text:
57/2013. (XII. 5.) NGM rendelete a MABISZ elkülönített szervezeti egységének éves gazdálkodási jelentéséről.
A kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009. évi LXII. törvény 69.  § (1)  bekezdés d)  pontjában, a  10.  § b)  pontja
tekintetében a  kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009. évi LXII. törvény 69.  § (1)  bekezdés c)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § f ) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Beszámolási és könyvvezetési kötelezettség 1. § (1) A  Magyar Biztosítók Szövetsége a  kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló 2009. évi LXII. törvény
(a  továbbiakban: Gfbt.) 56.  § (2)  bekezdése alapján létrehozott elkülönített szervezeti egységét (a  továbbiakban:
ESZE) illető, a  tárgyévre vonatkozó, a  Gfbt. 57/A.  § (3)  bekezdésében meghatározott éves gazdálkodási jelentést
a tárgyév könyveinek lezárását követően az e rendeletben meghatározottak szerint készíti el.
(2) A tárgyév azonos a naptári évvel, fordulónapja december 31.
 (3) Az  ESZE éves gazdálkodási jelentése az  1.  melléklet szerinti vagyonkimutatásból, a  2.  melléklet szerinti
eredményelszámolásból és a szöveges beszámolóból áll. 2. § (1) Az ESZE könyvvezetése a kettős könyvvitel rendszerében, magyar nyelven, forintban történik.
 (2) A könyvvezetés során elkülönítetten kell kimutatni a Gfbt. 56. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenységekkel
kapcsolatos bevételeket, költségeket és ráfordításokat. 3. § Az ESZE a következő szabályzatokat készíti el:
a) a tevékenység elkülönítés szabályzatát, amely a bevételek, a költségek és a ráfordítások az ESZE által végzett
tevékenységek között történő elkülönítésének módszerére, dokumentálására, vetítési alapjára vonatkozik,
b) a tartalékolási szabályzatát, amely a biztosítástechnikai tartalékok képzésére és felhasználására vonatkozik,
c) a  biztosítástechnikai tartalékok fedezetéül szolgáló eszközök értékelésének szabályait, valamint a  fedezet
meglétének ellenőrzési módját,
d) a  szigorú számadású bizonylatok szabályzatát, amely a  szigorú számadás alá vont bizonylatok,
nyomtatványok kezelésére, nyilvántartásuk, elszámoltatásuk rendjére és azok ellenőrzésére vonatkozik,
e) a  határidős, opciós és swap ügyletek elszámolási szabályzatát, amely a  határidős, opciós és swap ügyletek
elszámolására, nyilvántartására, a fedezeti ügyletek meghatározására és elkülönített kezelésére vonatkozik,
f ) a Gfbt. 57. § (1)–(3) bekezdésében foglaltak alapján az ESZE részére befizetést teljesítő biztosítókkal történő
elszámolás módját. 4. § Az  ESZE köteles bekérni a  negyedévet követő 10. naptári napig a  biztosítók által nyilvántartott előírt, törölt és
beszedett fedezetlenségi díj összegét.
2. A vagyonkimutatás és az eredményelszámolás tartalma, tagolása
5. § (1) A vagyonkimutatás és az eredményelszámolás tagolását, valamint az egyes tételekre vonatkozó előírásokat az 1., 2.
és 3. melléklet tartalmazza.
(2) Az  ESZE a  vagyonkimutatásban és az  eredményelszámolásban a  tárgyévi adatokat elkülönítetten, Nemzeti Iroda,
Kártalanítási Számla (a  továbbiakban: KSZ), Kártalanítási Alap (a  továbbiakban: KALAP) és egyéb tevékenység
bontásban köteles elkészíteni, továbbá a  vagyonkimutatásnak és az  eredményelszámolásnak tartalmaznia kell
az előzőeket magában foglaló összesítést.
(3) Az  ESZE eredményét forgalmi költség eljárással, a  bevételek, a  költségek és a  ráfordítások korrigálásával állapítja
meg.
(4) Az  adott időszak eredményének meghatározásakor a  tevékenységek tárgyévre jutó bevételeit és a  fordulónapig
a tárgyévre vonatkozó, bekövetkezett eseményeinek kifizetett és felmért költségeit, ráfordításait kell számba venni,
függetlenül a pénzügyi teljesítéstől.
3. A szöveges beszámoló tartalma 6. § A szöveges beszámoló tartalmazza mindazokat a számszerű adatokat és szöveges magyarázatokat, amelyek az ESZE
pénzügyi helyzetének, működése eredményének megbízható és valós bemutatásához szükségesek.
7. § A szöveges beszámolóban be kell mutatni
a) a  Gfbt. előírásai szerint a  kötelező gépjármű-felelősségbiztosítást művelő biztosítók részére előírt, törölt,
illetve beszedett fedezetlenségi díj számadatait,
b) a KSZ és a Nemzeti Iroda eredményének biztosítók közötti felosztását bemutató jelentéseket és
c) a KALAP éves eredményelszámolásáról szóló, a biztosítók részére készített tájékoztatást.
4. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
9. § Az e rendelet szerinti gazdálkodási jelentést első alkalommal 2015. június 1-jével kell elkészíteni.
10. § Hatályát veszti:
a) a Kártalanítási Számla eredményelszámolásának szabályairól szóló 48/2011. (XII. 21.) NGM rendelet,
b) a  Kártalanítási Alap javára teljesített befizetéseknek, az  Alap kezelésének és az  Alap kezelője
eredményelszámolásának szabályairól szóló 47/2011. (XII. 21.) NGM rendelet 3. § (2) bekezdése, 5. §-a, 7. §-a
és az 1. melléklete.
varga mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1267/2016. (VI. 7.) Korm. határozata az állami beruházások hatékonyságának növelése érdekében szükséges egyes intézkedésekről.
1. A Kormány egyetért azzal, hogy
a) az állami vagyont érintő egyes beruházási tevékenységek tekintetében indokolt, hogy a tervezés, előkészítés
fázisában, valamint a megvalósítás során is kellő információk álljanak rendelkezésre, segítve ezáltal az állami
vagyonon megvalósuló beruházások folyamatos felügyeletét,
b) az a)  alpontban meghatározott célok megvalósítása érdekében az  egyes minisztériumok és valamennyi,
az  irányításuk vagy felügyeletük alá tartozó költségvetési szerv, a  beruházások kapcsán érintett egyéb
szervezetek – így különösen a  helyi önkormányzatok, a  többségi állami és önkormányzati tulajdonú
gazdasági társaságok, egyéb gazdálkodó szervezetek (a  továbbiakban: Szervezet) állami forrásból állami
tulajdonú ingatlanon megvalósuló ingatlanberuházásainak (a  továbbiakban együtt: állami beruházás)
egységes és folyamatos nyomon követése szükséges.
2. A Kormány egyetért azzal, hogy az  1.  pontban foglaltak érvényesítése érdekében egy központi elektronikus
nyilvántartás kerül kialakításra, amely az  állami vagyonnal való gazdálkodásért felelős szervezetek
adatszolgáltatására épülve ad egységes elveken nyugvó, naprakész adatbázist az  egyes állami beruházásokról,
a  minősített adatokat tartalmazó beruházások kivételével. A  Kormány az  adatbázis hatékony és naprakész
működtetése érdekében
a) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy hozza létre és működtesse a  Központi Állami Beruházás
Ellenőrzési Rendszert (a továbbiakban: KÁBER), továbbá alakítsa ki a rendszerhez való hozzáférés jogosultsági
rendszerét;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a működtetésre: 2017. január 1.
b) felhívja a  minisztereket, hogy gondoskodjanak arról, hogy a  Szervezet – amennyiben az  nem a  Kormány
irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv vagy az  állam többségi befolyása alatt álló
gazdasági társaság, akkor a  beruházáshoz központi költségvetési forrást nyújtó intézmény – az  e  célra
rendelkezésre bocsátott, egyedi azonosítást lehetővé tevő elektronikus felületen szolgáltasson adatot
a KÁBER-ben a tárgyévi beruházási tervadatairól és a lezajlott állami beruházásokról;
Felelős: valamennyi miniszter
Határidő: 2017. január 1-jétől folyamatosan
c) felhívja a  minisztereket, hogy gondoskodjanak arról, hogy a  Szervezet – amennyiben az  nem a  Kormány
irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv vagy az  állam többségi befolyása alatt álló
gazdasági társaság, akkor a  beruházáshoz központi költségvetési forrást nyújtó intézmény – az  erre
rendelkezésre bocsátott, egyedi azonosítást lehetővé tevő elektronikus felületen
ca) az  első adatszolgáltatást követően évente, tárgyév február 28-ig a  beruházási tervadatairól
szolgáltasson adatot, valamint
cb) a KÁBER-ben rögzített adat megváltozása esetén a változást haladéktalanul, de legkésőbb 15 napon
belül vezesse át;
Felelős: valamennyi miniszter
Határidő: folyamatos
d) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen jelentést a Kormány számára a KÁBER működésének
tapasztalatairól, valamint a kötelezettek adatszolgáltatása révén az összesített adatokról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: első alkalommal 2017. november 30-ig
 az első jelentést követően évente a tárgyév június 30-ig
3. A Kormány – az  1.  pontban foglaltakkal összhangban – egyetért az  állami beruházások ellenőrzésének
szükségességével, amely alapján
a) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  meglévő állami vagyongazdálkodási szervezeten belül –
az  Állami Beruházási Ellenőrző Központ létrehozásával gondoskodjon az  ellenőrzési feladatok szervezeti
kereteinek a kialakításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. július 1.
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  szükséges szabályozók kialakítása és az  Állami Beruházási
Ellenőrző Központ útján gondoskodjon az  állami beruházások tulajdonosi ellenőrzési rendszerének,
felügyeletének bevezetéséről és megvalósulásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. július 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2016. (I. 27.) NFM rendelete a megújuló energiaforrásokból és a hulladékból nyert energiával termelt villamos energia működési támogatásának finanszírozásához szükséges pénzeszköz mértékének megállapítási módjára és megfizetésére vonatkozó részletes szabályokról.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (2) bekezdés 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 7.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. KÁT: a  megújuló energiaforrásból vagy hulladékból nyert energiával termelt villamos energia kötelező
átvétele a  villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény (a  továbbiakban: VET), valamint a  megújuló
energiaforrásból vagy hulladékból nyert energiával termelt villamos energia, valamint a kapcsoltan termelt
villamos energia kötelező átvételéről és átvételi áráról szóló kormányrendelet alapján létrehozott eljárásrend
szerint;
2. KÁT mérlegkör: a VET 10. § (4) bekezdése alapján a Befogadó által az átvételi kötelezettség alá eső villamos
energia elszámolására létrehozott és működtetett mérlegkör, amelynek mérlegkör-felelőse a Befogadó;
3. KÁT pénzeszköz: a VET 13. § (1) bekezdése szerinti pénzeszköz;
4. KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett: a  VET 13.  §-ával összhangban olyan mérlegkör-felelős, akinek
a mérlegkörében felhasználó tag lehet;
5. napi termelési menetrend: az Értékesítő által a Befogadó részére előzetesen megadott, az Értékesítőnek a nap
minden elszámolási mérési időintervallumára vonatkozó tervezett termelési adatait tartalmazó menetrend;
6. szervezett villamosenergia-piaci ajánlati menetrend: a  Befogadó által a  szervezett villamosenergia-piacon
adott időszak vonatkozásában ügyletkötésre tervezett villamos energia benyújtott menetrendje, amely
az Értékesítők adott időszaki, kereskedelmi szabályzat szerinti elszámolási mérési időintervallumra vonatkozó
menetrendjeiből számítódik;
7. tárgyhónap: az a havi elszámolási időszak, melyre a számla vagy számviteli bizonylat vonatkozik;
8. technikai költség: a szervezett villamosenergia-piacon történő értékesítés költségei;
9. tény értékesítési adat: a KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett mérlegkörének a kereskedelmi szabályzat szerint,
az átviteli rendszerirányítónál a kiegyenlítő energia elszámolásához rendelkezésre álló, összesített fogyasztási
adata az adott hónapban, amely a VET 13. § (3) bekezdése szerinti mennyiségeket, valamint a kereskedelmi
szabályzat szerinti termelői saját felhasználást és a  hálózati engedélyesek hálózati veszteségét nem
tartalmazza.
(2) Az  (1)  bekezdésben meg nem határozott fogalmakat a  VET, valamint annak felhatalmazása alapján kiadott
jogszabályok rendelkezései szerint kell értelmezni.
2. Az Értékesítő menetrendadási és adatszolgáltatási kötelezettségei 2. § (1) Az  Értékesítő köteles minden naptári hónap 7. munkanapjáig villamosenergia-termelési tervet adni a  Befogadó
részére a következő 12 hónapra vonatkozóan havi és zónaidőnkénti bontásban.
(2) Ha az  Értékesítő az  (1)  bekezdésben meghatározott kötelezettségét határidőre nem teljesíti, a  Befogadó
a villamosenergia-termelési tervet a korábbi időszakok statisztikai elemzésén alapuló adatokkal pótolja.
(3) Az  Értékesítő köteles a  hónap minden napjára a  kereskedelmi szabályzatban meghatározott feltételek szerint
a Befogadó részére napi termelési menetrendet adni.
(4) Az  Értékesítő jogosult a  napi termelési menetrend adott részeinek módosítása céljából a  kereskedelmi
szabályzatban meghatározott feltételek szerint napon belüli termelési menetrendet adni a Befogadó részére.
3. A KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett és a villamosenergia-kereskedő adatszolgáltatási
kötelezettségei
3. § (1) A  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett köteles a  kereskedelmi szabályzatban meghatározottak szerint minden
naptári hónap 4. munkanapjáig a Befogadó részére bejelenteni:
a) a  VET 13.  § (3)  bekezdése szerinti, KÁT pénzeszköz fizetése alól az  előző tárgyhónapban mentesített
értékesítési adatát (a továbbiakban: tény mentességi adat), és
b) a kereskedelmi szabályzatban rögzített reklamációs határidő figyelembevételével a tárgyhónapot megelőző
2. hónapban mentesített értékesítési adatainak még figyelembe nem vett módosulását.
 (2) A  villamosenergia-kereskedő köteles a  minden naptári hónap 4. munkanap 10 óráig mérlegkör-felelősének
bejelenteni
a) a VET 13. § (3) bekezdés b) pontja szerinti, KÁT pénzeszköz fizetése alól az előző tárgyhónapban mentesített
értékesítési adatát, és b) a kereskedelmi szabályzatban rögzített reklamációs határidő figyelembevételével a tárgyhónapot megelőző
2. hónapban mentesített értékesítési adatainak még figyelembe nem vett módosulását.
4. A KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett értékesítési adatainak meghatározása
4. § (1) A  Befogadó – a  villamosenergia-ellátási szabályzatok szerinti mérési adatok és a  KÁT pénzeszköz fizetésére
kötelezettek 3.  § (1)  bekezdésében meghatározott adatszolgáltatása alapján – meghatározza és összesíti a  KÁT
pénzeszköz fizetésére kötelezettek tény értékesítési adatait (a továbbiakban: összesített tény értékesítési adat).
(2) A  Befogadó az  (1)  bekezdés szerinti számítások során a  tény mentességi adatot nulla értékkel veszi figyelembe
azon KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett esetében, aki azt a  Befogadó részére nem a  3.  § (1)  bekezdése szerinti
határidőre vagy nem a kereskedelmi szabályzatban meghatározottak szerint adja meg.
5. A KÁT pénzeszköz mértékének meghatározása 5. § (1) A KÁT pénzeszköz mértékének meghatározása során a Befogadó figyelembe veszi
a) az  Értékesítőkkel, a  szervezett villamosenergia-piaccal és a  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezettekkel
kapcsolatos elszámolásait,
b) a KÁT mérlegkör kiegyenlítéséhez kapcsolódó kiadásait,
c) a KÁT mérlegkör működtetéséhez kötődő pénzforgalmi szaldóját.
(2) A  KÁT pénzeszköz mértéke a  (3)  bekezdésben felsorolt tételek összege és az  összesített tény értékesítési adat
hányadosa.
(3) A  KÁT pénzeszköz mértékének meghatározása során a  Befogadó a  következő tételeket köteles előjelhelyesen
figyelembe venni:
a) az  Értékesítőnek a  kereskedelmi szabályzatban meghatározott elszámolási mérési adatok előzetes
szolgáltatása alapján kalkulált tárgyhavi tény termelése zónaidőnkénti bontásban, és a  megújuló
energiaforrásból vagy hulladékból nyert energiával termelt villamos energia, valamint a  kapcsoltan
termelt villamos energia kötelező átvételéről és átvételi áráról szóló kormányrendeletben meghatározott,
az Értékesítőre vonatkozó hatósági ár szorzatainak összegét;
b) az Értékesítőtől tárgyhónapban befolyt pótdíjak, valamint a jogosulatlanul értékesített villamos energia után
fizetett visszatérítések összegét;
c) a  KÁT mérlegkör kiegyenlítése során a  KÁT mérlegkörre vonatkozó, a  kereskedelmi szabályzatban
meghatározott előzetes elszámolási adatok alapján a  tárgyhónapban igénybe vett szabályozási energia
költségét;
d) a  KÁT mérlegkör folyamatos rövid távú likviditásához kapcsolódó pénzügyi ráfordítások és bevételek
tárgyhavi összegét, beleértve az igazolt banki költségeket és kamatokat is;
e) a  KÁT mérlegkör-felelősi feladatok elvégzésének a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) által elismert indokolt, korábban még nem érvényesített működtetési költségeit;
f ) a  szervezett villamosenergia-piacon történő tárgyhavi ügyletkötésekből származó bevételek összegét
a Befogadó által a kereskedelmi szabályzat szerint meghatározott átváltási árfolyamon;
g) a  szervezett villamosenergia-piacon történő ügyletkötésekkel összefüggő tárgyhavi technikai költségek
összegét a Befogadó által a kereskedelmi szabályzat szerint meghatározott átváltási árfolyamon;
h) a tárgyhónapot megelőző termelési időszak a) és c) pont szerint meghatározott összegeinek még figyelembe
nem vett módosulásait;
i) a  tárgyhónapot megelőző termelési időszakban a  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezettek tény értékesítési
adatának módosulása miatti, a KÁT pénzeszköz korábban megfizetett összegének még figyelembe nem vett
módosulásai szerint befolyó többletbevételeket vagy visszatérítéseket.
6. A szervezett villamosenergia-piacon történő ügyletkötés 6. § (1) A  Befogadó az  Értékesítők által a  2.  § (3) és (4)  bekezdése szerint bejelentett villamos energiára vonatkozóan
a szervezett villamosenergia-piacon ügyleteket köt.
(2) A  Befogadó a  másnapi piacon történő ügylekötés során az  Értékesítők adott napra érvényes menetrendjei,
a  napon belüli piacon történő ügylekötés során az  Értékesítők napon belüli érvényes menetrendjei alapján
az  azonos időszakra vonatkozó ügyletkötés figyelembevételével állapítja meg a  KÁT mérlegkör szervezett
villamosenergia-piaci ajánlati menetrendjeit.
(3) A  Befogadó – a  KÁT mérlegkör költségeinek csökkentése érdekében – jogosult limitárakat meghatározni arra
az esetre, ha a kötelező átvétel alá eső villamos energiára vonatkozóan a szervezett villamosenergia-piacon történő
ügyletkötéséből származó hátrány meghaladná az  ügyletkötésből származó előnyöket. A  limitárak mértékét
a kereskedelmi szabályzat határozza meg.
(4) A  KÁT hatálya alá tartozó villamos energiára vonatkozó szervezett villamosenergia-piacon történő ügyletkötés
részletes szabályait a kereskedelmi szabályzat tartalmazza.
7. A Befogadó közzétételi kötelezettségei 7. § (1) A Befogadó köteles a tárgyhónapot követő hónap 5. munkanapjáig honlapján közzétenni:
a) a tárgyhónapra érvényes KÁT pénzeszköz 5. § (3) bekezdése szerinti összegét,
b) a KÁT pénzeszköz tárgyhónapra vonatkozó mértékét,
c) a kereskedelmi szabályzatban meghatározottak szerint a tárgyhavi KÁT pénzeszköz mértékének kiszámítása
során felhasznált, az 5. § (3) bekezdésében felsorolt adatokat, valamint
d) a KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezettek tárgyhónapra vonatkozó tény értékesítési adatait oly módon, hogy
az csak az érintett mérlegkör-felelős és a Hivatal részére legyen beazonosítható.
 (2) A Befogadó az (1) bekezdés szerinti adatok honlapon történő elérhetőségét 5 évig köteles biztosítani.
 (3) A Befogadó köteles minden naptári hónap 10. munkanapjáig közzétenni:
a) az  Értékesítőknek a  következő 12 hónapra várható, összesített kötelező átvételi értékesítését havi és
zónaidőnkénti bontásban,
b) a  KÁT pénzeszköz várható mértékét, valamint az  ebből fakadó várható összesített fizetési kötelezettséget,
továbbá a  KÁT pénzeszköz várható mértékének meghatározása során felhasznált várható összesített
értékesítési adatokat a következő 12 hónapra havi bontásban.
(4) A  Befogadó köteles a  lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb az  ügyletkötést követő napon
honlapján közzétenni az  általa a  szervezett villamosenergia-piacon ténylegesen megkötött ügyletek
villamosenergia-mennyiségét.
8. A számlázási és fizetési kötelezettségek teljesítésének szabályai
8. § (1) A Befogadó a KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett részére havonta állít ki számviteli bizonylatot a KÁT pénzeszköz
általa fizetendő összegéről, amelyet a  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezetthez tartozó tárgyhavi tény értékesítési
adat és a KÁT pénzeszköz tárgyhavi mértékének szorzataként kell kiszámítani.
(2) A  Befogadó jogosult az  adott hónapban a  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezettet terhelő, a  KÁT pénzeszköz
összegére vonatkozó számviteli bizonylatát a  tárgyhónapot követő hónap 6. munkanapjától a  KÁT pénzeszköz
fizetésére kötelezett részére benyújtani.
(3) A  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett és a  vele kereskedelmi szabályzat szerinti ellátás alapú szerződéssel
rendelkező felhasználók, valamint azon villamosenergia-kereskedők és termelői engedélyesek, amelyek a  KÁT
pénzeszköz fizetésére kötelezett mérlegkörébe tartozó felhasználási helyeket látnak el a  kereskedelmi szabályzat
szerinti ellátás alapú szerződés alapján, továbbá az  utóbbi villamosenergia-kereskedők és termelői engedélyesek
és az  általuk kereskedelmi szabályzat szerinti ellátás alapú szerződés alapján ellátott felhasználók kötelesek a  KÁT
pénzeszközt – a  VET 13.  §-a szerinti értékesítés alapján – a  KÁT pénzeszköz Befogadó által a  7.  § (1)  bekezdés
b) pontja szerint kihirdetett mértékén egymással elszámolni.
(4) A Befogadó és a KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett közötti számlázás során a számla kiállítására jogosult köteles
a számláját, számviteli bizonylatát a kötelezett részére úgy benyújtani, hogy azt a kötelezett a számlában, számviteli
bizonylatban feltüntetett esedékesség időpontját legalább három munkanappal megelőzően kézhez vehesse.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott számla, számviteli bizonylat szerinti ellenérték fizetésére kötelezett a számlával,
a  számviteli bizonylattal kapcsolatban kifogással élhet a  jogosult felé a  számla vagy számviteli bizonylat
kézhezvételétől számított két munkanapon belül. A számlára, számviteli bizonylatra vonatkozó kifogás esetén a nem
vitatott részek esedékessége nem változik.
(6) A Befogadó és a KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett közötti fizetési kötelezettségek késedelmes teljesítése esetén
a késedelembe eső fél a késedelembe esés napjától a kifizetés napjáig terjedő időszakra a Polgári Törvénykönyv által
előírt mértékű késedelmi kamatot és behajtási költségátalányt köteles fizetni a másik fél részére.
(7) A  Befogadó és a  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett kötelesek a  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezettek
villamosenergia-ellátási szabályzatoknak megfelelően korrigált tény értékesítési adatai alapján, havi
rendszerességgel az  (1)  bekezdés szerinti számviteli bizonylatot módosítani és a  módosítás alapján egymással
elszámolni.
9. A KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett felelőssége a KÁT allokálás folyamata során, a mérlegkörszerződés
9. § (1) A  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett felel a  mérlegköre tekintetében a  3.  § (1)  bekezdése szerinti adatok
összegyűjtéséért, összesítéséért, azoknak a  Befogadó felé történő továbbításáért, továbbá a  KÁT pénzeszköz
összegének megfizetéséért.
(2) A Befogadó és a KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett közötti jogviszonyt a Befogadó és a KÁT pénzeszköz fizetésére
kötelezett között létrejött mérlegkör-szerződés tartalmazza. A mérlegkör-szerződés a Befogadó üzletszabályzatának
részét képezi.
(3) A  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett a  Befogadó részére a  mérlegkör-szerződésben meghatározottak szerint
pénzügyi biztosítékot nyújt. A  pénzügyi biztosítékot a  Befogadó jogosult a  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett
lejárt fizetési kötelezettsége kielégítése céljából lehívni.
(4) A  Befogadó és a  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett a  mérlegkör-felelősi jogviszony megszűnésekor köteles
a mérlegkör-szerződés szerint elszámolni.
10. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2016. április 1-jén lép hatályba.
 (2) A 3–5. §, a 7. § (1) és (2) bekezdése, a 8. § (1)–(3) bekezdése és (7) bekezdése és a 12. § (2) bekezdése 2016. május
1-jén lép hatályba. 11. § (1) E rendelet rendelkezéseit 2016. április 1-től 2016. július 1-ig a (2)–(21) bekezdés szerinti eltérésekkel kell alkalmazni.
 (2) A  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett köteles a  Befogadó részére bejelenteni 2016. március tárgyhóra és azt
megelőző időszakra vonatkozóan minden naptári hónap 4. munkanapjáig:
a) a  VET 13.  § (3)  bekezdése szerinti, KÁT pénzeszköz fizetése alól az  előző tárgyhónapban mentesített
értékesítési adatát (a továbbiakban: tény mentességi adat), és
b) a kereskedelmi szabályzatban rögzített reklamációs határidő figyelembevételével a tárgyhónapot megelőző
2. hónapban mentesített értékesítési adatainak még figyelembe nem vett módosulását.
 (3) A  villamosenergia-kereskedő köteles a  mérlegkör-felelősének bejelenteni 2016. március tárgyhó és azt megelőző
időszak vonatkozásában minden naptári hónap 4. munkanap 10 óráig:
a) a VET 13. § (3) bekezdés b) pontja szerinti, KÁT pénzeszköz fizetése alól az előző tárgyhónapban mentesített
értékesítési adatát, és
b) a kereskedelmi szabályzatban rögzített reklamációs határidő figyelembevételével a tárgyhónapot megelőző
2. hónapban mentesített értékesítési adatainak még figyelembe nem vett módosulását.
 (4) A  Befogadó a  villamosenergia-ellátási szabályzatok szerinti mérési adatok és a  KÁT pénzeszköz fizetésére
kötelezettek (2) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatása alapján meghatározza és összesíti a KÁT pénzeszköz
fizetésére kötelezettek tény értékesítési adatait (a továbbiakban: KÁT összesített tény értékesítési adat).
(5) A Befogadó a (4) bekezdés szerinti számítások során a tény mentességi adatot nulla értékkel veszi figyelembe azon
KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett esetében, aki azt a  Befogadó részére nem a  (2)  bekezdés szerinti határidőre
vagy nem a kereskedelmi szabályzatban meghatározottak szerint adja meg.
(6) A  2016. március tárgyhóig – az  átvételi kötelezettség alá eső villamos energiának az  átviteli rendszerirányító
által történő szétosztásáról és a  szétosztás során alkalmazható árak meghatározásának módjáról szóló 63/2013.
(X. 29.) NFM rendelet (a  továbbiakban: R.) szerint – átadott villamos energiára vonatkozó elszámolások lezárása
során a  Befogadó minden egyes KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett tekintetében korrekciós hozzájárulást és
korrekciós kamatot számol el. A  korrekciós hozzájárulás KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezettre eső mértékét úgy
kell meghatározni, hogy minden egyes KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett a  tény értékesítési adata szerinti KÁT
szétosztási aránytényező alapján kiszámított terhet viselje.
(7) A  Befogadó a  korrekciós hozzájárulás meghatározásához a  2016. március tárgyhónapra irányadó KÁT szétosztási
aránytényezőt minden egyes KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett esetében
a) a  villamosenergia-ellátási szabályzatok szerinti mérési adatok és a  (2)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás
alapján megadott KÁT tény mentességi adatok alapján számított tény értékesítési adatok, és
b) a (4) bekezdés szerinti KÁT összesített tény értékesítési adatok arányában
állapítja meg.
(8) A 2016. március tárgyhóig átadott villamos energia vonatkozásában a korrekciós hozzájárulás meghatározása során
a Befogadó figyelembe veszi az Értékesítőkkel, a szervezett villamosenergia-piaccal és a KÁT pénzeszköz fizetésére
kötelezettekkel kapcsolatos elszámolásait, a KÁT mérlegkör kiegyenlítéséhez kapcsolódó kiadásait, valamint a KÁT
mérlegkör működtetéséhez kötődő pénzforgalmi szaldóját.
(9) A  (6)  bekezdés szerinti korrekciós hozzájárulás kiszámítása során a  Befogadó a  következő tételeket köteles
előjelhelyesen figyelembe venni a kereskedelmi szabályzatban meghatározott részletszabályok szerint:
a) 2016. március tárgyhóra az  Értékesítő adott havi termelési menetrendje szerint tervezett termelés és
az  Értékesítő adott havi tény termelésének a  különbözete zónaidőnkénti bontásban és a  megújuló
energiaforrásból vagy hulladékból nyert energiával termelt villamos energia, valamint a kapcsoltan termelt
villamos energia kötelező átvételéről és átvételi áráról szóló kormányrendeletben meghatározott, az  adott
Értékesítőre vonatkozó hatósági ár szorzatainak összegét;
b) 2016. március tárgyhóban az  Értékesítőtől befolyt pótdíjak, valamint a  jogosulatlanul értékesített villamos
energia után fizetett visszatérítések összegét;
c) 2016. március tárgyhóban a KÁT mérlegkör kiegyenlítése során igénybe vett szabályozási energia költségét;
d) a  2016. március tárgyhóig terjedő termelési időszak a) és c)  pont szerint meghatározott összegeinek még
figyelembe nem vett módosulásait;
e) 2016. március tárgyhóra a KÁT mérlegkör pénzforgalmának likviditását biztosító pénzügyi jellegű adott havi
bevételeket és költségeket;
f ) a  2016. március tárgyhóig tartó időszakban a  KÁT mérlegkör működtetésének, a  KÁT mérlegkör-felelősi
feladatok elvégzésének a Hivatal által elismert indokolt, korábban még nem érvényesített költségeit;
g) 2016. március tárgyhóra a  szervezett villamosenergia-piacon történő, tervezett és tényleges értékesítésből
származó összegek különbözetét, valamint a  szervezett villamosenergia-piacon történő értékesítéshez
kapcsolódó tervezett és tény technikai költségek összegének különbözetét a  Befogadó által a  konverziós
ügyletek megkötésekor elért tényleges árfolyamon.
(10) A  Befogadó az  adott KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezettre eső 2016. március tárgyhavi korrekciós hozzájárulás
összegét
a) a  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezettre vonatkozó, (7)  bekezdés alapján meghatározott KÁT szétosztási
aránytényező és a (9) bekezdés szerinti tételek előjelhelyes összege szorzatának,
b) a  2016. március tárgyhóig terjedő termelési időszakban a  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezettek tervezett
és tény értékesítési adatainak eltérése, illetve a tény értékesítési adatainak módosulása miatti, az adott KÁT
pénzeszköz fizetésére kötelezett által korábban, a kötelező átvétellel kapcsolatban megfizetett összegeinek
még figyelembe nem vett módosulásainak, továbbá
c) a b) pont szerinti módosulásokhoz tartozó korrekciós kamatoknak
a kereskedelmi szabályzatban meghatározott összegeként állapítja meg.
(11) A Befogadó köteles minden naptári hónap 10. munkanapjáig honlapján közzétenni:
a) a KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezettekre eső 2016. március tárgyhónapra érvényes korrekciós hozzájárulás
összegét, valamint a  2016. március és február tárgyhavi korrekciós hozzájárulás (17)  bekezdés szerinti
módosulását,
b) a  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezettekre vonatkozó, a  korrekciós hozzájárulással kapcsolatos szétosztási
aránytényezőket, és
c) a  kereskedelmi szabályzatban meghatározottak szerint a  korrekciós hozzájárulás kiszámítása során
felhasznált, a (9) bekezdésben felsorolt adatokat.
(12) A Befogadó a (11) bekezdés szerinti adatok honlapon történő elérhetőségét 5 évig köteles biztosítani.
 (13) A  Befogadó a  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett részére egy számlát állít ki a  2016. március tárgyhónapban
átadott villamos energiáról.
 (14) A  Befogadó jogosult a  2016. március tárgyhónapban átadott villamos energiára vonatkozó számláját a  teljesítést
követő hónap első munkanapján a KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett részére benyújtani.
 (15) A  Befogadó vagy a  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett a  (10)  bekezdés szerint meghatározott korrekciós
hozzájárulás ráeső összegéről egy számlát állít ki. (16) A Befogadó vagy a KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett jogosult a 2016. március tárgyhavi korrekciós hozzájárulás
ráeső összegére vonatkozó számláját a tárgyhónapot követő hónap tizedik munkanapjától benyújtani.
(17) A  Befogadó és a  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezettek kötelesek a  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezettek és
az  Értékesítők villamosenergia-ellátási szabályzatoknak megfelelően korrigált tény értékesítési adataik alapján,
havi rendszerességgel a  (15)  bekezdés szerinti és az  R. szerint megállapított, 2016. február tárgyhavi korrekciós
hozzájárulásra vonatkozó számlát módosítani és a módosítás alapján egymással elszámolni.
(18) A  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett felel a  mérlegköre tekintetében a  (3)  bekezdés szerinti adatok
összegyűjtéséért, összesítéséért, azoknak a  (2)  bekezdés szerint a  Befogadó felé történő továbbításáért, továbbá
a korrekciós hozzájárulás megfizetéséért.
(19) A  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett a  mérlegkör tagjaival a  mérlegkör tagsági szerződésük, vagy azzal
egyenértékű megállapodásuk alapján, szerződéses megállapodásuk szerint számol el a  korrekciós hozzájárulás
vonatkozásában.
(20) A  Befogadó és a  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezettek kötelesek a  2016. március tárgyhóig átadott villamos
energia vonatkozásában az elszámolásokat a 8. § (4)–(6) bekezdése betartásával, 2016. június 30-ig lezárni.
(21) E § alkalmazásában
1. havi termelési menetrend: az  Értékesítő által a  Befogadó részére előzetesen megadott, az  Értékesítőnek
a hónap minden napjára vonatkozó tervezett termelési adatait tartalmazó menetrend;
2. KÁT átadási menetrend: a  Befogadó által a  KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett részére meghatározott,
a kötelezően átveendő villamos energia mennyiségét tartalmazó kereskedelmi menetrend;
3. KÁT szétosztási aránytényező: az  átvételi kötelezettség alá eső villamos energia átvételére és a  korrekciós
hozzájárulásra vonatkozó, a KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezettre meghatározott részesedési mérték;
4. korrekciós kamat: a  tervezett és a  tény értékesítési adat közötti eltérés után számított, az  adott havi KÁT
átadási menetrend utolsó szállítási napján érvényes jegybanki alapkamat az eltérés minden napjára;
5. tervezett értékesítési adat: a KÁT pénzeszköz fizetésére kötelezett által megadott, a mérlegkörére vonatkozó,
a következő hónapra prognosztizált fogyasztási adat, amely a VET 13. §-a szerinti mennyiségeket és a hálózati
engedélyesek hálózati veszteségét nem tartalmazza.
12. § (1) Hatályát veszti az  átvételi kötelezettség alá eső villamos energiának az  átviteli rendszerirányító által történő
szétosztásáról és a  szétosztás során alkalmazható árak meghatározásának módjáról szóló 63/2013. (X. 29.)
NFM rendelet.
(2) Hatályát veszti a 11. § (13) és (14) bekezdése.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
226/2003. (XII. 13.) KE határozata szolgálati viszony megszüntetésről és szolgálati nyugállományba helyezésről.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontja, a honvédelemről szóló 1993. évi CX. törvény 7. §-a (2) bekezdésének a) pontja, valamint a Magyar Honvédség hivatásos
és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény 56. §-ának k) pontja és a 62. §-a
(1) bekezdésének a) pontja alapján — mivel a hivatásos
szolgálat felső korhatárát elérte — a honvédelmi miniszter
előterjesztésére, 2004. január 11-i hatállyal szolgálati
viszonyát megszüntetem, és 2004. január 12-i hatállyal
szolgálati nyugállományba helyezem
Morber Ferenc László vezérőrnagyot, a Magyar Köztársaság Katonai Felderítő Hivatal főigazgatóját.
Budapest, 2003. december 1. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1272/2016. (VI. 7.) Korm. határozata a 2017. útfelújítási program végrehajtásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  közúthálózat felújítására vonatkozóan a  Magyar Közút Nonprofit
Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: Magyar Közút Nonprofit Zrt.) felé rendelje el bruttó
100 milliárd forint összegű felújítási projektlista összeállítását;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a közúthálózat felújítására vonatkozóan a Magyar Közút Nonprofit Zrt.
felé intézkedjen bruttó 100 milliárd forint értékben feltételes közbeszerzési eljárás kiírásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. június 14.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  2.  pont szerinti feltételes közbeszerzési eljárás lefolytatása után
tegyen javaslatot a  Kormány részére a  közúthálózat felújítási projektek elfogadására és a  szükséges forrás
biztosítására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. január 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
84/2008. (III. 15.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének
a) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére
Katona Károly mérnök ezredest 2008. március 15-ei hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2008. február 22. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
5/2012. (HK 2.) HVKF intézkedése a Magyar Honvédség Doktrína Hierarchia második szintjén elhelyezkedő doktrínák elkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény alapján a Magyar Honvédség összhaderőnemi műveleti, támogató és funkcionális
doktrínáinak elkészítéséről az alábbi
1. Az intézkedés hatálya a doktrínák elkészítésében
érintett katonai szervezetekre terjed ki.
2. A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Doktrína Hierarchiája és a Magyar Honvédség Doktrína Fejlesztési
Terve 2011-2014 dokumentumokban jóváhagyott doktrínák közül az alábbi kiadványokat készítsék el:
– Magyar Honvédség Összhaderőnemi Felderítő Doktrína
2. kiadás
– Magyar Honvédség Összhaderőnemi Műveleti Doktrína
1. kiadás
– Magyar Honvédség Összhaderőnemi Logisztikai Támogatás Doktrína 3. kiadás
– Magyar Honvédség Összhaderőnemi Híradó és Informatikai Doktrína 1. kiadás
– Magyar Honvédség Kiképzési Doktrína 1. kiadás
– Magyar Honvédség Összhaderőnemi Egészségügyi
Doktrína 2. kiadás 3. A doktrínák elkészítésével kapcsolatos szakmai tevékenység és a feladatok irányítására a Honvéd Vezérkar főnök helyettest jelölöm ki.
4. Ez az intézkedés az aláírás napján lép hatályba, és
2013. augusztus 31-én hatályát veszti.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
8/2015. (V. 11.) GVH utasítása az anyag- és eszközgazdálkodás számviteli politikában nem szabályozott kérdéseiről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában meghatározott jogkörömben eljárva,
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés d) pontja alapján,
a Gazdasági Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasítás 80. §
23. pontjában foglalt tárgykörben az anyag- és eszközgazdálkodás számviteli politikában nem szabályozott kérdéseiről az alábbiak
szerint rendelkezem:
1. Általános rendelkezések 1. § Ezen utasítás alkalmazásában
a) anyaggazdálkodás: a Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: Hivatal) alaptevékenységi körébe tartozó és
a  szakmai feladatok ellátásához szükséges anyagok – raktár hiányában különösen az  irodaszerek –
igényfelmérése és a beszerzések ütemezése,
b) eszközgazdálkodás: a Hivatal alaptevékenységi körébe tartozó és a szakmai feladatok ellátásához szükséges
eszközök igényfelmérése, a beszerzések ütemezése és a meglévő eszközök használata.
2. § Az igények összeállításakor a célszerűséget és a gazdaságosságot figyelembe kell venni.
2. Az anyaggazdálkodás különös szabályai 3. § Az irodaszerek igényfelmérését a Költségvetési Iroda végzi el negyedévente, a szervezeti egységek által szolgáltatott
adatok alapján. Az összesített igényekhez a források rendelkezésre állásáról a Költségvetési Iroda gondoskodik.
4. § A fenntartási és karbantartási anyagokat az  igény felmerülését követően a  költségvetési források rendelkezésre
állásának függvényében a Költségvetési Iroda köteles haladéktalanul biztosítani.
3. Az eszközgazdálkodás különös szabályai 5. § (1) A tárgyi eszközök és a kis értékű tárgyi eszközök igényfelmérését az elemi költségvetés összeállításakor el kell végezni.
 (2) A beszerzéseket – az év közben felmerülő további igényeket is figyelembe véve – a források rendelkezésre állásának
függvényében kell ütemezni. Ha a  beszerzendő eszközök értéke meghaladja a  rendelkezésre álló forrásokat,
az eszközök beszerzésének rangsorolásáról a főtitkár javaslatára a Hivatalvezetői Értekezlet dönt.
6. § (1) Az eszközök rendeltetésszerű és hatékony használatáért az eszköz használója felel.
 (2) A gazdaságos üzemeltetés érdekében a költségvetési források rendelkezésre állásának függvényében biztosítani kell
az eszközök rendszeres karbantartását. 4. Záró rendelkezések 7. § (1) Ez az utasítás 2015. május 10-én lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az anyag- és eszközgazdálkodás szabályairól szóló 9/Eln./2010. számú belső utasítás.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
37/2017. (XII. 27.) MNB rendelete az ügyfeleknek pénzügyi eszközökről, befektetési szolgáltatási tevékenységről vagy kiegészítő szolgáltatásról befektetési tanácsot vagy információt nyújtó természetes személyekre vonatkozó, szakmai képességekre és kompetenciákra vonatkozó követelményekről.
A befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló
2007.  évi CXXXVIII.  törvény 180.  § (8)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi
CXXXIX. törvény 4. § (9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya és alkalmazási köre 1. § E rendelet hatálya
a) a befektetési vállalkozásokra,
b) a befektetési szolgáltatási tevékenységet nyújtó hitelintézetekre,
c) a Bszt. hatálya alá tartozó szolgáltatást nyújtó befektetési alapkezelőkre, továbbá
d) a Bszt. szerinti közvetítőkre és azok által igénybe vett további közvetítőkre
(a továbbiakban együtt: szolgáltató) terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
 1. alkalmazott: a  szolgáltatóval munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló, az  érintett szolgáltatást nyújtó
természetes személy,
 2. befektetési alapkezelő: a  kollektív befektetési formákról és kezelőikről, valamint egyes pénzügyi tárgyú
törvények módosításáról szóló 2014. évi XVI. törvény 4. § (1) bekezdés 19. pontjában meghatározott fogalom,
 3. befektetési tanács: a  befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk
végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007.  évi CXXXVIII.  törvény (a  továbbiakban: Bszt.) 4.  §
(2) bekezdés 9. pontjában meghatározott tevékenység keretében adott ajánlás,
4. befektetési szolgáltatási tevékenység: a Bszt. 5. § (1) bekezdésében meghatározott szolgáltatások,
 5. befektetési vállalkozás: a Bszt. 4. § (2) bekezdés 10. pontjában meghatározott szervezet,
 6. érintett szolgáltatás: ügyfeleknek befektetési tanács vagy információ nyújtása pénzügyi eszközökről,
befektetési szolgáltatási tevékenységről vagy kiegészítő szolgáltatásról az  alkalmazott által a  szolgáltatóval
fennálló jogviszony keretében,
7. folyamatos értékelés: az  alkalmazott érintett szolgáltatással összefüggő szakmai képességeinek és
kompetenciáinak rendszeres és igazolható módon történő felmérése,
8. közvetítő: a Bszt. 111. § (2) bekezdése szerinti személy,
 9. hitelintézet: a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013.  évi CCXXXVII.  törvényben
meghatározott fogalom,
10. információnyújtás: az  alkalmazott által az  ügyfelek részére adott tájékoztatás a  pénzügyi eszközökre,
a  befektetési szolgáltatási tevékenységre vagy a  kiegészítő szolgáltatásra vonatkozóan, az  ügyfél kérésére
vagy a  szolgáltató kezdeményezésére, ide nem értve például azokat az  eseteket, amikor az  alkalmazott
az ügyfél számára megmutatja, hogy bizonyos információk hol találhatók, vagy azokat (például szórólap vagy
kiemelt befektetői információ formájában) az ügyfélnek átadja anélkül, hogy annak tartalmára vonatkozóan
további tájékoztatást adna vagy ezen ügyfeleknek további befektetési szolgáltatást nyújtana,
11. kiegészítő szolgáltatás: a Bszt. 5. § (2) bekezdésében meghatározott szolgáltatások,
12. megfelelő tapasztalat: az alkalmazott legalább 6 hónapon keresztül, teljes munkaidőben végzett korábbi vagy
jelenlegi munkája révén bizonyította az érintett szolgáltatás nyújtására való képességét,
13. pénzügyi eszköz: a Bszt. 6. §-ában meghatározott eszközök,
14. speciális képzési program: olyan képzési program, mely biztosítja, hogy az  alkalmazottak megszerezzék,
folyamatosan frissítsék és bővítsék a  szakmai képességeket és kompetenciákat biztosító ismereteiket,
továbbá a szolgáltatók e rendelet szerint vizsgálhassák és értékelhessék az alkalmazottak szakmai fejlődését
és a szakmai ismereteikre vonatkozó esetleges hiányosságokat,
15. ügyfél: a Bszt. 4. § (2) bekezdés 66. pontjában meghatározott fogalom.
3. Az érintett szolgáltatást nyújtó alkalmazottak szakmai képességeire és kompetenciáira vonatkozó
kritériumok
3. § (1) A  szolgáltató gondoskodik arról, hogy az  érintett szolgáltatást nyújtó alkalmazottai rendelkezzenek a  feladataik
ellátásához szükséges szakmai képességekkel és kompetenciákkal annak érdekében, hogy megértsék és az ügyfél
számára egyértelmű és érthető módon át tudják adni az alábbi témakörökkel kapcsolatos információkat:
a) a  szolgáltatón keresztül elérhető pénzügyi eszközök fő tulajdonságai, kockázatai és jellemzői, ideértve
az ügyleteknek az ügyfelet érintő általános adóvonzatait és költségeit,
b) a  komplexebb pénzügyi eszközökkel kapcsolatos információk nyújtása során milyen elemekre szükséges
helyezni a hangsúlyt a fokozott gondossággal történő eljárás keretében,
c) az ügyfélnél az érintett szolgáltatással összefüggésben felmerülő költségek és díjak teljes összege,
d) a befektetési szolgáltatási tevékenység vagy kiegészítő szolgáltatás köre, terjedelme és tulajdonságai,
e) a pénzügyi piacok működése, és hogy azok hogyan befolyásolják az érintett szolgáltatást,
f ) a gazdasági adatoknak, valamint a nemzeti, regionális és globális eseményeknek a piacokra és azon pénzügyi
eszközök értékére gyakorolt hatása, amelyekkel kapcsolatban az érintett szolgáltatást nyújtják,
g) a  múltbeli teljesítmény és a  jövőbeni teljesítményre vonatkozó forgatókönyvek közötti különbségek,
valamint az előrejelzések korlátai,
h) az  érintett szolgáltatás szempontjából releváns adatok értékelése, így például a  kiemelt befektetői
információkat tartalmazó dokumentumok, tájékoztatók, pénzügyi kimutatások és pénzügyi adatok,
i) a  pénzügyi eszközök vonatkozásában a  piaci struktúra és adott esetben azok kereskedési helyszínei vagy
bármely másodlagos piac létezése,
j) a  portfóliókezelés alapjai, ideértve az  egyéni befektetési alternatívákkal kapcsolatban a  diverzifikáció
következményeit,
k) azon befektetési termékcsoportok jellemzői, amelyekről információt nyújtanak, és
l) automatizált tanácsadás esetén megfelelő ismeretek a  tanácsadás során alkalmazott algoritmusokhoz
kapcsolódó szabályokról és kockázatokról, valamint az algoritmusok útján előállított tanács jellemzői, és azok
felülvizsgálata.
(2) A  szolgáltató gondoskodik arról, hogy az  érintett szolgáltatást nyújtó alkalmazottai a  szolgáltatók által
az alkalmassági követelményekkel kapcsolatban előírt kötelezettségek teljesítése során
a) rendelkezzenek a  feladataik ellátásához szükséges tudással és szakértelemmel, így többek között
kellőképpen ismerjék a  vonatkozó szabályozási követelményeket, azok közötti összefüggéseket és
eljárásokat,
b) rendelkezzenek olyan ismeretekkel, amelyekkel értékelni tudják az ügyfél igényeit és körülményeit,
c) megfelelő ismerettel rendelkezzenek a  pénzügyi piacok tekintetében ahhoz, hogy megértsék az  ajánlandó
vagy az  ügyfél nevében megvásárolandó pénzügyi eszközök természetét, és meg tudják állapítani, hogy
az eszközök jellemzői megfelelnek-e az ügyfél igényeinek és körülményeinek, továbbá
d) megértsék, hogy a  szolgáltató által nyújtott érintett szolgáltatás adott esetben miért nem alkalmas
az  ügyfélnek, miután értékelték az  ügyfél által benyújtott releváns információkat a  releváns információ
beszerzése óta történt esetleges változások tükrében.
4. Az érintett szolgáltatást nyújtó alkalmazottak szakmai képességeinek és kompetenciáinak
biztosítását szolgáló speciális képzési program
4. § A  szolgáltató köteles a  Bszt. 22/B.  §-ában meghatározott szakmai képesítéssel rendelkező alkalmazottaira
az  1.  mellékletben foglaltaknak megfelelő, szakmai képességek és kompetenciák biztosítását szolgáló speciális
képzési programot készíteni.
5. § A  3.  §-ban szabályozott szakmai képességek és kompetenciák elsajátítását biztosító speciális képzési program
tartalmazza
a) a 2. mellékletben meghatározott tartalmi minimumkövetelményeket (a továbbiakban: általános ismeretek),
b) a  szabályozás változásával, valamint a  szolgáltatón és a  piacon keresztül elérhető termékekkel és
szolgáltatásokkal kapcsolatos alapos ismeretek elsajátítását és folyamatos fejlesztését, különös tekintettel
az új termékekre és szolgáltatásokra, és
c) az  ügyfél igényei és körülményei tekintetében alkalmas pénzügyi eszköz és szolgáltatás ajánlásához
szükséges ismereteket (alkalmasságértékeléssel kapcsolatos ismeretek).
6. § A szolgáltató biztosítja az érintett szolgáltatást nyújtó alkalmazottak képzési programokon való részvételét szakmai
képességeik és kompetenciáik naprakész biztosítása és folyamatos értékelése céljából.
7. § A speciális képzési programokat a szolgáltató rendszeresen, de legalább éves gyakorisággal felülvizsgálja.
8. § A  szolgáltató vagy annak megbízásából külső intézmény a  speciális képzési programban az  alkalmazottak által
elsajátított,
a) az 5. § a) pontjában meghatározott általános ismereteket rendszeresen, de legalább 5 évente,
b) az 5. § b) és c) pontjában meghatározott ismereteket rendszeresen, de legalább évente
ellenőrzi és sikeres teljesítéséről tanúsítványt állít ki, melyet minden esetben a szolgáltató tárol.
9. § (1) A  szolgáltató biztosítja, hogy ha alkalmazottja a  speciális képzési programon nem vagy csak részben vesz részt,
vagy a  vizsgát nem teljesíti sikeresen, ezáltal nem rendelkezik a  8.  § szerinti tanúsítvánnyal, kizárólag felügyelet
alatt nyújthassa az  érintett szolgáltatásokat. A  szolgáltató biztosítja továbbá, hogy ezen felügyelet szintje és
intenzitása a felügyelet alatt álló alkalmazott által nyújtott szolgáltatáshoz, továbbá releváns szakképesítéséhez és
tapasztalatához igazodjon.
(2) A szolgáltató biztosítja, hogy
a) az  (1)  bekezdés szerinti felügyeletet ellátó alkalmazottja rendelkezzen a  8.  § szerinti tanúsítvánnyal és
megfelelő tapasztalattal, továbbá
b) az  érintett szolgáltatások (1)  bekezdés szerinti felügyelet alatt történő nyújtása egy évnél hosszabb ideig
nem tart. 10. § (1) Az 5. § a) pontjában foglalt általános ismeretek teljesítésével egyenértékűnek tekintendő az, ha az alkalmazott egy
évnél nem régebben megszerzett tőkepiaci üzletkötői hatósági vizsgával rendelkezik.
(2) A megfelelő tapasztalat meglétét a szolgáltató az általa vagy az alkalmazottja korábbi munkáltatója által cégszerűen
kiállított nyilatkozattal igazolja.
5. Nyilvántartás-vezetési és együttműködési kötelezettség 11. § (1) A szolgáltató a 8. §-ban és a 9. §-ban foglaltakról a (3) bekezdés szerinti adatokat tartalmazó nyilvántartást vezet.
 (2) A szolgáltató a nyilvántartás alapjául szolgáló dokumentumokat 5 évig megőrzi.
 (3) Az (1) bekezdés szerint vezetett nyilvántartás tartalmazza
a) a 9. § (2) bekezdésben foglalt megfelelő tapasztalat vonatkozásában
aa) az igazoló nyilatkozat kiállítójának megnevezését és székhelyét,
ab) a megfelelő tapasztalat megszerzésének kezdő és záró időpontját év, hónap, nap megnevezésével,
valamint
ac) a megfelelő tapasztalatot szerzett alkalmazott nevét, születési nevét, születési helyét és idejét,
valamint édesanyja leánykori nevét,
b) a 8. §-ban foglalt speciális képzés vonatkozásában
ba) a képzés helyszínét, távoktatás esetén ennek tényét,
bb) a képzésen részt vevők jelenlétének igazolását,
bc) a képzés kezdési időpontját, tartamát,
bd) a képző intézmény megnevezését, székhelyét és levelezési címét,
be) a képzést követő vizsga tartalmát, időpontját, helyszínét és módját,
bf ) a vizsgázók névsorát és vizsgaeredményét, és
bg) az 1. melléklet szerinti képzés programot,
c) a 9. § szerinti felügyeletet ellátó és felügyelet alatt álló alkalmazottak vonatkozásában
ca) a nevüket, születési nevüket, születési helyüket és idejüket,
cb) a felügyelet kezdő és záró időpontját év, hónap, nap megnevezésével.
6. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet 2018. január 3-án lép hatályba.
13. § (1) A  szolgáltató a  4.  §-ban meghatározott speciális képzési programot e  rendelet hatálybalépését követő 90 napon
belül köteles elkészíteni.
(2) Az e rendelet 8. §-ában meghatározott követelményeknek legkésőbb 2019. január 1-jétől szükséges megfelelni.
 (3) Az  e  rendelet 8.  § a)  pontja a  szolgáltató azon alkalmazottai esetében, akik a  Bszt. 22/B.  § (1)  bekezdés a)  pontja
szerinti szakirányú felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkeznek, a  szakirányú felsőfokú iskolai végzettség
megszerzésének időpontjától számított 10 év elteltével alkalmazandó.
(4) Az  e  rendelet 8.  § a)  pontja a  szolgáltató azon alkalmazottai esetében, akik a  Bszt. 22/B.  § (1)  bekezdés b)  pontja
szerinti végzettséggel rendelkeznek, a  Bszt. 22/B.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott követelmények
teljesítésének időpontjától számított 5 év elteltével alkalmazandó.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
12/2016. (VII. 5.) NFM utasítása a Központi Informatikai Beszerzési Rendszer működtetéséről.
Az infokommunikációs tárgyú beszerzések, valamint az  infokommunikációs infrastruktúra központi nyilvántartásáról szóló
1235/2016. (V. 13.) Korm. határozat 1. pontja alapján – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés
c) pontjára – a Központi Informatikai Beszerzési Rendszer működtetésével kapcsolatos feladatokat az alábbiak szerint szabályozom:
1. Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya az infokommunikációs tárgyú beszerzések, valamint az infokommunikációs infrastruktúra központi
nyilvántartásáról szóló 1235/2016. (V. 13.) Korm. határozat (a továbbiakban: Korm. határozat) 1.  pontja alapján
a  Központi Informatikai Beszerzési Rendszer működtetésére, szükség esetén továbbfejlesztésére és a  hozzáférési
jogosultsági rendszer kialakítására (a továbbiakban együtt: működtetés) terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § Az utasítás alkalmazásában:
Központi Informatikai Beszerzési Rendszer (a továbbiakban: KIBER): egy olyan folyamatosan frissülő központi adatbázis,
amely tartalmazza a Korm. határozat szerinti szervezetek (a továbbiakban: felhasználók) tervezett és lebonyolított
infokommunikációs tárgyú beszerzését, továbbá informatikai környezetének leíró adatait.
3. A KIBER működtetése 3. § (1) A nemzeti fejlesztési miniszter a Korm. határozat 1. pontjában foglaltak ellátásával az irányítása alá tartozó Kormányzati
Informatikai Fejlesztési Ügynökséget (a továbbiakban: KIFÜ) bízza meg.
(2) A KIFÜ a KIBER működtetéséhez közreműködőket vehet igénybe.
4. A KIBER működtetésével kapcsolatos feladatok 4. § (1) A KIFÜ KIBER működtetésével kapcsolatos feladatai különösen:
a) ellátja az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvényben
meghatározottak szerint a KIBER adatkezelői feladatait;
b) biztosítja a  rendszer biztonságos üzemelésének feltételeit, melynek keretében megköti a  szükséges
üzemeltetési, informatikai támogatási és szolgáltatási szinteket szabályozó szerződéseket, valamint igazolja
az azokban foglaltak teljesítését;
c) gondoskodik a KIBER – felhasználói igények mentén történő – továbbfejlesztéséről a rendelkezésre álló forrás
keretéig;
d) a KIBER felhasználói számára ügyfélszolgálatot biztosít;
e) gondoskodik a KIBER működéséhez szükséges auditok lefolytatásáról és megújításáról;
f ) ellátja a jogosultságok kezelésével kapcsolatos feladatokat;
g) közreműködik a  Korm. határozat 5.  pontja szerinti, a  KIBER működésének tapasztalatairól, a  kötelezettek
adatszolgáltatási fegyelméről, valamint a  kötelezettek adatszolgáltatása révén az  infokommunikációs
beszerzések adatairól és egyéb infokommunikációval kapcsolatos összesített adatról szóló jelentés
elkészítésében;
h) gondoskodik a felhasználók által igényelt, KIBER-ből előállítható jelentések elkészítéséről a rendelkezésre álló
kapacitás függvényében.
(2) A  KIBER működtetése során a  KIFÜ köteles a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: NFM)
infokommunikációért felelős helyettes államtitkárával együttműködni, ennek keretében a KIFÜ
a) a működtetés kapcsán a napi, technikai szintet meghaladó problémákról tájékoztatást ad, valamint szükség
esetén azokat döntésre felterjeszti az NFM infokommunikációért felelős helyettes államtitkárának;
b) a  fejlesztési és pénzügyi döntést igénylő ügyeket felterjeszti az NFM infokommunikációért felelős helyettes
államtitkárának. 5. Záró rendelkezés 5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
46/2009. (VI. 19.) HM utasítása a 2009. afgán választások biztosításában történő magyar katonai közreműködésről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontjában
kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a NATO-nak a
2009. évi afgán választások biztosításában történő közreműködésével kapcsolatos magyar katonai szerepvállalásról szóló Korm. határozat rendelkezéseire – a 2009. évi afgán választások biztosításában történő magyar katonai
közreműködéssel kapcsolatos feladatok végrehajtására az
alábbi
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen
és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetre, valamint
a feladattal érintett katonai szervezetekre terjed ki.
2. § (1) A NATO által létrehozott Választásokat Támogató
Erő keretében, a Magyar Honvédség állományából egy
legfeljebb 40 fős, szakasz szintű alegység kerül kitelepítésre Afganisztán területére legfeljebb 6 hónapos időszakra, 2009. július 1. és 2009. november 30. között.
(2) Az alegység teljes műveleti készenléte elérésének
ideje a műveleti területen 2009. július 21-e.
(3) A visszatelepítés várható ideje a választások lebonyolításának menetrendjéhez igazodóan legkésőbb 2009.
november 30.
(4) Az alegység feladata az afgán választások támogatása a NATO műveleti terveinek megfelelően, az MH PRT
parancsnok alárendeltségében az ISAF Északi Regionális
Parancsnokság műveleti területén.
(5) Az alegység állományának pénzügyi ellátása a Magyar Honvédség külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi
tanulmányokat folytató személyi állománya devizaellátmányáról és egyes ellátmányon kívüli pénzbeli járandóságairól szóló 26/2007. (VI. 20.) HM rendeletben foglaltak
alapján történik.
3. § Az afganisztáni választások biztosításában részt vevő
alegység felkészítéséről és kiképzéséről a HM Honvéd
Vezérkar főnöke intézkedést ad ki.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba,
és 2010. február 1-jén hatályát veszti.
Budapest, 2009. június 16. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
90/2008. (HK 13.) MH GAVIK PK intézkedése az MH Görgei Artúr Vegyivédelmi Információs Központ csapatkarjelzésének rendszeresítéséről.
A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.)
HM rendelet rendelkezéseire – az MH Görgei Artúr Vegyivédelmi Információs Központ (a továbbiakban: MH
GAVIK) csapatkarjelzésének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett karjelzést rendszeresítem, viselését az MH
GAVIK hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem. 2. Az MH GAVIK parancsnok által rendszeresített csapatkarjelzésének szöveges leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű színes grafikáját ezen intézkedés mellékletei
tartalmazzák.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgató gondoskodik a
jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és az MH GAVIK személyi állományának csapatkarjelzéssel való ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba,
hatálybalépésével egyidejűleg a 9/2000. (HK 9.) MH VIK
PK intézkedés hatályát veszti.
Zelenák János mk. ezredes s. k.,
parancsnok


text:
1868/2015. (XII. 2.) Korm. határozata az útdíjszedési és ellenőrzési rendszerek 2015. üzemeltetéséhez szükséges részleges forrásbiztosításról.
A Kormány
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az  útdíj
rendszerek 2015. évi működtetésére, üzemeltetésére, fenntartására, valamint a  Nemzeti Útdíjfizetési Szolgáltató
Zrt. ehhez kapcsolódó feladatainak 2015. évi ellátására 1400,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 35. Tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos bevételek és kiadások cím, 2. Tulajdonosi
joggyakorlással kapcsolatos kiadások alcím, 2. Az MFB Zrt. rábízott vagyonába tartozó tulajdonosi joggyakorlással
kapcsolatos kiadások jogcímcsoport, 1. Az  MFB Zrt. rábízott vagyonába tartozó társaságok tőkeemelése jogcím
terhére a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
32. Közlekedési ágazati programok alcím, 3. Útdíj rendszerek működtetése jogcímcsoport javára az  1.  melléklet
szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök