text:
160/2011. (VIII. 18.) Korm. rendelete a haditechnikai eszközök és szolgáltatások kivitelének, behozatalának, transzferjének és tranzitjának engedélyezéséről, valamint a vállalkozások tanúsításáról.
A Kormány az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről,
valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény 140/E. § (1) bekezdésében, a haditechnikai
termékek gyártásának és a haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló 2005. évi CIX. törvény 10. §
(1) bekezdés b) és c) pontjában, a 25. § tekintetében az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon
kívül helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény 140/E. § (3) bekezdésében,
a 29. § tekintetében a haditechnikai termékek gyártásának és a haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló
2005. évi CIX. törvény 10. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Értelmező rendelkezések
1. § E rendelet alkalmazásában 1. behozatal: a) olyan kereskedelmi ügylet, amelynek során az Európai Közösség vámterületén kívüli területről a Közösségi
Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK rendelet (a továbbiakban: Vámkódex) 4. cikk (7) bekezdésében
meghatározott „közösségi áru” fogalomkörébe nem tartozó áru kerül behozatalra,
b) a Vámkódex 114. cikkében foglalt aktív feldolgozásra beérkező áru, a 137. cikkében meghatározott ideiglenes
behozatalra kerülő áru, a 145. cikkében foglaltak szerint passzív feldolgozásra kivitt áru, valamint a 185. cikkében
meghatározott tértiáru behozatala, vagy c) szoftver vagy technológia átvétele elektronikus eszközök, telefax vagy telefon útján az Európai Közösség
vámterületén kívülről a Magyar Köztársaság területére; 2. behozatali vámhivatal: a Vámkódex 4. cikk 4b., illetve a közösségi vámjog végrehajtásáról szóló 2003. évi
CXXVI. törvény (a továbbiakban: Vámtörvény) 1. § (3) bekezdés 1/a. és 1/c. pontja szerint a vámhatóságok által
a vámjogszabályok alapján meghatározott alsó fokú vámszerv, ahol a Közösség vámterületére beszállított áruk
vámjogi sorsának meghatározásával kapcsolatos alakiságokat elvégzik, beleértve a megfelelő kockázatalapú
ellenőrzéseket is; 3. Belső Megfelelési Program: olyan, a vállalkozás megbízhatóságát alátámasztó tájékoztató dokumentum, amely
tartalmazza a vállalkozás tevékenységére vonatkozó információkat, a tevékenysége során keletkezett dokumentumok
kezelésének és a nyilvántartás leírását; meghatározza az e rendelet hatálya alá eső tevékenységben részt vevő
személyek feladatkörét és felelősségét, tartalmazza a vállalkozáson belüli kockázatkezelés leírását, valamint e rendelet
előírásainak vállalkozáson belüli végrehajtását, továbbá vállalkozáson belül rendelkezik az esetleges nem
megfelelőségek felszámolásának módjáról; 4. bróker tevékenység: a bróker által egy európai uniós tagállam és egy harmadik ország, illetve két harmadik ország
vállalkozásai, vagy szervei között haditechnikai eszköz, vagy szolgáltatás adásvétele céljából végzett tevékenység,
ideértve az üzlet megszervezését, a szerződő felek közötti közvetítést, az üzleti lehetőség jelzését a vevő, vagy az eladó
részére, valamint a saját jogon történő vételt és eladást, feltéve, ha az eszközök nem kerülnek a Magyar Köztársaság
területére; 5. Európai Közösség vámterülete: a Vámkódex 3. cikkében meghatározott terület;
6. devizamentes ügylet: elszámolási kötelezettség nélküli ügylet; 7. exportőr: olyan vállalkozás,
a) amelynek nevében a kiviteli nyilatkozatot teszik, b) amely a nyilatkozat elfogadásakor a harmadik országbeli címzett szerződő partnere, és jogosult a termék az
Európai Közösség vámterületén kívüli kiszállításának meghatározására; amennyiben nem kötöttek kiviteli
szerződést vagy pedig a szerződés birtokosa nem saját nevében tevékenykedik, akkor a terméknek az Európai
Közösség vámterületén kívüli kiküldésére szóló jogosultság a meghatározó, vagy
c) amely szoftver vagy technológia elektronikus úton, faxon vagy telefonon való továbbításáról rendelkezik
az Európai Közösség vámterületén kívüli helyre; 8. haditechnikai eszköz: az 1. mellékletben felsorolt termék és annak hatástalanított változata abban az esetben, ha az
kiképzési, oktatási célra alkalmas; 9. határon átnyúló szolgáltatásnyújtás: a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános
szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény 2. § e) pontjában ekként meghatározott fogalom;
10. importőr: az a vállalkozás, a) amelynek nevében a behozatali nyilatkozatot teszik,
b) amely a nyilatkozat elfogadásakor az Európai Unión kívüli harmadik országbeli fél szerződő partnere, és jogosult
a termék Európai Közösség vámterületén kívülről a Magyar Köztársaság területére történő beszállításának
végrehajtására, továbbá amennyiben nem kötöttek behozatali szerződést vagy a szerződő fél nem saját nevében
tevékenykedik, akkor a terméknek a Magyar Köztársaság területére történő beszállítására szóló jogosultság
a meghatározó, vagy c) amely úgy dönt, hogy elektronikus úton, telefaxon vagy telefonon szoftvert vagy technológiát hoz be a Magyar
Köztársaság területére; 11. kivitel: a) a Vámkódex 161. cikkében foglalt kiviteli eljárás, vagy
b) szoftver és technológia szóban, írásos formában, elektronikus úton, telefaxon vagy telefonon történő továbbítása
az Európai Unión kívüli rendeltetési helyre, technológia telefonon történő szóbeli továbbítása akkor, ha egy
dokumentumban leírt technológia vonatkozó részét beolvassák, vagy telefonon keresztül oly módon írják le, ami
alapvetően azonos eredményhez vezet; 12. kiviteli vámhivatal: a Vámkódex 4. cikk 4c., illetve a Vámtörvény 1. § (3) bekezdés 1/a. és 1/c. pontja szerint
a vámhatóságok által a vámjogszabályok alapján meghatározott alsó fokú vámszerv, ahol a Közösség vámterületét
elhagyó áruk vámjogi sorsának meghatározásával kapcsolatos alakiságokat elvégzik, beleértve a megfelelő
kockázatalapú ellenőrzéseket is; 13. Nemzetközi Import Igazolás: az exportőr ország kérésére az importőr ország Nemzetközi Import Igazolást állít ki, amely
az importőr ország illetékes hatóságának nyilatkozata arról, hogy az importált eszközök, vagy technológiák
a megadott értékben kerülnek beszállításra a megjelölt végfelhasználási célból és azok nem kerülnek
továbbértékesítésre az importőr ország illetékes hatóságának tudta nélkül;
14. Szállítási Tanúsítvány: a végfelhasználó ország illetékes hatóságának igazolása arról, hogy a harmadik országba kivitt
vagy más tagállamba kiszállított, valamint a harmadik országból behozott vagy más tagállamból beérkezett eszköz
a végfelhasználó ország vámterületére érkezett; 15. szolgáltatás: minden olyan műszaki támogató tevékenység, amely a haditechnikai eszköz fejlesztésével, gyártásával,
összeszerelésével, minőségi vizsgálatával, üzemeltetésével, karbantartásával, javításával vagy bármely más műszaki
szolgáltatással kapcsolatos, ideértve a bérmunkát, továbbá az eszközök kezelésének és alkalmazásának oktatását, és
amely megvalósulhat műszaki-technológiai utasítás, elméleti és gyakorlati oktatás, gyártási ismeret és tapasztalat
átadása vagy konzultáció útján szóban, írásban és elektronikus úton is;
16. tanúsított vállalat: olyan vállalkozás, amely rendelkezik a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (a továbbiakban:
Hatóság) által kiadott tanúsítással, továbbá az Európai Unió más tagállamában letelepedett, a tagállam hatósága által
tanúsított gyártó; 17. transzfer: haditechnikai eszköz átadása vagy szállítása egy Európai Unió tagállamában lévő szállító és egy valamely
másik tagállamban található címzett között, amely lehet: a) kiszállítás: olyan kereskedelmi ügylet, amelynek során a haditechnikai eszköz vagy szolgáltatás a Magyar
Köztársaság területéről az Európai Unió valamely tagállamába kerül, beleértve az ideiglenes árumozgást,
b) beérkezés: olyan kereskedelmi ügylet, amelynek során a haditechnikai eszköz vagy szolgáltatás az Európai Unió
valamely tagállamából érkezik a Magyar Köztársaság területére; beleértve az ideiglenes árumozgást;
18. transzfert végrehajtó: olyan vállalkozás, a) amelynek nevében a kiszállításról vagy beérkezésről a nyilatkozatot teszik,
b) amely a nyilatkozat elfogadásakor az Európai Unió egyik tagállamában bejegyzett címzett szerződő partnere, és
jogosult a termék Európai Közösség vámterületén történő szállításának meghatározására; amennyiben nem
kötöttek szerződést vagy pedig a szerződés birtokosa nem saját nevében tevékenykedik, akkor a terméknek
az Európai Közösség vámterületén történő szállítására szóló jogosultság a meghatározó, vagy
c) amely szoftver vagy technológia elektronikus úton, faxon vagy telefonon való továbbításáról rendelkezik
az Európai Közösség vámterületén belül; 19. tranzit: szállítási folyamat, amelynek során haditechnikai eszközt a Magyar Köztársaság területén keresztül úgy
továbbítanak, hogy annak vámjogi helyzetében változás nem történik;
20. újra kivitel: a) a Vámkódex 182. cikkében foglalt újra kivitel vagy
b) szoftver és technológia szóban, írásos formában, elektronikus úton, telefaxon vagy telefonon történő továbbítása
az Európai Unión kívüli rendeltetési helyre, technológia telefonon történő szóbeli továbbítása akkor, ha egy
dokumentumban leírt technológia vonatkozó részét beolvassák, vagy telefonon keresztül oly módon írják le, ami
alapvetően azonos eredményhez vezet; 21. vállalkozás: az olyan jogi személy vagy jogi személyiség nélküli jogalany, amely elsődlegesen üzletszerű gazdasági
tevékenység folytatása céljából jött létre, továbbá az egyéni vállalkozó, valamint költségvetési szerv;
22. Végfelhasználói Nyilatkozat: az exportőr ország kérésére a végfelhasználó, vagy a végfelhasználó országának
nyilatkozata arról, hogy a megvásárolt eszközök a végfelhasználó országában a megjelölt céllal kerülnek
felhasználásra, továbbá az áru nukleáris, biológiai, illetve vegyi fegyverek fejlesztésére, gyártására és használatára,
vagy ilyen fegyverek célba juttatására szolgáló eszköz részeként nem kerül felhasználásra; tartalmazhat újra kiviteli
tilalmat, illetve nyilatkozatot arról, hogy nem kerül továbbértékesítésre az eredeti exportőr ország hozzájárulása
nélkül. 2. Általános engedélyezési szabályok 2. § (1) A haditechnikai eszközök kivitelével, behozatalával, transzferjével és tranzitjával, és haditechnikai szolgáltatások
nyújtásával és igénybevételével összefüggő kereskedelmi tevékenység a Magyar Köztársaság területén a Hatóság által
kiadott engedélyek birtokában folytatható. (2) Engedélyt a) a cégbíróság által nyilvántartásba vett egyéni cég, gazdasági társaság, ideértve a külföldi részvétellel működő
gazdasági társaságot, a külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepét, valamint kereskedelmi
képviseletét, de nem beleértve a vámszabad területen alapított társaságot,
b) az egyéni vállalkozók nyilvántartásába bejegyzett egyéni vállalkozó,
c) a költségvetési szervek törzskönyvi nyilvántartásába bejegyzett költségvetési szerv, továbbá
d) határon átnyúló szolgáltatás esetében az Európai Unió tagállamában vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes valamely más államban bejegyzett vállalkozás kaphat.
3. § A Hatóság az engedély és a tanúsítás iránti kérelemről – a tranzitengedély iránti kérelem kivételével – 90 napon belül
dönt. 4. § Nem szükséges engedély, ha a) haditechnikai eszközt az Országgyűlés vagy a Kormány által jóváhagyott csapatmozgás, továbbá hatályos
nemzetközi szerződésben kifejezetten engedélyezett kötelezettségek keretében szállítanak át a Magyar
Köztársaság területén, b) a szállítást – kötelezettségei teljesítéséhez – az Európai Unió, a NATO, vagy a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség
végzi, c) a szállítás ca) a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos
balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény 3. § d) pontja szerinti nemzetközi
segítségnyújtás esetében, cb) a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos
balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény 3. § e) pontja szerinti katasztrófa esetében vagy
cc) külföldön történt katasztrófa vagy egyéb vészhelyzet esetében
nyújtott humanitárius segítségnyújtáshoz, vagy adományhoz kapcsolódik, vagy d) haditechnikai eszközt fegyveres testületek közös gyakorlat, bemutató céljából szállítanak át a Magyar Köztársaság
határán. 5. § Egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során
alkalmazható áruk kereskedelméről szóló, 2005. június 27-i 1236/2005/EK tanácsi rendelet által nem szabályozott
kérdések esetében e rendelet előírásai irányadók. 6. § Haditechnikai eszköz kivitelének, behozatalának, transzferjének, tranzitjának, és haditechnikai szolgáltatások
nyújtásának és igénybevételének engedélyezése, és a tanúsítás során alkalmazandó engedélykérelmek és
engedélyokmányok mintáját a Hatóság honlapján közzéteszi. 7. § A Hatóság az engedélyeket a külpolitikáért felelős miniszter, a külgazdaságért és a Kárpát-medencei gazdasági övezet
gazdaságfejlesztéséért felelős miniszter, a rendészetért felelős miniszter, a honvédelemért felelős miniszter, valamint
az Alkotmányvédelmi Hivatal, az Információs Hivatal, a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat, a Katonai Felderítő Hivatal,
a Katonai Biztonsági Hivatal, az Országos Rendőr-főkapitányság és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vezetője szakértői
véleményének kikérésével adja ki. 3. Korlátozások 8. § (1) Nem engedélyezhető olyan kereskedelmi ügylet, amely
a) ellentétes a Magyar Köztársaság nemzetközileg vállalt kötelezettségeivel,
b) ellentétes a Magyar Köztársaság nemzetgazdasági érdekeivel, c) nemzetbiztonsági érdeket sért,
d) akadályozná vagy ellehetetlenítené a honvédelmi, rendvédelmi, valamint nemzetbiztonsági szervek
jogszabályban meghatározott tevékenységének ellátását, e) ellentétes a 2. mellékletben meghatározott kritériumokkal.
(2) A Hatóság a kiadott engedélyt visszavonja, ha az engedély kiadását követően olyan változás állt be, amely alapján
a kérelem elutasításának lenne helye. A Hatóság a kiadott engedélyt visszavonhatja, ha a vállalkozás a rendeletben
foglalt előírásokat, az engedélyben meghatározott feltételeket vagy a kereskedelemre vonatkozó jogszabályi
rendelkezéseket megsérti. (3) Az (1) bekezdés c) és d) pontjában meghatározott esetekben a Hatóság döntésében az indokolást mellőzi.
(4) A Hatóság az (1) bekezdés e) pontja alapján elutasított kérelemben foglalt adatokról, az elutasítás indokolásával
együtt értesíti az Európai Unió tagállamainak illetékes hatóságait.
II. FEJEZET
ENGEDÉLYTÍPUSOK 4. Tevékenységi engedély 9. § (1) A vállalkozás tevékenységi engedély birtokában jogosult haditechnikai eszköz kivitelével, behozatalával,
transzferjével, tranzitjával és haditechnikai szolgáltatás nyújtásával és igénybevételével kapcsolatosan előkészítő
tevékenység (piackutatás, ajánlattétel, előkészítő tárgyalások) végzésére. (2) Tevékenységi engedély típusai:
a) teljes, amelynek hatálya valamennyi haditechnikai eszközre vagy szolgáltatásra,
b) részleges, amelynek hatálya meghatározott haditechnikai eszközre vagy szolgáltatásra, vagy
c) eseti, amelynek hatálya egy ügyletre terjed ki.
(3) A tevékenységi engedély iránti kérelmet a 3. mellékletben meghatározott adattartalommal kell benyújtani a Hatóság
részére. (4) A tevékenységi engedély 2 évig hatályos. Tevékenységi engedély hatályának lejártát követően legfeljebb 30 napon
belül benyújtott kérelemre, haditechnikai eszközökkel vagy szolgáltatásokkal végzett külkereskedelmi tevékenységet
folytató vállalkozások részére a tevékenységi engedély 5 évre adható.
(5) Az eseti tevékenyégi engedély az adott ügylethez tartozó forgalmi engedély lejáratáig hatályos.
(6) A tevékenységi engedéllyel rendelkező vállalkozás jogutóddal történő megszűnése esetén a jogutód haditechnikai
eszközt és szolgáltatást csak új tevékenységi engedély birtokában forgalmazhat. A tevékenységi engedély iránti
kérelemhez nem kell csatolni azokat az e rendeletben előírt mellékleteket, amelyek azon túlmenően, hogy a jogutódra
vonatkoznak, megegyeznek azokkal, amelyeket a jogelőd a tevékenységi engedély iránti kérelméhez csatolt.
10. § A tevékenységi engedéllyel rendelkező vállalkozás a 3. mellékletben meghatározott adatokban történt változást
– beleértve a vállalkozás tulajdonviszonyaiban bekövetkezett változást – 8 napon belül köteles bejelenteni
a Hatóságnak. 5. Tárgyalási engedély 11. § (1) Haditechnikai eszköz kivitelére, újra kivitelére, valamint harmadik ország – kivéve az Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes államok (a továbbiakban: EGT-államok) és Svájc – részére történő szolgáltatás nyújtására
szerződés kizárólag tárgyalási engedély birtokában köthető, az abban meghatározott partnerrel, az engedélyezett
haditechnikai eszközre vagy szolgáltatásra. (2) Tárgyalási engedély hatályos tevékenységi engedély birtokában kérelmezhető.
(3) A tárgyalási engedély 12 hónapra adható, amely kérelemre, egy alkalommal, 12 hónappal meghosszabbítható.
(4) A tárgyalási engedély iránti kérelmet a 4. mellékletben meghatározott adattartalommal kell benyújtani a Hatóság
részére. (5) A Hatóság a tárgyalási engedélyben a 8. §-ban foglaltakkal összefüggésben nemzetbiztonsági, nemzetgazdasági
érdekből vagy a végfelhasználó és a végfelhasználás ellenőrzésének céljából, az összes körülmény
figyelembevételével az ügylet lebonyolítására vonatkozó eseti feltételeket határozhat meg a végfelhasználás,
a továbbértékesítés, illetve a továbbadás vonatkozásában. (6) Nem szükséges tárgyalási engedély
a) az EGT-államok és Svájc esetében, valamint b) garanciális javításra, kiállításra, bemutatóra, tesztelésre, bevizsgálásra vonatkozó devizamentes, ideiglenes
árumozgással járó ügylet esetében. 6. Forgalmi engedély 12. § Haditechnikai eszköz kivitelére, behozatalára, transzferjére és haditechnikai szolgáltatás nyújtására és
igénybevételére vonatkozó szerződés csak forgalmi engedély birtokában teljesíthető. A forgalmi engedély típusai:
a) általános, b) globális vagy c) egyedi. 13. § (1) A Hatóság az ellátás biztonsága, valamint tartós ipari és kormányközi együttműködések előmozdítása érdekében
meghatározott haditechnikai eszközök beérkezésére, kiszállítására, továbbá szolgáltatások igénybevételére és
nyújtására vonatkozó általános forgalmi engedélyt tehet közzé honlapján az alábbi esetekben:
a) hon- és rendvédelmi, rendészeti, továbbá nemzetbiztonsági szervek, illetve tanúsított vállalatok részére történő
kiszállítás vagy beérkezés, b) garanciális javításra, kiállításra, bemutatóra, tesztelésre, bevizsgálásra vonatkozó devizamentes, ideiglenes
árumozgással járó kiszállítás vagy beérkezés esetében. (2) Az általános forgalmi engedély hatályos tevékenységi engedély birtokában használható fel.
(3) Az általános forgalmi engedély közvetlenül hatalmazza fel a hatályos tevékenységi engedéllyel rendelkező
vállalkozást, hogy az általános forgalmi engedélyben meghatározott haditechnikai eszköz transzferét végrehajtsa.
A Hatóság honlapján közzétett általános forgalmi engedély terhére teljesített transzferekről a vállalkozás a Hatóság
részére a 21. § szerint utólagosan szolgáltat adatot.
(4) Az általános forgalmi engedély számát a vállalkozás köteles feltüntetni a haditechnikai eszközöket kísérő
okmányokon. (5) A Hatóság az általános forgalmi engedélyben a 8. §-ban foglaltakkal összefüggésben nemzetbiztonsági,
nemzetgazdasági érdekből vagy a végfelhasználó és a végfelhasználás ellenőrzésének céljából, az összes körülmény
figyelembevételével az ügylet lebonyolítására vonatkozó eseti feltételeket határozhat meg a végfelhasználás,
a továbbértékesítés, illetve a továbbadás vonatkozásában. (6) A Hatóság az általános forgalmi engedélyt honlapján magyar és angol nyelven teszi közzé, és gondoskodik annak,
valamint az általános forgalmi engedély visszavonásának az Európai Unió által e célra létrehozott elektronikus
adatbázisba történő feltöltéséről. 14. § (1) A Hatóság kérelemre az EGT-államokban vagy Svájcban letelepedett szerződő felek, végfelhasználók esetében, több
haditechnikai eszközre vagy szolgáltatásra, tartós termelési, valamint értékesítési kapcsolatra vonatkozó globális
forgalmi engedélyt adhat ki. (2) Haditechnikai eszköz kivitelére vagy kiszállítására és szolgáltatás nyújtására vonatkozó globális forgalmi engedély
iránti kérelmet az 5. mellékletben meghatározott adattartalommal kell benyújtani a Hatóság részére.
(3) Haditechnikai eszköz behozatalára vagy beérkezésére és szolgáltatás igénybevételére vonatkozó globális forgalmi
engedély iránti kérelmet a 6. mellékletben meghatározott adattartalommal kell benyújtani a Hatóság részére.
(4) Amennyiben az ügy elbírálása érdekében további adatokra van szükség, a Hatóság a (2) és (3) bekezdésben
meghatározott adatokon túl egyéb, a végfelhasználás igazolására szolgáló okmányokat is bekérhet.
(5) A globális forgalmi engedély 3 évre adható, és – az érvényességi határidő lejárta előtt benyújtott – kérelemre, egy
alkalommal, 12 hónappal meghosszabbítható. (6) A vevő, a végfelhasználó, továbbá a bróker megbízhatóságáról a Hatóság felé a vállalkozás nyilatkozik. A nyilatkozat
tartalmazza, hogy a vevőt, a végfelhasználót, továbbá a brókert a saját államában vállalkozásként bejegyezték,
tevékenységét végezheti és ott a jogszabályoknak megfelelően működik.
(7) A vállalkozás tájékoztatja a Hatóságot arról, ha az újra kivitelre vagy újra kiszállításra szánt haditechnikai eszközök az
eladó ország hatóságának engedélye alapján kiviteli korlátozás alá esnek.
(8) A Hatóság a globális forgalmi engedélyben a 8. §-ban foglaltakkal összefüggésben nemzetbiztonsági,
nemzetgazdasági érdekből vagy a végfelhasználó és a végfelhasználás ellenőrzésének céljából, az összes körülmény
figyelembevételével az ügylet lebonyolítására vonatkozó eseti feltételeket határozhat meg a végfelhasználás,
a továbbértékesítés, illetve a továbbadás vonatkozásában. (9) Amennyiben a Hatóság a globális forgalmi engedély kiadását Szállítási Tanúsítvány utólagos benyújtásához köti,
a vállalkozás a Szállítási Tanúsítványt a globális forgalmi engedély lejártát követő 6 hónapon belül köteles megküldeni
a Hatóság részére. 15. § (1) A 13. és 14. § hatálya alá nem tartozó ügyletek esetében a Hatóság kérelemre egyedi forgalmi engedélyt adhat ki.
(2) Kivitelre, valamint újra kivitelre vonatkozó egyedi forgalmi engedély kizárólag hatályos tárgyalási engedély
birtokában kérelmezhető. (3) Haditechnikai eszköz kivitelére vagy kiszállítására és szolgáltatás nyújtására vonatkozó egyedi forgalmi engedély iránti
kérelmet a 7. mellékletben meghatározott adattartalommal kell benyújtani a Hatóság részére.
(4) Haditechnikai eszköz behozatalára vagy beérkezésére és szolgáltatás igénybevételére vonatkozó egyedi forgalmi
engedély iránti kérelmet a 8. mellékletben meghatározott adattartalommal kell benyújtani a Hatóság részére.
(5) Amennyiben az ügy elbírálása érdekében további adatokra van szükség, a Hatóság a (3) és (4) bekezdésben
meghatározott adatokon túl egyéb, a végfelhasználás igazolására szolgáló okmányokat is bekérhet.
(6) Az egyedi forgalmi engedély 12 hónapra adható, és kérelemre, egy alkalommal, 12 hónappal meghosszabbítható.
(7) A vevő, a végfelhasználó, továbbá a bróker megbízhatóságáról a Hatóság felé a vállalkozás nyilatkozik. A nyilatkozat
tartalmazza, hogy a vevőt, a végfelhasználót, továbbá a brókert a saját államában vállalkozásként bejegyezték,
tevékenységét végezheti és ott a jogszabályoknak megfelelően működik.
(8) A vállalkozás tájékoztatja a Hatóságot arról, ha az újra kivitelre vagy újra kiszállításra szánt haditechnikai eszközök az
eladó ország hatóságának engedélye alapján kiviteli korlátozás alá esnek.
(9) A Hatóság az egyedi forgalmi engedélyben a 8. §-ban foglaltakkal összefüggésben nemzetbiztonsági,
nemzetgazdasági érdekből vagy a végfelhasználó és a végfelhasználás ellenőrzésének céljából, az összes körülmény
figyelembevételével az ügylet lebonyolítására vonatkozó eseti feltételeket határozhat meg a végfelhasználás,
a továbbértékesítés, illetve a továbbadás vonatkozásában. (10) Amennyiben a Hatóság az egyedi forgalmi engedély kiadását Szállítási Tanúsítvány utólagos benyújtásához köti,
abban az esetben a vállalkozás a Szállítási Tanúsítványt az egyedi forgalmi engedély lejártát követő 6 hónapon belül
köteles megküldeni a Hatóság részére. 16. § (1) A Nemzetközi Import Igazolás és Végfelhasználói Nyilatkozat iránti kérelemhez csatolni kell a vállalkozás nyilatkozatát
arról, hogy a behozott haditechnikai eszközt és igénybe vett szolgáltatást kizárólag az e nyilatkozatban megjelölt
feltételekkel és módon fogják felhasználni. (2) A Nemzetközi Import Igazolás kizárólag az abban megnevezett vállalkozás nevében használható fel a származási,
illetve szerződő ország hatóságai előtti eljárás során. A Nemzetközi Import Igazolás kibocsátását követően 6 hónapig
hatályos. (3) A behozatali vámhivatal a Szállítási Tanúsítványon igazolja a behozatal vagy beérkezés megtörténtét.
(4) A Nemzetközi Import Igazolásban és a hozzá kapcsolódó Végfelhasználói Nyilatkozatban, valamint a Szállítási
Tanúsítványban foglalt adatokkal kapcsolatban beálló változásról a vállalkozás haladéktalanul értesíti a Hatóságot.
7. Bróker engedély 17. § (1) Bróker tevékenység végzésére a Hatóság kérelem alapján egy ügyletre szóló bróker engedélyt ad ki. A bróker engedély
iránti kérelmet a 9. mellékletben meghatározott adattartalommal kell benyújtani a Hatóság részére.
(2) A bróker engedély hatályos tevékenységi engedély birtokában kérelmezhető.
(3) A bróker engedély 12 hónapra adható, amely kérelemre, egy alkalommal, 12 hónappal meghosszabbítható.
(4) A Hatóság a bróker engedélyben a 8. §-ban foglaltakkal összefüggésben nemzetbiztonsági, nemzetgazdasági
érdekből vagy a végfelhasználó és a végfelhasználás ellenőrzésének céljából, az összes körülmény
figyelembevételével az ügylet lebonyolítására vonatkozó eseti feltételeket határozhat meg a végfelhasználás,
a továbbértékesítés, illetve a továbbadás vonatkozásában. 8. Tranzitengedély
18. § (1) Az 1. melléklet I. fejezet a)–c) pontjában, II. fejezet a) és b) pontjában, III. és IV. fejezetében, VII. fejezet a)–f), h), valamint
i) pontjában, továbbá VIII. fejezetében felsorolt haditechnikai eszközök tranzitjához tranzitengedély szükséges.
A tranzit engedélyre vonatkozó kérelmet a 10. mellékletben meghatározott adattartalommal kell benyújtani
a Hatóság részére. A tranzitengedély iránti kérelemről a Hatóság 15 napon belül dönt.
(2) Az 1. mellékletben felsorolt valamennyi haditechnikai eszköz tranzitja engedélyköteles, amennyiben a küldő és
a célország is harmadik ország, ide nem értve az EGT-államokat és Svájcot.
(3) Tranzitengedély tranzitra vonatkozó hatályos tevékenységi engedély birtokában kérelmezhető.
(4) A tranzitengedély három hónapig hatályos, amely kérelemre, egy alkalommal, 3 hónappal meghosszabbítható
III. FEJEZET
TANÚSÍTÁS 19. § (1) A tanúsítási eljárás során a Hatóság megvizsgálja a vállalkozás megbízhatóságát. A vállalkozás megbízható, ha:
a) legalább 2 éve rendelkezik hatályos tevékenységi engedéllyel, és a haditechnikai termékek gyártásának és
a haditechnikai szolgáltatások nyújtásának engedélyezéséről szóló 2005. évi CIX. törvény (a továbbiakban: Httv.)
szerinti hatályos haditechnikai eszközök gyártására vonatkozó engedéllyel, b) haditechnikai külkereskedelmi tevékenysége során maradéktalanul betartotta a Httv., valamint a haditechnikai
külkereskedelemre vonatkozó, jogszabályi rendelkezések előírásait és a Belső Megfelelési Programjában
foglaltakat, c) a Belső Megfelelési Programban kijelölt felelős vezetője írásban kötelezettséget vállal arra, hogy a vállalkozás
megtesz minden szükséges intézkedést bármely szállított részegység vagy haditechnikai eszköz
végfelhasználására vonatkozó különleges feltétel betartásához és végrehajtásához, d) a Belső Megfelelési Programban kijelölt felelős vezetője írásban kötelezettséget vállal arra, hogy kérdések és
vizsgálatok esetében az illetékes hatóságokat részletesen tájékoztatja valamennyi kivitt, transzferált vagy egy
másik tagállam transzferengedélye alapján kapott haditechnikai eszköz végfelhasználóiról és
végfelhasználásáról, és e) Belső Megfelelési Programjában kijelölt felelős vezetője írásban nyilatkozik arról, hogy az átvett haditechnikai
eszközöket saját gyártásukhoz, vagy tevékenységükhöz használják fel. (2) A Hatóság által tanúsított vállalatok jogosultak a tanúsításban meghatározott haditechnikai eszközök átvételére az
általános forgalmi engedély terhére. (3) A tanúsítás olyan haditechnikai eszközökre és szolgáltatások igénybevételére szól, amelyek a vállalat gyártási
tevékenységéhez szükségesek. (4) Nem szükséges tanúsítás a hon- és rendvédelmi, rendészeti, továbbá a nemzetbiztonsági szervek részére.
(5) A Hatóság a vállalkozás első alkalommal történt tanúsítását követően 1 éven belül a vállalkozást ellenőrzi. A Hatóság
a tanúsított vállalatokat szükségszerűen, de legalább 3 évente ellenőrzi.
(6) A Hatóság a tanúsítást kérelemre magyar és angol nyelven adja ki a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli
transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló, 2009. május 6-i 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9. cikke értelmében a védelmi ipari vállalkozások tanúsításáról szóló, 2011. január 11-i 2011/24/EU bizottsági
ajánlás feltételei szerint. (7) A tanúsítás legfeljebb 5 évre adható.
(8) A Hatóság az általa tanúsított vállalatok jegyzékét honlapján magyar és angol nyelven közzéteszi, és gondoskodik
azoknak, valamint a tanúsítás felfüggesztésének és visszavonásának az Európai Unió által e célra létrehozott
elektronikus adatbázisba történő feltöltéséről. (9) A Hatóság a tanúsítást a 10. § szerinti változás bejelentés esetében újraértékeli.
20. § Ha a vállalkozás nem felel meg a tanúsítás feltételeinek, a Hatóság az eset összes körülményének és az arányosság
követelményének figyelembevételével a tanúsítást felfüggeszti. A Hatóság a vállalkozást a tanúsítás felfüggesztésével
egyidejűleg korrekciós intézkedésre kötelezi. A Hatóság ellenőrzi a korrekciós intézkedések végrehajtását.
Amennyiben a vállalkozás az előírt korrekciós intézkedéseket nem teszi meg a felfüggesztéstől számított 3 hónapon
belül, a Hatóság a tanúsítást visszavonja. IV. FEJEZET
ADATSZOLGÁLTATÁS
21. § (1) A vállalkozás köteles negyedévente a) az általános forgalmi engedély terhére lebonyolított forgalomról,
b) a forgalmi engedélyállományról, és c) a teljesült bróker engedély állományról
szóló adatokat göngyölítve, a honlapon közzétett formanyomtatványon a Hatóságnak megküldeni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettség határnapja a tárgyév április 30., július 31., október 31. és
a tárgyévet követő év február 28. napja. (3) A vállalkozás köteles naprakész nyilvántartást vezetni az alábbi adatokkal:
a) a haditechnikai eszköz típusa, b) a haditechnikai eszközmennyisége és értéke,
c) a szállítás dátumai, d) címzett és végfelhasználó neve és címe, székhelye,
e) amennyiben ismert, a haditechnikai eszköz végfelhasználása, és
f) annak igazolása, hogy a haditechnikai eszközök címzettjét tájékoztatatták a forgalmi engedélyben foglalt kiviteli
korlátozásról. (4) A vállalkozás a (3) bekezdés szerinti nyilvántartásában rögzített adatokat és kapcsolódó dokumentációt köteles 5 évig
megőrizni. A vállalkozás nyilvántartásából a 24. § (1) bekezdésében meghatározott szervek részére szolgáltathat
adatot. 22. § (1) A vámhivatal a nem hatályos papír alapú tranzitengedély okmányt köteles bevonni és haladéktalanul visszaküldeni
a Hatóság részére. A vállalkozás a fel nem használt papír alapú tranzit engedély okmányokat a Hatóság részére köteles
visszaküldeni. A vállalkozás a felhasznált vagy a nem hatályos papír alapú globális és egyedi forgalmi engedély
okmányok hiteles másolati példányát köteles megküldeni a Hatóság részére.
(2) A behozatali vámhivatal a 6. melléklet II. pont 2. alpontja és a 8. melléklet II. pont 2. alpontja szerinti Szállítási
Tanúsítvány másodpéldányát haladéktalanul köteles megküldeni a Hatóság részére.
23. § A külgazdaságért és a Kárpát-medencei Gazdasági Övezet gazdaságfejlesztéséért felelős miniszter a haditechnikai
külkereskedelmi engedélyezési tevékenységről évenként egy alkalommal jelentést tesz a honvédelmi ügyekkel
foglalkozó, a rendészeti ügyekkel foglalkozó, a külpolitikai ügyekkel foglalkozó, továbbá a nemzetbiztonsági ügyekkel
foglalkozó országgyűlési bizottságoknak. V. FEJEZET
ELLENŐRZÉS, BÍRSÁGOLÁS 24. § (1) Az e rendeletben szabályozott tevékenység, valamint az engedélyben meghatározott feltételek betartásának
ellenőrzésére a Hatóság, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatal jogosult.
(2) A behozatali vámhivatal a globális és egyedi forgalmi engedélyek esetében elvégzi a behozatal és a beérkezés
igazolását. (3) A kiviteli vámhivatal a globális és az egyedi forgalmi engedélyek esetében elvégzi a kivitel és a kiszállítás igazolását.
(4) A vállalkozás a Hatóság vagy a Nemzeti Adó- és Vámhivatal felhívására tájékoztatást ad a kivitt, behozott, vagy
transzferált haditechnikai eszköz végfelhasználóiról és végfelhasználásról. A vállalkozás a Hatóság vagy a Nemzeti
Adó- és Vámhivatal kérésére rendelkezésére bocsátja az ügylet során keletkezett dokumentumokat.
25. § (1) Az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül
helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2004. évi XXIX. törvény 140/D. §-a szerint
kiszabható bírság mértéke: a) a 10. §, a 21. §, valamint a 22. § (1) bekezdés szerinti kötelezettség megszegése esetén ötezertől ötvenezer forintig,
b) a 16. § (4) bekezdésének megsértése esetén százezertől egymillió forintig,
c) a 9. § (1) bekezdésében, a 11. § (1) bekezdésében, valamint a 18. § (1) bekezdésében foglaltak megsértése esetén
egymilliótól ötmillió forintig, d) egyes a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során
alkalmazható áruk kereskedelméről szóló, 2005. június 27-i 1236/2005/EK tanácsi rendelet rendelkezéseinek,
továbbá a 12. §-ban és a 17. § (1) bekezdésében foglaltak megsértése esetén ötmilliótól tízmillió forintig,
e) 14. § (6) és (7) bekezdés, valamint a 15. § (7) és (8) bekezdés szerinti kötelezettség megszegése, a hatóság
megtévesztésére alkalmas valótlan adat közlése, valamint az egyes engedélyekben előírt eseti feltételek
megszegése esetén ötszázezertől tízmillió forintig terjedhet. (2) Az (1) bekezdés szerinti jogerős határozatban megállapított bírságot a határozatban megjelölt számlaszámra,
a megjegyzés rovatban a határozat számára hivatkozva való utalással kell megfizetni.
(3) Az (1) bekezdés szerinti bírság megfizetése készpénz-átutalási megbízással vagy átutalással történhet.
VI. FEJEZET
EGYÉB RENDELKEZÉSEK 26. § A Belső Megfelelési Program összeállításához a Hatóság honlapján útmutatót tesz közzé.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 27. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a hatálybalépése előtt kiadott engedélyek hatályosságát nem érinti.
(3) E rendelet rendelkezéseit az e rendelet hatálybalépéskor folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
28. § (1) Ez a rendelet az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy
büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló, 2005. június 27-i 1236/2005/EK tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. (2) Ez a rendelet
a) a fegyverkereskedelem ellenőrzéséről szóló, 2003. június 23-i 2003/468/KKBP tanácsi együttes fellépésnek,
b) az Európai Unió közös katonai listájának (2011/C 86/01),
c) a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról
szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontnak,
d) a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló,
2009. május 6-i 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
e) a 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a védelmi vonatkozású termékek jegyzéke tekintetében
történő módosításáról szóló, 2010. november 22-i 2010/80/EU bizottsági irányelvnek,
f) a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló
2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 9. cikke értelmében a védelmi ipari vállalkozások tanúsításáról
szóló, 2011. január 11-i 2011/24/EU bizottsági ajánlásnak, továbbá
g) a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. 29. § A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról és a területi mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságokról szóló
320/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdés c) pontja helyébe az alábbi rendelkezés lép:
(A Hivatal külkereskedelmi államigazgatási hatóságként:) „c) eljár a haditechnikai eszközök és szolgáltatások kivitelével, behozatalával, transzferjével és tranzitjával összefüggő
kereskedelmi tevékenységgel kapcsolatos közigazgatási hatósági ügyekben, valamint elvégzi a vállalkozások
tanúsítását a nemzetközileg vállalt kötelezettségek betartásával, valamint a polgári lőfegyverek és lőszerek kiviteli,
behozatali forgalmának és egyes közbiztonságra különösen veszélyes eszközök behozatali forgalmának
engedélyezésével és ellenőrzésével kapcsolatos közigazgatási hatósági ügyekben.” 30. § Hatályát veszti a haditechnikai eszközök és szolgáltatások kivitelének, behozatalának, transzferjének és tranzitjának
engedélyezéséről szóló 16/2004. (II. 6.) Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
29/2015. (XII. 30.) NGM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdése és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 38. § (2) bekezdése, valamint a 2017. évi Asztanai Szakvilágkiállításon történő magyar részvételről szóló
1864/2015. (XII. 2.) Korm. határozat alapján 2016. január 1. napjától 2016. június 30. napjáig terjedő időtartamra
a  2017. évi Asztanai Szakvilágkiállítással (a továbbiakban: EXPO) kapcsolatos feladatok végrehajtásáért és
koordinációjáért felelős miniszteri biztossá Kárteszi Nándort nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. § szerinti feladatkörében:
a) képviseli Magyarország Kormányát az EXPO-val kapcsolatos kérdésekben;
b) elkészíti Magyarország EXPO részvétele (a továbbiakban: részvétel) előkészítésének időbeli ütemtervét;
c) kidolgozza a  részvétel koncepcióját és a  pénzügyi tervét (költségbecslés, pénzügyi ütemezés), előkészíti
a  2017. évi EXPO-n történő részvételhez kapcsolódó feladatok finanszírozásához szükséges fedezet
biztosításáról szóló kormány-előterjesztést;
d) vizsgálja a  Kazahsztánban és a  kapcsolódó regionális piacokon, illetve környezetiparban érdekelt magyar
vállalatok bevonásának lehetőségeit az  EXPO részvétel finanszírozásába, és javaslatot tesz ennek
megvalósítására;
e) vizsgálja a részvétel várható hatásait;
f ) javaslatot tesz a szükséges kormányzati, közigazgatási döntésekre, intézkedésekre, az esetleges kapcsolódó
jogalkotási feladatokra, kidolgozza azok szakmai tartalmát, koordinálja azok előkészítését, gondoskodik
a szükséges kormány-előterjesztések előkészítéséről;
g) értékelő jelentést készít az EXPO és a magyar részvétel tapasztalatairól;
h) koordinálja a szükséges tárcaközi együttműködést, valamint a 2017. évi Asztanai Szakvilágkiállításon történő
magyar részvételről szóló 1864/2015. (XII. 2.) Korm. határozatban létrehozni rendelt tárcaközi munkacsoport
tevékenységét;
i) összehangolja a  hazai előkészítő és az  asztanai helyszíni tevékenységet, valamint ellátja a  részvétel
megvalósításának operatív irányítását;
j) ellátja mindazokat az  egyéb feladatokat, melyeket a  nemzetközi kiállításokról szóló – 21/1982. (V. 24.)
MT rendelettel kihirdetett – nemzetközi egyezmény, illetve az EXPO általános szabályzata a részlegmegbízott
részére meghatároz.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a gazdaságszabályozásért felelős államtitkár útján a nemzetgazdasági miniszter
irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét 3 fős titkárság segíti.
5. § A miniszteri biztos az 1–2. § szerinti feladatköre ellátásáért díjazásban és juttatásban nem részesül.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
24/2015. (VI. 15.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2015. június 6. napjától 2015. december 5. napjáig
dr. Cserháti Pétert a rehabilitációs szakellátás fejlesztéséért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) a  krónikus és rehabilitációs fekvőbeteg-, valamint járóbeteg-szakellátás területén megkezdett átalakítások
folytatásában, továbbá
b) a gyógyászati segédeszköz-ellátás új rendszerének kialakításában
való közreműködés.
3. § A  miniszteri biztos tevékenységét az  emberi erőforrások minisztere az  egészségügyért felelős államtitkár útján
irányítja.
4. § A  miniszteri biztos tevékenységét az  Emberi Erőforrások Minisztériuma keretében működő Miniszteri Kabinet
titkársága nem segíti.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján bruttó 500 000 Ft/hó összegű díjazásra jogosult.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 4/2015. (I. 21.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1504/2013. (VII. 31.) Korm. határozata Oroszlány Város Önkormányzata feladatainak további támogatásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva Oroszlány
Város Önkormányzatának támogatásához 296,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 20. Oroszlány Város Önkormányzata feladatainak támogatása cím javára,
visszatérítési kötelezettséggel;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  Kvtv. helyi önkormányzatok támogatásait tartalmazó költségvetési
fejezetéből a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatás biztosítása érdekében nyújtandó támogatás felhasználásának,
elszámolásának és visszatérítésének feltételeiről haladéktalanul támogatási megállapodást köt Oroszlány Város
Önkormányzatával;
3. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a támogatást utólagos, legkésőbb 2013. december 2-áig történő elszámolási
és visszatérítési kötelezettséggel folyósítsa Oroszlány Város Önkormányzata számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
327/2012. (XII. 22.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 90. §-a
alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel dr. Farkas Máriát 2012. december 28-ai
hatállyal bírói tisztségéből felmentem. Budapest, 2012. december 11.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
55/2014. (XII. 5.) BM rendelete a szabadságvesztés, az elzárás, a rendbírság helyébe lépő elzárás, az előzetes letartóztatás és a szabálysértési elzárás végrehajtását foganatosító büntetés-végrehajtási intézetek kijelölésének szabályairól.
A büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi
CCXL. törvény 434. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 4.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró igazságügyi
miniszterrel egyetértésben –,
a 14–17.  § tekintetében a  büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról
szóló 2013. évi CCXL. törvény 434.  § (3)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4. és 23. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Az előzetesen letartóztatottak elhelyezése 1. § (1) Ha az előzetes letartóztatás a büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás
végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL.  törvény (a  továbbiakban: Bv. tv.) 388.  § (1)  bekezdése szerinti büntetésvégrehajtási intézetben – a  megyei büntetés-végrehajtási intézet hiányára tekintettel – nem hajtható végre,
az előzetes letartóztatást az 1. melléklet szerinti büntetés-végrehatási intézetben kell végrehajtani.
(2) Az  előzetesen letartóztatott katonát a  Fiatalkorúak Büntetés-végrehajtási Intézetének (Tököl) erre elkülönített
részlegében kell elhelyezni, ha a bíróság az előzetes letartóztatást katonai fogdában rendeli végrehajtani.
(3) A büntetés-végrehajtás országos parancsnoka (a továbbiakban: országos parancsnok) a Bv. tv. 388. § (1) bekezdése
szerinti jogkörét a rendelkezési jogkör gyakorlójának előzetes hozzájárulásával gyakorolhatja.
2. § Az előzetesen letartóztatottakat a  nem jogerős ítélet meghozatala után, a  bíróság előzetes hozzájárulásával,
az ítéletben megállapított végrehajtási fokozatnak megfelelő büntetés-végrehajtási intézetben lehet elhelyezni.
3. § Az előzetesen letartóztatott fiatalkorúakat a  nem jogerős ítélet meghozatala után, a  bíróság előzetes
hozzájárulásával a 2. melléklet szerinti büntetés-végrehajtási intézetek valamelyikében kell elhelyezni.
2. A szabadságvesztésre ítéltek elhelyezése 4. § A szabadságvesztésre ítéltet a  Bv. tv.-ben és az  e  rendeletben meghatározott szabályok figyelembevételével kell
elhelyezni, lehetőség szerint abban a  büntetés-végrehajtási intézetben, amelyben biztosítható a  reintegrációs
program végrehajtása.
5. § (1) A  felnőtt korú szabadságvesztésre ítéltek elhelyezésére szolgáló büntetés-végrehajtási intézeteket a  3.  melléklet
határozza meg.
(2) A  3.  melléklet 3., 7., 9.  pontjában szereplő büntetés-végrehajtási intézetben – az  országos parancsnok
engedélyével – olyan enyhébb rezsimkategóriába sorolt fegyház fokozatú szabadságvesztésre ítélt is elhelyezhető,
akinek engedélyezett a büntetés-végrehajtási intézeten kívüli munkavégzés.
6. § A katonai fogdában végrehajtandó szabadságvesztést a Fiatalkorúak Büntetés-végrehajtási Intézetének (Tököl) erre
elkülönített részlegén kell végrehajtani.
7. § A szabadságvesztés az  intézet-fenntartási munkák elvégzése érdekében, a  büntetés hátralévő tartamára és
az  elhelyezési lehetőségekre tekintettel, foglalkoztatási, illetve reintegrációs célból, valamint biztonsági és egyéb
fontos okból megyei (fővárosi) büntetés-végrehajtási intézetben is végrehajtható.
8. § A fiatalkorú szabadságvesztésre ítéltek elhelyezésére szolgáló büntetés-végrehajtási intézeteket a  2.  melléklet
határozza meg.
9. § Az országos parancsnok a  szabadságvesztés végrehajtására – indokolt esetben és kivételesen – más büntetésvégrehajtási intézetet is kijelölhet.
3. Az elzárásra ítélt személyek elhelyezése 10. § (1) A  felnőtt korúak elzárását az  elzárásra ítélt személy lakóhelye szerint illetékes, a  4.  mellékletben meghatározott
büntetés-végrehajtási intézetben kell végrehajtani.
(2) Ha
a) az előzetes fogvatartás és a házi őrizet beszámítását követően az elzárásból több, mint tizenöt nap van hátra,
vagy
b) a  felnőtt korú elzárásra ítélt személy lakóhelye szerint illetékes, a  4.  mellékletben meghatározott büntetés
végrehajtási intézetben férőhely hiányában nincs lehetőség az elzárás végrehajtására,
a felnőtt korú elzárásra ítélt személy elzárását az  5.  melléklet 5.  pontjában meghatározott büntetés-végrehajtási
intézet valamelyikében is végre lehet hajtani.
11. § (1) A  fiatalkorúak elzárását a  fiatalkorú elzárásra ítélt lakóhelyéhez legközelebbi, az  5.  melléklet 3.  pontjában
meghatározott büntetés-végrehajtási intézetben kell végrehajtani.
(2) Ha az  előzetes fogvatartás és a  házi őrizet beszámítását követően az  elzárásból kevesebb, mint tizenöt nap van
hátra, a  fiatalkorú elzárásra ítélt elzárását a  4.  mellékletben meghatározott, a  fiatalkorú lakóhelye szerint illetékes
büntetés-végrehajtási intézetben is végre lehet hajtani.
12. § A katonák elzárását a  Fiatalkorúak Büntetés-végrehajtási Intézetének (Tököl) erre elkülönített részlegén kell
végrehajtani.
13. § (1) A nem magyar állampolgárságú, Magyarországon állandó lakóhellyel nem rendelkezők elzárását a 4. mellékletben
meghatározott, az  elzárást kiszabó bíróság székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási intézetben kell
végrehajtani.
(2) Ha
a) az előzetes fogvatartás és a házi őrizet beszámítását követően az elzárásból több, mint tizenöt nap van hátra,
vagy
b) az elzárást kiszabó bíróság székhelye szerint illetékes, a 4. mellékletben meghatározott büntetés-végrehajtási
intézetben férőhely hiányában nincs lehetőség az elzárás végrehajtására,
az (1) bekezdés szerinti személy elzárását az 5. melléklet 5. pontjában meghatározott büntetés-végrehajtási intézet
valamelyikében is végre lehet hajtani.
4. A szabálysértési elzárást töltő személyek elhelyezése 14. § (1) A felnőtt korúak szabálysértési elzárását, ha azt büntetés-végrehajtási intézetben kell végrehajtani, a szabálysértési
elzárást töltő személy lakóhelye szerint illetékes, a 4. mellékletben meghatározott büntetés-végrehajtási intézetben
kell végrehajtani.
(2) Ha
a) a  szabálysértési elzárást megelőző szabálysértési őrizet beszámítását követően a  szabálysértési elzárásból
több, mint tizenöt nap van hátra, vagy
b) a  szabálysértési elzárást töltő felnőtt korú személy lakóhelye szerint illetékes, a  4.  mellékletben
meghatározott büntetés-végrehajtási intézetben férőhely hiányában nincs lehetőség a szabálysértési elzárás
végrehajtására,
a szabálysértési elzárást töltő felnőtt korú személy szabálysértési elzárását az  5.  melléklet 5.  pontjában
meghatározott büntetés-végrehajtási intézet valamelyikében is végre lehet hajtani.
15. § (1) A  fiatalkorúak szabálysértési elzárását, ha azt büntetés-végrehajtási intézetben kell végrehajtani, a  fiatalkorú
lakóhelyéhez legközelebbi, az  5.  melléklet 3.  pontjában meghatározott büntetés-végrehajtási intézetben kell
végrehajtani.
(2) Ha a  szabálysértési elzárást megelőző szabálysértési őrizet beszámítását követően a  szabálysértési elzárásból
kevesebb, mint tizenöt nap van hátra, a  fiatalkorú szabálysértési elzárását a  4.  mellékletben meghatározott,
a fiatalkorú lakóhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási intézetben is végre lehet hajtani.
16. § A katonák szabálysértési elzárását, ha azt büntetés-végrehajtási intézetben kell végrehajtani, a  Fiatalkorúak
Büntetés-végrehajtási Intézetének (Tököl) erre elkülönített részlegén kell végrehajtani.
17. § (1) A nem magyar állampolgárságú, Magyarországon állandó lakóhellyel nem rendelkezők szabálysértési elzárását, ha
azt büntetés-végrehajtási intézetben kell végrehajtani, a  4.  mellékletben meghatározott, a  szabálysértési elzárást
kiszabó bíróság székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási intézetben kell végrehajtani.
(2) Ha
a) a  szabálysértési elzárást megelőző szabálysértési őrizet beszámítását követően a  szabálysértési elzárásból
több, mint tizenöt nap van hátra, vagy
b) a  szabálysértési elzárást kiszabó bíróság székhelye szerint illetékes, a  4.  mellékletben meghatározott
büntetés-végrehajtási intézetben férőhely hiányában nincs lehetőség a szabálysértési elzárás végrehajtására,
az (1)  bekezdés szerinti személy szabálysértési elzárását az  5.  melléklet 5.  pontjában meghatározott büntetésvégrehajtási intézet valamelyikében is végre lehet hajtani.
5. A rendbírság helyébe lépő elzárást töltők elhelyezése
18. § A rendbírság helyébe lépő elzárást töltők elhelyezésére a  szabálysértési elzárást töltő személyekre vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni.
6. Az anya és a gyermek együttes elhelyezésére vonatkozó szabályok
19. § Az anya és a  gyermek együttes elhelyezését a  Bács-Kiskun Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet erre kijelölt
részlegén (a továbbiakban: anya-gyermek részleg) kell biztosítani. Az anya-gyermek részlegen az anyákon kívül más,
szabadságvesztésre ítélt, elzárásra ítélt, előzetesen letartóztatott, szabálysértési elzárást töltő vagy a  rendbírság
helyébe lépő elzárást töltő személy nem helyezhető el.
7. Záró rendelkezések 20. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2015. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A 21. § 2016. január 1-jén lép hatályba.
21. § A 4. § helyébe a következő rendelkezés lép:
„4.  § A  szabadságvesztésre ítéltet a  Bv. tv.-ben és az  e  rendeletben meghatározott szabályok figyelembevételével
kell elhelyezni, lehetőség szerint abban a  büntetés-végrehajtási intézetben, amelyben biztosítható a  Központi
Kivizsgáló és Módszertani Intézet által megadott szempontok szerint összeállított kockázatértékelési összefoglaló
jelentésben meghatározott reintegrációs program végrehajtása.”
22. § Hatályát veszti a büntetés-végrehajtási intézetek kijelöléséről szóló 21/1994. (XII. 30.) IM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
332/2012. (XII. 22.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. § (3) bekezdése
alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Kiss Pétert, a Szent István Egyetem egyetemi docensét
2012. november 20. napjával egyetemi tanárrá kinevezem. Budapest, 2012. november 16.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1603/2019. (X. 16.) Korm. határozata a Budapesti Operettszínház támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Budapesti Operettszínház szakmai feladatainak ellátása, új művészeti koncepciójának
megvalósítása és zavartalan működése érdekében költségvetési többletforrás kerüljön biztosításra;
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – az  1.  pont szerinti cél
megvalósítása érdekében 2019. évben gondoskodjon 1 000 000 000 forint biztosításáról a Magyarország 2019. évi
központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
12. Művészeti intézmények cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
 3. felhívja a pénzügyminisztert, hogy az 1. pontban foglalt cél megvalósítása érdekében gondoskodjon a 2021. évtől
évi 679 477 810 forint biztosításáról a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2021. évtől a központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
109/2012. (V. 2.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Tove Skarstein rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetnek a Norvég Királyság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő
kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2012. március 20. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
6/2013. (I. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 3. §
(2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Horváth Károlynét 2013. január 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem. Budapest, 2012. december 20.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
212/2010. (VIII. 4.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezésének hozzájárulásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok
Isabel Bárbara Téllez Rosete rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Mexikói Egyesült Államok magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez budapesti székhellyel.
Budapest, 2010. július 16. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
45/2007. (XII. 29.) OKM rendelete az oktatási és kulturális miniszter ágazati irányítása alá tartozó igazságügyi szakértői szakterületeken az igazságügyi szakértői tevékenység folytatásához szükséges szakmai gyakorlat szakirányú jellege igazolásának eljárási rendjéről.
Az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának
a) és d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló 2005. évi
XLVII. törvény (a továbbiakban: Szaktv.) 31. §-a (8) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket
rendelem el:
1. § (1) Az igazságügyi szakértői szakterületekről, valamint
az azokhoz kapcsolódó képesítési és egyéb szakmai feltételekről szóló 9/2006. (II. 27.) IM rendelet (a továbbiakban: R.) 8 és 9. számú mellékletében felsorolt szakterületen történő igazságügyi szakértői tevékenység folytatásához szükséges szakmai gyakorlat szakirányú jellegének
igazolására irányuló eljárás során e rendelet szabályait kell
alkalmazni.
(2) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a
közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény és az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(3) E rendelet alkalmazásában kérelmező az a természetes személy, aki a Szaktv. 3. §-ának (5) bekezdésében foglaltak alapján az R. 8. és 9. számú mellékletében meghatározott szakterületeken az igazságügyi szakértői tevékenység folytatásához szükséges szakmai gyakorlat szakirányú
jellegének igazolása iránti kérelmet nyújt be.
2. § A kérelmet az R. 8. és 9. számú mellékleteiben meghatározott szakterületek tekintetében az oktatási és kulturális
miniszterhez (a továbbiakban: miniszter) írásban kell benyújtani.
3. § (1) A kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a kérelmező
aa) személyazonosító adatait (név, születési hely és
idő, anyja neve) és lakcímét,
ab) végzettségét igazoló oklevelének (bizonyítványá
nak) számát és keltét (szak, szakirány feltüntetésével),
ac) jelenlegi foglalkozását, beosztását,
ad) jelenlegi munkáltatójának megnevezését, címét;
b) az engedélyezni kért igazságügyi szakértői szakterü
let(ek) megnevezését. (2) A kérelem tartalmazhatja a kérelmező nevéhez köthető egyéb, a szakmai működés és szaktudás magas színvonalát alátámasztó szakmai publikációk témáját, megjelenésének időpontját és helyét, illetve tudományos tevékenységének ismertetését.
(3) A kérelemhez csatolni kell:
a) a képesítést igazoló okirat hiteles másolatát (honosí
tott okirat esetében a magyar nyelvű fordítás hiteles másolatát);
b) a kérelem benyújtásáig végzett szakmai tevékenység
leírását, azon gyakorlat(ok) részletes leírásával, mely(ek)
figyelembevételét a szakirányú szakmai gyakorlat számítása szempontjából a kérelmező kéri, kitérve arra, hogy a
kérelmező mikor, hol, milyen munkakört töltött be, milyen
időtartamú szakmai gyakorlattal rendelkezik;
c) a b) pontban részletezett gyakorlati idő alatt fennálló
jogviszony munkáltató általi igazolását, amely tartalmazza
a munkavégzés idejét, valamint jellegét;
d) szakértőjelölt esetén az igazságügyi szakértői intézménynek vagy szervezetnek a vezetője által a foglalkoztatási viszonyra vonatkozó igazolását;
e) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy a kérelemben
foglalt személyes adatainak az eljárással összefüggő kezeléséhez hozzájárul;
f) az eljárás díjának megfizetését igazoló dokumentumot (csekkmásolat, banki átutalás banki igazolása).
(4) A (3) bekezdés d) pontjában foglalt igazolásnak tartalmaznia kell:
a) a kérelmező nevét, lakcímét;
b) tájékoztatást az igazságügyi szakértői intézmény
vagy szervezet és a kérelmező közötti szakmai kapcsolat
minőségéről és időtartamáról;
c) a legalább napi 6 órás időtartamban végzett munka
igazolását.
4. § (1) A névjegyzékbe az a kérelmező vehető fel, aki a névjegyzékbe való felvételi kérelmét vagy a szakterület kiterjesztése iránti kérelmét (a továbbiakban együtt: kérelem)
az R. 8. és 9. számú mellékleteiben felsorolt szakterületek
valamelyikére nyújtja be és – a Szaktv.-ben foglalt egyéb
feltételek teljesítése esetén – a szakterülethez kapcsolódó
képesítési, valamint az e rendeletben előírt egyéb feltételek teljesítését igazolja.
(2) Az R. 8. és 9. számú mellékleteiben meghatározott
szakterületekhez kapcsolódó képesítési feltételekkel külön jogszabály alapján egyenértékű végzettséggel vagy
szakképzettséggel rendelkező kérelmező is felvehető a
névjegyzékbe.
(3) Az R. 8. és 9. számú mellékleteiben meghatározott
szakterületekhez kapcsolódó képesítési feltételként megjelölt végzettségek és szakképzettségek egymásnak a
(2) bekezdés szerint történő megfeleltetése a felsőoktatási
alap- és mesterképzésről, valamint a szakindítás eljárási
rendjéről szóló 289/2005. (XII. 22.) Korm. rendelet, illetve e rendelet 15. § (3) bekezdésének b) pontja alapján
2006. III. 1-jétől hatályon kívül helyezett 5. számú melléklete, valamint az abban megjelölt, az alapképzési szakok
képesítési követelményeiről szóló kormányrendeletek
alapján történik.
(4) A külföldi bizonyítvánnyal, oklevéllel rendelkező
kérelmező esetében a névjegyzékbe való felvételhez a
mellékletekben megjelölt képesítéssel Magyarországon
egyenértékűnek elismert, illetve honosított bizonyítvány,
oklevél fogadható el. Az elismerésre a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény
rendelkezései az irányadóak.
5. § (1) Szakmai gyakorlati időn a szakirányú felsőfokú végzettség vagy a szakképzettség megszerzése után, a kérelem
benyújtását megelőzően fennálló, a megjelölt szakterületen eltöltött gyakorlati időt kell érteni. A különböző munkahelyeken szerzett gyakorlatok idejét össze kell adni.
(2) Szakmai gyakorlati időként a szakértőjelölt esetén
az alkalmazotti vagy más jogviszonyban legalább napi
6 órás időtartamban végzett tevékenységet figyelembe kell
venni.
(3) Nem számítható be a szakmai gyakorlati időbe a
megszakítás nélkül hat hónapot meghaladó fizetés nélküli
és rendkívüli szabadság, a szülési szabadság, illetve a
gyermekgondozási díj és – a családok támogatásáról szóló
1998. évi LXXXIV. törvény 21. §-a szerinti kereső tevékenység kivételével – a gyermekgondozási segély tényleges időtartama.
6. § (1) A szakmai gyakorlati idő meglétének igazolására
a) munkaviszony, köztisztviselői, közalkalmazotti, hi
vatásos szolgálati jogviszony keretében végzett tevékenység esetén a munkáltató vagy a korábbi munkáltató,
b) megbízási jogviszonyban végzett tevékenység esetén a megbízó,
c) gazdasági társaság tagjaként, illetve alkalmazottjaként végzett tevékenység esetén a gazdasági társaság,
d) igazságügyi szakértői intézményben vagy szervezet
keretében szakértőjelöltként dolgozó kérelmező esetében
az intézmény vagy szervezet vezetője,
e) munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében végzett tevékenység esetében a foglalkoztató
által kiállított igazolást a kérelemhez csatolni kell.
(2) Az (1) bekezdésben említett igazolás tartalmazza
a) a kérelmező személyazonosító adatait (nevét, szüle
tési helyét és idejét, anyja nevét) és lakcímét,
b) a kérelmező által betöltött munkakör megnevezését
és részletes leírását,
c) a jogviszony fennállásának pontos naptári időtarta
mát (naptári év, hónap, nap szerinti megjelöléssel),
d) az (1) bekezdés d) pontja szerinti kérelmező esetén
az igazságügyi szakértői intézmény vagy szervezet nyilatkozatát arról, hogy a kérelmező legalább napi 6 órás időtartamban végzi a tevékenységét.
(3) A szakmai gyakorlat időtartamát a kérelmező korábbi foglalkoztatójának jogutód nélküli megszűnése esetében szerződéssel vagy a munkavégzés igazolására alkalmas és a szakmai gyakorlat időtartamát alátámasztó egyéb
dokumentummal kell igazolni.
7. § (1) A gyakorlati idő szakirányú jellegének megléte esetén a miniszter a kérelem benyújtásától számított 30 napon
belül hatósági bizonyítványt állít ki.
(2) A szakmai gyakorlat szakirányú jellegét igazoló hatósági bizonyítvány tartalmazza
a) a kérelmező személyazonosító adatait (nevét, születési helyét és idejét, anyja nevét);
b) az engedélyezni kért igazságügyi szakértői szakterület(ek) megnevezését;
c) a nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a b) pont szerinti szakterület(ek)nek a kérelmező által megszerzett
szakmai gyakorlat szakiránya megfelel.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
9. § E rendelet hatálybalépését megelőzően indult igazságügyi szakértői névjegyzékbe vételi vagy szakterület kiterjesztése iránti eljárásokban annak a kérelmezőnek, aki legalább 5 évig szakértőjelöltként dolgozott és a 3. § (1) bekezdés szerinti kérelméhez csatolja a 4. § szerinti igazolást, a miniszter a szakmai gyakorlat szakirányú jellegét
igazoló hatósági bizonyítványt kiadja.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
444/2014. (XI. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Németh Helént
2014. december 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. november 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
33/2007. (XII. 23.) PM rendelete ingatlanok forgalmi értékadatainak szolgáltatási rendjéről és az adatszolgáltatás igazgatási szolgáltatási díjáról.
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 100. §-a
(1) bekezdésének e) pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a törvény 67. §-ában, valamint az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 54/A. §-ában
foglaltakra is – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának
b) pontjában megjelölt feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet szabályozza az állami adóhatóság által
nyilvántartott, az ingatlanok értékesítésével kapcsolatos
adatokról teljesített adatszolgáltatás rendjét és az eljárásért
fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékét, valamint a
díj beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával, visszatérítésével kapcsolatos részletes szabályokat.
(2) Az állami adóhatóság az ingatlan forgalmi értékének
megállapításához szükséges, a visszterhes vagyonátruházási illeték kiszabása során felvett adatokat tartalmazó
nyilvántartásából – az ingatlantulajdonos személyazonosságának megállapítására alkalmatlan módon – kérelemre,
az 1. számú mellékletben megállapított igazgatási szolgáltatási díj ellenében, az e rendeletben meghatározott tartalommal adatszolgáltatást teljesít.
(3) A nyilvántartásból természetes személy, jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb szervezet (a továbbiakban: kérelmező) kérhet adatot.
(4) A rendelet hatálya nem terjed ki az állami adóhatóság által kezelt ingatlan-adatbázisból kinyerhető, közérdekű adatnak minősülő összesített adatokra.
(5) A jegyzőnek törvényi felhatalmazás alapján, törvényben rögzített feladatainak ellátásához szükséges adatok szolgáltatása mentes a díjfizetési kötelezettség alól.
(6) Az adatot kizárólag a kérelmező használhatja fel, a
kérelemben megjelölt célra.
2. § A kérelem irányulhat:
a) általános tartalmú,
b) részletes tartalmú,
c) specifikus tartalmú,
d) országos éves általános tartalmú,
e) országos éves részletes tartalmú,
f) visszamenőleges
g) szakértői adatszolgáltatásra. 3. § (1) A 2. § a)–b) pontjai szerinti adatszolgáltatás iránti
eljárás a 2. számú melléklet szerinti igénylőlap benyújtásával vagy elektronikus úton, az alábbi feltételek megjelölésével kezdeményezhető:
a) kötelezően megjelölendő szempontok:
aa) meghatározott időszak,
ab) adott település,
ac) általános vagy részletes tartalmú adatszolgáltatás a
kérelem tárgya;
b) választható szűkítési lehetőségek:
ba) fővárosban a kerület,
bb) irányítószám vagy helyrajzi szám intervallum
bc) ingatlan jellege (egylakásos lakóépületben levő la
kás, többlakásos lakóépületben levő lakás, garázs, telek,
termőföld, iroda, szálloda, kereskedelmi üzlet, ipari létesítmény, mezőgazdasági létesítmény, egyéb nem lakás
célú ingatlan).
(2) Amennyiben a kérelmező az (1) bekezdés b) pontja
szerinti szűkítési lehetőségek közül egyet sem jelöl meg,
az állami adóhatóság a megjelölt település teljes területére
és valamennyi ingatlanjellegre vonatkozóan teljesíti az
adatszolgáltatást.
(3) Az (1) bekezdés aa) alpontja szerinti időszak legkorábbi kezdő időpontja 2008. január 1.
(4) Az igénylőlap az állami adóhatóság honlapján elérhető, letölthető és kitölthető.
(5) Az (1) bb) alpontja szerinti szűkítés esetén a helyrajzi szám intervallumnak legalább 25 helyrajzi számot kell
magában foglalnia.
4. § (1) Az általános tartalmú adatszolgáltatás keretében az
állami adóhatóság az érintett ingatlanok vonatkozásában
azon ügyletek következő adatait adja át, melyeknél az illetékkötelezettség a kérelemben megjelölt időszakban keletkezett:
a) közterület megnevezése és jellege,
b) külterületen lévő ingatlan jellege,
c) az illetékkötelezettség keletkezésének éve,
d) az illetékkiszabás alapjául szolgáló, forintban meg
határozott forgalmi érték,
e) az ingatlan m2-ben meghatározott alapterülete,
amennyiben az rendelkezésre áll:
ea) az adatkéréssel érintett felépítményhez tartozó te
lek m2-ben meghatározott alapterülete, vagy
eb) az adatkéréssel érintett felépítményhez tartozó kö
zös tulajdoni illetőség. (2) Nem adható ki az ingatlan adata, ha az adott jellegű
ingatlanból az adott megnevezésű és jellegű közterületen –
(1) bekezdés a) pont – csak egy darab felel meg a kérelmező által megjelölt szűkítési feltételeknek. Ez a korlátozás a
2. §-ban meghatározott valamennyi adatszolgáltatásra vonatkozik.
5. § A részletes adatszolgáltatás az állami adóhatóság által a
visszterhes vagyonszerzési ügyekben tartott helyszíni
szemlén felvett adatok alapján történik. Ezen adatszolgáltatás során az állami adóhatóság a 4. §-ban meghatározott
adatokon túlmenően – a házszám és helyrajzi szám kivételével – az illetékekkel kapcsolatos ügyiratok kezeléséről,
valamint az illetékek kiszabásáról, elszámolásáról és
könyveléséről szóló 40/2006. (XII. 25.) PM rendelet
(a továbbiakban: illetékkezelési rendelet) 1. számú melléklete szerint nyilvántartott adatokat (a továbbiakban
együtt: helyszíni szemlén felvett adatok) is átadja.
6. § (1) A specifikus adatszolgáltatás keretében az állami
adóhatóság az illetékkezelési rendelet 1. számú mellékletében foglalt adatokból a kérelmező által megjelölt szempontok szerint, meghatározott időszakra és földrajzi területre vonatkozó adatokat – a házszám és helyrajzi szám kivételével – adja át. A meghatározott földrajzi terület nem
lehet szűkebb a 3. § ab), ba) és bb) alpontja szerint meghatározottaknál.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatással érintett
időszak legkorábbi kezdő időpontja 2008. január 1.
7. § Az országos éves általános tartalmú adatszolgáltatás során az állami adóhatóság az ország egész területére vonatkozóan, 12 hónapos időtartamra, valamennyi ügylet 4. §
szerinti adatait adja át.
8. § Az országos éves részletes tartalmú adatszolgáltatás során az állami adóhatóság az az ország egész területére vonatkozóan, 12 hónapos időtartamra, valamennyi ügylet
4. § szerinti adatain túlmenően a helyszíni szemlén felvett
adatokat is átadja.
9. § A visszamenőleges adatszolgáltatás során az állami
adóhatóság az e rendelet hatálybalépését megelőző 5 éven
belül nyilvántartásba vett adatokból a kérelmező által a
6. § szerint meghatározott időszakra és földrajzi területre
vonatkozóan adja át a 4. §-ban megjelölt adatokat.
10. § (1) A szakértői adatszolgáltatás keretében az állami
adóhatóság a bíróság vagy más hatóság által kirendelt
szakértő számára a kirendeléssel érintett ingatlan forgalmi
értékének megállapításához szükséges, az illetékekről
szóló 1990. évi XCIII. törvény 70. §-a (3) bekezdésének
a) pontja szerint megállapított legfeljebb 10 összehasonlító értékadatot ad át a szakértő által megjelölt időszak vonatkozásában, melynek kezdő időpontja nem lehet korábbi
2003. január 1. napjánál.
(2) A kérelemben fel kell tüntetni az ingatlan pontos címét és helyrajzi számát, valamint a rendelkezésre álló
egyéb jellemzőit, illetőleg csatolni kell a kirendelésről
szóló bírósági határozat vagy hatósági döntés másolatát.
11. § A kérelmező legkésőbb a kérelem benyújtásáig köteles
megfizetni:
a) a 4–6. §-ok és a 9. § szerinti adatszolgáltatás iránti
kérelem esetén az 1. számú mellékletben feltüntetett igazgatási szolgáltatási díjból az alapdíj összegét,
b) a 7–8. §-ok és a 10. § szerinti adatszolgáltatás iránti
kérelem esetén pedig az igazgatási szolgáltatási díj teljes
összegét.
12. § (1) Ha a kérelmező a kérelmet hiányosan nyújtotta be,
akkor az állami adóhatóság a kérelem beérkezésétől számított 8 napon belül hiánypótlásra hívja fel.
(2) Ha a hiánypótlásban megjelölt időtartam eredménytelenül telik el, illetőleg a kérelmező a 11. §-ban foglaltaknak nem tesz eleget, az állami adóhatóság az eljárást megszünteti.
13. § (1) Az állami adóhatóság a 4–5. §-ok szerinti eljárásokban a kérelem beérkezését, illetőleg hiánypótlás esetén a
felhívás teljesítését követő 8 napon, illetve a 6. § és a 9. §
szerinti adatszolgáltatás során 20 napon belül írásban tájékoztatja a kérelmezőt a 11. § szerint megfizetett alapdíj és
az eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj különbözetéről (a továbbiakban: díjkülönbözet), valamint az ügyszámról. Magánszemély kérelmező esetében az állami
adóhatóság a tájékoztatáshoz mellékeli a díjkülönbözet
összegéről szóló készpénzátutalási megbízást.
(2) A kérelmező az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás
kézhezvételétől számított 5 napon belül teljesíti a díjfizetési kötelezettségét.
(3) Amennyiben a kérelmező díjfizetési kötelezettségét
határidőben és teljes összegben nem teljesíti, az állami
adóhatóság a kérelem teljesítését megtagadja.
14. § (1) Az állami adóhatóság a 4–6. §-ok és a 9. § szerinti
adatszolgáltatást a díjkülönbözet megfizetésétől számított
8 napon belül teljesíti.
(2) A 7–8. §-ok szerinti adatszolgáltatás negyedévente
történik, az első negyedév a kérelem beérkezésének napját
magában foglaló naptári negyedév. Az állami adóhatóság
az adatokat a negyedévet követő hónap 20. napjáig adja át.
(3) Az állami adóhatóság a 10. § szerinti adatszolgáltatást a kérelem beérkezésétől, illetőleg a hiánypótlás teljesítésétől számított 8 napon belül teljesíti.
15. § Az igazgatási szolgáltatási díjat az állami adóhatóság
illetékes regionális igazgatósága gazdálkodási számlájára
kell megfizetni banki átutalással vagy az állami adóhatóság ügyfélszolgálatain beszerezhető készpénzátutalási
megbízással. Az átutalási megbízás közlemény rovatába
vagy a készpénzfizetési megbízáson a kérelmező adószámát, illetve adóazonosító jelét kötelező feltüntetni. Az
igazgatóságok és gazdálkodási számláinak részletes felsorolását jelen rendelet 3. számú melléklete tartalmazza.
16. § (1) Ha az állami adóhatóság az eljárást a 12. § (2) szerint
megszüntette, a kérelmező a kérelmét visszavonja, vagy az
állami adóhatóság a kérelem teljesítését a 13. § (3) bekezdés szerinti okból tagadta meg, a kérelem benyújtásakor
megfizetett igazgatási szolgáltatási díj vagy alapdíj nem
téríthető vissza.
(2) A 7–8. §-ok szerinti eljárás esetén akkor téríthető
vissza a kérelmező által megfizetett igazgatási szolgáltatási díj, ha a kérelmet az adatszolgáltatással érintett első negyedév végéig vonja vissza.
17. § (1) Ha az adatszolgáltatás kevesebb, mint 100 ingatlant
érint, annak teljesítése a kérelemben megjelöltek szerint
elektronikus adathordozón vagy papír alapon történik.
100-nál több ingatlant érintő adatszolgáltatás elektronikus
adathordozón történik. Az elektronikus úton kérelmezett
adatszolgáltatás teljesítése minden esetben elektronikus
úton történik.
(2) Az elektronikus adathordozón, illetve elektronikus
úton történő adatszolgáltatás delimitált szöveg formátumban történik.
18. § A díj az adatszolgáltatást teljesítő állami adóhatóság bevétele. A díjak nyilvántartására és elszámolására a költségvetés alapján gazdálkodó szervek beszámolási és könyvvezetési kötelezettségéről szóló jogszabály előírásait kell
alkalmazni.
19. § Ez a rendelet 2008. január 1-jén lép hatályba. Rendelkezéseit a hatálybalépését követően kezdeményezett ügyekben kell alkalmazni.
Dr. Veres János s. k.,
pénzügyminiszter


text:
61/2010. (V. 20.) HM utasítása a katasztrófavédelmi költségvetési előirányzatok tervezéséről, biztosításáról és felhasználásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján az alábbi
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar
Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet).
2. § A katasztrófavédelmi költségvetési előirányzatokat a HM fejezetnél Nukleáris balesetelhárítási feladatok a
végrehajtásában való közreműködés (Katasztrófavédelmi feladatok) címrendkód alatt elkülönítetten kell tervezni a
végleges felhasználás helyének megfelelő alcímen. A katasztrófavédelmi költségvetési előirányzatok tervezése,
felhasználása a HM államtitkár által jóváhagyott irányelv szerint történik.
3. § (1) Az irányelvet a HM katasztrófavédelmi tevékenységét koordináló szervezete készíti, a katasztrófavédelmi feladatok
tervezésében érintett honvédelmi szervezetek javaslatainak figyelembevételével. (2) Az irányelvek alapján elkészített erőforrás és költségszükségleti, valamint kiadási igényterv keretszámaival egyező
elemi költségvetést a HM központi pénzügyi szervezete terjeszti fel jóváhagyásra.
(3) A katasztrófavédelmi előirányzatot felhasználó honvédelmi szervezetek a felhasználásról a tárgyévet követő február
15-éig a HM katasztrófavédelmi tevékenységét koordináló szervezete útján tájékoztatják a HM államtitkárt.
(4) A jóváhagyott előirányzatok évközi módosítását a HM katasztrófavédelmi tevékenységét koordináló szervezete
egyetértésével, a belső rendelkezések szerint kell végrehajtani. 4. § (1) A védekezés során felmerülő kiadásokról nyilvántartást kell vezetni.
(2) A tényleges többletköltségek visszapótlására, megtéríttetésére a tárca igényeit az állami költségvetés általános
tartaléka terhére kell benyújtani. 5. § Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
Budapest, 2010. május 13. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter