text:
22/2012. (HK 14.) HM VGHÁT szakutasítása NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52.§ (2) bekezdése alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség egységesítési, szabványosítási tevékenységéről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008.
(HK 19.) HM utasítás 4. § (1) bekezdés b) és c) pontjára a
következő
szakutasítást adom ki. 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, valamint közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Az Észak-atlanti Szerződés Szervezet (a továbbiakban: NATO) által kihirdetett, STANAG 2236 M&T
(EDITION 1) – MULTIMODAL TRANSPORT ISSUES - AMovP-5 NATO egységesítési egyezmény nemzeti
elfogadásra és hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP);
b) Témakezelő: az MH ÖHP Logisztikai Műveleti Főnökség;
c) A bevezetés időpontja: 2013. január 01.;
d) A bevezetésre vonatkozó egyéb követelmények:
da) a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt ke
rüljön bevezetésre,
db) a szövetséges kiadvány magyar nyelven, teljes terje
delemben kerüljön kiadásra. 3. A NATO által kihirdetett STANAG 2468 CSS (EDITION 2) – TECHNICAL ASPECTS OF THE TRANSPORT OF MILITARY MATERIALS BY RAILROAD
– AMovP-4(A) NATO egységesítési egyezmény nemzeti
elfogadásra és hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH ÖHP; b) Témakezelő: MH ÖHP Logisztikai Műveleti Főnökség;
c) A bevezetés időpontja: 2013. január 01.;
d) A bevezetésre vonatkozó egyéb követelmények:
da) a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt ke
rüljön bevezetésre,
db) a szövetséges kiadvány tartalma kerüljön bedolgo
zásra, a „Magyar Honvédség Vasúti Szállítási Utasítása”
című főnökségi kiadványba.
4. A NATO által kihirdetett STANAG 2510 EP (EDITION 2) – JOINT NATO WASTE MANAGEMENT
REQUIREMENTS DURING NATO-LED MILITARY ACTIVITIES NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra és hatályba léptetésre kerül a következők
szerint:
a) Témafelelős: HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal
(a továbbiakban: HM FHH);
b) Témakezelő: HM FHH Infrastrukturális Igazgatóság;
c) A bevezetés időpontja: 2012. szeptember 01.;
d) A bevezetésre vonatkozó egyéb követelmények:
da) a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt ke
rüljön bevezetésre,
db) az egységesítési egyezmény magyar nyelven, teljes
terjedelemben kerüljön kiadásra. 5. A STANAG 2510 EP (EDITION 3) (RATIFICATION DRAFT 1) – JOINT NATO WASTE MANAGEMENT REQUIREMENTS DURING NATO-LED MILITARY ACTIVITIES NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: a HM FHH Infrastrukturális Igazgatóság; b) A bevezetés tervezett időpontja: a NATO kihirdetést
követő 3 hónapon belül, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
6. A STANAG 3295 SAR (EDITION 7) – HORSE
COLLAR / RESCUE STROP TYPE HELICOPTER
HOISTING GEAR NATO egységesítési egyezmény jövőbeni bevezetéssel kerül nemzeti elfogadásra. Témafelelős: MH ÖHP.
7. A STANAG 3650 SAR (EDITION 2) – ESSENTIAL SAR LOCATION EQUIPMENT AND ASSOCIATED CHARACTERISTICS (AIRCRAFT) NATO egységesítési egyezmény jövőbeni bevezetéssel kerül nemzeti
elfogadásra. Témafelelős: MH ÖHP.
a) Témafelelős: MH ÖHP;
b) A bevezetés tervezett időpontja: a NATO kihirdetést
követő 3 hónapon belül, a légierőnél. 9. A STANAG 3887 PHE (EDITION 1) – TRIAL
REPORTS AND DESIGN CRITERIA FOR IN-SHELTER FUELLING AND DAMAGE REPAIR - AFLP-3
NATO egységesítési egyezmény jövőbeni bevezetéssel
kerül nemzeti elfogadásra. Témafelelős: MH ÖHP.
10. A STANAG 4175 (EDITION 5 VOLUME I AND
VOLUME II) (RATIFICATION DRAFT) - TECHNICAL CHARACTERISTIC OF THE MULTIFUNCTIONAL INFORMATION DISTRIBUTION SYSTEM
(MIDS) NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH ÖHP;
b) A bevezetés tervezett időpontja: a NATO kihirdetést
követő 6 hónapon belül, a légierőnél. 11. A STANAG 4278 EL (EDITION 3) – METHOD
OF EXPRESSING NAVIGATION ACCURACIES
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra és
hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH ÖHP;
b) Témakezelő: MH ÖHP, Híradó, Informatikai és In
formációvédelmi Főnökség;
c) A bevezetés időpontja: 2012. november 01.;
d) A bevezetésre vonatkozó egyéb követelmények:
da) a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt ke
rüljön bevezetésre,
db) az egységesítési egyezmény – eredeti – angol nyel
ven, teljes terjedelemben kerüljön kiadásra. 12. A STANAG 4294 (EDITION 2) – NAVSTAR
GLOBAL POSITIONING SYSTEM (GPS) PART I
SYSTEM CHARACTERISTICS NATO egységesítési
egyezmény nemzeti elfogadásra és hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH ÖHP;
b) Témakezelő: MH ÖHP Híradó, Informatikai és Infor
mációvédelmi Főnökség;
c) A bevezetés időpontja: 2012. november 01.;
d) A bevezetésre vonatkozó egyéb követelmények:
da) a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt ke
rüljön bevezetésre,
db) az egységesítési egyezmény – eredeti – angol nyel
ven, teljes terjedelemben kerüljön kiadásra. 13. A STANAG 4294 (EDITION 2) – NAVSTAR
GLOBAL POSITIONING SYSTEM (GPS) PART II
SUMMARY OF PERFORMANCE REQUIREMENTS NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra és hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH ÖHP; b) Témakezelő: MH ÖHP Híradó, Informatikai és Információvédelmi Főnökség;
c) A bevezetés időpontja: 2012. november 01.;
d) A bevezetésre vonatkozó egyéb követelmények:
da) a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt ke
rüljön bevezetésre,
db) az egységesítési egyezmény – eredeti – angol nyel
ven, teljes terjedelemben kerüljön kiadásra. 14. A STANAG 4392 (EDITION 1) DATA INTERCHANGE FORMAT FOR NAVSTAR GLOBAL
POSITIONING SYSTEM (GPS) NATO egységesítési
egyezmény jövőbeni bevezetéssel kerül nemzeti elfogadásra. Témafelelős: MH ÖHP.
15. A STANAG 4564 (EDITION 2) – STANDARD
FOR WARSHIP ELECTRONIC CHART DISPLAY
AND INFORMATION SYSTEMS (WECDIS) NATO
egységesítési egyezmény alkalmazásában Magyarország
nem vesz részt.
16. A STANAG 4572 (EDITION 1) – OPEN SYSTEM ARCHITECTURE INTERFACE TO ENABLE
SIMULATOR LABORATORY TEST OF INTEGRATED GLOBAL POSITIONING SYSTEM/INERTIAL
NAVIGATION EQUIPMENT NATO egységesítési
egyezmény jövőbeni bevezetéssel kerül nemzeti elfogadásra. Témafelelős: MH ÖHP.
17. A STANAG 4665 (EDITION 1) (RATIFICATION DRAFT 1) – NAVIGATION WARFARE OPERATIONAL PLANNING AND MANAGEMENT NATO
egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH ÖHP;
b) A bevezetés tervezett időpontja: a NATO kihirdetést
követő 48 hónapon belül, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
18. A STANAG 5501 (EDITION 6) (RATIFICATION DRAFT) – TACTICAL DATA EXCHANGE -
LINK 1 (POINT-TO-POINT) NATO egységesítési
egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH ÖHP;
b) A bevezetés tervezett időpontja: a NATO kihirdetést
követő 6 hónapon belül, a légierőnél. 19. A STANAG 5518 (EDITION 1) (RATIFICATION DRAFT) STANDARD FOR JOINT RANGE EXTENSION APPLICATION PROTOCOL (JREAP)
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH ÖHP;
b) A bevezetés tervezett időpontja: a NATO kihirdetést
követő 6 hónapon belül, a légierőnél. 20. A STANAG 5601 (EDITION 6) (RATIFICATION DRAFT) – STANDARDS FOR INTERFACE OF
DATA LINKS 1, 11, AND 11B THROUGH A BUFFER NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH ÖHP;
b) A bevezetés tervezett időpontja: a NATO kihirdetést
követő 6 hónapon belül, a légierőnél. 21. A STANAG 5616 (EDITION 6) (RATIFICATION DRAFT) STANDARDS FOR DATA FORWARDING BETWEEN TACTICAL DATA SYSTEMS
EMPLOYING DIGITAL DATA LINK 11/11B AND
TACTICAL DATA SYSTEMS EMPLOYING LINK
16 NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra
kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH ÖHP;
b) A bevezetés tervezett időpontja: a NATO kihirdetést
követő 6 hónapon belül, a légierőnél. 22. A STANAG 6025 NTG (EDITION 2) (RATIFICATION DRAFT 1) – FINANCIAL PRINCIPLES
AND PROCEDURES FOR THE PROVISION OF
SUPPORT AND THE ESTABLISHMENT OF MULTINATIONAL ARRANGEMENTS - AFinP-1 NATO
egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: HM Központi Pénzügyi Hivatal;
b) A bevezetés tervezett időpontja: a NATO kihirdetést
követő 3 hónapon belül, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
23. A STANAG 7007 SAR (EDITION 3) – COVERT
SEARCH AND RESCUE ELECTRONIC SYSTEMS
(CSARECS) NATO egységesítési egyezmény jövőbeni
bevezetéssel kerül nemzeti elfogadásra. Témafelelős: MH
ÖHP.
24. A STANAG 7044 AI (EDITION 1) - FUNCTIONAL ASPECTS OF MISSION PLANNING STATION
INTERFACE DESIGN NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra és hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH ÖHP;
b) Témakezelő: MH ÖHP Légierő Hadműveleti és Ki
képzési Főnökség,
c) A bevezetés időpontja: 2012. november 01.,
d) A bevezetésre vonatkozó egyéb követelmények:
da) légierőnél kerüljön bevezetésre,
db) az egységesítési egyezmény – eredeti – angol nyelven, teljes terjedelemben kerüljön kiadásra.
25. A STANAG 7068 AA (EDITION 2) – AIRCRAFT/STORES CERTIFICATION PROCEDURES
NATO egységesítési egyezmény jövőbeni bevezetéssel
kerül nemzeti elfogadásra. Témafelelős: MH ÖHP.
26. STANAG 7117 AA (EDITION 1) - RECHARGEABLE PNEUMATIC ENERGY SOURCE FOR
AIRCRAFT STORES RELEASE NATO egységesítési
egyezmény nemzeti elfogadásra és hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: MH ÖHP;
b) Témakezelő: MH ÖHP Haditechnikai Főnökség;
c) A bevezetés időpontja: 2012. november 01.;
d) A bevezetésre vonatkozó egyéb követelmények:
da) légierőnél kerüljön bevezetésre,
db) az egységesítési egyezmény – eredeti – angol nyel
ven, teljes terjedelemben kerüljön kiadásra. 27. Ez a szakutasítás a közzététel napján lép hatályba.
dr. Borbíró Zoltán s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1548/2017. (VIII. 18.) Korm. határozata az állami kéményseprő-ipari szerv tevékenységének bővítésével kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az állami kéményseprő-ipari szerv tevékenységének bővítéséhez szükséges beszerzések során
a Kormány irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.)
Korm. határozat rendelkezéseit nem kell alkalmazni;
2. felhívja a belügyminisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszter bevonásával – szükség szerint – készítsen a Kormány
részére előterjesztést az  állami kéményseprő-ipari szerv tevékenységének bővítéséhez szükséges beszerzések,
valamint a  bővülő feladatok ellátásának 2017-ben felmerülő további költségvetési igényéről, a  költségvetési
források biztosításáról, valamint azok átcsoportosításáról.
Felelős: belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2017. október 31.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1247/2017. (IV. 28.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és az Egészségügyi Világszervezet között az Egészségügyi Világszervezet Európai Regionális Bizottságának 2017. szeptember 11–14. között Budapesten, Magyarországon tartandó 67. ülésszakának megszervezéséről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és az  Egészségügyi Világszervezet között az  Egészségügyi Világszervezet
Európai Regionális Bizottságának 2017. szeptember 11–14. között Budapesten, Magyarországon tartandó
67. ülésszakának megszervezéséről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza az  emberi erőforrások miniszterét vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
54/2003. (V. 6.) OGY határozata Irak demokratikus újjáépítéséhez szükséges stabilizációs és humanitárius feladatokban részt vevő nemzetközi erők tevékenységének elősegítéséről.
Az Országgyűlés 1. hozzájárul ahhoz, hogy Irak demokratikus újjáépítéséhez szükséges stabilizációs és humanitárius műveletekben részt vevő NATO és PfP tagországok fegyveres erői
Magyarország területén átvonulhassanak, repülőgépeik az
ország légterét és kijelölt repülőtereit, járműveik az ország
kijelölt közúti és vasúti hálózatát igénybe vehessék 2004.
december 31-ig;
A határozatot az Országgyűlés a 2003. május 5-i ülésnapján
fogadta el.
A határozatot az Országgyűlés a 2003. május 5-i ülésnapján
fogadta el.
2. felhatalmazza a Kormányt, hogy a jelen határozat
alapján szükségessé váló intézkedéseket saját hatáskörében haladéktalanul tegye meg, döntéseiről és intézkedéseiről az Országgyűlés Külügyi Bizottságát és Honvédelmi
Bizottságát folyamatosan tájékoztassa.
3. Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
60/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
dr.  Horváth Zsuzsanna rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország ENSZ mellett működő Genfi
Állandó Képviseletének vezetésére kapott megbízásának érintetlenül hagyása mellett – megbízom Magyarország
Kereskedelmi Világszervezet (WTO) mellett működő Genfi Képviseletének a vezetésével.
Budapest, 2014. október 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1093/2003. (IX. 9.) Korm. határozata a Szabadságharcosokért Alapítványnak Szabadságharcosokért Közalapítvánnyá történő átalakításáról.
1. A Kormány a) elfogadta az 1047/1992. (IX. 10.) Korm. határozattal
létrehozott, közhasznú szervezetként működő Szabadság
harcosokért Alapítvány Szabadságharcosokért Közalapítvánnyá történő átalakításáról szóló, a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt alapító okiratát;
b) felhatalmazza a belügyminisztert, hogy az alapító
nevében intézkedjen a módosítással egységes szerkezetbe
foglalt alapító okirat bírósági nyilvántartásba vételéről;
c) felkéri a Miniszterelnöki Hivatalt vezető minisztert,
hogy intézkedjen a Közalapítvány alapító okiratának a
Magyar Közlönyben történő közzétételéről.
Határidő: a bírósági nyilvántartásba vételt követően
azonnal 2. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
106/2009. (XII. 21.) OGY határozata a kábítószer-probléma kezelése érdekében készített nemzeti stratégiai programról.
Az Országgyűlés abból a felismerésből kiindulva, hogy a kábítószer-használat és -kereskedelem kedvezőtlen
hatásainak csökkentése kizárólag egységes szerkezetű és szemléletű, stratégiai elemeket megvalósító
együttműködéssel érhető el, felismerve továbbá, hogy a kedvezőtlenül alakuló tendenciák megállításában kizárólag
a drogprobléma kezelésében részt vevő minden szervezeti és intézményi formát magában foglaló fejlesztési terv
érhet el eredményeket – összhangban az Európai Unió célkitűzéseivel és az ENSZ egyezményekkel –, a következő
határozatot hozza: 1. Az Országgyűlés elfogadja a határozat mellékletét képező, a kábítószer-használat, valamint -kereskedelem
kedvezőtlen hatásainak csökkentése érdekében készített „Nemzeti Stratégia a kábítószer-probléma kezelésére” című
stratégiai programot (a továbbiakban: Nemzeti Drogstratégia). 2. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy
a) jogalkotó és végrehajtó tevékenységében érvényesítse a Nemzeti Drogstratégiában elfogadott elveket,
cselekvési célkitűzéseket és az azokhoz rendelt megvalósítási koncepciókat;
b) kormányzati cselekvési programokban gondoskodjék – a mindenkori költségvetési lehetőségek
figyelembevételével – a megállapított célok és prioritások megvalósításának mérhető indikátorokat is magában
foglaló eszközrendszeréről, a szükséges eszközökről és azok koordinált felhasználásáról, valamint arról, hogy
a központi költségvetés tervezése során az érintett fejezetek felügyeletét ellátó szervek vezetői vegyék
figyelembe a Nemzeti Drogstratégiában meghatározott célokat; c) az első, a 2010–2012. évekre szóló kormányzati cselekvési programot a feladatok, a felelősök és a szükséges
költségvetési források meghatározásával a Nemzeti Drogstratégia elfogadását követő három hónapon belül
dolgozza ki; d) háromévente tájékoztassa az Országgyűlést, illetve évente az Országgyűlés Ifjúsági, szociális és családügyi
bizottságát, valamint Egészségügyi bizottságát a Nemzeti Drogstratégia megvalósulásáról, az
ellátó-intézményrendszer átvilágításáról és hatékonyságvizsgálatáról, valamint minden illetékes bizottságát
a szakterületét érintő kérdésekről. 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. E határozat hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a kábítószer-probléma visszaszorítása érdekében készített
nemzeti stratégiai program elfogadásáról szóló 96/2000. (XII. 11.) OGY határozat.
Dr. Katona Béla s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1513/2015. (VII. 23.) Korm. határozata a Veszprém Aréna multifunkcionális sport- és rendezvénycsarnok építéséhez kapcsolódó pénzügyi kötelezettségvállalás teljesítéséhez történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. elrendeli a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 19. §
(2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) a Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben a  14. Kiegészítő támogatás
a Veszprém Aréna multifunkcionális sport- és rendezvénycsarnok építési beruházásával összefüggő tőke- és
kamattartozás átvállalásához cím létrehozását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal b) a Veszprém Aréna multifunkcionális sport- és rendezvénycsarnok építéséhez kapcsolódó pénzügyi
kötelezettségvállalás teljesítéséhez a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet 2.  A  helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet 14. Kiegészítő támogatás a  Veszprém Aréna multifunkcionális sportés rendezvénycsarnok építési beruházásával összefüggő tőke- és kamattartozás átvállalásához cím javára
117,2 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter az 1. pont szerinti támogatást külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül,
előfinanszírozás keretében és egy összegben nyújtsa Veszprém Megyei Jogú Város Önkormányzata (a továbbiakban:
Önkormányzat) részére, valamint a támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeiről támogatási
szerződést kössön az Önkormányzattal, 2015. december 31-ig történő felhasználási kötelezettség előírása mellett;
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatási szerződés
megkötését követően folyósítsa az Önkormányzat számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2010. (III. 4.) KHEM rendelete a radioaktív anyagok nyilvántartásának és ellenőrzésének rendjéről, valamint a kapcsolódó adatszolgáltatásról.
Az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 68. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egészségügyi
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 161/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
egészségügyi miniszterrel, a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § a) pontjában, valamint 3. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljáró környezetvédelmi és vízügyi miniszterrel,
az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § n) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró igazságügyi és rendészeti miniszterrel, valamint a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat
irányító tárca nélküli miniszter feladat- és hatásköréről szóló 177/2007. (VII. 1.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszterrel egyetértésben –
a kormányhivatalokat felügyelő miniszterek kijelöléséről szóló 8/2006. (XII. 23.) ME rendelet 1. § e) pontjában foglaltakra
figyelemmel a következőket rendelem el: I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed – a (2) bekezdés szerinti kivételekkel – minden radioaktív anyagra, ideértve
a) a sugárforrások előállítói és feldolgozói által a sugárforrások gyártásához használt alapanyagokat
(a továbbiakban: alapanyagok); b) a természetben előforduló radioaktív anyagokat és a technológiai folyamatokban koncentrálódott, természetben
előforduló radioaktív anyagokat, amelyeket nem szándékoznak feldolgozni a radionuklidok felhasználása
céljából, amennyiben az anyag aktivitás koncentrációja nagyobb, mint a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti
Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) „A” és „B” Mellékletének belföldi alkalmazásáról szóló 38/2009.
(VIII. 7.) KHEM rendeletben (a továbbiakban: ADR rendelet) meghatározott mentességi aktivitás koncentráció
tízszerese (a továbbiakban: NORMx10); c) a radioaktív hulladékokat.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki a) az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény hatálya alá nem tartozó radioaktív anyagok, valamint ionizáló
sugárzást létrehozó berendezések köréről szóló 124/1997. (VII. 18.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm.
rendelet) hatálya alá tartozó radioaktív anyagokra; b) az ADR rendeletben meghatározott mentességi aktivitás koncentráció vagy mentességi aktivitás szintje alatti
radioaktív anyagokra; c) a nukleáris üzemanyagra és a kiégett nukleáris üzemanyagra;
d) a szegényített uránból készült árnyékolásra, csomagolásra, ballasztra és ellensúlyra;
e) radioaktív anyaggal történt szennyeződés, illetve felaktiválódás révén radioaktívvá vált anyagra, amennyiben
az nem tartozik a radioaktív hulladékok vagy alapanyagok körébe.
(3) A nukleáris anyagok nyilvántartásának és ellenőrzésének szabályairól szóló 7/2007. (III. 6.) IRM rendelet
(a továbbiakban: IRM rendelet) hatálya alá tartozó anyagokra az IRM rendelet, valamint e rendelet rendelkezéseit
egyidejűleg alkalmazni kell. 2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) birtokos: aki radioaktív anyagot tartósan vagy átmeneti jelleggel tárol, használ vagy feldolgoz, beleértve
a sugárforrás gyártóját, forgalmazóját és felhasználóját, kivéve a hosszú távú tárolására, ártalmatlanítására vagy
ideiglenes tárolására hatósági engedéllyel rendelkezőket; b) gyártó: aki a sugárforrást előállítja;
c) kis és közepes aktivitású radioaktív hulladék: az a radioaktív hulladék, amelyben a hőfejlődés elhanyagolható; ezen
belül: ca) rövid élettartamú radioaktív hulladék: az a kis és közepes aktivitású radioaktív hulladék, amelyben
a radionuklidok felezési ideje 30 év, vagy annál kisebb, és csak korlátozott koncentrációban tartalmaz
hosszú élettartamú alfa-sugárzó radionuklidokat (ez a koncentráció 4000 Bq/g egy gyűjtőcsomagolás
esetében, és 400 Bq/g a teljes hulladék mennyiségre átlagolva),
cb) hosszú élettartamú radioaktív hulladék: az a kis és közepes aktivitású radioaktív hulladék, amelyben
a radionuklidok felezési ideje és/vagy az alfa-sugárzó radionuklidok koncentrációja meghaladja a rövid
élettartamú radioaktív hulladék határértékeit, cc) kis aktivitású radioaktív hulladék: az a radioaktív hulladék, amelyben az egyes radionuklidok
aktivitás-koncentráció értékei és mentességi aktivitás-koncentráció értékei hányadosainak összege
nagyobb, mint 1, de kisebb vagy egyenlő, mint 1000,
cd) közepes aktivitású radioaktív hulladék: az a radioaktív hulladék, amelyben az egyes radionuklidok
aktivitás-koncentráció értékei és mentességi aktivitás-koncentráció értékei hányadosainak összege
nagyobb, mint 1000; d) nagy aktivitású radioaktív hulladék: az a radioaktív hulladék, amelynek hőtermelését a tárolás és elhelyezés
tervezése és üzemeltetés során figyelembe kell venni; e) nem mentes használati cikk: a Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés a)–d) pontjában felsorolt, de az ott meghatározott
dóziskorlát túllépése miatt mentességet nem élvező, vagy a nem rendeltetésszerűen használt és ezáltal
az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény (a továbbiakban: Atv.) hatálya alá tartozó radioaktív anyagot
tartalmazó használati cikk; f) nagy aktivitású zárt sugárforrás: olyan radioaktív anyagot tartalmazó zárt sugárforrás, amelynek – a 10 napnál
rövidebb felezési idejű származék nuklidok aktivitását is magában foglaló – aktivitása előállítása idején, vagy ha
az nem ismert, első alkalommal való forgalomba hozatala idején a Cf-252 esetében nem kisebb, mint 0,5 GBq,
egyéb nuklidok esetében nem kisebb, mint az ADR rendeletben megadott megfelelő A1 érték századrésze, és
amely adott esetben a sugárforrás szerves részeként tartalmazza a radioaktív anyagot magában foglaló tokot is;
g) D aktivitás: a sugárforrások veszélyességének meghatározásához használt, izotóponként eltérő értékű
normalizáló tényező; h) sugárforrástartó: zárt sugárforrás tartója, amely nem szerves része a sugárforrásnak, hanem szállításra, kezelésre
stb. használják; i) forgalmazó: az, aki sugárforrást – ingyenesen vagy ellenérték fejében – más rendelkezésére bocsát, ide nem értve
a gyártót az általa előállított sugárforrások tekintetében. (2) E rendelet szerinti jogok és kötelezettségek a Magyar Honvédség bármely szervezeti egységének tulajdonában lévő
radioaktív anyag tekintetében a Magyar Honvédséget illetik meg, illetve terhelik.
(3) Az (1) bekezdésben nem szabályozott fogalmakat az Atv. 2. §-a, az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény egyes
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 16/2000. (VI. 8.) EüM rendelet 1. számú mellékletének II. fejezete, valamint
a radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek országhatáron át történő szállításának engedélyezéséről szóló
34/2009. (II. 20.) Korm. rendelet 2. § 1. és 4. pontja szerint kell értelmezni.
II. FEJEZET
A RADIOAKTÍV ANYAGOK NYILVÁNTARTÁSA 3. A radioaktív anyagok nyilvántartásához és ellenőrzéséhez szükséges egyedi azonosítás szabályai
3. § Nagy aktivitású zárt sugárforrás esetében a gyártó vagy a forgalmazó köteles gondoskodni a következőkről:
a) a sugárforrás rendelkezzen a gyártó által a sugárforráshoz és a sugárforrástartóhoz rendelt egyedi azonosító
sorszámmal (a továbbiakban: gyártási szám); b) a gyártási szám a sugárforrásra és a sugárforrástartóra legyen vésve vagy bélyegezve, amennyiben a gyártási szám
vésése vagy bélyegzése nem lehetséges, vagy többször használatos szállítótartály kerül alkalmazásra
sugárforrástartóként, a sugárforrástartó legalább a sugárforrás jellegéről adjon tájékoztatást;
c) a sugárforrástartó és – amennyiben megvalósítható – a sugárforrás a sugárveszélyre figyelmeztető megfelelő
jelzéssel legyen ellátva, amennyiben nem lehet a sugárforrást megfelelő jelzéssel ellátni, írásbeli tájékoztatást kell
adni ennek indokáról; d) fénykép készüljön a sugárforrás inaktív mintájáról és a sugárforrás tipikus sugárforrástartójáról.
4. § (1) A forgalmazó, vagy kereskedelmi forgalomba nem kerülő radioaktív anyag esetében a gyártó – a (2) bekezdésben
foglalt kivétellel – valamennyi radioaktív anyagot magyar nyelvű műbizonylattal lát el.
(2) A központi nyilvántartásban nem azonosítható talált, vagy lefoglalt radioaktív anyagok műbizonylattal való ellátásáról
külön jogszabály rendelkezik. (3) A műbizonylat zárt sugárforrások esetében a következő adatokat tartalmazza:
a) műbizonylat száma; b) gyártó neve és címe;
c) forgalmazó neve és címe; d) radionuklid (elem és tömegszám);
e) aktivitás, aktivitás dátuma; f) rendeltetés; g) a gyártó által a sugárforráshoz rendelt gyártási szám;
h) termékazonosító (amennyiben ismert); i) felhasználási idő (amennyiben ismert);
j) aktív hossz, aktív átmérő, teljes hossz, teljes átmérő (amennyiben ismert);
k) a tok típusa (amennyiben ismert); l) különleges formájú radioaktív anyag esetében engedélyokiratának száma;
m) fizikai, kémiai forma (amennyiben ismert); n) mennyiség, mennyiség egysége;
o) műbizonylat kiállításának dátuma; p) a műbizonylat elkészítőjének cégszerű aláírása.
(4) A műbizonylat nyitott sugárforrások esetében a következő adatokat tartalmazza:
a) műbizonylat száma; b) gyártó neve és címe;
c) forgalmazó neve és címe; d) radionuklid (elem és tömegszám);
e) aktivitás, aktivitás dátuma; f) rendeltetés (amennyiben ismert);
g) fizikai, kémiai forma (amennyiben ismert); h) mennyiség, mennyiség egysége;
i) műbizonylat kiállításának dátuma; j) a műbizonylat elkészítőjének cégszerű aláírása.
(5) A gyártáshoz használt alapanyagok esetében a műbizonylat a következő adatokat tartalmazza:
a) a műbizonylat száma; b) gyártó neve és címe;
c) radionuklid (elem és tömegszám); d) aktivitás, aktivitás dátuma;
e) rendeltetés (amennyiben ismert); f) fizikai, kémiai forma (amennyiben ismert);
g) mennyiség, mennyiség egysége; h) a gyártási dokumentum kiállításának dátuma;
i) a gyártási dokumentum elkészítőjének neve és cégszerű aláírása.
(6) NORM×10 esetében a műbizonylat a következő adatokat tartalmazza:
a) a műbizonylat száma; b) radionuklid (elem és tömegszám);
c) aktivitás koncentráció, aktivitás koncentráció dátuma; d) rendeltetés (amennyiben ismert);
e) fizikai, kémiai forma (amennyiben ismert); f) mennyiség, mennyiség egysége;
g) a dokumentum kiállításának dátuma; h) a dokumentum elkészítőjének neve és cégszerű aláírása.
5. § (1) Az Országos Atomenergia Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) hatósági bizonyítványt állít ki a zárt sugárforrás első
forgalomba helyezésekor, a tulajdonos kérelmére, és – a radioaktív hulladékká minősített zárt sugárforrásokat kivéve –
a zárt sugárforrás tulajdonosának megváltozása esetében a 11. § (3) bekezdés szerinti átvevő kérelmére. A kérelmet
a tulajdonos az első forgalomba helyezést megelőzően legalább 22 munkanappal, az átvevő a tulajdonos-változást
követő 30 napon belül köteles benyújtani. (2) A hatósági bizonyítvány a zárt sugárforrások egyedi azonosítására és a tulajdonos igazolására szolgál. A hatósági
bizonyítvány – a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényben foglalt tartalmi elemeken
kívül – a következő adatokat tartalmazza: a) hatósági azonosító;
b) eredeti műbizonylat száma; c) tulajdonos neve és címe;
d) radionuklid (elem és tömegszám); e) eredeti aktivitás, aktivitás dátuma;
f) rendeltetés; g) gyártási szám; h) felhasználási idő (amennyiben ismert);
i) fizikai, kémiai forma (amennyiben ismert); j) nagyaktivitású zárt sugárforrás esetében a sugárforrás gyártója vagy forgalmazója által a sugárforrás típusáról és
a sugárforrástartó típusáról készített fénykép. (3) A hatósági bizonyítvány kiállításáig a zárt sugárforrások azonosítása az eredeti műbizonylattal történik.
4. Központi nyilvántartás 6. § (1) A radioaktív anyagokról országosan összesített számítógépes központi nyilvántartást kell vezetni. A központi
nyilvántartás rendszerének kialakítása, működtetése és a helyi nyilvántartások ellenőrzése a nukleáris és radioaktív
anyagokra vonatkozó hatósági jogkörében eljáró Hivatal feladata. (2) A központi nyilvántartás működésének költségeit a Hivatal éves költségvetésében tervezett módon biztosítja.
(3) A radioaktív anyagok nyilvántartásával kapcsolatos hatósági ellenőrzés műszaki feltételeinek megteremtésében
(adatszolgáltatás fogadása, értékelése, gépi adatfeldolgozás) a Magyar Tudományos Akadémia Izotópkutató Intézet
támogatást nyújt a Hivatal részére. (4) A központi nyilvántartásnak tartalmaznia kell
a) a radioaktív anyag tulajdonosának és birtokosának nevét és címét, a nyilvántartás vezetésére kötelezett
természetes személy nevét és címét, vagy a nyilvántartás vezetésére kötelezett jogi személy, jogi személyiség
nélküli gazdasági társaság vezetőjének nevét és címét, valamint a radioaktív anyag feltalálási helyét;
b) zárt sugárforrások esetében – ideértve a radioaktív hulladékká minősített zárt sugárforrásokat is –
tulajdonosonként és birtokosonként és radionuklidonként a radioaktív anyagok engedélyezett maximális
készletét, aktuális készletét, fajtáját, aktivitását és rendeltetését (a felhasználás, és az alkalmazás engedélyezett
formáját); c) nyitott sugárforrások esetében – ide nem értve a radioaktív hulladékokat – a 10. § (1) bekezdésében
meghatározott leltárfelvételi periódusra vonatkoztatva tulajdonosonként és birtokosonként, valamint
radionuklidonként a radioaktív anyagok mennyiségét, készletváltozását, felhasználását, fajtáját, eredeti
aktivitását és rendeltetését; d) radioaktív hulladékok esetében – ide nem értve a radioaktív hulladékká minősített zárt sugárforrásokat – a 10. §
(1) bekezdésében meghatározott leltárfelvételi periódusra vonatkoztatva a radioaktív hulladékok mennyiségét,
készletváltozását és fajtáját tulajdonosonként és birtokosonként, radioaktív hulladék osztályonként, valamint
amennyiben ismert, radionuklidonként. 5. Helyi nyilvántartás 7. § (1) A tulajdonosoknak a tulajdonukban és a birtokosoknak a birtokukban lévő radioaktív anyagokról helyi nyilvántartást
kell vezetniük. A helyi nyilvántartásnak tartalmaznia kell a tulajdonos vagy a birtokos birtokában lévő radioaktív anyag
a) engedélyezett maximális készletét; b) aktuális készletét; c) fajtáját;
d) aktivitását; e) rendeltetését; f) tárolási helyét; g) alkalmazása (felhasználása) módját.
(2) Elkülönített nyilvántartást kell vezetni a) a zárt sugárforrásokról, ideértve a radioaktív hulladékká minősített zárt sugárforrásokat is;
b) a nyitott sugárforrásokról a radioaktív hulladékok kivételével, a nem mentes használati cikkekről, a NORM×10-ről
és az alapanyagokról; c) a radioaktív hulladékokról, kivéve a radioaktív hulladékká minősített zárt sugárforrásokat.
(3) A helyi nyilvántartás létrehozásakor annak adattartalmáról a nyilvántartás felelőse a leltározás szabályainak
megfelelően adatot szolgáltat a Hivatalnak a központi nyilvántartás által támogatott elektronikus formában.
(4) A helyi nyilvántartásba haladéktalanul be kell vezetni a radioaktív anyag
a) minden készletváltozását; b) minden felhasználását és alkalmazását, valamint az alkalmazás szüneteltetését;
c) mentességi szint alá történő lebomlását; d) teljes felhasználását;
e) hatósági felügyelet alól való felszabadítását; f) hulladékká minősítését.
(5) Zárt sugárforrások esetében, a radioaktív hulladékká minősített zárt sugárforrásokat kivéve, a helyi nyilvántartásnak
tartalmaznia kell a) alkalmazás célját; b) alkalmazás időpontját;
c) alkalmazás helyét; d) a nyilvántartás vezetésére kötelezett természetes személy nevét, vagy a nyilvántartásra kötelezett jogi személy,
vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság vezetőjének a nevét;
e) a sugárvédelmi megbízott nevét is. (6) A (2) bekezdés b) pontja szerinti sugárforrások esetében a helyi nyilvántartásnak az (1) bekezdésben foglaltakon kívül
tartalmaznia kell a felhasznált radioaktív anyag mennyiségét (aktivitását és tömegét vagy térfogatát).
(7) Radioaktív hulladékok esetében a helyi nyilvántartásnak a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) a tulajdonos vagy birtokos neve és címe;
b) radioaktív hulladék osztálya; c) az osztályba sorolás alapja;
d) tárolás jellege; e) hulladékforma; f) csomagolás; g) mennyiség, mennyiség egysége;
h) radionuklid elemét és tömegszámát (amennyiben ismert); i) aktivitás, aktivitás dátuma (amennyiben ismert);
j) aktivitás meghatározásának módja; k) hulladékká minősítés dátuma, minősítési jegyzőkönyv számát, minősítést végző neve és címe.
(8) A kis és közepes aktivitású radioaktív hulladékokat a benne lévő radionuklidok felezési ideje, aktivitás-koncentrációja
és mentességi aktivitás-koncentrációja alapján a rövid élettartamú, vagy hosszú élettartamú, továbbá kis aktivitású,
vagy közepes aktivitású radioaktív hulladék osztályokba kell sorolni.
(9) A helyi nyilvántartás részét képezik az annak vezetéséhez felhasznált
a) műbizonylatok, b) hatósági bizonyítványok, c) tulajdonos vagy birtokos változást igazoló okiratok,
d) lezárt izotóp-nyilvántartó könyvek, amelyek a nyilvántartás alapiratainak minősülnek.
(10) A nyilvántartás (9) bekezdés szerinti alapiratait az Atv. 16. § (2) bekezdése szerinti határidőig meg kell őrizni, azt
követően pedig a Hivatalnak kell átadni. Ezen iratokat a Hivatal az Atv. 16. § (6) bekezdése szerint kezeli és
az adatkezelési idő lejártát követően az archív adatbázisba helyezi. A Hivatal az adatok átadásáról, valamint archív
adatbázisba helyezéséről az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat területileg illetékes sugár-egészségügyi
feladatokat ellátó regionális intézetét (a továbbiakban: Sugáregészségügyi Decentrum) értesíti.
(11) A tevékenység megszűnése esetében a helyi nyilvántartást – a (12) bekezdésben foglalt kivételekkel – a 10. §
(1) bekezdés c) pontja szerinti záró leltárral kell lezárni.
(12) A helyi nyilvántartást a jogosultnak történő átadás-átvételéről készült jegyzőkönyvvel (szerződéssel) kell lezárni, ha
a tevékenység megszűnését követően a) a fel nem használt maradék radioaktív anyag további felhasználásra, vagy
b) a radioaktív hulladék, vagy a végleges elhelyezésre kerülő radioaktív anyag
az arra jogosultnak átadásra kerül. 8. § A nyilvántartást – a 9. § szerinti kivétellel – elektronikusan, a Hivatal által a tulajdonosok és birtokosok részére
térítésmentesen biztosított nyilvántartó programmal kell vezetni. 9. § A Hivatal a tulajdonos vagy birtokos kérelmére a 8. §-ban előírttól eltérő módon vezetett helyi nyilvántartás
alkalmazását engedélyezheti. Az engedélykérelemben be kell mutatni, hogy az eltérő módon vezetett nyilvántartás
a 7. § (1)–(6) bekezdésében foglalt adatok kezelésére alkalmas és a 10–13. §-ban meghatározott leltározási és
adatszolgáltatási kötelezettségeket teljes körűen támogatja. Az engedélykérelem részeként a helyi nyilvántartás
szabályait e rendelet előírásainak megfelelően rögzítő, a tulajdonos vagy birtokos működését szabályozó belső
dokumentumot is be kell nyújtani. III. FEJEZET
ADATSZOLGÁLTATÁS ÉS ELLENŐRZÉS
10. § (1) A tulajdonos és birtokos a birtokában lévő radioaktív anyagokat leltározza
a) minden naptári évben egyszer úgy, hogy a két leltárfelvétel között eltelt idő ne haladja meg a 12 hónapot;
b) a Hivatal, vagy a Sugáregészségügyi Decentrum felszólítására;
c) a tevékenység megszűnésekor a 7. § (11)–(12) bekezdése szerint.
(2) A tulajdonos és a birtokos – a nyilvántartás felelőse útján – a leltározás eredményéről a felvételét követő 15 napon
belül adatot szolgáltat a Hivatalnak, a központi nyilvántartás által támogatott elektronikus formában.
11. § (1) A 7. § (2) bekezdés a) pontja szerinti sugárforrások esetében a leltározásról szóló adatszolgáltatásnak tartalmaznia kell:
a) zárt sugárforrás hatósági azonosítóját; b) műbizonylat számát;
c) műbizonylat kiállításának dátumát; d) radionuklidot (elem és tömegszám) és eredeti aktivitását;
e) eredeti aktivitásának dátumát; f) rendeltetését; g) gyártási számát;
h) felhasználási idejét; i) fizikai, kémiai formáját (amennyiben ismert);
j) különleges formájú radioaktív anyag engedélyokiratának számát (amennyiben ismert);
k) leltárba vétel idejét; l) a tulajdonos és birtokos adott radioaktív anyagra vonatkozó engedélyének számát;
m) engedély érvényességi időtartamát; n) engedély kibocsátóját. (2) A tulajdonos és a birtokos a 7. § (2) bekezdés a) pontja szerinti, általa nyilvántartott sugárforrások készletében beálló
minden változásról köteles a Hivatalnak 15 napon belül adatot szolgáltatni, a központi nyilvántartás által támogatott
elektronikus formában. (3) A 7. § (2) bekezdés a) pontja szerinti sugárforrások tulajdonosának személyében bekövetkező változás
(a továbbiakban: a sugárforrás átadása) esetében a sugárforrás átvevőjének kérelmére a Hivatal új hatósági
bizonyítványt állít ki. A sugárforrás átadását okirattal kell igazolni. Az igazoló okirat másolatát az átadó köteles a Hivatal
részére megküldeni. A tulajdonos személyében bekövetkező változás esetén, amennyiben az átadott zárt sugárforrás
már rendelkezik hatósági bizonyítvánnyal, úgy a tulajdonos változást igazoló okirathoz mellékelni kell a hatósági
bizonyítványt is. A tulajdonos személyében bekövetkező változás esetében a zárt sugárforrás átvételének igazolását
követően, a radioaktív hulladékká minősített zárt sugárforrások átvételét kivéve, a Hivatal az átvevő részére az új
tulajdonos adatait tartalmazó új hatósági bizonyítványt állít ki.
(4) A 7. § (2) bekezdés a) pontja szerinti sugárforrás átadását rögzítő okiratnak a következőket kell tartalmaznia:
a) zárt sugárforrás hatósági azonosítója (amennyiben ismert); b) műbizonylatszáma;
c) gyártási száma, vagy ennek hiányában a sugárforrás jelzése;
d) radionuklid (elem és tömegszám); e) eredeti aktivitása, az aktivitás dátuma;
f) átadás helye és dátuma; g) átadó címe és engedélyének száma;
h) átadó képviselőjének neve, aláírása; i) átvevő megnevezése, címe és engedélyének száma;
j) átvevő képviselőjének neve, aláírása. (5) A D aktivitás tízszerese feletti aktivitású zárt forrás tervezett exportja, és importja esetében a tulajdonos vagy a birtokos
legalább 30 nappal a tervezett szállítás előtt, előzetes értesítést küld a Hivatalnak, amely értesítés a következő adatokat
tartalmazza: a) gyártó vagy forgalmazó neve és elérhetősége;
b) radionuklid (elem és tömegszám); c) aktivitás, aktivitás dátuma;
d) rendeltetés; e) a tervezett szállítás időpontját magában foglaló időintervallum.
(6) Az egyedi radionuklidra vonatkozó D aktivitásokat e rendelet melléklete tartalmazza.
(7) Az értesítés nem helyettesíti a rendeletben előírt további adatszolgáltatási kötelezettségeket.
12. § A 7. § (2) bekezdés b) pontja szerinti sugárforrások esetében a leltározás eredményéről szóló adatszolgáltatásnak
tartalmaznia kell a radioaktív anyagok aktuális készlete mellett a leltározás periódusára vonatkozó összesített
készletváltozási adatokat is radionuklidonként (és fajtánként) a következők szerint:
a) átvett összes mennyiségét (eredeti aktivitás és tömeg vagy térfogat);
b) átadott összes mennyiségét (eredeti aktivitás és tömeg vagy térfogat);
c) felhasznált mennyiségét (eredeti aktivitás és tömeg vagy térfogat);
d) aktuális készletét (aktivitás és tömeg vagy térfogat);
e) rendeltetését; f) fizikai, kémiai formáját (amennyiben ismert);
g) a tulajdonos és a birtokos adott radioaktív anyagra vonatkozó engedélyének számát;
h) engedély érvényességi időtartamát; i) engedély kibocsátóját. 13. § A 7. § (2) bekezdés c) pontja szerinti radioaktív hulladékok esetében a leltározás eredményéről szóló
adatszolgáltatásnak tartalmaznia kell a radioaktív hulladékok aktuális készlete mellett a leltározás periódusára
vonatkozó összesített készletváltozási adatokat is radioaktív hulladék osztályonként a következők szerint:
a) átvett összes mennyiségét (hulladékforma, csomagolás); b) keletkezett összes mennyiségét (hulladékforma, csomagolás);
c) átadott összes mennyiségét (hulladékforma, csomagolás); d) lebomlott összes mennyiségét (hulladékforma, csomagolás);
e) felszabadított összes mennyiségét (hulladékforma, csomagolás); f) a tulajdonos és a birtokos tevékenységi engedélyének, valamint radioaktív hulladéktárolók engedélyese
esetében a tároló üzemeltetési engedélyének számát; g) engedély érvényességi időtartamát;
h) engedély kibocsátóját. 14. § (1) A tulajdonos és a birtokos a változást követő 15 napon belül adatot köteles szolgáltatni a Hivatal részére nevének,
címének, valamint a nyilvántartásra kötelezett személyének megváltozásáról. (2) Azon tulajdonos vagy birtokos, aki zárt sugárforrást exportált és kötelezettséget vállalt arra, hogy azt visszaveszi,
ennek tényéről, továbbá a visszavétel megtörténtéről a Hivatal részére köteles az exportot és a visszavételt követő
15 napon belül adatot szolgáltatni. (3) A tulajdonos és a birtokos haladéktalanul adatot köteles szolgáltatni a Hivatal részére a radioaktív anyagok
leltározásakor mutatkozó bármely hiány vagy többlet esetén. Az adatszolgáltatásról a Hivatal a Sugáregészségügyi
Decentrumot értesíti. 15. § (1) A Hivatal a Sugáregészségügyi Decentrummal történt egyeztetést követően, a leltározás eredményeként mutatkozó
hiány vagy többlet esetében haladéktalanul értesíti az Országos Rendőr-főkapitányságot (a továbbiakban: ORFK),
a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat és az Országos Sugáregészségügyi Készenléti Szolgálatot. Az e bekezdésben
felsorolt szervek a bejelentés ügyében hozott – a Hivatal vagy a Sugáregészségügyi Decentrum hatáskörét érintő –
intézkedéseikről tájékoztatják a Hivatalt, valamint a Sugáregészségügyi Decentrumot.
(2) Amennyiben a Hivatal a tulajdonosnál vagy a birtokosnál végzett helyszíni ellenőrzés során az engedélyekben
foglaltak vagy a radioaktív anyagok nyilvántartásával kapcsolatos előírások megsértését észleli, erről haladéktalanul
tájékoztatja az illetékes Sugáregészségügyi Decentrumot és az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat
Országos Tisztifőorvosi Hivatalát (a továbbiakban: OTH). A Hivatal Sugáregészségügyi Decentrum számára javaslatot
tehet az engedély visszavonására. (3) A Sugáregészségügyi Decentrum kérésére, az inaktívvá nyilvánítást megelőzően a Hivatal a központi nyilvántartásban
szereplő adatok alapján a központi nyilvántartásban szereplő bármely adatról rendszeres és rendkívüli
adatszolgáltatást teljesít. 16. § (1) A Sugáregészségügyi Decentrum és az OTH az engedélyek kibocsátásáról, módosításáról és visszavonásáról szóló
jogerős vagy fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható határozatukat annak közlésével egyidejűleg a Hivatalnak
megküldik. (2) Amennyiben a Sugáregészségügyi Decentrum, az OTH, az ORFK, a nemzetbiztonsági szolgálatok vagy az Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóság e rendelet 7. és 10–13. §-ában meghatározott előírásoknak a megsértését észleli,
erről haladéktalanul tájékoztatja a Hivatalt. IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
17. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
(2) A Hivatal a nagy aktivitású zárt radioaktív sugárforrások és a gazdátlan sugárforrások ellenőrzéséről szóló, 2003.
december 22-i 2003/122/Euratom tanácsi irányelv végrehajtásának tapasztalatairól 2010. december 31-ig jelentést
tesz az Európai Bizottságnak. A jelentés elkészítésében a Sugáregészségügyi Decentrum és az OTH közreműködnek.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a radioaktív anyagok központi és helyi nyilvántartásának
rendjéről szóló 33/2004. (VI. 28.) BM rendelet. (4) Ez a rendelet a nagy aktivitású zárt radioaktív sugárforrások és a gazdátlan sugárforrások ellenőrzéséről szóló, 2003.
december 22-i 2003/122/Euratom tanácsi irányelv 2. cikk b), g), h), l), m) és n) pontjának, 4. cikkének, 5. cikk
(1)–(4) bekezdésének, 6. cikk b) és d) pontjának, 7. cikk (1)–(2) bekezdésének, 13. cikk (1) bekezdésének, 14. cikkének,
valamint 16. cikk (1) bekezdésének való megfelelést szolgálja.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
1708/2017. (IX. 25.) Korm. határozata a Strukturálisreform-támogató Programban az egészségügyi alapellátás és az egynapos sebészet fejlesztése területén való részvételről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  Európai Bizottsággal való együttműködést a  hazai egészségügyi helyzet javítása érdekében
az egészségügyi alapellátás és az egynapos sebészeti ellátás területén;
 2. támogatja az  Európai Bizottság által működtetett Strukturálisreform-támogató Programban való részvételt
az 1. pont szerinti területeken;
 3. felkéri az emberi erőforrások miniszterét, hogy dolgozza ki a Strukturálisreform-támogató Szolgálathoz benyújtandó
pályázati dokumentumot a végrehajtáshoz szükséges források megjelölésével a következő témakörökben:
a) a kiterjesztett egészségügyi alapellátás hatásköreinek felülvizsgálata, megújítása,
b) az egészségügyi alapellátásban végezhető alapszintű járóbeteg-szakellátási feladatok és szabályozási
követelmények meghatározása,
c) a licenc képzések kereteinek, szakmai tartalmának fejlesztése és a kapcsolódó hatáskörök meghatározása,
d) ápolói humánerőforrás fejlesztése,
e) egészségügyi szakmai irányelvfejlesztés,
f ) a háziorvosi szakma hangsúlyosabbá tétele az orvosképzésben,
g) egynapos sebészeti ellátás fejlesztése.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
210/2012. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
az emberi szabadságjogokért és Európa egységéért, valamint a magyar–litván kapcsolatok fejlesztése érdekében
végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Vytautas Landsbergis litván európai parlamenti képviselő, volt köztársasági elnök részére a
MAGYAR ÉRDEMREND NAGYKERESZTJE
polgári tagozata; több évtizedes teológiai tudományos munkásságáért, az ifjúság oktatásáért-neveléséért, a magyarságért való
kiállásáért, példaértékű emberi helyállásáért
Tőkés István református lelkész, egyházi író, teológiai professzor részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE A CSILLAGGAL
polgári tagozata; a szentírástudomány nemzetközileg is számon tartott műveléséért, tudományos, irodalmi és oktatói munkája,
példaértékű életpályája elismeréseként
dr. Farkasfalvy Dénes ciszterci apát, teológus, a Pápai Szentírás Bizottsága tagja részére,
a magyar–latin-amerikai, illetve magyar–chilei kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett sokoldalú tevékenysége
elismeréseként
Fernando Schmidt Ariztía, a Chilei Köztársaság Külügyminisztériumának külügyminiszter-helyettese, volt
magyarországi nagykövet részére,
az erdélyi művészeti élet megszervezésében játszott tevőleges szerepéért, a múlt értékeinek megőrzéséért és
ápolásáért, példaértékű művészi életpályája elismeréseként
Jakobovits Miklós festőművész, művészeti író, a Barabás Miklós Céh elnöke részére a
a magyar kultúra megőrzéséért és megismertetéséért – hazánkban és határainkon túl – végzett kiemelkedő
munkájáért, a magyar borászat hírnevének öregbítéséért, valamint munkahelyteremtő tevékenységéért
Degenfeld Mária részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
polgári tagozata; maradandó értékeket képviselő kutatásaiért, a magyar népköltészet és folklórkincs gazdagításáért, értékeinek
megőrzéséért és ápolásáért végzett munkája elismeréseként
Albert Ernő nyugalmazott tanár részére,
Magyarország és Moldova gazdasági kapcsolatainak fejlesztésében végzett több évtizedes eredményes munkája
elismeréseként
Asia Odobescu, a RIHPANGALFARMA Magyar–moldovai Gyógyszeripari Társaság vezérigazgatója részére,
a határon túli magyarságot érintő, illetve a határon túli magyarokról szóló műsorok létrehozásában és szerkesztésében
végzett tevékenysége elismeréseként
Balogh Eszter, a Magyar Televízió nyugalmazott munkatársa, vezető szerkesztő részére,
a felekezeti oktatás rendszerváltás utáni újraindításában szerzett érdemeiért, példaértékű oktató-nevelő életpályája
elismeréseként
Bencze Ágnes, a kolozsvári Unitárius Kollégium alapító igazgatója, nyugalmazott tanár részére,
gazdag irodalmi munkássága, a magyar nemzet érdekében végzett sokoldalú, példaértékű közéleti tevékenysége
elismeréseként
Gálfalvi György író részére,
a romániai magyarság 1986 ősze és 1988 nyara közti drámai helyzetét dokumentáló, nemzetközi szervezetek elé tárt
első átfogó emberi jogi jelentés elkészítéséért, az erdélyi menekültek hathatós és önzetlen támogatásáért
Bjrrn Cato Funnemark újságíró, emberi jogi aktivista, kisebbségi szakértő részére,
a magyar–ugandai politikai, gazdasági, kereskedelmi és kulturális kapcsolatok fejlesztéséért, Magyarország ugandai
kedvező nemzet-imázsa fenntartásához való tevőleges hozzájárulásáért
Gordon Babala Kasibante Wavamunno, a Spears Motors Ltd. elnök-vezérigazgatója, Magyarország ugandai tiszteletbeli
konzulja részére,
a foszforvegyületek terén végzett tudományos munkásságáért, a foszfortartalmú növényvédő szerek előállításáért,
több évtizedes kutatói és oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Hantz Ádám András vegyész, a Sapientia Erdélyi Magyar Tudományegyetem nyugalmazott tanára, a Magyar
Tudományos Akadémia külső köztestületi tagja részére,
a brazíliai magyar közösség érdekében végzett több évtizedes munkája, sokirányú cserkészvezetői tevékenysége
elismeréseként
Pillerné Tirczka Éva, a Külföldi Magyar Cserkészszövetség Brazíliai Körzetének parancsnoka, cserkészvezető részére,
több évtizedes eredményes tudományos, kutatói, oktatói munkássága, intézményszervezői, szakmai közéleti,
valamint a kárpátaljai magyar felsőoktatás fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Szikura József, a Magyar Tudományos Akadémia külső tagja, biológus-botanikus, a II. Rákóczi Ferenc Kárpátaljai
Magyar Főiskola rektora részére,
Magyarország és a Cseh Köztársaság, valamint a visegrádi országok közötti kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
Vojtch Belling, a Cseh Köztársaság Miniszterelnöki Hivatalának EU-ügyekért felelős államtitkára részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
polgári tagozata; a cseh és a magyar katonai felsőoktatási intézmények közötti tudományos, oktatási kapcsolatok fejlesztése és
elmélyítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Rudolf Urban nyugalmazott dandártábornok, a brnói Védelmi Egyetem rektora részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
katonai tagozata; példaértékű életpályája, írói, műfordítói, újságírói, valamint a határon túli szlovákiai sajtó meghatározó alakjaként
végzett tevékenysége elismeréseként
Ardamica Ferenc író, műfordító, újságíró, lapszerkesztő részére,
a magyar–olasz kapcsolatok fejlesztése, az 1956-os forradalom és szabadságharc eszméinek és emlékének ápolása
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Attilio Mazzola, a padovai Szent István király plébánia volt plébánosa, püspöki helynöke részére,
az erdélyi magyar barlangászat megszervezéséért, jelentős kutató-feltáró tevékenységéért, életútja elismeréseként
Bagaméri Béla nyugalmazott gépészmérnök, a Kolozsvári Barlangkutató Egyesület tiszteletbeli elnöke részére,
több évtizedes gyógyító-betegségmegelőző tevékenysége, a magyar kisebbség érdekében végzett munkája
elismeréseként
dr. Ballók Jolán, Görgényüvegcsűr család- és szakorvosa részére,
a nagybányai képzőművészeti hagyományok ápolásáért, festőművészi, művészetpedagógiai és művészetszervezői
tevékenysége elismeréseként
Dudás Gyula festőművész, a Nagybányai Képzőművészeti Líceum nyugalmazott tanára részére,
az újvidéki Bonaventuriánum Ferences Fiúkollégium és Művelődési Ház, valamint a vajdasági Lurkóházak hálózatának
létrehozásáért, a hátrányos helyzetű gyermekek helyzetének javításáért, írói, szerkesztői és műfordítói munkássága
elismeréseként
dr. Harmath Károly, az Újvidéki Ferences Rendtartomány házfőnöke részére,
egyéni látásmódú, a magyar identitást a szobrászat eszközeivel erősítő alkotásaiért, művészi és művészoktatói
munkássága elismeréseként
Kolozsi Tibor Munkácsy Mihály-díjas szobrászművész, a kolozsvári Képzőművészeti és Iparművészeti Egyetem
egyetemi adjunktusa részére,
a magyar–norvég – és az egész Kárpát-medencei magyarság ügyét szolgáló – kulturális, tudományos és társadalmi
kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
Kovács Ferenc, az Oslói Egyetem Média- és Kommunikációs Intézetének médiamérnöke részére,
a kétoldalú élelmiszer-kereskedelmi együttműködés kiépítése és fejlesztése terén végzett tevékenysége
elismeréseként
Krikor Pombuchan, a ZAO „Tander” import beszerző vezetője részére,
a szlovákiai magyar önkormányzatiság kialakítása és fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Kvarda József, a Nagyszombati Kerületi Önkormányzat alelnöke részére,
a magyar kultúra, a magyar nyelv és irodalom oroszországi megismertetése és népszerűsítése érdekében végzett
oktatói, kutatói munkássága elismeréseként
dr. Leonyid Ivanovics Szuvizsenko, a nyelvtudomány kandidátusa, irodalomkutató részére,
a Magyarország és Ukrajna közötti kapcsolatok ápolása és elmélyítése, valamint a lembergi magyar diaszpóra
kulturális szervezetének tevőleges támogatása érdekében végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
Maleh Larisza Jevszejivna, a Lviv-Suputnik Turisztikai Vállalat Nyrt. igazgatótanácsának elnöke, Magyarország lembergi
tiszteletbeli konzulja részére,
a törökországi hungarológiai képzés támogatása, egyetemi oktatói, tudományos és fordítói tevékenysége, valamint
a magyar–török oktatási és kulturális kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Naciye Güngörmüº, a nyelvtudomány kandidátusa, az Ankarai Egyetem Nyelvészeti, Történelmi és Földrajzi Kar
Hungarológiai Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
a magyar–román gazdasági és pénzügyi kapcsolatok fejlesztése, valamint a magyar nyelvű szakirányú felsőoktatás
terén végzett több évtizedes példamutató munkássága elismeréseként
dr. Nagy Ágnes, a kolozsvári Babes-Bolyai Tudományegyetem docense, a Román Nemzeti Bank igazgatótanácsának
tagja részére,
a magyar népi hagyomány és népi építészet megőrzése, a magyar vidék fejlesztése érdekében hosszú időn át végzett
munkája elismeréseként
dr. Nagy Dénes, a Szimmetria Alapítvány elnöke, a Veszprémi Akadémiai Bizottság Népi Építészeti Munkabizottságának
társelnöke részére,
a magyar történelem és a magyar nép által ihletett, új technikákat bevezető zománcművészetéért, egyedi hangvételű
festményeiért és grafikáiért, művészi életútja elismeréseként
Nagy Enikő festő- és grafikusművész, zománcművész részére,
a harmincöt éves erdélyi táncházmozgalom elindításában játszott szerepéért, karakterszerepek emlékezetes
megformálásáért, művészi munkája elismeréseként
Panek Katalin, a kolozsvári Állami Magyar Színház színművésze részére,
a magyar népzene magas színvonalú tolmácsolásáért, hagyományainak ápolásáért, valamint ifjúsági kórusvezetői
tevékenysége elismeréseként
Simó Margit, a székelyudvarhelyi Unitárius Gimnázium énektanára, karvezető részére,
a romániai Caritas megszervezéséért, a hátrányos helyzetű emberek érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Szász János, a Gyulafehérvári Római Katolikus Érsekség gazdasági igazgatója, pápai káplán, kanonok részére,
a délvidéki magyar közösség több évtizedes szolgálatáért, áldozatos népművelői és kultúraszervezői tevékenysége
elismeréseként
dr. Szöllősy Vágó László népművelő, a szabadkai Vajdasági Magyar Művelődési Szövetség főtitkára részére,
több évtizedes tudományos és oktatói munkásságáért, a magyar történelem és kultúra amerikai megismertetése
érdekében végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
dr. Vermes Gábor történész, a newarki Rutgers Egyetem professor emeritusa részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
polgári tagozata; a Kárpát-medencében élő hátrányos helyzetű gyerekek támogatása érdekében végzett több évtizedes munkája,
karitatív tevékenysége elismeréseként
Batári Edit Jolán Anna, a hollandiai Szent István Alapítvány társalapítója részére,
a kárpátaljai magyar gyerekek anyanyelvi oktatásának megszervezéséért, a kárpátaljai magyarok identitásának
megőrzése érdekében végzett áldozatos munkája elismeréseként
Bilics Éva, a rahói Petőfi Sándor Anyanyelvi Klub vezetője részére,
a magyar nyelv és a magyar kultúrkincs ápolása, megőrzése érdekében végzett sokirányú tevékenysége
elismeréseként
Eiben Éva, a Gyertyánligeti Római Katolikus Egyházi Tanács gondnoka részére,
a sugárterápia és a képalkotó diagnosztika területén végzett kutatásaiért, gyógyítói, oktatói tevékenysége
elismeréseként
dr. Hadjiev Janaki Stanislavov, a Kaposvári Egyetem Egészségügyi Centrumának osztályvezető főorvosa, megbízott
alelnök részére,
a magyar és az európai kultúra izraeli népszerűsítése, a nagy kultúrtörténeti összefüggések művészi bemutatása terén
végzett tevékenysége, művészi munkássága elismeréseként
Keller Tibor fotóművész, nyugalmazott középiskolai tanár részére,
a Gömör-vidék magyarságának odaadó szolgálatáért, valamint a régió keretein messze túlnövő jelentőségű, nemzeti
kultúránk ápolása érdekében végzett több évtizedes, sokoldalú, értékőrző és értékteremtő tevékenységéért
B. Kovács István, a Szlovákiai Református Keresztyén Egyház - Tudományos Gyűjtemények igazgatója részére,
a vajdasági magyarság fennmaradását szolgáló három évtizedes kiemelkedő oktató-nevelő munkája elismeréseként
Kulesevity Ágnes, a Szabadkai Október 10. Általános Iskola nyugalmazott tanára részére,
a kárpátaljai magyarság életének hiteles bemutatásáért, a magyar nyelvű média színvonalának emelése érdekében
végzett tevékenysége elismeréseként
Kulin Zoltán, a Kárpátaljai Megyei Állami Televízió- és Rádió Társaság vezérigazgató-helyettese részére,
több évtizedes lelkészi szolgálatáért, közösségépítő, nevelő tevékenységéért, életútja elismeréseként
Nagy Ferenc, a Küküllősárdi Unitárius Egyházközség lelkésze részére,
Nagy Géza, a Maros megyei Sáromberke Egyházközség nyugalmazott református lelkésze részére,
a szlovákiai magyar közösség érdekeinek képviseletéért, a magyar kultúra és hagyományok ápolásáért, a tárgyilagos
műsorszerkesztésért és tájékoztatásért
Pék Zoltán, a Com Média ügyvezető igazgatója, vezető szerkesztő részére,
művészetében az évtizedek során megjelenő tudatosságot és a művészi képzelőerőt tükröző, az eltérő, egymást
követő technikákkal készült, de mindig magas színvonalú alkotásaiért, különös tekintettel a költői alkotásoknak, kivált
Szilágyi Domokos verseinek képi megjelenítéséért
Soó Zöld Margit festő- és grafikusművész részére,
az erdélyi magyarság identitástudatának és közösségi összetartozás-érzésének erősödéséhez való hozzájárulásáért, az
erdélyi magyar festészet és grafika hírnevének öregbítéséért
Székely Géza grafikusművész, a kolozsvári Apáczai Csere János Elméleti Líceum rajztanára részére,
sportolói pályafutása, valamint a csíkszeredai református egyházi közösség érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
Takács István nyugalmazott mérnök, jégkorongozó részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata; a magyar cigányzene hagyományainak ápolásáért, magas színvonalú műveléséért, valamint a fiatal roma tehetségek
támogatásáért
Banyák István nyugalmazott prímás részére,
az erdélyi néptánc hagyományainak megőrzéséért és színpadra állításáért, emlékezetes koreográfiáiért,
művészetoktatói tevékenysége elismeréseként
Orza Calin koreográfus, rendező részére,
a dél-afrikai magyarság érdekében, nemzeti, kulturális és nyelvi identitásának megőrzéséért végzett sokoldalú
tevékenysége elismeréseként
Pleskó László Pál, a Dél-afrikai Magyar Szövetség tiszteletbeli elnöke részére,
a magyarországi, valamint a kárpátaljai önkormányzatok és települések közötti együttműködés elmélyítése és
fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Roják Mária, Császlóc község polgármestere részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. augusztus 8.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
115/2008. (IV. 29.) KE határozata miniszteri és államtitkári megbízatások lemondás miatti megszűnésének megállapításáról (kivonatos közlés).
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény (Kát.) 36. § (2) bekezdése alapján a
miniszterelnök előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Kákosy Csaba gazdasági és közlekedési miniszternek e megbízatása 2008. április 30-ai hatállyal megszűnik.
A Kát. 48. § (2) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére megállapítom továbbá, hogy
Dióssy Gábornak, a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium államtitkárának,
e megbízatása 2008. április 30-ai hatállyal megszűnik. Budapest, 2008. április 28.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
35/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
dr.  Pintér Attilát kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom Magyarország belgrádi
nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
20/2013. (VII. 5.) BM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján Hajzer Károly r. ezredest, a BM Informatikai
Főosztály vezetői munkakörének ellátása mellett, miniszteri biztosnak kinevezem.
2. A miniszteri biztos kinevezése jelen utasítás hatályba lépésétől legfeljebb hat hónapra szól.
3. A miniszteri biztos feladata az  Egységes Segélyhívó Rendszer (továbbiakban: ESR) tervezésének és megvalósítása
előkészítésének az  irányítása, az ezzel összefüggő döntések koordinálása, továbbá a Robotzsaru integrált ügyviteli
és ügyfeldolgozó rendszer (a továbbiakban: Robotzsaru) fejlesztésével és egyes kormányzati szerveknél, valamint
az ügyészségeken és a bíróságokon történő alkalmazása bevezetésével, illetve kiterjesztésével kapcsolatos teendők
szervezése és végrehajtásuk felügyelete.
4. A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerint díjazás és juttatások illetik meg.
5. A miniszteri biztos tevékenységét a Ksztv. 38. § (4) bekezdésére figyelemmel a belügyminiszter irányítja.
6. A miniszteri biztos feladatainak ellátásához szükséges személyi és tárgyi feltételeket, így különösen a  titkársági
teendőket a Belügyminisztérium Informatikai Főosztálya biztosítja.
7. A miniszteri biztos a  feladatát a Belügyminisztérium kabinetfőnökével, valamint az ESR létrehozásával összefüggő
feladatai tekintetében az országos rendőrfőkapitánnyal, az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság vezetőjével és
az Országos Mentőszolgálat vezetőjével, a Robotzsaru fejlesztésével összefüggő feladatai tekintetében a fejlesztésbe
bevont kormányzati szerv vezetőjével, továbbá az  Országos Bírósági Hivatal és a  Legfőbb Ügyészség illetékes
vezetőivel együttműködve látja el.
8. A miniszteri biztos feladatainak ellátásáról havonta jelentést tesz a belügyminiszternek.
9. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
25/2016. (VIII. 31.) MvM utasítása a Központi Statisztikai Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A	központi	 államigazgatási	 szervekről,	 valamint	 a Kormány	 tagjai	 és	 az  államtitkárok	 jogállásáról	 szóló	2010.	 évi	XLIII.	 törvény
71. §  (1) bekezdésében	meghatározott	hatáskörömben	eljárva	–	 tekintettel	a  jogalkotásról	szóló	2010.	évi	CXXX.	 törvény	23. §
(4) bekezdés	c) pontjára	–	a következő	utasítást	adom	ki:
1. § A  Központi	 Statisztikai	 Hivatal	 Szervezeti	 és	 Működési	 Szabályzatát	 (a	 továbbiakban:	 SzMSz)	 az  1.  mellékletben
foglaltak	szerint	határozom	meg.
2. § Ez az utasítás	2016.	szeptember	1-jén	lép	hatályba.
3. § Hatályát	veszti	a Központi	Statisztikai	Hivatal	Szervezeti	és	Működési	Szabályzatáról	szóló	34/2012.	(X.	27.)	KIM utasítás.
Lázár János s.	k.,
	 	 Miniszterelnökséget	vezető	miniszter


text:
32/2017. (II. 8.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Gyurcsík Iván rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország varsói nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2016. november 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
29/2007. (X. 16.) ÖTM rendelete.  a Gazdaságfejlesztési Operatív Program K+F és innováció a versenyképességért prioritására és a Regionális Fejlesztés Operatív Programok K+F és innováció tárgyú konstrukcióira rendelt források terhére az EK-szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtható támogatások részletes szabályairól és a támogatási jogcímeiről
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
24. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – a
Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről szóló
2006. évi CXXVII. törvény 53. § (7) bekezdésében, valamint az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény
59. § (10) bekezdésében megállapított feladatkörömben –
a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló
169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában megállapított felelősségi körében eljáró pénzügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya és célja 1. § (1) E rendelet a Gazdaságfejlesztési Operatív Program
(a továbbiakban: GOP) Kutatás-fejlesztés és innováció a
versenyképességért prioritása, valamint a Nyugat-dunántúli Operatív Program, a Dél-alföldi Operatív Program, az
Észak-alföldi Operatív Program, az Észak-magyarországi
Operatív Program, a Közép-magyarországi Operatív Program, a Közép-dunántúli Operatív Program, a Dél-dunántúli Operatív program (a továbbiakban együtt: ROP-ok)
keretében meghirdetésre kerülő K+F és innováció tárgyú
konstrukciókra rendelt források terhére az EK-szerződés
87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló,
2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet alapján
nyújtható támogatások felhasználására, kezelésére, működtetésére terjed ki.
(2) A pályáztatás szabályait, a pályázatok tartalmi követelményeit, elbírálásuk rendjét, a támogatási szerződések
megkötésének szabályait, a támogatások kifizetését, valamint a támogatási programok lezárását és ellenőrzési rendszerét külön jogszabály szabályozza.
(3) A rendelet célja a hazai kis- és középvállalkozások
K+F+I aktivitásának növelése, a létező kapacitások és
eredmények jobb hasznosítása, illetve a K+F+I folyamat
szereplői közötti együttműködésnek az ösztönzése.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. támogatás: az Európai Közösséget létrehozó Szer
ződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatás és
az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének
(1) bekezdése szerinti állami támogatásokkal kapcsolatos
eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló
85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm.
rendelet) 1. § 5. pontja szerinti csekély összegű (de minimis) támogatás,
2. KKV: a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük
támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: KKV tv.) 3. § (1) bekezdése szerinti vállalkozás,
3. alapkutatás: a 70/2001/EK rendelet 2. cikkének
h) pontja szerinti alapkutatás,
4. alkalmazott kutatás: a 70/2001/EK rendelet 2. cikkének i) pontja szerinti ipari kutatás,
5. K+F projekt támogatás: alapkutatásra, alkalmazott
kutatásra vagy kísérleti fejlesztésre irányuló projekthez
nyújtott támogatás,
6. kísérleti fejlesztés: a 70/2001/EK rendelet 2. cikkének j) pontja szerinti kísérleti fejlesztés,
7. független vállalkozás: a KKV tv. 4. § (1) bekezdésében foglalt önálló vállalkozás,
8. referenciaráta: a támogatástartalom és az elszámolható költség jelenértékének kiszámításához használt
mutatószám, amelyet az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról
szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló,
2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet 9. cikke
határoz meg,
9. támogatási intenzitás: a támogatástartalom és a
jelenértéken számított elszámolható költség hányadosa,
százalékos formában kifejezve,
10. támogatástartalom: a kedvezményezett számára
nyújtott állami támogatásnak a Korm. rendelet 2. számú
mellékletében foglalt módszer alapján kiszámolt értéke,
11. EGT állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes
más állam,
12. támogatást nyújtó szerv: a Korm. rendelet 1. §
30. pontjában meghatározott szerv vagy személy,
13. költségvetési kutatóhely: alaptevékenységként
kutatást végző, költségvetési finanszírozású intézmény
(felsőoktatási kutatóhely, kutató-fejlesztő intézet és egyéb
kutatóhely).
A támogatások jogcímei 3. § A GOP K+F és innováció a versenyképességért prioritására, valamint a ROP-ok regionális gazdaságfejlesztés
című prioritásának K+F+I tárgyú konstrukcióira rendelt
források az alábbi jogcímeken használhatók fel:
a) K+F projektekhez nyújtott támogatás;
b) műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyúj
tott támogatás;
c) KKV-k szabadalommal és egyéb iparjogvédelmi
jogok megszerzésével és érvényesítésével kapcsolatosan
felmerülő költségeihez nyújtott támogatás;
d) K+F+I tanulmányok, elemzések készítéséhez nyújtott támogatás; e) K+F+I eredmények hasznosítása;
f) marketingtevékenység támogatása.
A támogatásban részesíthetők (kedvezményezettek) köre 4. § A rendelet hatálya alá tartozó források terhére támogatás – a pályázati konstrukció tartalmától függően – a
Magyarországon székhellyel vagy EGT állam területén
székhellyel és Magyarországon fiókteleppel rendelkező,
jogi személyiségű vagy jogi személyiség nélküli KKV-nak
minősülő gazdasági társaságok, egyéni vállalkozók, valamint szövetkezetek részére nyújtható.
A támogatások formái 5. § A 3. §-ban meghatározott jogcímek alapján támogatásban részesíthetők részére visszafizetési kötelezettség nélküli végleges juttatás (vissza nem térítendő támogatás)
nyújtható.
Támogatási kategóriák 6. § (1) A 3. § a) pontja alapján K+F projekthez, a b) pontja
alapján műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz és
a c) pontja alapján KKV-k szabadalommal és egyéb iparjogvédelmi jogok megszerzésével és hatályosításával kapcsolatosan felmerülő költségeihez nyújtható támogatás,
melyre a 70/2001/EK bizottsági rendelettel összhangban
nyújtható támogatás.
(2) A 3. § d)–f) pontjai alapján csekély összegű támogatás nyújtható, amelyekre a Szerződés 87. és 88. cikkének
a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelettel
(HL L 379., 2006.12.28., 5. o.) összhangban nyújtható
támogatás.
A támogatás mértéke 7. § (1) A K+F projektekhez nyújtható, ugyanazon elszámolható költségekre vonatkozó bármely támogatás támogatási intenzitása – a (2) bekezdésben foglalt kivételekkel – nem haladhatja meg
a) alapkutatás esetén a 100%-ot,
b) alkalmazott kutatás esetén a 60%-ot,
c) kísérleti fejlesztés esetén a 35%-ot.
(2) Az (1) bekezdésben szereplő felső határok az alkalmazott kutatás esetében legfeljebb 75%-os támogatási
intenzitásig, a kísérleti fejlesztés esetében pedig 50%-ig
növelhetők a következők szerint:
a) amennyiben a projekt megvalósítására Pest megyén
és Budapesten kívül kerül sor, a maximális támogatási
intenzitás 10 százalékponttal növelhető, amennyiben a
projekt megvalósítására Pest megyében vagy Budapesten
kerül sor, a támogatási intenzitás 5 százalékponttal növelhető;
b) az Európai Közösség kutatás-fejlesztési keretprogramjához kapcsolódó programok esetében a támogatási
intenzitás 15 százalékponttal növelhető;
c) a maximális támogatási intenzitás 10 százalékponttal növelhető, amennyiben a következő feltételek valamelyike teljesül:
ca) a projekt két tagállamban legalább két független
partner közötti, határokon átnyúló hatékony együttműködést von maga után, különösen a nemzeti K+F politikák
összehangolásával összefüggésben, és a támogatást nyújtó
tagállamban egyetlen KKV sem viselhet az elszámolható
költségek 70%-ánál többet,
cb) a projekt egy KKV és egy költségvetési kutatóhely
hatékony együttműködését vonja maga után, különösen a
nemzeti K+F politikák összehangolásával összefüggésben, abban az esetben, ha a költségvetési kutatóhely a projekt elszámolható költségeinek legalább 10%-át viseli, és
jogosult közzétenni az általa végrehajtott kutatás eredményeit,
cc) a projekt eredményeit műszaki és tudományos konferenciák révén széles körben terjesztik, vagy tudományos, műszaki folyóiratokban közzéteszik.
(3) Amennyiben egy projekt a K+F különböző szakaszait foglalja magában, a felmerülő elszámolható költségek alapján számított, megengedhető támogatási intenzitást a vonatkozó megengedhető támogatási intenzitások
súlyozott átlaga alapján állapítják meg.
(4) Együttműködésen alapuló projektek esetében az
egyes kedvezményezetteknek nyújtott támogatás legmagasabb összege nem haladhatja meg az érintett kedvezményezettek részéről felmerülő elszámolható költségek alapján számított megengedett támogatási intenzitást.
(5) Alkalmazott kutatási tevékenységeket, illetve kísérleti fejlesztési tevékenységeket előkészítő megvalósíthatósági tanulmányok esetében a támogatási intenzitás nem
haladhatja meg a 75%-ot.
(6) A szabadalmak és egyéb iparjogvédelmi oltalom
megszerzéséhez és hatályosításához nyújtott támogatások
esetében a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az
(1)–(2) bekezdésben meghatározott mértéket azzal, hogy
ahhoz azt a támogatási intenzitást kell figyelembe venni,
amely az érintett szabadalom vagy más iparjogvédelmi
oltalom tárgyához elsőként vezető kutatási tevékenységhez tarozik.
A támogatás terhére elszámolható költségek 8. § (1) A K+F projekt támogatás esetén elszámolható költségek az alábbiak lehetnek:
a) a kutatók, fejlesztők, technikusok és egyéb kisegítő
személyzet tekintetében személyi jellegű ráfordítások a
számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban:
Számv. tv.) szerint, a támogatott projektben való foglalkoztatás arányában;
b) új műszaki berendezések, gépek és egyéb berendezések, felszerelések bekerülési értéke – a Számv. tv.
szerint – a támogatott kutatási-fejlesztési projektben való
használatuk mértékéig és idejére;
c) harmadik féltől megvásárolt vagy pénzügyi lízingbe
vett műszaki tudás, szabadalmak bekerülési értéke és költsége a Számv. tv. szerint, amennyiben a tranzakcióra
a piaci feltételeknek megfelelően került sor, melyek lízinggel történő finanszírozása esetén a lízingdíjból kizárólag
a tőketörlesztő rész számolható el;
d) a K+F tevékenységgel kapcsolatban felmerülő,
anyagjellegű ráfordítások között elszámolható közvetlen
költségek:
da) a piaci feltételek szerint harmadik féltől megrendelt, a Számv. tv. szerint elszámolásra kerülő kutatás-fejlesztési munka díja,
db) a tanácsadás és hasonló szolgáltatások költségei
a Számv. tv. szerint, amennyiben azokat kizárólag a kutatás-fejlesztési tevékenységhez veszik igénybe,
dc) anyagok és hasonló termékek, valamint szolgáltatások költségei a Számv. tv. szerint, amennyiben azokat
a kutatás-fejlesztési tevékenységhez veszik igénybe;
e) az általános költségek közül azok a költségek, amelyek a számviteli politikában meghatározott módon, a
kutatás-fejlesztést jellemző vetítési alap arányában a K+ F
projekthez közvetett módon hozzárendelhetőek.
(2) Műszaki megvalósíthatósági tanulmányok támogatása esetében a tanulmány készítésének költségei a
Számv. tv. szerint számolhatóak el.
(3) Iparjogvédelmi oltalommal kapcsolatban felmerülő
költségekhez nyújtott támogatás esetén a következő költségek számolhatók el:
a) az oltalomnak az első iparjogvédelmi hatóság által
történő megadását megelőzően felmerülő valamennyi
költség, ideértve a bejelentés előkészítésével, benyújtásával és vizsgálatával kapcsolatos költségeket, valamint az
oltalom megadása előtt az iparjogvédelmi oltalom megszerzése iránti eljárásban felmerülő díjakat;
b) fordítási és egyéb költségek, amelyek – az a) pontban szereplő iparjogvédelmi hatóságtól eltérő – másik
iparjogvédelmi hatóság előtt, az oltalom megszerzésével
vagy hatályosításával kapcsolatban merülnek fel;
c) az oltalom megadása iránti eljárásban, illetve a felszólalási eljárás során az oltalomképességi feltételek fennállásának bizonyítása, illetve az oltalom érvényességének
védelme kapcsán felmerülő költségek, akkor is, ha ezek
a költségek az oltalom megadását követően merültek fel.
(4) A tanulmányok, elemzések megrendelésével kapcsolatban felmerülő, anyagjellegű ráfordítások között elszámolható közvetlen költségek a tanácsadás és hasonló
szolgáltatások költségei a Számv. tv. szerint, amennyiben
azokat kizárólag a kutatás-fejlesztési tevékenységhez
veszik igénybe.
(5) A pályázati dokumentáció az elszámolható költségek körét az (1)–(4) bekezdésben foglaltaknál szűkebben
is meghatározhatja.
A csekély összegű támogatásokra vonatkozó
rendelkezések 9. §
(1) A csekély összegű támogatás odaítélésének feltétele, hogy a kedvezményezett nyilatkozik az előző három
pénzügyi évben általa igénybe vett csekély összegű támogatások támogatástartalmáról.
(2) A több részletben fizetendő támogatást az odaítélése
időpontjában érvényes értékre kell diszkontálni.
(3) Minden egyes új csekély összegű támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az előző két
pénzügyi év alatt odaítélt csekély összegű támogatás teljes
összegét figyelembe kell venni.
(4) A támogatást nyújtó szerv köteles írásban tájékoztatni a kedvezményezettet a pályázati felhívásban, illetve
a támogatási szerződésben arról, hogy csekély összegű
támogatásban részesül. A tájékoztatásnak kifejezetten
utalnia kell a bizottsági rendeletre, hivatkozva annak pontos címére és az Európai Unió Hivatalos Lapjában való
kihirdetésére, valamint meg kell határoznia a támogatás
pontos összegét támogatástartalomban kifejezve.
Támogatást kizáró okok 10. § Nem nyújtható támogatás
a) a csőd-, felszámolási eljárás vagy végelszámolás
alatt álló szervezetnek;
b) azon személy vagy szervezet részére, aki vagy amely
a támogatás iránti pályázat benyújtását megelőző három
naptári éven belül az államháztartás alrendszereiből, az
Európai Unió előcsatlakozási eszközeiből vagy a strukturális alapokból juttatott valamely támogatással összefüggésben a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségét
felróható okból nem teljesítette;
c) azon személy vagy szervezet részére, akinek vagy
amelynek lejárt adó- vagy adók módjára behajtható köztartozása van, kivéve, ha az adóhatóság számára fizetési
halasztást vagy részletfizetést engedélyezett;
d) azon személy vagy szervezet részére, aki vagy amely
a támogatott projekt keretében végzett tevékenység folytatásához szükséges hatósági engedélyekkel nem rendelkezik;
e) annak a gazdálkodó szervezetnek a részére, amelynek saját tőkéje a jegyzett tőke alá csökkent;
f) annak a személynek vagy szervezetnek a részére, aki
a beruházást, illetve a fejlesztést olyan ingatlanon kívánja
megvalósítani, amely a pályázat benyújtásának időpontjában nem per-, teher- és igénymentes, kivéve, ha a pályázó
az igény jogosultja, valamint bérelt ingatlan esetében, ha
a bérleti szerződés kizárólagos joggal nem biztosítja a támogatással megvalósuló létesítmény üzemeltetésének lehetőségét legalább a külön rendeletben előírt üzemeltetési
kötelezettség idejére;
g) azon szervezetek részére, amelyek nem felelnek meg
a rendezett munkaügyi kapcsolatok – az államháztartásról
szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 15. §-ában meghatározott – általános és különös feltételeinek, illetőleg ezen feltételek fennállását nem, vagy nem a külön jogszabályban
meghatározott módon igazolják.
Az állami támogatásokra vonatkozó közös szabályok 11. §
(1) A kedvezményezetteknek és a támogatást nyújtó
szervnek a támogatás igénylését, felhasználását, ellenőr
zését alátámasztó bizonylatokat, dokumentumokat és nyilvántartásokat, valamint minden olyan nyilvántartást,
amely az elszámolható költségeket és a megengedhető
maximális támogatási intenzitás betartására vonatkozó
információkat tartalmazza, a támogatás odaítélésétől számított 10 évig – illetve amennyiben más jogszabály ennél
hosszabb megőrzési időt rendel, annak megfelelő ideig –
meg kell őrizniük.
(2) Egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása közösségi, országos, regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási
intenzitása nem haladhatja meg az állami támogatásokra
irányadó közösségi szabályban vagy az Európai Bizottság
támogatást jóváhagyó határozatában meghatározott támogatási intenzitást.
Átmeneti és záró rendelkezések 12. § (1) E rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép
hatályba.
(2) E rendelet alapján támogatási döntést csekély összegű támogatások esetében 2013. december 31-éig, a
70/2001/EK rendelet hatálya alá tartozó támogatások
tekintetében 2008. június 30-áig lehet hozni.
(3) E rendelet
a) az EK-szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és közép
vállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő
alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK
bizottsági rendelet (HL L 10., 2001.1.13., 33–42. o.),
b) a 70/2001/EK rendelet alkalmazási körének a kutatási és fejlesztési támogatásokra történő kiterjesztése
tekintetében való módosításáról szóló, 2004. február 25-i
364/2004/EK bizottsági rendelet (HL L 63., 2004.2.28.,
22–29. o.),
c) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis
támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december
15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379.,
2006.12.28., 5. o.)
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
Bajnai Gordon s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
53/2012. (II. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Haupt Erik
Edgárt kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság tallinni
nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2011. június 20. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
129/2012. (XI. 6.) ME határozata a szomszédos államokkal kötött nemzetközi szerződések alapján működő kisebbségi vegyes bizottságok tagjának felmentéséről és a bizottságok új tagjainak kinevezéséről.
1. A kormányközi vegyes bizottságok tagjainak és tisztségviselőinek kijelöléséről szóló 2118/2008. (VIII. 27.) Korm.
határozat 3. b) pontja szerinti jogkörömben eljárva dr. Horváth István Bélát a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság tagját e tisztségéből felmentem, egyidejűleg
Arató Györgyöt a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság, a Magyar–Román Kisebbségügyi Együttműködési
Szakbizottság, a Nemzeti Kisebbségek Jogainak Biztosításával foglalkozó Magyar–Ukrán Vegyes Bizottság,
a Magyar–Szerb Kormányközi Kisebbségi Vegyes Bizottság, a Magyar–Horvát Kisebbségi Vegyes Bizottság és
a Magyar–Szlovén Kormányközi Kisebbségi Bizottság, dr. Pákozdi Csabát, Magyar Józsefet és dr. Manzinger Krisztiánt a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság tagjává
kinevezem. 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
14/2012. (II. 16.) Korm. rendelete a trópusi faanyagokról szóló 2006. nemzetközi megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére. 2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövegét és annak hivatalos magyar nyelvű fordítását az 1. melléklet tartalmazza.
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. §, a 3. § és az 1. melléklet a Megállapodás 39. cikk (4) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve a 2. §, a 3. § és az 1. melléklet hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter
annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter, az erdőgazdálkodásért felelős
miniszter és a környezetvédelemért felelős miniszter gondoskodik. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök