type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
173/2019. (V. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Bíró Viktóriát
a 2019. május 1. napjától 2022. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. április 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
28/2012. (XII. 12.) PSZÁF rendelete a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások által a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete részére szolgáltatandó javadalmazási adatok köréről.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21. § n) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § Az e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettséget azon magyarországi székhelyű hitelintézetnek,
hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozásnak és befektetési
vállalkozásnak (a továbbiakban együtt: intézmény) kell teljesíteni, amely a tárgyév végén 500 milliárd forintot
meghaladó auditált mérlegfőösszeggel rendelkezik. 2. § E rendelet alkalmazásában
1. harmadik ország: olyan ország, amely nem részese az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásnak.
2. tárgyévi javadalmazás: a) a tárgyév teljesítményéért az intézmény által a tárgyévben kifizetett, a személyi jövedelemadóról szóló
1995. évi CXVII. törvény szerinti jövedelem, valamint a tárgyév teljesítményéért a tárgyév végéig
számvitelileg elhatárolt, és a tárgyév lezárását követően kifizetendő, nem halasztott jövedelem;
b) a tárgyév teljesítményéért a tárgyév végéig számvitelileg elhatárolt, és a tárgyév lezárását követően
kifizetendő halasztott jövedelem; és c) a tárgyévet megelőző üzleti év, illetve évek teljesítményéért a tárgyévre halasztott, és az intézmény által
a tárgyévben kifizetett vagy elhatárolt jövedelem, kivéve, ha azt az intézmény a tárgyévet megelőző üzleti
évben, illetve években a b) pont szerint számvitelileg elhatárolta.
3. § (1) Az e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettséget az összevont alapú felügyelet alá nem tartozó intézménynek
egyedi alapon, az összevont alapú felügyelet alá tartozó intézménynek a hitelintézetekről és a pénzügyi
vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) 90. § (2) bekezdésében, illetve a tőkepiacról szóló
2001. évi CXX. törvény 181/A. § (2) bekezdésében meghatározott vállalkozások vonatkozásában összevont alapon kell
teljesíteni. (2) Az e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettséget a harmadik országban bejegyzett leányvállalat és fióktelep
vonatkozásában is teljesíteni kell. 4. § (1) Az e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettséget a tárgyévi javadalmazásra vonatkozóan kell teljesíteni.
(2) Az e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettséget az intézménynek az 1. mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal és formában a 2. mellékletben meghatározott kitöltési útmutató szerint kell elkészíteni, és a Pénzügyi
Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) részére megküldeni a tárgyévet követő naptári év június
30-ig. 5. § (1) Az e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettség keretében a pénzösszegre vonatkozó adatokat az
intézménynek millió forintban kell megadni. (2) Ha a tárgyévi javadalmazást az intézmény forinttól eltérő pénznemben nyújtotta, akkor a javadalmazás összegét át kell
számítani forintra a tárgyév végére vonatkozó, az Európai Unió költségvetésének tervezéséhez alkalmazott
árfolyamon, melyet az Európai Bizottság a honlapján megjelentet.
6. § (1) Az e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettséget a Felügyelet által meghatározott elektronikus formában,
fokozott biztonságú vagy minősített elektronikus aláírással ellátva (a továbbiakban: elektronikus úton) a Felügyelet
Kihelyezett Adatküldő Program rendszerén (a továbbiakban: adatfogadó rendszer) keresztül kell teljesíteni.
(2) A Felügyelet a 4. § szerinti kötelezettséget akkor tekinti teljesítettnek, ha az intézmény elektronikus úton megküldött
felügyeleti jelentése az adatfogadó rendszerben „feldolgozott” státuszt kap, amelyről a Felügyelet automatikus
elektronikus üzenetet küld az adatszolgáltatónak. (3) Az intézmény az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez szükséges iratokat és a számviteli, nyilvántartási,
informatikai rendszerekben tárolt információkat a rendszeres adatszolgáltatás esedékessége naptári évének utolsó
napjától számított öt évig a Felügyelet kérésére bármikor köteles rendelkezésre bocsátani.
Átmeneti és záró rendelkezések 7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2011. évi javadalmazásra vonatkozó adatszolgáltatást az intézménynek 2013. január 15-ig kell a Felügyelet részére
megküldeni. Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
1872/2014. (XII. 31.) Korm. határozata Érd Megyei Jogú Város Önkormányzata feladatainak támogatásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a  39. Érd Megyei Jogú Város
Önkormányzata feladatainak támogatása címmel történő kiegészítését,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
b) a Kvtv. 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 29. Lakástámogatások
cím, 1. Egyéb lakástámogatások alcím terhére – figyelemmel az  előirányzaton várható megtakarításra  –
600,0  millió  forint 1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 39. Érd Megyei Jogú Város Önkormányzata feladatainak támogatása cím javára,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  támogatás felhasználásának és utólagos elszámolásának feltételeiről
Érd Megyei Jogú Város Önkormányzatával támogatási megállapodást kössön,
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  támogatást utólagos, legkésőbb 2015. december 31-éig történő
elszámolási kötelezettséggel folyósítsa Érd Megyei Jogú Város Önkormányzata számára.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
177/2016. (VI. 6.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Paulina María Franceschi Navarro rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Panamai Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2016. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
27/2003. (III. 21.) OGY határozata a Horvát Köztársaság Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodáshoz történő csatlakozásáról szóló megállapodás megerősítéséről.
Az Országgyűlés 1. megerősíti a Horvát Köztársaság Közép-európai
Szabadkereskedelmi Megállapodáshoz történő csatlakozásáról szóló megállapodást;
A határozatot az Országgyűlés a 2003. március 17-i ülésnapján
fogadta el.
2. felkéri a köztársasági elnököt a megerősítő okirat
kiállítására.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
29/2019. (IV. 30.) KKM közleménye az EU-LAC Nemzetközi Alapítvány létrehozásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2017. XXVII. törvény 2. §-ának és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2017. évi XXVII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2017. április 11-i 54. számában kihirdetett, az EU-LAC Nemzetközi
Alapítvány létrehozásáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 25. cikk (1) bekezdése az alábbiak
szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Ez a megállapodás harminc nappal azután lép hatályba, hogy minden régióból nyolc részes Fél, ideértve
a  Németországi Szövetségi Köztársaságot és az EU-t, letétbe helyezte megerősítő vagy csatlakozási okiratát
a  letéteményesnél. Azon többi latin-amerikai és karibi állam és uniós tagállam tekintetében, amelyek megerősítő
vagy csatlakozási okiratukat a hatálybalépés időpontját követően helyezik letétbe, ez a megállapodás harminc
nappal azután lép hatályba, hogy e latin-amerikai és karibi államok és uniós tagállamok letétbe helyezték
megerősítő vagy csatlakozási okiratukat.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges feltétel teljesülésének napja: 2019. április 17.
A Megállapodás hatálybalépésének naptári napja: 2019. május 17.
A fentiekre tekintettel, összhangban az EU-LAC Nemzetközi Alapítvány létrehozásáról szóló Megállapodás
kihirdetéséről szóló 2017. évi XXVII. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy az EU-LAC Nemzetközi
Alapítvány létrehozásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2017. évi XXVII. törvény 2. §-a és 3. §-a
2019. május 17-én, azaz kettőezertizenkilenc május tizenhetedikén lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
20/2012. (II. 16.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Megállapítom, hogy Nagy Annának, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárának e megbízatása
a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 50. § (1) bekezdése alapján történő lemondására
tekintettel – 2012. február 1-jei hatállyal – megszűnik.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
9/2016. (V. 11.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium beszerzéseinek és közbeszerzéseinek szabályozásáról.
A közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 27. § (1) bekezdése, valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium közbeszerzési
eljárásai előkészítésének, lefolytatásának, belső ellenőrzésének felelősségi rendjéről, a nevében eljáró, illetve az eljárásba bevont
személyek, valamint szervezetek felelősségi köréről és közbeszerzési eljárásai dokumentálási rendjéről az  alábbiak szerint
rendelkezem:
1. Az utasítás hatálya 1. § (1) Az utasítás személyi hatálya kiterjed a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: NFM) valamennyi önálló
szervezeti egységére.
(2) Az utasítás tárgyi hatálya az NFM Igazgatás költségvetése terhére, az NFM fejezeti kezelésű előirányzataiból, valamint
az NFM mint kedvezményezett által más forrásból megvalósítandó, a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény
(a továbbiakban: Kbt.) hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárás alapján történő beszerzésekre terjed ki. A közbeszerzés
lefolytatását nem igénylő beszerzések esetén a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium szerződései megkötésének és
nyilvántartásának szabályairól szóló 41/2015. (XII. 23.) NFM utasítás (a továbbiakban: szerződéskötési utasítás)
szabályait kell alkalmazni.
(3) A 3. §-ban foglalt rendelkezéseket az NFM valamennyi beszerzésére alkalmazni kell.
 (4) Nem terjed ki az utasítás hatálya
a) azokra a beszerzésekre, amelyeknél a társfinanszírozásra tekintettel, a finanszírozásban részt vevő nemzetközi
szervezetek által előírt feltételek szerinti eljárást kell alkalmazni;
b) azokra a  beszerzésekre, amelyeket beszerzőként az  NFM irányítása alatt álló költségvetési szervek vagy
az NFM-mel kötött külön szerződés alapján gazdasági társaságok folytatnak le;
c) a  központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a  központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről
szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet] 3. § e) pontjában
rögzített kiemelt termékek (központosított) beszerzésére és
d) a  Nemzeti Kommunikációs Hivatalról és a  kormányzati kommunikációs beszerzések központosított
közbeszerzési rendszeréről szóló 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 247/2014. (X. 1.)
Korm. rendelet] mellékletében meghatározott termékekre, amennyiben nem került kiadásra jóváhagyás a saját
hatáskörben történő lebonyolításhoz.
(5) Külső személlyel közbeszerzési eljárásban történő közreműködés és teljes körű lebonyolítás céljából külön
megállapodást a  Kbt., az  NFM kötelezettségvállalásokra vonatkozó előírásai és az  utasítás rendelkezései
figyelembevételével kell megkötni. Az  NFM közbeszerzési eljárásaiban történő közreműködés céljából külső
személlyel megbízási szerződés akkor köthető, ha a megbízott a szerződésben magára nézve kötelezőnek ismeri el
jelen utasítás rendelkezéseit.
2. § (1) Az  előzetes fedezetvizsgálat, a  pénzügyi kötelezettségvállalást, pénzügyi ellenjegyzést tartalmazó szerződések
teljesítésigazolása, az  érvényesítés, az  utalványozás, továbbá a  szerződések nyilvántartásba vétele és megőrzése,
a megkötött szerződésekről nyújtandó adatszolgáltatás esetében a szerződéskötési utasítás szabályait kell alkalmazni.
(2) A  közbeszerzési eljáráshoz szükséges formanyomtatványokat a  közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények
feladásának, ellenőrzésének és közzétételének szabályairól, a  hirdetmények mintáiról és egyes tartalmi elemeiről,
valamint az  éves statisztikai összegezésről szóló 44/2015. (XI. 2.) MvM rendelet [a továbbiakban: 44/2015. (XI. 2.)
MvM rendelet] határozza meg.
2. A közbeszerzési terv, az éves statisztikai összegzés, az adatszolgáltatás köre
3. § (1) A Gazdálkodási Főosztály a Kbt. 42. § (1) bekezdésében foglaltak szerint a költségvetési év elején, legkésőbb tárgyév
március 31. napjáig éves összesített közbeszerzési tervet készít, amelyet az  adott évre tervezett közbeszerzési
igényekről, az NFM önálló szervezeti egységeitől bekért, az adott szervezeti egység tárgyévi tervezett közbeszerzéseinek
adatai alapján állít össze, amelyek a következők:
a) a beszerzés típusa, valamint tárgyának rövid, összefoglaló megnevezése;
b) a beszerzés tárgyának részletes leírása (olyan részletezéssel, amiből megállapítható, hogy az adott beszerzés
konkrétan mire irányul);
c) a beszerzés várható nettó értéke (becsült érték);
d) a szerződéskötés tervezett időpontja;
e) a tervezett teljesítési időpont;
f ) a szerződő fél, felek (ha ismert);
g) a kivételek és a mindenkori közbeszerzési értékhatárt el nem érő beszerzések esetén jogszabályi hivatkozás
vagy az indokoló körülmény megjelölése;
h) közbeszerzés esetén az eljárás tervezett típusa;
i) közbeszerzés esetén az eljárás indításának tervezett időpontja;
j) a kötelezettségvállaló megnevezése.
(2) A közbeszerzési terv tartalmazza az NFM éves – az irányadó közbeszerzési értékhatárt elérő értékű, kivételnek nem
minősülő – beszerzéseit, illetve utal a  központosított közbeszerzési körbe tartozó közbeszerzésekre, valamint
a közbeszerzési terv elkészítése előtt tárgyévben megvalósított közbeszerzésekre is.
(3) A tervezés menete és nyomon követése:
a) a  Gazdálkodási Főosztály beszerzési tervezési felhívást küld az  NFM valamennyi önálló szervezeti egysége
részére;
b) az egyes önálló szervezeti egységek a beszerzési igényeiket az (1) bekezdésben meghatározott adattartalommal
március 10-ig megküldik a Gazdálkodási Főosztály részére;
c) a  Gazdálkodási Főosztály feldolgozza a  beérkezett beszerzési igényeket, amelyek alapján elkészíti a  Kbt.
szabályainak figyelembevételével a közbeszerzési tervet;
d) az önálló szervezeti egységek által benyújtott beszerzési igények feldolgozását követően, az egyes szervezeti
egységek adatszolgáltatásában szereplő valamennyi tételt a Gazdálkodási Főosztály ellenőrzi;
e) a  Gazdálkodási Főosztály a  véglegesített közbeszerzési tervet megküldi a  közigazgatási államtitkár részére
jóváhagyásra oly módon, hogy a jóváhagyás tárgyév március 31-ig megtörténjen.
 (4) A  közbeszerzési terv nem vonja maga után az  abban megadott közbeszerzésre vonatkozó eljárás lefolytatásának
kötelezettségét. A közbeszerzési tervben nem szereplő közbeszerzésre vagy a tervben foglaltakhoz képest módosított
közbeszerzésre vonatkozó eljárás is lefolytatható. Ezekben az  esetekben a  közbeszerzési tervet módosítani kell
az ilyen igény vagy egyéb változás felmerülésekor, megadva a módosítás indokát is.
(5) A közbeszerzési tervet, illetve annak módosítását a közigazgatási államtitkár hagyja jóvá.
 (6) A  jóváhagyott közbeszerzési tervet az év közben bekövetkező változásokra tekintettel szükség szerint aktualizálni
kell, amelynek eljárásrendje tekintetében a (2) bekezdésben foglaltak és a Kbt. 42. § (3) bekezdése értelemszerűen
irányadóak azzal, hogy a  közbeszerzési terv módosítására közbeszerzési igény vagy egyéb változás felmerülése
esetében, indokolási kötelezettség mellett van mód. A közbeszerzési terv módosítására a Gazdálkodási Főosztály tesz
javaslatot – a módosítás indokának feltüntetésével – az önálló szervezeti egység által részére megküldött – indokolást
tartalmazó – kérelme alapján. A kérelemben foglaltak helytállóságáért az adatszolgáltató önálló szervezeti egység
vezetője a felelős.
4. § (1) A  közbeszerzési terv törvényben megállapított nyilvánosságának biztosítása érdekében a  Gazdálkodási Főosztály
– a Kbt. 43. § (1) bekezdésében foglaltakra tekintettel – gondoskodik a közbeszerzési tervnek (és módosításainak)
a Közbeszerzési Hatóság által működtetett Közbeszerzési Adatbázisban (a továbbiakban: KBA) való közzétételéről.
(2) A közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 320/2015. (X. 30.) Korm. rendelet [a továbbiakban:
320/2015. (X. 30.) Korm. rendelet] 23. §-ában foglalt kötelezettség, valamint a 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet 8. §
a) pontja szerint a közbeszerzési tervnek a Miniszterelnökség, a Belügyminisztérium és a Nemzeti Kommunikációs
Hivatal (a továbbiakban: NKOH) részére történő megküldésről a Gazdálkodási Főosztály gondoskodik.
(3) Ha az adatbázisban való (1) bekezdés szerinti közzététel valamely okból nem lehetséges, a Gazdálkodási Főosztály
gondoskodik az  NFM saját honlapján – a  közbeszerzési terv módosítása esetén a  módosítás elkészítését és
jóváhagyását követően haladéktalanul – történő közzétételéről, továbbá a Miniszterelnökség, a Belügyminisztérium
és az NKOH részére történő megküldésről.
5. § (1) A  költségvetési év végén a  Gazdálkodási Főosztály gondoskodik az  éves közbeszerzésekről szóló statisztikai
összegezés összeállításáról és tárgyévet követő év május 31-ig intézkedik az éves statisztikai összegezés Közbeszerzési
Hatósághoz történő eljuttatásáról.
(2) A  247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet mellékletében meghatározott termékekre vonatkozóan az  alábbiak szerint kell
eljárni:
a) a Gazdálkodási Főosztály az önálló szervezeti egységektől bekért adatszolgáltatás alapján minden negyedévet
megelőző hónap 15. napjáig jóváhagyásra megküldi a tárca igényeit az NKOH részére;
b) a  közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egységnek a  hatályos keretmegállapodás 2. részének
lefolytatásához az alábbi dokumentumokat kell megküldeni a Gazdálkodási Főosztálynak:
ba) a szerződéstervezetet;
bb) a műszaki leírást;
bc) a bíráló bizottságba delegált tag megnevezését.
Az engedélyezett, saját hatáskörben lefolytatható eljárásokra jelen utasítás előírásai az irányadóak.
 (3) Az NKOH (2) bekezdés szerinti jóváhagyása hiányában beszerzési eljárás nem kezdeményezhető.
3. A bíráló bizottság tagjai 6. § A Kbt.-ben megfogalmazott célok érvényesülése, az NFM költségvetési forrásainak hatékony, átlátható és ellenőrizhető
felhasználása, a  közbeszerzési eljárások során a  verseny tisztaságának és nyilvánosságának biztosítása céljából,
a  közbeszerzésekkel kapcsolatos döntések előkészítése érdekében bíráló bizottság (a továbbiakban: bizottság)
működik.
7. § (1) A bizottság állandó és ideiglenes tagokból áll.
 (2) A  bizottság tagjai az  ajánlatok szakmai tartalmának értékelése során nem utasíthatók, álláspontjukat önállóan,
a jogszabályi előírások figyelembevételével kizárólag szakmai ismereteik, valamint a bizottság munkáját támogató
szakértők által kifejtettek figyelembevételével, az  eljárást megindító felhívásban megadott szempontok és
pontrendszer alapján alakítják ki. Amennyiben a bizottság tagjai indokolással ellátott egyéni bírálati lapot készítenek,
azok az értékelési jegyzőkönyv mellékleteit képezik.
(3) A bizottság állandó tagjai:
a) a bizottság elnöke (a továbbiakban: elnök),
b) a Gazdálkodási Főosztály kormánytisztviselője,
c) a Költségvetési Főosztály kormánytisztviselője,
d) a Jogtanácsosi Főosztály kormánytisztviselője,
e) a pénzügyi ellenjegyzésért felelős kormánytisztviselő.
(4) A bizottság ülésein tanácskozási joggal állandó meghívottként az Ellenőrzési Főosztály vezetője is részt vehet.
 (5) A bizottság (3) bekezdés b)–d) pontja szerinti tagjait az érintett főosztály vezetője javasolja a Gazdálkodási Főosztály
megkeresése alapján.
 (6) A bizottság (3) bekezdés e) pontja szerinti tagját a kötelezettségvállalásra jogosult főosztályvezető jelöli ki.
 (7) A Gazdálkodási Főosztály kezdeményezése alapján a közigazgatási államtitkár jelöli ki a bizottság állandó tagjait, és
bízza meg az eljárásban részt vevő további személyeket (ideiglenes tagok, külső és belső szakértők, tanácsadók).
8. § (1) A Kbt.-ben meghatározott esetekben felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó bevonása szükséges. A felelős
akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó biztosítása a Gazdálkodási Főosztály vezetőjének feladata, akit a Gazdálkodási
Főosztály állományából jelöl ki, vagy külső szakértővel külön megállapodást köt.
(2) A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó tevékenysége során nem utasítható.
 (3) A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó ellenjegyzéssel köteles ellátni:
a) a közbeszerzési eljárást megindító felhívást és a közbeszerzési dokumentumokat;
b) a bontási jegyzőkönyvet, jegyzőkönyveket;
c) az összegezést.
9. § (1) A bizottság tagjai megbízatásukat személyesen kötelesek ellátni.
 (2) A 7. § (3) bekezdésben meghatározott vezetők – az állandó tag akadályoztatása esetére – egy vagy több póttagot
jelölnek. A helyettesítés kiterjedhet a teljes közbeszerzési eljárás lefolytatására vagy egyes eljárási cselekményekben
való részvételre is.
10. § (1) Az egyes közbeszerzések lebonyolítása során a bizottság ideiglenes tagokkal egészül ki.
 (2) Ideiglenes tag a közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egység vezetője vagy az általa kijelölt személy, fejezeti
kezelésű előirányzatból finanszírozott közbeszerzés esetén az előirányzat külön utasítás szerinti szakmai kezelőjének
vezetője vagy az általa kijelölt személy. Ideiglenes tag lehet továbbá más érdekelt önálló szervezeti egység vezetője
vagy az általa kijelölt személy, illetve a külső szakértő.
11. § A bizottság a közbeszerzési feladatok ellátásához külső szakértő(ke)t, szakértő cég(ek)et is igénybe vehet. A külső
szakértő az adott eljárásban a bizottság ülésén – amennyiben nem kerül ideiglenes tagként megbízásra – tanácskozási
joggal rendelkezik. A  külső szakértővel a  közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egység szerződik, tartja
a kapcsolatot, és viseli a kapcsolódó költségeket a 20. § (1) bekezdésében foglaltakra figyelemmel. A Gazdálkodási
Főosztály felelős azért, hogy a külső szakértő az összeférhetetlenségi és szükség szerint a titoktartási nyilatkozatot
megtegye.
12. § Az elnök a közigazgatási államtitkár által kijelölt kormánytisztviselő. A bizottság nevében az elnök ír alá. Az elnököt
akadályoztatása esetén a közigazgatási államtitkár által megbízott személy helyettesíti.
13. § (1) Az elnök, a bizottság állandó tagjai és a póttagok megbízatása visszavonásig érvényes.
 (2) A bizottság ideiglenes tagjának megbízatása annak az eljárásnak a  lezárásával szűnik meg, amellyel kapcsolatban
delegálásra került.
 (3) A  bizottság állandó, illetve póttagjainak megbízatása – az  (1) és (2)  bekezdésben foglaltakon túlmenően –
megszűnik:
a) a megbízás visszavonásával;
b) lemondással;
c) a bizottság tagjaira vonatkozó kizáró körülmények bekövetkezése esetén;
d) az  NFM-mel fennálló kormánytisztviselői jogviszony megszűnése, illetve a  7.  § (3)  bekezdésben megjelölt
delegáló önálló szervezeti egységtől történő belső áthelyezés esetén.
 (4) A  bizottság állandó tagja megbízatásának megszűnése esetén az  új tag kijelölésére a  7.  § (3)  bekezdésben és
az  (1)  bekezdésben foglaltakat kell irányadónak tekinteni. Az  új tag kijelöléséig a  póttag látja el az  állandó tagot
terhelő kötelezettségeket, és gyakorolja az állandó tagot megillető jogokat. Abban az esetben, ha póttag jelölésére
nem került sor, akkor a bizottság határozatképességének folyamatos biztosítása érdekében az eredeti állandó tagot
delegáló önálló szervezeti egység legkésőbb az  állandó tag megbízatása megszűnését követő nyolc napon belül
köteles az új állandó tag és az őt helyettesítő póttag kijelöléséről gondoskodni.
4. Összeférhetetlenség 14. § (1) A bizottság állandó tagjává vagy póttagjává, illetve ideiglenes tagjává csak olyan kormánytisztviselő nevezhető ki, aki
a kinevezését megelőzően jogszabályban meghatározott módon vagyonnyilatkozatot tett.
(2) A  bizottság állandó tagjai, a  póttagok és az  ideiglenes tagok az  adott eljárás vonatkozásában kötelesek
összeférhetetlenségi és szükség szerint titoktartási nyilatkozatot tenni.
(3) A bizottság állandó tagjai és póttagjai, illetve ideiglenes tagjai és az eljárásba bevont külső szakértők tevékenységük
során nem vehetnek részt azoknak az  ügyeknek az  intézésében, amelyeknél részükről a  Kbt. 25.  §-a szerinti
összeférhetetlenség áll fenn.
(4) Az összeférhetetlenségről az elnököt haladéktalanul tájékoztatni kell. A bizottság nem veheti igénybe azon állandó
tag, póttag, külső szakértő közreműködését, akivel szemben az adott eljárás folyamán összeférhetetlenségi ok merült
fel. Az  elnök a  saját személyét érintő összeférhetetlenségi okról a  közigazgatási államtitkárt tájékoztatja, az  adott
eljárásban az  elnöki jogokat a  póttag gyakorolja. Állandó tag összeférhetetlensége esetén helyébe a  póttag lép,
az ideiglenes tag és a külső szakértő személye vonatkozásában felmerülő összeférhetetlenség esetén a közbeszerzést
kezdeményező önálló szervezeti egység gondoskodik a helyettesítésről.
(5) A közbeszerzési eljárás megkezdése előtt szükséges gondoskodni az összeférhetetlenségi nyilatkozatok aláíratásáról,
és a  közbeszerzési eljárás mindaddig nem kezdhető meg, amíg azok nem állnak a  Gazdálkodási Főosztály
rendelkezésére. Az adott eljárásra vonatkozó összeférhetetlenségi nyilatkozatokat az adott eljárás dokumentumaként
kell kezelni.
5. A bizottság ülése 15. § (1) A bizottság a munkáját ülések keretében végzi.
 (2) A bizottság titkári feladatait a Gazdálkodási Főosztály vezetője által kijelölt kormánytisztviselő látja el.
 (3) A bizottság üléseit a titkár hívja össze.
 (4) A bizottság tagjai azonos súlyú szavazattal rendelkeznek. A bizottság az alábbi eljárási cselekmények során szavaz:
a) a dokumentáció elfogadásakor, módosításakor;
b) a kiegészítő tájékoztatás megadásakor;
c) a hiánypótlás előírásakor, a benyújtott hiánypótlás értékelésekor;
d) a döntési javaslat előkészítése során.
(5) A bizottság az állandó tagok – vagy azokat helyettesítő póttagok – felének és a közbeszerzést kezdeményező önálló
szervezeti egység egy képviselőjének jelenlétében határozatképes.
16. § (1) A bizottság a döntéseit nyilvános szavazással, szótöbbséggel hozza, szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata
dönt.
(2) A döntésre vonatkozó szavazatokat a jegyzőkönyvben – egyhangú döntés kivételével – név szerint kell feltüntetni.
Az  állandó tag (póttag) a  döntéssel ellentétes szavazatát köteles megindokolni, és kérésére ellenvéleményét
a jegyzőkönyvben fel kell tüntetni.
17. § A Gazdálkodási Főosztály az  írásos anyag(ok) egyidejű megküldése mellett ülésen kívül, határidő tűzésével
elektronikus szavazást kezdeményezhet. A  tagoknak szavazatukat elektronikusan kell megadniuk (telefaxon vagy
e-mailen), és az aláírt dokumentumokat meg kell küldeniük a Gazdálkodási Főosztály részére. A szavazás eredményéről
ebben az esetben is jegyzőkönyvet kell felvenni, csatolva a tagok véleménynyilvánítására vonatkozó dokumentumokat.
A tagokat a szavazás eredményéről elektronikus úton tájékoztatni kell.
18. § (1) A  titkár a  bizottság üléséről jegyzőkönyvet készít, amelyet az  elnök ír alá, és az  elnök által felkért tag hitelesít.
A  jegyzőkönyvet az adott eljárás dokumentumaként kell kezelni. A  jegyzőkönyvet a bizottság tagjainak kérésükre
meg kell küldeni.
(2) A bizottság üléséről készült jegyzőkönyvet tájékoztatásul, kérésre meg kell küldeni a közigazgatási államtitkárnak.
19. § Az ellenőrzési tanúsítványokban szereplő, közbeszerzési kérdéseket érintő feltételek előírásai alapján a Gazdálkodási
Főosztály közbeszerzési szakértelemmel rendelkező tagja a  bizottság jóváhagyása nélkül is módosíthatja
a dokumentációt.
6. A közbeszerzési eljárás kezdeményezése 20. § (1) Közbeszerzési eljárás kezdeményezésére az NFM Igazgatás jóváhagyott éves költségvetésében tételes előirányzattal
vagy az előirányzat felosztása következtében jóváhagyott összeggel rendelkező önálló szervezeti egység, a fejezeti
kezelésű előirányzatok esetében külön utasításban kijelölt szakmai kezelő, európai uniós forrásból megvalósuló
beszerzés esetén a forrás felett rendelkezési jogkörrel rendelkező önálló szervezeti egység (a továbbiakban együtt:
közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egység) vezetője jogosult.
(2) A közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egység vezetőjének feladata:
a) a beszerzés tárgyának pontos meghatározása;
b) a közbeszerzéssel kapcsolatos helyzet-, illetve piacfelmérés;
c) a bizottság ideiglenes tagjának személyére és a becsült érték alapján, valamint a beszerzés tárgyát, jellegét,
sajátosságait, a  beszerzés időbeni szükségességét figyelembe véve az  eljárás típusára vonatkozó indokolt
javaslat megfogalmazása;
d) az  eljárás megindításának előfeltételét képező nyilatkozatok beszerzése és megküldése a  Gazdálkodási
Főosztály részére;
e) az  eljárást megindító felhívás összeállítása érdekében a  közbeszerzés tárgya szerint megkívánt minimum
műszaki és szakmai alkalmassági feltételrendszer kidolgozása, valamint az ajánlati dokumentáció tervezetének
összeállítása érdekében a  közbeszerzés tárgyának részletes leírása (műszaki specifikáció, részletes
feladatmeghatározás).
(3) A  (2) bekezdés b) pontja szerinti helyzet-, illetve piacfelmérés során a közbeszerzési eljárás becsült értékét a piaci
viszonyok felmérésével kell meghatározni. A  piac felmérése kizárólag úgy történhet, hogy az  ne veszélyeztesse
a  lefolytatandó közbeszerzési eljárás pártatlanságát, tisztaságát. A beszerzés tárgyának ellenszolgáltatásaként kért
összegnek kell tekinteni a beszerzés tárgyának a konkrét értékén túl a járulékos szolgáltatások árát és más költségeket,
amelyek kapcsolódnak a beszerzés tárgyához.
(4) A közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egység – a Miniszteri Kabinet kivételével az őt irányító helyettes
államtitkár, államtitkár jóváhagyásával – kezdeményezi a  Gazdálkodási Főosztálynál a  közbeszerzési eljárás
megindítását. A kezdeményezéséhez csatolni kell:
a) a közbeszerzés tárgyára vonatkozó részletes feladatspecifikációt (műszaki leírást);
b) a műszaki-szakmai alkalmassági feltételekre vonatkozó javaslatot;
c) a fedezet rendelkezésre állásáról szóló nyilatkozatot;
d) az  ideiglenes (műszaki-szakmai szakértelemmel rendelkező) bizottsági tag és póttag kijelölésére vonatkozó
javaslatot;
e) a közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egység által előkészített szerződéstervezetet;
f ) azon közbeszerzési eljárások esetében, ahol az ajánlattevő felkérése közvetlenül történik, annak meghatározását,
hogy legalább mely ajánlattevő részére kerüljön megküldésre az ajánlattételi felhívás.
 (5) A becsült érték meghatározásakor a Kbt. 19. §-ában meghatározottak szerint kell eljárni.
7. A kabinetfőnök jóváhagyása 21. § (1) A  közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egység a  jóváhagyást kérő feljegyzés mellett a  dokumentáció
tervezetét megküldi a  kabinetfőnök részére. A  közbeszerzési eljárás megindítása előtt, a  bizottság tagjai által
véleményezett dokumentáció a kabinetfőnök jóváhagyása után véglegesíthető.
(2) A  közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egység az  őt irányító államtitkár, az  egyes fejezeti és központi
kezelésű előirányzatok felhasználásáról szóló miniszteri utasításban, továbbá az  NFM Igazgatás költségvetése
pénzügyi-gazdasági feladatairól és a  döntési eljárásokról szóló miniszteri utasításban meghatározott egyetértést
gyakorló vezető, valamint – a közigazgatási államtitkár irányítása alá tartozó helyettes államtitkárok véleményének
kikérése nélkül – a közigazgatási államtitkár útján terjeszti fel a kabinetfőnöknek a szerződéstervezetet.
(3) A kabinetfőnök öt munkanapon belül megadja jóváhagyását, vagy megküldi észrevételeit.
8. A közbeszerzési eljárás lefolytatása 22. § (1) A  felkérés alapján a  Gazdálkodási Főosztály a  bizottság tagjaival összeállítja a  dokumentációt, melynek során
a  közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egység javaslatainak figyelembevételével meghatározza
a  részvételre jelentkezőkkel/ajánlattevőkkel (a továbbiakban együttesen: ajánlattevők) alvállalkozókkal, kapacitást
nyújtó szervezetekkel szemben támasztott pénzügyi, gazdasági, valamint műszaki és szakmai alkalmassági
feltételeket, a  kizáró okokat és mindezek igazolásának módjait, a  hiánypótlás rendjét, kidolgozza és véglegesíti
az eljárás bírálati szempontját, valamint meghatározza a Kbt. 76. § (2) bekezdés b)–c) pontjának alkalmazása esetén
az értékelési szempontokat és a megfelelő módszereket.
(2) A bizottsági tag képviseli a delegáló főosztály véleményét.
 (3) A közbeszerzési eljárás típusáról a becsült érték alapján a bizottság dönt.
23. § Amennyiben a  Miniszterelnökség, a  Belügyminisztérium vagy az  NKOH részére közbeszerzéssel kapcsolatos
bejelentés, adatszolgáltatás szükséges, úgy a  bizottság előzetesen elfogadja a  bejelentés vagy adatszolgáltatás
teljesítésére megküldendő dokumentumokat.
24. § (1) Az NFM által véglegesített eljárást megindító felhívás és dokumentáció további jóváhagyása a részben vagy egészben
európai uniós forrás felhasználásával megvalósuló közbeszerzések esetén a  272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet
előírásainak figyelembevételével, hazai költségvetési forrásból megvalósuló beszerzések esetén a 320/2015. (X. 30.)
Korm. rendelet és a 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet előírásainak figyelembevételével történik.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti ellenőrzésre való megküldésről, a  jóváhagyott eljárást megindító felhívás közzétételről és
az érintettekhez történő eljuttatásáról a Gazdálkodási Főosztály gondoskodik.
25. § A dokumentációban az  eljárás során tett módosítás(ok) véleményezése, illetve a  módosítás(ok) átvezetése
– a kiegészítő tájékoztatás vagy az eljárás rendje szerinti tárgyalás során – a bizottság megfelelő szakmai szakértelemmel
rendelkező tagjának joga és kötelessége, figyelemmel az őt delegáló közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti
egység véleményére is.
26. § A bizottság feladata az  ajánlattevők által feltett szakmai kérdések megválaszolása és a  kiegészítő tájékoztatás
előkészítése, melyet a Gazdálkodási Főosztály útján teljesít. A kiegészítő tájékoztatási kötelezettség kizárólag írásban
teljesíthető.
27. § A bizottság részt vesz a helyszíni bejáráson, a konzultáció keretében nyújtott kiegészítő tájékoztatáson, illetve választ
ad az ezzel kapcsolatos szakmai kérdésekre.
28. § (1) A beérkezett részvételi jelentkezéseket, ajánlatokat a bizottság jelenlévő tagjai bontják fel.
 (2) A  bizottság az  ajánlatok (részvételi jelentkezések) felbontását követően a  Kbt.-ben foglalt eljárási szabályok és
az eljárást megindító felhívásban meghatározott szempontok szerint dönt különösen a  felvilágosítás, indokolás és
hiánypótlás elrendeléséről, és javaslatot tesz az alkalmatlan ajánlattevők kizárására, az ajánlatok érvénytelenítésére,
a nyertes ajánlattevő(k)re.
29. § Tárgyalásos eljárás esetén a bizottság folytatja le a szükséges tárgyalásokat.
30. § Az eljárás során szükséges értesítések, hiánypótlásra való felhívás érintettek részére történő eljuttatása a Gazdálkodási
Főosztály feladata.
31. § Sorsolás megtartásának szükségessége esetén a  sorsolás lebonyolításának megszervezése (helyszín, közjegyzői
felügyelet biztosítása) a Gazdálkodási Főosztály feladata.
32. § (1) A  bizottság javaslatot tesz az  ajánlatok érvényességének, illetve érvénytelenségének megállapítására, a  nyertes
ajánlattevő(k)re. A bizottság döntési javaslatát jóváhagyásra az elnök küldi meg a közigazgatási államtitkárnak.
(2) Az eljárás eredménye a közigazgatási államtitkár jóváhagyásának hiányában nem hirdethető ki.
33. § (1) Az eljárás eredményének (eredménytelenségének) kihirdetéséről, a 44/2015. (XI. 2.) MvM rendeletben meghatározott
minta szerinti összegezés elkészítéséről és az  eljárás eredményének közzétételéről a  Gazdálkodási Főosztály
gondoskodik.
(2) A  nyertes ajánlattevő kiválasztására vonatkozó, az  eljárás eredményéről készített összegezés megküldésével
a  Gazdálkodási Főosztály haladéktalanul tájékoztatja a  közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egység
vezetőjét a szerződés megkötése érdekében.
9. A szerződéstervezet pénzügyi ellenjegyzése, a szerződés aláírása
34. § A szerződéstervezet pénzügyi ellenjegyzése és a szerződés aláírása során a szerződéskötési utasítás szabályait kell
alkalmazni azzal, hogy ahol a szerződéskötési utasítás szerződés előkészítéséért felelős szervezeti egységet nevesíti,
ott jelen utasítás hatálya alá tartozó esetben a közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egységet kell érteni.
10. A szerződés módosítása, teljesítés nélkül történő megszűnése, a pénzügyi kötelezettségvállalást
tartalmazó szerződés lezárása
35. § (1) A közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egység köteles a Gazdálkodási Főosztályt haladéktalanul tájékoztatni
bármely, a  közbeszerzési eljárás lefolytatásával vagy a  szerződés teljesítésével kapcsolatban felmerült lényeges
körülményről (teljesítés, módosítás).
(2) Amennyiben a  közbeszerzési eljárás során megkötött szerződéssel kapcsolatban módosítási igény merül fel,
a bizottság a módosítandó szerződés tervezetét véleményezi.
(3) A módosítandó szerződés tervezetét jogszabály előírásai alapján ellenőrzésre meg kell küldeni a 24. § alapján.
 (4) A szükséges jóváhagyások hiányában a szerződés nem módosítható.
 (5) A közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti egység intézkedik a szerződés módosításának a 34. §-ban foglaltak
szerinti aláíratásáról.
 (6) A Gazdálkodási Főosztály a szerződés módosításáról szóló tájékoztatót – a Kbt. szerinti határidőben – hirdetményben
közzéteszi. 11. Felelősségi szabályok 36. § (1) A lefolytatott közbeszerzési eljárásban a bizottság döntéseiért, valamint a Kbt.-ben foglaltak megtartásáért – az ott
előírtaknak megfelelően – a bizottság, illetve a bizottság adott eljárásban részt vevő állandó vagy pót- és ideiglenes
tagjai a szakmai szakértelmüknek megfelelő feladatkörön belül személyes (munkajogi, illetve anyagi) felelősséggel
tartoznak.
(2) A bizottság tagjainak felelőssége azon feladatkörön belül áll fenn, amely tekintetében kijelölésükre sor került.
 (3) A  jelen utasításban rögzített, a  közbeszerzési eljárások eredményeként megkötött szerződések és módosításaik
másolatának megküldésére vonatkozó kötelezettség teljesítéséért a közbeszerzést kezdeményező önálló szervezeti
egység által az  adott közbeszerzési eljárásba delegált ideiglenes tag tartozik felelősséggel. A  jelen utasításban
rögzített és a  szerződések teljesítésével kapcsolatos tájékoztatási kötelezettség elmaradásáért a  közbeszerzést
kezdeményező önálló szervezeti egység által az  adott közbeszerzési eljárásba delegált ideiglenes tag tartozik
felelősséggel.
(4) A  közbeszerzési eljárások Kbt.-ben előírt adminisztratív feladatainak teljesítéséért, illetve az  ezekre vonatkozó
szabályok megtartásáért a Gazdálkodási Főosztály vezetője felelős.
(5) Jogsértő esemény, illetve jogsértő döntés esetén mentesül a  felelősség alól, aki az  adott döntés során „nem”-mel
szavazott, és ellenvéleményét kérésére rögzítették, valamint az  is, akinek távollétében történt a  jogsértő esemény,
illetve született a jogsértő döntés.
(6) Aki a  közbeszerzések során vagy azokkal kapcsolatban bármilyen szabálytalanságot vagy az  eljárás tisztaságát
veszélyeztető cselekményt észlel, a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi
LVII. törvény 11. §-a vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke szerinti rendelkezések nyilvánvaló
megsértését észleli, vagy azt alapos okkal feltételezi, arról haladéktalanul köteles az elnököt írásban értesíteni.
(7) Az (1) bekezdésben meghatározott felelősséggel kapcsolatos helytállás maradéktalan teljesítése érdekében az NFM
a  bizottság felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadók tekintetében a  felelős akkreditált közbeszerzési
szaktanácsadók előzetes regisztrációjáról szóló 46/2015. (XI. 2.) MvM rendelet [a továbbiakban: 46/2015. (XI. 2.)
MvM rendelet] előírásainak megfelelően felelősségbiztosítást köt.
37. § A felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadó a  46/2015. (XI. 2.) MvM rendelet és a  Kbt. rendelkezései szerint
felelősséggel tartozik abban az eljárásban, amely tekintetében kijelölésére sor került.
12. Belső ellenőrzés 38. § Az NFM Ellenőrzési Főosztálya az éves munkatervében meghatározottak szerint jogosult a közbeszerzési eljárás során
keletkezett dokumentumok ellenőrzésére.
13. Záró rendelkezések 39. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium beszerzéseinek szabályozásáról szóló 14/2015. (V. 11.) NFM utasítás.
 (3) Az utasítás hatálybalépését megelőzően megkezdett közbeszerzési eljárások jelen utasítás hatálybalépését követő
eljárási cselekményeire jelen utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni. Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1416/2018. (IX. 7.) Korm. határozata a Kisfaludy Szállásfejlesztési Konstrukció megvalósításához, illetve az egyes kiemelt turisztikai fejlesztések finanszírozásához szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány stratégiai célja a turizmus jövedelemtermelő képességének erősítése nemzetgazdasági szinten, amely megvalósítása
érdekében
 1. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a  turisztikai fejlesztések megvalósításához szükséges
intézkedésekről szóló 1549/2017. (VIII. 18.) Korm. határozat (a  továbbiakban: Korm. határozat) 2.  pont
d)  alpontja szerinti, 2017.  évi forrásból fel nem használt összegnek megfelelő 9 566 517 120 forint összegű forrás
Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet
XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
13. Turisztikai fejlesztési célelőirányzat jogcímcsoport (a továbbiakban: TFC) javára történő biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy a központi költségvetésről szóló törvények végrehajtása során a XLII. A költségvetés közvetlen
bevételei és kiadásai fejezet, 2. Fogyasztáshoz kapcsolt adók cím, 7. Turizmusfejlesztési hozzájárulás alcím
(a  továbbiakban: TFH) eredeti költségvetési bevételi előirányzaton tervezett bevételét meghaladó, tárgyévben
pénzforgalmilag teljesült összeggel azonos összegben a  TFC megemelésre kerüljön, és a  Magyar Turisztikai
Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: MTÜ) közreműködésével az  egyes kiemelt
turisztikai fejlesztések finanszírozására – amennyiben azokra pluszforrás nem kerül biztosításra – kerüljön
felhasználásra;
3. a 2. pontban foglaltakhoz kapcsolódóan, annak teljesítése érdekében
a) a Kvtv. 26.  § (1)  bekezdésére figyelemmel engedélyezi, hogy a  TFH törvényi költségvetési bevételi
előirányzaton 2018. szeptember 30-ig, 2018. november 30-ig, illetve 2018. december 20-ig a pénzforgalmilag
teljesült és az  időarányosan prognosztizált bevétel különbségének – a  rendkívüli kormányzati
intézkedésekre szolgáló tartalékból és a Központi Maradványelszámolási Alapból történő átcsoportosításról,
a  2017.  évi költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról, fejezetek közötti és fejezeten belüli
átcsoportosításról, a  Honvédelmi Minisztérium fejezet szociális hozzájárulási adó felhasználásáról és egyes
kormányhatározatok módosításáról szóló 1347/2018. (VII. 26.) Korm. határozattal már biztosított 895 826 000
forintösszegnek megfelelő bevételt meghaladó – összegével a TFC megemelésre kerüljön;
Felelős: pénzügyminiszter
 miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2018. október 5., 2018. december 5., illetve 2018. december 28.
b) a Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018.  évi L.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv2.)
27.  § (1)  bekezdésére figyelemmel engedélyezi, hogy a  TFH 2019.  évi költségvetési bevételi előirányzaton
2019. július 31-ig, 2019. november 30-ig, illetve 2019. december 20-ig pénzforgalmilag teljesült és
az időarányosan prognosztizált bevétel különbségének összegével a TFC megemelésre kerüljön;
Felelős: pénzügyminiszter
 miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2019. augusztus 5., 2019. december 5., illetve 2019. december 30.
c) felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  2020.  évtől a  központi költségvetés tervezése során a  2.  pontban
foglaltak szerinti döntéseket alkalmazza;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2020.  évre vonatkozó központi költségvetési törvény megalkotása során, ezt követően
folyamatos
d) felhívja a  miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy a  Kvtv2. 1.  mellékletében a  TFH-ra tervezett bevételi
előirányzat összege alapján tegye meg a szükséges intézkedéseket a Korm. határozat 2. pont b) alpontjában
szereplő, a kiemelt turisztikai fejlesztési térségek turisztikai projektjeinek finanszírozása érdekében vállalható
kötelezettségvállalás engedélyezett összegének módosítása érdekében;
Felelős: miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: azonnal
4. tudomásul veszi az  MTÜ 2019.  évi többletforrásigényeire vonatkozó tájékoztatást, és felhívja a  miniszterelnök
kabinetfőnökét, hogy az  MTÜ bevonásával készítsen külön előterjesztést a  Kormány részére az  MTÜ 2019.  évi
kiegészítő forrásigényeinek biztosítása érdekében.
Felelős: miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2019. március 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
244/2013. (V. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a magyar–osztrák kétoldalú kapcsolatok fejlesztéséért és az  európai régiók együttműködését elősegítő
tevékenységéért
dr. Franz Schausberger, az Európai Régiók Intézetének elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
 polgári tagozata; a bécsi magyar nyelvű oktatás újjászervezése érdekében végzett önzetlen és áldozatos tevékenysége elismeréseként
Christoph Hartig, az Ausztriai Magyar Pedagógusok Egyesületének tanácsadója részére,
az ausztriai magyar közösségek öntudatát és összetartását erősítő, karitatív és közösségformáló tevékenysége
elismeréseként
dr. Gálffy István, a bécsi Szent István Egylet ügyvezető alelnöke részére,
a magyar–lengyel kétoldalú kapcsolatok ápolásáért, a  Magyar Közigazgatási Ösztöndíj program sikeressége
érdekében végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
Jacek Czaputowicz, a Lengyel Nemzeti Közigazgatási Iskola (KSAP) igazgatója részére,
a magyar–osztrák tudományos kapcsolatok ápolása és elmélyítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Josef Höchtl, az Osztrák Társaság a Népek Közötti Megértésért elnöke részére,
a magyar–osztrák gazdasági együttműködés elmélyítéséért és sikeres vállalatvezetői tevékenységéért
Michael Leier, a Leier Építőipari Cégcsoport tulajdonosa részére,
az európai kézilabdázás modernizálása, a  sportág fejlődése, valamint a  magyar kézilabdázás érdekében végzett
munkája elismeréseként
Michael Wiederer, az Európai Kézilabda Szövetség főtitkára részére,
Magyarország és Felső-Ausztria kétoldalú kapcsolatainak fejlesztése, valamint a  magyar állampolgárok konzuli
védelme érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Pedak-Vattay Katalin, Magyarország felső-ausztriai tiszteletbeli konzulja részére,
az ausztriai magyar közösségek öntudatát és összetartását erősítő, példamutató és közösségformáló tevékenysége
elismeréseként
dr. Smuk András, a bécsi Europa-Club elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
 polgári tagozata; a magyar–osztrák határon átívelő együttműködés fejlesztését szolgáló tevékenységéért
Helmut Huber, Wallern város polgármestere részére,
a magyar–osztrák gazdasági együttműködés elmélyítéséért és sikeres vállalatvezetői tevékenységéért
Klaus Einfalt, az SW Umwelttechnik Stoiser & Wolschner AG elnöke részére,
a magyar–osztrák gazdasági és társadalmi kapcsolatok fejlesztése és erősítése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
dr. Rene Alfons Haiden, az Osztrák Határvidék Egyesület elnöke, az Osztrák–Magyar Baráti Társaság alelnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. április 17.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1078/2012. (III. 28.) Korm. határozata a Közlekedési Operatív Program keretében új kiemelt projektjavaslatok akciótervi nevesítéséről.
A Kormány 1. elfogadta a melléklet szerint a célzottan közlekedésbiztonságot javító fejlesztések – az Állami Autópálya Kezelő Zrt.
üzemeltetésében lévő gyorsforgalmi úthálózaton, a MÁV Zrt. és a GySEV Zrt. vasúthálózatán, valamint a Magyar Közút
Nonprofit Zrt. kezelésében lévő országos főúthálózaton megvalósuló – kiemelt projektjei Közlekedési Operatív
Programban történő akciótervi nevesítését, 2. hozzájárul ahhoz, hogy a Közlekedési Programok Irányító Hatósága a támogatási szerződést megkösse.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
23/2004. (III. 2.) FVM rendelete meghatározott vízi járművek fedélzetén kezelt halászati termékekre vonatkozó alapvető élelmiszer-higiéniai feltételekről.
Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
45. §-ának 11. pontjában kapott felhatalmazás alapján a
következőket rendelem el:
1. § E rendeletet a halászati termékek termelésének és forgalomba hozatalának élelmiszer-higiéniai feltételeiről
szóló rendelet szerint halászati terméknek minősülő tengeri és édesvízi állatok (a továbbiakban: halászati termékek) kifogására, a vízi járművek fedélzetén történő
kivéreztetésére, a fej és uszonyok eltávolítására, kizsigerelésére, valamint hűtésére és fagyasztására (a továbbiakban
együtt: kezelésére), tárolására, illetve ezen tevékenységeket a fedélzetükön végző halászhajókra kell alkalmazni,
figyelembe véve a halászati termékek termelésének és forgalomba hozatalának élelmiszer-higiéniai feltételeiről
szóló rendelet, valamint az élelmiszerek előállításának és
forgalomba hozatalának élelmiszer-higiéniai feltételeiről
szóló rendelet előírásait is.
2. § (1) Az 1. számú melléklet tartalmazza a halászhajók
fedélzetén kezelt halászati termékekre vonatkozó általános higiéniai feltételeket.
(2) A 2. számú melléklet kiegészítő higiéniai feltételeket
határoz meg azon halászhajókra, amelyeket úgy terveztek
meg és szereltek fel, hogy fedélzetükön kielégítő körülmények között több mint huszonnégy órán keresztül lehessen
tárolni halászati termékeket.
(3) A 2. számú mellékletben foglaltakat nem kell alkalmazni azokra a halászhajókra, amelyeket kizárólag azon
célból szereltek fel, hogy halakat, rákokat és puhatestűeket
élő állapotban tároljanak, és amelyek a fedélzeten egyéb
tartósítási eljárást nem alkalmaznak.
3. § (1) Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerző
dést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba. (2) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban — a rendelet
tárgykörében megjelent más jogszabályokkal együtt —
a 91/493/EGK irányelv 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának (i) alpontja szerinti egyes vízi járművek fedélzetén
kezelt halászati termékekre alkalmazandó higiéniai minimumszabályok megállapításáról szóló 92/48/EGK tanácsi
irányelvvel összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési


text:
306/2011. (XI. 24.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a külügyminiszter előterjesztésére Barbara Mistygacz, a Lengyel–Magyar Baráti Társaság tagja részére és
Maria Nagiecka, a Lengyel–Magyar Baráti Társaság tagja részére a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI BRONZ ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. november 4. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
176/2011. (VIII. 18.) KE határozata államtitkár felmentéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 55. §-a
alapján a miniszterelnök előterjesztésére dr. Becsey Zsoltot, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárát, e tisztségéből
2011. augusztus 4-ei hatállyal felmentem. Budapest, 2011. augusztus 4.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
21/2019. (IV. 4.) KKM közleménye a Magyarország és a Thaiföldi Királyság között létrejött kiadatási egyezmény kihirdetéséről szóló 2018. LXXIV. törvény 2. §-a és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 2018. évi LXXIV. törvénnyel a  Magyar Közlöny 2018. november 22-i 183. számában kihirdetett, a  Magyarország
és  a  Thaiföldi Királyság között létrejött kiadatási egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 23.  cikk 2. bekezdése
az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Egyezmény a megerősítési okiratok kicserélése időpontját követő harmincadik (30.) napon lép hatályba.”
Az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges feltétel teljesülésének napja: 2019. március 20.
Az Egyezmény hatálybalépésének naptári napja: 2019. április 19.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  Magyarország és a Thaiföldi Királyság között létrejött kiadatási egyezmény
kihirdetéséről szóló 2018. évi LXXIV. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország és a Thaiföldi
Királyság között létrejött kiadatási egyezmény kihirdetéséről szóló 2018. évi LXXIV. törvény 2.  §-a és 3.  §-a
2019. április 19-én, azaz kettőezertizenkilenc április tizenkilencedikén lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
4/2014. (HK 3.) HM VGHÁT szakutasítása a 2013. éves költségvetési beszámoló és a 2014. rendező mérleg elkészítésének rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. §-ának (2) bekezdése
alapján – figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium fejezet
központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló
89/2011. (VIII. 4.) HM utasítás 26. § (1) bekezdésére a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, valamint a honvédelemért felelős miniszter fenntartói irányítása alá tarto
zó köznevelési intézmény vezetőjét, hogy a szakutasítás
végrehajtását szervezete vonatkozásában tegye lehetővé.
3. A 2013. évi intézményi költségvetési beszámolókat, a
fejezeti kezelésű előirányzatokra vonatkozó 2013. évi
költségvetési beszámolókat, és a HM költségvetési fejezet
2013. évi költségvetési beszámolóját (a továbbiakban
együtt: beszámolók) a 6.–33. pontban meghatározottak
szerint kell összeállítani.
4. Az államháztartás számvitelének 2014. évi megváltozásával kapcsolatos feladatokról szóló 36/2013. (IX. 13.)
NGM rendelet (a továbbiakban: NGM rendelet) 1.§-ában
meghatározott rendezőmérleget a 6. fejezetben foglaltak
szerint kell összeállítani.
5. A beszámolási feladatok teljesítéséért, tartalmáért,
megfelelőségéért a) az intézményi beszámolók tekintetében, a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 89/2011. HM utasítás 11. § (4) bekezdés f) pontjában foglaltak figyelembevételével a honvédelmi szervezet vezetője,
b) a fejezeti kezelésű előirányzatok beszámolói és a HM
költségvetési fejezet beszámolója vonatkozásában a HM
Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH)
főigazgatója
felel.
6. A HM VGH a beszámolók összeállításához elkészített Tájékoztatóját – amely tartalmazza a beszámoló kitöltési útmutatóit –, a beszámolók átadás-átvételére összeállított ütemtervét, és a Nemzetgazdasági Minisztérium által
közzétett beszámoló űrlapgarnitúrát, valamint a rendező
mérleg összeállításához elkészített Tájékoztatóját elektronikus úton biztosítja a honvédelmi szervezetek részére.
7. A honvédelmi szervezetek beszámolóit a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által rendelkezésre
bocsátott és a HM VGH által a MAKK11 szerveren biztosított rögzítő és ellenőrző program felhasználásával kell
elkészíteni.
8. A beszámolók átvételét – melyeknek részét képezik
az 1. és 2. mellékletek szerinti adatlapok is –, felülvizsgálatát és összesítését, a 6. pont szerint biztosított ütemtervnek megfelelően, a HM VGH legkésőbb 2014. február
28-án megkezdi.
9. Az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH
EK) és a KNBSZ intézményi beszámolói létszámadatainak – költségvetési létszám, nyitó létszám, munkajogi nyitólétszám, munkajogi zárólétszám és az átlagos statisztikai
létszám – kitöltését a HM VGH-val egyeztetve kell végrehajtani.
10. A költségvetési létszám adatokat – a 9. pontban foglalt honvédelmi szervezeteket kivéve – csak a HM VGH
által kezelt (al)cím tartalékokról készített beszámolók esetében kell kitölteni, melyet a HM VGH hajt végre.
11. A HM VGH a honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 2. § (4) bekezdés a) pontja szerint ellátott honvédelmi szervezetek részére az átlagos statisztikai létszámadatokat 2014. február 10-ig küldi meg.
12. A 11. pont szerinti adatokat a gazdálkodást
támogató és pénzügyi ellátó referatúrák, valamint a gazdálkodást támogató és pénzügyi referatúrák (a továbbiakban együtt: referatúrák) a saját szervezetük és az ellátott
honvédelmi szervezetek vonatkozásában a 34. űrlap szerinti részletezettségben megbontják és arról 2014. február
18-ig a HM VGH részére adatszolgáltatást teljesítenek.
13. A 36. űrlapokat csak a KNBSZ és – a HM VGH által
kezelt (al)cím tartalékokról készített beszámolókban – a
HM VGH tölti ki.
14. A 2013. december 31-ei valuta- és devizakészletet
értékelését a HM fejezet egységes számviteli politikájáról
és számlarendjéről szóló 4/2012 (HK 5.) HM VGHÁT
szakutasítás 2. függelékének II. fejezet 2.3. Pénzeszközök
értékelése alfejezet szerint, az 571-1/2014. nyt. számú HM
VGH ügyiratban meghatározott értékelési árfolyamokon
kell végrehajtani.
15. A főkönyvi és analitikus nyilvántartások egyezőségének igazolása érdekében – a 16. pontban szereplő eltérésekkel – a beszámolók honvédelmi szervezetnél maradó
irattári példányához minden esetben csatolni kell:
a) a beszámoló alátámasztásául szolgáló főkönyvi kivonatokat; b) honvédelmi szervezetenkénti Kincstári Tranzakciós
Kód kivonatokat;
c) a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszer (a továbbiakban: HM KGIR) által előállított beszámoló űrlapokat;
d) a könyvviteli mérlegtételek alapját képező, és leltáron alapuló, főkönyvvel egyeztetett hiteles analitikus nyilvántartásokat, ideértve a függő, átfutó, kiegyenlítő kiadásokhoz, bevételekhez, a beruházási (felújítási) kiadásokra
kifizetett előlegekhez, kötelezettségekhez és követelésekhez kapcsolódó tételes analitikákat is.
16. A HM VGH által – a központi ellátás keretében –
készített beszámolók honvédelmi szervezetnél maradó
példányához a 15. pont a) és d) alpontjában, a HM
VGH-nál maradó példányhoz a 15. pont a)-c) alpontjában
felsorolt analitikákat kell – a főkönyvi és analitikus egye
zőség igazolása érdekében – minden esetben csatolni a beszámolóhoz.
17. A rendező mérlegek honvédelmi szervezetnél maradó irattári példányához minden esetben csatolni kell azok
alátámasztásául szolgáló főkönyvi kivonatokat.
2. Az intézményi beszámolók összeállítása 18. A HM VGH által a honvédelmi szervezetek részére
készített intézményi beszámolók címlapján:
a) a „kapcsolattartó, felvilágosítást nyújtó” szövegrészt
„készítő” megnevezéssel kell kiegészíteni;
b) a „Készítő, kapcsolattartó, felvilágosítást nyújtó”
személy nevét és telefonszámát, okleveles könyvvizsgálói, vagy mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs számát, valamint az intézményi beszámoló elkészítéséért kijelölt felelős személy okleveles könyvvizsgálói,
vagy mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs
számát is fel kell tüntetni.
19. Az intézményi beszámolót a Korm. rendelet 8. §
(2) bekezdésében és 17. § (2) bekezdésében foglaltaknak
megfelelően kell aláírni.
20. A pénzügyi gazdasági vezető aláírásával igazolja,
hogy a 18. pont szerinti készítő – HM VGH – rendelkezésére bocsátott, az intézményi beszámolókat alátámasztó
HM KGIR-ben rögzített és az űrlapok kitöltéséhez szükséges egyéb adatok, információk a valódiság elvének megfelelnek.
21. Az intézményi beszámolókat – a készítő személy kivételével – az aláírásra kötelezett személyek bélyegzőlenyomatukkal hitelesítik. Az aláírók egyértelmű azonosítása érdekében a neveket a beszámoló címlapján olvashatóan – gépelve, vagy nyomtatott betűkkel – is fel kell tüntetni.
22. Az intézményi beszámoló egy példánya a HM
VGH-t, egy példánya a beszámolóban érintett honvédelmi
szervezetet illeti meg, melyeket az általános ügyviteli szabályok szerint nyilvántartásba kell venni.
23. Az MH EK csapat- és központi költségvetéséről az
külön-külön intézményi beszámolókat készít
a) a nyilvántartási számmal ellátott intézményi beszámoló címlapján a Kapcsolattartó, illetve felvilágosítást
nyújtó személy nevét és telefonszámát, valamint az intézményi beszámoló elkészítéséért kijelölt felelős személy
okleveles könyvvizsgálói, vagy mérlegképes könyvelői
képesítésének regisztrációs számát kell feltüntetni
b) intézményi beszámolói a 19.–22. pontoknak megfelelően kerülnek aláírásra, hitelesítésre és nyilvántartásba
vételre.
24. A KNBSZ:
a) a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV.
törvény előírásainak megfelelő minősítéssel ellátott intézményi beszámolót egy példányban és nem minősített,
összevont formájú intézményi beszámolót készít két példányban. Az intézményi beszámolók a 19.–21. pontokban
és a 23. pont a) alpontjában meghatározottaknak megfelelően kerülnek aláírásra és hitelesítésre;
b) az összevont formájú intézményi beszámolót a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok költségvetésének és gazdálkodásának egyes speciális szabályairól szóló 130/2011.
(VII. 18.) Korm. rendelet 4. Beszámolási rendszer és adatszolgáltatás fejezetében meghatározottaknak megfelelően
készíti el, és egy példányát átadja a HM VGH részére;
c) a minősített intézményi beszámolót – a beszámoló
készítésére szolgáló programból kinyomtatott ellenőrzési
listával együtt – egyeztetés és felülvizsgálat céljából bemutatja a HM VGH részére.
25. A 23. és 24. pontban szereplő honvédelmi szervezetek:
a) intézményi beszámolói címlapján feltüntetik a „Kapcsolattartó, felvilágosítást nyújtó” személy nevét és telefonszámát, okleveles könyvvizsgálói, vagy mérlegképes
könyvelői képesítésének regisztrációs számát, valamint az
intézményi beszámoló elkészítéséért kijelölt felelős személy okleveles könyvvizsgálói, vagy mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs számát is;
b) a beszámoló összeállítását megelőzően a költségvetési előirányzatokat a HM VGH-val egyeztetik;
c) a 2014. január 1–31. közötti időszakban végrehajtott
rendezéseket – a 2013. évre vonatkozó teljesítési adatok
módosítását, a függő, átfutó, kiegyenlítő kiadások és bevételek rendezését – követően még felmerült eltérésekről
szóló kimutatást, az eltérések soronkénti szöveges indoklásával a Segédlet a kincstári beszámoló elkészítéséhez
című 2. melléklet szerinti formában a HM VGH részére
megküldik;
d) a kincstári nyilvántartás és a beszámolók egyeztetését
a Kincstár Tájékoztatójában foglaltak szerint végzik.
3. A fejezeti kezelésű előirányzatok beszámolójának
összeállítása 26. A fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdálkodásról szóló beszámolókat a HM VGH állítja össze, melyek a 18.–22. pontoknak megfelelően kerülnek aláírásra,
hitelesítésre és nyilvántartásba vételre.
4. A megszűnt honvédelmi szervezetek beszámolóinak
összeállítása 27. A megszűnt honvédelmi szervezetek intézményi beszámolóit – az államháztartás szervezetei beszámolási és
könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Áhsz.) 7. § (12) bekezdése és 13/A. §-a előírásainak megfelelően, összeállított beszámolók adatainak felhasználásával – a HM VGH állítja össze és a jogutód szervezet vezetője, gazdasági vezetője, valamint a készítő írja alá.
5. A HM költségvetési fejezet beszámolójának
összeállítása 28. A HM VGH a felülvizsgált intézményi beszámolókat, a megszűnt honvédelmi szervezetek beszámolóját, valamint a fejezeti kezelésű előirányzatokról összeállított beszámolókat a Korm. rendelet 17. § (1) bekezdés b) alpontjában meghatározottaknak megfelelően összesíti és – az
Áhsz. 10. §-ban meghatározott határideig – megküldi a
Kincstár részére.
29. A 28. pont szerint összesített beszámolókat a Korm.
rendelet 17. § (3) bekezdésében meghatározott személyek
írják alá.
6. Rendező mérleg összeállítása 30. A rendező mérlegek összeállítása – az NGM rendelet előírásait figyelembe véve – a 6. pontban nevesített Tájékoztatóban előírtaknak megfelelően kerül végrehajtásra.
A rendező mérlegek aláírása, hitelesítése és nyilvántartása
az 5., 7. és 18.–24. pontok szerinti módon és személyek által történik.
31. A HM VGH a felülvizsgált intézményi rendező mérlegeket, valamint a fejezeti kezelésű előirányzatokról
összeállított rendező mérlegeket – az NGM rendelet 8. §
(2) bekezdés a) pontban meghatározott határideig – a
28. pontban meghatározottaknak megfelelően összesíti és
megküldi a Kincstár részére.
7. Záró rendelkezések 32. Ez a szakutasítás az aláírást követő napon lép hatályba.
33. Hatályát veszti a 2012. évi éves költségvetési beszámoló elkészítésének rendjéről szóló 3/2013. (HK. 3.) HM
VGHÁT szakutasítás.
Dr. Borbíró Zoltán s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
1/2012. (III. 9.) KIM határozata a Magyar Közlöny szerkesztőbizottsága tagjainak felkéréséről.
1. Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet 6. § (8) bekezdésének c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva a Magyar Közlöny
szerkesztőbizottsága elnökének dr. Biró Marcellt kérem fel. 2. A Magyar Közlöny szerkesztőbizottsága további tagjainak
a) az Országgyűlés Hivatala részéről dr. Soltész Istvánt,
b) a Köztársasági Elnöki Hivatal részéről dr. Cservák Csabát,
c) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium részéről dr. Latkóczy Antalt, valamint
d) a Magyar Közlöny felelős szerkesztőjeként dr. Borókainé dr. Vajdovits Évát
kérem fel. 3. Hatályát veszti a Magyar Közlöny szerkesztőbizottsága tagjainak felkéréséről szóló 1/2010. (VII. 1.) KIM határozat.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
170/2012. (VII. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Sági Gábor rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaságnak az Örmény Köztársaságban
való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2011. december 6. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
360/2017. (VIII. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szabó Tamást
2017. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. augusztus 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
165/2012. (VII. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Molnári Sándor rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság tiranai nagykövetségének
vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2011. június 20. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
30/1997. (HK 11.) HM határozata költségvetési szerv alapításáról ( h a t á l y o s s z ö v e g ).
A honvédelemről szóló 1993. évi CX. törvény 11. § (1) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a
közokiratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyagok védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 19. § (2) bekezdésére,
valamint a muzeális emlékek védelméről szóló, többször módosított 1963. évi 9. törvényerejű rendeletre, és az államháztartásról
szóló, többször módosított 1992. évi XXXVIII. törvény 88. §-ában foglaltakra – a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum alapító okiratát
az alábbiak szerint adom ki: 1. 1 A honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségében 1958. január 1-jei visszamenőleges hatállyal költségvetési
szervet alapítok. 2. 2 3 A költségvetési szerv megnevezése: Honvédelmi Minisztérium Hadtörténeti Intézet és Múzeum.
Rövidített megnevezése: HM HIM. 3. 4 A költségvetési szerv székhelye: 1014 Budapest I., Kapisztrán tér 2–4.
4. 5 6 7.8 9 A költségvetési szerv közvetlen jogelődje és annak székhelye:
MN Hadtörténeti Intézet és Múzeum, 1014 Budapest I., Kapisztrán tér 2–4.
5. 10 11 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közintézmény, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH)
önállóan működő és gazdálkodó, a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt
költségvetési szerve; ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és
a személyi állomány ellátásához szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és
gazdálkodó, az ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési
szerve végzi. 1
Módosította: 17/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
2
Módosította: 6/2002. (HK 5.) HM határozat 1. pont
3
Módosította: 17/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
4
Módosította: 17/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
5
Módosította: 65/2005. (HK 9.) HM határozat 1. pont
6
Módosította: 110/2007. (HK 16.) HM határozat 1. pont
7
Módosította: 105/2008. (HK 15.) HM határozat 1. pont
8
Módosította: 24/1998. (HK 11.) HM határozat 1. pont
9
Módosította: 17/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
10
Módosította: 110/2007. (HK 16.) HM határozat 2. pont
11
Módosította: 17/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
6. 12 13 14 15 16 A költségvetési szerv tevékenysége a 910200 Múzeumi tevékenység szakágazatba tartozik.
7. 17 18 19 A költségvetési szerv jogi személy, önálló munkaköri jegyzékkel rendelkező szervezet.
8. 20 21 22 23 A költségvetési szerv:
a) alapítója: a honvédelmi miniszter; b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium;
c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
9. 24 25 26.27 A költségvetési szerv feladatait a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségében, a HM-kabinetfőnök
irányítása alatt végzi. 10. 28 29 A költségvetési szerv működési köre: országos.
11. 30 31 32 33 34 35 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
a) a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásokról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény
43. § (2) bekezdésében; b) a Hvt. 43. § (1) bekezdése f) pontjában és 146. § (4) bekezdésében;
c) a közokiratokról, közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvényben;
d) a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvényben meghatározott feladatok végzése.
12. 36 37 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
581100 Könyvkiadás; 581400 Folyóirat, időszaki kiadvány kiadása; 910110 Nemzeti könyvtári feladatok;
910121 Könyvtári állomány gyarapítása, nyilvántartása; 910122 Könyvtári állomány feltárása, megőrzése, védelme;
12
Módosította: 24/1998. (HK 11.) HM határozat 2. pont
13
Módosította: 93/2006. (HK 19.) HM határozat 4. pont
14
Módosította: 6/2002. (HK 5.) HM határozat 10. pont
15
Módosította: 17/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
16
A második mondatot hatályon kívül helyezte: 5/2010. (V. 12.) HM határozat 5. pont
17
Módosította: 6/2002. (HK 5.) HM határozat 3. pont
18
Módosította: 65/2005. (HK 9.) HM határozat 2. pont
19
Módosította: 17/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
20
Módosította: 6/2002. (HK 5.) HM határozat 4. pont
21
Módosította: 93/2006. (HK 19.) HM határozat 4. pont
22
Módosította: 110/2007. (HK 16.) HM határozat 7. pont
23
Módosította: 17/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
24
Beiktatta: 93/2006. (HK 19.) HM határozat 1. pont
25
Módosította: 65/2005. (HK 9.) HM határozat 3. pont
26
Beiktatta: 65/2005. (HK 9.) HM határozat 4. pont
27
Módosította: 17/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
28
Módosította: 93/2006. (HK 19.) HM határozat 4. pont
29
Módosította: 17/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
30
Módosította: 6/2002. (HK 5.) HM határozat 5. pont
31
Módosította: 6/2002. (HK 5.) HM határozat 6. pont
32
Módosította: 93/2006. (HK 19.) HM határozat 2. pont
33
Módosította: 110/2007. (HK 16.) HM határozat 3. pont
34
Módosította: 110/2007. (HK 16.) HM határozat 7. pont
35
Módosította: 17/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
36
Hatályon kívül helyezte: 6/2002. (HK 5.) HM határozat 10. pont
37
Módosította: 17/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont
910123 Könyvtári szolgáltatások; 910131 Levéltári állomány gyarapítása, kezelése és védelme;
910132 Levéltári szolgáltatások, tudományos, publikációs és információközvetítő tevékenység;
910201 Múzeumi gyűjteményi tevékenység; 910202 Múzeumi tudományos feldolgozó és publikációs tevékenység;
910203 Múzeumi kiállítási tevékenység; 910204 Múzeumi közművelődési, közönségkapcsolati tevékenység;
842151 Nemzetközi tudományos együttműködés; 842207 Honvédelmi K+F politika és a hozzá kapcsolódó források igazgatása és szervezése;
842193 Külföldön lévő magyar hadisírok feltárása és fenntartása;
960301 Hadisírok létesítése, gondozása. 13. 38 39 A költségvetési szerv vezetője, kinevezési rendje:
a) a vezető megnevezése: főigazgató; b) a főigazgatót a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
14. 40 41 42 43 44 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról
szóló 2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 15. 45 46 A költségvetési szerv kisegítő tevékenységei arányának felső határa 5 % a szerv kiadásaiban.
16. 47 48 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
17. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
A határozat szövege hatályos 2010. május 3-tól. Budapest, 2010. május 3.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1346/2014. (VI. 24.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és Kuvait Állam Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és Kuvait Állam Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  közlekedésért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a közlekedésért felelős minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2003. (II. 26.) OGY határozata a ,,Parlagfűmentes Magyarországért’’ eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról.
Az Országgyűlés a ,,Parlagfűmentes Magyarországért’’
eseti bizottság felállításáról szóló 11/2003. (II. 19.) OGY
határozatának 5. és 6. pontja alapján a ,,Parlagfűmentes
Magyarországért’’ eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak a következőket választja meg:
Elnök: Dr. Vojnik Mária (MSZP)
Alelnök: Selmeczi Gabriella (Fidesz)
Tagok: Dr. Orosz Sándor (MSZP)
Dr. Józsa István (MSZP)
Dr. Horváth Zsolt (Fidesz)
Dr. Illés Zoltán (Fidesz)
Gusztos Péter (SZDSZ)
Sisák Imre (MDF)
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke