, az  Együtt című folyóirat felelős kiadója és lapigazgatója, a  Szolyvai
Emlékparkbizottság titkára részére,
az ausztráliai magyar közösségek és egyesületek összetartozásának erősítését szolgáló, három évtizedes
példaértékű munkája elismeréseként
Fodor Sándor, az Ausztráliai Magyar Szövetség és a Victoriai Magyar Tanács volt elnöke részére,
Magyarország pozitív ausztriai megítélését elősegítő tevékenysége elismeréseként
dr. Gerhard Feltl vállalati tanácsadó, az Antall-kormány volt főtanácsadója részére,
a magyar–német gazdasági kapcsolatok fejlesztése és Magyarország jó hírének erősítése érdekében végzett több
évtizedes önzetlen munkája elismeréseként
Ghéczy Zsolt, a hesseni tartományi kormány magyar ügyekkel kapcsolatos megbízottja, a Wiesbadeni Közigazgatási
és Gazdasági Akadémia vezetőségének tagja, a Wiesbadeni Kereskedelmi és Iparkamara nyugalmazott ügyvezető
igazgatója részére,
a külhoni magyarság körében végzett önzetlen közösségszervező munkája, valamint a  magyarországi erdészeti
oktatást támogató tevékenysége elismeréseként
Grátzer Miklós, a  New York-i Egyetem Erdészeti és Környezettudományi Karának volt professzora,
a Nyugat-magyarországi Egyetem díszdoktora részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc idején tanúsított helytállása, valamint az  amerikai és a  kanadai
magyarságért több mint fél évszázadon keresztül végzett áldozatos munkája elismeréseként
Kántor Pál, a hamiltoni Kálvin János Magyar Református Egyház lelkésze, költő részére,
az erdélyi magyar nyelvű felsőoktatás megszervezésében vállalt jelentős szerepe elismeréseként
dr. Kása Zoltán, a  Sapientia Erdélyi Magyar Tudományegyetem Marosvásárhelyi Kara Matematika-Informatika
Tanszékének professzora részére,
a magyar–német, illetve magyar–szász kapcsolatok fejlesztése, valamint Magyarország jó hírnevének erősítése
érdekében végzett értékes munkája elismeréseként
Katharina Landgraf, a Bundestag képviselője, a Magyar–Német Parlamenti Baráti Csoport tagja részére,
a magyar–kazah tudományos és kulturális kapcsolatok elmélyítését szolgáló tevékenysége, valamint Mándoky
Kongur István magyar turkológus hagyatékának méltó ápolása terén végzett értékes munkája elismeréseként
Kidirali Darhan, a Nemzetközi Türk Akadémia elnöke, a Yegemen Kazakhstan napilap főszerkesztője részére,
a háromszéki magyar kulturális élet és közművelődés területén végzett sokrétű értékőrző munkája elismeréseként
Kiss Jenő, a  sepsiszentgyörgyi Bod Péter Megyei Könyvtár volt igazgatója, a  Romániai Magyar Könyvtárosok
Egyesületének alapítója és tiszteletbeli elnöke, a Háromszéki Mikes Kelemen Közművelődési Egyesület alapítója és
ügyvezető titkára részére,
a magyar–török kapcsolatok elmélyítése iránt elkötelezett, példamutató tevékenysége elismeréseként
Levend Arisoy, a Turkish Airlines szingapúri irodájának vezetője, a légitársaság magyarországi irodájának volt vezetője
részére,
a portugáliai magyarság körében a  magyar kultúra megőrzését és népszerűsítését szolgáló aktív szervező
tevékenysége elismeréseként
Lukács Antoinette, a Magyar–Portugál Együttműködési Egyesület alapító tagja és alelnöke részére,
a magyar múlt és kultúra amerikai megismertetésére irányuló tevékenysége, valamint a  magyar
cserkészhagyományok ápolását szolgáló áldozatos munkája elismeréseként
Mészárosné dr. Vareska Andrea, a  Külföldi Magyar Cserkészszövetség clevelandi körzeti parancsnoka, a  Clevelandi
Magyar Múzeum igazgatója részére,
a vajdasági magyar közösségek terület- és gazdaságfejlesztési stratégiájának kidolgozása és megvalósítása terén
végzett magas színvonalú munkája elismeréseként
dr. Nagy Imre, az Újvidéki Egyetem Természettudományi és Matematikai Kara Földrajz Intézetének egyetemi tanára,
a  Kaposvári Egyetem Gazdaságtudományi Kara Regionális Tudományok és Statisztikai Intézetének egyetemi
docense, a pécsi székhelyű Magyar Regionális Tudományos Társaság alelnöke részére,
Magyarország jó hírének erősítése, valamint a  rászorulók támogatása érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
Okolicsányi Lajos, a Padovai Egyetem professzora részére,
az európai és magyar zenekultúra hírnevét öregbítő, több évtizedes zenetanári, karnagyi és zenetudományi pályája,
valamint értékteremtő kulturális közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Radics Éva, a Grazi Zeneművészeti Egyetem nyugalmazott tanára részére,
Magyarország pozitív hollandiai megítélésének erősítése mellett az  ottani magyar vállalkozások sikerét is aktívan
szolgáló tevékenysége elismeréseként
Szabó Zsolt, a  Capgemini The Netherlands B.V. elnökhelyettese, a  Hungarian Business Network tanácsadó
testületének tagja részére,
a Horvátországban élő magyarság képviselete érdekében folytatott több évtizedes közéleti tevékenysége, valamint
az egészségmegőrzés terén végzett szakmai munkája elismeréseként
dr. Szántó Tibor, az  Eszék-Baranya megyei Közegészségügyi Intézet osztályvezető főorvosa, a  Horvátországi
Magyarok Demokratikus Közösségének ügyvezető elnökségi tagja részére,
a magyar–kazah gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok fejlesztését, valamint a  magyar üzleti érdekek
érvényesítését elősegítő tevékenysége elismeréseként
Szarszenov Dzsambulat, Magyarország aktobei tiszteletbeli konzulja, a  Kazah–Magyar Üzleti Tanács társelnöke,
a KazEnergy Szövetség elnökhelyettese részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc eszméje melletti következetes kiállása, valamint a  forradalom emlékének
ápolását szolgáló tevékenysége elismeréseként
Szilágyi Árpád, a Volt Politikai Foglyok Szövetsége Hargita Megyei Szervezetének elnöke részére,
Magyarország és a  magyar kultúra kanadai népszerűsítése mellett az  1956-os forradalom és szabadságharc
emlékének megőrzését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Szilasi Gábor fotóművész részére,
a magyar–német, illetve magyar–bajor kapcsolatok fejlesztése, valamint Magyarország jó hírnevének erősítése
érdekében végzett példaértékű munkája elismeréseként
Tobias Josef Zech, a Bundestag képviselője részére,
az észtországi hungarológiai kutatás és egyetemi oktatás területén végzett több évtizedes munkája elismeréseként
Tőnu Seilenthal, a  Tartui Egyetem Humántudományi és Művészeti Kara Finnugor Tanszékének tanszékvezető
egyetemi docense, a Nemzetközi Magyarságtudományi Társaság alelnöke részére,
a magyar–dán kapcsolatok erősítése iránt kivételesen elkötelezett munkája elismeréseként
Torben Bæk Sørensen, a Dán–Magyar Baráti Társaság elnöke részére,
a hollandiai magyar közösség összetartása érdekében végzett jelentős szervező tevékenysége elismeréseként
Urbán Ákos, a Hollandiai Magyar Szövetség elnöke, a Nyugat-Európai Országos Magyar Szervezetek Szövetségének
titkára részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc idején tanúsított helytállása, valamint a  New York-i magyar közösség
kulturális életében betöltött szerepe elismeréseként
Üsztöke István, a Hungarian American Television volt vezetője részére,
kimagasló művészi pályája, valamint a  Kárpát-medencei művészek közötti kapcsolatok erősítését szolgáló
tevékenysége elismeréseként
Véső Ágoston Munkácsy Mihály-díjas festőművész, a Nagybányai Festőtelep művészeti vezetője részére,
a magyar–indiai gazdasági kapcsolatok erősítését a vállalat magyarországi gyártóegységeinek kiépítésével és ezáltal
új munkahelyek teremtésével elősegítő munkája elismeréseként
Vivek Chaand Sehgal, a Samvardhana Motherson Group társalapítója és elnöke részére,
a környezettudatos hulladékgazdálkodási rendszer magyarországi kiépítése érdekében végzett munkája, valamint
a magyar gazdaság fejlődését új munkahelyek létrehozásával szolgáló tevékenysége elismeréseként
Wiedner Rudolf Franz, a HUKE cégcsoport tulajdonosa és ügyvezetője részére,
rendkívül gazdag irodalomtudományi életműve, valamint a szlovákiai magyar felsőoktatás színvonalának emelése
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Zsilka Tibor, a  Nyitrai Konstantin Filozófus Egyetem Közép-európai Tanulmányok Kara Közép-európai Nyelvek és
Kultúrák Intézetének igazgatója, egyetemi tanár részére a
MAGYAR ÉRDEMREND lovagkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. július 24.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1857/2014. (XII. 30.) Korm. határozata a GE Infrastructure Hungary Holding Korlátolt Felelősségű Társaság létszámbővítéshez kapcsolódó képzéseinek támogatásáról.
A Kormány a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény 14. §
a) pontjában meghatározott jogkörében eljárva a GE Infrastructure Hungary Holding Korlátolt Felelősségű Társaság
(székhelye: 1138 Budapest, Váci út 117–119., cégjegyzékszáma: 01-09-925511) részére a  központi költségvetésről
szóló 2013. évi CCXXX. törvény LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet, Szakképzési és felnőttképzési
támogatások 2015–2017. évi kiadási előirányzata terhére 614 161 816 forint költségvetési támogatás biztosítását
rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
107/2014. (IX. 5.) ME határozata a Magyarország és az Algériai Népi Demokratikus Köztársaság között a szociális biztonságról szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország és az  Algériai Népi Demokratikus Köztársaság között a  szociális biztonságról szóló
egyezmény (a továbbiakban: egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az emberi erőforrások miniszterét és a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az egyezmény létrehozását
követően az  egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
170/2018. (IV. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gedei Hajnalka
Juliannát a 2018. május 1. napjától 2021. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2012. (I. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. január 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B. és dr. Sch. A. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. Beadványozók 2011. május 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az álláskeresési járadék folyósításának leghosszabb időtartama 9 hónap legyen?”
Az Országos Választási Bizottság 86/2011. (VI. 24.) számú határozatával megtagadta az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését, amely ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 131/2011. (XII. 2.) számú
határozatában megállapította, hogy a közfoglalkoztatásról és a közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó, valamint egyéb
törvények módosításáról szóló 2011. évi CVI. törvény 8. §-a 2011. szeptember 1. napjával módosította a foglalkoztatás
elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 27. § (3) bekezdését. A rendelkezés hatályos
szövege a következő: „[a]z álláskeresési járadék folyósításának leghosszabb időtartama 90 nap.” A korábban 270 napos
időtartam 90 napra csökkent. A módosítás következtében a népszavazási kérdésben, illetőleg a hatályos
szabályozásban írt időtartam (a 9 hónap, illetőleg a 270 nap) egyezősége megszűnt, vagyis a korábban kifejtett
egyértelműségi probléma már nem áll fenn.
Az Alkotmánybíróság az 59/2007. (X. 17.) határozatában megállapította: „[a]z Alkotmánybíróság megalapozottnak
tartja az OVB-határozatnak azt az álláspontját, hogy a hitelesítésről szóló döntése során mind az Országos Választási
Bizottság, mind jogorvoslati eljárásában az Alkotmánybíróság igazodik a fennálló helyzethez, vagyis ezt alapul véve
dönt a népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítéséről, illetve annak
megtagadásáról.” A fentiekben kifejtettek alapján az Alkotmánybíróság megsemmisítette a 86/2011. (VI. 24.) számú
határozatot és a testületet új eljárásra utasította.
Az Országos Választási Bizottság azonban időközben a fenti kérdéssel ugyanazon tartalmú kérdést tartalmazó
aláírásgyűjtő ív mintapéldányát a 149/2011. (IX. 9.) határozatával hitelesítette. Az aláírásgyűjtő ívet az Országos
Választási Iroda vezetője a Ve. 118. § (1) bekezdése alapján 2011. december 2-án hitelesítési záradékkal látta el, mellyel
az aláírásgyűjtés jelenleg is folyamatban van, és azt 2012. április 2. napjáig lehet folytatni.
Az Nsztv. 12. §-a egyértelműen kimondja, hogy ha az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ívet, illetőleg a
kérdést hitelesítette, ugyanazon tartalmú kérdésben nem nyújtható be aláírásgyűjtő ívek újabb mintapéldánya,
illetőleg népszavazás elrendelésére irányuló újabb kezdeményezés.
Az Országos Választási Bizottság erre tekintettel az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 12. §-án, Ve. 118. § (1) bekezdésén, 156. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a
Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke