text:
151/2016. (VI. 13.) Korm. rendelete a mezőkövesdi ipari telephely kialakításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  § (1)  bekezdés 16.2.,
17. és 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a Mezőkövesd város külterületén
fekvő, az ingatlan-nyilvántartás szerinti 0284/1, 0284/2, 0284/3, 0284/4, 0284/5, 0284/6, 0284/8, 0284/10 és 0284/11
helyrajzi számú ingatlanok, valamint az  ezen ingatlanokból telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően
kialakított ingatlanok területén ipari telephely kialakításával összefüggő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási
hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
21/2010. (XII. 21.) MNB rendelete a Magyar Nemzeti Bank elnökének az MNB rendelet kiadásában való helyettesíthetőségéről.
Az Alkotmány 32/D. § (4) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az MNB elnökét rendelet kiadásában az általános hatáskörű alelnök, az ő távollétében pedig a másik alelnök
helyettesíti.
2. § Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
7/2019. (IV. 4.) ITM rendelete a Műszaki Szabályozási Bizottságról.
A nemzeti szabványosításról szóló 1995. évi XXVIII. törvény 40.  §-ában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 116.  § 15.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A  Műszaki Szabályozási Bizottság (a továbbiakban: MSZB) feladata a  hazai kis- és középvállalkozások
versenyképességének javítása érdekében:
a) jogszabály vagy szabvány által nem szabályozott tárgykörben műszaki előírások felülvizsgálata, valamint más
bizottságok feladatkörébe nem tartozó műszaki előírások előkészítése, megalkotása,
b) az  a)  pontban hivatkozott felülvizsgálat keretében a  piaci szereplők korszerű műszaki ismeretekkel való
ellátása érdekében azon szabványok körének a  meghatározása, melyeket célszerű kedvezményesen és
magyar nyelven biztosítani a felhasználók számára,
c) javaslatot tesz a  műszaki szabályozásért felelős miniszter részére a  szabványok kedvezményes és magyar
nyelven történő hozzáférésének lehetőségét biztosító pénzügyi források felhasználására, valamint
d) javaslatot tesz az  iparügyekért felelős miniszter részére a  szabványok, műszaki előírások megalkotásához
szükséges kutatási feladatokkal kapcsolatban.
(2) Az MSZB elnöke és tagjai feladatukat díjazás nélkül látják el.
 (3) Az MSZB működésének részletes szabályait ügyrendjében állapítja meg.
 (4) Az MSZB elnöke és tagjai egy-egy szavazattal rendelkeznek. Az MSZB akkor határozatképes, ha az ülésen az elnök
– vagy meghatalmazott helyettese – és legalább további két tag – vagy meghatalmazott helyettese – jelen van.
 (5) Az  MSZB a  döntéseit zárt ülésen vagy ülés tartása nélkül, elektronikus hírközlő eszközök igénybevételével hozza
meg. A  szakértői testület ügyrendjében meg kell határozni az  igénybe vehető elektronikus hírközlő eszközöket,
valamint azok alkalmazásának feltételeit és módját akként, hogy a tagok azonosítása és a tagok közötti kölcsönös
és befolyásmentes kommunikáció biztosított legyen. Ülés tartása esetén az  MSZB döntéseit nyílt szavazással,
szavazattöbbséggel hozza meg. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
(6) Az MSZB szükség szerint, de legalább évente két alkalommal ülésezik. Az ülést az MSZB elnöke hívja össze.
 (7) Az  MSZB összehívására, az  1.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott műszaki előírás megalkotására, az  1.  §
(1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott szabványra az  MSZB bármely tagja javaslatot tehet, amelyre vonatkozó
javaslatot a Magyar Szabványügyi Testület (a továbbiakban: MSZT) részére kell megküldeni.
2. § (1) Az MSZB feladatainak koordinálását, titkársági feladatait, működésével és a feladatok ellátásával összefüggő egyéb
feltételeinek biztosítását az MSZT látja el.
(2) Az 1. § (1) bekezdés c) és d) pontjában meghatározott javaslatokat az MSZT kezdeményezésére teszi meg az MSZB.
3. § A Bizottság alakuló ülését az MSZT hívja össze.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
375/2018. (VII. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bedő Pétert
a 2018. augusztus 1. napjától 2021. július 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1352/2016. (VII. 6.) Korm. határozata az EPAM Systems Fejlesztő Korlátolt Felelősségű Társaság magyarországi nagybefektetővel való stratégiai együttműködési megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, illetve az  általa kijelölt személyt, hogy gondoskodjon
a Magyarország Kormánya és az EPAM Systems Fejlesztő Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 1082 Budapest,
Futó u. 47–53.; cégjegyzékszáma: 01 09 692031) között kötendő stratégiai együttműködési megállapodás Kormány
nevében történő aláírásáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2017. CXXVIII. törvény a költségmentesség és a költségfeljegyzési jog polgári és közigazgatási bírósági eljárásban történő alkalmazásáról.
1. A törvény hatálya 1. § (1) E  törvény hatálya a  polgári peres és bírósági polgári nemperes, valamint a  közigazgatási bírósági eljárásban
érvényesülő költségmentességre és költségfeljegyzési jogra (a továbbiakban együtt: költségkedvezmény) terjed ki.
(2) E törvény hatálya nem terjed ki a munkavállalói költségkedvezményre.
2. A tárgyi költségkedvezmény 2. § (1) A  felet költségmentesség illeti meg a  gondnoksági perben és törvényben megállapított egyéb bírósági
eljárásokban.
(2) A gondnoksági perben a költségmentesség az ügygondnoki díjra is kiterjed.
3. § (1) A felet – ha törvény, az Európai Unió kötelező jogi aktusa vagy nemzetközi szerződés alapján nem illeti meg tárgyi
költségmentesség – költségfeljegyzési jog illeti meg
a) a származási perben,
b) a szülői felügyelettel kapcsolatos perben,
c) a törvényen alapuló tartással kapcsolatos perben, ideértve a tartásdíjnak a kötelezett járandóságait folyósító
szervtől vagy más személytől való behajtása, a  tartásdíj megszüntetése vagy összegének megváltoztatása,
a  tartásdíjra irányuló végrehajtás megszüntetése vagy korlátozása iránti pert, továbbá a  határon átnyúló
tartási ügyben a tartásra kötelezett adatainak beszerzése iránti eljárást is,
d) a munkaügyi vagy közszolgálati jogviszonnyal kapcsolatos perben, kivéve azt a pert, amelyben a felet tárgyi
illetékfeljegyzési jog illeti meg,
e) a bányakár megtérítése iránti perben, és
f ) a  személy életének, testi épségének vagy egészségének bűncselekménnyel történő megsértése miatti kár
megtérítése, illetve sérelemdíj megfizetése iránt indított perben.
 (2) A  tárgyi költségfeljegyzési jog nem mentesít a  származás megállapításához szükséges orvosszakértői vizsgálat
költségének előlegezése alól. 4. § (1) Ha a  bíróság az  eljárás folyamán állapítja meg, hogy a  tárgyi költségkedvezmény nem áll fenn, kötelezi a  felet,
hogy – a  végzés jogerőre emelkedésétől számított nyolc napon belül – fizesse meg a  meg nem fizetett illetéket,
illetve térítse meg az állam által előlegezett költséget, valamint figyelmezteti a felet a mulasztás következményére.
A  végzés tárgyi költségkedvezmény fenn nem állását megállapító rendelkezése ellen külön fellebbezésnek van
helye.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  felet pártfogó ügyvéd képviseli, a  bíróság a  tárgyi költségkedvezmény fenn
nem állásáról szóló határozat jogerőre emelkedését követő nyolc napon belül a  határozat megküldésével értesíti
a pártfogó ügyvédi képviseletet engedélyező jogi segítségnyújtó szolgálatot.
3. A személyes költségkedvezmény engedélyezésének feltételei 5. § (1) A fél részére költségmentességet kell engedélyezni, ha a fél
a) rendelkezésre álló havi nettó jövedelme (munkabére, nyugdíja, egyéb rendszeres pénzbeli juttatása) nem
haladja meg az öregségi teljes nyugdíj mindenkori legkisebb összegét és vagyona nincs,
A törvényt az Országgyűlés a 2017. október 17-i ülésnapján fogadta el.
b) aktív korúak ellátására jogosult, vagy aktív korúak ellátására jogosult – a  szociális igazgatásról és szociális
ellátásokról szóló törvény szerinti – közeli hozzátartozójával él közös háztartásban,
c) közgyógyellátásban részesül vagy egészségügyi szolgáltatásra való jogosultságát állapították meg,
d) átmeneti szállást igénybe vevő hajléktalan személy,
e) menekült, menedékes, menekültkénti vagy menedékeskénti, illetve hontalankénti elismerését kérő, továbbá
az  ideiglenes vagy kiegészítő védelemben részesítését kérő személy, és a  jövedelmi és vagyoni helyzetéről
tett nyilatkozata alapján a számára jogszabályban biztosított ellátásra és támogatásra jogosult, vagy
f ) a  családjában olyan gyermeket gondoz, akinek a  rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való
jogosultságát megállapították.
(2) A  fél részére költségmentességet kell engedélyezni, ha az  (1)  bekezdésben foglalt feltételek nem állnak fenn, de
a bíróság a fél egyéb körülményeinek figyelembevételével megállapítja, hogy a fél létfenntartása veszélyeztetett.
6. § (1) A fél részére teljes költségfeljegyzési jogot kell engedélyezni, ha a fél rendelkezésre álló havi nettó jövedelme nem
haladja meg a  tárgyévet megelőző második év – a Központi Statisztikai Hivatal által közzétett – nemzetgazdasági
bruttó havi átlagkeresetének 30%-át, és vagyona nincs.
(2) A fél részére teljes vagy részleges költségfeljegyzési jogot kell engedélyezni, ha az (1) bekezdésben meghatározott
feltételek nem állnak fenn, de a bíróság a fél egyéb körülményeinek figyelembevételével megállapítja, hogy
a) az illeték és a per során felmerülő valamennyi költség várható összegének,
b) az a) pont szerinti összeg meghatározott hányadának, vagy
c) az illetéknek, illetve tételesen meghatározott költségnek
az előzetes megfizetése, illetve előlegezése a  félnek jövedelmi és vagyoni viszonyaival arányban nem álló
megterhelést jelentene.
7. § Nem természetes személy fél részére a  6.  § (2)  bekezdésének megfelelő alkalmazásával kizárólag az  illetékre
kiterjedő részleges költségfeljegyzési jog engedélyezhető.
8. § (1) A  rendelkezésre álló jövedelem számításánál a  havi jövedelembe be kell számítani a  féllel egy háztartásban élő
személy jövedelmét is – kivéve, ha ellenérdekű személy a féllel fennálló jogvitában –, és ezt az összeget kell elosztani
a féllel egy háztartásban élő személyek számával.
(2) A rendelkezésre álló jövedelem megállapításánál a közös háztartásban élők összjövedelméből le kell vonni
a) a jogszabály alapján általuk fizetendő tartásdíj vagy járadék összegét, és
b) a  lakás vásárlásához, felújításához, építéséhez pénzintézet (munkáltató) által folyósított hitel havi
törlesztőrészletének az  általuk fizetett összegét, ha a  lakás a  hitel felvételekor megfelelt a  méltányolható
lakásigénynek a lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályban meghatározott feltételeinek.
9. § Az 5. és 6. § alkalmazásában nem lehet a vagyon körébe tartózónak tekinteni
a) a szokásos életszükségleti és berendezési tárgyakat,
b) a fél olyan ingatlanát, amely saját és az általa eltartottak lakhatását szolgálja,
c) a  mozgáskorlátozott személy gépjárművét és azt a  gépjárművet, amely nélkül a  fél foglalkozásának
gyakorlása lehetetlenné válik, valamint
d) azokat a  vagyontárgyakat, amelyek az  5. és 6.  §-ban meghatározott mértékű jövedelem megszerzéséhez
szükségesek. 10. § (1) Azt követően, hogy a bíróság
a) költségkedvezményt engedélyezett, vagy
b) a költségkedvezmény engedélyezése iránti kérelmet elutasította
a fél részére csak akkor lehet költségkedvezményt engedélyezni, ha az engedélyezés feltételei utóbb következtek be.
(2) Ha a  bíróság a  költségkedvezményt megvonta, a  fél részére csak akkor lehet ugyanazt vagy nagyobb mértékű
mentességet biztosító költségkedvezményt engedélyezni, ha az engedélyezés feltételei utóbb következtek be.
11. § A fél részére az 5–10. §-ban meghatározott feltételektől függetlenül nem lehet költségkedvezményt engedélyezni, ha
a) pereskedése rosszhiszeműnek vagy már előre teljesen eredménytelennek látszik,
b) mint engedményes vagy a  jogátruházás új jogosultja lép fel, és valószínűnek mutatkozik, hogy
az engedményezés vagy a jogátruházás a költségkedvezménnyel történő eljárás lehetővé tételét célozta,
c) az eljárást – ideértve a fellebbezési és a felülvizsgálati eljárást is – megindító kérelmét (beadványát) a bíróság
visszautasítja,
d) az  engedélyezett költségkedvezményt a  bíróság azért vonta meg, mert a  költségkedvezmény
engedélyezésének a feltételei már a kérelem előterjesztésekor sem álltak fenn,
e) a költségkedvezmény szerinti valamennyi mentesség a fél számára biztosított, vagy
f ) azt törvény egyéb okból kizárja.
4. A személyes költségkedvezmény engedélyezése iránti kérelem és elbírálása
12. § (1) A  bíróság köteles a  jogi képviselő nélkül eljáró felet tájékoztatni a  költségkedvezmény engedélyezésének
a feltételeiről, a kérelem benyújtásának idejéről és módjáról, valamint a 13. § (5) bekezdésben foglaltakról.
(2) A  fél költségkedvezmény engedélyezését az  eljárás – ideértve a  fellebbezési vagy a  felülvizsgálati eljárást is –
megindításával egyidejűleg vagy legkésőbb a  tárgyalás berekesztéséig, ennek hiányában az  eljárást befejező
határozat meghozataláig kérheti.
(3) A fél egymással eshetőleges viszonyban álló, több különböző költségkedvezmény engedélyezése iránti kérelmet is
előterjeszthet.
(4) A kérelemben
a) fel kell tüntetni az  igényelt költségkedvezményt (költségmentesség, teljes költségfeljegyzési jog, részleges
költségfeljegyzési jog), részleges költségfeljegyzési jog engedélyezése iránti kérelem esetén a  kedvezmény
mértékét, és
b) szükséghez képest elő kell adni a költségkedvezmény engedélyezése alapjául szolgáló minden körülményt.
 (5) A  fél jövedelmi és vagyoni viszonyait jogszabályban meghatározott módon köteles igazolni és az  igazolásokat
a kérelmével egyidejűleg kell előterjesztenie.
 (6) Az  Európai Unió tagállamának állampolgára és az  Európai Unión kívüli államnak az  Európai Unió tagállamában
jogszerűen tartózkodó állampolgára költségkedvezmény engedélyezése iránti kérelmét a  határon átnyúló
vonatkozású jogviták esetén az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében az ilyen ügyekben
alkalmazandó költségmentességre vonatkozó közös minimumszabályok megállapításáról szóló 2003/8/EK tanácsi
irányelv alapján a  költségmentesség iránti kérelem benyújtásához használandó formanyomtatvány kidolgozásáról
szóló, 2004. november 9-i 2004/844/EK bizottsági határozat szerinti nyomtatványon is előterjesztheti.
13. § (1) Ha a  fél a  költségkedvezmény engedélyezése iránti kérelmét a  fellebbezéssel egyidejűleg terjeszti elő,
a költségkedvezmény engedélyezése tárgyában az elsőfokú határozatot hozó bíróság, közjegyző határozata elleni
fellebbezés esetében a fellebbezés elbírálására jogosult bíróság dönt. Egyéb esetekben az a bíróság dönt, amelynek
az eljárásában a fél a kérelmét előterjesztette.
(2) A költségkedvezmény engedélyezése iránti kérelmet visszautasító határozat ellen külön fellebbezésnek van helye.
 (3) A  bíróság a  kérelem elbírálásakor szükséghez képest az  ellenfelet is meghallgatja, illetve a  feleket okiratok
benyújtására hívja fel, továbbá figyelembe vehet bizonyítás nélkül megállapítható tényeket is.
 (4) Ha a  költségkedvezmény engedélyezésének feltételei fennállnak, a  bíróság a  fél részére a  költségkedvezményt
engedélyezi, ellenkező esetben az engedélyezés iránti kérelmet elutasítja.
 (5) A  bíróság nem engedélyezhet olyan költségkedvezményt, amelyre a  fél kérelme nem terjed ki. Részleges
költségfeljegyzési jog engedélyezése iránti kérelem esetén e  korlátozás nem vonatkozik a  költségfeljegyzési jog
mértékére, de a  bíróság nem engedélyezhet nagyobb mértékű részleges költségfeljegyzési jogot annál, mint
amelyre a kérelem kiterjed.
(6) A költségkedvezmény engedélyezés iránti kérelem visszautasítása vagy elutasítása esetén a bíróság felhívja a felet,
hogy – a  végzés jogerőre emelkedésétől számított nyolc napon belül – fizesse meg a  meg nem fizetett illetéket,
illetve előlegezze a szükséges költséget, valamint figyelmezeti a felet a mulasztás következményére.
(7) Ha a  fél változatlan tartalommal ismételt kérelmet terjeszt elő, és azt a  bíróság ismételten visszautasítja vagy
elutasítja, a bíróság a felet pénzbírsággal sújtja.
(8) Ha a kérelem kiterjed a pártfogó ügyvédi képviselet biztosítására is, a bíróság a kérelmet és a költségkedvezmény
engedélyezése iránti kérelmet elbíráló jogerős határozatát megküldi a jogi segítségnyújtó szolgálatnak.
5. A személyes költségkedvezmény felülvizsgálata és megvonása 14. § (1) A  fél a  költségkedvezmény engedélyezése alapjául szolgáló körülményeiben bekövetkezett változást köteles
haladéktalanul bejelenteni az eljáró bíróságnak.
(2) A bíróság a költségkedvezmény engedélyezési feltételeinek a fennállását felülvizsgálja
a) az eljárás jogerős befejezéséig – az engedélyezés időpontjához képest – kétévente,
b) a végrehajtható okirat kiállítása előtt, ha az eljárás jogerős befejezésétől számítva egy év eltelt, továbbá
c) az  eljárás – ideértve a  fellebbezési vagy a  felülvizsgálati eljárást is – során bármikor, ha adat merül fel arra
nézve, hogy a feltételek az engedélyezéskor sem álltak fenn, vagy utóbb megszűntek.
 (3) A  felülvizsgálat során a  bíróság elrendelheti a  jogszabályban meghatározott igazolások ismételt benyújtását, és
a 13. § (3) bekezdése szerint járhat el.
15. § (1) A bíróság megvonja a költségkedvezményt, ha
a) a  fél a  költségkedvezmény felülvizsgálata körében tett bírói felhívására nem nyilatkozik, vagy nem csatolja
a felhívásban megjelölt igazolásokat, illetve okiratokat, vagy
b) a  költségkedvezmény felülvizsgálata alapján megállapítja, hogy a  költségkedvezmény engedélyezésének
a feltételei
ba) az engedélyezéskor sem álltak fenn, vagy
bb) utóbb megszűntek.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pont ba)  alpontjában meghatározott esetben a  határozat hatálya visszahat az  engedélyezés
időpontjára. A bíróság végzésében – a mulasztás következményére történő figyelmeztetéssel – felhívja a felet, hogy
nyolc napon belül
a) fizesse meg a meg nem fizetett illetéket,
b) fizesse meg az állam által előlegezett költségeket, és
c) helyezzen letétbe perköltség-biztosítékot, ha ennek a  polgári perrendtartásról szóló törvényben foglalt
feltételei fennállnak.
 (3) Ha a  bíróság a  költségkedvezményt az  (1)  bekezdés b)  pont bb)  alpontja alapján vonja meg, egyidejűleg más
költségkedvezményt engedélyezhet, ha annak engedélyezését a  fél korábban kérte és a  bíróság a  felülvizsgálat
alapján megállapítja, hogy e költségkedvezmény engedélyezésének a feltételei fennállnak.
(4) Az  (1)  bekezdés b)  pont bb)  alpontja szerinti esetben a  fél a  megvonás időpontjától kezdve köteles a  felmerülő
illetéket megfizetni és a  költségeket előlegezni, kivéve, ha ezek alól a  (3)  bekezdés alapján engedélyezett
költségkedvezmény alapján mentesül.
(5) Ha a  felet pártfogó ügyvéd képviseli és a  bíróság a  költségkedvezményt megvonja, erről a  határozat jogerőre
emelkedését követő nyolc napon belül a  határozat megküldésével értesíti a  pártfogó ügyvédi képviseletet
engedélyező jogi segítségnyújtó szolgálatot.
6. Záró rendelkezések 16. § Felhatalmazást kap az  igazságügyért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a  költségkedvezmény
engedélyezési feltételeinek igazolására vonatkozó részletes szabályokat.
17. § Ez a törvény 2018. január 1. napján lép hatályba.
18. § E törvény rendelkezéseit a 2018. január 1-jén és az azt követően indult ügyekben kell alkalmazni.
19. § E törvény a határon átnyúló vonatkozású jogviták esetén az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés megkönnyítése
érdekében az  ilyen ügyekben alkalmazandó költségmentességre vonatkozó közös minimumszabályok
megállapításáról szóló, 2003. január 27-i 2003/8/EK tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
20. § Hatályát veszti a költségmentesség alkalmazásáról a bírósági eljárásban című 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
7/2016. (IV. 7.) MvM utasítása az építésfelügyeleti hatóság 2016. ellenőrzésének tervezéséről és az ellenőrzési tevékenység végzéséről.
A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 10. pontjában meghatározott feladat- és
hatáskörömben, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 16. § (2) bekezdés a) pontja
szerinti irányítási jogkörömben eljárva, figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára,
továbbá az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásról
szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 61. § (4) bekezdésére, a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás rendelkezéseit az építésfelügyeleti feladatkörben eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi
kerületi) hivatal által (a továbbiakban: ellenőrző hatóság) 2016. évben végzendő építésfelügyeleti hatósági
ellenőrzésekre kell alkalmazni.
2. § Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 46. § (2) bekezdés
b)  pontjában, valamint az  építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint
az  építésügyi hatósági szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet (a továbbiakban: EngR.) 62.  §-ában
meghatározottakon túl az ellenőrző hatóság különös figyelmet fordít
a) az Étv. 33/A. §-a szerinti egyszerű bejelentés alapján
aa) a 2016. június 30-áig megkezdett építőipari kivitelezési tevékenység legalább két alkalommal történő
helyszíni, valamint
ab) megkezdett építőipari kivitelezési tevékenység az  elektronikus építési napló vezetése és tartalma
tekintetében folyamatos távoli eléréssel történő,
b) a  folyamatban lévő lakóépületek építése esetén az  alapozási, a  fal- és a  födémszerkezetek – elsősorban
a  fafödémszerkezetek – állékonyságát, mechanikai szilárdságát biztosító, valamint a  kivitelezési
dokumentációban meghatározott követelmények betartásának,
c) építésiengedély-köteles építőipari kivitelezési tevékenység esetén az  építési termék építménybe történő
betervezésének és beépítésének, ennek során a  teljesítmény igazolásának részletes szabályairól szóló
275/2013. (VII. 16.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdése szerinti, az egyedi, a helyszínen gyártott vagy a bontott
építési termékre vonatkozó dokumentumok meglétének, hitelességének, tartalmának,
d) minden megnyitott elektronikus építési napló napi és eseti – így minden esetben az  építési munkaterület
átadás-átvételére, az eltakarásra kerülő szerkezetekre vonatkozó – bejegyzéseinek,
e) a kötelező tervezői művezetési tevékenységet ellátó személy tervezői jogosultságának
ellenőrzésére.
3. § (1) Az  ellenőrző hatóság az  EngR. 61.  § (5)  bekezdése szerinti munkatervben a  tervezett ellenőrzéseire vonatkozó
információkat – az ellenőrzések céljának veszélyeztetése nélkül – a (4) bekezdés szerint közzéteszi.
(2) A munkatervnek tartalmaznia kell
a) az előző ellenőrzési időszak tapasztalatainak összefoglalóját, valamint annak hatását az ellenőrzési időszakra
vonatkozó munkaterv kialakításában,
b) a tervezett helyszíni ellenőrzés kiválasztásával kapcsolatos információkat, szempontokat,
c) az ellenőrzési időszakban – havi és területi bontásban – meghatározott ellenőrzések számát, dátumát,
d) az egyes ellenőrzések vonatkozásában
da) az ellenőrzéssel érintett kötelezettségeket előíró jogszabályhelyek pontos megjelölését,
db) a vizsgálat tárgyát,
dc) az alkalmazható szankciók megjelölését, továbbá
dd) az  építőipari kivitelezési tevékenység szabályszerűségének megítélése során alkalmazott
szempontrendszert,
e) az ellenőrző hatóság által vizsgálandó dokumentumokat.
(3) A  munkatervet a  2.  §-ban meghatározott ellenőrzési szempontrendszer helyszíni és a  távoli elérés alkalmazására
tekintettel kell előkészíteni.
(4) Az ellenőrző hatóság a 2016. évre vonatkozóan már elkészített ellenőrzési tervét – amennyiben szükséges – jelen
utasítás alapján módosítja, és az  így elkészült munkatervet az  utasítás hatálybalépésétől számított tizenöt napon
belül a honlapján és az ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségében közzéteszi, továbbá a felettes szervének, valamint
a felettes szerv útján az építésügyért felelős miniszternek digitalizált hiteles és azzal megegyező tartalmú szerkeszthető
formátumban, elektronikus úton megküldi.
4. § (1) A (3) bekezdés szerint az ellenőrző hatóság az ellenőrzésbe bevonhatja a területileg illetékes szakmai kamarákat.
 (2) Az  ellenőrző hatóság a  területileg illetékes tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezettel közös ellenőrzést
folytat le azon építőipari kivitelezések vizsgálata esetében, amelyeknél a  tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó
szervezet szakhatósági jogkörben járt el az építésügyi engedélyezési eljárás során, és – a szakhatósági állásfoglalásban
közöltek alapján – érdemi, a tűzvédelem körébe tartozó műszaki megoldások szakszerűségének ellenőrzésére van
szükség.
(3) Az ellenőrző hatóság az ellenőrzési időszakban
a) a 2. § a) pontja szerinti esetben a területi építész kamarával,
b) a tűzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezettel, az illetékes építésügyi hatósággal, valamint a területileg
illetékes szakmai kamarával, szervezetenként, hatóságonként legalább két alkalommal
közös helyszíni ellenőrzést tart.
5. § (1) Az  ellenőrző hatóság az  építőipari kivitelezési tevékenység helyszíni ellenőrzéseken készült, a  résztvevők által
oldalanként aláírt jegyzőkönyvet és a  jegyzőkönyv mellékletét képező – az  építőipari kivitelezési tevékenységgel
érintett, valamint a  közvetlenül szomszédos telekről, építményről készített – fényképfelvételeket legkésőbb
az  ellenőrzés napját követő első munkanapon elektronikus úton feltölti az  építőipari kivitelezési tevékenység
végzéséről vezetett elektronikus építési naplóba.
(2) Az ellenőrző hatóság a 2. § a) pontjában meghatározott távoli elérésről készített hitelesített feljegyzést – az elektronikus
építési naplóban történő eseti bejegyzés rögzítése mellett – legkésőbb az ellenőrzés napját követő első munkanapon
elektronikus úton feltölti az építőipari kivitelezési tevékenység végzéséről vezetett elektronikus építési naplóba.
6. § Az ellenőrző hatóság a munkatervben foglaltak, valamint a munkatervben nem szereplő, de az ellenőrzési időszakban
lefolytatott hatósági ellenőrzések végrehajtásáról, a  levont következtetésekről – legkésőbb az  EngR. 61.  §
(6)  bekezdésében meghatározott időpontig – jelentést készít. Az  ellenőrző hatóság az  összefoglaló jelentést
a honlapján és az ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségében közzéteszi, továbbá a felettes szervének, valamint a felettes
szerv útján az  építésügyért felelős miniszternek digitalizált hiteles és azzal megegyező tartalmú szerkeszthető
formátumban, elektronikus úton megküldi.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő 45. napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1/2016. (X. 21.) NVB közleménye a 2016. október 2. napjára kitűzött országos népszavazás eredményéről.
A Nemzeti Választási Bizottság a Magyarország Kormánya által kezdeményezett „Akarja-e, hogy az Európai Unió az Országgyűlés
hozzájárulása nélkül is előírhassa nem magyar állampolgárok Magyarországra történő kötelező betelepítését?” kérdésben
2016. október 2. napjára kitűzött országos népszavazás jogerős eredményéről – a népszavazás kezdeményezéséről, az európai
polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 65. §-a
alapján alkalmazni rendelt, a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 298.  §-ában kapott felhatalmazás alapján –
az alábbi tájékoztatást teszi közzé.
1. A névjegyzékek adatainak és a szavazók számának országos összesítése
Az „Akarja-e, hogy az  Európai Unió az  Országgyűlés hozzájárulása nélkül is előírhassa nem magyar állampolgárok
Magyarországra történő kötelező betelepítését?” kérdésben kitűzött országos népszavazáson a 10 333 hazai szavazókörben
2016. október 2-án, a  105 külképviseleti szavazóhelyen 2016. október 1-jén és 2-án adták le szavazataikat
a választópolgárok.
a) A névjegyzéki adatok országos összesítése
A szavazóköri névjegyzékben lévő választópolgárok száma A külképviseleti
névjegyzékben lévő választópolgárok száma A levélben szavazók névjegyzékében lévő
választópolgárok száma A választópolgárok száma összesen A B C D
7 986 767 11 231 274 627 8 272 625
b) A szavazó polgárok adatainak országos összesítése A szavazóhelyiségben
és a mozgóurnával szavazó választópolgárok száma A külképviseleten
szavazó választópolgárok száma Érvényes szavazási iratok száma Szavazóként megjelent,
valamint érvényes szavazási iratot visszaküldő választópolgárok száma összesen
2. A népszavazás eredménye a) A  szavazókörökben és a  külképviseleteken leadott, valamint a  levélben szavazók határidőben beérkezett
érvényes szavazási irataiban lévő érvényes és érvénytelen szavazólapok száma
Urnában lévő lebélyegzett szavazólapok és érvényes szavazási iratokban lévő
szavazólapok száma Érvénytelen szavazólapok száma
Érvényes szavazatok száma
b) A szavazatok száma válaszonként IGEN szavazatok száma
NEM szavazatok száma I N 56 163 3 362 224
Az „Akarja-e, hogy az  Európai Unió az  Országgyűlés hozzájárulása nélkül is előírhassa nem magyar állampolgárok
Magyarországra történő kötelező betelepítését?” kérdésben 2016. október 2. napjára kitűzött országos népszavazás
az Alaptörvény 8. cikk (4) bekezdésében és az Nsztv. 78. §-ában foglaltak alapján érvénytelen volt.
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG Prof. Dr. Patyi András s. k.,
a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
6/2016. (I. 27.) NGM rendelete a Nemzeti Adó- és Vámhivatal által üzemben tartott közúti járművek forgalomba helyezésének és időszakos vizsgálatának egyes szabályairól.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48.  § (3)  bekezdés m)  pont mc)  alpontjában kapott felhatalmazás
alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 91.  § (1)  bekezdésében
meghatározott feladatkörömben eljárva, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
109.  §  13.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési miniszterrel egyetértésben a  következőket
rendelem el:
1. § (1) A rendelet hatálya a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) által üzemben tartott – tulajdonában vagy
vagyonkezelésében lévő, lízingelt vagy bérelt – gépjárművekre (a továbbiakban: hivatali gépjármű) terjed ki.
(2) A hivatali gépjármű esetében a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendeletet
és a  közúti járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki feltételeiről szóló
6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendeletet az e rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
2. § A  NAV biztosítja, hogy hivatali gépjárművei megfeleljenek az  e  rendeletben, valamint az  1.  § (2)  bekezdésében
felsorolt jogszabályokban előírt műszaki, közlekedésbiztonsági és környezetvédelmi követelményeknek.
3. § (1) A hivatali gépjármű ellátható csökkentett fényű, fényálcázott világító és fényjelző berendezésekkel is.
 (2) A jármű méretétől függően bármely karosszéria eleme ellátható piros, ezüstszürke, zöld fényvisszaverő jelzéssel is,
azonban a fényvisszaverők előre piros, hátra fehér fényűek nem lehetnek.
 (3) Külön jogszabály alapján hivatali gépjárműre felszerelt megkülönböztető fény- és hangjelzést adó készüléknél
a  fényhatások többféle módon is elérhetőek. Az  azonos feladatot ellátó fényforrások számának a  szolgálati
gépjármű két oldalán meg kell egyezniük egymással és azokat a járműre szimmetrikusan kell felhelyezni.
(4) Reklám, reklámhordozó hivatali gépjárműveken nem helyezhető el. Zászló, jelzés, plakett, matrica vagy felirat csak
egységes jelzés, azonosítás céljából helyezhető el.
(5) A  hivatali gépjárművet üzemeltető szervezeti egység vezetője rendelkezik a  (2)  bekezdésben meghatározott
fényvisszaverő jelzés, a  (3)  bekezdésben meghatározott fény- és hangjelzést adó készülék, valamint
a (4) bekezdésben meghatározott jelzés elhelyezésének módjáról.
4. § A  szolgálati jármű forgalomba helyezés előtti- és időszakos műszaki vizsgálatát, az  eljárások szabályszerűségét
a közlekedési hatóság előzetes egyeztetés alapján ellenőrizheti.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
194/2011. (XII. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. november 29-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva D. Zs. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. november 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy Magyarországon a közterületen történő parkolásért ne lehessen díjat szedni?”
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/B. § (1)
bekezdésében foglaltak szerint országos népszavazás tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet, míg az
Nsztv. 10. § a) pontjában foglaltak szerint az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését,
ha a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdés nem bocsátható népszavazásra, mert az Alkotmány
28/B. § (1) bekezdésében, illetőleg az Nsztv. 10. § a) pontjában foglalt tilalomba ütközik.
„Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése szerint az önkormányzat rendeletalkotási joga önkormányzati alapjog.
Az alapjogot a helyi közutak és közterületek fenntartása tekintetében a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi
LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 8. § (1) és (4) bekezdése konkretizálja, míg az Ötv. 16. § (1) bekezdése a
rendelet-alkotási jogkört „a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok”, illetve törvény
rendelkezéseinek végrehajtása körében teszi lehetővé. Az Alkotmánybíróság korábbi határozatában leszögezte, hogy
a parkolás nem más, mint „a közterület közlekedési célú használata”, amely használattal összefüggésben az
önkormányzat, mint a közút kezelője állapítja meg a használat díját [137/2010. (VII. 8.) AB határozat].”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a közterület jelentős része önkormányzati tulajdonban van,
az Ötv. 79. §-ának (2) bekezdése alapján az önkormányzat törzsvagyonának részét képezi. Az Alkotmány 13. §
(1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. Az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdésének
b) pontja alapján az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat a helyi képviselőtestület
gyakorolja. Fentiekből következően az Alkotmány alapján önkormányzati hatáskör az önkormányzat tulajdonában
álló közterülettel való rendelkezés. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint egy eredményes népszavazás olyan jogalkotási kötelezettséget
róna az Országgyűlésre, amely a közterületekhez kapcsolódó tulajdonosi jogokat korlátozná, elvonná az
önkormányzat Alkotmányban biztosított hatáskörét. Ezáltal lényegileg korlátozná az önkormányzatoknak az
Alkotmány 44/A. § (1) bekezdésének a) pontjában szabályozott önálló szabályozáshoz és önálló igazgatáshoz való
jogát és a b) pontjában meghatározott tulajdonost megillető jogait.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint, a kérdés alapján tartott eredményes népszavazás az Alkotmány
módosítását eredményezné. Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (VII. 7.) AB,
28/1999. (X. 6.) AB, 40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 29.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] kifejtett következetes
gyakorlatára tekintettel az Alkotmány nem módosítható választópolgári kezdeményezésre induló népszavazással,
alkotmánymódosítás csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben [Alkotmány 24. § (3) bekezdés] történhet.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § a) pontja alapján, mivel a kérdés nem tartozik az Országgyűlés
hatáskörébe, a 10. § b) pontja alapján, mivel a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, az aláírásgyűjtő ív
hitelesítésének megtagadásáról döntött. II. A határozat az Alkotmány 13. § (1) bekezdésén, 24. § (3) bekezdésén, 28/B. § (1) bekezdésén, 44/A. § (1) bekezdés
a) és b) pontján, az Ötv. 8. § (1) és (4) bekezdésein, 16. § (1) bekezdésén és 79. § (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. §
a) és b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
215/2012. (VII. 30.) Korm. rendelete a Nemzeti Közszolgálati Egyetem egységes elhelyezésére szolgáló beruházáshoz kapcsolódó egyes beszerzéseknek a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet 7. § (5) bekezdés a) pontja szerinti minősítéséről.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182. § (1) bekezdés 12. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a Nemzeti Közszolgálati Egyetem beruházásában, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Ludovika Campusban
történő elhelyezésének érdekében megvalósuló beruházás során szükséges, a 2. §-ban meghatározott beszerzések
tekintetében megállapítja, hogy a beszerzések során a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági,
nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól
szóló 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet közösségi beszerzésre vonatkozó szabályainak alkalmazása olyan információk
átadására kötelezné Magyarországot, amelyek felfedése ellentétes az állam biztonságához fűződő alapvető érdekével.
2. § Az 1. § szerinti beszerzésnek minősül a Ludovika Campus megvalósítását szolgáló beszerzésekkel kapcsolatosan
a beruházás keretében a Budapest VIII. kerület Orczy út 1., 36030 helyrajzi számon, a Budapest VIII. kerület, Diószeghy
Sámuel utca 38–40., 36009 helyrajzi számon, valamint a Budapest VIII. kerület, Diószeghy Sámuel utca 42.,
36014 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlanokon megvalósuló létesítmények előkészítési és tervezési munkáihoz
kapcsolódó beszerzések, a Ludovika Főépület kivitelezése, és az ezekhez kapcsolódó szolgáltatások megrendelése.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
338/B/2008. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Budapest főváros közigazgatási területén a járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a várakozás díjáról és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályairól szóló 19/2005. (IV. 22.) Főv.
Kgy. rendelet II/A. fejezete, 36. §-a, 45. § (2) bekezdése,
46. § (2) bekezdése, valamint 7–10. számú melléklete alkotmányellenességének megállapítására irányuló eljárást
megszünteti.
1. Az indítványozó utólagos normakontroll-eljárás keretében kérte a Budapest főváros közigazgatási területén a
járművel várakozás rendjének egységes kialakításáról, a
várakozás díjáról és az üzemképtelen járművek tárolásának szabályozásáról szóló 19/2005. (IV. 22.) Főv. Kgy.
rendelet (a továbbiakban: Ör.1.) II/A. fejezete, 36. §-a,
45. § (2) bekezdése, 46. § (2) bekezdése, valamint
7–10. számú melléklet alkotmányossági vizsgálatát és
megsemmisítését. Álláspontja szerint az Ör.1. megjelölt
szakaszai, a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi
LXV. törvény ( a továbbiakban: Ötv.), valamint a közúti
közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (a továbbiakban:
Kkt.) egyes rendelkezéseibe ütközik, ezért sérti az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdését.
Az indokolásában részletezett tényállás szerint az Ör.1.
2008. január 1. napjától hatályos rendelkezései – a közút
tulajdoni viszonyaitól függetlenül – a főpolgármester hatáskörébe adja a budapesti korlátozott forgalmú övezetekben a behajtási engedélyek kiadását, anélkül azonban,
hogy az abból származó bevételek kerületi önkormányzatok részére történő visszaosztásáról gondoskodna. Az indítványozó arra hivatkozott, hogy amennyiben a Kkt. a
közút kezelőjét jogosítja a közút forgalmi rendjének kialakítására, ugyanakkor a helyi közút a helyi önkormányzat
törzsvagyonába tartozik, aki annak fenntartásáról tulajdonosként is jogosult gondoskodni, úgy a főpolgármester behajtási engedélyek kiadásával kapcsolatos – bevételt keletkeztető – hatásköre sérti az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdés b) és c) pontjában garantált tulajdonhoz, valamint saját
bevételhez való jogot és gazdálkodási önállóságát.
2. Az Alkotmánybíróság hatáskörébe főszabályként
csak hatályos jogszabályok alkotmányellenességének utólagos vizsgálata tartozik. Már nem hatályos rendelkezés
alkotmányellenességét az Alkotmánybíróság csak akkor
vizsgálja, ha a helyébe lépő jogszabály tartalmilag a korábbival azonos vagy lényegét tekintve hasonló tartalommal bír, illetve a konkrét normakontroll két esetében, az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 38. § (1) bekezdése alapján benyújtott bírói kezdeményezés és a 48. § alapján előterjesztett alkotmányjogi panasz esetében vizsgálja, mivel ilyenkor az alkalmazási tilalom kimondására van lehetőség.
Az Ör.1. 7–8. számú mellékletét a 74/2007. (december
28.) Főv. Kgy. rendelet, és a 38/2008. (VII. 18.) Főv. Kgy.
rendelet, a II/A. fejezetét, valamint az indítvány 46. §
(2) bekezdését, és 9–10. mellékletét a 81/2008. (XII. 30.)
Főv. Kgy. rendelet 2009. január 1. napjával hatályon kívül
helyezte.
Az Ör1.-t 2009. július 1. napjától kezdődően a Budapest
főváros közigazgatási területén a járművel várakozás
rendjének egységes kialakításáról, a várakozás díjáról és
az üzemképtelen járművek tárolásának szabályiról szóló
24/2009. (V. 11.) Főv. Kgy. rendelet (a továbbiakban:
Ör.2.) hatályon kívül helyezte. Az Ör.1. indítvány által támadott 36. §-ának és a 45. § (2) bekezdésének rendelkezéseit az Ör.2. 38–39. szakaszai tartalmazzák.
Az Alkotmánybíróság 109/2009. (XI. 18.) AB határozatában (MK 2009/169. 40272–40288., a továbbiakban:
Abh.) megállapította a közúti közlekedésről szóló 1988.
évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) 15. § (3) bekezdésének, a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 63/A. § h) pontjának, valamint az Ör.2. alkotmányellenességét. Az alaptörvénnyel
ellentétes szabályokat a jövőre nézve, 2010. június 30.
napjával semmisítette meg.
Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3., a továbbiakban: Ügyrend) 31. § a) pontja
értelmében „[a]z Alkotmánybíróság az eljárást megszünteti, ha az indítvány benyújtása után a vizsgálat alá vont
jogszabály hatályát vesztette, és ezzel az indítvány tárgy-
talanná vált (…)”. Az Ügyrend 31. § e) pontja alapján,
ugyancsak megszünteti az Alkotmánybíróság az eljárását,
„ha (…) az indítvány egyéb okból okafogyottá vált”.
A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság az eljárást
megszüntette. Az Ör.1. hatálytalan rendelkezései tekintetében utólagos normakontroll eljárás lefolytatására nincs
lehetőség, az Ör.2. támadottakkal megegyező 38–39. szakaszait 2010. június 30. napjával alkotmányellenességükre tekintettel az Alkotmánybíróság megsemmisítette.
Utóbbi rendelkezések tekintetében ezért az eljárás lefolytatása okafogyottá vált.
Budapest, 2010. július 5. Dr. Lévay Miklós s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
461/2013. (XII. 4.) Korm. rendelete a Nemzeti Stadionfejlesztési Program keretében megvalósítandó Diósgyőri Stadion rekonstrukció beruházás megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b) és e) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Nemzeti Stadionfejlesztési
Program keretében – a  Miskolc közigazgatási területén fekvő, 21688, 21688/A és 21687 helyrajzi számú
földrészleteken, illetve az ezekből a földrészletekből telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított
földrészleteken – megvalósuló, UEFA IV. kategóriájú labdarúgó stadion és kiszolgáló létesítmények megvalósítására
irányuló Diósgyőri Stadion rekonstrukció beruházással összefüggő, az  1.  mellékletben felsorolt közigazgatási
hatósági ügyeket.
(2) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az  1.  mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(3) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtákra vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatósági közreműködést rendel el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági hozzájárulást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az  eljáró hatóság az  általa meghozott döntéseket – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések
kivételével – hirdetményi úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2004. (III. 31.) ESZCSM rendelete a vércsoport meghatározásra használatos reagensek és a szövet-tipizáló reagensek csereforgalmáról.
A egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247. §-a
(2) bekezdésének f) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § A rendelet alkalmazási köre a vércsoport meghatározásra használatos reagensek, a szövet-tipizáló reagensek, va
lamint a szövet-tipizáló reagensek vizsgálatában, kutatásában felhasznált ismert antigén összetételű sejtek segítségnyújtás keretében történő csereforgalmára, valamint az
ezen tevékenységet végző intézményekre terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában a) vércsoport meghatározásra használt reagens: olyan
emberi, állati, növényi vagy egyéb eredetű reagens, amelyet
vércsoport meghatározásra és vércsoport összeférhetetlenség diagnosztikájára használnak;
b) szövet-tipizáló reagens: olyan emberi, állati, növényi
vagy egyéb eredetű reagens, amelyet emberi szövetek meghatározásához használnak.
Vércsoport meghatározásra használatos reagensek
csereforgalma 3. § (1) Amennyiben más állam kijelölt szervétől vércsoport
meghatározásra használatos reagens iránti kérés érkezik,
az Országos Vérellátó Szolgálat főigazgatója nyilatkozik
arról, hogy a kérés teljesítéséhez szükséges mennyiség rendelkezésre áll-e.
(2) Más állam részéről kért vércsoport meghatározásra
használatos reagens megfelelőségére a külön jogszabályban foglaltak az irányadók.
(3) A más állam részéről vércsoport meghatározásra
használatos reagens iránt felmerülő kérés mennyiségi teljesíthetősége és külön jogszabály szerinti megfelelősége
esetén az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter
jóváhagyását követően a reagens időveszteség nélküli, a
gyártási előiratnak megfelelő módon történő eljuttatásáról
az Országos Vérellátó Szolgálat főigazgatója gondoskodik.
4. § (1) Más állam felé vércsoport meghatározásra használatos reagens rendelkezésre bocsátására irányuló kérelmet
az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter jóváhagyását követően az Országos Vérellátó Szolgálat főigazgatója kezdeményezhet.
(2) Az Országos Vérellátó Szolgálat főigazgatója határozza meg a szükséges vércsoport meghatározásra használatos reagensek fajtáját és mennyiségét, valamint végzi a
reagensek segítséget nyújtó államból történő behozatalának és a felhasználás helyére történő szétosztásának koordinálását.
(3) A más államból behozott vércsoport meghatározásra
használatos reagensek megfelelőségére a külön jogszabályban foglaltak az irányadók.
Szövet-tipizáló reagensek csereforgalma 5. § (1) Amennyiben más állam kijelölt szervétől szövettipizáló reagens iránti kérés érkezik, az Országos Gyógyintézeti Központ főigazgatója nyilatkozik arról, hogy a kérés
teljesítéséhez szükséges mennyiség rendelkezésre áll-e.
(2) Más állam részéről kért szövet-tipizáló reagens megfelelőségére a külön jogszabályban foglaltak az irányadók.
8/2003. (III. 13.) ESZCSM rendelet. (3) A más állam részéről szövet-tipizáló reagens iránt
felmerülő kérés mennyiségi teljesíthetősége és külön jogszabály szerinti megfelelősége esetén az egészségügyi,
szociális és családügyi miniszter jóváhagyását követően a
reagens időveszteség nélküli, a gyártási előiratnak megfelelő módon történő eljuttatásáról az Országos Gyógyintézeti Központ főigazgatója gondoskodik.
6. § (1) Más állam felé szövet-tipizáló reagens rendelkezésre
bocsátására irányuló kérelmet az egészségügyi, szociális és
családügyi miniszter jóváhagyását követően az Országos
Gyógyintézeti Központ főigazgatója kezdeményezhet.
(2) Az Országos Gyógyintézeti Központ főigazgatója
határozza meg a szükséges szövet-tipizáló reagensek fajtáját és mennyiségét, valamint végzi a reagensek segítséget
nyújtó államból történő behozatalának és a felhasználás
helyére történő szétosztásának koordinálását.
(3) A más államból behozott szövet-tipizáló reagensek
megfelelőségére a külön jogszabályban foglaltak az irányadók.
7. § Az 5—6. §-ok rendelkezéseit a szövet-tipizáló reagensek vizsgálatában, kutatásában felhasznált ismert antigén
összetételű sejtek segítségnyújtás keretében történő csereforgalmára is megfelelően alkalmazni kell.
8. § Az e rendeletben foglaltak alapján más állam részére
rendelkezésre bocsátott reagensekkel kapcsolatban csak
az anyagok szállításának és beszerzésének költségei számíthatók fel.
9. § (1) Ez a rendelet az Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai közötti társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében, az azt kihirdető 1994. évi
I. törvény 3. §-ával összhangban, összeegyeztethető szabályozást tartalmaz az Európai Közösségek Tanácsának a
vércsoport meghatározásra használatos reagensek cseréjére vonatkozó Európai Megállapodásnak a Közösség részéről történő elfogadásáról szóló 87/68/EGK határozatával
és az Európai Közösségek Tanácsának a szövet-tipizáló
reagensek csereforgalmáról kötött Európai Megállapodásról és annak Kiegészítő Jegyzőkönyvéről szóló
77/715/EGK határozatával.
Dr. Kökény Mihály s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter


text:
4/2018. (I. 31.) EMMI utasítása az Arany János Tehetséggondozó Program, az Arany János Kollégiumi Program és az Arany János Kollégiumi-Szakközépiskolai Program támogatásainak szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja alapján, a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi
CXC. törvény 78. § (2a) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  tankerületi központok által fenntartott köznevelési intézmények tekintetében az  Arany János Tehetséggondozó
Program, az Arany János Kollégiumi Program és az Arany János Kollégiumi-Szakközépiskolai Program megvalósítását
szolgáló támogatások szabályait a Melléklet szerint állapítom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az  Arany János Tehetséggondozó Program, az  Arany János Kollégiumi Program és az  Arany János
Kollégiumi-Szakiskolai Program támogatásainak szabályairól szóló 13/2015. (IV. 16.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
34/2004. (IV. 26.) OGY határozata az Európai Szociális Kartával kapcsolatos kötelezettségek vállalásáról.
Az Országgyűlés 1. egyetért azzal, hogy az 1999. évi C. törvénnyel kihirdetett Európai Szociális Karta II. Részének kötelező alkal
mazása a Magyar Köztársaság vonatkozásában a Karta
20. Cikke 3. bekezdésével összhangban — az 1999. évi
C. törvény 3. §-ában meghatározott cikkeken túlmenően — 7. Cikk 1. bekezdésére, a 10. Cikkre, a 12. Cikk
1. bekezdésére és a 15. Cikkre is terjedjen ki;
2. felkéri a külügyminisztert, értesítse az Európa
Tanács Főtitkárát arról, hogy az Európai Szociális Karta
20. cikk 3. bekezdésében foglaltak alapján a hivatkozott
egyezmény kötelező alkalmazása a Magyar Köztársaság
vonatkozásában a jelen határozat 1. pontjában foglalt rendelkezésekre is kiterjed.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1979/2015. (XII. 23.) Korm. határozata a kormányzati szektorba nem sorolt, 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő 2015. novemberi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény 10/E.  §-a alapján – tekintettel az  adósságot
keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra  –
a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2015. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) a gazdasági társaság az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet,
ha ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) a gazdasági társaság egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből,
mint amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú hitel esetében a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
256/2019. (VII. 5.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Földesi Margitot 2019. december 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. június 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1204/2013. (IV. 15.) Korm. határozata a „Magyarország jobban teljesít” elnevezésű lakossági tájékoztatással összefüggő feladatokról.
A Kormány az  ország kiszolgáltatottságának csökkentése érdekében hozott döntések és az  állampolgárok mindennapi életét
segítő jóléti intézkedések hatásainak széles körű megismertetése érdekében felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert,
hogy gondoskodjon:
 1. valamennyi magyarországi címhelyre megküldendő – személyes adatot nem tartalmazó – tájékoztató anyagok
nyomdai előállításával kapcsolatos feladatok ellátásáról;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
2. a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala útján a  személyes adatokat nem tartalmazó
küldemények címhelyekre való soron kívüli megküldéséről.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
194/2003. (XI. 28.) Korm. rendelete az Európai Megállapodáshoz kapcsolódó, a megfelelőség-értékelésről és az ipari termékek elfogadásáról szóló Jegyzőkönyvet módosító Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány — a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között, Brüsszelben, 1991.
december 16-án aláírt Európai Megállapodás kihirdetéséről szóló 1994. évi I. törvény 4. §-ának a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján — e rendelettel kihirdeti a Magyar
Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai
között a társulás létesítéséről szóló Európai Megállapodáshoz kapcsolódó megfelelőség-értékelésről és az ipari
termékek elfogadásáról szóló Jegyzőkönyvet módosító
megállapodást (a továbbiakban: Megállapodás).
2. § A Megállapodás magyar nyelvű szövege a következő:
,,Megállapodás az egyrészről a Magyar Köztársaság,
másrészről az Európai Közösségek
és azok tagállamai között társulás létesítéséről szóló
Európai Megállapodáshoz kapcsolódó,
a megfelelőség-értékelésről és az ipari termékek
elfogadásáról szóló Jegyzőkönyv módosításáról
A Magyar Köztársaság és az Európai Közösség (a továbbiakban: Felek),
mivel a Felek 2001. február 26-án az egyrészről a Magyar
Köztársaság, másrészről az Európai Közösségek és azok
tagállamai között társulás létesítéséről szóló Európai
Megállapodáshoz csatolt Jegyzőkönyvet fogadtak el a megfelelőség-értékelésről és az ipari termékek elfogadásáról
(1) (a továbbiakban: Jegyzőkönyv),
mivel a Jegyzőkönyv 8. cikke a Jegyzőkönyv hatályát a
nem preferenciális származási szabályoknak megfelelően a
Felek országaiból származó ipari termékekre korlátozta,
figyelembe véve, hogy a Felek közti kereskedelem előmozdítása, a Jegyzőkönyv működésének egyszerűbbé tétele és a Magyar Köztársaság tagállammá válását követő
helyzethez való igazodás elősegítése érdekében a 8. cikkben foglalt származási korlátozást a Jegyzőkönyv módosítása útján meg kell szüntetni,
a következőkben állapodtak meg: 1. Cikk A Jegyzőkönyv módosítása
A Jegyzőkönyv a következőképpen módosul: A 8. Cikk hatályát veszti, és helyébe a következő rendelkezés lép:
,,8. Cikk Származás E Jegyzőkönyv rendelkezései az ipari termékekre vonatkoznak, tekintet nélkül azok származási helyére.’’
2. Cikk Hatálybalépés E Megállapodás azt a napot követő második hónap első
napján lép hatályba, amelyen a Felek a Megállapodás elfogadásához szükséges megfelelő eljárások befejezését igazoló diplomáciai jegyzékeket kicserélték.
E Megállapodás két eredeti példányban készült, magyar,
angol, dán, finn, francia, görög, holland, német, olasz, portugál, spanyol és svéd nyelven, mindegyik szöveg egyaránt
hiteles.
Készült Brüsszelben, 2003. július 31-én.’’ (aláírások) 3. §
Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, azonban
rendelkezéseit 2003. november 1-jétől kell alkalmazni.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
60/2012. (III. 6.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az
államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
dr. Budai Gyulát 2012. március 1-jei hatállyal a Vidékfejlesztési Minisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2012. február 29. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1020/2016. (I. 27.) Korm. határozata Bartók Béla születésének 135. évfordulójához kapcsolódó programokról és a programok megvalósításával összefüggő feladatokról.
1. A Kormány Bartók Béla, a  XX. század legnagyobb magyar zeneszerzője születésének 135. évfordulója alkalmából
a 2016-os évet Bartók-évvé (a továbbiakban: Bartók-év) nyilvánítja.
2. A Kormány a  Bartók-év alkalmából 2016. és 2017. évben megrendezésre kerülő programok sikeres megvalósítása
érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával –
gondoskodjon a Bartók-évhez kapcsolódó programsorozat megvalósításához
a) 2016. évben szükséges 940,1 millió forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2016. évi központi
költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben,
b) 2017. évben szükséges 100,0 millió forint forrás biztosításáról a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezetben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) alpont tekintetében a felmerülés ütemében
 a b) alpont tekintetében a 2017. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök