text:
25/2004. (XII. 20.) KvVM rendelete a stratégiai zajtérképek, valamint az intézkedési tervek készítésének részletes szabályairól.
A környezet védelmének általános szabályairól szóló
1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Kvt.) 110. §-a
(8) bekezdésének p) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a gazdasági és közlekedési miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló
280/2004. (X. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Zr.)
szerint stratégiai zajtérkép (a továbbiakban: zajtérkép) készítésére kötelezett
aa) települési önkormányzatra és
ab) fő közlekedési létesítmény kötelezettjére
(a továbbiakban együtt: kötelezett),
b) a zajtérkép készítésével kapcsolatos tevékenysé
gekre. A zajtérkép előkészítésére vonatkozó általános
rendelkezések 2. §
(1) A zajtérképet a helyszínt és a geometriai adatokat az
egységes ország vetületi rendszerben (a továbbiakban:
EOV) megadó, állami alapadatokra épülő, digitális formátumú térképre kell építeni, amelyben:
a) a vizsgált terület pontos határvonalát kell jelölni;
b) a hangterjedés szempontjából jelentős elnyelő felü
leteket (így például: talaj, növényzet) körül kell határolni;
c) a terepfelszín magassági viszonyait megfelelően ki
fejező – 5 méter vagy ennél szükségszerűen kisebb szintkülönbségekkel (így például: 1 méter, 0,5 méter) meghatározott – szintvonalakat grafikusan meg kell jeleníteni, valamint a jellemző pontok – beleértve az épületek meghatározó legmagasabb pontjainak a mindenkori terepfelszínhez viszonyított – magassági adatait is jelölni kell;
d) a terjedési úton lévő jelentős, a hangterjedést befolyásoló természetes képződményeket és mesterséges létesítményeket, műtárgyakat be kell jelölni (így például:
domb, rézsű, töltés, bevágás, zajárnyékoló fal, építmény,
épület, híd);
e) az utakat, illetve ezek hálózatát meg kell adni;
f) a forgalomszabályozási, forgalomirányítási és más, a
forgalmat befolyásoló intézkedéseket (így például: a csomópontok altípusa, körforgalom, forgalomirányító jelzőlámpák) jelölni kell;
g) a vasúti hálózatot meg kell adni;
h) a repülőtér területét körül kell határolni, ezen belül a
kifutópályát, épületeket, építményeket jelölni kell;
i) az üzemi létesítmény területén belül található épüle
teket és építményeket meg kell adni. (2) Az adatokat a fenti csoportosítás szerinti rétegekben
(layer) kell elkülöníteni.
(3) Az (1) bekezdés szerinti térkép méretaránya legalább 1:10 000.
(4) Az adatok jellemző pontossága 0,5–1 méter. (5) Minden digitalizált objektumot az azonosíthatóság
érdekében külön jellel kell ellátni.
(6) A digitalizált adatokat úgy kell bemutatni, hogy a
zajforrások egyértelműen azonosíthatók legyenek.
(7) A digitális térkép információit a zajtérkép készítése
előtt bejárással ellenőrizni kell.
A közútra vonatkozó adatok 3. § (1) A közúttól származó zajterhelés számítására az
1. számú melléklet 1. táblázatában szereplő adatokat kell
kitölteni.
(2) A közutak zajkibocsátására jellemző adatokat a
2. számú melléklet szerint kell meghatározni. Amennyiben
a zajtérképet készítő szakértő megítélése szerint a közúti
zaj mérésére van szükség, akkor azt a 3. számú melléklet
szerint kell elvégezni.
(3) A vizsgált közút környezetét legalább olyan távolságban kell a vizsgálatba bevonni, ahol a zajjellemző
45 dB vagy annál nagyobb.
(4) A villamos-, HÉV-közlekedés adatait a 2. számú
melléklet szerint kell számításba venni.
(5) A villamos- és HÉV-közlekedéstől származó zajterhelés számítására az 1. számú melléklet 2. táblázatában
szereplő adatokat kell kitölteni.
(6) A közlekedési hálózatot közel egyenes vonalakkal,
az akusztikai középvonalban x–y–z koordinátákkal kell
digitalizálni.
A vasútra vonatkozó adatok 4. § (1) A vasúti közlekedéstől származó zajterhelés számítására az 1. számú melléklet 3. táblázatában szereplő adatokat kell kitölteni.
(2) A vasútvonal zajkibocsátására jellemző adatokat a
4. számú melléklet szerint kell meghatározni. Amennyiben
a zajtérképet készítő szakértő megítélése szerint a vasúti
zaj mérésére van szükség, akkor azt az 5. számú melléklet
szerint kell elvégezni.
(3) A vizsgált vasútvonal környezetét legalább olyan távolságban kell a vizsgálatba bevonni, ahol a zajjellemző
45 dB vagy nagyobb.
(4) A vizsgált területen átmenő teljes vasúti hálózatot
közel egyenes vonalakkal az akusztikai középvonalban
x–y–z koordinátákkal kell digitalizálni.
A repülőtérre vonatkozó adatok 5. § A repülőterektől származó zaj zajtérképezéséhez a külön jogszabályok1 szerinti adatokat kell alkalmazni. Az
adatokat a Zr. szerinti zajjellemzők kiszámításához az
azok vonatkoztatási idejének (egy év összesített napközbeni, esti, éjszakai időszakai átlaga) alapulvételével a külön jogszabályban2 foglaltak szerint kell meghatározni.
Az üzemi létesítményre vonatkozó adatok 6. § Az üzemi létesítmények zajkibocsátásának a 6. számú
mellékletben meghatározottak szerinti számításához a Zr.
szerinti adatokat kell felhasználni.
A zajjellemzők és a terjedési modell 7. §
(1) A zajtérképen a zajterhelést a Zr. szerinti Lden és Léjjel
zajjellemzők alapján kell bemutatni.
(2) A zajjellemzők meghatározásához az alábbiakat kell
figyelembe venni:
a) az év a zajkibocsátás vonatkozásában a Zr.-ben meghatározott zajtérkép készítési kötelezettséget megelőző
naptári év, a meteorológiai körülmények vonatkozásában
egy átlagos év,
b) a zajhatásnak leginkább kitett homlokzati felület az
adott zajforráshoz legközelebb elhelyezkedő külső
falfelület.
(3) A meteorológiai körülményeket a 7. számú melléklet
8. pontja szerint kell figyelembe venni.
1 A repülőterek környezetében létesítendő zajgátló védőövezetek kijelölésének, hasznosításának és megszüntetésének szabályairól szóló 176/1997.
(X. 11.) Korm. rendelet és a repülőterek környezetében létesítendő zajgátló
védőövezetek kijelölésének, hasznosításának és megszüntetésének részletes
műszaki szabályairól szóló 18/1997. (X. 11.) KHVM–KTM együttes rendelet.
2 A repülőterek környezetében létesítendő zajgátló védőövezetek kijelölésének, hasznosításának és megszüntetésének részletes műszaki szabályairól szóló 18/1997. (X. 11.) KHVM–KTM együttes rendelet.
(4) A zajtérkép elkészítésének céljait szolgáló zajterhelés mérésénél a mérési pontnak legalább 1,5 méterrel a talajszint felett kell lennie. Ha a mérés nem 4 méter magasságban történik, akkor az eredményt 4 méternek megfelelő
magasságra és a beeső hangra korrigálni kell.
(5) Az értékelési pont magasságát a zajhatásnak leginkább kitett felület esetében a talajszint fölött 4,0 ±0,2 (azaz
3,8–4,2) méter közötti magasságban kell meghatározni.
(6) A zajterjedést a 7. számú melléklet szerinti zajterjedés-számítási módszerrel kell kiszámítani.
A zajtérkép megjelenítése 8. § (1) A zajtérképeket legfeljebb 10�� 0 méteres, derékszögű raszterháló alkalmazásával kell készíteni. A raszterháló helyzetét rögzíteni kell az EOV koordináta-rendszerben.
(2) A számítási eredményeket raszterpontonként digitálisan kell tárolni. A raszterpontokban számított eredményekből az 5 dB-es lépcsők szerinti zajszintgörbék bázispontjait interpolációval kell meghatározni. Az azonos zajszintű bázispontokat összekötő zajszintgörbék felrajzolásához olyan harmadfokú görbét eredményező interpoláló
eljárást kell alkalmazni, amely biztosítja, hogy a görbe
egyes szakaszai töréspont nélkül illeszkednek egymáshoz.
(3) A zajszintgörbék által határolt sávokat az MSZ ISO
1996–2 szabvány 1. táblázata szerinti színskálával kell
megjelentetni az alábbiak szerint:
a) 35 dB alatt világoszöld
b) 35–40 dB között zöld
c) 40–45 dB között sötétzöld
d) 45–50 dB között sárga
e) 50–55 dB között okkersárga
f) 55–60 dB között narancssárga
g) 60–65 dB között cinóber
h) 65–70 dB között kármin
i) 70–75 dB között lila
j) 75–80 dB között kék
k) 80–85 dB között sötétkék.
(4) Az alkalmazott szinttartományokat a térképen fel
kell tüntetni.
(5) A konfliktustérképen az érintett lakosság, valamint
az érintett lakóépületek, iskolák és kórházak számát
5 dB-es lépcsők szerinti tartományban kell táblázatosan
megadni, közlekedési létesítmények esetében érintett településenként külön-külön és összesítve is. A számadatokat
a legközelebbi 100-ra kell fel- vagy lekerekíteni.
(6) A rendelkezésre álló adatok alapján meg kell határozni azon lakosok számát, akik a Zr.-ben megfogalmazott
csendes homlokzatú, valamint a legzajosabb homlokzatú
lakóházakban élnek.
Dokumentáció 9. § (1) A zajtérképek készítéséhez felhasznált adatokat dokumentálni és legalább a zajtérképek következő felülvizsgálatának elvégzéséig archiválni kell.
(2) A dokumentációnak az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) zajkibocsátási adatok tekintetében:
aa) a közúti, vasúti, légi közlekedés zajkibocsátásának
számításához felhasznált valamennyi adat táblázatos formában, ab) üzemi létesítmények zajkibocsátási adatai Zr.-ben
meghatározott adatokkal táblázatos formában, az adatok
származási helyének (így például: irodalom, mérés, adatbank) megadásával, a számításba vett korrekciókkal,
b) a 2. § (1) bekezdés szerinti térkép megnevezése,
származási helyének, műszaki jellemzőinek megadása,
c) a domborzati modell megnevezése a térkép szállítójának megadása szerint,
d) a számítás módszerének megadása (így például: hivatkozás e rendeletre és a vonatkozó műszaki előírásra),
e) a számítási paraméterek megadása,
f) az alkalmazott számítógépes program megnevezése,
g) a pontosságot, a számítás eredményét befolyásoló
tényezők, jellemzők (így például: a hangvisszaverődés
számítási módja, az esetleges elhanyagolt zajforrások)
megadása.
Az intézkedési terv készítésének szabályai 10. § (1) Az intézkedési terv készítése során – a Zr.-ben foglaltakon túl – a hatékony zajcsökkentést célzó intézkedéseket együttesen kell figyelembe venni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti intézkedések különösen:
a) forgalomtervezés,
b) területhasználat-tervezés,
c) műszaki intézkedések a zajforrásoknál,
d) csendesebb zajforrások kiválasztása és előnyben ré
szesítése,
e) a zaj csökkentése terjedés közben,
f) szabályozási vagy gazdasági intézkedések, ösztön
zők. (3) A zajforrásnál elvégzett, megelőzést célzó zajcsökkentési intézkedésnek az intézkedési tervben elsőbbséget
kell biztosítani.
(4) Az intézkedési tervnek zajforrásonként különösen
az alábbi zajcsökkentést célzó intézkedéseket kell tartalmazni:
a) közúti közlekedés tekintetében:
aa) a forgalomsűrűség csökkentése,
ab) a nehézjárművek részarányának csökkentése,
ac) sebességkorlátozás, forgalomcsillapítás,
ad) a járműpark felújítása,
ae) az útburkolat cseréje;
b) vasúti közlekedés tekintetében:
ba) a sín és a kerék érdességének csökkentése,
bb) sebességkorlátozás,
bc) a kerekek árnyékolása, a felfüggesztés optimalizá
lása,
bd) a pálya optimalizálása és csillapítása,
be) a vágányok alépítményeinek megválasztása,
bf) a járművek fejlesztése,
bg) az aerodinamikai zaj csökkentése;
c) légi közlekedés tekintetében:
ca) a repülési eljárások optimalizálása,
cb) az előírásokat nem teljesítő repülőgépek üzemének
korlátozása;
d) üzemi létesítmények tekintetében:
da) zajszegény gépek, berendezések alkalmazása;
db) a zajforrások épületen belüli elhelyezése vagy bur
kolása. (5) Az intézkedési tervben a zaj csökkentésére különösen az alábbi várostervezési intézkedések alkalmazatók:
a) a domborzat és az épületek árnyékoló hatásának kihasználása,
b) az épületek védendő homlokzatának tájolása, c) forgalomcsökkentés,
d) városközpontok decentralizálása. Záró rendelkezések 11. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) E rendelet – a Kvt.-vel és a Zr.-rel együtt – a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló 2002. június 25-i
2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja.
Dr. Gombos András s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi minisztériumi


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
79/2014. (II. 25.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gyerkó Tamást
2014. március 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. február 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
87/2009. (X. 22.) OGY határozata Herényi Károly országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Herényi Károly országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Legfőbb Ügyész
KF.7265/2008/48-I. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1580/2013. (VIII. 28.) Korm. határozata a Gábor Dénes Elektronikai Műszaki Szakközépiskola és Kollégium fenntartói jogának átvétele érdekében az Emberi Erőforrások Minisztériuma és a Honvédelmi Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
 1. a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezetet a 7. Gábor Dénes Elektronikai Műszaki Szakközépiskola és Kollégium címmel
egészíti ki,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
honvédelmi miniszter Határidő: azonnal
 2. a Gábor Dénes Elektronikai Műszaki Szakközépiskola és Kollégium fenntartói jogának átvétele céljából 73 358 ezer
forint tartós átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
18. Köznevelési feladatellátás és irányítás intézményei cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium
fejezet, 7. Gábor Dénes Elektronikai Műszaki Szakközépiskola és Kollégium cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
honvédelmi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2018. (III. 7.) EMMI rendelete a PET-eljárással végzett ellátások központi várólistájának működési rendjéről.
A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (4) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48. § 2. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya
a) az  Egészségbiztosítási Alap terhére befogadott és finanszírozott valamennyi, pozitronemissziós tomográfia
alapú eljárással (a  továbbiakban: PET-eljárás) végzett ellátás (a  továbbiakban: PET-ellátás) igénylésére,
regisztrálására, szervezésére, tervezésére,
b) a PET-ellátásra szóló beutaló kiállítására jogosult szakorvosokra,
c) a  PET-ellátást igénylő beteghez rendelt Szakmai Teamre és a  Szakmai Teamet működtető egészségügyi
szolgáltatóra,
d) a PET-ellátást végző egészségügyi szolgáltatókra (a továbbiakban: PET-szolgáltató),
e) a  PET-ellátás szervezését végző PET Központi Várólista Bizottságra és annak Szakmai Albizottságára, illetve
Minőségellenőrzési Albizottságára,
f ) a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelőre (a továbbiakban: NEAK),
g) a PET-ellátás igénylésére és igénybevételére jogosult személyekre
terjed ki.
2. Általános rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) Bizottság: a  NEAK által létrehozott és működtetett, a  PET-ellátások szervezésével megbízott PET Központi
Várólista Bizottság;
b) bizottsági eljárás: a 3. § (3) bekezdés a) és b) pontja szerinti eljárás;
c) egyszerűsített eljárás: a 3. § (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti eljárás;
d) ellátási igény: a PET-ellátás elvégzése érdekében a PET Központi Várólista Rendszeren (a továbbiakban: PETVR)
keresztül az arra jogosult orvos által benyújtott igény;
e) előjegyzés: az  az ellátási igény, amely alapján a  beteg kérelmére a  PET-ellátást a  PETVR által megállapított
legkorábbi irányidőponthoz képest legalább 5 nappal későbbi időpontra tervezik;
f ) eseti elbírálási díj: az egyedi ellátási igények elbírálásban részt vevő Bizottsági, Szakmai Albizottsági vezetők és
tagok részére esetenként biztosított díjazás;
g) irányidőpont: az engedélyezett PET-ellátás elvégzésére a PETVR által meghatározott munkanap;
h) kapacitás lekötési sorrend: elsődlegesen a sürgős ellátási igény, másodlagosan az 1. mellékletben foglaltaknak
megfelelően az adott indikációra megengedett maximális várakozási idő, valamint harmadlagosan az ellátási
igény regisztrálásának időpontja alapján meghatározott ellátásütemezési sorrend;
i) Minőségellenőrzési Albizottság: a  NEAK által létrehozott és működtetett, közvetlenül a  Bizottság irányítása
alatt álló, az  érintett klinikai szakmák és diagnosztikus szakmák képviselőiből létrehozott, a  PET-ellátások
végzésének személyi, tárgyi körülményeit, valamint az  elvégzett PET-ellátások minőségét, megfelelőségét,
terápiás következményét rendszeresen vizsgáló, értékelő szakmai tagozat;
j) normál eljárás: a 3. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti eljárás;
k) országos PET várólista felelős: a NEAK főigazgatója által a PET-várólistához kapcsolódó, központi koordinációt
igénylő feladatok irányítására és szervezésére kinevezett személy; l) PETVR: a PET-ellátás igénybevételének regisztrálására szolgáló, az  igénybejelentés és elbírálás folyamatának
– a  vonatkozó adatvédelmi jogszabályok alkalmazásával – szakmai nyomon követését, a  várakozási sorok
nyilvántartását végző valósidejű, az  elektronikus ellátásszervezési tranzakciókat ellenőrizhető módon
dokumentáló informatikai rendszer;
m) PET várólista szabályok: a PET-ellátás iránti igények finanszírozási szakmai szempontok szerinti elbírálásának,
valamint az igénybevétel prioritási szabályainak összessége;
n) sürgős ellátási igény: az  az ellátási igény, amely tekintetében a  döntési eljárásban közreműködő valamelyik
szervezet szakmai okok miatt legalább 2 munkanappal rövidebb megengedett maximális várakozási
időt jelöl meg, mint az  1.  mellékletben foglaltaknak megfelelően az  adott indikációra meghatározott
megengedett maximális várakozási idő;
o) Szakmai Albizottság: a  NEAK által létrehozott és működtetett, közvetlenül a  Bizottság irányítása alatt álló,
indikációs csoportonként elkülönült, a  PET-ellátásra vonatkozó beutalási igényt felállító klinikai szakmák
és az  érintett diagnosztikus szakmák képviselőiből létrehozott szakmai csoport, amely feladatát elbírálási
igényenként kijelölt egy vezetőből és két tagból álló albizottságban végzi;
p) Szakmai Team: az  egészségügyi szolgáltatások nyújtásához szükséges szakmai minimumfeltételekről szóló
60/2003. (X. 20.) ESZCSM rendelet 9.  § (6)  bekezdése szerinti onko-team, amelynek tagjai a  PET-ellátásra
beutalt beteg kezelési tervének meghatározásában részt vesznek;
q) tervezett megjelenési időpont: a  PET-ellátás elvégzésének a  beteggel közölt tervezett időpontja, melyet
a munkanap, óra, perc megjelölésével kell megadni;
r) várakozási idő: az igény regisztrálásától kezdődően az ellátás lelet kiadásával záruló befejezésig tartó időszak
naptári napban meghatározva.
3. Az eljárások típusai 3. § (1) A PET-ellátásra az 1. mellékletben foglaltaknak megfelelően
a) egyszerűsített, Szakmai Team általi engedélyezést nem igénylő eljárások esetén a  beutaló orvos által
regisztrált ellátási igényt követően (a  továbbiakban: Szakmai Team közreműködését nem igénylő
egyszerűsített eljárás) vagy
b) egyszerűsített, a Szakmai Team általi engedélyezést igénylő eljárások esetén a beutaló orvos beutalási igénye
alapján, a  Szakmai Team általi engedélyezést követően (a  továbbiakban: Szakmai Team közreműködését
igénylő egyszerűsített eljárás)
kerülhet sor, legfeljebb azonban havonta a PET-ellátásokra megállapított éves országos keretszám mértékének egy
tizenketted része hatvan százalékáig.
(2) Az (1) bekezdés alá nem tartozó ellátási igények elbírálása esetén az 1. mellékletben foglaltaknak megfelelően
a) a Szakmai Team engedélyezését nem igénylő, a Szakmai Albizottság engedélyezésével záruló eljárás esetén
normál engedélyezési eljárásrendben (a továbbiakban: Szakmai Team közreműködését nem igénylő normál
eljárás),
b) a  Szakmai Team engedélyezését igénylő, a  Szakmai Albizottság engedélyezésével záruló eljárás esetén
normál engedélyezési eljárásrendben (a  továbbiakban: Szakmai Team közreműködését igénylő normál
eljárás)
történik.
 (3) Az  (1) és a  (2)  bekezdés alá nem tartozó ellátási igények elbírálása esetén az  1.  mellékletben foglaltaknak
megfelelően
a) a Szakmai Team engedélyezését nem igénylő, a Bizottság engedélyezésével záruló eljárás esetén bizottsági
engedélyezési eljárásrendben (a  továbbiakban: Szakmai Team közreműködését nem igénylő bizottsági
eljárás),
b) a  Szakmai Team engedélyezését igénylő, a  Bizottság engedélyezésével záruló eljárás esetén bizottsági
engedélyezési eljárásrendben (a továbbiakban: Szakmai Team közreműködését igénylő bizottsági eljárás)
történik.
 (4) Ha az  1.  mellékletben foglaltaknak megfelelően egyszerűsített eljárás alá tartozó igény az  (1)  bekezdésben
meghatározott mérték miatt nem bírálható el egyszerűsített eljárásban, az igényt normál eljárásban kell elbírálni.
 (5) Ha az  adott beteg által igénybe vett PET-ellátások száma meghaladja az  adott indikáció vagy indikációs csoport
tekintetében az  1.  mellékletben foglaltaknak megfelelően meghatározott értéket, az  igényt bizottsági eljárásban
kell elbírálni.
4. Az eljárásban részt vevők és azok feladatai
4. § A NEAK főigazgatója
a) létrehozza, működteti és felügyeli a PETVR-t, ennek keretében
aa) gondoskodik arról, hogy a  PETVR-t a  beutaló szakorvosok és egészségügyi szolgáltatók, valamint
a PET-szolgáltatók valósidejű eléréssel használhassák, továbbá
ab) gondoskodik arról, hogy a  szükséges informatikai megoldások, hatályos kódrendszerek
a PETVR-ben rendelkezésre álljanak;
b) az adatvédelmi szabályok figyelembevételével gondoskodik arról, hogy a PETVR adatai az aktuális állapotnak
megfelelő adatokkal nyilvános elektronikus portálon elérhetőek legyenek;
c) létrehozza és működteti a  Bizottságot, melynek keretében kinevezi az  Egészségügyi Szakmai Kollégium
illetékes tagozatainak javaslata alapján a Bizottság tagjait és vezetőjét;
d) létrehozza a  Szakmai Albizottságokat, valamint kinevezi azok tagjait és vezetőit, jóváhagyja a  Szakmai
Albizottságok ügyrendjét;
e) létrehozza a  Minőségellenőrzési Albizottságot, valamint kinevezi annak tagjait és vezetőjét, jóváhagyja
a Minőségellenőrzési Albizottság ügyrendjét;
f ) gondoskodik a Bizottság és az albizottságok munkájának szabályozásáról és felügyeletéről;
g) rendszeresen értékeli a PET-ellátások igénybevételének helyzetét, az igények mértékét és változását, amelyről
évente egyszer jelentést készít az egészségügyért felelős miniszter részére;
h) gondoskodik a szakmai szabályok megvalósításáról és ellenőrzéséről;
i) gondoskodik – a  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 20/A.  §
(5)  és  (6)  bekezdésének megfelelő – egyedi regisztrációs azonosítónak a  regisztrálás sorrendjében történő
képzéséről és kiadásáról a beutaló orvos részére;
j) kinevezi az országos PET várólista felelőst. 5. § (1) A beutaló orvos
a) a  szakmai indikáció fennállása esetén regisztrálja az  ellátási igényt a  PETVR-ben a  2.  melléklet 1. részében
foglalt adattartalommal;
b) gondoskodik arról, hogy a PETVR-en keresztül az ellátási igény az 1. mellékletben foglaltaknak megfelelően
megküldésre kerüljön
ba) az  illetékes Szakmai Team számára, ha az  adott megbetegedés tekintetében az  ellátástervezésre
kompetens Szakmai Team működik, vagy
bb) az illetékes Szakmai Albizottság részére, ha az igény nem tartozik a ba) alpont alá;
c) az ellátási igény bejelentésével egyidejűleg – az ellátási igény bejelentését igazoló dokumentum átadásával –
tájékoztatja a  beteget a  PETVR által kiadott egyedi publikus azonosítóról, amely alapján a  beteg közvetlenül
tájékozódhat az ellátási igény elbírálásának állapotáról;
d) gondoskodik az  ellátási igénynek a  PETVR-ben történő módosításáról vagy a  PETVR-ből való törléséről,
ha azt a  beteg kéri, vagy az  állapotában olyan változás áll be, amely a  módosítást, illetve a  törlést szakmai
szempontból indokolttá teszi.
(2) Ha az  eljárás lefolytatásához nem szükséges a  Szakmai Team részvétele, vagy ha az  adott megbetegedés
tekintetében kompetens Szakmai Team nem működik, a  beutaló orvos egyszerűsített eljárás keretében dönt
– a PETVR által megajánlott ütemezés alapján – a PET-ellátás irányidőpontjáról és a PET-ellátást végző szolgáltatóról,
és erről tájékoztatja a beteget.
(3) A beutaló orvos a beteggel történt egyeztetés alapján a PETVR-ben rögzíti, hogy az ellátás ütemezése a PETVR által
megajánlott ütemezés vagy a beteg kérése alapján előjegyzés szerint történik-e.
6. § (1) A Szakmai Team
a) az  5.  § (1)  bekezdés b)  pont ba)  alpontja szerinti esetben értékeli az  ellátási igényt a  szakmai szabályok
és az  adott indikáció vonatkozásában hatályos PET várólista szabályok, valamint a  beteg egészségügyi
állapotának és a betegút figyelembevételével,
b) az  1.  mellékletben foglaltaknak megfelelően az  adott ellátási igény tekintetében meghatározott indikáció,
eljárási típus és eljárási határidő figyelembevételével dönt
ba) az igénynek az illetékes Szakmai Albizottság részére történő továbbításáról vagy
bb) egyszerűsített eljárásban az  ellátási igény elfogadásáról a  (2)  bekezdésben foglaltaknak
megfelelően,
c) az elbírálás eredményéről értesíti az ellátást kezdeményező beutaló orvost,
d) rögzíti a PETVR-ben a beteg állapotáról, az értékelési eljárásról és annak eredményéről a 2. melléklet 2. része
és 5. része szerinti adatokat.
 (2) Az  egyszerűsített eljárás alá tartozó igény elfogadása esetén a  Szakmai Team dönt a  PET-ellátásnak a  PETVR által
megajánlott irányidőpontjáról és a PET-ellátást végző egészségügyi szolgáltatóról is.
 (3) Nem járhat el a Szakmai Team tagja olyan igény elbírálásában, melyet beutaló orvosként kezdeményezett.
7. § (1) A Bizottság
a) irányítja és szervezi az albizottságok munkáját,
b) jóváhagyja éves munkatervét és a módszertani eljárásokat az albizottságok egységes eljárása érdekében,
c) jóváhagyja a  PET-ellátás végzésének személyi, tárgyi feltételeire, a  minőségi kritériumokra vonatkozó,
a  Minőségellenőrzési Albizottság által előkészített szakmai javaslatokat, valamint a  minőségértékelés
indikátorait,
d) évente értékeli a PET-ellátások eredményét, az elvégzett PET-ellátások terápiás hasznát és minőségét.
 (2) A Bizottság az 1. mellékletben bizottsági eljárásnak minősített indikációkhoz tartozó ellátási igények elbírálása során
a) értékeli az  ellátási igényt a  szakmai szabályok, a  beteg egészségügyi állapotának és a  betegút
figyelembevételével,
b) döntést hoz az  1.  mellékletben foglaltaknak megfelelően meghatározott eljárási határidő
figyelembevételével,
c) rögzíti a PETVR-ben a beteg állapotáról, az értékelési eljárásról és annak eredményéről a 2. melléklet 4. része
szerinti adatokat.
(3) A  Bizottság ellátásszervezési feladata keretében eljár minden olyan esetben, amikor a  PET-ellátás ütemezésében
módosítási igény lép fel az engedélyezési eljárás lezárását követően.
(4) A Bizottság éves összefoglaló jelentést készít a NEAK főigazgatója részére.
 (5) A Bizottságnak 4 tagja van. A Bizottság tagjait és közülük a Bizottság vezetőjét, valamint annak helyettesét a NEAK
főigazgatója bízza meg az  e  rendelet szerinti feladatok ellátásával. A  Bizottság három taggal bírálja el az  igényt,
amelyből egy fő a  Bizottság vezetője, összeférhetetlenség vagy akadályoztatása esetén annak helyettese kell,
hogy legyen. A  Bizottság tagjai közül legalább egy személy nukleáris medicina végzettséggel, 3 személy pedig
a  PET-ellátásra beutalás tekintetében – a  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény
végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Ebtv.Vhr.) 3.  § (1)  bekezdésében –
feltételként meghatározott szakmák valamelyikének megfelelő végzettséggel kell, hogy rendelkezzen.
(6) Nem járhat el a  Bizottság tagja olyan igény elbírálásában, melyet beutaló orvosként kezdeményezett. Az  ilyen
igények elbírálásában vezetőként a helyettese jár el.
(7) A  Bizottság tagjainak megbízása két évre szól. Az  új tagok kinevezéséig a  korábbi Bizottság a  munkáját
folyamatosan ellátja.
(8) A  Bizottság tagja csak az  lehet, aki vállalja, hogy az  e  rendelet szerinti feladatok ellátására irányuló megbízási
szerződés megkötésétől számított 30 napon belül és a  megbízási jogviszony megszűnésekor az  egyes
vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény melléklete szerinti vagyonnyilatkozatot tesz
a NEAK felé.
(9) A  Bizottság munkáját bírálatszervező segíti, aki továbbítja az  elbírálandó ellátási igényeket a  Bizottság tagjainak
részére, és nyilvántartja a bizottsági tagok rendelkezésre állását.
(10) A  Bizottság tagjai, valamint a  bírálatszervező az  e  rendelet szerinti feladatait a  NEAK-kal kötött megbízási
szerződésen alapuló megbízási jogviszony keretében végzi.
8. § (1) A Szakmai Albizottság
a) normál eljárásban értékeli a  3.  melléklet alapján kompetenciájába tartozó ellátási igényeket a  szakmai
szabályok és az  adott indikációra vonatkozó PET várólista szabályok, valamint a  beteg egészségügyi
állapotának, a  betegút és az  1.  mellékletben foglaltaknak megfelelően meghatározott eljárási határidő
figyelembevételével, és döntést hoz az igény elfogadásáról,
b) a normál eljárás, valamint – a Bizottság által elfogadott igényről hozott döntést követően – a bizottsági eljárás
második részeként döntést hoz a PETVR által felajánlott ütemezés alapján a PET-ellátás irányidőpontjáról és
a PET-ellátást végző egészségügyi szolgáltatóról,
c) haladéktalanul értesíti a döntéséről a beteg kezelő orvosát,
d) rögzíti a PETVR-ben a beteg állapotáról, az értékelési eljárásról és annak eredményéről a 2. melléklet 3. része
és 5. része szerinti adatokat.
 (2) A Szakmai Albizottság tagjait a NEAK főigazgatója bízza meg az e rendelet szerinti feladatok ellátásával. A Szakmai
Albizottság vezetőjét a NEAK főigazgatója a tagok közül kéri fel. A tagok számának meghatározása során figyelembe
kell venni az  éves várható elbírálási igények számát, az  elbírálási igények szakmai összetételét és a  megbízás
időtartamát.
(3) A Szakmai Albizottság a munkáját az egyes igények elbírálása során három tagból álló albizottsági teamekben végzi,
tagjait a  Szakmai Albizottság tagjai közül jelöli ki a  Szakmai Albizottság vezetője, úgy, hogy legalább egy személy
nukleáris medicina végzettséggel, két személy pedig a  PET-ellátásra történő beutalás tekintetében az  Ebtv.Vhr. 3.  §
(1) bekezdésében feltételként meghatározott szakmák valamelyikének megfelelő végzettséggel kell, hogy rendelkezzen.
(4) A Szakmai Albizottság vezetője a tagok közül jelöli ki a helyetteseit.
 (5) A Szakmai Albizottság tagjai tekintetében a 7. § (6)–(8) és (10) bekezdését alkalmazni kell.
 (6) A Szakmai Albizottság munkáját bírálatszervező segíti. A Szakmai Albizottság bírálatszervezője tekintetében a 7. §
(9) és (10) bekezdését alkalmazni kell. 9. § (1) A Minőségellenőrzési Albizottság
a) szakmai javaslatot készít elő a PET-ellátások személyi, tárgyi feltételeiről,
b) szakmai javaslatot készít elő a PET-ellátásokra vonatkozó minőségi követelményekről,
c) rendszeresen értékeli az egyes szolgáltatók által elvégzett PET-ellátások minőségét,
d) rendszeresen értékeli a  Szakmai Albizottságok munkáját az  engedélyezett PET-ellátások terápiás
következménye alapján,
e) munkája során kezeli a  PET-eljárás engedélyezésével és eredményével összefüggésben az  anonimitást
biztosító egyedileg azonosított tételes egészségügyi adatokat, ideértve a  beteg életkorára és nemére
vonatkozó adatokat is,
f ) értékelése alapján írásban jelzi a szükséges jogszabály módosítási javaslatokat a NEAK főigazgatójának.
 (2) A Minőségellenőrzési Albizottság tagjait a NEAK főigazgatója bízza meg az e rendelet szerinti feladatok ellátásával.
A  Minőségellenőrzési Albizottság 3 tagból áll, amelyek közül egy a  vezetője. A  Minőségellenőrzési Albizottság
vezetőjét a  NEAK főigazgatója a  tagok közül kéri fel. A  Minőségellenőrzési Albizottság tagjai közül egy személy
nukleáris medicina végzettséggel, 1 személy pedig a  PET-vizsgálatra beutalás tekintetében az  Ebtv.Vhr. 3.  §
(1)  bekezdésében feltételként meghatározott szakmák valamelyikének megfelelő végzettséggel kell, hogy
rendelkezzen, 1 személyt pedig a NEAK kormánytisztviselői közül kell kinevezni.
(3) A Minőségellenőrzési Albizottság tagjai tekintetében a 7. § (7), (8) és – a NEAK kormánytisztviselő tag kivételével –
(10) bekezdését alkalmazni kell.
10. § (1) Az e rendelet szerinti feladatai ellátásáért a megbízási szerződés szerinti díjazás illeti meg
a) a Bizottság tagjait,
b) a Bizottság munkáját segítő bírálatszervezőt,
c) a Szakmai Albizottság tagjait,
d) a Szakmai Albizottság munkáját segítő bírálatszervezőt és
e) a Minőségellenőrzési Albizottság tagjait.
(2) Az  (1)  bekezdés alapján kifizetésre kerülő eseti elbírálási díjak száma éves szinten nem haladhatja meg az  éves
szinten finanszírozható PET-ellátások esetszámának 150 százalékát.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti díjak a  Magyarország központi költségvetésének az  Egészségbiztosítási Alap fejezet,
Egészségbiztosítási költségvetési szervek cím, Központi hivatali szerv alcím, Működési kiadások előirányzat
csoportját terhelik.
11. § (1) A PET-szolgáltató
a) az  1.  mellékletben foglaltaknak megfelelően meghatározott határidő figyelembevételével kijelöli a  PETVR
által meghatározott irányidőpontot megelőző és követő két munkanap által határolt időtartamon belül
az  engedélyezett PET-ellátás tervezett megjelenési időpontját az  érintett beteggel történő egyeztetés
alapján,
b) haladéktalanul értesíti a beteget és a beutaló orvost a PET-ellátás tervezett időpontjáról a nap, az óra, a perc
megjelölésével,
c) regisztrálja a  PETVR-ben a  tervezett és az  elvégzett PET-ellátásra vonatkozó adatokat a  2.  melléklet
6. részében foglaltaknak megfelelően,
d) lejelenti a  PETVR részére a  napi maximális lehetséges ellátási esetszám közlésével a  rendelkezésre állása
adatait legalább 6 hónapra előre, valamint az  abban bekövetkező változásokat azonnal a  2.  melléklet
7. részének megfelelően.
(2) Ha az ütemezett PET-ellátás elvégzésére a PET-szolgáltatónál felmerülő technikai, személyi vagy tárgyi okok miatt
nem kerül sor, a  PET-szolgáltató köteles haladéktalanul a  beutaló orvost, illetve a  Szakmai Teamet értesíteni,
valamint döntésük alapján az igény fenntartása esetén az újraütemezést biztosítani.
5. Az ellátási igény elbírálása és a PET-ellátás igénybevétele
12. § (1) Az ellátási igény elbírálása során az 5–8. § alapján döntéshozatalra jogosult személy vagy testület
a) meghatározza a PETVR által felajánlott ütemezés alapján az irányidőpontot, és
b) dönt a PET-szolgáltatóról a területi ellátási kötelezettség és a szakmai indikáció típusa alapján.
(2) A beteg által választott egészségügyi szolgáltató kijelölése a PET-ellátás elvégzésére abban az esetben lehetséges,
ha
a) a szolgáltató az indikáció szerinti PET-ellátás elvégzésére jogosult,
b) a  szabad ellátási időpontok alapján a  tervezhető ellátási időpont nem későbbi, mint a  már jóváhagyott
lehetséges legkésőbbi ellátási időpont, és
c) rendelkezik szabad kapacitással a  PET-ellátás elvégzésére, azaz a  területi ellátási kötelezettségébe tartozó
esetek várakozási ideje ezáltal nem haladja meg az  egyes esetekre meghatározott szakmailag elfogadott
maximum várakozási időt.
(3) A (2) bekezdésben foglaltakon túl abban az esetben is kijelölhető a PET-ellátás elvégzésére a beteg által választott
szolgáltató, ha az  adott indikációban a  beteg megelőző PET-ellátását korábban már a  beteg által választott
szolgáltató végezte.
(4) Az ellátási igény elfogadásáról szóló döntés során – a (2) és (3) bekezdésben foglaltakon túl – a beteg egyetértése
esetén a  területi ellátási kötelezettségtől eltérő szolgáltató PET-ellátás elvégzésére ellátásszervezési célból,
a  PET-szolgáltatók azonos kapacitás kihasználtságának biztosítására, a  várakozási idők kiegyenlítése érdekében,
vagy szakmai okból, arra való tekintettel, hogy a kapcsolódó ellátást már egy másik, PET-szolgáltatóval is rendelkező
egészségügyi szolgáltató végzi, akkor jelölhető ki, ha
a) a szabad ellátási időpontok alapján a tervezhető PET-ellátási időpont nem későbbi, mint a már jóváhagyott
lehetséges legkésőbbi PET-ellátási időpont, és
b) a  beteg tekintetében területi ellátási kötelezettséggel nem rendelkező, a)  pont szerinti szolgáltató
szabad kapacitással rendelkezik az  igényelt PET-ellátás elvégzésére, azaz a  PET-szolgáltató területi ellátási
kötelezettségébe tartozó, a döntés időpontjában más várakozó betegek várakozási ideje ezáltal nem haladja
meg a szakmailag elfogadott maximum várakozási időt.
(5) A (4) bekezdés szerinti esetben, ha a kijelölés időpontjában több szolgáltató is rendelkezik szabad kapacitással, azt
kell kijelölni, amely a beteg részére az adott indikációban korábban már végzett PET-ellátást, vagy amelyik a beteg
lakhelyéhez legközelebb helyezkedik el.
13. § (1) A PET-szolgáltató a PET-ellátást, annak elvégzését követően haladéktalanul, de legkésőbb 24 órán belül regisztrálja
a PETVR-ben.
(2) A PET-szolgáltató az 1. mellékletben foglaltaknak megfelelően meghatározott határidőn belül a leletet a PETVR-en
keresztül eljuttatja a beutaló orvos és az illetékes Szakmai Team részére, valamint megküldi a betegnek a PETVR-ben
rögzített elérhetőségére.
(3) Ha a  PET-szolgáltató megállapítása alapján a  PET-várólistán engedélyezett igénnyel szereplő beteg állapota miatt
a beteg PET-ellátása szakmai ok miatt
a) ideiglenesen nem lehetséges, a PET-szolgáltató a beutaló orvost azonnal tájékoztatja, és az 5 munkanapon
belül megszüntethető szakmai ok fennállása esetén az  időpontot a beteggel az eredeti tervezett időpontot
követő 5 munkanapon belüli PET-ellátási időpontra újraütemezi, vagy
b) tartósan – 5 munkanapon túl – nem lehetséges, a  PET-szolgáltató az  esetet „szakmai ok miatt elmaradt”
jelzéssel lezárja.
(4) Ha a  beutaló orvos megállapítása alapján a  PET-várólistán engedélyezett igénnyel rendelkező beteg ellátása
szakmai ok miatt
a) ideiglenesen nem lehetséges, a  beutaló orvos jelzése alapján a  PET-szolgáltató az  időpontot a  beteggel
az eredeti tervezett időpontot követő 5 munkanapon belüli ellátási időpontra újraütemezi, vagy
b) tartósan – 5 munkanapon túl – nem lehetséges, a PET-szolgáltató az esetet „szakmai ok miatt beutaló orvos
értesítése alapján elmaradt” jelzéssel lezárja.
 (5) Ha a beteg nem jelenik meg a számára megadott napon a PET-ellátás igénybevétele céljából a PET-szolgáltatónál,
és ezt a  tervezett PET-ellátási időpont előtt 2 munkanappal előzetesen nem jelezte, a  PET-szolgáltató a  beteggel
történt egyeztetés útján 5 munkanapon belül új időpontot jelöl ki a PET-ellátás igénybevételére.
(6) Ha a  beteg az  (5)  bekezdés alapján megállapított új időpontban sem jelenik meg a  PET-szolgáltatónál, az  új
időpontot követően az igényt „a beteg nem jelent meg” minősítéssel le kell zárni.
(7) A  (3)  bekezdés b)  pontja, a  (4)  bekezdés b)  pontja és a  (6)  bekezdés szerinti esetekben a  beutaló orvos döntése
alapján
a) a korábbi igény fenntartása esetén – ha az újraütemezett időpont szakmailag elfogadható – a PET-szolgáltató
által kijelölt módosított igénybevételi időpont jóváhagyásával, vagy
b) a beteg ellátási igényének időközbeni módosulása esetén új ellátási igény benyújtásával
lehetséges a PET-ellátás igénybevétele.
(8) A  PET-szolgáltató a  már elbírált igény adatai közül kizárólag a  beteg eléréséhez szükséges adatokat, valamint
a  vizsgálat elvégzéséhez szükséges alkalmassági vizsgálatok adatait módosíthatja. Ha más egészségügyi adatot is
hibásnak minősít, a beutaló orvos azonnali értesítése által kezdeményezi a hiba javítását.
6. Egyéb, a működés rendjét érintő szabályok 14. § (1) Az  e  rendelet szerinti eljárások során az  együttműködési, kapcsolattartási és bizottsági feladatokat a  PETVR
támogatásával, zárt elektronikus rendszerben, nyilvános portál biztosításával, az adatkezelésről szóló szabályoknak
megfelelően kell ellátni.
(2) A  PETVR az  ellátási igény, a  területi ellátási kötelezettség és a  PET-szolgáltató ellátási kompetenciája, valamint
a várakozási sorok hosszának értékelése alapján elvégzi a PET-szolgáltató kiválasztását, amelyet javaslatként közöl
az ellátási igényről döntést hozó személy, illetve testület részére.
(3) A PETVR meghatározza a PET-szolgáltató részére a kapacitás lekötési sorrendet, figyelembe véve az előjegyzéseket is.
 (4) Egy betegnek egy adott időpontban a PETVR-ben egy PET-eljárás iránti igénye lehet rögzítve.
 (5) A  beutaló orvos által a  PETVR-ben regisztrált ellátási igényt nem kell papírdokumentum-formában is megküldeni
az igény elbírálásában vagy a PET-ellátás végzésében közreműködő szervezet felé.
 (6) Az  1.  mellékletben foglaltaknak megfelelő eljárási határidőknél hosszabb eljárási időket az  eljárási szakaszt
végzőnek a PETVR-ben indokolni kell.
 (7) Sürgős ellátási igény esetén a  PET-ellátás határidejét a  megadott maximális várakozási idő figyelembevételével
úgy kell megállapítani, hogy a  PET-szolgáltató részére legalább egy munkanap az  ellátási időpont egyeztetésére,
továbbá legalább egy munkanap a  PET-ellátás elvégzésére és a  leletezésre biztosítva legyen, valamint még
rendelkezésre álló két munkanap esetén legalább 1 munkanap az  ellátási igényt elbíráló részére rendelkezésre
álljon.
(8) A PET-ellátás regisztrációs adatainak módosítására az igény elbírálását követően kizárólag az országos PET várólista
felelős jogosult. A  módosítás során a  hibát jelző beutaló orvos adatait figyelembe kell venni. Az  indikációt
meghatározó adatok nem módosíthatók, ezért a regisztrációs tételt a beutaló orvosnak ellátás nélkül le kell zárni, és
a beutaló orvosnak az újonnan megállapított indikációs adatokkal kell az igényt ismételten benyújtania.
(9) Ha a  PET-szolgáltató már elbírált és ütemezett igényt technikai okok miatt nem tud teljesíteni 5 munkanapon
belül, erről azonnal értesíti az országos PET várólista felelőst. Az értesítés alapján az országos PET várólista felelős
a szakmai szempontból halaszthatatlan ellátásra másik PET-szolgáltatót jelöl ki.
7. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
16. § (1) A NEAK főigazgatója e rendelet kihirdetését követő 15 napon belül bízza meg a Bizottság, a Szakmai Albizottságok
és a Minőségellenőrzési Albizottság tagjait, és kéri fel a tagok közül a Bizottság és az Albizottságok vezetőit.
(2) A  Bizottság, a  Szakmai Albizottságok, a  Minőségellenőrzési Albizottság e  rendelet kihirdetését követő 30 napon
belül elkészítik, és a  NEAK főigazgatója részére megküldik a  működésüket szabályozó bizottsági ügyrendet.
Az ügyrend érvényességéhez annak a NEAK főigazgatója általi jóváhagyása szükséges.
(3) A  PET-szolgáltatók elvégzik a  NEAK előírása szerint, az  előírásban meghatározott ütemezésnek megfelelően az  új
rendszerre történő átálláshoz szükséges zárási, nyitási, ellenőrzési feladatokat.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
156/2013. (IV. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ádámné dr. Szilágyi
Esztert 2013. április 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. március 26. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
2009/2013. (XII. 29.) Korm. határozata a Széchenyi Kártya Program egyes konstrukciói támogatásának folytatásáról.
1. A Kormány a Széchenyi Kártya Folyószámlahitel keretében a
a) 2014. január 1. és 2014. december 31. között kibocsátott kártyákhoz 10 millió forint hitelösszegig 365 napra
1 százalékpont kamattámogatást biztosít,
b) 2014. december 31-ig kibocsátott, maximum 25 millió forintos kártyák teljes kölcsönösszegére a  Garantiqa
Hitelgarancia Zrt. által vállalt készfizető kezességvállalás éves díjának 50%-áig terjedő támogatást biztosít
azzal, hogy a támogatás nem haladhatja meg a kezességi díj vetítési alapjának 0,75%-át.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. A Kormány a Széchenyi Kártya Program keretében 2014. január 1. és 2014. december 31. között megkötött
a) Széchenyi Forgóeszközhitel hitelszerződések teljes összegéhez az  adott ügylet futamidejének első három
évére (1096 napra) évi 2 százalékpont kamattámogatást,
b) a  Széchenyi Beruházási Hitel, a  Széchenyi Önerő Kiegészítő Hitel és a  Széchenyi Támogatást Megelőlegező
Hitel hitelszerződések teljes összegéhez az  adott ügylet futamidejének első három évére (1096 napra) évi
5 százalékpont kamattámogatást,
valamint a  hitelekhez nyújtott készfizető kezességvállalás díjának 50%-áig terjedő támogatást biztosít azzal, hogy
a támogatás nem haladhatja meg a kezességi díj vetítési alapjának 0,75%-át.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. Az  1. és a  2.  pont szerinti kamattámogatás és kezességi díjtámogatás forrása az  éves költségvetési törvényben
meghatározott Gazdaságfejlesztést szolgáló célelőirányzat.
4. A  Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – ha a  3.  pontban meghatározott célelőirányzat
forrásainak lekötöttsége eléri a 75%-ot – a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával vizsgálja meg a Konstrukciók
támogatásának céljára, különösen maradványok visszahagyása útján történő forrásbiztosítás lehetőségét, és
a  vizsgálat eredményének megfelelően tegyen javaslatot a  Kormány számára. A  nemzeti fejlesztési miniszter
a  3.  pontban meghatározott célelőirányzat forrásai 75%-ának lekötöttségéről írásban értesíti a  nemzetgazdasági
minisztert.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a források 75%-ának lekötését követő 30 napon belül
 5. Ez  a  határozat a  közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy a  támogatási feltételekre vonatkozó
rendelkezéseket a  2014. január 1-jét követően kibocsátott kártyákra és a  2014. január 1-jét követően megkötött
hitelszerződésekre kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
355/2017. (XI. 29.) Korm. rendelete az országos kerékpárút-törzshálózat egyes elemeinek és a főutakkal párhuzamos kerékpárutak lakott területen kívüli szakaszai kezelőjének kijelöléséről.
A Kormány a  közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48.  § (3)  bekezdés a)  pont 39.  alpontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) szerinti országos
kerékpárút-törzshálózaton meglévő és a  főutakkal párhuzamos kerékpárutak lakott területen kívüli szakaszaira
(a továbbiakban együtt: kerékpárútszakasz).
(2) A helyi közútként forgalomba helyezett, az illetékes önkormányzat kezelésében lévő önálló kialakítású kerékpárutak,
illetve közös vagy elválasztott gyalog- és kerékpárutak lakott területen kívüli szakaszai körébe tartoznak
a) az Országos Területrendezési Tervről szóló 2003. évi XXVI. törvény 1/6.  mellékletében meghatározott
országos kerékpárút-törzshálózaton meglévő kerékpárutak, továbbá
b) az a) pontba nem tartozó, főutakkal párhuzamosan meglévő kerékpárutak.
(3) A  kerékpárútszakaszokat a  közlekedésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) az  általa vezetett
minisztérium honlapján közzéteszi.
2. § A kerékpárútszakaszok vonatkozásában a  Kkt. 33.  § (1)  bekezdés d)  pont da)  alpontja szerinti fenntartási,
fejlesztési és a  fejlesztéssel összefüggő üzemeltetési feladatokat a  Magyar Közút Nonprofit Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: Magyar Közút Nonprofit Zrt.) közútkezelőként látja el a  miniszterrel kötött
szerződés alapján.
3. § (1) A  közútkezeléssel érintett kerékpárútszakaszok vonatkozásában a  települési önkormányzat (a továbbiakban:
önkormányzat) együttműködik a  Magyar Közút Nonprofit Zrt.-vel a  fenntartási, üzemeltetési feladatainak
ellátásában és az adott kerékpárútszakaszhoz kapcsolódó fejlesztési tervek, programok végrehajtásában.
(2) Az  önkormányzat kizárólagos tulajdonában álló kerékpárútszakaszok közútkezelése során keletkezett,
önkormányzati tulajdonú vissznyereményi anyagokat (így különösen bontott út-, híd- és vízépítési anyagokat,
táblákat, úttartozékokat, faanyagot) az  illetékes önkormányzat köteles a  közútkezelőtől haladéktalanul átvenni,
azok értékét – tulajdonosként – számvitelileg nyilvántartani. Az  illetékes önkormányzat a  Magyarország helyi
önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény rendelkezései alapján jogosult ezen vissznyereményi anyagokat
az állam részére átadni. A kerékpárútszakaszok közútkezelője a részére átadott vissznyereményi anyagokat jogosult
– a  tulajdonosi jogokat gyakorló szervezettel kötött megállapodás alapján – a  közútkezelői tevékenysége során
felhasználni.
(3) A  kerékpárútszakaszokat érintő, a  Magyar Közút Nonprofit Zrt. által végzett beruházás, illetve felújítás esetén
a  beruházás a  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény rendelkezéseire figyelemmel az  önkormányzat
tulajdonaként jön létre. Ennek a  nyilvántartási értéke térítésmentesen kerül átadásra az  illetékes önkormányzat
részére, amely a beruházás értékét saját könyveiben nyilvántartja, valamint azzal a Magyar Közút Nonprofit Zrt.-vel
elszámol. A kerékpárútszakaszokat érintő – a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény alapján – beruházásnak, illetve
felújításnak nem minősülő tevékenység értékét a Magyar Közút Nonprofit Zrt. költségként számolja el.
(4) A Magyar Közút Nonprofit Zrt. a Kkt. 33. § (1) bekezdés d) pont da) alpontja szerinti feladatait attól a naptól kezdve
látja el a  kerékpárútszakasz vonatkozásában, amely napon az  1.  melléklet szerinti birtokbaadási jegyzőkönyvet
az  illetékes önkormányzattal kölcsönösen aláírta, és egyben ezen naptól viseli a  feladatok ellátásért fennálló
felelősséget is.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2010. (I. 22.) KSH közleménye a statisztikai főtevékenység meghatározásáról szóló 9003/2003. (SK 5-6.) KSH közlemény hatályon kívül helyezéséről.
1. § A statisztikai főtevékenység meghatározásáról szóló 9003/2003. (SK 5-6.) KSH közlemény hatályát veszti.
2. § Jelen közlemény a közzététel napján lép hatályba.
Dr. Belyó Pál s. k.,
a KSH elnöke


text:
537/2018. (HK 3.) HVK SZCSF szakutasítása a toborzási szempontból nehezen betölthető beosztások 2018. évre vonatkozó meghatározásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési
Szabályzatáról szóló 53/2014. (VII. 1.) HM utasítás 2. függelék 7.3.0.2. alcím 1. pont a) alpontja szerinti feladatkörömben eljárva – figyelemmel a munkaerő-piaci és toborzási szempontból nehezen feltölthető beosztást betöltő
hivatásos és szerződéses állományú katonák, valamint
közalkalmazottak kilépő interjújának végrehajtásról szóló
109/2016. (HK 12.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés
7. és 8. pontjára – a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztérium,
a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendelt
ségébe tartozó szervezetek, továbbá a Magyar Honvédség
katonai szervezetei szakállományára terjed ki.
2. A katonai pályát elhagyó, munkaerő-piaci és toborzási szempontból nehezen feltölthető beosztásban szolgálatot teljesítő tiszti, altiszti, legénységi és közalkalmazotti
állomány motivációjának felmérése és folyamatos elemzése érdekében a munkaerő-piaci és toborzási szempontból nehezen feltölthető beosztást betöltő hivatásos és szerződéses állományú katonák, valamint közalkalmazottak
kilépő interjújának végrehajtásról szóló 109/2016.
(HK 12.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés hatálya alá
tartozó szervezetektől az 1. mellékletben meghatározott
munkakörcsaládhoz tartozó és munkaköri azonosítóval
rendelkező beosztásokból kilépő állomány körében,
kilépő interjú keretében felmérést kell végrehajtani
2018. évben.
3. Ez a szakutasítás az aláírását követő napon lép hatályba.
Zsiga Tamás dandártábornok s. k.,


text:
1200/2010. (X. 1.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából a 2007. kapacitás-csökkentéssel összefüggésben történő felhasználásról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény alapján 2007 márciusában történt
kapacitás-csökkentésre tekintettel, a Nemzeti Erőforrás Minisztérium és az érintett fenntartók, egészségügyi
szolgáltatók közötti megállapodás alapján, visszatérítési kötelezettség nélküli 3050,0 millió Ft melléklet szerinti
átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi költségvetés általános tartaléka terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti erőforrás miniszter Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
303/2017. (VIII. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr.  Mihályi Géza rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország bejrúti nagykövetségének
a vezetésével.
Budapest, 2017. február 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1407/2012. (IX. 28.) Korm. határozata a 2012. paralimpiai állami jutalom kifizetéséhez szükséges előirányzat-átcsoportosításáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a 2012. évi londoni XIV. nyári
paralimpiai játékokon eredményesen szerepelt versenyzők és a felkészítésükben közreműködő sportszakemberek
állami jutalmazása céljából a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 6. Az olimpiai mozgalommal összefüggő, valamint egyéb, a sport
stratégiai fejlesztését szolgáló feladatok támogatására jogcímcsoport, 2. Sporteredmények, sportszakmai
tevékenység anyagi elismerése jogcím javára 650 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter emberi erőforrások minisztere Határidő: átcsoportosításra: azonnal
elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1214/2010. (X. 12.) Korm. határozata a Magyar Kereskedelmi és Iparkamarával megkötendő szakképzési célú keretmegállapodás jóváhagyásáról.
A Kormány
1. egyetért a Magyar Kereskedelmi és Iparkamarával megkötendő szakképzési célú keretmegállapodásban foglaltakkal
és felkéri a miniszterelnököt, hogy a megállapodást a Kormány nevében írja alá;
2. felhívja és felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert, hogy a keretmegállapodásban foglaltak alapján a Magyar
Kereskedelmi és Iparkamarával kötendő együttműködés részleteit külön megállapodásban határozza meg.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
64/2011. (VIII. 9.) ME határozata főiskolai rektor felmentéséről és főiskolai rektor megbízásáról.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 101. § (3) bekezdésének a) pontjában foglalt jogkörömben – a nemzeti erőforrás
miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére – a Modern Üzleti Tudományok Főiskoláján
dr. Hajtó János főiskolai tanárt rektori megbízatása alól – 2011. július 31-ei hatállyal, lemondása miatt – felmentem;
dr. Bartók István egyetemi docenst – a 2011. augusztus 1-jétől 2015. július 31-ig terjedő időtartamra – a rektori teendők
ellátásával megbízom. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök