text:
22/2017. (VI. 29.) NFM rendelete a fejezeti és az egyes központi kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet 16.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában
megállapított feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –,
a 70.  § tekintetében a  víziközlekedésről szóló 2000. évi XLII. törvény 88.  § (2)  bekezdés 20.  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 13.  pontjában foglalt
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 1. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –,
a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya
a) a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 20. címébe sorolt fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 21. címébe sorolt központi kezelésű
előirányzatokra,
c) az  előző évekről áthúzódó, az  a)  pont szerinti költségvetési fejezetet irányító szerv vezetőjének
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára,
tekintet nélkül annak eredeti előirányzathoz való kapcsolódására vagy annak hiányára,
d) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) alapján az  a)  pont szerinti költségvetési fejezetben a  költségvetési évben megállapított új fejezeti
kezelésű előirányzatokra [az a)–d) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok]
terjed ki. 2. § (1) Az előirányzatoknak az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 109. § (5) bekezdése
szerinti felhasználási szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 21. címébe sorolt központi kezelésű előirányzatok
felhasználási szabályait a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az  Európai Unió működéséről szóló szerződés (a  továbbiakban: Szerződés) 107.  cikk (1)  bekezdése szerinti állami
támogatások esetében az 1. mellékletben foglalt táblázat
 1. 26–29. sora, 32. sor a)  pontja, 35. sor l)  pontja, 39. sor 2.  pont a)–k)  alpontja, 57. sora, 105. sora, 115. sora,
123. sor 1. pont a)–i) alpontja, 125. sor 1. pont a)–i) alpontja, 127. sor a)–d) és f ) alpontja és 163. sora alapján
az 1407/2013/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű támogatás;
2. 29. sora, 32. sora, 57. sora alapján 1408/2013/EU bizottsági rendelet szerinti mezőgazdasági csekély összegű
támogatás;
3. 4. sora, 39. sor 2.  pont g)  alpontja, 105. sora, 115. sora, 117. sora, 125. sor 1.  pont g)  alpontja alapján
az  1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti személyszállítási közszolgáltatásért járó
ellentételezés;
4. 4. sora, 13. sora, 28. sora, 29. sora, 32. sora, 34. sora, 57. sora, 105. sora, 115. sora, 133. sora, 134. sora alapján
a 2012/21/EU bizottsági határozat szerinti közszolgáltatásért járó ellentételezéshez nyújtott támogatás;
5. 4. sora, 28. sora, 34. sora, 105. sora, 115. sora alapján a  360/2012/EU bizottsági rendelet szerinti csekély
összegű közszolgáltatási támogatás;
6. 29. sora, 32. sora, 57. sora alapján a  Szerződés 107. és 108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási
kategóriáknak a  belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 651/2014/EU bizottsági rendelet
(a továbbiakban: 651/2014/EU bizottsági rendelet) 13–14. cikke szerinti regionális beruházási támogatás;
7. 29. sora, 32. sora, 57. sora alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 18. cikke szerinti kis- és középvállalkozás
részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás;
8. 29. sora, 32. sora, 57. sora alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 19. cikke szerinti kis- és középvállalkozás
vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás;
9. 29. sora, 32. sora, 39. sor 2. pont a)–k) alpontja, 57. sora, 123. sor 1. pont a)–h) alpontja, 127. sor 1. pont a)–d)
és f )  alpontja alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 22.  cikke szerinti induló vállalkozásnak nyújtott
támogatás;
10. 29. sor a) pontja, 32. sor e) pontja, 39. sor 2. pont a), f ), h), i) és j) alpontja, 123. sor 1. pont e) és f ) alpontja,
127.  sor 1.  pont a) és b)  alpontja alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 25.  cikke szerinti kutatásfejlesztési projekthez nyújtott támogatás;
11. 39. sor 2. pont a), f ), h), i) és j) alpontja, 123. sor 1. pont e) és f ) alpontja, 127. sor 1. pont a) és b) alpontja
alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 26.  cikke szerinti kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási
támogatás;
12. 29. sor a) pontja, 32. sor e) pontja, 39. sor 2. pont a), f ), h), i) és j) alpontja, 123. sor 1. pont e) és f ) alpontja,
127. sor 1.  pont a) és b)  alpontja alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 28.  cikke szerinti kis- és
középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás;
13. 29. sora, 32. sora, 57. sora alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 31. cikke szerinti képzési támogatás;
14. 39. sor 2. pont b), c) és g) alpontja, 123. sor 1. pont a), c)–d), g)–h) alpontja, 127. sor 1. pont c)–d) alpontja
alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 37.  cikke szerinti jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő
alkalmazkodáshoz nyújtott beruházási támogatás;
15. 39. sor 2.  pont b) és c)  alpontja, 123. sor 1.  pont a)–d) és g)–h)  alpontja, 125. sor 1.  pont a), b), d) és
e) alpontja, 127. sor 1. pont c)–d) és f ) alpontja alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 38. cikke szerinti
energiahatékonysági intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás;
16. 39. sor 2.  pont a)  alpontja, 123. sor 1.  pont e) és f )  alpontja, 125. sor 1.  pont b)  alpontja, 127. sor 1.  pont
a) és b) alpontja alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 41. cikke szerinti megújuló energia támogatására
irányuló beruházási támogatás;
17. 125. sor 1.  pont c)  alpontja alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 46.  cikke szerinti energiahatékony
távfűtéshez és távhűtéshez nyújtott beruházási támogatás;
18. 39. sor 2.  pont a)–c) és f )  alpontja, 123. sor 1.  pont a)–h)  alpontja, 127. sor 1.  pont a)–d) és f )  alpontja
alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet 48. cikke szerinti energetikai infrastruktúrára irányuló beruházási
támogatás;
19. 39. sor 2. pont a)–c) és g) alpontja alapján a c)–g) alpont, 123. sor 1. pont a)–h) alpontja szerinti támogatási
kategóriával támogatott beruházáshoz a 651/2014/EU bizottsági rendelet 49. cikke szerinti környezetvédelmi
tanulmányhoz nyújtott támogatás;
20. 127. sor 1.  pont a)–d) és f )  alpontja alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 49.  cikke szerinti
környezetvédelmi tanulmányhoz nyújtott támogatás;
21. 35. sor l)  pontja alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 52.  cikke szerinti széles sávú infrastruktúra
kiépítéséhez nyújtott beruházási támogatás;
22. 29. sora, 32. sora, 57. sora, 90. sora, 121. sora, 122. sora és 132. sora alapján a 651/2014/EU bizottsági rendelet
53. cikke szerinti kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás;
23. 29. sora, 32. sora, 57. sora, 62–68. sora, 72–77. sora, 80. sora, 82–85. sora, 89. sora, 90. sora, 97–99.  sora,
135–149.  sora és 152–163. sora alapján a  651/2014/EU bizottsági rendelet 55.  cikk szerinti
sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatás;
24. 29. sora, 32. sora, 57. sora, 82. sora, 123. sor 1. pont a)–h) alpontja, 127. sor 1. pont a)–d) és f ) alpontja alapján
a 651/2014/EU bizottsági rendelet 56. cikke szerinti helyi infrastruktúrára irányuló támogatás;
25. 29. sora, 32. sora, 57. sora alapján a  mezőgazdasági és az  erdészeti ágazatban nyújtott állami
támogatásokról szóló európai uniós iránymutatásnak megfelelően jóváhagyott SA.37599 sz. bizottsági
határozat (a  továbbiakban: SA.37599 sz. bizottsági határozat) szerinti tudástranszferhez és tájékoztatási
tevékenységekhez nyújtott támogatás;
26. 29. sora, 32. sora, 57. sora alapján a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról
szóló európai uniós iránymutatásnak megfelelően jóváhagyott SA.37599 sz. bizottsági határozat szerinti
tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás;
27. 29. sora, 32. sora, 57. sora alapján a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról
szóló európai uniós iránymutatásnak megfelelően jóváhagyott SA.37599 sz. bizottsági határozat szerinti
mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás;
28. 113. sora alapján az  Európai Bizottságnak a  Győr-Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő fejlesztését
engedélyező, SA.38478 (2014/N) sz. határozata szerinti támogatás;
29. 39. sor e)  alpontja alapján a  kezdeményezések tartalmától függően és a  vonatkozó európai uniós
jogszabályok előírásainak betartása mellett a 39. sorral kapcsolatban meghatározott valamennyi támogatási
kategória
nyújtható. 2. Értelmező rendelkezések 4. § (1) E rendelet alkalmazásában
 1. acélipar: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 43. pontja szerinti tevékenység,
 2. alapkutatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 84. pontja szerinti kísérleti vagy elméleti munka,
 3. alépítmény: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 135. pontja szerinti építmény,
 4. azonos vagy hasonló tevékenység: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 50. pontja szerinti tevékenység,
 5. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Atr.) 2.  §
1. pontjának megfelelő támogatás,
6. átlátható formában nyújtott támogatás: olyan támogatás, amelynél előzetesen, kockázatértékelés nélkül
kiszámítható a bruttó támogatástartalom,
7. belső energiapiaci szabályozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 131. pontja szerinti szabályok,
 8. bioüzemanyag: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 111. pontja szerinti üzemanyag,
 9. diszkont kamatláb: az Atr. 2. § 3. pontja szerinti kamatláb,
10. egy és ugyanazon vállalkozás: az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 2. cikk (2) bekezdésében és az 1408/2013/EU
bizottsági rendelet 2. cikk 2. pontjában meghatározott feltételeknek megfelelő vállalkozás,
11. elsődleges mezőgazdasági termelés: az EUMSz I. mellékletében felsorolt növények vagy állati eredetű termék
előállítása, ide nem értve bármely, azok lényegi tulajdonságát megváltoztató tevékenységet,
12. elszámolható költség: az Atr. 2. § 6. pontja szerinti költség,
13. energetikai célú infrastruktúra: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 130. pontja szerinti fizikai berendezés
vagy létesítmény,
14. energiahatékonyság: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 103.  pontja szerint megtakarított
energiamennyiség,
15. energiahatékony távfűtés és távhűtés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 124. pontja szerinti távfűtés és
távhűtés,
16. élelmiszer-alapú bioüzemanyag: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 113. pontja szerinti üzemanyag,
17. észszerű nyereség: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 142. pontja szerinti nyereség,
18. fizikai átengedés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 136. pontja szerinti függetlenítés,
19. fenntartható bioüzemanyag: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 112. pontja szerinti üzemanyag,
20. foglalkoztatottak számának nettó növekedése: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 32.  pontja szerinti
növekedés,
21. független harmadik fél: olyan vállalkozás, amely nem minősül egy másik meghatározott vállalkozás
vonatkozásában a  651/2014/EU bizottsági rendelet I.  melléklet 3.  cikk (2)  bekezdése szerinti
partnervállalkozásnak vagy (3) bekezdése szerinti kapcsolt vállalkozásnak,
22. hátrányos helyzetű munkavállaló: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 4. pontja szerinti munkavállaló,
23. helyi infrastruktúra: olyan infrastruktúra, amely helyi szinten járul hozzá az  üzleti és fogyasztói környezet
korszerűsítéséhez és ipari bázisok fejlesztéséhez,
24. hitel: olyan megállapodás, amelyben a  hitelező kötelezi magát, hogy meghatározott pénzösszeget
meghatározott időre a  hitelfelvevő rendelkezésére bocsát, és amely a  hitelfelvevőt arra kötelezi, hogy
meghatározott időszakon belül visszafizesse az  összeget (pl. kölcsön vagy egyéb finanszírozási eszköz,
ideértve a  lízinget is, amely a  hitelező számára elsődlegesen minimumhozamot nyújt azzal, hogy már
meglévő hitel kiváltása nem finanszírozható),
25. hivatásos csapat: olyan sportvállalkozás, amely hivatásos sportolót alkalmaz,
26. hivatásos sportoló: olyan sportoló, aki jövedelemszerzési céllal, foglalkozásszerűen vagy más módon,
ellenszolgáltatás fejében folytat sporttevékenységet,
27. immateriális javak: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 30. pontja szerinti javak,
28. induló beruházás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 49. pontja szerinti beruházás,
29. innovációs tanácsadás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 94. pontjában meghatározott feltételeknek
megfelelő tanácsadás, segítségnyújtás és képzés,
30. innovációs támogató szolgáltatás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 95. pontja szerinti szolgáltatás,
31. innovatív vállalkozás: az a vállalkozás, amely
a) független szakértő értékelésével alá tudja támasztani, hogy a belátható jövőben új vagy az iparági
legmodernebb technikához képest jelentős javulást eredményező, ugyanakkor technológiai vagy
ipari sikertelenség kockázatát is magában hordozó terméket, szolgáltatást vagy folyamatot fejleszt
ki, vagy
b) esetén a támogatás nyújtását megelőző három üzleti év legalább egyikében a működési költségek
legalább 10%-át kutatásfejlesztési költségek teszik ki,
32. ipari kutatás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 85.  pontja szerinti tervezett kutatás vagy kritikus
vizsgálat,
33. kezességvállalás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 67. pontja szerinti kötelezettségvállalás,
34. kérelmet benyújtó beruházóval egy vállalatcsoportba tartozó beruházó: az  a  beruházó, amely a  kérelmet
benyújtó beruházóval a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a  továbbiakban: Sztv.) szerinti anya- vagy
leányvállalati kapcsolatban áll,
35. kísérleti fejlesztés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 86. pontja szerinti fejlesztés,
36. kis- és középvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet I. melléklete szerint meghatározott vállalkozás,
37. környezetvédelem: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 101. pontja szerinti tevékenység,
38. közösségi agrármarketing tevékenység: olyan marketing eszközökkel végzett üzleti tevékenység, amely túllép
a  vállalati marketingmunkán, és amely részt vesz az  élelmiszereknek és szolgáltatásoknak az  alapanyagtermelőtől a végső fogyasztóig történő áramoltatásában,
39. közösségi bormarketing tevékenység: olyan ágazati marketing-együttműködés, amely túllép a  vállalati
marketingtevékenységen, és azt egy termelői csoport, borvidék, borrégió vagy a  magyar borászat egésze
számára, az érintettek érdekében, azokkal együttműködve végzik,
40. közszolgáltatás: az EUMSz 106. cikk (2) bekezdése szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatás,
41. kultúrát és a  kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás: a  651/2014/EU bizottsági rendelet
11. szakasz 53. cikke szerinti támogatás,
42. kutatási infrastruktúra: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 91. pontja szerinti infrastruktúra,
43. kutatási és tudásközvetítő szervezet: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 83. pontja szerinti szervezet,
44. kvázisajáttőke-befektetés: a  saját tőke és a  hitelfinanszírozás közé besorolt finanszírozási forma, amely
az  elsőhelyi hitelnél magasabb, de a  törzsrészvénynél alacsonyabb kockázattal jár és a  nemfizetéssel
szemben nincs biztosítva, valamint amelynek hozama a  tulajdonos számára elsősorban a  célvállalkozás
nyereségétől vagy veszteségétől függ,
45. létesítmény: funkcionálisan megbonthatatlan egészet képező termelő vagy szolgáltató egység,
46. létesítmény felvásárlása: egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó tárgyi eszközök és immateriális
javak piaci feltételek mellett történő megvásárlása, ha a  létesítmény bezárásra került, vagy – ha nem
vásárolják meg – bezárásra került volna, és – annak kivételével, ha egy kisvállalkozást az eladónak a Polgári
Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény szerinti közeli hozzátartozója vagy korábbi munkavállalója vásárol
meg – a felvásárló beruházó a létesítmény tulajdonosától független harmadik fél,
47. magasan képzett munkaerő: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 93. pontja szerinti munkaerő,
48. meghatározott, korlátozott számú gazdasági ágazatra irányuló program: a  651/2014/EU bizottsági rendelet
2. cikk 46. pontja szerinti program,
49. megújuló energia: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 109. pontja szerinti energia,
50. megvalósíthatósági tanulmány: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 87. pontja szerinti tanulmány,
51. megváltozott munkaképességű munkavállaló: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk 3.  pontja szerinti
munkavállaló,
52. mezőgazdasági ágazat: a  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével, feldolgozásával és
forgalmazásával foglalkozó vállalkozások összessége,
53. mezőgazdasági termék: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 11. pontja szerinti termék,
54. mezőgazdasági termék feldolgozása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 10. pontja szerinti tevékenység,
55. mezőgazdasági termék forgalmazása: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 8. pontja szerinti tevékenység,
56. minőségrendszer: az  agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatások
282. bekezdésében meghatározott rendszerek,
57. multifunkcionális szabadidős létesítmény: a  651/2014/EU bizottsági rendelet 55.  cikk (3)  bekezdése szerinti
létesítmény,
58. működési eredmény: a  beruházásnak az  Sztv. 3.  § (4)  bekezdés 5.  pontja szerinti hasznos élettartama alatt
diszkontált bevételek és diszkontált működési költségek (pl. személyi jellegű ráfordítás, anyagköltség,
szerződéses szolgáltatás, a  távközlés, az  energia és a  karbantartás költsége, bérleti díj, adminisztrációs
költség, kivéve az olyan értékcsökkenési és a finanszírozási költséget, amelyet beruházási támogatásból már
fedeztek) közötti pozitív előjelű különbség,
59. nagyberuházás: az az induló beruházás vagy új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás,
amelyhez kapcsolódóan az  elszámolható költségek összege az  összeszámítási szabályt figyelembe véve
jelenértéken meghaladja az 50 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
60. nagykereskedelmi hozzáférés: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 139. pontja szerinti hozzáférés,
61. nagyvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 24. pontja szerinti vállalkozás,
62. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-ában meghatározott vállalkozás,
63. összeszámítási szabály: a  nagyberuházás elszámolható költségei kiszámításakor egyetlen beruházásnak kell
tekinteni a kérelemben szereplő beruházást és a kérelmet benyújtó beruházó, valamint a kérelmet benyújtó
beruházóval egy vállalatcsoportba tartozó beruházó által a kérelemben szereplő beruházás megkezdésétől
számított háromszor háromszázhatvanöt napos időszakon belül a kérelemben szereplő beruházással azonos
megyében megkezdett, regionális beruházási támogatásban részesülő beruházást,
64. passzív széles sávú infrastruktúra: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 137. pontja szerinti infrastruktúra,
65. saját forrás: a  kedvezményezett által a  projekthez igénybe vett, állami támogatást, valamint az  Európai
Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai vagy más szervei által központilag kezelt, a  tagállam
ellenőrzése alá közvetlenül vagy közvetve nem tartozó uniós finanszírozást nem tartalmazó forrás,
66. sajáttőke-befektetés: közvetlen vagy pénzügyi közvetítőn keresztül történő közvetett tőkejuttatás egy
vállalkozás számára a vállalkozásban a megfelelő arányú részesedés megszerzése ellenében,
67. széles sávú alaphálózat: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 133. pontja szerinti alaphálózat,
68. széles sávú infrastruktúra kiépítéséhez kapcsolódó mélyépítési munka: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk
134. pontja szerinti munka,
69. személyi jellegű ráfordítás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 88. pontja szerinti ráfordítás,
70. személyszállítási közszolgáltatás: a nyilvánosság számára megkülönböztetés nélkül és folyamatosan nyújtott
általános gazdasági érdekű személyszállítási szolgáltatás,
71. személyszállítási közszolgáltatási szerződés: a  személyszállítási ágazathoz kapcsolódó közszolgáltatás
vonatkozásában az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk i) pontja szerinti szerződés,
72. szénipar: az  Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által a  szén tekintetében megállapított és
a  versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő állami támogatásról szóló, 2010. december 10-i 2010/787/EU
tanácsi határozatban (a továbbiakban: 2010/787/EU tanácsi határozat) pontosított nemzetközi kodifikációs rendszer
értelmében kiváló minőségű, közepes minőségű és gyenge minőségű A és B csoportba sorolt szén kitermelésével
kapcsolatos tevékenység,
73. szintetikusszál-ipar: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 44. pontja szerinti eljárás,
74. szinten tartást szolgáló eszköz: olyan eszköz, amely a  kedvezményezett által már használt tárgyi eszközt,
immateriális javakat váltja ki anélkül, hogy a kiváltás az előállított termék, a nyújtott szolgáltatás, a termelési,
illetve a szolgáltatási folyamat alapvető változását vagy bővülését eredményezné,
75. szokásos piaci feltételek: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 89. pontja szerinti feltétel,
76. támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerinti intenzitás,
77. támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti tartalom,
78. tárgyi eszköz: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 29. pontja szerinti eszköz,
79. termelői csoport és szervezet: az agrár- és erdészeti iránymutatás (35) bekezdés 22. pontja szerinti csoport vagy
szervezet,
80. tőzsdén nem jegyzett kis- és középvállalkozás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 76. pontja szerinti kis
és középvállalkozás,
81. uniós szabvány: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 102. pontja szerinti szabvány,
82. új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházás: az  a  tárgyi eszközök vagy immateriális
javak beszerzésére irányuló beruházás, amely új létesítmény létrehozatalát vagy meglévő létesítmény
tevékenységének olyan új tevékenységgel történő bővítését eredményezi, amely nem minősül a  korábban
végzett tevékenységgel azonos vagy hasonló tevékenységnek, valamint az  olyan létesítmény eszközeinek
független harmadik fél beruházó általi felvásárlása is, amely létesítmény bezárásra került vagy bezárásra
került volna, feltéve, hogy az új vagy a megvásárolt eszközökkel végzett tevékenység nem minősül az adott
létesítményben a korábban végzett tevékenységgel azonos vagy ahhoz hasonló tevékenységnek,
83. újgenerációs hozzáférési hálózat: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 138. pontja szerinti hálózat.
 (2) Az  (1)  bekezdés 26.  pontja szerinti ellenszolgáltatásnak meg kell haladnia a  részvételi költségeket, és a  sportoló
jövedelmének jelentős részét kell kitennie függetlenül attól, hogy a sportoló és az érintett sportvállalkozás kötött-e
munka- vagy más, munkavégzésre irányuló szerződést. Nem minősül ellenszolgáltatásnak a sportrendezvényen való
részvételhez kapcsolódó utazási és szállásköltségek megtérítése.
(3) Pénzügyi előzményekkel nem rendelkező induló vállalkozás esetén az  (1)  bekezdés 31.  pont b)  alpontja szerinti
arányt a folyó pénzügyi időszak független könyvvizsgáló által hitelesített pénzügyi kimutatásában kell kimutatni.
(4) Az 1. mellékletben foglalt táblázat 28. sor x) pontjában szabályozott tevékenység végrehajtása során
a) a  mezőgazdasági termékek és az  élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU
európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a továbbiakban: 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet),
b) az  1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az  oltalom alatt álló eredetmegjelölések,
az  oltalom alatt álló földrajzi jelzések és a  hagyományos különleges termékek uniós szimbólumainak
létrehozása tekintetében, valamint a származásra vonatkozó bizonyos szabályok, bizonyos eljárási szabályok
és bizonyos kiegészítő átmeneti szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2013. december 18-i
664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben,
c) a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a  922/72/EGK, a  234/79/EK,
az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben,
d) a  szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek
oltalmáról, valamint az  1576/89/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. január 15-i
110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben,
e) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban nyújtott
csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági
rendeletben (a továbbiakban: 1408/2013/EU bizottsági rendelet),
f ) az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós iránymutatásban,
g) a  Szerződés 107. és 108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a  belső piaccal
összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendeletben
foglalt fogalommeghatározásokat is alkalmazni kell.
II. FEJEZET
AZ EURÓPAI UNIÓS ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
3. Az egyes támogatási kategóriákra vonatkozó közös szabályok
5. § (1) A  651/2014/EU bizottsági rendelet, az  1407/2013/EU bizottsági rendelet, az  1408/2013/EU bizottsági rendelet és
a 360/2012/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatás kizárólag átlátható formában nyújtható.
(2) A  kedvezményezett köteles a  támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a  támogatási döntés
meghozatala napjától számított tíz évig megőrizni.
(3) Nem ítélhető támogatás
a) azon szervezet részére, amely az  Európai Bizottság európai uniós versenyjogi értelemben vett állami
támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett eleget,
b) – a  38.  § (4)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével – a  17. alcím, – a  40.  § (4)  bekezdésben foglaltak
figyelembevételével – a 19. alcím, valamint a 20–21. alcím szerinti támogatás kivételével nehéz helyzetben
lévő vállalkozás részére.
(4) Nem ítélhető meg
a) a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és az  1224/2009/EK
tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott akvakultúratermékek termeléséhez, feldolgozásához és értékesítéséhez a 6–7., 9–22., 24–25., 26. és 28–30. alcím szerinti
támogatás,
b) elsődleges mezőgazdasági termeléshez az 5., 16–18., 20–21., 24. és 26. alcím szerinti támogatás,
c) mezőgazdasági termék feldolgozásában és mezőgazdasági termék forgalmazásában tevékeny vállalkozás
részére támogatás, ha
ca) a  támogatás összege az  elsődleges termelőktől beszerzett vagy érintett vállalkozások által
forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre, vagy
cb) a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ,
d) a  2010/787/EU tanácsi határozat hatálya alá tartozó, versenyképtelen szénbányák bezárását elősegítő
támogatás,
e) támogatás exporttal kapcsolatos tevékenységhez, ha az  az exportált mennyiségekhez, értékesítési hálózat
kialakításához és működtetéséhez vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó
kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódik,
f ) támogatás, ha azt import áru helyett hazai áru használatától teszik függővé,
g) a támogatás olyan feltétellel nyújtott támogatás, amely az európai uniós jog megsértését eredményezi.
(5) Nem minősül exporttámogatásnak az  olyan támogatás, amellyel a  kereskedelmi vásárokon való részvétel
költségeihez, illetve olyan tanulmányok vagy tanácsadói szolgáltatások költségeihez járulnak hozzá, amelyek
valamely új vagy már meglévő terméknek egy új piacra történő bevezetéséhez szükségesek.
(6) Az  5. alcím szerinti támogatás kisvállalkozás részére, a  8., 24., 25. és – a  61.  § (4)  bekezdés a)  pontja
figyelembevételével – a 30. alcím szerinti támogatás kis- és középvállalkozás részére nyújtható.
(7) A 651/2014/EU bizottsági rendelet alapján támogatás – az induló vállalkozásnak nyújtott támogatás és a kultúrát és
a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás kivételével – csak akkor ítélhető meg, ha a kedvezményezett
a 651/2014/EU bizottsági rendelet 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott kötelező tartalmi elemeket tartalmazó
támogatási kérelmét a projekt megkezdése előtt írásban benyújtotta.
(8) Az  agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós iránymutatás szerinti
támogatás – a  61.  § (4)  bekezdés b), c) és d)  pontja kivételével – csak akkor ítélhető meg, ha a  kedvezményezett
az agrár- és erdészeti iránymutatás 71. pontjában meghatározott kötelező tartalmi elemeket tartalmazó támogatási
kérelmét a projekt megkezdése előtt írásban benyújtotta.
(9) A  nagyvállalkozásnak a  (8)  bekezdés szerinti támogatási kérelemben a  kötelező tartalmi elemeken kívül ki kell
fejtenie, hogy milyen helyzet állt volna elő a támogatás igénybevétele nélkül, és ezt alá kell támasztania.
(10) Azonos vagy részben azonos azonosítható elszámolható költségek esetén az  e  fejezet szerinti támogatás abban
az  esetben halmozható más, az  államháztartás központi vagy önkormányzati alrendszeréből vagy uniós forrásból
származó állami támogatással, ha az  nem vezet a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság
jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
(11) Különböző azonosítható elszámolható költségek esetén a támogatás halmozható más, az államháztartás központi
vagy önkormányzati alrendszeréből vagy uniós forrásból származó állami támogatással.
(12) Az  egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós,
az államháztartás központi vagy önkormányzati alrendszeréből származó forrásból történik – támogatási intenzitása
nem haladhatja meg az irányadó uniós állami támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást vagy
támogatási összeget.
(13) Az azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező, 5., 17., valamint 19. alcím szerinti támogatás bármely
egyéb, azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező állami támogatással halmozható. Az  azonosítható
elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás a  csoportmentességi rendeletekben és az  Európai
Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb teljes finanszírozási határértékig bármilyen más,
azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező állami támogatással halmozható.
(14) Az azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező 6–15., 22–23., 28–30. alcím szerinti támogatás az ugyanazon
elszámolható költségek vonatkozásában nyújtott 19. alcím szerinti támogatással az  ezen alcímekre vonatkozó
támogatási intenzitásig halmozható.
(15) A  támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az  adók és illetékek levonása előtti
összegben kell figyelembe venni. Ha a  támogatást visszatérítendő formában nyújtják, a  támogatás összegének
a támogatástartalmat kell tekinteni.
(16) A több részletben kifizetett támogatást a támogatási döntés időpontja szerinti értékre kell diszkontálni a diszkont
kamatláb alkalmazásával.
(17) Ha a  támogatás nyújtása az  uniós állami támogatási szabályok értelmében az  Európai Bizottság előzetes
jóváhagyásától függ, a támogatás az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követően fizethető ki.
(18) A  28–30. alcím szerinti támogatások esetén az  általános forgalmi adó (áfa) nem támogatható, kivéve, ha az  áfára
vonatkozó nemzeti jogszabályok értelmében nem igényelhető vissza.
(19) A mezőgazdasági ágazat részére nyújtott állami támogatások ugyanazon elszámolható költségek tekintetében nem
halmozhatók az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (a továbbiakban: EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési
támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1305/2013/EU rendelet 81. cikk
(2)  bekezdésében és 82.  cikkében említett kifizetésekkel, ha az  ilyen halmozódás eredményeként a  támogatási
intenzitás vagy a  támogatási összeg meghaladná az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról
szóló európai uniós iránymutatásban megállapított intenzitást vagy összeget.
6. § Az 5. § i) és j) pontja szerinti esetben a beruházáshoz igényelt összes állami támogatás nem haladhatja meg
a) azt a  minimális összeget, amellyel a  beruházás kellően nyereségessé válik ahhoz, hogy azt a  beruházó
megvalósítsa, vagy
b) azt a  többletköltséget, ami a  beruházásnak az  adott helyszínen történő megvalósítására tekintettel merült
fel az  alternatív – más, a  beruházás megvalósításának helyszínéhez képest fejlettebb régióban található –
helyszínhez viszonyítva azzal, hogy a  fejlettség szintjét a  regionális támogatási térkép szerinti maximális
támogatási intenzitás alapján kell meghatározni.
7. § Az  Atr. 18.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerint előzetesen be kell jelenteni az  Európai Bizottság részére az  egyedi
támogatást, ha a támogatás összege
a) induló vállalkozásnak nyújtott támogatás esetén meghaladja a  támogatási kategóriára vonatkozó
szabályokban meghatározott mértéket,
b) kutatásfejlesztési projekthez nyújtott támogatás esetén
ba) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  40 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
ha a  projekt elszámolható költségeinek több mint fele az  alapkutatás kategóriájába tartozó
tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
bb) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  20 millió eurónak megfelelő forintösszeget, ha
a projekt elszámolható költségeinek több mint fele az  ipari kutatás kategóriájába vagy együttesen
véve az ipari kutatás és az alapkutatás kategóriájába tartozó tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
bc) vállalkozásonként és projektenként meghaladja a  15 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
ha a  projekt elszámolható költségeinek több mint fele a  kísérleti fejlesztés kategóriájába tartozó
tevékenységgel kapcsolatban merül fel,
bd) meghaladja a ba)–bc) alpont szerinti összeg kétszeresét EUREKA-projekt vagy az EUMSz 185. cikke
vagy 187. cikke alapján létrehozott közös vállalkozás által megvalósított projekt esetén,
be) meghaladja a  ba)–bd)  alpont szerinti összeg 150%-át, ha a  kutatásfejlesztési projekthez
a támogatást visszafizetendő előleg formájában nyújtják (amelyet a bruttó támogatási egyenérték
kiszámításához használt módszertan hiánya esetén az  elszámolható költségek százalékában kell
kifejezni) és ha az  intézkedés biztosítja, hogy a  projekt észszerű és prudenciális megfontolások
alapján megállapított, sikeres befejezése esetén az  előleg legalább a  támogatás odaítélésekor
irányadó diszkont kamatláb szerint számított kamattal megnövelve kerül visszafizetésre,
bf ) kutatási tevékenységet előkészítő megvalósíthatósági tanulmányhoz nyújtott támogatás esetén
tanulmányonként meghaladja a 7,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
c) a kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás esetén infrastruktúránként meghaladja a 20 millió
eurónak megfelelő forintösszeget,
d) a  kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás esetén vállalkozásonként és projektenként
meghaladja az 5 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
e) az uniós szabvány túlteljesítését, illetve uniós szabvány hiányában a környezetvédelem szintjének emelését
szolgáló beruházási támogatás, jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott
beruházási támogatás, energiahatékonysági intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás, megújuló
energia termeléséhez nyújtott beruházási támogatás, valamint az  energiatermelő létesítményhez nyújtott,
energiahatékony távfűtéshez és távhűtéshez nyújtott beruházási támogatás esetén vállalkozásonként és
beruházásonként meghaladja a 15 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
f ) az  elosztóhálózathoz nyújtott, energiahatékony távfűtéshez és távhűtéshez nyújtott beruházási támogatás
esetén vállalkozásonként és beruházásonként meghaladja a 20 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
g) energetikai célú infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás esetén vállalkozásonként és
beruházásonként meghaladja az 50 millió eurónak megfelelő forintösszeget, vagy
h) sportlétesítményhez és multifunkcionális szabadidős létesítményhez nyújtott beruházási támogatás
esetén meghaladja a 15 millió eurónak megfelelő forintösszeget, vagy a projekt teljes költsége meghaladja
az  50  millió eurónak megfelelő forintösszeget, valamint sportlétesítményhez nyújtott működési támogatás
esetén infrastruktúránként és évenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
i) regionális beruházási támogatás esetén a  beruházáshoz igényelt összes állami támogatással együtt
–  figyelembe véve a  nagyberuházásokra vonatkozó rendelkezéseket – meghaladja azt az  összeget,
amelyet ugyanazon településen egy jelenértéken 100 millió eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó
elszámolható költségű beruházás az adott régióban kaphat,
j) regionális beruházási támogatás esetén, ha a  kérelmet benyújtó beruházó vagy a  kérelmet benyújtó
beruházóval egy vállalatcsoportba tartozó beruházó a támogatási kérelem benyújtását megelőző két évben
a  támogatási kérelemmel érintett tevékenységgel azonos vagy hasonló tevékenységet szüntetett meg
az Európai Gazdasági Térségről szóló Megállapodásban részes tagállam területén, vagy a támogatási kérelem
benyújtásakor tervezi, hogy a támogatási kérelem benyújtásától a beruházás befejezésétől számított második
év végéig a  támogatási kérelemmel érintett tevékenységgel azonos vagy hasonló tevékenységet szüntet
meg az Európai Gazdasági Térség,
k) a kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás esetén vállalkozásonként és beruházási
projektenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
l) a  kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás esetén vállalkozásonként
meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
m) képzési támogatás esetén képzési projektenként meghaladja a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget,
n) a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító
na) beruházási támogatás esetében meghaladja a  projektenként 100 millió eurónak megfelelő
forintösszeget;
nb) működési támogatás esetében meghaladja a vállalkozásonként évente 50 millió eurónak megfelelő
forintösszeget.
8. § Az  Atr. 18.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerint előzetesen be kell jelenteni az  Európai Bizottság részére a  támogatási
intézkedést, ha a projekt összköltsége meghaladja a 70 millió eurónak megfelelő forintösszeget.
9. § E rendelet alapján
a) a 651/2014/EU bizottsági rendelet szerinti támogatás esetén – a regionális beruházási támogatás kivételével –
2021. június 30-ig,
b) csekély összegű támogatás és mezőgazdasági csekély összegű támogatás esetén 2021. június 30-ig,
c) közszolgáltatási csekély összegű támogatás esetén 2019. június 30-ig,
d) regionális beruházási támogatás esetén 2020. december 31-ig,
e) az  agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai uniós iránymutatás szerinti
támogatás esetén 2020. december 31-ig,
f ) az SA.37599 sz. határozat szerinti támogatás esetében 2019. december 31-ig
lehet támogatási döntést hozni.
4. Kamattámogatás és kezességi díjtámogatás 10. § (1) Az  1.  melléklet 25. sora szerinti előirányzatból a  Széchenyi Kártya Program Konstrukciók keretében
a  vállalkozásoknak nyújtott kamattámogatás és kezességi díjtámogatás, valamint a  kezességvállaló intézmény
kezességvállalásával nyújtott támogatás csekély összegű támogatásnak minősül.
(2) A  kedvezményezett számára adott évben megítélt csekély összegű támogatás összegébe a  megítélt hitelkeret
támogatott futamidejének időszakára jutó kamattámogatás és kezességi díjtámogatás, valamint a kezességvállaló
intézmény kedvezményes kezességvállalásából adódó állami támogatás összege számít bele.
(3) A  KAVOSZ Pénzügyi Szolgáltatásokat Közvetítő Zártkörűen működő Részvénytársaság (a  továbbiakban:
KAVOSZ Zrt.) köteles tájékoztatni a  kedvezményezettet arról, hogy csekély összegű támogatásban részesül.
A tájékoztatásnak kifejezetten utalnia kell a csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendeletre, hivatkozva
annak pontos címére és az  Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésére, valamint meg kell határoznia
a  támogatás összegét az  Atr. 2.  mellékletében foglalt módszertan alapján kiszámolt támogatástartalomban
kifejezve.
5. Az induló vállalkozásnak nyújtott támogatás 11. § Az  induló vállalkozásnak nyújtott támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) azon,
legfeljebb öt éve bejegyzett, tőzsdén nem jegyzett kisvállalkozás részére nyújtható, amely még nem osztott fel
nyereséget, és nem összefonódás útján jött létre. Azon vállalkozás esetén, amely nem kerül hivatalos bejegyzésre,
az öt éves periódus kezdete a gazdasági tevékenység megkezdésének az időpontja vagy a gazdasági tevékenységre
vonatkozó adófizetés kezdő időpontja.
12. § (1) Ha a támogatás formája nem piaci kamatozású, legfeljebb tízéves futamidőre nyújtott hitel, annak névértéke nem
haladhatja meg
a) az 1 millió eurót,
b) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen letelepedett vállalkozás esetén a 1,5 millió eurót,
c) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban letelepedett vállalkozás esetén a 2 millió eurót.
(2) Az  5 és 10 év közötti futamidővel rendelkező hitel esetén a  névérték legmagasabb összege az  (1)  bekezdésben
meghatározott összeg, valamint a  10 év és a  hitel tényleges futamideje hányadosának szorzataként határozható
meg. Az 5 évnél rövidebb futamidejű hitel esetén a legmagasabb összeg megegyezik az 5 éves futamidejű hitelre
vonatkozó legmagasabb összeggel.
13. § (1) Ha a  támogatás formája nem piaci díj ellenében, legfeljebb 10 éves futamidőre nyújtott kezességvállalás,
a kezességvállalással biztosított hitel névértéke nem haladhatja meg
a) az 1,5 millió eurót,
b) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen letelepedett vállalkozás esetén a 2,25 millió eurót,
c) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban letelepedett vállalkozás esetén a 3 millió eurót.
(2) Az 5 és 10 év közötti futamidővel rendelkező kezességvállalás esetén a kezességvállalással biztosított legmagasabb
hitelösszeg az  (1)  bekezdésben meghatározott összeg, valamint a  10 év és a  kezességvállalás tényleges
futamideje hányadosának szorzataként határozható meg. Az 5 évnél rövidebb futamidejű kezességvállalás esetén
a legmagasabb összeg megegyezik az 5 éves futamidejű kezességvállalásra vonatkozó legmagasabb összeggel.
(3) A kezességvállalás nem haladhatja meg az alapul szolgáló hitel összegének 80%-át.
14. § Ha a  támogatás formája vissza nem térítendő támogatás – ideértve a  sajáttőke-befektetést és a  kvázisajáttőkebefektetést is –, kamatlábcsökkentés vagy kezességvállalási díjcsökkentés, annak bruttó támogatási egyenértéke
nem haladhatja meg
a) a 0,4 millió eurót,
b) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen letelepedett vállalkozás esetén a 0,6 millió eurót,
c) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban letelepedett vállalkozás esetén a 0,8 millió eurót.
15. § (1) A  kedvezményezett támogatásban részesülhet a  12–14.  §-ban meghatározott támogatási eszközök kombinációja
révén is, ha az  egyik támogatási eszközzel nyújtott támogatásnak az  adott eszközre vonatkozóan megengedett
legmagasabb támogatási összege alapján kiszámított hányadát figyelembe veszik a  kombinált eszköz részét
képező másik eszközre vonatkozóan megengedett legmagasabb támogatási összeg maradványhányadának
meghatározásához.
(2) Innovatív kisvállalkozás esetén a 12–14. §-ban meghatározott legmagasabb összegek megkétszerezhetőek.
6. A kutatásfejlesztési projekthez nyújtott támogatás 16. § (1) A  kutatásfejlesztési projekthez nyújtott támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás)
a (2) bekezdés szerinti kategóriába tartozó kutatásfejlesztési projekt részére nyújtható.
(2) A kutatásfejlesztési projekt kategóriái:
a) alapkutatás,
b) ipari kutatás,
c) kísérleti fejlesztés,
d) megvalósíthatósági tanulmány.
(3) Ha egy projekt több tevékenységet foglal magában, az egyes tevékenységeket be kell sorolni a (2) bekezdés szerinti
kutatásfejlesztési kategóriák közé.
17. § (1) Az elszámolható költségeket a kutatás-fejlesztés valamely meghatározott kategóriájához kell rendelni.
 (2) A 16. § (2) bekezdés a)–c) pontja esetén a támogatás keretében elszámolható
a) a  kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet személyi jellegű ráfordítása a  projektben való
foglalkoztatásuk mértékéig,
b) az  eszközök, berendezések költsége a  projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére azzal, hogy
ahol ezeket az  eszközöket és felszereléseket nem a  teljes élettartamuk alatt használják a  projekthez,
csak az  általános számviteli elvek alapján elfogadott, a  projekt idejére számított amortizációs költségek
számolhatóak el,
c) az  épületek és a  földterület költsége a  projekt céljaira való használatuk mértékéig és idejére azzal, hogy
az  épületek esetén csak az  általános számviteli elvek alapján elfogadott, a  projekt idejére számított
amortizációs költségek, földterület esetén a  kereskedelmi, illetve a  ténylegesen felmerülő beruházási
költségek számolhatóak el,
d) a szerződéses kutatás, a külső forrásokból szokásos piaci feltételek mellett megvásárolt vagy licencia tárgyát
képező műszaki ismeretek és szabadalmak költsége, valamint a  tanácsadás és hasonló szolgáltatások
költsége, ha azokat kizárólag a projekthez veszik igénybe,
e) a további általános és egyéb működési költség, beleértve az anyagok, a fogyóeszközök és hasonló termékek
költségeit, amelyek közvetlenül a projekt folyamán merülnek fel.
(3) A 16. § (2) bekezdés d) pontja esetén a támogatás keretében a megvalósíthatósági tanulmány költsége számolható el.
18. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg
a) az alapkutatás esetén az elszámolható költségek 100%-át,
b) az ipari kutatás esetén az elszámolható költségek 50%-át,
c) a kísérleti fejlesztés esetén az elszámolható költségek 25%-át,
d) a megvalósíthatósági tanulmány esetén az elszámolható költségek 50%-át.
(2) Ipari kutatás és kísérleti fejlesztés esetén az (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás
a) 10 százalékponttal növelhető középvállalkozás, 20 százalékponttal növelhető kisvállalkozás esetén,
b) 15 százalékponttal növelhető, ha
ba) a  projekt hatékony együttműködést foglal magában, és legalább egy kis- és középvállalkozás
bevonásával, vagy legalább két tagállamban, vagy egy tagállamban és egy, az  EGT megállapodás
szerinti szerződő fél között zajlik, és egyik vállalkozás sem viseli az elszámolható költségek több mint
70%-át, vagy a projekt legalább egy olyan kutatási és tudásközvetítő szervezet bevonásával zajlik,
amely egymagában vagy más hasonló szervezetekkel közösen az elszámolható költségek legalább
10%-át viseli, és jogosult közzétenni saját kutatási eredményeit, vagy
bb) ha a  projekt eredményeit széles körben terjesztik konferenciák, publikációk, nyílt hozzáférésű
adattárak, ingyenes vagy nyílt forráskódú szoftverek útján.
(3) Ipari kutatás és kísérleti fejlesztés esetén az  (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás legfeljebb az elszámolható
költségek 80%-áig növelhető.
(4) Megvalósíthatósági tanulmány esetén az  (1)  bekezdés szerinti támogatási intenzitás középvállalkozás esetén
10 százalékponttal, kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal növelhető.
(5) A  támogatási intenzitást külön kell megállapítani az  egyes kedvezményezettekre, ideértve a  (2)  bekezdés b)  pont
ba) alpontja szerinti együttműködési projektben részt vevőket is.
7. A kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás 19. § (1) A kutatási infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás)
keretében az immateriális javak és a tárgyi eszköz költsége számolható el.
(2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
 (3) A kutatási infrastruktúra üzemeltetéséért vagy használatáért a szokásos piaci árat kell fizetni.
 (4) A  kutatási infrastruktúrának több felhasználó számára hozzáférhetőnek kell lennie, és a  hozzáférést átlátható
és megkülönböztetés-mentes módon kell biztosítani. A  kutatási infrastruktúra beruházási költségeit legalább
10%-ban finanszírozó vállalkozás kedvezőbb feltételekkel járó kedvezményes hozzáférési lehetőséget kaphat.
A  túlkompenzáció elkerülése érdekében a  hozzáférési lehetőségnek arányban kell állnia a  beruházási költséghez
való hozzájárulás mértékével, és a hozzáférés feltételeit közzé kell tenni.
(5) Az  (1)–(4)  bekezdés rendelkezéseit csak a  gazdasági tevékenység folytatására használt kutatási infrastruktúra
megépítése vagy korszerűsítése esetén lehet alkalmazni. Ha a  kutatási infrastruktúra gazdasági és nem gazdasági
tevékenységre vonatkozóan egyaránt részesül állami finanszírozásban, az  egyes tevékenységekhez kapcsolódó
finanszírozást, költségeket és az azokból származó bevételeket külön kell elszámolni következetesen alkalmazott és
objektíven indokolható számviteli elvek alapján.
(6) A  támogatási intenzitás túllépésének elkerülése érdekében a  támogatónak ellenőrzési és visszakövetelési
mechanizmust kell alkalmaznia.
8. A kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás
20. § (1) A  kis- és középvállalkozásnak nyújtott innovációs támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) keretében elszámolható
a) a szabadalmak és egyéb immateriális javak megszerzésének, érvényesítésének és védelmének költsége,
b) olyan, kutatási és tudásközvetítő szervezettől vagy nagyvállalkozástól kirendelt, magasan képzett munkaerő
költsége, aki kutatásfejlesztési és innovációs tevékenységen, a kedvezményezettnél újonnan létrehozott, nem
helyettesítő munkakörben dolgozik,
c) innovációs tanácsadás és innovációs támogató szolgáltatás költsége.
 (2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
 (3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a támogatási intenzitás az elszámolható költségek 100%-áig növelhető, ha
a támogatás összege nem haladja meg három év alatt a 200 000 eurót.
9. Az uniós szabvány túlteljesítését, illetve uniós szabvány hiányában a környezetvédelem szintjének
emelését szolgáló beruházási támogatás
21. § (1) Az uniós szabvány túlteljesítését, illetve uniós szabvány hiányában a környezetvédelem szintjének emelését szolgáló
beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) akkor nyújtható, ha a beruházás
a) az  uniós szabvány túlteljesítése révén lehetővé teszi a  kedvezményezett számára a  tevékenységéből eredő
környezetvédelmi szint emelését, függetlenül az  alkalmazandó uniós szabványoknál szigorúbb, kötelező
nemzeti szabványok meglététől,
b) uniós szabvány hiányában lehetővé teszi a  kedvezményezett számára a  tevékenységéből eredő
környezetvédelmi szint emelését,
c) az  elfogadott uniós szabványnak megfelelő új közúti, vasúti, belvízi vagy tengeri járművek beszerzésére
irányul, feltéve, hogy a  beszerzés a  vonatkozó uniós szabvány hatálybalépése előtt történik, és annak
kötelezővé válásakor nem válnak alkalmazandóvá a  hatálybalépést megelőzően már megvásárolt
járművekre, vagy
d) meglévő közúti, vasúti, belvízi vagy tengeri jármű felújítására irányul, feltéve, hogy az uniós szabvány a jármű
forgalomba helyezésekor még nem volt hatályban, és kötelezővé válásakor nem válik visszamenőleges
hatállyal alkalmazandóvá az érintett járműre.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti támogatás nem nyújtható már elfogadott, de még hatályba nem lépett uniós
szabványnak való megfelelés érdekében megvalósított beruházáshoz.
22. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 40%-át.
(2) A  támogatási intenzitás középvállalkozás esetén 10 százalékponttal, kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal
növelhető.
(3) A támogatási intenzitás – a  (2) bekezdésben meghatározott mértéken túl – az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja
szerinti régióban megvalósuló beruházás esetén 15 százalékponttal, az  Atr. 25.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti
településen megvalósuló beruházás esetén 5 százalékponttal növelhető.
23. § (1) A támogatás keretében
a) az alkalmazandó uniós szabvány túlteljesítéséhez közvetlenül kapcsolódó beruházási költség,
b) uniós szabvány hiányában a  környezetvédelem szintjének emeléséhez közvetlenül kapcsolódó beruházási
költség
számolható el. (2) Ha a  környezetvédelmi beruházáshoz kapcsolódó költség a  beruházás összköltségén belül külön beruházásként
meghatározható, e beruházás költsége számolható el.
(3) Ha az  elszámolható költség a  (2)  bekezdés alapján nem határozható meg, a  támogatott beruházás költségének
és egy, a  támogatás hiányában hitelt érdemlően megvalósítható hasonló, kevésbé környezetbarát beruházás
költségének a különbsége számolható el.
10. A jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott beruházási támogatás
24. § (1) A  jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím
alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) olyan beruházáshoz nyújtható, amely lehetővé teszi, hogy a vállalkozás
megfeleljen a környezetvédelem szintjét emelő, de még nem hatályos uniós szabványnak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti beruházást az uniós szabvány hatálybalépése előtt legalább egy évvel be kell fejezni.
 (3) Ha a  beruházás befejezése több mint három évvel az  uniós szabvány hatálybalépése előtt történik, a  támogatási
intenzitás nem haladhatja meg kisvállalkozás esetén az  elszámolható költségek 20%-át, középvállalkozás esetén
az elszámolható költségek 15%-át, nagyvállalkozás esetén az elszámolható költségek 10%-át.
(4) Ha a  beruházás befejezése legalább egy, de legfeljebb három évvel az  uniós szabvány hatálybalépése előtt
történik, a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg kisvállalkozás esetén az  elszámolható költségek 15%-át,
középvállalkozás esetén az elszámolható költségek 10%-át, nagyvállalkozás esetén az elszámolható költségek 5%-át.
(5) A (3) és (4) bekezdés szerinti támogatási intenzitás a 22. § (3) bekezdése szerint növelhető.
 (6) A támogatás keretében a jövőbeni uniós szabványhoz idő előtt történő alkalmazkodáshoz közvetlenül kapcsolódó,
a 23. § (2) és (3) bekezdése szerinti beruházási költség számolható el.
11. Az energiahatékonysági intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás 25. § (1) A  vállalkozások energia-megtakarítást eredményező beruházásaihoz kapcsolódó energiahatékonysági
intézkedéshez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) esetén
a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 30%-át.
(2) Nem nyújtható támogatás már elfogadott, de még nem hatályos uniós szabványnak való megfelelés érdekében
megvalósított beruházáshoz.
(3) Az (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás a 22. § (2) és (3) bekezdése szerint növelhető.
 (4) A  támogatás keretében a  magasabb energiatakarékossági szint eléréséhez közvetlenül kapcsolódó, a  23.  § (2) és
(3) bekezdése szerinti beruházási költség számolható el. 12. A megújuló energia termeléséhez nyújtott beruházási támogatás
26. § (1) A  megújuló energia termeléséhez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) kizárólag új berendezéshez nyújtható.
(2) Bioüzemanyag előállításához abban az esetben nyújtható támogatás, ha a beruházás fenntartható bioüzemanyag
előállítására irányul.
(3) A  (2)  bekezdéstől eltérően támogatás nyújtható meglévő élelmiszer-alapú bioüzemanyag-előállító egység új
generációs bioüzemanyag-előállító egységgé történő átalakítására, ha ennek következtében az  élelmiszer-alapú
termelés a kialakítandó új kapacitással arányosan csökken.
27. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek
a) 45%-át a 29. § (2) és (3) bekezdése esetén,
b) 30%-át a 29. § (4) bekezdése esetén.
(2) A támogatási intenzitás a 22. § (2) és (3) bekezdése szerint növelhető.
 (3) Ha a  támogatást egyértelmű, átlátható és megkülönböztetés-mentes kritériumok alapján kidolgozott valódi
versenyeztetésen alapuló, megkülönböztetés-mentes, valamennyi érdekelt vállalkozás részvételét lehetővé tevő
ajánlattételi eljárás keretében nyújtják, a támogatás az elszámolható költségek 100%-áig nyújtható.
(4) Ha az  ajánlattételi eljárás korlátozott költségvetése miatt nem részesülhet valamennyi ajánlattevő támogatásban,
a  támogatás kizárólag az  ajánlattevők ajánlatának megfelelően nyújtható, a  későbbi tárgyalás lehetőségének
kizárásával.
28. § (1) Nem nyújtható támogatás
a) ellátási vagy bekeverési kötelezettség hatálya alatt álló bioüzemanyagokhoz,
b) a vízvédelmi politika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott feltételeket nem teljesítő vízerőművekhez.
 (2) Nem ítélhető meg támogatás a  létesítmény működésének megkezdését követően és a  támogatás nem függhet
a termelés eredményétől.
 (3) Támogatás nem ítélhető meg működési célra.
29. § (1) A támogatás keretében a magasabb környezetvédelmi szint eléréséhez közvetlenül kapcsolódó beruházási költség
számolható el.
(2) Ha a  környezetvédelmi beruházási költség a  beruházás összköltségén belül külön beruházásként vagy egy már
működő létesítmény új, jól azonosítható többletkomponenseként meghatározható, ezen beruházás költsége
számolható el.
(3) Ha az  elszámolható költség a  (2)  bekezdés szerint nem határozható meg, a  támogatott beruházás költségének
és egy, a  támogatás hiányában hitelt érdemlően megvalósítható hasonló, kevésbé környezetbarát beruházás
költségének a különbsége számolható el.
(4) Ha kisméretű létesítmény esetén nem létezik a  (3)  bekezdés szerinti hasonló, kevésbé környezetbarát beruházás,
a magasabb környezetvédelmi szintet megvalósító teljes beruházási költség számolható el.
13. Az energiahatékony távfűtéshez és távhűtéshez nyújtott beruházási támogatás
30. § Az  energiahatékony távfűtéshez és távhűtéshez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában
a  továbbiakban: támogatás) energiatermelő létesítményhez, illetve elosztó hálózathoz kapcsolódó beruházáshoz
nyújtható.
31. § (1) Energiatermelő létesítmény esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 45%-át.
 (2) A támogatási intenzitás a 19. § (2) és (3) bekezdése szerint növelhető.
 (3) A  támogatás keretében az  energiahatékony távfűtési és távhűtési rendszer szerves részét képező egy vagy több
energiatermelő egység megépítéséhez, kibővítéséhez és felújításához szükséges kiegészítő berendezés beruházási
költsége számolható el.
32. § (1) Elosztó hálózat esetén a támogatási összeg nem haladhatja meg az elszámolható költségek és a támogatott elosztó
hálózat működési eredménye közötti különbséget.
(2) A működési eredmény mértékét
a) előzetesen vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségből.
(3) A támogatás keretében a beruházási költség számolható el.
14. Az energetikai célú infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás
33. § (1) Az  energetikai célú infrastruktúrához nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) az  Atr. 25.  § (1)  bekezdése szerinti támogatott területeken energetikai célú infrastruktúra
létrehozásához, korszerűsítéséhez és bővítéséhez nyújtható.
(2) A  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költségek és a  támogatott infrastruktúra működési
eredménye közötti különbséget.
(3) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni és előzetesen, vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
(4) A támogatás keretében a beruházás költsége számolható el.
 (5) Az  energetikai célú infrastruktúrának a  belső energiapiaci szabályozással összhangban lévő teljes körű tarifa- és
hozzáférési szabályozás hatálya alá kell tartoznia.
 (6) Nem nyújtható támogatás villamosenergia- és gáztározó projektekhez, valamint kőolaj-infrastruktúrához
kapcsolódó beruházáshoz. 15. A környezetvédelmi tanulmányhoz nyújtott támogatás
34. § (1) A  7–11. alcím szerinti beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó környezetvédelmi tanulmányhoz nyújtott támogatás
(ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) esetén a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg
az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatási intenzitás a 22. § (2) bekezdése szerint növelhető.
 (3) A támogatás keretében környezetvédelmi tanulmány (pl. energiaaudit) költsége számolható el.
 (4) A  2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv által kötelezően előírt energiaauditon felül végrehajtott
energiaaudit kivételével nem nyújtható támogatás nagyvállalkozás részére a  2012/27/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelv 8. cikk (4) bekezdése szerinti energiaaudithoz.
16. A sportlétesítményhez és multifunkcionális szabadidős létesítményhez nyújtott támogatás
35. § (1) A  sportlétesítményhez és multifunkcionális szabadidős létesítményhez nyújtott támogatás (ezen alcím
alkalmazásában a továbbiakban: támogatás)
a) beruházási támogatásként sportlétesítmény és multifunkcionális szabadidős létesítmény építéséhez,
bővítéséhez vagy korszerűsítéséhez,
b) működési támogatásként sportlétesítmény működéséhez
nyújtható.
(2) A támogatott sportlétesítmény, multifunkcionális szabadidős létesítmény építésével, bővítésével, korszerűsítésével,
működtetésével, üzemeltetésével történő megbízás odaítélése során átlátható és megkülönböztetés-mentes
módon kell eljárni.
(3) A  támogatott sportlétesítményhez, multifunkcionális szabadidős létesítményhez a  felhasználók számára átlátható
és megkülönböztetés-mentes módon kell hozzáférést biztosítani. A  beruházási költséget legalább 30%-ban
finanszírozó vállalkozás a  támogatott létesítményt kedvezőbb feltételek mellett használhatja, ha e  feltételeket
nyilvánossá teszik.
(4) A  támogatott sportlétesítmény nem állhat egyetlen hivatásos sportoló vagy hivatásos csapat kizárólagos
használatában. A létesítményt az éves időbeli kapacitás legalább 20%-ában más hivatásos vagy amatőr sportolónak
vagy csapatnak kell használnia.
(5) Ha a  támogatott sportlétesítményt hivatásos csapat használja, a  hivatásos csapat esetén alkalmazott díjszámítási
feltételeket nyilvánossá kell tenni.
36. § (1) Beruházási támogatás esetén a támogatás összege nem haladhatja meg az elszámolható költségek és a működési
eredmény közötti különbséget.
(2) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni és előzetesen, vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
(3) Működési támogatás esetén a támogatás nem haladhatja meg a keletkező működési veszteséget.
 (4) A működési veszteség összegét előzetesen, megalapozott előrejelzések alapján kell megállapítani.
 (5) A  (3)  bekezdésben meghatározottak teljesítése – a  (4)  bekezdéstől eltérően – visszafizetési mechanizmus
alkalmazásával utólag is biztosítható. (6) Az  1 000 000 eurónak megfelelő forintösszeget meg nem haladó támogatás esetén a  támogatás összege
az  (1)–(5)  bekezdésben meghatározott módszerek alkalmazásától eltérően is meghatározható azzal, hogy
a támogatási intenzitás nem haladja meg az elszámolható költségek 80%-át.
37. § (1) A beruházási támogatás keretében az épületek, építmények értékét növelő költségek, valamint a  tárgyi eszköz és
az immateriális javak költsége számolható el.
(2) A  működési támogatás keretében a  sportlétesítmény által nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatban felmerülő
működési költség (pl. az igénybe vett szolgáltatások és a karbantartás költsége, a bérleti díj, a személyi, az anyag-,
a kommunikációs, az energia- és az adminisztrációs költség) számolható el.
(3) Működési támogatás esetén az  értékcsökkenés és a  finanszírozási költségek olyan mértékben nem számolhatóak
el, amilyen mértékben az  értékcsökkenés, finanszírozás vagy az  értékcsökkenéssel, finanszírozással érintett tárgyi
eszközök, immateriális javak tekintetében a kedvezményezett beruházási támogatásban részesült.
17. A csekély összegű támogatás 38. § (1) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére a  csekély összegű támogatásokról szóló
bizottsági rendelet hatálya alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás (ezen alcím
alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a  200 000 eurónak,
közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő
vállalkozások esetén a 100 000 eurónak megfelelő forintösszeget, figyelembe véve a csekély összegű támogatásokról
szóló bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) A csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelet 1. cikk (2) bekezdésében foglaltak kivételével nem lehet
kedvezményezett az a vállalkozás, amely az igényelt támogatást a csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági
rendelet 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott kivételek szerint használná fel.
(4) Hitel vagy kezességvállalás formájában nyújtott támogatás esetén nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás,
amelyet kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá vontak vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi
eljárás alá lenne vonható, valamint az a nagyvállalkozás, amely B-hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb
helyzetben van.
(5) Nem nyújtható támogatás a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző vállalkozás részére
teherszállító jármű vásárlására.
(6) A támogatás a csekély összegű közszolgáltatási támogatással a 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott
felső határig halmozható. A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló rendeleteknek megfelelően
nyújtott csekély összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
(8) A  kedvezményezettnek a  csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelet 5.  cikk (1)  bekezdése
figyelembevételével – az ott meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia
kell a részére a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű
támogatások támogatástartalmáról.
18. A csekély összegű közszolgáltatási támogatás 39. § (1) Egy vállalkozás részére a  360/2012/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó csekély összegű közszolgáltatási
támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg
az 500 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(2) Nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás, amely a  támogatást a  360/2012/EU bizottsági rendelet 1.  cikk
(2) bekezdésében meghatározott kivételek szerint használná fel.
(3) A  támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha
az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó
határozatában meghatározott legmagasabb támogatási intenzitást vagy összeget.
(4) A  támogatás nem halmozható ugyanazon közszolgáltatáshoz kapcsolódó más ellentételezéssel, függetlenül attól,
hogy ez az ellentételezés uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásnak minősül-e.
(5) Az (1) bekezdés szerinti felső határ tekintetében a támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az azt
megelőző két pénzügyi évben odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell
figyelembe venni.
(6) A  támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendeleteknek megfelelően nyújtott csekély
összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A támogatás kedvezményezettjének a (4)–(6) bekezdésben meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására
alkalmas módon nyilatkoznia kell a  részére a  támogatás odaítélésének évében és az  azt megelőző két pénzügyi
évben nyújtott csekély összegű támogatások támogatástartalmáról.
19. A mezőgazdasági csekély összegű támogatás 40. § (1) Az  egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az  1408/2013/EU bizottsági rendelet (ezen
alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) hatálya alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű
támogatás bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a 15 000 eurónak megfelelő forintösszeget, figyelembe
véve az 1408/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(2) A  támogatás odaítélése során az  adott pénzügyi évben, valamint az  előző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást az  1408/2013/EU bizottsági rendelet
1. cikk (1) bekezdésében meghatározott kivételek szerint használná fel.
(4) Hitel vagy kezességvállalás formájában nyújtott támogatás esetén nem lehet kedvezményezett az  a  vállalkozás,
amelyet kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá vontak vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi
eljárás alá lenne vonható, valamint az a nagyvállalkozás, amely B-hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb
helyzetben van.
(5) A  támogatás más csekély összegű támogatásról szóló rendeletnek megfelelően nyújtott csekély összegű
támogatással az adott csekély összegű támogatásról szóló rendeletben meghatározott felső határig halmozható.
(6) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés
vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az  így halmozott összeg meghaladná a  csoportmentességi
rendeletekben vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy összeget.
(7) A  kedvezményezettnek az  1408/2013/EU bizottsági rendelet 5.  cikk (1) és (2)  bekezdése figyelembevételével
– az  ott meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia kell a  részére
a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű támogatások
támogatástartalmáról.
20. A közszolgáltatásért járó ellentételezés 41. § (1) A  közszolgáltatásért járó ellentételezés (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) kizárólag
a  közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett részére nyújtható, kivéve az  ideiglenes ellátás esetén,
mivel a  nem rendszeres hulladékszállítás szabályairól és az  ennek során eljáró állami szervek kijelöléséről szóló
292/2013. (VII. 26.) Korm. rendelet (a továbbiakban: 292/2013. Korm. rendelet) szerinti Koordináló szerv a 292/2013.
Korm. rendelet 14.  § (2)  bekezdése alapján a  szolgáltatási díj és az  ideiglenes ellátás ingatlanhasználó részére
kiszámlázott díja közötti negatív különbözet, valamint – az  ellátás rendszerének működtetésével összefüggő –
igazolt többletköltségei megtérítését kérheti.
(2) A  támogatás csak olyan mértékben korlátozhatja a  versenyt, amely mindenképpen szükséges a  feladat hatékony
ellátásához.
(3) A  támogatás mértéke nem haladhatja meg a  közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó
költséget, ideértve az  észszerű nyereséget is. A  támogatás mértékét a  2012/21/EU bizottsági határozat 5.  cikke
szerint kell megállapítani.
(4) Ha a  kedvezményezett a  2012/21/EU bizottsági határozat 5.  cikkének megfelelően meghatározott összeget
meghaladó támogatásban részesül, köteles a  túlkompenzációt visszafizetni. Ha a  túlkompenzáció összege nem
haladja meg az átlagos éves ellentételezés összegének 10%-át, a túlkompenzáció átvihető a következő időszakra, és
levonható az arra az időszakra fizetendő támogatás összegéből.
(5) A kedvezményezett a támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből a (2)–(4) bekezdésben
meghatározott követelmények ellenőrizhetőek.
21. A személyszállítási közszolgáltatásért járó ellentételezés 42. § (1) A  személyszállítási közszolgáltatásért járó ellentételezés akkor nyújtható, ha a  közszolgáltatási szerződés megfelel
a  személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény (a  továbbiakban: Személyszállítási törvény)
25. §-ában és az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkében foglalt rendelkezéseknek.
(2) A  szolgáltató kiválasztásának összhangban kell állnia a  Személyszállítási törvény 23.  §-ában és az  1370/2007/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkében foglaltakkal.
(3) A szolgáltató ellentételezésének összhangban kell állnia a Személyszállítási törvény 30. §-ában és az 1370/2007/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikkében és mellékletében foglaltakkal.
(4) A  pályázati dokumentumoknak és a  közszolgáltatási szerződéseknek tartalmazniuk kell, hogy a  személyszállítási
közszolgáltatás végzésébe milyen mértékben vonható be alvállalkozó, figyelemmel arra, hogy a  személyszállítási
közszolgáltatás igazgatásával és ellátásával megbízott belső szolgáltató a  személyszállítási közszolgáltatás több
mint 50%-át köteles maga nyújtani.
(5) Az a közszolgáltatási szerződés, amely egyidejűleg rendelkezik a személyszállítási közszolgáltatás megtervezéséről,
felépítéséről és működtetéséről, teljes alvállalkozói bevonást engedhet a  személyszállítási közszolgáltatások
működtetésére.
(6) A  támogatásból beszerzett tárgyi eszköz rendeltetésében az  amortizációs időszak végéig változás nem történhet,
használatából bármely szervezetnek az  uniós állami támogatási szabályokkal összeegyeztethetetlen gazdasági
előnye nem származhat.
22. A regionális beruházási támogatás 43. § (1) A  regionális beruházási támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) igénybevételének
feltétele, hogy a tervezett beruházás
a) olyan induló beruházásnak minősüljön, amelyet
aa) az Atr. 25. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti régióban kis- és középvállalkozás vagy nagyvállalkozás,
vagy
ab) az Atr. 25. § (1) bekezdés d) pontja szerinti településen kis- és középvállalkozás, vagy
b) olyan új gazdasági tevékenység végzésére irányuló induló beruházásnak minősüljön, amelyet az  Atr. 25.  §
(1) bekezdés d) pontja szerinti településen nagyvállalkozás
valósít meg.
(2) A  termelési folyamat alapvető megváltozását eredményező beruházás esetén a  támogatás akkor vehető igénybe,
ha az elszámolható költségek összege meghaladja az alapvetően megváltoztatandó eredeti termelési folyamathoz
kapcsolódó eszközökre a  kérelem benyújtásának adóévét megelőző három adóévben elszámolt terv szerinti
értékcsökkenés összegét.
(3) Meglévő létesítmény tevékenységének új tevékenységgel történő bővítését eredményező beruházáshoz
a  támogatás akkor vehető igénybe, ha az  elszámolható költségek legalább 200%-kal meghaladják az  eredeti
tevékenység keretében használt és az  új tevékenység keretében is használni tervezett eszközöknek a  beruházás
megkezdése előtti adóévben nyilvántartott könyv szerinti értékét.
(4) A beruházás megkezdésének napja
a) építési munka esetén az  építési naplóba történő első bejegyzés vagy az  építésre vonatkozó első
visszavonhatatlan kötelezettségvállalás időpontja,
b) tárgyi eszköz és immateriális javak beszerzése esetén
ba) a vállalkozás általi első jogilag kötelező érvényűnek tekintett megrendelés napja,
bb) – a  ba)  alpont szerinti megrendelés hiányában – az  arra vonatkozóan megkötött, jogilag kötelező
érvényűnek tekintett szerződés létrejöttének a napja,
bc) – a ba) alpont szerinti megrendelés és a bb) alpont szerinti szerződés hiányában – a beruházó által
aláírással igazolt átvételi nap az  első beszerzett gép, berendezés, anyag vagy termék szállítását
igazoló okmányon,
c) létesítmény felvásárlása esetén a felvásárlás időpontja, d) az a)–c) pont közül több pont együttes megvalósulása esetén a legkorábbi időpont
azzal, hogy nem tekintendő a beruházás megkezdésének a földterület megvásárlása, ha az nem képezi a beruházás
elszámolható költségét, valamint az előkészítő munka költségének felmerülése.
44. § (1) A  támogatás akkor vehető igénybe, ha a  támogatott vállalkozás kötelezettséget vállal arra, hogy a  beruházással
létrehozott tevékenységet az  üzembe helyezés időpontjától számított legalább öt évig, kis- és középvállalkozás
esetén legalább három évig fenntartja.
(2) A beszerzett eszköznek újnak kell lennie, kivéve a felvásárlás esetét, vagy, ha a beruházó kis- és középvállalkozásnak
minősül.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti követelmény nem akadályozza a  gyors technológiai változások miatt a  fenntartási
időszak alatt korszerűtlenné vált vagy meghibásodott tárgyi eszköz cseréjét, ha a  fenntartási időszak alatt
a gazdasági tevékenység fenntartása az érintett régióban biztosított. A korszerűtlenné vált vagy meghibásodott és
támogatásban már részesült tárgyi eszköz cseréjére a fenntartási időszakban a beruházó állami támogatásban nem
részesülhet. Az új eszköznek a lecserélt tárgyi eszközzel azonos funkcióval és azonos vagy nagyobb kapacitással kell
rendelkeznie, továbbá a gyártási időpontja nem lehet korábbi, mint a lecserélt tárgyi eszközé.
(4) A  támogatás akkor vehető igénybe, ha a  beruházó az  elszámolható költségek legalább 25%-át saját forrásból
biztosítja, továbbá a  teljes beruházás megvalósításához szükséges költségek forrását a  támogató számára
bemutatja.
45. § Nem nyújtható támogatás
a) acélipari tevékenységhez,
b) hajógyártási tevékenységhez,
c) szénipari tevékenységhez,
d) szintetikusszál-ipari tevékenységhez,
e) ellenszolgáltatásért végzett légi, tengeri, közúti, vasúti és belvízi úton történő személy- vagy áruszállítási
szolgáltatás nyújtásához, vagy a kapcsolódó infrastruktúrához,
f ) energiatermelési, energiaelosztási tevékenységhez és energetikai célú infrastruktúra létrehozását szolgáló
beruházáshoz,
g) a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és az  1224/2009/EK
tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló
1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott akvakultúra-termékek termelését,
feldolgozását és értékesítését szolgáló beruházáshoz,
h) széles sávú infrastruktúra kiépítéséhez, kivéve a 49. §-ban meghatározott feltételekkel,
i) kutatási infrastruktúra fejlesztéséhez, kivéve a 48. §-ban meghatározott feltételekkel.
46. § (1) A  támogatási intenzitás legmagasabb mértéke az  egyes régiókban az  Atr. 25.  § (1)  bekezdésében meghatározott
mérték, figyelemmel a (2)–(6) bekezdésben foglaltakra.
(2) A  támogatási intenzitás – a  nagyberuházások kivételével – kisvállalkozás esetén 20 százalékponttal,
középvállalkozás esetén 10 százalékponttal növelhető, ha a  beruházó a  kérelem benyújtásakor, valamint a  döntés
meghozatalakor is megfelel az adott vállalkozási méret feltételeinek.
(3) A támogatási intenzitás legmagasabb mértéke nagyberuházás esetén az Atr. 25. § (3) bekezdésében meghatározott
mérték.
(4) Nagyberuházás esetén az odaítélhető összes állami támogatás összegéből le kell vonni a beruházás megkezdését
megelőző háromszor háromszázhatvanöt napos időszakban a  kedvezményezett által vagy a  kedvezményezettől
független harmadik félnek nem minősülő beruházó által azonos megyében megkezdett beruházáshoz vagy
beruházásokhoz odaítélt állami támogatás jelenértéken meghatározott összegét.
(5) Ha az  összeszámítási szabály figyelembevétele nélkül az  adott beruházáshoz nyújtható állami támogatás
jelenértéken kisebb, mint a  (4)  bekezdés szerint meghatározott támogatási összeg, akkor ez  a  kisebb összeg
az  odaítélhető állami támogatás felső korlátja. Ellenkező esetben állami támogatás a  (4)  bekezdésben
meghatározott összegig nyújtható.
(6) Annak kiszámításakor, hogy egy nagyberuházás elszámolható költsége eléri-e a  jelenértéken 50 000 000 eurónak
megfelelő forintösszeget, a beruházás elszámolható költségeibe tartozó tételek vagy a létrehozott új munkahelyek
személyi jellegű ráfordításai közül a nagyobb értékűt kell elszámolható költségként figyelembe venni.
47. § (1) A támogatás keretében elszámolható
a) a beruházás érdekében felmerült tárgyi eszközök és immateriális javak költsége,
b) a beruházás által létrehozott munkahelyek két évre számított becsült bérköltsége, vagy
c) az a) és b) pontban szereplő költségtípusok kombinációja, ha az így kapott összeg nem haladja meg az a) és
b) pont szerinti összeg közül a magasabbat.
 (2) Az elszámolható költség az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a következők szerint határozható meg:
a) a tárgyi eszköznek az Sztv. 47. §-a, 48. §-a és 51. §-a szerinti költsége,
b) immateriális javak esetén a  vagyoni értékű jogok és a  szellemi termékek (a  továbbiakban: támogatható
immateriális javak) Sztv. 47. §-a, 48. §-a és 51. §-a szerinti költsége,
c) létesítmény felvásárlása esetén a tárgyi eszközök és a támogatható immateriális javak vételára,
d) az ingatlan, gép, berendezés bérleti díjának a fenntartási időszak végéig elszámolt összege.
(3) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben a  beruházás üzembe helyezését követő háromszor háromszázhatvanöt
napon belül újonnan létrehozott munkahelyeken foglalkoztatott munkavállalók – Sztv. 79. §-a szerint elszámolható –
személyi jellegű ráfordításának – ide nem értve az egyéb személyi jellegű kifizetéseket – 24 havi összege számolható
el a munkakör betöltésének napjától számítva.
(4) A tárgyi eszköz bérléséhez kapcsolódó költség elszámolható, ha
a) a  földterületre vagy épületre vonatkozó bérleti jogviszony nagyvállalkozás esetén a  beruházás üzembe
helyezését követő legalább öt évig, kis- és középvállalkozás esetén a  beruházás üzembe helyezését követő
legalább három évig fennáll, illetve
b) a  pénzügyi lízing formájában beszerzett üzemre, gépre, berendezésre vonatkozó szerződés tartalmazza
az eszköznek a bérleti időtartam lejáratakor történő megvásárlására vonatkozó kötelezettséget.
(5) Tárgyi eszköz esetén az  elszámolható költséget a  szokásos piaci áron kell figyelembe venni, ha az  a  beruházó és
a beruházótól nem független harmadik vállalkozás között a szokásos piaci ártól eltérő áron kötött szerződés alapján
merült fel.
(6) Az immateriális javak költsége elszámolható, ha
a) azokat kizárólag a támogatásban részesült létesítményben használják fel,
b) az az Sztv. előírásai szerinti terv szerinti értékcsökkenési leírás alá esik,
c) azokat szokásos piaci feltételek mellett, a vevőtől független harmadik féltől vásárolják meg,
d) azok kis- és középvállalkozás esetén legalább három évig a beruházó eszközei között szerepelnek és ahhoz
a projekthez kapcsolódnak, amelyhez a támogatást nyújtották,
e) azok nagyvállalkozás esetén legalább öt évig a beruházó eszközei között szerepelnek, és ahhoz a projekthez
kapcsolódnak, amelyhez a támogatást nyújtották,
f ) azok költsége nagyvállalkozás esetén az elszámolható költségek legfeljebb 50%-át teszik ki.
(7) Nem minősül elszámolható költségnek
a) a szinten tartást szolgáló tárgyi eszköz és immateriális javak költsége,
b) a  korábban már használatba vett olyan tárgyi eszköz és támogatható immateriális javak költsége, amelyre
a beruházó, más társaság vagy egyéni vállalkozó állami támogatást vett igénybe,
c) az  olyan tárgyi eszköz és támogatható immateriális javak költsége, amelyet a  beruházó nehéz helyzetben
lévő vagy csődeljárás, felszámolás vagy kényszertörlési eljárás alatt álló beruházótól szerzett be,
d) a kérelem benyújtásának napja előtt felmerült költség, ráfordítás,
e) a  társasági adóról és az  osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 4.  § 31/c.  pontja szerinti
személygépkocsi költsége,
f ) nagyvállalkozásnál a  korábban már bárki által használatba vett tárgyi eszköz költsége, kivéve létesítmény
felvásárlása esetén a beszerzett eszköz vételárát.
 (8) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti elszámolható költség esetén akkor nyújtható támogatás, ha
a) a beruházás a kedvezményezett vállalkozásnál foglalkoztatottak számának nettó növekedését eredményezi
a beruházás megkezdését megelőző 12 hónap átlagához képest,
b) a munkahelyeket a beruházás befejezésétől számított három éven belül betöltik,
c) kis- és középvállalkozás esetén a beruházó a beruházás megkezdésekor már létező, továbbá a beruházással
létrejött új munkahelyeket a munkahely első betöltésétől számított legalább három évig az érintett területen
fenntartja,
d) nagyvállalkozás esetén a beruházó a beruházás megkezdésekor már létező, továbbá a beruházással létrejött
új munkahelyeket a munkahely első betöltésétől számított legalább öt évig az érintett területen fenntartja.
(9) Ha a tárgyi eszköz és az immateriális javak beszerzéséhez a vásárlást megelőzően már nyújtottak támogatást, ezen
tárgyi eszköz és immateriális javak költségét le kell vonni a  létesítmény felvásárlásához kapcsolódó elszámolható
költségekből. Ha egy kisvállalkozást az  eredeti tulajdonos családtagjai vagy korábbi munkavállalók vesznek át,
a tárgyi eszköznek és az immateriális javaknak a vevőtől független harmadik féltől való megvásárlására vonatkozó
feltételnek nem kell teljesülnie.
48. § Kutatási infrastruktúra fejlesztéséhez akkor nyújtható támogatás, ha az  infrastruktúrához való hozzáférést több
felhasználó számára átlátható és megkülönböztetés-mentes módon biztosítják.
49. § (1) A  támogatás széles sávú infrastruktúra kiépítéséhez abban az  esetben nyújtható, ha a  beruházást olyan területen
valósítják meg, ahol nincs azonos kategóriájú infrastruktúra (pl. széles sávú alaphálózat, újgenerációs hozzáférési
hálózat) és ahol a piaci szereplő – egy ebből a célból meghirdetett nyilvános konzultáció keretében – nyilatkozik,
hogy a  támogatási döntés meghozatalától számított három éven belül piaci feltételek mellett nem tervez azonos
kategóriájú infrastruktúrát kiépíteni.
(2) A hálózat üzemeltetője tisztességes és megkülönböztetés-mentes feltételek mellett a lehető legszélesebb körű aktív
és passzív nagykereskedelmi hozzáférést köteles biztosítani a támogatott infrastruktúrához.
(3) A  hálózat üzemeltetője a  nagykereskedelmi hozzáférést az  újgenerációs elérési hálózat esetén fizikai átengedés
révén köteles biztosítani.
(4) A kedvezményezettről és a támogatás összegéről a támogatást nyújtó nyílt, átlátható, megkülönböztetés-mentes és
a technológiasemlegesség elvén alapuló pályáztatás alapján köteles dönteni.
23. A képzési támogatás 50. § (1) A képzési támogatás (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem
haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatási intenzitás
a) megváltozott munkaképességű munkavállaló vagy hátrányos helyzetű munkavállaló részére nyújtott képzés
esetén 10 százalékponttal,
b) középvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 10 százalékponttal,
c) kisvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén 20 százalékponttal növelhető.
(3) A támogatási intenzitás legfeljebb az elszámolható költségek 70%-áig növelhető.
 (4) A támogatás keretében elszámolható
a) az  oktatók személyi jellegű költsége azokra az  órákra vonatkozóan, amikor az  oktatók részt vesznek
a képzésen,
b) az  oktatók és a  képzésben részt vevők közvetlenül a  képzési projekthez kapcsolódó működési költsége
(pl. útiköltség, közvetlenül a  projekthez kapcsolódó anyagok és fogyóeszközök költsége, valamint
az  eszközök és berendezések értékcsökkenése kizárólag a  képzési projekt keretében történő használatuk
mértékéig),
c) a képzési projekthez kapcsolódó tanácsadás költsége,
d) a képzésben részt vevők személyi jellegű ráfordításai és az általános közvetett költségek (pl. adminisztrációs
költségek, bérleti díj, rezsi költségek) azokra az  órákra vonatkozóan, amikor a  képzésben részt vevők részt
vesznek a képzésen,
e) a képzésben részt vevő megváltozott munkaképességű munkavállalók minimálisan szükséges szállásköltsége.
 (5) Nem nyújtható támogatás a kötelező nemzeti képzési előírásoknak való megfeleléshez.
24. A kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás
51. § (1) A  kis- és középvállalkozás vásáron való részvételéhez nyújtott támogatás (ezen alcím alkalmazásában
a továbbiakban: támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A  támogatás keretében a  vállalkozásnak valamely kiállításon vagy vásáron való részvételekor felmerülő, a  kiállító
helyiség bérletével, felállításával és működtetésével kapcsolatos költség számolható el.
25. A kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás
52. § (1) A  kis- és középvállalkozás részére tanácsadáshoz nyújtott támogatás (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
támogatás) esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(2) A támogatás keretében a külső szakértő által nyújtott tanácsadási szolgáltatás költsége számolható el azzal, hogy
az  érintett szolgáltatás nem lehet folyamatos vagy időszakosan visszatérő tevékenység és nem kapcsolódhat
a  vállalkozás szokásos működési költségeihez (pl. folyamatos adótanácsadáshoz, rendszeres jogi szolgáltatáshoz
vagy hirdetéshez).
26. A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás
53. § (1) A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban:
támogatás) beruházási, működési vagy zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatásként nyújtható.
(2) A  támogatás – a  nyomtatott vagy elektronikus formában közzétett sajtótermék és magazin kivételével –
a következőkhöz nyújtható:
a) muzeális intézmény, levéltár, könyvtár, művészeti vagy közművelődési intézmény – ideértve a közösségi teret –,
koncertterem,
b) tárgyi kulturális örökség, régészeti lelőhely, emlékmű, történelmi emlékhely és épület, a kulturális örökséghez
kapcsolódó természeti örökség, kulturális vagy természeti örökséggé nyilvánított örökség,
c) a szellemi kulturális örökség valamennyi formája (pl. népi hagyományok, kézművesség),
d) művészeti vagy kulturális esemény, előadás, fesztivál, kiállítás és hasonló kulturális tevékenység,
e) kulturális és művészeti oktatási tevékenység, a  kulturális kifejezésmódok sokfélesége védelmének és
támogatásának jelentőségét tudatosító oktatási és társadalmi célú figyelemfelhívó programok, ideértve az új
technológiák alkalmazását is e célokra,
f ) zenei és irodalmi alkotások írása, szerkesztése, gyártása, terjesztése, digitalizálása, kiadása és fordítása.
54. § (1) Beruházási támogatás esetén a  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költség és a  beruházás
megvalósításából származó működési eredmény közötti különbséget azzal, hogy az  infrastruktúra üzemeltetője
– a támogatást nyújtó döntésétől függően – jogosult észszerű nyereséget szerezni.
(2) A működési eredmény mértékét
a) megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni és előzetesen, vagy
b) visszafizetési mechanizmus alkalmazásával utólag
kell levonni az elszámolható költségekből.
(3) A beruházási támogatás elszámolható költségei az immateriális javak és a tárgyi eszköz következő költségei:
a) az  infrastruktúra építésének, korszerűsítésének, bővítésének, megvásárlásának, megőrzésének és
fejlesztésének költsége, ha az  infrastruktúra időbeli vagy térbeli kapacitását évente legalább 80%-ban
kulturális célra használják,
b) a kulturális örökség megszerzésének költsége (pl. a lízingdíj, a kapcsolódó illetékek vagy a kulturális örökség
áthelyezésének költsége),
c) a  tárgyi és szellemi kulturális örökség védelmének, megőrzésének, újjáépítésének és helyreállításának
költsége (pl. a  megfelelő körülmények között történő tárolás költsége, a  speciális eszközök, anyagok
használatából fakadó többletköltség, valamint a  dokumentációs, kutatási, digitalizálási és publikációs
költség),
d) a  közönség kulturális örökséghez való hozzáférésének javítását szolgáló intézkedések költsége
(pl. a  digitalizálással és egyéb új technológiákkal, a  speciális szükségletű személyek hozzáférési
lehetőségeinek javításával kapcsolatos, valamint a  prezentációk, programok és látogatók tekintetében
a kulturális sokszínűség elősegítésével kapcsolatos költség),
e) a kulturális projektek és tevékenységek, együttműködési és csereprogramok, valamint ösztöndíjak költsége
(pl. a kiválasztási eljárással kapcsolatos marketing és a projekt eredményeként közvetlenül felmerülő költség).
55. § (1) Működési támogatás esetén a támogatás összege nem haladhatja meg a releváns időszakban keletkező működési
veszteséget.
(2) Működési támogatás esetén a támogatás a működési veszteségen felül fedezetet nyújthat az észszerű nyereségre is.
 (3) A működésből származó veszteség összegét előzetesen, megalapozott előrejelzések alapján kell meghatározni.
(4) Az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározottak teljesítése – a  (3)  bekezdéstől eltérően – visszafizetési mechanizmus
alkalmazásával utólag is biztosítható.
(5) A működési támogatás elszámolható költségei:
a) a  kulturális intézmény vagy örökségi helyszín állandó vagy időszakos tevékenységéhez (pl. kiállításokhoz,
előadásokhoz, rendezvényekhez és hasonló kulturális tevékenységekhez) kapcsolódó, a  szokásos
üzletmenetben felmerülő költség,
b) a kulturális és művészeti oktatási tevékenység költsége, a kulturális kifejezésmódok sokfélesége védelmének
és népszerűsítésének fontosságát tudatosító oktatási és társadalmi célú figyelemfelhívó programok költsége
(pl. az új technológiák e célokra történő alkalmazásának költsége),
c) a  közönség kulturális intézményhez vagy örökségi helyszínhez és tevékenységhez való hozzáférésének
javítását szolgáló költség (pl. a digitalizálással, egyéb új technológiákkal és a speciális szükségletű személyek
hozzáférési lehetőségeinek javításával kapcsolatos költség),
d) közvetlenül a kulturális projekthez vagy tevékenységhez kapcsolódó működési költség, így különösen
da) az ingatlanok és kulturális helyszínek bérletének, lízingjének költsége,
db) a  kulturális projektekhez vagy tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó utazási, anyag- és
felszerelési költség,
dc) a kiállítások és díszletek építészeti elemeinek költsége,
dd) az eszközökhöz, szoftverekhez és felszerelésekhez igénybe vett hitel vagy lízing költsége,
de) az  eszközök, szoftverek, felszerelések amortizációja, ha e  költséget nem fedezte beruházási
támogatás,
df ) szerzői jogi védelem alatt álló alkotásokhoz és egyéb kapcsolódó szellemi tulajdonjogi védelem
alatt álló tartalmakhoz való hozzáférésre vonatkozó jogokkal kapcsolatos költség,
dg) a marketing költsége,
dh) a projekt vagy tevékenység eredményeként közvetlenül felmerült költség,
e) a kulturális intézmény, örökségi helyszín vagy projekt személyi jellegű ráfordítása,
f ) a  külső tanácsadással és külső szolgáltatók által biztosított támogató szolgáltatásokkal kapcsolatos,
közvetlenül a projekt eredményeként felmerülő költség. 56. § Az  1 000 000 eurónak megfelelő forintösszeget meg nem haladó beruházási vagy működési támogatás esetén
a  támogatás összege az  54.  § (1) és (2)  bekezdésében, valamint az  55.  § (1)–(4)  bekezdésében meghatározott
módszerek alkalmazásától eltérően is meghatározható azzal, hogy a  támogatási intenzitás nem haladhatja meg
az elszámolható költségek 80%-át.
57. § (1) Az 53. § (2) bekezdés f ) pontja szerinti zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatás esetén
a) a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 70%-át, vagy
b) a  támogatás összege nem haladhatja meg az  elszámolható költségek és a  projektből származó bevételek
jelenértékének különbségét azzal, hogy a  bevételeket az  elszámolható költségekből előzetesen vagy
visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.
(2) A zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatás keretében
a) a szerző díjazása (pl. szerzői joggal kapcsolatos költség),
b) a fordító díjazása,
c) a szerkesztő díjazása,
d) az egyéb szerkesztési költség (pl. korrektúrázás, javítás, lektorálás),
e) az elrendezés és nyomdai előkészítés költsége és
f ) a nyomtatás vagy elektronikus közzététel költsége
számolható el.
27. A mezőgazdasági ágazatban megvalósuló technikai segítségnyújtáshoz nyújtott támogatások
közös szabályai
58. § (1) A mezőgazdasági ágazatban megvalósuló technikai segítségnyújtáshoz nyújtott támogatás
a) tudástranszfer és tájékoztatási tevékenységhez, illetve
b) tanácsadási szolgáltatásokhoz
vehető igénybe (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban együtt: támogatás).
(2) A támogatást a mezőgazdasági ágazatban tevékenykedő valamennyi kedvezményezett igénybe veheti.
 (3) A  technikai segítségnyújtást termelői csoport vagy egyéb szerv is végezheti azzal, hogy ebben az  esetben
a  tagság nem lehet feltétele a  szolgáltatáshoz való hozzáférésnek. A  tagsággal nem rendelkező személy által
az érintett csoport vagy szervezet adminisztrációs költségeinek fedezése céljából fizetett hozzájárulás mértékének
a szolgáltatásnyújtás költségeire kell korlátozódnia.
28. Tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységekhez nyújtott támogatás 59. § (1) A  tudástranszferhez és tájékoztatási tevékenységhez nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában
a továbbiakban: támogatás) keretében
a) a  szakképzéshez és a  készségek elsajátításához, valamint a  demonstrációs és tájékoztatási tevékenységek
megszervezéséhez kapcsolódó tevékenység költsége,
b) a résztvevők utazási és szállásköltsége, napidíja, illetve
c) a résztvevők távolléte idejére felmerült helyettesítéssel kapcsolatos költség
számolható el.
(2) A  támogatási intenzitás az  (1)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti támogatás esetében nem haladhatja meg
az elszámolható költségek 100%-át.
(3) Az  (1)  bekezdés a) és c)  pontja szerinti támogatás vonatkozásában közvetlen kifizetés a  tudástranszfert vagy
a tájékoztatási tevékenységet megvalósító szolgáltató részére teljesíthető.
29. A tanácsadási szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás 60. § (1) A tanácsadási szolgáltatáshoz nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) alapján
a  kedvezményezettek tanácsadási szolgáltatásokat vehetnek igénybe beruházásuk gazdasági és környezeti
teljesítményének javítása, valamint éghajlatkímélőbbé és az  éghajlatváltozással szemben ellenállóbbá tétele
érdekében.
(2) A tanácsadásnak az EMVA-ból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikke szerinti
prioritások közül legalább egyhez kapcsolódnia kell, és ki kell terjednie
a) a  közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a  352/78/EGK, a  165/94/EK,
a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 91–95.  cikkében
meghatározott, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekből, vagy az  ugyanott szereplő, a  jó
mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásokból következő kötelezettségekre,
b) a  közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a  mezőgazdasági termelők részére
nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a  637/2008/EK és
a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1307/2013/EU rendelet) 4. cikk (1) bekezdés c) pontja szerinti
mezőgazdasági terület, valamint a  43–47.  cikkében meghatározott, az  éghajlatra és a  környezetre kedvező
hatást gyakorló mezőgazdasági gyakorlatok fenntartására,
c) a  korszerűsítést, a  versenyképesség fokozását, az  ágazati integrációt, az  innovációt, a  piacorientáltságot,
valamint a vállalkozásösztönzést szolgáló intézkedésekre,
d) a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 11. cikk (3) bekezdésében foglaltak végrehajtása céljából
a tagállamok által meghatározott követelményekre,
e) a  növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a  79/117/EGK és a  91/414/EGK tanácsi irányelvek
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
55.  cikke végrehajtása céljából a  tagállamok által megállapított követelményeknek és a  peszticidek
fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló,
2009. október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 14.  cikke szerinti, az  integrált
növényvédelemre vonatkozó általános elveknek való megfelelésre,
f ) a munkahelyi vagy a mezőgazdasági üzemhez kapcsolódó biztonsági előírásnak való megfelelés teljesítésére,
vagy
g) az  olyan mezőgazdasági termelő számára történő szaktanácsadásra – ideértve a  gazdasági és környezeti
fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadást is –, aki első alkalommal kezd gazdálkodásba.
(3) A (2) bekezdésen meghatározottakon túlmenően a tanácsadás kiterjedhet
a) az 1307/2013/EU rendelet I. melléklete szerint az éghajlatváltozás mérséklésével, az éghajlatváltozáshoz való
alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel és a vízvédelemmel,
b) a  mezőgazdasági üzem gazdasági és környezeti teljesítményével, a  versenyképességi szempontokkal
összefüggő kérdésekre is.
 (4) A támogatás vonatkozásában közvetlen kifizetés a tanácsadási szolgáltató részére teljesíthető.
 (5) A támogatás összege tanácsadásonként nem haladhatja meg az 1500 eurónak megfelelő forintösszeget.
 (6) A  támogatásnak – objektív módon meghatározott feltételek alapján – az  érintett területen működő valamennyi
támogatható vállalkozás számára hozzáférhetőnek kell lennie. 30. Mezőgazdasági termékkel kapcsolatos promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás
61. § (1) A  mezőgazdasági termékkel kapcsolatos promóciós intézkedésekhez nyújtott támogatás (ezen alcím
alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) célja olyan promóciós tevékenység támogatása, amely
a nyilvánosságnak a mezőgazdasági termékek jellemzőiről történő tájékoztatására, vagy a gazdasági szereplőknek
illetve fogyasztóknak a szóban forgó mezőgazdasági termék megvásárlásának ösztönzésére irányul.
(2) A  promóciós tevékenységnek a  minőségrendszerek hatálya alá tartozó termékekre kell összpontosítania,
vagy általános jellegűnek kell lennie, és az  érintett terméktípus valamennyi termelőjének javát kell szolgálnia.
A  promóciós tevékenységnek meg kell felelnie a  fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról,
az  1924/2006/EK és az  1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a  87/250/EGK
bizottsági irányelv, a  90/496/EGK tanácsi irányelv, az  1999/10/EK bizottsági irányelv, a  2000/13/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló 1169/2011/EU parlamenti és tanácsi rendeletnek, valamint a  belső piacon és
harmadik országokban megvalósított, mezőgazdasági termékekre vonatkozó tájékoztatásnyújtási és promóciós
intézkedésekről, és a  3/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1144/2014/EU parlamenti és
tanácsi rendeletnek.
(3) Promóciós tevékenységet termelői csoport vagy egyéb szervezet is végrehajthat, de ebben az  esetben nem
szabható feltételéül az  e  csoportban vagy szervezetben való tagság. Továbbá az  érintett csoport vagy szervezet
adminisztrációs költségeihez történő hozzájárulás mértékének a promóciós intézkedés végrehajtásának költségeire
kell korlátozódnia.
(4) A támogatás alapján elszámolható költségnek minősül:
a) a kkv-nak minősülő kedvezményezett vonatkozásban a verseny, kereskedelmi vásár és kiállítás szervezésével
és az  azon való részvétellel kapcsolatos alábbi költségek, feltéve, hogy a  támogatás – objektív módon
meghatározott feltételek mellett – elérhető az érintett területen működő valamennyi jogosult számára:
aa) részvételi díj;
ab) útiköltség és az állat szállításának költsége;
ac) az eseményt hirdető kiadvány és honlap költsége;
ad) helyiség és stand bérleti díja, valamint a stand felállításának és lebontásának költsége;
ae) jelképes díj, versenydíjanként és győztesenként legfeljebb 1000 eurónak megfelelő forintösszeg
értékben, amely – a díj kiosztásának igazolását követően – a promóciós intézkedés végrehajtójának
is kifizethető, feltéve, ha a díjat ténylegesen kiosztották;
b) az  egy adott régióban működő vagy egy adott terméket előállító termelőket tényszerű információk
közzététele útján ismertető, a  nyomtatott és az  elektronikus médiában megjelenő kiadvány, illetve honlap,
továbbá az elektronikus médiában, rádióban vagy televízióban megjelenő anyag költsége azzal a feltétellel,
hogy a közzétett információk részrehajlástól mentesek és valamennyi termelő azonos feltételekkel kerülhet
be az ismertető anyagba;
c) a tudományos ismeret és tényszerű információ terjesztésének költsége:
ca) más tagállamból és harmadik országból származó mezőgazdasági termék előtt nyitva álló
minőségrendszer;
cb) generikus mezőgazdasági termék és táplálkozástani előny, valamint ajánlott felhasználása;
d) a  médiában vagy kiskereskedelmi egységben szervezett célzott fogyasztói promóciós kampány, valamint
a közvetlenül a fogyasztónak kiosztott promóciós anyag költsége.
(5) A támogatási intenzitás
a) a (4) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott költségek tekintetében nem haladhatja meg az elszámolható
költségek 100%-át;
b) a (4) bekezdés d) pontjában említett, 8. § (4) és (5) bekezdése szerinti minőségrendszerek hatálya alá tartozó
termékekre összpontosító promóciós kampányok esetében a kampány elszámolható költségeinek 50%-a, de
ha az adott ágazat legalább 50%-ban hozzájárul a költségekhez, akkor a hozzájárulás formájától függetlenül
az elszámolható költségek 100%-a;
c) az általános jellegű promóciós kampányok esetében az elszámolható költségek 100%-a.
 (6) A  támogatás természetben vagy a  kedvezményezettnél ténylegesen felmerült költségek visszatérítésének
formájában nyújtható.
 (7) Természetben nyújtott támogatás esetében a  támogatás keretében nem nyújthatók közvetlen kifizetések
a kedvezményezettek számára, és azt a promóciós intézkedések végrehajtója számára kell kifizetni.
 (8) Az  5 000 000 euró összegnek megfelelő forintösszeget meghaladó éves költségvetéssel rendelkező promóciós
kampányt az  agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásnak megfelelően
egyedileg kell bejelenteni az Európai Bizottság részére.
(9) A  (4)  bekezdés c)  pontjában említett promóciós tevékenység és a  (4)  bekezdés d)  pontjában említett promóciós
kampány és különösen az  általános jellegű, az  érintett terméktípus valamennyi termelőjének javát szolgáló
promóciós tevékenység során nem említhető meg semmilyen konkrét vállalat, márkanév vagy származás.
A  (4)  bekezdés d)  pontjában említett promóciós kampányt nem lehet egy vagy több konkrét vállalat termékeire
szűkíteni.
(10) A  (9)  bekezdésben meghatározott, származásra való hivatkozás korlátozása nem vonatkozik a  (4)  bekezdés c) és
d) pontjában említett azon promóciós tevékenységre és promóciós kampányra, amelyek a 8. § (4) és (5) bekezdés
szerinti minőségrendszerek hatálya alá tartozó termékre összpontosítanak, és amennyiben
a) a promóciós tevékenység az Európai Unió által elismert elnevezésre összpontosít, feltéve, hogy a hivatkozás
pontosan megegyezik az Európai Unió által bejegyzett hivatkozással;
b) a  tevékenység az  Európai Unió által elismert elnevezéseken alapuló minőségrendszertől eltérő
minőségrendszer hatálya alá tartozó termékre feltéve, hogy az  az üzenetben másodlagos, vagy annak
fogyasztására való ösztönzésre irányul.
31. Széles sávú infrastruktúra kiépítéséhez nyújtott beruházási támogatás
62. § (1) A  széles sávú infrastruktúra kiépítéséhez nyújtott beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában
a továbbiakban: támogatás) az elszámolható költségek 100%-áig nyújtható.
(2) A kedvezményezettről és a támogatás összegéről a támogatást nyújtó nyílt, átlátható, megkülönböztetés-mentes és
a technológiasemlegesség elvén alapuló pályáztatás alapján köteles dönteni.
(3) A támogatás keretében
a) a szükséges aktív és passzív széles sávú infrastruktúra kiépítésének beruházási költsége,
b) a széles sávú infrastruktúra kiépítéséhez kapcsolódó mélyépítési munkák beruházási költsége,
c) a széles sávú alaphálózat kiépítésének beruházási költsége és
d) a nagy sebességű újgenerációs hozzáférési hálózat kiépítésének beruházási költsége
számolható el.
63. § (1) A  támogatás széles sávú infrastruktúra kiépítéséhez abban az  esetben nyújtható, ha a  beruházás olyan területre
irányul, ahol nincs azonos kategóriájú infrastruktúra (pl. széles sávú alaphálózat, újgenerációs hozzáférési hálózat),
és ahol a  piaci szereplő – egy ebből a  célból meghirdetett nyilvános konzultáció keretében – nyilatkozik, hogy
a támogatási intézkedés tervezetének közzétételétől számított három éven belül piaci feltételek mellett nem tervez
a támogatott infrastruktúrával azonos kategóriájú infrastruktúrát kiépíteni.
(2) Alépítmény építéséhez abban az  esetben nyújtható támogatás, ha az  alépítmény több kábelhálózatnak és
különböző hálózati topológiáknak is helyet biztosít.
64. § (1) A hálózat üzemeltetője tisztességes és megkülönböztetés-mentes feltételek mellett a lehető legszélesebb körű aktív
és passzív nagykereskedelmi hozzáférést köteles biztosítani a támogatott infrastruktúrához.
(2) A  hálózat üzemeltetője a  nagykereskedelmi hozzáférést az  újgenerációs elérési hálózat esetén fizikai átengedés
révén köteles biztosítani.
(3) A  hálózat üzemeltetője a  nagykereskedelmi hozzáférést legalább hét éven keresztül köteles biztosítani.
Az alépítményekhez és a tartóoszlopokhoz való hozzáférés joga időben nem korlátozható.
(4) A  nagykereskedelmi hozzáférés díját a  hálózat üzemeltetője a  nemzeti szabályozó hatóság árazási elvei és
Magyarország vagy az  Európai Unió összehasonlítható, versenyképesebb területeinek referenciaértékei alapján,
a hálózat üzemeltetője által kapott támogatás figyelembevételével határozza meg.
65. § A 10 000 000 eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó projekt esetén a támogatást nyújtó a kedvezményezett
indokolatlan mértékű profitszerzésének megakadályozása érdekében ellenőrzési és visszafizetési mechanizmust
alkalmaz.
32. Helyi infrastruktúrára irányuló támogatás 66. § (1) A  helyi infrastruktúra kiépítéséhez vagy korszerűsítéséhez nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában,
a  továbbiakban: támogatás), olyan infrastrukturális fejlesztéshez nyújtható, amely helyi szinten hozzájárul
a gazdasági és fogyasztói környezet javításához, valamint az ipari bázis korszerűsítéséhez és fejlesztéséhez.
(2) A  támogatás olyan infrastruktúra-fejlesztésre nyújtható, amelyre – a  regionális beruházási támogatás kivételével –
nem nyújtható támogatás a 651/2014/EU bizottsági rendelet egyéb cikkei alapján.
(3) A támogatás keretében immateriális javak és tárgyi eszközök költsége számolható el.
 (4) A  támogatott energiahatékony létesítmény építésével, bővítésével, korszerűsítésével, működtetésével,
üzemeltetésével történő megbízás odaítélése során átlátható és megkülönböztetés-mentes módon, a  vonatkozó
jogszabályok figyelembevételével kell eljárni.
(5) A  támogatott energiahatékony létesítményhez a  felhasználók számára átlátható és megkülönböztetés-mentes
módon kell hozzáférést biztosítani.
(6) A támogatási összeg nem haladhatja meg az elszámolható költségeknek és a beruházás működési eredményének
a különbségét. A működési eredményt az elszámolható költségekből megalapozott előrejelzések alapján előzetesen
vagy visszakövetelési mechanizmus alkalmazásával kell levonni.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 67. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E  rendelet rendelkezéseit a  Gazdaságfejlesztést szolgáló célelőirányzat esetében a  2017. január 1-jét követően
létrejött hitelügyletek kapcsán az e rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
 (3) Ha az  e  rendelet alapján kijelölt kezelő szerv az  e  rendelet hatálya alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok
vonatkozásában e rendelet hatálybalépését megelőzően tett kötelezettségvállalást és teljesített kifizetést azt az arra
jogosult kezelő szerv által tett kötelezettségvállalásnak és kifizetésnek kell tekinteni.
68. § (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó,
a) 500 000 eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó támogatásokról a  651/2014/EU bizottsági rendelet
9. cikke szerinti közzététel céljából,
b) az  elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó kedvezményezettek esetében 60 000 eurónak
megfelelő forintösszeget meghaladó támogatásokról az  agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami
támogatásokról szóló európai uniós iránymutatás 3.7. pontja szerinti közzététel céljából,
c) a  mezőgazdasági termékek feldolgozásával vagy mezőgazdasági termékek forgalmazásával foglalkozó,
az  erdészeti ágazatban működő vagy az  EUMSz 42.  cikkének hatályán kívül eső tevékenységet folytató
kedvezményezettek esetében az  500 000 eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó támogatásokról,
kedvezményezettek esetében az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló európai
uniós iránymutatás 3.7. pontja szerinti közzététel céljából
adatot kell szolgáltatni a  Támogatásokat Vizsgáló Iroda, mint az  állami támogatások európai uniós
versenyszempontú vizsgálatáért felelős szervezet részére.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti adatszolgáltatást az Atr. 18/A–18/D. §-a szerint kell teljesíteni.
(3) Az  (1)  bekezdés b) és c)  pontja szerinti adatszolgáltatást a  támogatást nyújtó a  támogatás odaítélést követő
3 hónapon belül teljesíti az alábbi adatokról:
a) a kedvezményezett neve, székhelye, adószáma,
b) a kedvezményezett az agrár- és erdészeti iránymutatás 2.4. pont (35) bekezdés 13. és 14. alpont szerinti típusa
(kis- és középvállalkozás vagy nagyvállalat),
c) a  kedvezményezett főtevékenysége a  mindenkor hatályos TEÁOR nómenklatúra szerint, egyéni vállalkozó
esetén ÖVTJ-kódok szerint,
d) támogatás összege,
e) támogatástartalom,
f ) támogatás formája,
g) támogatás célja,
h) támogatást nyújtó hatóság megnevezése.
69. § Az 1. mellékletben foglalt táblázat
a) 26–29. sora, 32. sor a) alpontja, 35. sor l) pontja, 39. sor 2. pont a)–k) alpontja, 57. sora, 105. sora, 115. sora,
123. sor 1. pont a)–i) alpontja, 125. sor 1. pont a)–i) alpontja, 127. sor a)–d) és f ) alpontja és 163. sora alapján
az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352, 2013.12.24., 1. o.),
b) 29. sora, 32. sora és 57. sora 1408/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352, 2013.12.24., 9. o.),
c) 4. sora, 28. sora, 34. sora, 105. sora, valamint 115. sora alapján az Európai Unió működéséről szóló szerződés
107. és 108.  cikkének az  általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott
csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendelet
(HL L 114, 2012.4.26., 8. o.),
d) 29. sora, 35. sora, 39. sora, 57. sora, 62–68. sora, 72–77. sora, 80. sora, 82–85. sora, 89. sora, 90. sora, 97–99. sora,
121. sora, 122. sora, 123. sora, 125. sora, 127. sora, 132. sora, 135–149. sora, 152–163. sora a  Szerződés 107. és
108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról
szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 187, 2014.6.26., 1. o.) I. és II. fejezete, valamint 13–14.,
22., 25., 26., 28., 36–38., 41., 48., 49., 52., 55. és 56. cikke,
e) 4. sora, 13. sora, 28. sora, 29. sora, 32. sora, 34. sora, 57. sora, 105. sora, 115. sora, 133. sora, 134. sora alapján
az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 106.  cikke (2)  bekezdésének az  általános gazdasági érdekű
szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában
nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat
(HL L 7, 2012.1.11., 3. o.),
f ) 4. sora, 39. sor 2. pont g) alpontja, 105. sora, 115. sora, 117. sora, 125. sor 1. pont g) alpontja a vasúti és közúti
személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az  1191/69/EGK és az  1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 315,
2007.12.3., 1. o.),
g) 113. sora az SA.38478 (2014/N) sz. bizottsági határozat,
h) 29. sora, 32. sora és 57. sora a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló
európai uniós iránymutatásnak megfelelően jóváhagyott SA.37599 sz. bizottsági határozat
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
70. § A  hajózási hatósági eljárások díjairól szóló 29/2001. (IX. 1.) KöViM rendelet 2.  § (2)  bekezdésében az „az eljáró
hajózási hatóság bevétele” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium bevétele” szöveg lép.
71. § Hatályát veszti a  fejezeti és egyes központi kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról szóló 7/2016.
(IV. 8.) NFM rendelet.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter