text:
443/2012. (XII. 29.) Korm. rendelete az elektromos és elektronikus berendezésekkel kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről.
A Kormány a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (1) bekezdés 5. és 12. pontjában,
a 25. § (4) és (5) bekezdése tekintetében a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 55. § (1) bekezdés h) pontjában,
a 14. § tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdés 4. pontjában,
a 30. § (2) bekezdése tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: 1. A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya
a) az 1. melléklet 1. pontjában meghatározott kategóriákba (a továbbiakban: elektromos berendezés-kategória)
tartozó elektromos és elektronikus berendezésre, b) a hulladékká vált a) pont szerinti elektromos és elektronikus berendezésre,
c) az a) pont szerinti elektromos és elektronikus berendezések visszavételére, valamint
d) a hulladékká vált elektromos és elektronikus berendezések átvételére, gyűjtésére, szállítására, hasznosítására és
ártalmatlanítására terjed ki. (2) Nem terjed ki e rendelet hatálya az olyan elektromos és elektronikus berendezésre, amely Magyarország alapvető
biztonsági érdekeinek védelmével kapcsolatos, továbbá a fegyverekre, a lőszerekre, a hadianyagokra, ide nem értve
a nem kifejezetten katonai célokra szánt termékekben használt elektromos és elektronikus berendezést.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. átvételi hely: a gyártó vagy a forgalmazó által fenntartott, a lakosság számára könnyen megközelíthető,
közforgalmú helyen kialakított gyűjtőhely, amely az e rendeletben meghatározott gyártói kötelezettséggel
érintett hulladék átvételére szolgál; 2. elektromos, elektronikus berendezés: legfeljebb 1000 V váltakozó feszültségű, valamint legfeljebb 1500 V
egyenfeszültségű árammal működő berendezés, amelynek rendeltetésszerű működése elektromágneses
mezőktől vagy elektromos áramtól függ, ideértve az elektromágneses mező vagy elektromos áram előállítását,
mérését, átvitelét biztosító eszközöket is; 3. export: az elektromos, elektronikus berendezés kereskedelmi vagy egyéb célú, az Európai Gazdasági Térségen
kívülre történő szállítása; 4. gyártó: a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Ht.) 2. § 16. pontjában meghatározott
gyártó, valamint az elektromos, elektronikus berendezés olyan forgalmazója, aki vagy amely a más gyártó által
előállított elektromos, elektronikus berendezést saját márkaneve alatt továbbforgalmazza, kivéve, ha
az elektromos, elektronikus berendezésen az eredeti gyártó márkaneve is feltüntetésre kerül;
5. háztartási elektromos berendezés: az 1. melléklet 2. pontjában meghatározott elektromos, elektronikus
berendezés, annak kereskedelmi, ipari, intézményi alkalmazása esetén is;
6. import: a nem európai uniós helyzetű, e rendelet hatálya alá tartozó elektromos, elektronikus berendezésnek
a vámjogszabályok szerinti, az Európai Unió vámterületén kívülről történő behozatala;
7. közvetítő szervezet: az a gyártók, forgalmazók vagy hulladékgazdálkodási engedéllyel rendelkező gazdálkodó
szervezetek által létrehozott és a környezetvédelmi hatóság által nyilvántartásba vett nonprofit gazdasági
társaság, amely törvényben vagy kormányrendeletben meghatározott hulladékgazdálkodási feladatokat lát el,
kivéve azokat a feladatokat, amelyek a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény
(a továbbiakban: Ktdt.) hatálya alá tartozó termékdíjköteles termékekre vonatkoznak;
8. történelmi hulladék: a 2005. augusztus 13. napját megelőzően gyártott hulladékká vált elektromos és elektronikus
berendezés. 3. A gyártó visszavételi, átvételi, gyűjtési és kezelési kötelezettsége
3. § (1) A gyártó a) az általa forgalomba hozott, használt elektromos, elektronikus berendezést, valamint
b) a más gyártó által forgalomba hozott, használt elektromos, elektronikus berendezést, amely a gyártó által
forgalomba hozott elektromos, elektronikus berendezéssel jellegében és funkciójában azonos,
a fogyasztótól visszaveszi, ha a fogyasztó azt a részére az általa fenntartott átvételi helyen visszavételre felajánlja
(visszavételi kötelezettség). (2) A gyártó az elektromos, elektronikus berendezés visszavételét megtagadhatja,
a) ha a visszavételi, átvételi, gyűjtési és kezelési kötelezettség teljesítése az emberi egészségre, testi épségre vagy
a környezetre súlyos veszélyt jelent, vagy b) ha az elektromos, elektronikus berendezés hulladékot tartalmaz.
(3) Ha a gyártó az elektromos, elektronikus berendezés visszavételét megtagadja, a gyártó jegyzőkönyvet vesz fel.
A jegyzőkönyvben a berendezés azonosítására alkalmas adatokat, így különösen a berendezés típusát, gyártóját,
gyártási számát, továbbá a visszavétel megtagadásának okát, helyét és időpontját kell rögzíteni. A jegyzőkönyvet
a gyártónak és a fogyasztónak alá kell írnia. A gyártó az aláírt jegyzőkönyv egy példányát a fogyasztónak átadja.
(4) A gyártó az elektromos, elektronikus berendezés részben vagy egészben történő újrahasználatának a kezeléssel
szemben elsőbbséget biztosít a Ht. hulladékhierarchiára vonatkozó szabályai szerint.
(5) A gyártó a fogyasztótól visszavett, használt elektromos, elektronikus berendezés mennyiségét átvételi mennyiségként
elszámolhatja a 2. mellékletben meghatározottak szerint. 4. § (1) A gyártó
a) az általa forgalomba hozott hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezést,
b) a más gyártó által forgalomba hozott, hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezést, amely a gyártó által
forgalomba hozott elektromos, elektronikus berendezéssel jellegében és funkciójában azonos,
c) a történelmi hulladékká vált háztartási elektromos berendezést, valamint
d) az új, az azonos vagy az azonos jellegű és funkciójú termékkel helyettesített történelmi hulladékká vált nem
háztartási elektromos berendezést a hulladékbirtokostól átveszi és gyűjti, ha a hulladékbirtokos azt a részére az általa fenntartott átvételi helyen átvételre
felajánlja (átvételi és gyűjtési kötelezettség). (2) A gyártó a hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés átvételét megtagadhatja, ha
a) az átvételi, gyűjtési és kezelési kötelezettség teljesítése az emberi egészségre, testi épségre vagy a környezetre
súlyos veszélyt jelent, vagy b) a hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés más eredetű hulladékot is tartalmaz.
(3) Ha a gyártó a hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés átvételét megtagadja, jegyzőkönyvet vesz fel.
A jegyzőkönyvben a berendezés azonosítására alkalmas adatokat, így különösen a berendezés típusát, gyártóját,
gyártási számát, továbbá az átvétel megtagadásának okát, helyét és időpontját kell rögzíteni. A jegyzőkönyvet
a gyártónak és a hulladékbirtokosnak alá kell írnia. A gyártó az aláírt jegyzőkönyv egy példányát a hulladékbirtokosnak
átadja. (4) A gyártó – a 8. §-ban meghatározott kivétellel –
a) a hulladékká vált háztartási elektromos berendezés átvételéről és gyűjtéséről elektromos és elektronikus
berendezés-kategóriánként legalább a 2. melléklet 1. táblázatában, b) a hulladékká vált nem háztartási elektromos berendezés átvételéről és gyűjtéséről a 2. melléklet 3. táblázatában
meghatározott átvételi és gyűjtési aránynak megfelelő mértékben gondoskodik.
(5) A gyártó a tárgyévi átveendő és gyűjtendő hulladékmennyiséget a (4) bekezdésben foglaltak alapján, a tárgyév
február 20. napjáig elektromos és elektronikus berendezés-kategóriánként maga állapítja meg.
(6) A gyártó az elektromos, elektronikus berendezés visszavételéért a forgalmazótól, a fogyasztótól, vagy a hulladékká vált
elektromos, elektronikus berendezés átvételéért a hulladékbirtokostól díjat nem kérhet, azonban a hulladék
átadásának ösztönzése érdekében díjat fizethet. A gyártónak a hulladékot abban az esetben is át kell vennie, ha
a hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés az elektromos, elektronikus berendezésre jellemző alapvető
alkotórészeket nem tartalmazza, azonban a hulladékbirtokostól a kezelés költségeivel arányosan díjat kérhet.
5. § (1) A gyártó a hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés újrahasználatra történő előkészítésének a kezeléssel
szemben elsőbbséget biztosít a Ht. hulladékhierarchiára vonatkozó szabályai szerint.
(2) A gyártó az átvett hulladék hasznosításáról és újrafeldolgozásáról – elektromos és elektronikus
berendezés-kategóriánként – legalább a 2. melléklet 3. táblázatában meghatározott hasznosítási és újrafeldolgozási
aránynak megfelelő mértékben gondoskodik (hasznosítási kötelezettség). (3) A hasznosítási kötelezettség teljesítésének minősül a hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezésnek
az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban történő, az országhatárt átlépő
hulladékszállításról szóló kormányrendelet szerint igazolt hasznosítása is. (4) A hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés hasznosítási célú exportja abban az esetben tekinthető
az e rendelet szerinti hasznosítási kötelezettség teljesítésének, ha az exportot végző az országhatárt átlépő
hulladékszállításról szóló kormányrendelet alapján kísérődokumentumokkal igazolja, hogy az adott országban
a hasznosítás az e rendeletben foglaltakkal egyenértékű feltételekkel történik.
6. § A gyártó gondoskodik az átvett, nem hasznosítható hulladéknak a Ht. szerinti ártalmatlanításáról (ártalmatlanítási
kötelezettség). 4. A gyártó tájékoztatási kötelezettsége 7. § (1) A gyártó a forgalmazót és a fogyasztót az elektromos, elektronikus berendezésre vonatkozó visszavételi, valamint
a hulladékbirtokost a hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés átvételi, gyűjtési és kezelési
kötelezettségéről tájékoztatja (tájékoztatási kötelezettség). (2) A gyártó gondoskodik arról, hogy a 2005. augusztus 13. napját követően gyártott elektromos, elektronikus
berendezésen, vagy ha azon nem lehetséges, akkor a termék csomagolásán
a) a 3. mellékletben feltüntetett ábra, továbbá b) a gyártó azonosításra alkalmas megjelölés
jól látható, felismerhető (olvasható) és letörölhetetlen legyen. (3) A gyártó a fogyasztókat magyar nyelven tájékoztatja arról, hogy
a) az elektromos, elektronikus berendezésekben található veszélyes anyagok a környezetre és az emberi egészségre
milyen káros hatást gyakorolnak, ha azokat nem a vonatkozó környezetvédelmi előírásoknak megfelelően
használják, működtetik; b) az elektromos, elektronikus berendezés tartalmaz-e olyan alkatrészt, amely hulladékká válását követően
veszélyes hulladéknak minősülne; c) a hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezést elkülönítetten kell gyűjteni, és az a települési hulladékkal
együtt nem helyezhető el azonos gyűjtőedénybe; d) az elem- és akkumulátorhulladékkal kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről szóló kormányrendelet
hatálya alá tartozó elemet, akkumulátort tartalmazó elektromos, elektronikus berendezés milyen típusú elemet,
akkumulátort tartalmaz, és az milyen módon távolítható el az elektromos, vagy elektronikus berendezésből
biztonságosan; e) tevékenységével milyen szerepet vállal az elektromos, elektronikus berendezés újrahasználatában,
újrahasználatra történő előkészítésében, valamint a hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés
mennyiségének csökkentésében, hasznosításában és az újrafeldolgozás egyéb formáiban.
(4) A gyártó a hasznosítási és ártalmatlanítási kötelezettségével összefüggő, az elektromos, elektronikus berendezés
alkatrészeinek és alapanyagainak meghatározására, veszélyes anyag tartalmára vonatkozó műszaki dokumentációt,
kezelési utasítást az elektromos, elektronikus berendezés forgalomba hozatalától számított 1 éven belül az átvevőnek,
az Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökségnek (a továbbiakban: OHÜ), továbbá a hasznosítást végző
hulladékkezelőnek átadja. 5. A gyártó gyűjtési és kezelési kötelezettségének átruházása
8. § (1) A gyártó a gyűjtési és kezelési kötelezettségének teljesítését – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével –
a) megállapodás alapján részben vagy együttesen a 9. § (1) bekezdés szerinti átvevőre (a továbbiakban: átvevő),
b) közvetítő szervezetre vagy c) az OHÜ-re átruházhatja.
(2) A gyártó a Ktdt. hatálya alá tartozó termékdíjköteles elektromos, elektronikus berendezésből képződött hulladék
gyűjtésére és kezelésére vonatkozó kötelezettségének a) egyéni hulladékkezelés,
b) az OHÜ-n keresztül történő kollektív teljesítés vagy
c) termékdíjátalány-fizetés útján tehet eleget. (3) A gyártó visszavételi és átvételi kötelezettsége másra nem ruházható át.
9. § (1) Átvevő – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – lehet bárki, aki vagy amely az átruházni kívánt hulladékgazdálkodási
tevékenység végzésére hulladékgazdálkodási engedélye folytán jogosult. (2) Nem lehet átvevő az, aki vagy amely gazdasági tevékenységével vagy gazdasági tevékenysége körében a környezet
védelmének általános szabályairól vagy a Ht. előírásainak megsértésével kapcsolatban a gyártóval a gyűjtési és
kezelési kötelezettség átruházása céljából megkötött megállapodástól számított 3 évnél nem régebben meghozott
jogerős hatósági határozatban vagy bírósági ítéletben megállapított jogszabálysértést követett el.
(3) Az átruházott kötelezettség tekintetében az (1) bekezdés szerinti átvevőre a gyártóra vonatkozó szabályokat kell
megfelelően alkalmazni. 10. § (1) Ha a gyártó a gyűjtési és kezelési kötelezettségének teljesítését az átvevőre átruházza, a gyártó és az átvevő között
létrejött megállapodásnak a következőket kell tartalmaznia: a) az átvállalt kötelezettség megjelölését,
b) az átvállalt kötelezettséggel érintett elektromos, elektronikus berendezés-kategóriát,
c) az átvállalt kötelezettséggel érintett elektromos, elektronikus berendezés mennyiségét, valamint
d) az átvevőre átruházott kötelezettség ellátásához kapcsolódó tevékenységének leírását.
(2) A gyártó az átvevővel kötött megállapodást a megállapodás létrejöttét követő 15 napon belül az Országos
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőségnek (a továbbiakban: OKTVF) megküldi.
(3) A gyártó a megállapodás módosítását vagy megszűnését a módosítást vagy megszűnést követő 15 napon belül
az OKTVF-nek bejelenti. (4) Az OKTVF a megállapodást vagy annak módosítását határozatban jóváhagyja, ha a megállapodás vagy a módosítás
tartalma megfelel az (1) bekezdésben előírt követelményeknek. 6. A gyártó által viselt költségek
11. § (1) Ha a gyártó a forgalmazóval értékesítési szerződést kötött, a gyártó az értékesítési szerződésben foglaltaknak
megfelelően gondoskodik a) a forgalmazó által visszavett elektromos, elektronikus berendezés tárolásának és elszállításának,
b) a forgalmazó által átvett hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés gyűjtésének, előzetes tárolásának,
c) a gyűjtőedények elhelyezésének, valamint d) a hulladék elszállításának
megszervezéséről. (2) A gyártó a forgalmazó kérésére az értékesítési szerződésben meghatározott mennyiségnek megfelelő háztartási
elektromos berendezést a forgalmazótól átveszi. (3) A gyártó a 4. § (1) bekezdésében meghatározott hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés kezelésének
költségeit viseli. (4) A történelmi hulladékká vált nem háztartási elektromos berendezés birtokosa, ha a hulladékká vált berendezést nem
helyettesíti új, azonos vagy azonos funkciójú elektromos, elektronikus berendezéssel, a hulladékká vált berendezést
a hulladékgazdálkodási engedéllyel rendelkező gazdálkodó szervezet által üzemeltetett gyűjtőhelyen a jogosultnak
átadja, és annak kezelési költségeit megfizeti. 7. A gyártók és a közvetítő szervezetek nyilvántartásba vétele
12. § (1) A gyártó a 4. melléklet szerinti adatlapot kitölti, és az OKTVF részére történő megküldésével kezdeményezi
a nyilvántartásba vételét. A nyilvántartásba vételt legkésőbb az elektromos, elektronikus berendezés forgalomba
hozatalának megkezdéséig kell kezdeményezni. (2) Ha a gyártó a gyűjtési és kezelési kötelezettségének teljesítését az átvevőre vagy a közvetítő szervezetre átruházza,
a gyártó a nyilvántartásba vételét úgy kezdeményezi, hogy az átvevővel vagy a közvetítő szervezettel kötött
megállapodást a kitöltött adatlaphoz csatolja. (3) Az OKTVF a gyártó nyilvántartásba vételével egyidejűleg a gyártónak nyilvántartási számot ad.
(4) A gyártó a nyilvántartásba vételt követően az (1) bekezdésben meghatározott adatokban bekövetkezett változásokat
– a változás bekövetkeztétől számított 15 napon belül – az OKTVF-nek a változás tényét igazoló dokumentum
csatolásával egyidejűleg bejelenti. (5) A gyártó e rendelet szerinti tevékenysége megszüntetését az OKTVF-nek bejelenti. A bejelentés alapján az OKTVF
a gyártót a nyilvántartásból haladéktalanul törli. 13. § (1) A hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezésekkel kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységek
közvetítését végző közvetítő szervezetnek a tevékenysége megkezdéséhez, folytatásához szükséges nyilvántartásba
vétel iránti kérelmét az OKTVF részére kell benyújtania.
(2) A nyilvántartásba vétel iránti kérelemnek a következő adatokat és dokumentumokat kell tartalmaznia:
a) a gyártó és a közvetítő szervezet cégjegyzékszáma;
b) a kötelezettség teljesítésének módja; c) az üzletszabályzat tervezete, ideértve az általános szerződési feltételeket is;
d) a közvetítő szervezettel szerződésben álló gyártók és forgalmazók listája; valamint
e) igazolás a (3) bekezdésben foglaltakról. (3) Nyilvántartásba az a nonprofit gazdasági társaságként bejegyzett közvetítő szervezet vehető,
a) amelynek szolgáltatásait bárki igénybe veheti az alapszabályában vagy az alapító okiratában meghatározott
feltételek teljesítése esetén, b) amely az alaptevékenységéhez szükséges mértékű – legalább 30 millió forint összegű – alaptőkével rendelkezik,
valamint c) amely gazdasági tevékenységével vagy a környezet védelmének általános szabályairól szóló törvény előírásainak
megsértésével kapcsolatban 3 évnél nem régebben meghozott jogerős hatósági határozatban vagy bírósági
ítéletben megállapított jogszabálysértést nem követett el. (4) Ha a kérelmező a (3) bekezdés szerinti, bíróság vagy más hatóság által nyilvántartott jogosultságot igazoló okiratot
nem csatolja, az OKTVF a szükséges adatokról nyilvántartást vezető hatósághoz vagy bírósághoz adatszolgáltatási
kérelemmel fordul. (5) Az OKTVF a közvetítő szervezet nyilvántartásba vételével egyidejűleg a közvetítő szervezetnek nyilvántartási számot ad.
(6) A közvetítő szervezet a nyilvántartásba vételt követően a (2) és (3) bekezdésben meghatározott adatokban vagy
körülményekben bekövetkezett változásokat a változás bekövetkeztétől számított 15 napon belül az OKTVF-nek
a változás tényét igazoló dokumentum csatolásával egyidejűleg bejelenti. A bejelentés tényéről az OKTVF
a bejelentéstől számított 30 napon belül a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőségeket
(a továbbiakban: felügyelőség) tájékoztatja. (7) Az OKTVF a közvetítő szervezetet törli a nyilvántartásból, ha a nyilvántartás feltételei már nem állnak fenn.
(8) A nyilvántartásba vételi, az adatmódosítási és a törlés iránti bejelentést formanyomtatványon vagy elektronikus
űrlapon kell benyújtani. A formanyomtatványt és az elektronikus űrlapot az OKTVF honlapján és a kormányzati
portálon kell közzétenni, valamint azt a gyártó rendelkezésére bocsátani.
8. A gyártó biztosítékadási kötelezettsége 14. § (1) A gyártó – a hulladékká vált háztartási elektromos berendezés esetében – a rekultivációra és havária-elhárításra
vonatkozó kötelezettsége ellátásának biztosítására vagyoni biztosítékot képez. (2) Ha a gyártó a hulladékká vált háztartási elektromos berendezést a Ktdt. szerinti egyéni hulladékkezelés útján kezeli,
a vagyoni biztosíték képzésére vonatkozó kötelezettsége az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően a hulladék
kezelésére is kiterjed. (3) A biztosíték mértékét és számításának módját az 5. melléklet határozza meg.
(4) A gyártónak, ha a tárgyévet megelőző év december 31. napján e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységet folytat,
a tárgyév február 20. napjáig a tárgyévre vonatkozó vagyoni biztosítékot kell képeznie. A biztosíték létrehozására
vonatkozó igazolást a gyártó az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésével egyidejűleg az OKTVF részére
megküldi. (5) Ha tevékenységét a gyártó a tárgyévben kezdi meg, a biztosítékot a tárgyév végéig havonta kell képeznie.
(6) A biztosíték formája a következő lehet: a) hitelintézet vagy biztosító által vállalt garancia vagy ezzel egyenértékű bankári kötelezettségvállalás;
b) biztosítási szerződés alapján kiállított – készfizető kezességvállalást tartalmazó – kötelezvény;
c) hitelintézetnél biztosíték céljából elhelyezett, elkülönítetten kezelt és zárolt pénzösszeg; vagy
d) biztosítási szerződés. (7) A tárgyévi biztosíték feletti rendelkezés engedélyezését a gyártó a tárgyévet követő év adatszolgáltatási
kötelezettségének teljesítésével egyidejűleg kezdeményezheti. (8) A tárgyévi biztosítékkal a gyártó az OKTVF jóváhagyását követően szabadon rendelkezhet.
(9) A tárgyévi biztosíték feletti rendelkezés jogának megadására vonatkozó kezdeményezést az OKTVF a tárgyévet követő
év szeptember 1-jéig akkor hagyja jóvá, ha a gyártó
a) a tárgyévi visszavételi, átvételi, gyűjtési, hasznosítási és ártalmatlanítási, valamint
b) az éves adatszolgáltatási kötelezettségét teljesítette. (10) A gyártónak nem kell biztosítékot képeznie a Ktdt. hatálya alá tartozó termékdíjköteles termékek esetében, továbbá
akkor, ha gyűjtési, hasznosítási és ártalmatlanítási kötelezettségének az OHÜ-n keresztül történő kollektív teljesítés
vagy közvetítő szervezet útján tesz eleget. 9. A gyártó, az átvevő és a közvetítő szervezet nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettsége
15. § (1) A gyártó, a közvetítő szervezet és az átvevő az e rendelet szerinti adattartalommal nyilvántartást vezet, és
a (2) bekezdésben meghatározott határidőn belül az OKTVF számára adatot szolgáltat, ide nem értve azt az esetet,
amikor a gyártó a Ktdt. szerint az OHÜ-n keresztül történő kollektív teljesítés útján tesz eleget a kezelésre vonatkozó
kötelezettségének. (2) A gyártó az OKTVF részére adatot szolgáltat:
a) a tárgyév február 20. napjáig a tárgyévet megelőző évben Magyarországon forgalomba hozott elektromos,
elektronikus berendezés tárgyévben várható mennyiségéről, tömeg és darabszám szerint,
berendezés-kategóriánként; b) legkésőbb a tárgyév február 20. napjáig a tárgyévi visszavételi, átvételi, gyűjtési és kezelési kötelezettségei
ellátásának módjáról; c) a tárgyév február 20. napjáig a tárgyévet megelőző évben visszavett, átvett, gyűjtött és kezelt hulladékká vált
elektromos, elektronikus berendezés tömegéről, berendezés-kategóriánként (hasznosítónként és ártalmatlanítónként is bontva), valamint a Magyarország területén és azon kívül kezelt hulladék tömegéről,
továbbá ezek várható tárgyévi tömegéről; d) a 11. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott esetekben a tárgyév február 20. napjáig a kezelési kötelezettségei
ellátásának biztosítására képzett tárgyévi biztosíték összegéről és típusáról.
(3) A gyártó a (2) bekezdés a) és c) pontja szerinti adatszolgáltatási kötelezettségét az OKTVF részére a 6. mellékletben
foglalt adatlapok kitöltése útján teljesíti. (4) Ha a gyártó a kezelésre vonatkozó kötelezettségének az OHÜ-n keresztül történő kollektív teljesítés útján tesz eleget,
az adatszolgáltatást az OKTVF részére az OHÜ teljesíti. Az adatszolgáltatás a tárgyévre vonatkozó kezeléssel
kapcsolatos – a 6. mellékletben foglalt adatlapok alapján – összesített adatokra terjed ki.
(5) A gyártó, az átvevő és a közvetítő szervezet a nyilvántartást legalább 5 éven keresztül megőrzi.
16. § (1) Az átvevő és a közvetítő szervezet az OKTVF részére adatot szolgáltat:
a) a tárgyév február 20. napjáig a tárgyévet megelőző évben az általa kötött megállapodások alapján átvett és
gyűjtött hulladék tömegéről, b) tárgyév február 20. napjáig arról, hogy mely gyártókkal, forgalmazókkal, gazdálkodó szervezetekkel milyen
mennyiségre kötött megállapodást hulladékká vált elektromos és elektronikus berendezés átvételére, gyűjtésére
és kezelésére. (2) Az átvevő és a közvetítő szervezet az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettségét az OKTVF felé
a 7. mellékletben foglalt adatlapok kitöltése útján teljesíti.
17. § (1) Az adatszolgáltatás során közölt adatok teljeskörűségéért, az adatszolgáltatásra kötelezettre vonatkozó számviteli
szabályokkal, statisztikai rendszerrel, valamint a saját egyéb nyilvántartási rendszereivel, mérési megfigyelési adataival
való egyezésért az adatszolgáltatásra kötelezett felel. (2) Az adatszolgáltatás nyomtatványon vagy elektronikus úton, az elektronikus aláírásról szóló törvényben
meghatározottak szerinti minősített elektronikus aláírással ellátott elektronikus okirat útján is teljesíthető.
18. § (1) Az OKTVF minden év szeptember 1-jéig az e rendelet alapján teljesített adatszolgáltatások adatait feldogozza.
Az adatszolgáltatásból származó, feldolgozott adatok nyilvánosak, és az OKTVF honlapján keresztül folyamatosan,
térítésmentesen hozzáférhetők. (2) Az e rendeletben foglaltaknak nem megfelelő adatot szolgáltató kötelezettet az OKTVF az adatszolgáltatás legfeljebb
30 napon belül történő helyesbítésére szólítja fel. 10. A gyártó, az átvállaló és a közvetítő szervezet ellenőrzése
19. § (1) A gyártó 3–6. §-ban meghatározott kötelezettségeinek teljesítését, valamint az e kötelezettségek átvállalása alapján
tevékenységét végző átvállalót és közvetítő szervezetet az OKTVF ellenőrzi.
(2) Az OKTVF az adatszolgáltatásban foglaltakat ellenőrzi. A helyszíni ellenőrzés során az adatszolgáltatás alapjául
szolgáló dokumentációkat a gyártó, az átvevő, a közvetítő szervezet az OKTVF képviselőjének bemutatja.
11. A forgalmazó kötelezettségei 20. § (1) A forgalmazó a fogyasztót az elektromos, elektronikus berendezésre vonatkozó visszavételi, valamint
a hulladékbirtokost a hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés átvételi, gyűjtési és kezelési
kötelezettségéről tájékoztatja. (2) A fogyasztó által a forgalmazónak felajánlott, használt háztartási elektromos berendezés visszavételére a 21. §
rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni. 21. § (1) Új háztartási elektromos berendezés értékesítésekor a forgalmazó a hulladékbirtokos által felajánlott, az értékesített
berendezéssel azonos mennyiségű és azonos elsődleges használati célú hulladékká vált háztartási elektromos
berendezést a birtokba adás helyszínén átveszi. (2) A forgalmazó a hulladékká vált háztartási elektromos berendezés átvételét megtagadhatja, ha
a) az átvételi, gyűjtési és kezelési kötelezettség teljesítése az emberi egészségre, testi épségre vagy a környezetre
súlyos veszélyt jelent, b) az elektromos és elektronikus berendezésből az alapvető alkatrészek hiányoznak, valamint
c) a hulladékká vált elektromos, elektronikus berendezés más eredetű hulladékot is tartalmaz.
(3) A forgalmazó az átvételi, gyűjtési és kezelési kötelezettségének teljesítéséért a hulladékbirtokostól díjat nem kérhet,
azonban a hulladék átadásának ösztönzése érdekében díjat fizethet.
(4) Ha a forgalmazó a hulladékká vált háztartási elektromos berendezést a (2) bekezdésben meghatározott esetben
a hulladékbirtokostól nem veszi át, a forgalmazó jegyzőkönyvet vesz fel. A jegyzőkönyvben a berendezés
azonosítására alkalmas adatokat, így különösen a berendezés típusát, gyártóját, gyártási számát, továbbá az átvétel
megtagadásának okát, helyét és időpontját kell rögzíteni. A jegyzőkönyvet a forgalmazónak és a hulladékbirtokosnak
alá kell írnia. A forgalmazó az aláírt jegyzőkönyv egy példányát a hulladékbirtokosnak átadja.
(5) Az átvétel megtagadása miatti eljárásban a (2) bekezdés a) pontjában foglaltak bizonyítása a forgalmazót terheli. Ha
az eljárásban a forgalmazó a (4) bekezdés szerinti jegyzőkönyvet nem tudja bemutatni, az átvétel megtagadásának
jogtalanságát vélelmezni kell. 12. A hulladékká vált elektromos és elektronikus berendezések szállítására és kezelésére vonatkozó
szabályok 22. § A hulladékká vált elektromos és elektronikus berendezést az átvételi helyhez, valamint az átvételi helyétől a hulladék
kezelésének helyéhez történő szállítása során a hulladékká vált elektromos és elektronikus berendezést nem kell
veszélyes hulladékként szállítani. 23. § (1) A kezelés során a hulladékká vált elektromos és elektronikus berendezésből valamennyi folyadékot, valamint
a 8. mellékletben meghatározott anyagokat el kell távolítani.
(2) A hulladékká vált elektromos és elektronikus berendezés tárolására és kezelésére szolgáló gyűjtő- vagy tárolóhelyet
a települési szilárd hulladék kezelésére szolgáló egyes létesítmények kialakításának és üzemeltetésének részletes műszaki szabályairól szóló miniszteri rendelet
rendelkezései szerint kell kialakítani. (3) A hulladékká vált elektromos és elektronikus berendezés tömegét a kezelést megelőzően, a képződött
hulladékfrakciók tömegét a kezelés befejezését követően műszakonként kell megmérni.
(4) A kezelés során kiszerelt és veszélyes hulladéknak minősülő alkatrészeket és tartozékokat a veszélyes hulladékkal
kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről szóló kormányrendelet rendelkezései szerint kell tárolni és
kezelni. (5) A hulladékká vált elektromos és elektronikus berendezés kezelését
a) a kezelt hulladék típusára és mennyiségére, b) a kezelésre előírt módszerre és általános műszaki feltételekre, valamint
c) a környezetbiztonsági előírásokra figyelemmel a felügyelőség engedélyezi, ellenőrzi.
(6) Az (5) bekezdés szerinti hulladékgazdálkodási engedély a Ht. 79. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott időre
adható a hulladékgazdálkodási tevékenységek nyilvántartásba vételéről, valamint hatósági engedélyezéséről szóló
kormányrendeletben meghatározottak szerint. 13. A szakképesítésre vonatkozó előírások
24. § A hulladékká vált elektromos és elektronikus berendezés átvételi, gyűjtési, hasznosítási és ártalmatlanítási
kötelezettségének ellátásával kapcsolatos tevékenységek csak a 9. mellékletben foglalt szakképzettséggel
végezhetők. 14. Jogkövetkezmények 25. § (1) Ha a gyártó és az átvevő között létrejött megállapodás alapján a gyártó, az átvevő a tárgyévi átvételi és gyűjtési
kötelezettséggel érintett hulladékmennyiséget nem igazolja, az átvételi, gyűjtési, hasznosítási és ártalmatlanítási
kötelezettségét nem teljesíti, az OKTVF a kötelezettséggel érintett hulladék kezeléséről a gyártó vagy az átvevő által
nyújtott biztosíték terhére, az arra feljogosított hulladékkezelő útján gondoskodik.
(2) Ha a gyártó és a közvetítő szervezet az e rendelet szerinti kötelezettségét nem teljesíti, az OKTVF
a hulladékgazdálkodási bírság mértékéről, valamint kiszabásának és megállapításának módjáról szóló
kormányrendeletben (a továbbiakban: Hbr.) meghatározott mértékű hulladékgazdálkodási bírságot szab ki.
(3) Az OKTVF a kötelezettet a Hbr.-ben megállapított hulladékgazdálkodási bírság megfizetésére
a) kötelezi, ha a nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségét nem teljesíti,
b) kötelezheti, ha a kötelezett nem az e rendeletben foglaltaknak megfelelő adatot szolgáltat.
(4) A 7. § (2) és (3) bekezdésében foglalt rendelkezések megsértése esetén a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen
kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvényben (a továbbiakban: Fttv.) meghatározott hatóság jár
el, ha a jogsértés az Fttv. 2. § a) pontja értelmében vett fogyasztót érint. A hatóság az Fttv.-ben meghatározott
szabályok szerint jár el. (5) A (4) bekezdésben nem meghatározott, a gyártó, a forgalmazó számára a fogyasztókkal szembeni kötelezettséget
megállapító rendelkezések megsértése esetén a fogyasztóvédelmi hatóság jár el, ha a jogsértés
a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Fgytv.) 2. § a) pontja értelmében vett fogyasztót
érint. A fogyasztóvédelmi hatóság az Fgytv. szabályai szerint jár el.
(6) A (4) és az (5) bekezdésben meghatározott rendelkezések az Fgytv. alkalmazásában fogyasztóvédelmi rendelkezések.
15. Tájékoztatás és jelentés az Európai Bizottság felé
26. § A 2002/96/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 12. cikkében meghatározott tájékoztatási és jelentéstételi
kötelezettség végrehajtásáról – a 2004/249/EK bizottsági határozat, valamint a 2005/369/EK bizottsági határozat
alapján – a környezetvédelemért felelős miniszter gondoskodik. 16. Záró rendelkezések
27. § (1) Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépést követően indult ügyekben és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
28. § (1) A gyártók a történelmi hulladékká vált – a ”Háztartási nagygépek” elektromos berendezés-kategóriába tartozó –
termék átvételével, gyűjtésével, továbbá hasznosításával és ártalmatlanításával kapcsolatos költségüket 2013. február
13-ig tüntethetik fel elkülönítetten az új háztartási elektromos berendezés árában (elkülönített díj). Az elkülönített díj
nem haladhatja meg az átvétellel, gyűjtéssel, hasznosítással és ártalmatlanítással kapcsolatban ténylegesen felmerülő
költségeket. (2) Ha a gyártó az elkülönített díj alkalmazása mellett dönt, az értékesítési szerződésben rögzíteni kell az elkülönített díj
mértékét, elszámolásának módját, továbbá a forgalmazónak gondoskodnia kell arról, hogy a díj a fogyasztók, valamint
a hulladék birtokosai felé feltüntetésre kerüljön. (3) Az e rendelet hatálybalépésekor működő közvetítő szervezet, amely a hulladékká vált elektromos, elektronikus
berendezésekkel kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységek közvetítését nyilvántartásba vételi határozat
birtokában jogszerűen végzi, tevékenységét a határozat időbeli hatályának lejártáig végezheti.
29. § (1) Ez a rendelet a) az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló, 2003. január 27-i 2002/96/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 2. cikk (1) és (3) bekezdésének, 3. cikk a), d), i), j), k) pontjainak, 5. cikk (2)–(5) bekezdésének,
6. cikk (1)–(5) bekezdésének, 7. cikk (1)–(3) bekezdésének, 8. cikk (1)–(4) bekezdésének, 9. cikkének, 10. cikk
(1), (3) és (4) bekezdésének, 11., 12. és 16. cikkének, 17. cikk (1)–(2) bekezdésének, valamint I.A.-IV. mellékleteinek;
b) az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2002/96/EK irányelv módosításáról szóló,
2003. december 8-i 2003/108/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. és 2. cikkének;
c) az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról, továbbá a 91/157/EGK
irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. szeptember 6-i 2006/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
11. cikkének; d) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek; e) a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. (2) Ez a rendelet a) a Cseh Köztársaság, Észtország, Magyarország, Lettország, Litvánia, Szlovákia és Szlovénia részére az elektromos
és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2002/96/EK irányelvtől való ideiglenes eltérések
engedélyezéséről szóló, 2004. március 30-i 2004/312/EK tanácsi határozat 1. cikke;
b) az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2002/96/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv végrehajtásáról szóló tagállami jelentések alapjául szolgáló kérdőívről szóló, 2004. március 11-i
2004/249/EK bizottsági határozat 1. cikke; c) az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2002/96/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv betartásának tagállami ellenőrzését és adatformáinak megállapítását célzó végrehajtási szabályainak
megállapításáról szóló, 2005. május 3-i 2005/369/EK bizottsági határozat 1. cikke, 2. cikk (1)-(3) bekezdése, 3. cikke,
valamint melléklete végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. (3) E rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
30. § (1) Hatályát veszti az elektromos és elektronikai berendezések hulladékainak visszavételéről szóló 264/2004. (IX. 23.)
Korm. rendelet. (2) Hatályát veszti az elektromos és elektronikai berendezések hulladékai kezelésének részletes szabályairól szóló
15/2004. (X. 8.) KvVM rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
174/2016. (VI. 6.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Simonné dr. Csoba Juditot 2016. június 15.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1249/2012. (VII. 19.) Korm. határozata az egyes nemzetközi pénzügyi intézményeknél Magyarországot képviselő kormányzótanácsi tagok felmentéséről, valamint új kormányzótanácsi tagok kinevezéséről.
A Kormány 1. 2012. július 19-i hatállyal a) az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank Kormányzótanácsában dr. Nyikos Györgyit a Magyarországot képviselő
helyettes kormányzói tisztségből felmenti és egyidejűleg Zsarnóci Csabát a Magyarországot képviselő helyettes
kormányzóvá kinevezi; b) a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank Kormányzótanácsában Kármán Andrást a Magyarországot képviselő
helyettes kormányzói tisztségből felmenti és egyidejűleg Pleschinger Gyulát a Magyarországot képviselő
helyettes kormányzóvá kinevezi; c) a Nemzetközi Beruházásbiztosítási Ügynökség Kormányzótanácsában Nátrán Rolandot a Magyarországot
képviselő kormányzói tisztségből felmenti és egyidejűleg Zsarnóci Csabát a Magyarországot képviselő
kormányzóvá kinevezi; 2. felhívja a külügyminisztert, hogy az 1. pontban foglaltakról az érintett nemzetközi pénzügyi intézményeket
tájékoztassa. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2012. XII. törvény a közkegyelem gyakorlásáról.
Az Országgyűlés Magyarország Alaptörvényének hatályba lépése alkalmából az Alaptörvény 1. cikk (2) bekezdés j) pontjában
meghatározott hatáskörében eljárva közkegyelmet gyakorol a következők szerint:
1. § Nem indítható, illetve nem folytatható büntetőeljárás a 2011. december 23-án az Országházat körülvevő elzárt terület
egyes bejáratainak több személy egymáshoz, illetve a kapukhoz láncolásával megvalósított lezárásával
összefüggésben elkövetett, a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) szerinti
személyi szabadság megsértése bűntette miatt (Btk. 175. §).
2. § Mentesül a büntetés végrehajtása, valamint a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól az az e törvény
hatálybalépése előtt jogerősen elítélt, akivel szemben kizárólag az 1. §-ban meghatározott és közkegyelem alá eső
bűncselekmény miatt szabtak ki büntetést. 3. § A közkegyelem kiterjed a 2011. december 23-án az Országházat körülvevő elzárt terület egyes bejáratainak több
személy egymáshoz, illetve a kapukhoz láncolásával megvalósított lezárásával összefüggésben elkövetett
szabálysértésekre is. 4. § A közkegyelem kiterjed az e törvényben meghatározott bűncselekmény elkövetéséhez eszközül használt dolgok
elkobzására is [Btk. 77. § (1) bekezdés a) pontja].
5. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
325/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Drexler András Gábor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország havannai nagykövetségének
a  vezetésére kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett – megbízom Magyarországnak a  Dominikai
Köztársaságban és Jamaicában való képviseletével.
Budapest, 2015. április 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
5/2003. (VII. 24.) GYISM rendelete egyes munkaköri megnevezésekről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 24. §-ának (4) bekezdésében foglalt felhatalmazás
alapján a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya a Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztériumban foglalkoztatott köztisztviselőkre és ügyintézőkre terjed ki.
2. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlója a köztisztviselő
részére, amennyiben tevékenységének és szervezeti egységben betöltött munkakörének jellege azt indokolja, engedélyezheti a mellékletben meghatározottak szerinti munkaköri megnevezés használatát.
(2) A mellékletben foglalt munkaköri megnevezés használata a munkakör jellegére vagy a szakképzettségre, illetve
végzettségre utaló előtaggal is engedélyezhető.
(3) A vezetői megbízással rendelkező köztisztviselő számára, amennyiben a minisztérium szervezeti és működési
szabályzatában feltüntetett szervezeti egységet vezet, engedélyezhető az adott szervezeti egység elnevezésére utalással a ,,vezetője’’ munkaköri megnevezés használata is.
3. § A köztisztviselő tevékenysége jellegének, munkakörének, illetve ezekkel összefüggésben szervezeti egységének
változása esetén a munkáltatói jogkör gyakorlója a munkaköri megnevezés használatát visszavonja.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
gyermek-, ifjúsági és sportminiszter


text:
19/2014. (V. 9.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a Liget Budapest projekttel kapcsolatos
feladatok ellátására 2014. május 7. napjától az  új Kormány megalakulásáig terjedő időtartamra dr. Baán Lászlót
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos feladatköre az  új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttesre vonatkozó koncepció második
ütemeként a Városliget átfogó hasznosítási koncepciójáról szóló 1397/2013. (VII. 2.) Korm. határozatban, valamint
az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttesről és a megvalósítás előkészítéséhez szükséges intézkedésekről szóló
1031/2013. (I. 30.) Korm. határozatban meghatározott fejlesztésekkel kapcsolatos, az emberi erőforrások miniszterének
felelősségi körébe tartozó feladatok végrehajtásának irányítására, ennek keretében különösen a  következőkre
terjed ki:
a) a fejlesztési folyamatok irányítása, koordinálása, ideértve a  Liget Budapest, valamint az  új nemzeti
közgyűjteményi épületegyüttes projektek fővárosi fejlesztésekkel történő összehangolását;
b) a Városliget és környéke szabályozási tervei változtatásának előkészítése, a Városligetnek a  Liget Budapest,
valamint az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes projektek összefüggő átfogó városszerkezeti tervének
(Master Plan) kidolgoztatása;
c) a Liget Budapest, valamint az  új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes projektek finanszírozásával
kapcsolatos tárgyalások lefolytatása, a fejlesztési forrásokkal történő gazdálkodás;
d) a Liget Budapest, valamint az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes projektek által érintett ingatlanok
tulajdoni helyzetének rendezése, valamint a vonatkozó szerződési és jogszabályi intézkedések előkészítése;
e) a programalkotó szakmai munkacsoportok munkájának szervezése, felügyelete;
f ) a nemzetközi építészeti tervpályázat előkészítése és lebonyolítása;
g) az engedélyezéshez és finanszírozáshoz szükséges műszaki és egyéb felmérések és tanulmányok elkészíttetése;
h) az érintett múzeumokban folyó, az átköltözést előkészítő munkák figyelemmel kísérése és beépítésük a projekt
munka- és finanszírozási ütemterveibe. 3. § A miniszteri biztos az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttesre vonatkozó koncepció végrehajtásából eredően:
a) kidolgozza a keleti nyitás jegyében egy Ázsiai Művészeti Központ fejlesztési koncepcióját,
b) irányítja az Iparművészeti Múzeum szakmai, szervezeti és működési megújítását.
4. § A miniszteri biztos a 3. § b) pontban meghatározott feladatai ellátása körében az Emberi Erőforrások Minisztériuma
Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 4/2013. (I. 31.) EMMI utasítás 1.  melléklet 125.  §-ában foglaltak
figyelembevételével és a 4. függelékének I.4.6. pontjában foglaltaktól eltérően jogosult az alábbiakra:
a) a bevételi és kiadási előirányzatokkal való gazdálkodás rendszeres figyelemmel kísérése, a végrehajtás, illetve
a  költségvetési szerv által ellátandó közfeladatok meg nem valósításának veszélye esetén a  jogszabályban
meghatározott szükséges intézkedések megtétele;
b) a költségvetési szerv által ellátandó közfeladatok ellátására vonatkozó és az erőforrásokkal való szabályszerű
és hatékony gazdálkodáshoz szükséges követelmények érvényesítése, számonkérése, ellenőrzése;
c) jogszabályban meghatározott esetekben a  költségvetési szerv döntéseinek előzetes vagy utólagos
jóváhagyása;
d) egyedi utasítás kiadása feladat elvégzésére vagy mulasztás pótlására.
5. § A 4. §-ban meghatározott feladatok kivételével a miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere
a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
6. § A miniszteri biztost a tevékenység ellátásáért a Ksztv. 38. § (7) bekezdése és (10) bekezdés a) pontja alapján havonta
500 000 Ft összegű díjazás illeti meg.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § A miniszteri biztos kinevezéséről szóló 17/2014. (IV. 18.) EMMI utasítás hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
4/2008. (I. 12.) ÖTM rendelete a Csongrád megyei cigány területi kisebbségi önkormányzati képviselők 2008. február 17. napjára kitűzött időközi választása eljárási határidőinek és határnapjainak megállapításáról.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 153. § (1) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati és
területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló
168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § k) pontjában megállapított feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A területi listát legkésőbb 2008. január 22-én
16.00 óráig lehet bejelenteni. [Ve. 115/R. §]
(2) Ha a választópolgárt több helyen is jelöltnek ajánlották, legkésőbb 2008. január 29-én 16.00 óráig kell nyilatkoznia arról, hogy melyik jelölést fogadja el. [Ve. 57. §]
2. § A területi választási bizottság 2008. február 18-án
számlálja meg a szavazatokat és a szavazatszámlálás eredményéről jegyzőkönyvet állít ki. [Ve. 115/T. § (2) bekezdés]
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba,
és 2008. február 29-én hatályát veszti.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a területi és országos kisebbségi önkormányzati
képviselők 2007. március 4. napjára kitűzött választása
eljárási határidőinek és határnapjainak megállapításáról,
továbbá a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint a kisebbségi önkormányzati képvise
lők választásán történő végrehajtásáról szóló 29/2006.
(V. 30.) BM rendelet módosításáról szóló 11/2006.
(XII. 7.) ÖTM rendelet.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
1318/2015. (V. 21.) Korm. határozata a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program 2015. évre szóló éves fejlesztési keretének megállapításáról.
1. A Kormány
a) megállapítja a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program 2015. évre szóló éves fejlesztési keretét
az 1. melléklet szerint,
b) elfogadja a 2. melléklet szerint az ott felsorolt projektek kiemelt projektként történő nevesítését,
c) felhívja a  belügyminisztert, a  földművelésügyi minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a  fővárosi projektek támogathatóságáról a  2014–2020-as európai uniós programozási időszakban című
1199/2015.  (III.  31.) Korm. határozat 4.  mellékletében meghatározott projektek szakmai tartalmának
egyeztetését kezdjék meg Budapest Főváros Önkormányzatával,
Felelős: belügyminiszter
 földművelésügyi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
d) hozzájárul a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program 1. prioritása vonatkozásában tervezett
eredményességi tartalék tekintetében felhívás meghirdetéséhez,
e) jóváhagyja a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program 1. prioritása meghirdethető keretének
tizenötmilliárd forinttal történő növelését azzal, hogy az  ezen alpontban meghatározott összegre
kötelezettség nem vállalható.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
124/2008. (V. 14.) KE határozata államtitkárok kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény 46. § (2) bekezdése alapján a
miniszterelnök előterjesztésére
Puch Lászlót a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi
Minisztérium államtitkárává,
Burány Sándort a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági
Minisztérium államtitkárává
2008. május 15-i hatállyal, dr. Avarkeszi Dezsőt az Igazságügyi és Rendészeti
Minisztérium államtitkárává,
dr. Molnár Csabát a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági
Minisztérium államtitkárává,
Csák Ferencet az Oktatási és Kulturális Minisztérium
államtitkárává,
Jauernik Istvánt az Önkormányzati Minisztérium
államtitkárává, Korózs Lajost a Szociális és Munkaügyi Minisztérium
államtitkárává
2008. május 20-i hatállyal kinevezem. Budapest, 2008. május 14.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
319/2010. (XII. 23.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Szalay-Bobrovniczky Vincét
kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság bécsi nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2010. november 4. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1241/2014. (IV. 10.) Korm. határozata az NYDOP-5.2.1/C-11-2012-0001 azonosító számú („Rehabilitációs szolgáltatások fejlesztése a Nyugat-dunántúli Régió egészségügyi intézményeiben” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint az  NYDOP-5.2.1/C-11-2012-0001 azonosító számú, „Rehabilitációs szolgáltatások
fejlesztése a  Nyugat-dunántúli Régió egészségügyi intézményeiben” című projekt elszámolható közkiadásának
1 705 884 forinttal történő növelését,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosításához.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1760/2013. (X. 25.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között a katonák és a háborús polgári áldozatok sírjairól, valamint a nekik szentelt emlékhelyekről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Lengyel Köztársaság Kormánya között a  katonák és a  háborús polgári
áldozatok sírjairól, valamint a  nekik szentelt emlékhelyekről szóló megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás)
bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a  honvédelmi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott szövegének
– a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a  külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. jóváhagyja a  Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1775/2013. (X. 25.) Korm. határozata a TÁMOP-2.1.6-12/1-2012-0001 azonosító számú („Újra tanulok!” című) kiemelt projekt akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a TÁMOP-2.1.6-12/1-2012-0001 azonosító számú, „Újra tanulok!” című, egymilliárd
forintot meghaladó támogatási igényű projektet,
 2. elfogadja az 1. pontban meghatározott projekt kiemelt projektként történő nevesítését,
 3. hozzájárul ahhoz, hogy az  1.  pontban meghatározott kiemelt projekt támogatási szerződésének módosításával
kapcsolatos intézkedéseket a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humán Erőforrás Programok Irányító Hatósága
megtegye,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal 4. visszavonja a TÁMOP 2.1.6-12/1-2012-0001 azonosító számú projekt (Újra tanulok) támogatásának jóváhagyásáról,
valamint a  Társadalmi Megújulás Operatív Program kiemelt projektjeinek akciótervi nevesítéséről szóló
az 1143/2012. (V. 10.) Korm. határozat 1. pontját, 1. mellékletét és 2. mellékletének a TÁMOP-2.1.6. konstrukció kódú,
„Újra tanulok” című projektre vonatkozó részeit.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
393/2014. (XII. 31.) Korm. rendelete a HCM 1890 Kft. Miskolcon megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b), d) és e) pontjában,
az 1. § (4) bekezdése és a 2. melléklet tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában,
a 3.  § (4)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény
62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek Miskolc megyei jogú város közigazgatási területén elhelyezkedő,
az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 0115/8, 0115/9, 0115/14, 0115/104, 0156/5, 41581, 41594/1, 41594/2, 41593,
41595, 41596, 63122, 63148, 056/1, 65191, 65192, 65193, 65196, 65197, 01010, 05, 07/1, 07/2, 012/1, 012/2,
012/3, 62064/8, 62398, 62399, 62214/2, 64172, 41735/3, 41735/4, 41735/5, 41735/6, 41943/2, 42029, 42092,
46213/2 helyrajzi számú földrészleteken megvalósítandó cement- , mész- és mészhidrát üzemek, valamint bányák,
továbbá mindezekhez kapcsolódó egyéb létesítmények kialakításával, üzemeltetésével, illetve újraindításával
kapcsolatos beruházásokkal függnek össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat – ideértve az  (1)  bekezdésben felsorolt földrészleteken túlmenően más, egyéb ingatlanokat
érintő eljárásokat is –, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és
üzemeltetéséhez szükségesek.
(3) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az  1.  mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(4) Azokban az  esetekben, amikor az  1.  mellékletben meghatározott eljárásfajtára vonatkozó jogszabály az  adott
eljárásban szakhatóság közreműködését rendeli el, a  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági
ügyekben eljáró szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerinti – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat
jelöli ki.
3. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az eljáró hatóság az általa meghozott döntéseket – a kérelmező ügyfélnek szóló döntések kivételével – hirdetményi
úton közli. A döntés közlésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
(4) Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építésügyi hatósági ügyekben nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) építésügyi hatósági ügyekben nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1461/2019. (VII. 30.) Korm. határozata az ENSZ Közgyűlésének 74. ülésszakán való magyar részvételről.
A Kormány
 1. jóváhagyja – az  1.  melléklet szerint – az  ENSZ Közgyűlésének 74. ülésszakán részt vevő magyar küldöttség
tevékenységének irányelveit;
 2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  ENSZ Közgyűlésének 74. ülésszakán részt vevő magyar
küldöttség vezetőjének és tagjainak megbízásáról tegyen előterjesztést Magyarország köztársasági elnökének.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök