text:
182/2015. (V. 5.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok María Verónica Chahin Sarah rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Chilei Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2015. április 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1457/2018. (IX. 25.) Korm. határozata a büntetés-végrehajtási intézetek férőhely-bővítési programjához kapcsolódó egyes kérdésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal Menekültügyi Őrzött Befogadó Központ Kiskunhalasi
Telephelye (6012/2 hrsz., természetben a  Kiskunhalas, Szegedi út 75. szám) területén új büntetés-végrehajtási
intézet kerüljön kialakításra;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2019. április 1. 2. egyetért azzal, hogy a  Büntetés-végrehajtás Egészségügyi Központja Berettyóújfalu (335/6 hrsz., 335/9 hrsz.,
335/10 hrsz., 335/11 hrsz.) területén kerüljön kialakításra;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2020. október 31. 3. egyetért azzal, hogy az 1. és 2. pontban foglalt feladatok végrehajtása a büntetés-végrehajtási intézetek férőhelybővítéséhez szükséges források biztosításáról szóló 1125/2016. (III. 10.) Korm. határozatban meghatározott forrás
terhére kerüljön biztosításra;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: felmerülés ütemében 4. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő  Zrt.
útján gondoskodjon az  1.  pontban foglalt ingatlannak a  büntetés-végrehajtási szervezet vagyonkezelésébe
adásáról;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
5. visszavonja
a) a Semmelweis Tervben meghatározott egészségügyi struktúra-átalakítással járó feladatokról, a  kiemelt
feladatok végrehajtásához szükséges intézkedésekről szóló 1208/2011. (VI. 28.) Korm. határozat 1.9.  pont
b) alpontjában az „ , egységben, de önálló intézményként az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézet
(Budapest), a Büntetés-végrehajtás Központi Kórház (Tököl), valamint a Szegedi Fegyház és Börtön Krónikus
Utókezelő Részleg (Nagyfa) modernizálásával, közös telephelyre integrálásával” szövegrészt, valamint
b) az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézet (Budapest), a  Büntetés-végrehajtás Központi Kórház
(Tököl) és a  Szegedi Fegyház és Börtön Krónikus Utókezelő Részleg (Algyő-Nagyfa) közös telephelyre
integrálásával összefüggő feladatokról szóló 1060/2012. (III. 12.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
327/2019. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a rendszerváltoztatás harmincadik évfordulója alkalmából a  szabad Magyarország megteremtésében és a  hazai
demokrácia kereteinek kialakításában, többek között a  lakiteleki találkozók megszervezésével vállalt szerepe,
valamint több évtizedes, közmegbecsülésnek örvendő közéleti pályája elismeréseként
Lezsák Sándor József Attila-díjas költő, a  Magyar Országgyűlés alelnöke, a  Nemzeti Fórum, a  Bethlen Gábor
Alapítvány és a Mindszenty Társaság elnöke, a Lakitelek Népfőiskola alapítója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
nagykeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2019. július 22.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
89/2010. (V. 5.) KE határozata kitüntetés visszavonásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 4/C. §
alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére Farkas Péter olimpiai bajnok birkózó részére 1992-ben adományozott, a Magyar
Köztársasági Érdemrend kiskeresztje, polgári tagozata kitüntetést, a kitüntetésre érdemtelenné válás miatt visszavonom.
Budapest, 2010. április 9. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
68/2016. (VI. 13.) ME határozata a Magyarország és Bosznia-Hercegovina között a határon átnyúló és a szervezett bűnözés megelőzésében és az ezek elleni küzdelemben folytatott együttműködésről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország és Bosznia-Hercegovina között a  határon átnyúló és a  szervezett bűnözés
megelőzésében és az  ezek elleni küzdelemben folytatott együttműködésről szóló egyezmény (a továbbiakban:
Egyezmény) létrehozásával;
2. felhatalmazom a  belügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom a belügyminisztert, a külgazdasági és külügyminisztert, valamint az igazságügyért felelős minisztert, hogy
az  Egyezmény létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról
szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
74/2013. (XI. 29.) HM utasítása a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat speciális működési kiadásai államháztartási belső ellenőrzésének rendjéről.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján
– az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 61.  § (4)  bekezdésében és 70.  § (1)  bekezdésében foglalt feladat ellátása,
valamint a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 11. § (2) bekezdés e)–g) pontjában előírt kötelezettségek
végrehajtása érdekében – a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az  utasítás hatálya a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ), valamint a  honvédelmi
miniszter (a továbbiakban: miniszter) által elrendelt, fejezetszintű államháztartási belső ellenőrzés vonatkozásában
a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) belső ellenőrzési szervezeti egységére terjed ki.
2. § A KNBSZ speciális működési kiadásainak fedezetét biztosító elkülönített előirányzattal való gazdálkodás vizsgálata
részét képezi a KNBSZ költségvetési szerv szintű államháztartási belső ellenőrzésének.
2. A speciális működési kiadások fejezetszintű államháztartási belső ellenőrzése
3. § (1) A KNBSZ speciális működési kiadásainak fejezetszintű államháztartási belső ellenőrzését a miniszter által a HM éves
államháztartási belső ellenőrzési tervében jóváhagyottak, illetve eseti külön miniszteri feladatszabás alapján a HM
belső ellenőrzési szervezeti egysége a miniszter által jóváhagyott ellenőrzési program szerint végzi.
(2) A speciális működési kiadások fejezetszintű államháztartási belső ellenőrzése kiterjed
a) a speciális gazdálkodási terület szabályozottságára,
b) a költségvetés, a speciális működési kiadások tervezésének szabályszerűségére,
c) az előirányzatok felhasználásának szabályszerűségére,
d) a pénzkezelés – ideértve a speciális pénzkezelés működését, a deviza- és valuta-felhasználást – szabályainak
betartására,
e) a  költségvetési beszámolóhoz, mérlegbeszámolóhoz, valamint egyéb, így különösen adó- és
járulékbevallásokhoz kapcsolódó adatszolgáltatások pénzforgalmi okmányaira, f ) a számviteli elszámolási, nyilvántartási szabályok érvényesülésére,
g) a  vagyon kezelése, nyilvántartása, az  azzal való gazdálkodás, az  értékesítés, beszerzés, leltározás, selejtezés
kialakított rendjére.
 (3) A (2) bekezdésben meghatározott feladatok nem terjedhetnek ki a fedett objektum gazdálkodásának vizsgálatára.
 (4) A  HM belső ellenőrzési szervezeti egységének feladata, hogy a  KNBSZ tevékenysége tekintetében a  fejezetszintű
belső ellenőrzés eszközeivel elősegítse
a) a  Magyarország központi költségvetéséről szóló törvényben a  KNBSZ részére jóváhagyott kiadási
előirányzatokból a speciális működési kiadásokra elkülönített előirányzat szabályszerű teljesítését,
b) az a) pont szerinti címen rendelkezésre álló pénzeszközök szabályos kezelését, felhasználását,
c) a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.) 63–66. §-ában előírt
sajátos gazdálkodási szabályok betartását,
d) a zárszámadásban az a) pont szerinti előirányzatok megalapozott szerepeltetését,
e) a speciális működési körbe tartozó vagyonnal való rendeltetésszerű gazdálkodást, annak védelmét,
f ) a számviteli és bizonylati rend érvényesülését,
g) az államháztartási belső ellenőrzés hatékony megszervezését és működését.
4. § (1) A  fejezetszintű államháztartási belső ellenőrzési feladatokat kizárólag a  HM belső ellenőrzési szervezeti egysége
állományába tartozó – a miniszter által kijelölt – olyan államháztartási belső ellenőr végezheti, akit érintően
a nemzetbiztonsági ellenőrzés során biztonsági kockázati tényező nem került feltárásra.
(2) Az ellenőrzést végző személyek csak olyan iratokba, adathordozókba tekinthetnek be és csak olyan tevékenységet
folytathatnak, amelyekre felhatalmazásuk kiterjed, az  ellenőrzést a  Nbtv. 66.  § (2)  bekezdésében előírtak
érvényesítésével végezhetik.
5. § A speciális működési kiadások fejezetszintű államháztartási belső ellenőrzését a HM stratégiai államháztartási belső
ellenőrzési tervében és a kockázatelemzés alapján felállított prioritásokon alapuló gyakorisággal kell végrehajtani.
3. A speciális működési kiadások költségvetési szerv szintjén megvalósuló
államháztartási belső ellenőrzése
6. § A KNBSZ főigazgatója a speciális működési kiadások területén saját hatáskörben köteles kialakítani és működtetni
a költségvetési szerv szintű államháztartási belső ellenőrzést.
7. § (1) A  költségvetési szerv szintű államháztartási belső ellenőrzés keretében biztosítani kell, hogy a  speciális működési
kiadásokkal történő gazdálkodás valamennyi szakterületének vizsgálata kétévente legalább egy alkalommal
megtörténjen.
(2) A  költségvetési szerv szintű államháztartási belső ellenőrzés során az  adatok megismerhetőségéről a  KNBSZ
főigazgatója dönt.
8. § A  KNBSZ főigazgatója a  speciális működési kiadások államháztartási belső ellenőrzésének tapasztalatairól
a  honvédelmi miniszter részére a  tárgyévet követő év március 15-éig az  államháztartási belső ellenőrzésektől
független, önálló, minősített jelentést terjeszt fel.
4. Az államháztartási belső ellenőrzést végzők és az ellenőrzöttek jogai és kötelességei
9. § A  KNBSZ speciális működési kiadásainak tekintetében a  fejezetszintű államháztartási belső ellenőrzést végzők
és az  ellenőrzöttek jogosultságára és kötelezettségére a  költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső
ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletet a 4. § figyelembevételével kell alkalmazni. A fejezetszintű
államháztartási belső ellenőrzést végzők jogosultsága a fedett objektumokba való belépésre nem terjed ki, az csak
a KNBSZ főigazgató engedélyével történhet.
5. Záró rendelkezések 10. § Ez az utasítás a közzétételét követő 3. napon lép hatályba.
11. § Hatályát veszti a  katonai nemzetbiztonsági szolgálatok speciális működési kiadásai államháztartási belső
ellenőrzésének rendjéről szóló 75/2004. (HK 22.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
2017. LXXIV. törvény egyes állami tulajdonú ingatlanok ingyenes egyházi tulajdonba adásáról.
1. § (1) A  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a  továbbiakban: Nvtv.) 13.  § (3)  bekezdése és az  állami
vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 36. § (1) bekezdése alapján az állam tulajdonában lévő,
az ingatlan-nyilvántartás szerint
a) Eger belterület 4567/A helyrajzi szám alatt nyilvántartott, pincerendszer ingatlan ingyenesen – kulturális és
hitéleti feladatainak elősegítése érdekében – az Egri Főegyházmegye tulajdonába kerül,
b) Esztergom belterület 16363/1 helyrajzi számú, természetben Esztergom, Helischer József utca 5. szám alatt
található és az  Esztergom 17323 helyrajzi számú, természetben 2500 Esztergom, Kossuth Lajos utca 25.
szám alatt található ingatlanok ingyenesen – oktatási feladatainak elősegítése érdekében – az  EsztergomBudapesti Főegyházmegye tulajdonába kerülnek,
c) Miskolc belterület 3678/A/1 helyrajzi számú, természetben Miskolc, Kazinczy utca 12. szám alatt található
ingatlan ingyenesen – oktatási feladatainak elősegítése érdekében – az  Egységes Magyarországi Izraelita
Hitközség tulajdonába kerül,
d) Budapest IV. kerület, 72997 helyrajzi számú, természetben a Budapest IV. kerület, Árpád utca 199. szám alatt
található ingatlan 1505/26666 tulajdoni hányada ingyenesen – nevelési, oktatási, felsőoktatási feladatainak
elősegítése érdekében – Don Bosco Szalézi Társasága tulajdonába kerül.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti tulajdon átruházások feltétele, hogy az  átvevő egyházi jogi személy az  érintett ingatlant
terhelő kötelezettségeket a 3. § szerinti szerződés alapján teljeskörűen átvállalja.
2. § Az Nvtv. 13. § (3) bekezdésében és a Vtv. 36. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően az állami tulajdonban
lévő, Budapest VIII. kerület, 36563 helyrajzi számú, természetben Budapest VIII. kerület, Múzeum utca 11. szám
alatt található és a  36572/2 helyrajzi számú, természetben a  Budapest VIII. kerület, Ötpacsirta utca 3. szám alatt
található ingatlanok ingyenesen a Konstantinápolyi Egyetemes Patriarchátus – Magyarországi Ortodox Exarchátus
tulajdonába kerülnek az  általa ellátandó oktatási, szociális közfeladatok és hitéleti feladatok segítése érdekében,
azzal a  feltétellel, hogy a  Konstantinápolyi Egyetemes Patriarchátus – Magyarországi Ortodox Exarchátus
az ingatlanokat terhelő kötelezettségeket a 3. § szerinti szerződés szerint teljeskörűen átvállalja.
3. § Az 1.  § (1)  bekezdése és a  2.  § szerinti tulajdon átruházásoknak az  ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére
alkalmas szerződéseket az  állam nevében a  tulajdonosi joggyakorló készíti el és köti meg. A  szerződésekben
az ingatlanok forgalmi értékeként a tulajdonosi joggyakorló által megállapított értéket kell megjelölni.
4. § Az Nvtv. 2. melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
A törvényt az Országgyűlés a 2017. június 13-i ülésnapján fogadta el.
5. § A 2. § alapján ingyenesen tulajdonba adott ingatlanon e törvény erejénél fogva határozatlan időre elidegenítési és
terhelési tilalom áll fenn. Az elidegenítési és terhelési tilalomnak az átruházó javára szóló ingatlan-nyilvántartásba
történő feljegyzését a  tulajdonjog bejegyzése iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg a  tulajdonosi joggyakorló
kérelmezi.
6. § Az egyes állami és önkormányzati tulajdonú ingatlanok ingyenes átadásáról szóló 2016. évi CLXX. törvény 6.  §
(1) bekezdésében a „Magyar Katolikus Egyház” szövegrészek helyébe a „Székesfehérvári Egyházmegye” szöveg lép.
7. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba.
 (2) A 2. §, a 4. §, az 5. §, valamint az 1. melléklet 2017. szeptember 1-jén lép hatályba.
8. § E törvény 2.  §-a, 4.  §-a, 5.  §-a, valamint 1.  melléklete az  Alaptörvény 38.  cikk (1) és (2)  bekezdése alapján
sarkalatosnak minősül.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1102/2015. (III. 5.) Korm. határozata az „A magyarországi TEN-T belvízi út fejlesztésének előkészítése” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2014. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért az „A magyarországi TEN-T belvízi út fejlesztésének előkészítése” című projektjavaslattal (a továbbiakban:
projektjavaslat) az 1. melléklet szerint,
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projektjavaslatnak az  Európai Hálózatfinanszírozási
Eszköz 2014. évi pályázati kiírására történő benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság
részére a  szükségessé vált feladatokról, illetve a  projektjavaslat teljes körű megvalósításához szükséges források
biztosításáról, ha az  Európai Bizottság a  projektjavaslatot csökkentett műszaki tartalommal, illetve csökkentett
támogatási összeggel támogatja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az Európai Bizottság döntését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1408/2015. (VI. 19.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján 37,5 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 38. Egyéb feladatok alcím, 7. Állami
többletfeladatok jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. szeptember 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
140/2006. (VIII. 28.) KE határozata dandártábornok nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjára tekintettel, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja
alapján, 2006. augusztus 7-i hatállyal Buczkó Imre dandártábornokot – tekintettel arra, hogy a Magyar Honvédség
hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 62. § (1) bekezdés
a) pontja alapján szolgálati viszonya a hivatásos szolgálat
felső korhatára elérésével a törvény erejénél fogva megszűnik – 2006. augusztus 8-i hatállyal nyugállományba helyezem.
Budapest, 2006. július 24. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
3/2018. (V. 8.) OGY határozata az Országgyűlés tisztségviselőinek megválasztásáról.
1. Az  Országgyűlés az  Alaptörvény 5.  cikk (2)  bekezdése és az  Országgyűlésről szóló 2012.  évi XXXVI.  törvény
6. § (1) bekezdése alapján az Országgyűlés tisztségviselőivé a következő képviselőket választja:
Elnök: Kövér László (Fidesz) Alelnök: Jakab István (Fidesz)
 Lezsák Sándor (Fidesz)
 dr. Latorcai János (KDNP)
 Sneider Tamás (Jobbik)
 dr. Hiller István (MSZP)
Törvényalkotásért felelős alelnök:
 Hende Csaba (Fidesz) Jegyző: Bodó Sándor (Fidesz)
 Gelencsér Attila (Fidesz)
 dr. Szűcs Lajos (Fidesz)
 dr. Tiba István (Fidesz)
 Földi László (KDNP)
 Móring József Attila (KDNP)
 Szávay István (Jobbik)
 Szilágyi György (Jobbik)
 Hiszékeny Dezső (MSZP)
 Szabó Sándor (MSZP)
 dr. Varga László (MSZP)
 Arató Gergely (DK)
 Tordai Bence (Párbeszéd)
2. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
 3. Hatályát veszti az Országgyűlés tisztségviselőinek megválasztásáról szóló 11/2014. (V. 6.) OGY határozat.
Dr. Turi-Kovács Béla s. k.,
az Országgyűlés korelnöke


text:
38/2017. (XI. 23.) NGM rendelete a kutatás-fejlesztési tevékenység minősítése iránti eljárásban fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról.
A tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 43. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 1. pontjában, és az 1. melléklet
H)  pontjában foglalt táblázat 8. sorában meghatározott feladatkörömben eljárva – ezzel összefüggésben az  NKFI Hivatal
elnökének egyetértésével és a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke véleményének kikérésével – a  következőket
rendelem el:
1. Díjfizetési kötelezettség 1. § (1) A  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a  továbbiakban: Hivatal) hatáskörébe tartozó, a  tudományos kutatásról,
fejlesztésről és innovációról szóló 2014.  évi LXXVI.  törvény (a  továbbiakban: KFItv.) 37.  § (1)  bekezdés a)  pontja
szerinti projektminősítési eljárásért (a  továbbiakban: projektminősítési eljárás) e  rendelet szerinti igazgatási
szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) kell fizetni.
(2) A projektminősítési eljárás díján felül külön díjat kell fizetni, ha a kérelmező a minősítési eljárásban kéri a minősíteni
kért projekt alapkutatási, alkalmazott kutatási vagy kísérleti fejlesztési arányainak meghatározását (a továbbiakban:
arány-meghatározás).
(3) A  projektminősítési eljárás díján felül külön díjat kell fizetni, ha a  kérelmező a  projektminősítési eljárásban kéri
annak megállapítását is, hogy a  minősíteni kért projektet a  kérelmező a  társasági adóról és az  osztalékadóról
szóló 1996.  évi LXXXI.  törvény szerinti saját tevékenységi körben végzi-e (a  továbbiakban: saját tevékenység
megállapítása).
2. § (1) A KFItv. 37. § (1) bekezdés b) pontja szerinti projektcsoport-minősítési eljárásban (a továbbiakban: projektcsoportminősítési eljárás) e rendelet szerinti díjakat kell fizetni.
(2) A díjakat az egyes tevékenységek kutatás-fejlesztési szempontú minősítése iránti eljárás részletes szabályairól szóló
332/2017. (XI. 9.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 7. §-a szerinti regisztrációs kérelem benyújtásakor,
valamint a Korm. rendelet 12. §-a szerinti projektcsoport-minősítési kérelem benyújtásakor kell megfizetni.
(3) Az  igazgatási szolgáltatási díjak megfizetésének időpontja átutalás útján történő teljesítés esetében a  Hivatal
pénzforgalmi számláján történő jóváírást megelőző második banki munkanap, külföldről indított átutalás
esetében a jóváírást megelőző ötödik banki munkanap. Ha a teljesítés készpénz-átutalási megbízás útján történik,
a megfizetés napja a készpénz-átutalási megbízás postára adásának a napja.
(4) Az 1. §-ban és az e §-ban meghatározott díjak a Hivatal bevételét képezik.
2. A minősítési eljárások díjai 3. § (1) A projektminősítési eljárás díja 83 000 forint.
 (2) Az arány-meghatározás iránti kérelem díja 20 000 forint.
 (3) A saját tevékenység megállapítása iránti kérelem díja 30 000 forint.
4. § A projektcsoport-minősítési eljárásban fizetendő díj:
a) a Korm. rendelet 7. §-ában meghatározott regisztrációs kérelem benyújtásakor 80 000 forint,
b) a Korm. rendelet 12. §-ában meghatározott projektcsoport-minősítési kérelem benyújtásakor 678 000 forint.
3. A díjfizetés módja 5. § A  3.  § és 4.  § szerint fizetendő díjakat, a  minősítési eljárásért, az  arány-meghatározás iránti kérelemért és a  saját
tevékenység megállapítása iránti kérelemért fizetendő díjakat a  Hivatalnak a  Magyar Államkincstárnál vezetett
10032000-01731842-00000000 számú előirányzat-felhasználási keretszámlájára átutalással vagy készpénzátutalási megbízás útján kell befizetni az  azonosítási adatok [a 4.  § (1)  bekezdés b)  pontja esetében: ügyszám] és
a rendeltetés (jogcím) feltüntetésével.
4. A díjak kezelése és nyilvántartása 6. § A  díjak kezelésére, elszámolására, nyilvántartására, valamint – a  7. és 8.  §-ban szabályozott esetek kivételével  –
visszatérítésére az államháztartás számviteléről szóló kormányrendelet előírásait kell alkalmazni.
5. A díjak visszafizetése 7. § Ha a  befizető nem azonosítható vagy nem értesíthető, illetve a  hiánypótlás eredménytelen, de a  visszafizetéshez
szükséges adatok a Hivatal rendelkezésére állnak, a Hivatal a befizetett összeget visszafizeti.
8. § (1) A  7.  §-ban meghatározott esetben a  Hivatal a  visszafizetendő összeget a  visszafizetést megelőzően a  Hivatalnak
a Magyar Államkincstárban vezetett számlája terhére benyújtott átutalási megbízások jutalékainak, díjainak, illetve
a postai pénzforgalmi megbízások után a posta által felszámított díjaknak az összegével csökkenti.
(2) A  Hivatal nem téríti vissza azt a  befizetést, amelynek összege nem éri el a  300 forintot, vagy amelynek esetében
a visszatérítés költségei elérik vagy meghaladják a visszafizetendő összeget.
6. Záró rendelkezések 9. § Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.)
28.  § (2)  bekezdés a)  pontjának első fordulatában, valamint a  28.  § (3)  bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni
azzal, hogy ahol az Itv.
a) illetékről rendelkezik, azon díjat,
b) illetékfizetési kötelezettséget vagy illetékkötelezettséget említ, azon díjfizetési kötelezettséget
kell e rendelet alkalmazásában érteni.
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
11. § Hatályát veszti a  kutatás-fejlesztési tevékenység minősítése iránti eljárásban fizetendő igazgatási szolgáltatási
díjakról szóló 3/2012. (II. 1.) KIM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1256/2013. (V. 10.) Korm. határozata a 2015. Milánói Világkiállításon való részvételhez kapcsolódó feladatok finanszirozása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
a  2015.  évi Milánói Világkiállításon való részvételhez kapcsolódó feladatok végrehajtása során felmerült költségek
fedezetéhez 150,0 millió forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem
használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről
szóló 2012. évi CCIV.  törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 5. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 15. A  2015.  évi Milánói Világkiállításon való részvételhez kapcsolódó
feladatok jogcímcsoport javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2014. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2013. (II. 13.) ME határozata Magyarország és a Libanoni Köztársaság között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén tárgyú Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek Magyarország és a Libanoni Köztársaság közötti, a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás
kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén tárgyú Egyezmény (a továbbiakban:
Egyezmény) létrehozásával; 2. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt
vevő személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom a nemzetgazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozását követően az
Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
22/2017. (X. 5.) BM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése szerint dr. Csiba Gábor Tamás urat miniszteri biztossá
nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos feladata a  büntetés-végrehajtási egészségügyi központ kialakításának és felügyeletének
koordinálása.
(3) A miniszteri biztos kinevezése 2017. október 1-jétől 2018. március 31-ig szól.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Ksztv. 38. § (4) bekezdésére figyelemmel a belügyminiszter irányítja.
3. § A miniszteri biztos a feladatát a büntetés-végrehajtás országos parancsnokával együttműködve látja el.
4. § A miniszteri biztos feladatainak ellátásáról havonta jelentést tesz a belügyminiszternek.
5. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 7/2017. (IV. 11.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1824/2015. (XI. 19.) Korm. határozata a terrorizmus elleni küzdelem feladatainak egységes végrehajtási rendjéről.
A Kormány – figyelemmel a  Magyarország Nemzeti Biztonsági Stratégiájáról szóló 1035/2012. (II. 21.) Korm.  határozatban
foglaltakra – a terrorcselekmények megelőzése, a terrorizmus elleni fellépés, valamint annak felszámolása, illetve a terrorizmus
elleni küzdelemre való felkészülés általános feladatainak egységes végrehajtása érdekében a következő határozatot hozza:
1. A határozat hatálya 1. E határozat hatálya kiterjed
a) a Belügyminisztérium (a továbbiakban: BM) terrorizmus elleni fellépésben érintett hivatali szerveire,
b) az Alkotmányvédelmi Hivatalra,
c) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatra,
d) az Információs Hivatalra,
e) a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra,
f ) a Terrorelhárítási Központra (a továbbiakban: TEK),
g) az Országos Rendőr-főkapitányságra,
h) a Nemzeti Védelmi Szolgálatra,
i) a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra,
j) a Nemzeti Adó- és Vámhivatalra,
k) a Szervezett Bűnözés Elleni Koordinációs Központra,
l) a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatalra,
m) a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságára, valamint
n) a 32. pontban meghatározott minisztériumokra.
2. A terrorfokozatok 2. A  terrorfokozatok a  terrorfenyegetettség jellemzőihez igazodóan elrendelhető különböző fokozatok
(a  továbbiakban: fokozatok), amelyek jelölése 1–4. számmal történik. A  fokozatot a  tényleges fenyegetettség
mértékének megfelelően kell meghatározni azzal, hogy az 1-es fokozat jelenti a legmagasabb kockázatot.
3. A fokozatok elrendelése, módosítása és megszüntetése 3. A  belügyminiszter a  Terrorellenes Koordinációs Bizottság (a  továbbiakban: TKB) kezdeményezésére vagy
saját hatáskörben jogosult a  különböző fokozatok elrendelésére, módosítására vagy megszüntetésére
a Nemzetbiztonsági Kabinet egyetértésével.
4. Ha rendkívüli sürgősségre tekintettel a különböző fokozatok elrendeléséről, módosításáról vagy megszüntetéséről
haladéktalanul szükséges intézkedni, a  Nemzetbiztonsági Kabinet egyetértése a  fokozatok elrendelését,
módosítását vagy megszüntetését követően is beszerezhető.
5. A Nemzetbiztonsági Kabinet egyet nem értése esetén javaslatot tesz a belügyminiszternek a fokozat módosítására,
megszüntetésére vagy a fokozat megszüntetése esetén a fokozat ismételt elrendelésére.
6. A  belügyminiszter az  5.  pontban meghatározott javaslattól – alapos okkal – eltérő döntést is hozhat, a  fokozatok
elrendelése, módosítása vagy megszüntetése tárgyában nem utasítható.
7. A  belügyminiszter a  tényleges fenyegetettség mértékének megfelelő fokozatot Magyarország egész területére
vonatkozóan vagy egy meghatározott területrészének megjelölésével rendeli el.
8. 4-es (alacsony) fokozat rendelhető el, ha az  ellenőrzött vagy részben ellenőrzött információk alapján az  Európai
Unió, illetve az  Észak-atlanti Szerződés Szervezetének (a  továbbiakban: NATO) tagállamában terrorcselekmény
elkövetésének veszélye áll fenn, a cselekmények természete, kiterjedése, valamint hatásai előre nem határozhatók
meg és Magyarországnak nemzetközi vagy szövetségesi közreműködési kötelezettsége áll fenn a  veszély
elhárításában, illetve kezelésében. A  fokozatot mindaddig fenn kell tartani, amíg Magyarország közreműködési
kötelezettsége a  veszély elhárításában fennáll, illetve terrorveszélyeztetettsége – nagy valószínűséggel – nem
zárható ki.
9. 3-as (közepes) fokozat rendelhető el, ha az  ellenőrzött vagy részben ellenőrzött információk a  fenyegetettség
szintjének növekedésére utalnak vagy az  Európai Unió, illetve a  NATO tagállamában, vagy a  szomszédos államok
valamelyikében terrorcselekményt követtek el, amelynek hatásaként Magyarország fenyegetettségének növekedése
valószínűsíthető, de magasabb fokozat bevezetése nem indokolt. A  fokozatot mindaddig fenn kell tartani, amíg
Magyarország veszélyeztetettsége – nagy valószínűséggel – nem zárható ki.
10. 2-es (magas) fokozat rendelhető el, ha az  ellenőrzött vagy részben ellenőrzött információk Magyarország konkrét
veszélyeztetettségére utalnak vagy Magyarországot fenyegető terrorcselekmény közvetlen bekövetkezésére
utaló, konkrét információk állnak rendelkezésre. A fokozatot a fenyegetettségi szint fennállásáig, illetve mindaddig
fenn kell tartani, amíg az  ellenőrzött információk nem utalnak a  fenyegetettség szintjének csökkenésére, illetve
megszűnésére.
11. 1-es (kritikus) fokozat rendelhető el, ha Magyarország területén vagy Magyarország területére is kiható,
súlyos következményekkel járó terrorcselekményt követtek el vagy Magyarország területén olyan súlyos
következményekkel járó egyéb esemény történik, amelynél felmerülhet a  terrorizmussal való összefüggés.
A fokozatot a következmények felszámolásáig, az elkövetők felderítésére, elfogására és további terrorcselekmények
megakadályozására kidolgozott intézkedések bevezetéséig, illetve mindaddig fenn kell tartani, amíg az  elkövetők
felderítése és elfogása, valamint további terrorcselekmények elhárítása érdekében a  bevezetett intézkedések
végrehajtása szükséges.
12. Bármely fokozat bevezetésekor – szükség szerint – az azt megelőző fokozat rendszabályai is végrehajthatók.
4. A TKB szervezetét érintő általános rendelkezések 13. A  TKB a  Nemzetbiztonsági Kabinetnek a  terrorveszéllyel, illetve terrorfenyegetettséggel kapcsolatos
kormányzati feladatok koordinálásának hatékony teljesítése érdekében működik. A  TKB e  kormányhatározatban
meghatározottak szerint biztosítja a Nemzetbiztonsági Kabinet feladatellátását.
14. A TKB elnöke a TEK főigazgatója.
 15. A  TKB állandó tagjai az  1.  pont b)–l)  alpontjában meghatározott szervek vezető beosztású képviselői. A  TKB
elnöke eseti jelleggel más állami szervek vezető beosztású képviselőit is meghívhatja a TKB ülésére. A TKB tagjai
tevékenységükért díjazásban nem részesülnek.
16. A  TKB működésével kapcsolatos részletes eljárási szabályokat a  TKB ügyrendje tartalmazza. A  TKB ügyrendjét
a belügyminiszter jóváhagyásával a TKB állapítja meg.
17. A TKB logisztikai bázisát a TEK biztosítja.
 18. A  TKB a  terrorveszéllyel, illetve a  terrorfenyegetettséggel kapcsolatos elemző-értékelő tevékenysége
hatékonyságának biztosítása, illetve a  hírközlési és informatikai rendszerének működésképtelensége vagy
hatékonyságának javítása érdekében a  BM bázisán létrehozott Nemzeti Helyzetértékelő Központban is végezheti
tevékenységét.
5. A TKB által ellátott feladatok 19. A TKB feladata a rendvédelmi szervek által műveleti, valamint partnerszolgálati együttműködés keretében szerzett,
a  terrorizmusra és terrorcselekményekre – ideértve az  Alaptörvényben rögzített jogállami berendezkedést,
annak alapintézményeit és alapértékeit támadó és veszélyeztető hazai és külföldi tevékenységet – vonatkozó
információk cseréjével, összegzésével, értékelésével, illetve válsághelyzetben a  felderítő, műveleti intézkedések
összehangolásával és a  szükségesnek ítélt hatósági intézkedések kezdeményezésével kapcsolatos koordinációs
tevékenység ellátása.
20. A TKB a 19. pontban meghatározott feladatainak ellátása érdekében együttműködik az 1. pontban meghatározott
szervekkel.
21. Ha a  TKB a  rendelkezésére álló adatok, információk alapján a  19.  pontban meghatározott feladatellátása során
megállapítja, hogy az  1.  pontban meghatározott valamelyik szerv intézkedése szükséges, a  TKB kezdeményezi
a szervet irányító, felügyelő vagy vezető miniszternél az intézkedés előírását.
22. Ha a  késedelem jelentős nemzetbiztonsági sérelemmel járhat, a TKB közvetlenül kezdeményezheti az  1.  pontban
meghatározott valamelyik szerv intézkedését, a szervet irányító miniszter egyidejű értesítése mellett.
23. A  TKB Magyarország terrorfenyegetettségéről, a  hozzá eljuttatott információkról és az  annak alapján megtett
intézkedésekről a belügyminiszter útján tájékoztatja a Nemzetbiztonsági Kabinetet.
24. A  TKB szükség szerint, de legalább félévente beszámol a  tevékenységéről, az  érintett szervekkel történő
együttműködésről a Nemzetbiztonsági Kabinetnek, amelyet a belügyminiszter útján terjeszt fel.
6. A TKB terrorfokozatok elrendelése esetén végrehajtandó feladatai, a központi intézkedési terv
25. A belügyminiszter által elrendelt fokozatok bevezetésével egyidejűleg a TKB elnöke intézkedik a TKB aktivizálásáról,
illetve – ha indokolt – a TKB működési folyamatosságának a fenntartásáról.
26. Az  elrendelt fokozatokkal kapcsolatban végrehajtandó feladatokról, intézkedésekről a  Nemzetbiztonsági Kabinet
–  a TKB javaslata és az  egyedi intézkedési tervek alapján – központi intézkedési tervet (a  továbbiakban: központi
intézkedési terv) készít.
27. A központi intézkedési terv tartalmazza:
a) a vélelmezett eseményeket, illetve azoknak a közrendre és közbiztonságra gyakorolt hatását;
b) az érintett szervek által végrehajtandó feladatokat, intézkedéseket, azok konkrét felelőseinek megjelölésével;
c) a feladat-végrehajtásban részt vevő erőket, eszközöket és módszereket;
d) a végrehajtandó feladatok, intézkedések határidejét;
e) az irányítás, együttműködés rendjét.
28. A TKB a bekövetkezett terrorcselekményekről – a BM Rendészeti Információs Iroda bevonásával – az ügyrendjében
meghatározottak szerint összefoglaló-értékelő-elemző jelentést készít, amelyet a belügyminiszter útján terjeszt fel
a Nemzetbiztonsági Kabinetnek.
29. A jelentés tartalmazza:
a) a bekövetkezett eseményeket, illetve azok következményeit és azok elemzését,
b) az érintett szervek által végrehajtott feladatokat, intézkedéseket és azok értékelését,
c) a feladat-végrehajtásban részt vevő erőket, eszközöket és módszereket, illetve a bevonható tartalékokat,
d) a végrehajtott intézkedések hatását.
30. A  belügyminiszter az  egyes fokozatok vonatkozásában a  központi intézkedési tervben megfogalmazott
intézkedésektől eltérő intézkedéseket is bevezethet.
7. A fokozatokról való tájékoztatás rendje 31. A  TEK az  elrendelt, módosított vagy megszüntetett fokozatról a  fokozat számának és illetékességi területének
megjelölésével a TEK által működtetett BM ügyelet (a továbbiakban: BM ügyelet) útján értesti a TKB állandó tagjait.
32. A  BM ügyelet az  elrendelt, módosított vagy megszüntetett fokozatról a  fokozat számának és illetékességi
területének megjelölésével soron kívül tájékoztatja a  kormányügyeleti rendszer létrehozásáról szóló
kormányhatározat (a  továbbiakban: Korm. határozat) alapján a  tájékoztatási körébe tartozó vezetőket, a  jelentési
rendszerbe tartozó minisztériumokat a biztonsági ügyeleteik útján, valamint a belügyminiszter irányítása alá tartozó
szerveket, illetve az irányítási jogkörébe nem tartozó, a Korm. határozat hatálya alá tartozó szerveket.
33. A BM ügyelet haladéktalanul megkezdi a TKB állandó tagjainak értesítését, valamint a Korm. határozat hatálya alá
tartozó szervek vezetőinek tájékoztatását, amely szervek a fokozat elrendelését, módosítását vagy megszüntetését
követően soron kívül intézkednek az elrendelt feladatok végrehajtásáról.
34. A terrorcselekmény elkövetésére vonatkozó információkat a BM ügyelet a Belügyminisztérium és a belügyminiszter
irányítása alá tartozó szervek ügyeleti szolgálatai által teljesítendő tájékoztatási kötelezettség rendjéről, valamint
a kormányügyelet működéséről szóló utasításban foglaltak szerint továbbítja.
8. A lakosság tájékoztatása 35. Az elrendelt, módosított vagy megszüntetett fokozatokról a lakosságot a belügyminiszter tájékoztatja a TEK útján.
 36. A TEK főigazgatója Lakossági Tájékoztatási Tervet készít a TKB véleményének kikérését követően a BM bevonásával.
A Lakossági Tájékoztatási Terv meghatározza
a) a tájékoztatás tartalmát,
b) az érintett lakosság körét,
c) a tájékoztatás határidejét,
d) a tájékoztatás eszközeit, illetve módját.
9. A terrorizmus elleni küzdelemre való felkészülés, a fokozatok tervezési feladatai
37. A fokozatokhoz rendelt feladatok végrehajtását az 1. pont b)–m) alpontjában meghatározott szervek fokozatonként
külön tervezik meg (a  továbbiakban: egyedi intézkedési terv) a  Nemzetbiztonsági Kabinet által meghatározott
követelményrendszer alapján.
38. Az  egyedi intézkedési tervnek biztosítani kell bármely fokozat elrendelésétől számított legrövidebb időn belül
az  adott fokozatban előírt feladatok végrehajtásához, a  rendszer folyamatos működésének fenntartásához
szükséges feltételeket.
39. Az egyedi intézkedési tervet az 1. pont b)–m) alpontjában meghatározott szervek vezetői hagyják jóvá.
 40. A  jóváhagyott egyedi intézkedési terveket minden év január 30-ig, az  egyes fokozatok elrendelése esetén pedig
a  fokozatokra az  egyedi intézkedési tervben meghatározott időpontig kell a  Nemzetbiztonsági Kabinet által
meghatározott tartalom szerint aktualizálni és pontosítani.
41. Az egyedi intézkedési terv alapján a TKB összeállítja a központi intézkedési tervre vonatkozó javaslatát, és döntésre
felterjeszti a Nemzetbiztonsági Kabinet részére.
10. A terrorizmus elleni fellépés, annak felszámolása, valamint a fokozatok elrendelése esetén
végrehajtandó intézkedések
42. A  fokozatokkal kapcsolatban végrehajtandó intézkedéseket az  1.  pont b)–m)  alpontjában meghatározott szervek
vezetői határozzák meg a központi intézkedési terv figyelembevételével.
11. Együttműködés az állami szervekkel 43. A Kormány felhívja a Kormány tagjait, valamint az irányítása vagy felügyelete alá tartozó állami szerveket, továbbá
felkéri az egyéb állami szerveket, hogy működjenek együtt a Nemzetbiztonsági Kabinettel és a TKB-val, különösen
a terrorfenyegetettségre, valamint terrorveszélyeztetettségre, illetve a bekövetkezett terrorcselekményre vonatkozó
információknak a TKB feladat- és hatáskörrel rendelkező tagja számára történő megküldésével.
44. A  Kormány felkéri az  Országgyűlés elnökét, hogy az  Országgyűlési Őrség feladatait és intézkedéseit e  határozat
figyelembevételével állapítsa meg.
12. Átmeneti rendelkezések 45. A  Kormány elrendeli a  terrorizmus elleni küzdelem aktuális feladatairól szóló 2112/2004. (V. 7.) Korm. határozat
I.  számú mellékletében foglalt Terrorizmus Elleni Nemzeti Akcióterv felülvizsgálatát, valamint felkéri a  legfőbb
ügyészt az ebben való közreműködésre.
Felelős: belügyminiszter
érintett miniszterek Határidő: a határozat hatálybalépését követő 45 napon belül
 46. A  TKB előkészíti az  egyedi intézkedési tervek elkészítésének főbb tartalmi követelményeit és arról
–  a  Nemzetbiztonsági Kabinet döntését követően – az  1.  pont b)–m)  alpontjában meghatározott szerveket
tájékoztatja.
Felelős: TKB
Határidő: a határozat hatálybalépését követő 45 napon belül
47. Az  1.  pont b)–m)  alpontjában meghatározott szervek, a  46.  pont szerint meghatározott tartalmi követelmények
figyelembevételével egyedi intézkedési tervet készítenek és azt megküldik a TKB-nak.
Felelős: 1. pont b)–m) alpontjában meghatározott szervek
Határidő: a határozat hatálybalépését követő 90 napon belül
48. A  TKB az  1.  pont b)–m)  alpontjában meghatározott szervek egyedi intézkedési terveinek figyelembevételével
központi intézkedési tervet készít elő.
Felelős: TKB
Határidő: a határozat hatálybalépését követő 120 napon belül
13. Záró rendelkezések 49. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 50. Hatályát veszti
a) a Terrorizmus Elleni Nemzeti Akcióterv felülvizsgálatáról szóló 2151/2005. (VII. 27.) Korm. határozat,
b) a  terrorfelderítés műveleti koordinációjáról és a  Terrorellenes Koordinációs Bizottság létrehozásáról szóló
2239/2005. (X. 28.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
27/2015. (VI. 15.) BM rendelete a rendőrség, a hivatásos katasztrófavédelmi szerv és a büntetés-végrehajtási szervezet nem vezetői beosztást betöltő hivatásos állománya vonatkozásában a rendvédelmi szerv alapfeladatába tartozó szolgálati beosztások felsorolásáról.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény
341.  §  (4)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 21. § 4., 10. és 22. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A 2015. június 30-án szolgálati viszonyban álló, nem vezetői beosztást betöltő hivatásos állomány vonatkozásában
az illetményemelkedés szempontjából a rendvédelmi szerv alapfeladatába tartozó szolgálati beosztások felsorolását
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv esetében az 1. melléklet,
b) a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv esetében a 2. melléklet,
c) a terrorizmust elhárító szerv esetében a 3. melléklet,
d) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv esetében a 4. melléklet,
e) a büntetés-végrehajtási szervezet esetében az 5. melléklet
tartalmazza.
2. § Az illetményemelkedés szempontjából a  rendvédelmi szerv alapfeladatába tartozó szolgálati beosztások
meghatározásakor a  hivatásos állomány szolgálati beosztást betöltő tagjának 2015. június 30-án hatályos
kinevezése szerinti szolgálati beosztását kell figyelembe venni.
3. § Ha a  hivatásos állomány tagja 2015. június 30-án a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 49/B. §-a vagy 49/D. §-a alapján történt más szervhez vezényléssel valamely
más fegyveres szervnél teljesíti szolgálatát, azt, hogy a  nem vezetői beosztás a  rendvédelmi szerv alapfeladatába
tartozó szolgálati beosztásnak minősül-e vagy sem, a  más szervhez vezénylés helye szerinti szerv szolgálati
beosztásait figyelembe véve kell megállapítani.
4. § Ez a rendelet 2015. július 1-jén lép hatályba, és 2015. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
37/2013. (HK 6.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a honvédelmi szervezetek által lefolytatandó keretmegállapodásos eljárások szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés a) pontja és 11. § p) pontja, valamint a honvédelmi szervezetek beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló
48/2012. (VII. 19.) HM utasítás 23. § (5) bekezdése alapján a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. A honvédelmi szervezetek összesített beszerzési igényei alapján a honvédelmi szervezetek beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló 48/2012. (VII. 19.) HM utasítás (a továbbiakban: utasítás) 6. § (2) bekezdés e) pontja szerinti
kizárólagos jogosultsággal felruházott szervezet (a továbbiakban: HM Központi Beszerző Szervezet) a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban:
Kbt.) 4. § 12. pontja, valamint a védelem terén alapvető
biztonsági érdeket érintő, kifejezetten katonai, rendvédelmi, rendészeti célokra szánt áruk beszerzésére, illetőleg
szolgáltatások megrendelésére vonatkozó sajátos szabályokról szóló 228/2004. (VII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.) 74/C. §-a és 74/D. §-a szerinti keretmegállapodásokat köthet, a Kbt. 109. § (5) bekezdése, valamint az R1. 74/C. § (3) bekezdése szerint.
3. A honvédelmi szervezetek a megkötött keretmegállapodások hatálya alatt beszerzési szükségleteik kielégítése
érdekében a beszerzés tárgykörében megkötött keretmegállapodás feltételrendszerének megtartásával önállóan,
ajánlatkérőként járnak el, figyelemmel a 11. pontra.
2. A beszerzési eljárásba bevont honvédelmi szervezetek
hatásköre és feladatai
4. A HM Központi Beszerző Szervezet a keretmegállapodás elemeiről nyilvántartást vezet, és azt folyamatosan
naprakészen tartja, különösen a következő adatokra vonatkozóan:
a) az ajánlatkérő honvédelmi szervezetek adatai;
b) a szállítók adatai;
c) a keretmegállapodások és az azok alapján kötött
egyedi szerződések adatai, valamint
d) a szállítók időszaki vagy eseti adatközléséből kelet
kező adatok. 5. A HM Központi Beszerző Szervezet a keretmegállapodásos eljárás során a 14–23. pont szerinti adatszolgáltatási és jelentési kötelezettséget állapít meg az ajánlatkérő
honvédelmi szervezetek részére.
3. Általános eljárási szabályok 6. A lefolytatott keretmegállapodásos eljárás első részében a HM Központi Beszerző Szervezet a honvédelmi
szervezetek által kezdeményezett és az MH katonai szervezetei esetében – az MH Egészségügyi Központ kivételével és figyelemmel a 11. pontban foglaltakra – az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság által felülvizsgált és megküldött, összesített igények szerint összeállított megbízás
alapján keretmegállapodást köt.
7. A keretmegállapodásos eljárás lefolytatására irányuló
megbízásnak a következő kiegészítő adatokat kell tartalmaznia:
a) a keretmegállapodás futamidejét;
b) az ajánlattevők keretszámát;
c) azt, hogy az ajánlattevő az előirányzott teljes mennyi
ség keretein belül mekkora részre vállal kötelezettséget;
d) az értékelési szempontokat és az összességében leg
előnyösebb ajánlat értékelési szempontja esetén részszempontot, súlyszámot, az értékelés során adható pontszám
alsó és felső határát, módszerét;
e) a termékváltás, árváltozás feltételeit, valamint
f) a bankgarancia feltételeit.
8. A tárgyévet érintő keretmegállapodások csak abban
az esetben minősülnek kötelezettségvállalásnak, amennyiben azok megfelelnek az államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV. törvény 2. § (1) bekezdés o) pontjában foglalt követelménynek, valamint ha a kötelezettségvállalás az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) 46. § (1) bekezdésében foglaltak szerint került megkötésre. Azok a keretmegállapodások, amelyek az említett
követelménynek nem felelnek meg, az Ávr. 150. §-ában
foglaltak alapján az ajánlatkérő honvédelmi szervezet
tárgyévi költségvetési beszámolójában kötelezettségvállalással terhelt előirányzat-maradványként nem kerülhetnek
kimutatásra.
4. A saját hatáskörben megvalósított beszerzés 9. Az utasítás 11. § (1) bekezdés a) pont ac) alpontja
alapján saját hatáskörben megvalósítani kívánt közbeszerzés becsült értékének kiszámítása során mindazon beszerzések értékét egybe kell számítani, amelyek vonatkozásában fennállnak a Kbt. 18. § (2) és (5) bekezdés egybeszámítási szabályaira vonatkozó feltételek, függetlenül attól,
hogy a beszerzéseket a honvédelmi szervezet megbízása
alapján a HM Központi Beszerző Szervezet, vagy a honvédelmi szervezet saját hatáskörben folytatta le.
10. A saját hatáskörben történő közbeszerzés során kötött szerződésben a honvédelmi szervezet szerződéses kötelezettséget kizárólag a HM Központi Beszerző Szervezet
által megkötendő keretmegállapodás hatálybalépésének
időpontjáig vállalhat.
5. Speciális eljárási szabályok 11. Az R1. 1. melléklet XXIV. fejezet a) pontjában meghatározott szolgáltatás megrendelésére vonatkozó keretmegállapodás kezdeményezésére, valamint a megkötött
keretmegállapodásos eljárás második részében történő
részvételre kizárólag az MH Katonai Közlekedési központ
jogosult.
6. Az engedélyeztetés rendje 12. A keretmegállapodásos eljárás első és második részének lefolytatása során az ajánlatkérő honvédelmi szervezet a beszerzés engedélyeztetése során az utasítás
18. §-a és 21. § (3) bekezdése szerint jár el.
13. A közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 46/2011. (III. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R2.) hatálya alá tartozó keretmegállapodásos
eljárás második részének engedélyeztetése során az ajánlatkérő honvédelmi szervezet az R2. 4. § (1) bekezdés
f) pontja és (2) bekezdése szerint jár el.
7. A jelentési kötelezettség rendje 14. Az ajánlatkérő honvédelmi szervezet a keretmegállapodásos eljárás második részének lezárását követően az
eljárás eredményeként megkötött szerződés adattartalmát
vagy az eljárás eredménytelenségéről szóló értesítést a
szerződés megkötésétől, vagy az eljárás eredménytelenségének megállapításától számított ötödik munkanapig köteles megküldeni a HM Központi Beszerző Szervezet részére. Az adatszolgáltatási kötelezettség fennáll a szerződés
módosítása és a szerződés teljesítése esetén is.
15. A 14. pont szerinti adatszolgáltatási kötelezettség
különösen a következő adatokra terjed ki:
a) a megrendelés vagy a szerződés száma,
b) verseny újraindításával történő eljárás esetén a felhí
vás száma és időpontja,
c) a megrendelés vagy a szerződéskötés időpontja,
d) a honvédelmi szervezet megnevezése,
e) a szállító megnevezése, gazdasági társaság esetén
cégjegyzékszáma,
f) a termék, szolgáltatás megnevezése,
g) megrendelt mennyiség,
h) az egységár bruttó összege, forintban meghatározva,
i) a teljes ár bruttó összege, forintban meghatározva.
16. A szerződés teljesítése esetén a 15. pont szerinti adatokon túl a következő adatokat is meg kell adni:
a) a teljesített mennyiség,
b) a teljesítés időpontja,
c) a számla száma,
d) a számlakiállítás időpontja,
e) deviza referencia időpont,
f) a deviza referencia napi eladási árfolyama.
17. A 15–16. pont szerinti adatszolgáltatást az 1. melléklet szerinti formában kell teljesíteni.
18. A HM Központi Beszerző Szervezet a keretmegállapodás alapján lefolytatott közbeszerzési eljárás eredményéről
szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetményt a keretmegállapodás alapján kötött szerződésekről együttesen teszi közzé.
A HM Központi Beszerző Szervezet a hirdetményt a keret
megállapodás alapján a megelőző negyedév során kötött
szerződésekről a naptári negyedév utolsó napját követő tizedik munkanapig küldi meg a Közbeszerzési Hatóság részére.
A keretmegállapodás megkötését követő első – nem teljes –
negyedévről nem kell külön hirdetményt közzétenni.
19. Az R1. hatálya alá tartozó termékek beszerzése, valamint szolgáltatások megrendelése érdekében megkötött
keretmegállapodások vonatkozásában a 18. pontot az R1.
10. §-ában és 10/A. §-ában meghatározott módon kell végrehajtani.
20. A hirdetményellenőrzési és szerkesztési díjak igazgatási szolgáltatási díjnak minősülnek, melynek költségét
a HM Központi Beszerző Szervezet költségvetésébe kell
betervezni.
21. A honvédelmi szervezet az adataiban történő változás esetén a változás bekövetkeztétől számított ötödik
munkanapig köteles a változásról tájékoztatni a HM Központi Beszerző Szervezetet.
22. A HM Központi Beszerző Szervezet a honvédelmi
szervezetek adatszolgáltatására vonatkozó mintákat a keretmegállapodások megkötésétől számított ötödik munkanapig teszi közzé a honlapján.
23. A honvédelmi szervezet vezetője az utasítás 44. §
(1) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatást tájékoztatásul a HM Központi Beszerző Szervezet részére is köteles megküldeni.
24. A keretmegállapodásos eljárás második részével
összefüggő, a Kbt. 31. § (1) bekezdésében meghatározott
adatokat, információkat, dokumentumokat a honvédelmi
szervezet tájékoztatásul a HM Központi Beszerző Szervezet részére is köteles megküldeni.
8. Záró rendelkezések 25. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
26. A HM Központi Beszerző Szervezet a 4. pontban
foglalt feladatok ellátása érdekében a Katonai Beszerzési
Információs Rendszer szükséges mértékű fejlesztésére vonatkozó javaslatot tesz a HM védelemgazdaságért felelős
helyettes államtitkár részére az intézkedés hatályba lépésétől számított harmincadik napig.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
1209/2014. (IV. 1.) Korm. határozata a Közép-Dunántúli Operatív Program és a Dél-Alföldi Operatív Program keretében városrehabilitáció tárgyú kiemelt projektek akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. megállapítja a  Közép-Dunántúli Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének 3. prioritását
az 1. melléklet szerint,
 2. elfogadja a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 28. § (1) és (2) bekezdése szerint a 2. mellékletben meghatározott projektötletek kiemelt projektként
történő előzetes nevesítését,
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  2.  melléklet szerinti kiemelt projektek projektgazdái
számára a projektötletek részletes projektjavaslatként történő benyújtását lehetővé tévő felhívás megjelentetéséről,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a projektek akciótervi nevesítéséről szóló kormányhatározat közzétételét követően azonnal
4. visszavonja a  regionális operatív programok 2011–2013. évekre szóló akcióterveinek módosításáról és
a Nyugat-Dunántúli Operatív Program 5. prioritás keretének növeléséről szóló 2057/2013. (XII. 31.) Korm. határozat
5. mellékletének 3. prioritásra vonatkozó részét.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2012. (IX. 14.) EMMI utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériuma kormányügyelethez kapcsolódó biztonsági ügyeleti, valamint mobiltelefonos készenléti szolgálati szabályzatának kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdésének c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A kormányügyeleti rendszer létrehozásáról szóló 1324/2011. (IX. 22.) Korm. határozatból adódó feladatoknak az
Emberi Erőforrások Minisztériuma feladatköréhez kapcsolódó hatékony, jól szervezett ellátása, illetve az azonnali
intézkedést igénylő váratlan eseményekre történő intézkedések megtétele érdekében jelen utasítás mellékletét
képező, a kormányügyelethez kapcsolódó biztonsági ügyeleti szabályzatot (a továbbiakban: Szabályzat) adom ki.
(2) Ezen utasítás hatálya – a (3) bekezdésben foglalt kivételekkel – az Emberi Erőforrások Minisztériuma szervezetére
terjed ki. (3) Ezen utasítás intézményi ügyeletre vonatkozó rendelkezéseinek hatálya kiterjed az Emberi Erőforrások Minisztériuma
irányítása alá tartozó háttérintézmények bizonsági feladatokat ellátó munkatársaira is.
(4) A Szabályzat függelékeit az érintettek közvetlenül kapják meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételt követő hónap első napján lép hatályba.
3. § Ezen utasítást – a díjazás tekintetében – a hatálybalépésekor már teljesített és igazolt ügyeletre és mobiltelefonos
készenléti szolgálatra is alkalmazni kell. Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
21/2019. (VII. 31.) IM rendelete a nemzetiségi önkormányzati képviselők 2019. október 13. napjára kitűzött választása eljárási határidőinek és határnapjainak megállapításáról.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 346. § c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 39. § (2) bekezdés e) pontja tekintetében a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint
a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény 91. § c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 109.  § 2.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A megfigyelők 1. § (1) A  nemzetközi megfigyelőnek a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 4.  §
(2) bekezdésében meghatározott személyes adatait a nemzetközi megfigyelők nyilvántartásából 2020. január 13-án
kell törölni. [Ve. 4. § (4) bekezdés]
(2) A választási bizottságba a Ve. 311. § (2a) bekezdése szerinti megfigyelőt legkésőbb 2019. október 4-én 16.00 óráig
lehet bejelenteni. [Ve. 30. § (2) bekezdés, 311. § (2a) bekezdés]
2. A választási bizottságok 2. § A területi választási bizottság három tagját és legalább két póttagot a  fővárosi, megyei közgyűlés legkésőbb
2019. szeptember 1-jén 16.00 óráig választja meg. [Ve. 21. §]
3. § A helyi választási bizottság három – az egy szavazókörrel rendelkező településen öt – tagját és legalább két póttagot
a  települési önkormányzat képviselő-testülete legkésőbb 2019. szeptember 1-jén 16.00 óráig választja meg.
[Ve. 23. §]
4. § (1) A  szavazatszámláló bizottság, valamint az  egy szavazókörrel rendelkező településen a  helyi választási bizottság
tagjai 2019. október 14-én mentesülnek a  jogszabályban előírt munkavégzési kötelezettség alól. [Ve. 15.  §
(1) bekezdés]
(2) A  munkáltató a  választási szerv (1)  bekezdés szerinti tagját megillető bér és járulékai megtérítését
2019. október 14-től 2019. október 18-án 16.00 óráig igényelheti a helyi választási irodától. [Ve. 15. § (2) bekezdés]
3. A szavazókörök 5. § 2019. október 13-ig nem lehet szavazókör sorszámát megváltoztatni, szavazókörbe sorolt cím besorolását
megváltoztatni, továbbá település megnevezésének, közterület nevének és jellegének, ház számának, épület vagy
lépcsőház jelének megváltozását a címnyilvántartásban átvezetni. [Ve. 79. § (2) bekezdés]
4. A névjegyzék 6. § A szavazóköri névjegyzékből a  választópolgár nemzetiségi adatát törölni kell, ha legkésőbb 2019. október  11-én
a  választópolgár kérelmére a  választópolgár nemzetiséghez tartozását a  választási iroda törli a  központi
névjegyzékből. [Ve. 314. § (2) bekezdés]
7. § A nemzetiségi szavazóköri névjegyzékbe azt a választópolgárt kell felvenni, aki legkésőbb 2019. szeptember 27-én
16.00 óráig benyújtott kérelme alapján szerepel nemzetiségi választópolgárként a  központi névjegyzékben.
[Ve. 315. §]
8. § (1) Azt a  választópolgárt, aki 2019. augusztus 7-én a  szavazóköri névjegyzékben szerepel, a  Nemzeti Választási Iroda
értesítő megküldésével tájékoztatja a szavazóköri névjegyzékbe vételéről. [Ve. 115. § (1) bekezdés]
(2) Az értesítőt a választópolgár értesítési címére, ennek hiányában lakcímére 2019. augusztus 23-ig kell megküldeni.
[Ve. 115. § (2) bekezdés]
9. § A helyi választási iroda értesítő átadásával vagy megküldésével tájékoztatja a  szavazóköri névjegyzékbe történt
felvételéről azt a  választópolgárt, aki 2019. augusztus 7-ét követően kerül a  település szavazóköri névjegyzékébe.
[Ve. 116. § (1) bekezdés]
10. § (1) A  választópolgár részére – a  Ve. 88.  § a)  pontja szerinti, legkésőbb 2019. augusztus 6-án 16.00 óráig benyújtott
kérelmére – Braille-írással készült értesítőt küld a Nemzeti Választási Iroda. [Ve. 117. § (1) bekezdés]
(2) A  választópolgár részére – a  Ve. 88.  § b)  pontja szerinti, legkésőbb 2019. augusztus 6-án 16.00 óráig benyújtott
kérelmére – könnyített tájékoztatót küld a Nemzeti Választási Iroda. [Ve. 117. § (2) bekezdés]
11. § A szavazóköri névjegyzékkel kapcsolatos kérelmet 2019. augusztus 8-tól lehet benyújtani. [Ve. 110. § (2) bekezdés]
12. § A választópolgár mozgóurna iránti kérelmet
a) a helyi választási irodához
aa) levélben vagy elektronikus azonosítás nélkül elektronikus úton legkésőbb 2019. október 9-én
16.00 óráig,
ab) személyesen vagy elektronikus azonosítással elektronikus úton 2019. október 11-én 16.00 óráig
vagy
ac) 2019. október 11-én 16.00 órát követően elektronikus azonosítással elektronikus úton
2019. október 13-án 12.00 óráig,
b) az illetékes szavazatszámláló bizottsághoz meghatalmazott útján vagy meghatalmazással nem rendelkező
személy általi kézbesítésével 2019. október 13-án, legkésőbb 12.00 óráig
nyújthat be. [Ve. 103. § (2) bekezdés] 13. § A 12.  § a)  pont aa) és ab)  alpontja szerinti mozgóurna iránti kérelmet a  helyi választási iroda legkésőbb
2019. október 11-én bírálja el. [Ve. 113. § (2) bekezdés]
14. § (1) A  2019. október 11-én 16.00 óráig bekövetkező változások átvezetését követően a  Nemzeti Választási Iroda
a  nemzetiségi szavazóköri névjegyzéket és a  mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékét lezárja. [Ve. 106.  §
(1) bekezdés]
(2) A  helyi választási iroda – vagy megbízása alapján a  területi választási iroda – a  lezárt nemzetiségi szavazóköri
névjegyzéket és a  mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékét legkésőbb 2019. október 12-én kinyomtatja.
[Ve. 106. § (2) bekezdés]
15. § (1) A  kinyomtatott nemzetiségi szavazóköri névjegyzéket és a  mozgóurnát igénylő választópolgárok kinyomtatott
jegyzékét 2020. január 13-án kell megsemmisíteni. [Ve. 109. § (1) bekezdés]
(2) A  nemzetiségi szavazóköri névjegyzék és a  mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékének adatait
2020. január 13-án kell törölni. [Ve. 109. § (2) bekezdés]
5. Ajánlás, jelölt- és listaállítás 16. § A Ve. 317.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti adatátadást követően a  nemzetiségi jelölő szervezet
2019. szeptember 8-án 16.00 óráig, illetve 2019. szeptember 30-án 16.00 óráig igényelheti a Ve. 89. § (1) bekezdése
szerint az  adatai kiadását megtiltó választópolgárok adatainak kivételével a  névjegyzékben a  nemzetiség
választópolgáraként szereplő választópolgárok nevét és lakcímét. [Ve. 317. § (2) bekezdés b) pont]
17. § A választási iroda az igénylését követően haladéktalanul, de legkorábban 2019. augusztus 24-én adja át az igénylő
vagy a  jelöltként indulni szándékozó választópolgár részére az  általa igényelt mennyiségű ajánlóívet. [Ve. 121.  §
(2) bekezdés]
18. § (1) A  települési nemzetiségi önkormányzati jelöltet legkésőbb 2019. szeptember 9-én 16.00 óráig kell bejelenteni.
[Ve. 318. § (1) bekezdés]
(2) A  területi és az  országos nemzetiségi önkormányzati választáson állított listát legkésőbb 2019. szeptember 10-én
16.00 óráig kell bejelenteni. [Ve. 319. § (1) bekezdés]
19. § (1) A  jelölő szervezet a  listát, illetve a  listán szereplő jelölt jelölését legkésőbb 2019. szeptember 10-én 16.00 óráig
vonhatja vissza. [Ve. 130. § (3) bekezdés]
(2) A  jelöltnek a  2019. október 12-én 16.00 órát megelőző lemondása alkalmas joghatás kiváltására. [Ve. 307/G.  §
(3) bekezdés]
20. § (1) Nem szabható ki bírság
a) a települési nemzetiségi önkormányzati jelölti, legkésőbb 2019. szeptember 10-én 16.00 óráig,
b) a területi és az  országos nemzetiségi önkormányzati választáson állított listás, legkésőbb
2019. szeptember 11-én 16.00 óráig
benyújtott, ajánlást nem tartalmazó ajánlóív után. [Ve. 124. § (3) bekezdés]
(2) A választási bizottság a bírság kiszabásáról
a) az (1) bekezdés a) pontja szerinti ajánlóív esetében legkésőbb 2019. szeptember 17-én,
b) az (1) bekezdés b) pontja szerinti ajánlóív esetében legkésőbb 2019. szeptember 18-án
dönt. [Ve. 124. § (4) bekezdés]
21. § Az ajánlóíveket az illetékes választási iroda 2020. január 13-án megsemmisíti. [Ve. 128. §]
6. A választási kampány 22. § A választási kampányidőszak 2019. augusztus 24-től 2019. október 13-án 19.00 óráig tart. [Ve. 139. § (1) bekezdés]
23. § (1) Ha sajtótermék politikai hirdetést kíván közölni, hirdetési szolgáltatásainak árjegyzékét 2019. augusztus 6-án
16.00 óráig juttatja el az Állami Számvevőszékhez. [Ve. 148. § (3) bekezdés]
(2) A politikai hirdetést közzétevő sajtótermék az Állami Számvevőszéket 2019. október 28-án 16.00 óráig tájékoztatja
a közzétett politikai hirdetésekről. [Ve. 148. § (5) bekezdés]
24. § A Ve. 147/A–147/E. § szabályozása alá nem tartozó, országosan – ideértve a kizárólag interneten – elérhető lineáris
médiaszolgáltatást nyújtó médiaszolgáltató legkésőbb 2019. augusztus 24-én 16.00 óráig közli a Nemzeti Választási
Bizottsággal, ha biztosítani kívánja politikai reklám közzétételének lehetőségét. [Ve. 147/F. § (1) és (3) bekezdés]
25. § 2019. október 12-én a  közszolgálati médiaszolgáltató lineáris audiovizuális és rádiós médiaszolgáltatásában
az országos listát állító jelölő szervezetek politikai reklámjait egy-egy alkalommal köteles közzétenni. [Ve. 147/D. §]
26. § (1) 2019. október 13-án nem folytatható kampánytevékenység
a) a szavazóhelyiségben, valamint a szavazóhelyiséget magában foglaló épületben,
b) a szavazóhelyiséget magában foglaló épületnek a  szavazóhelyiség megközelítését szolgáló bejáratától
számított 150 méteres távolságon belül közterületen,
c) a b)  pontban meghatározott területen kívül az  e  területen belül tartózkodó választópolgár választói
akaratának befolyásolására alkalmas módon. [Ve. 143. § (1) bekezdés]
 (2) A 2019. október 13-át megelőzően jogszerűen elhelyezett plakát nem valósítja meg a Ve. 143. § (1) bekezdés b) és
c) pontja szerinti tilalom sérelmét. [Ve. 143. § (2) bekezdés]
27. § 2019. október 13-án választási gyűlés nem tartható. [Ve. 145. § (2) bekezdés]
28. § 2019. október 13-án politikai reklámot nem lehet közzétenni. [Ve. 147. § (4a) bekezdés]
29. § 2019. október 13-án a  közvélemény-kutatást végző személy abba az  épületbe, amelyben a  szavazóhelyiség van,
nem léphet be. Az  épületből kilépők megkérdezésével készített közvélemény-kutatás eredményét (exit poll) csak
2019. október 13-án 19.00 óra után szabad nyilvánosságra hozni. [Ve. 150. §]
30. § A plakátot az, aki elhelyezte, vagy akinek érdekében elhelyezték, 2019. november 12-én 16.00 óráig köteles
eltávolítani. [Ve. 144. § (7) bekezdés]
31. § A Ve. 317.  § (2)  bekezdése szerinti adatszolgáltatás adatait a  jogerősen nyilvántartásba vett jelölő szervezetnek
legkésőbb 2019. október 13-án 16.00 óráig kell megsemmisítenie, és az  erről készült jegyzőkönyvet három
napon belül, 2019. október 13-án történő megsemmisítés esetén 2019. október 16-án 16.00 óráig át kell adnia
az adatszolgáltatást teljesítő választási irodának. [Ve. 155. § (2) bekezdés, 317. § (3) bekezdés]
7. A szavazás előkészítése 32. § (1) A helyi választási bizottság a bejelentett jelöltek – annak a jelöltnek a kivételével, amelynek nyilvántartásba vételét
jogerősen elutasították – sorrendjének sorsolását 2019. szeptember 9-én, 16.00 óra után végzi el. [Ve. 160.  §
(2) bekezdés]
(2) A  területi választási bizottság a  bejelentett területi nemzetiségi listák – annak a  listának a  kivételével, amelynek
nyilvántartásba vételét jogerősen elutasították – sorrendjének sorsolását 2019. szeptember 10-én, 16.00 óra után
végzi el. [Ve. 160. § (2) bekezdés]
(3) A Nemzeti Választási Bizottság a bejelentett országos nemzetiségi listák – annak a  listának a kivételével, amelynek
nyilvántartásba vételét jogerősen elutasították – sorrendjének sorsolását 2019. szeptember 10-én, 16.00 óra után
végzi el. [Ve. 160. § (2) bekezdés]
33. § (1) A  helyi választási iroda a  szavazóköri névjegyzéket, a  mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékét,
a  szavazólapokat és a  szavazáshoz szükséges egyéb kellékeket 2019. október 12-én adja át a  szavazatszámláló
bizottság elnökének. [Ve. 164. § (1) bekezdés]
(2) Az iratok és kellékek őrzését 2019. október 13-ig a helyi választási iroda biztosítja. [Ve. 164. § (2) bekezdés]
34. § Abban a  szavazóhelyiségben, amelynek szavazóköri névjegyzékében olyan választópolgár szerepel, aki
legkésőbb 2019. október 4-én 16.00 óráig a Ve. 88.  § c)  pontja szerinti segítséget igényelte, Braille-írással ellátott
szavazósablont kell biztosítani. [Ve. 167. § (5) bekezdés]
8. A szavazás 35. § A szavazóhelyiségben szavazni 2019. október 13-án 6.00 órától 19.00 óráig lehet. [Ve. 169. §]
9. Az eredmény megállapítása 36. § A Ve. 327.  § (1)  bekezdése szerinti szavazatszámlálás eredményéről kiállított jegyzőkönyvek egy-egy példányát
a helyi választási iroda legkésőbb 2019. október 14-én 10.00 óráig eljuttatja a területi választási irodához. [Ve. 329. §
(1) bekezdés]
37. § A jegyzőkönyv egy példánya az  illetékes választási irodában 2019. október 16-án 16.00 óráig tekinthető meg.
[Ve. 204. §]
38. § (1) A szavazólapokat – ha a választás eredményével összefüggő büntetőeljárás nincsen folyamatban – a helyi választási
irodában 2020. január 11-ig kell megőrizni. [Ve. 205. § (1) bekezdés]
(2) A választási iratokat – a jegyzőkönyvek kivételével – 2020. január 13-án kell megsemmisíteni. A jegyzőkönyvek első
példányát a Magyar Nemzeti Levéltárnak 2020. január 11-ét követően át kell adni. [Ve. 205. § (2) bekezdés]
10. Záró rendelkezések 39. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti
a) a 2014. április 6. napjára kitűzött országgyűlési képviselő-választás eljárási határidőinek és határnapjainak
megállapításáról szóló 3/2014. (I. 20.) KIM rendelet,
b) az Európai Parlament tagjainak 2014. május 25. napjára kitűzött választása eljárási határidőinek és
határnapjainak megállapításáról szóló 13/2014. (III. 10.) KIM rendelet,
c) a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek 2014. október 12. napjára kitűzött választása eljárási
határidőinek és határnapjainak megállapításáról szóló 2/2014. (VII. 24.) IM rendelet,
d) a nemzetiségi önkormányzati képviselők választása eljárási határidőinek és határnapjainak megállapításáról
szóló 5/2014. (VII. 30.) IM rendelet,
e) a 2016. október 2. napjára kitűzött országos népszavazás eljárási határidőinek és határnapjainak
megállapításáról szóló 16/2016. (VII. 5.) IM rendelet és
f ) a 2018. április 8. napjára kitűzött országgyűlési képviselő-választás eljárási határidőinek és határnapjainak
megállapításáról szóló 3/2018. (I. 11.) IM rendelet.
Varga Judit s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1846/2016. (XII. 23.) Korm. határozata a Károlyi-Csekonics Palotaegyüttes felsőoktatási célú hasznosítása érdekében történő átfogó, állagmegóvó felújításával összefüggő kivitelezési munkák forrásának biztosításáról.
A Kormány a  Károlyi-Csekonics Palotaegyüttes felsőoktatási célokra történő, Károli Gáspár Református Egyetem általi
használatának előkészítése keretében
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával gondoskodjon
a Károlyi-Csekonics Palotaegyüttes átfogó, állagmegóvó felújításának megvalósításához (a  továbbiakban: felújítás)
mindösszesen bruttó 12 450,0 millió forint forrásnak a  központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében
történő ütemezett biztosításáról és rendelkezésre állásáról az alábbiak szerint:
a) a  felújítás 2017. évi kivitelezési munkálatainak fedezetére a  Magyarország 2017. évi költségvetéséről szóló
2016. évi XC. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím javára 760,0 millió
forint,
b) a felújítás 2018. évi kivitelezési munkálatainak fedezetére 7810,0 millió forint,
c) a felújítás 2019. évi kivitelezési munkálatainak fedezetére 3880,0 millió forint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében a felmerülés ütemében
 a b) és c) alpont tekintetében az adott évi költségvetés tervezése során
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4a)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi a  Miniszterelnökség számára az  1.  pontban meghatározott feladatokhoz kapcsolódó közbeszerzési
eljárás megindítását, továbbá a  többéves fizetési kötelezettséggel járó szerződés megkötését azzal, hogy
a kötelezettségvállalás összege a 2017–2019. években nem haladhatja meg az 1. pontban meghatározott összeget.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
61/2016. (XII. 29.) NGM rendelete a műszaki biztonsági hatóság eljárásáért, valamint a hatáskörébe utalt építésügyi hatósági eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170.  § (3)  bekezdés 4.  pontjában, a  termékek piacfelügyeletéről
szóló 2012.  évi LXXXVIII. törvény 30.  § (1a)  bekezdésében, továbbá a  kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 12.  §
(7)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 90. § 1. és 9. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A műszaki biztonsági hatóság által lefolytatott műszaki biztonsági, valamint a hatáskörébe utalt építésügyi hatósági
eljárásokért, beleértve a  műszaki biztonsági hatóság szakhatósági közreműködését más hatóságok eljárásaiban,
a kérelmet előterjesztő ügyfélnek igazgatási szolgáltatási díjat (a  továbbiakban: díj) kell fizetnie Budapest Főváros
Kormányhivatala (a továbbiakban: Kormányhivatal) mint a díj beszedésére jogosult részére.
(2) E rendelet alkalmazásában
1. ellenőr: a  felvonókról, mozgólépcsőkről és mozgójárdákról szóló 146/2014. (V. 5.) Korm. rendelet
(a  továbbiakban: Korm. rendelet) szerinti tevékenységekre a  Kormányhivatal által nyilvántartásba vett,
tevékenységét a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló
törvény rendelkezései szerint végző szolgáltató által alkalmazott vagy megbízott, a Korm. rendelet hatálya alá
tartozó berendezések ellenőrzésével hivatásszerűen foglalkozó személy;
2. nyilvántartott szervezet: a Korm. rendelet 2. § 15. pontjában meghatározott szervezet.
 (3) A díj mértékét az 1. melléklet állapítja meg.
 (4) Az ügyfél kérelmére soron kívül legfeljebb 15 napon belül, illetve munkaidőn túl végezhető hatósági tevékenység
esetében a díj mértéke a vonatkozó díj 150%-a, a munkaszüneti napon végzett tevékenység esetén a díj mértéke
a vonatkozó díj 200%-a.
(5) Amennyiben egy kérelem alapján a  műszaki biztonsági hatóságnál több, egymástól elkülönült hatósági eljárás
indul, az egyes eljárásokra megállapított díjat minden eljárásra külön meg kell fizetni.
2. § (1) A  díjfizetési kötelezettséget a  (2)  bekezdésben foglaltak szerint, a  fizetési számlára történő készpénzfizetés
(a  továbbiakban: készpénzutalási megbízás), vagy a  fizetési számlák közötti átutalásra szóló megbízás
(a továbbiakban: átutalási megbízás) útján a Kormányhivatal Magyar Államkincstárnál vezetett 10023002-0030965300000000 számú fizetési számlája javára kell teljesíteni. A belföldi postautalványon történő, fizetési számla nélküli
készpénzátutalás az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárások vonatkozásában díjfizetésre nem alkalmazható.
(2) Ha az ügyfél a hatósági eljárás díját
a) a  hatósági eljárás megindítására irányuló kérelem benyújtása előtt, az  átutalási megbízás, illetve
a  készpénzátutalási megbízás közlemény rovatában az  1.  § (1)  bekezdése szerinti hatósági eljárás
megnevezésének feltüntetésével fizeti meg, úgy a kérelemben
aa) a készpénzátutalási megbízáson található azonosító számot, a befizetett díjat és a fizetési megbízás
befogadásának időpontját, vagy
ab) a  számlavezető pénzforgalmi szolgáltató nevét, az  átutalási megbízással befizetett díj összegét és
a fizetési megbízás befogadásának időpontját köteles közölni;
b) a  hatósági eljárás megindítására irányuló kérelmének előterjesztése előtt nem fizeti meg, az  illetékes
hatóság által kiállított díjbekérő alapján nyolc napon belül köteles a befizetést teljesíteni, a készpénzátutalási
megbízás, illetve az  átutalási megbízás közlemény rovatában a  hatóság ügyazonosító számának
feltüntetésével.
(3) A  számlát az  adószám kiváltására kötelezettek számára a  díjnak az  (1)  bekezdés szerinti fizetési számlán történő
jóváírását követően, de legkésőbb az ügy érdemében hozott döntés meghozatalával egy időben kell kiállítani.
(4) Ha az  ügyfél készpénzátutalási megbízással kívánja teljesíteni az  igazgatási szolgáltatási díjat, az  ügyben eljáró
hatóság az ügyfél részére számlát állít ki, melynek melléklete a készpénzátutalási megbízás.
(5) Ha a  befizetést igazoló okiratok alapján megállapítható, hogy az  ügyfél tévesen vagy az  e  rendeletben
meghatározott mértéket meghaladóan fizetett díjat, a  Kormányhivatal a  téves befizetés, illetve a  díjtöbblet
visszatérítéséről az  ügyfél számlavezető pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számlája javára, legkésőbb
az önálló fellebbezéssel támadható döntést követő nyolc napon belül, átutalási megbízás útján intézkedik.
(6) Ha a  Kormányhivatal a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL.  törvény 33/A.  §-a szerinti díjvisszafizetést köteles teljesíteni, úgy a  visszafizetésről az  ügyfél számlavezető
pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számlája javára, átutalási megbízás útján intézkedik.
(7) Ha jogszabály a  hatósági eljárás elektronikus úton történő kezdeményezését nem zárja ki, a  díjat az  eljárás
kezdeményezését követően, átutalási megbízás útján kell megfizetni. Az  ügyfélnek az  átutalási megbízás
„Közlemény” rovatában fel kell tüntetnie a  központi elektronikus szolgáltató rendszer által adott 27 jegyű
érkeztető számot. Ez esetben a díjat legkésőbb – a  (2) bekezdés b) pontja szerinti – díjbekérőben foglaltak ügyfél
általi megismerését követő három napon kell megfizetnie. Az  elektronikus közszolgáltatás igénybevételével
kezdeményezett eljárással kapcsolatos fizetési kötelezettségek teljesítésére egyebekben az  elektronikus
közszolgáltatásról és annak igénybevételéről szóló kormányrendeletben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.
(8) Az  országos nyilvántartás vezetéséért a  Korm. rendelet hatálya alá tartozó berendezésenként az  üzemeltetőnek
igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni. A díj tartalmazza a Korm. rendelet hatálya alá tartozó berendezés egyszeri
nyilvántartásba vételének költségét is. A nyilvántartott szervezet a díjat az üzemeltetőre egy összegben, a tárgyévi
első műszaki biztonságtechnikai felülvizsgálat díjában hárítja át. A  nyilvántartott szervezet a  nyilvántartás
vezetéséért járó díjat az  évi első műszaki biztonságtechnikai felülvizsgálatot követő hónap tizenötödik napjáig
a Kormányhivatal Magyar Államkincstárnál vezetett 10023002-00309653-00000000 számú számlájára átutalja.
(9) A Kormányhivatal a díjat egyéb bevételeitől elkülönítve tartja nyilván és kezeli.
3. § (1) Az e rendeletben meghatározott díj tekintetében
a) a díjmentességre az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 5. és 6. §-ában,
b) a díjfizetési kötelezettségre az Itv. 28. § (2) és (3) bekezdésében,
c) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására az Itv. 31. § (1)–(3), (5) és (6) bekezdésében,
d) a jogorvoslati eljárási díj visszatérítésére az Itv. 32. § (1) bekezdésében,
e) a díjfizetés törlésére és visszatérítésére az Itv. 80. § (1) bekezdés f ), g) és k) pontjában
foglaltakat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy ahol az Itv. illetéket említ, azon díjat kell érteni.
(2) Ha a  díj visszatérítése azért vált szükségessé, mert a  jogorvoslati eljárásban felülvizsgált döntés vagy intézkedés
a  kérelmező hátrányára részben vagy egészben jogszabálysértőnek bizonyult, akkor a  hatóság a  visszatérítésről
hivatalból, a jogorvoslati eljárás során hozott határozatban rendelkezik.
4. § (1) Azokban a hatósági eljárásokban, amelyekben másodfokon a Kormányhivatal jár el, a  fellebbezés díja az elsőfokú
eljárásra megállapított díj 50%-a, de legfeljebb 50 000 Ft.
(2) A fellebbezés díját – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a 2. § (1) bekezdésében és a 2. § (2) bekezdés a) pontjában
meghatározott feltételek szerint előzetesen kell megfizetni.
(3) Elektronikus úton előterjesztett fellebbezés esetén a 2. § (7) bekezdésében foglaltak szerint kell eljárni.
5. § (1) A díjat akkor is meg kell fizetni, ha a vizsgálat, helyszíni ellenőrzés eredménytelen, vagy ha az ügyfél mulasztásából
vagy egyéb neki felróható okból meghiúsul.
(2) Ha érdemi vizsgálat nélkül megállapítható, hogy a hatósági felügyelet alá tartozó létesítmény, berendezés nem felel
meg a műszaki biztonsági követelményeknek, a vonatkozó díj 50%-át kell megfizetni.
6. § (1) Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal műszaki biztonsági, valamint hatáskörébe utalt
építésügyi hatósági eljárásokért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról szóló 20/2010. (XII. 31.) NGM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


text:
1316/2011. (IX. 19.) Korm. határozata a 2011. költségvetési egyensúlyt megtartó intézkedésekről.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38/A. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
a következőket rendeli el:
1. A Kormány:
a) elrendeli az 1. melléklet szerinti maradványtartási kötelezettséget;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal b) felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert, hogy az év közbeni előirányzat és maradvány átadás-átvételek miatt
az 1. mellékletben meghatározott kötelezettségeket a fejezetek között nullszaldósan módosítsa, és erről a Magyar
Államkincstár elnökét tájékoztassa;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
c) az irányítása alá tartozó fejezetek előirányzatainak a 2. melléklet szerinti összegű zárolását rendeli el; egyúttal
felhívja a fejezeteket irányító szervek vezetőit, hogy a Magyar Államkincstárnak 2011. szeptember 20-áig jelentsék
be az 2. mellékletben foglalt zárolási kötelezettségeket cím, alcím, jogcím-csoport, jogcím és kiemelt
előirányzatonkénti részletezettségben; nem jelenthető be zárolás a fejezeti kezelésű előirányzatok esetében az
európai uniós forrást tartalmazó előirányzatokra, illetve a 3. mellékletben felsorolt előirányzatokra.
Felelős: a fejezetet irányító szervek vezetői
Határidő: a Magyar Államkincstár felé történő bejelentésre 2011. szeptember 20.
2. E határozatban elrendelt zárolási kötelezettség fejezetek, alrendszerek közötti nullszaldós átrendezésére, valamint a
zárolási kötelezettség részbeni saját bevétel befizetéssel történő kiváltására a fejezetet irányító szervek vezetőinek
kezdeményezésére a nemzetgazdasági miniszter engedélyével kerülhet sor.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 3. A Kormány irányítása alá tartozó fejezeteknél
a) a bérleti és lízing díjak,
b) a vásárolt közszolgáltatások (az államháztartás körébe tartozó feladatok, az államháztartás által kibocsátott
szolgáltatások szerződés alapján történő megvásárlása államháztartáson kívüli gazdasági szervezettől),
c) valamint a „szellemi tevékenység végzésére kifizetés” (költségvetési szerv szakmai alapfeladatának ellátására
külső személlyel, szervezettel való munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony létesítése)
jogcímekhez kapcsolódó előirányzatok, keretek felhasználására új szerződés nem köthető, a lejáró szerződések nem
hosszabbíthatók meg. A hatályos szerződéseket haladéktalanul felül kell vizsgálni, szükséges esetben intézkedni kell
felbontásukról.
Felelős: a fejezetet irányító szervek vezetői
Határidő: azonnal
4. A Kormány az irányítása alá tartozó fejezeteknél beszerzési tilalmat rendel el az intézményi beruházás keretében
történő tárgyi eszközök [földterület, telek, telkesítés, erdő, ültetvény, épület, egyéb építmény, ingatlanhoz kapcsolódó
vagyoni értékű jog, berendezés, gép (pl. informatikai eszköz), felszerelési tárgyak (pl. bútor, jármű), valamint
immateriális javak beszerzése (szellemi termék pl. szoftver termékek), egyéb szellemi alkotások, vagyonértékű jogok]
vonatkozásában.
Felelős: a fejezetet irányító szervek vezetői
Határidő: azonnal
5. E határozat 3–4. pontjában meghatározott tilalmak nem vonatkoznak az európai uniós forrást tartalmazó
előirányzatokra. A tilalmak részbeni feloldására – rendkívül indokolt, egyedi esetekben – a Magyar Államkincstár
elnökének benyújtott, annak véleményével ellátott kérelem alapján, a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
jogosult.
Felelős: Miniszterelnökséget irányító államtitkár
Magyar Államkincstár elnöke Határidő: folyamatos
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1277/2016. (VI. 7.) Korm. határozata a Nemzeti Táncszínház új játszóhelyének kialakításához szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Nemzeti Táncszínház új játszóhelyének kialakítása érdekében – a  Nemzeti Táncszínház
új játszóhelyéhez szükséges forrás biztosításáról és a  kapcsolódó intézkedésekről szóló 1597/2014. (XI. 3.)
Korm. határozat 1. pontjában meghatározott forráson felül – további 500,0 millió forint biztosítása szükséges;
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a Nemzeti Táncszínház új játszóhelyének kialakításával
összefüggésben a  felmerülő kiadások fedezetéhez szükséges 500,0 millió forint többletforrás biztosításáról
a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. július 1. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök