type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
7/2015. (XI. 19.) SZTNH utasítása a közérdekű adatok elektronikus közzétételének rendjéről.
Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 35. § (3) bekezdésében foglaltak
alapján, figyelemmel a közérdekű adatok elektronikus közzétételére, az egységes közadatkereső rendszerre, valamint a központi
jegyzék adattartalmára, az  adatintegrációra vonatkozó részletes szabályokról szóló 305/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet és
a  közzétételi listákon szereplő adatok közzétételéhez szükséges közzétételi mintákról szóló 18/2005. (XII. 27.) IHM rendelet
tartalmára, a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjával összhangban, a  közérdekű adatok és
közérdekből nyilvános adatok elektronikus közzététele, valamint a közvélemény pontos és gyors tájékoztatása érdekében az alábbi
utasítást adom ki:
I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az utasítás célja 1. § Az utasítás célja, hogy meghatározza a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) által
a www.szthn.gov.hu honlapon (a továbbiakban: honlap) közzéteendő közérdekű adatok és közérdekből nyilvános
adatok közzétételének szabályait, a  közzétételi eljárást, továbbá az  adatszolgáltatásért és a  közzétételért felelős
személyek körét.
Az utasítás hatálya 2. § (1) Az utasítás személyi hatálya a Hivatal kormánytisztviselőire és munkaszerződés alapján foglalkoztatott munkavállalóira
terjed ki.
(2) Az utasítás tárgyi hatálya a  Hivatal által kezelt azon közérdekű adatokra és közérdekből nyilvános adatokra
(a  továbbiakban együttesen: közérdekű adatok) terjed ki, amelyek honlapon történő közzétételét jogszabály vagy
a Hivatal elnöke előírja.
Értelmező rendelkezések 3. § Jelen utasítás alkalmazásában az  alábbi fogalmak tartalmát az  információs önrendelkezési jogról és
az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Infotv.) rendelkezései határozzák meg:
a) általános közzétételi lista;
b) egyedi közzétételi lista;
c) egységes közadatkereső rendszer (a továbbiakban: Közadatkereső);
d) közérdekből nyilvános adat;
e) közérdekű adat;
f ) közzétételi lista;
g) különös közzétételi lista;
h) személyes adat.
II. FELADAT- ÉS HATÁSKÖRÖK A Hivatal elnöke 4. § (1) A Hivatal elnöke gondoskodik a Hivatal által kezelt közérdekű adatok jogszabályoknak megfelelő, pontos, naprakész,
folyamatos közzétételéről, illetve frissítéséről, az  adatmegőrzési idő betartásáról, a  megismeréséhez fűződő jogok
gyakorlásának biztosításáról, valamint az egyéb kötelezettségek teljesítésének érvényre juttatásáról.
(2) A Hivatal elnöke az  (1) bekezdésben foglalt feladatokat elsősorban az Elnökségi Kabinet kormánytisztviselői közül
e  feladat ellátására általa kijelölt személy (a továbbiakban: Kijelölt Kormánytisztviselő), a  honlap rovatvezetői és
információszolgáltatói, valamint a honlap főszerkesztője és a honlap-koordinátor által látja el.
(3) Indokolt esetben a  Hivatal elnöke az  Infotv. szabályaival összhangban a  jogszabályok által ilyenként
meghatározottakon túl is meghatározhat kötelezően közzéteendő adatkört.
(4) A Hivatal elnöke a Kijelölt Kormánytisztviselő javaslata alapján szükség esetén, de minden évben legalább egyszer
felülvizsgálja a megelőző időszakban igényelt közérdekű adatokra vonatkozó statisztikai adatokat annak érdekében,
hogy indokolt esetben a  jelentős arányú vagy mennyiségű adatigénylésre tekintettel a  kötelezően közzéteendő
adatok körét – a (3) bekezdésben foglalt módon – kiegészítse.
A közérdekű adatok közzétételében közreműködő személyek 5. § A Kijelölt Kormánytisztviselő
a) figyelemmel kíséri a közérdekű adatokra vonatkozó jogszabályok esetleges változását,
b) elkészíti, illetve szükség esetén módosítja a jogszabályi előírások, illetve a Hivatal döntése alapján a honlapon
közzéteendő közérdekű adatok közzétételének listáját,
c) közreműködik a közzétételi egységért felelős személyek kijelölésében,
d) elkészíti, és minden év május 31. napjáig a Hivatal elnöke részére benyújtja a közérdekű adatok közzétételének
végrehajtásával kapcsolatos átfogó jelentést,
e) elkészíti, illetve szükség esetén módosítja a külön utasításban meghatározott eljárásrend alapján a közérdekű
adatok egyedi igénylésére vonatkozó, a honlapon közzéteendő – a jogorvoslati lehetőségekre is kiterjedő –
tájékoztatást,
f ) szükség esetén segítséget nyújt a közzétételre vonatkozó jogszabályok értelmezésében.
6. § A honlap rovatvezetői és információszolgáltatói
a) összeállítják, és rendszeresen frissítik a közzétételi listákon közzéteendő, általuk gondozott rovatok közérdekű
adatait, amelyeket – a közzététel érdekében – megküldenek a honlap főszerkesztője és a honlap-koordinátor
részére,
b) a honlap főszerkesztője és a  honlap-koordinátor részére jelzik a  megváltozott adatra vonatkozó megőrzési
(archívumban tartási) kötelezettséget,
c) helyesbítik az esetlegesen közzétett téves vagy pontatlan adatot,
d) kapcsolatot tartanak, szükség esetén egyeztetnek a  Kijelölt Kormánytisztviselővel a  közérdekű adatok
közzétételével kapcsolatos kérdésekben,
e) felelősek a tartalma alapján a honlap általuk kezelt rovataihoz kapcsolódó közzétételi egységek tartalmáért,
a közérdekű adatok közzétételéért és frissítéséért. 7. § A honlap főszerkesztője személyesen, illetve a honlap-koordinátor segítségével
a) biztosítja a  honlap működőképességének folyamatos fenntartását a  külön elnöki utasításban foglaltaknak
megfelelően,
b) gondoskodik a  jogszabályoknak megfelelő felépítésű és tartalmú közzétételi listák és közzétételi egységek
honlapon történő megjelenítéséről, továbbá közzéteszi a honlapon a közérdekű adatok igénylésére vonatkozó
tájékoztatást,
c) megszervezi a  rovatvezetők és az  információszolgáltatók által megküldött, szükség szerint frissített adatok
honlapon történő megjelenítését, illetve archívumba helyezését,
d) gondoskodik a helyesbített téves vagy pontatlan adatnak a honlapról való végleges eltávolításáról,
e) elküldi a Közadatkereső részére a jogszabályok által ilyenként előírt, szükség esetén frissített adatokat,
f ) kapcsolatot tart a  közzététel jogszabályoknak való teljes megfelelősége érdekében a  Kijelölt
Kormánytisztviselővel,
g) felel a közérdekű adatok honlapon történő közzétételéért.
III. A KÖZÉRDEKŰ ADATOK ELEKTRONIKUS KÖZZÉTÉTELÉNEK SZABÁLYAI 8. § A közérdekű adatok elektronikus közzététele során a  honlap működéséről szóló külön elnöki utasításban foglalt
eljárásrend szabályai szerint kell eljárni jelen fejezetben foglalt szabályok figyelembevételével.
9. § (1) A közérdekű adatokat a Hivatal a honlapján az Infotv.-ben előírt módon teszi közzé.
 (2) A közérdekű adatok megismerése személyes adat megadásához nincs kötve, ugyanakkor a  Hivatal a  honlap
használatához kapcsolódó, annak folyamán automatikusan képződő, statisztikai célú adatokat kezel.
10. § (1) A Hivatal a honlap nyitóoldalán a „közérdekű adatok” és a „közadatkereső” hivatkozásokat helyez el.
 (2) A Hivatal a  közérdekű adatokat a  jogszabályok által meghatározott formában és szerkezetben, közzétételi
egységenként vagy olyan módon teszi közzé, hogy a közzétételi lista megfelelő pontja a más módon már közzétett
adatokra hivatkozik.
(3) A jogszabályok által előírt, de a Hivatal szempontjából nem értelmezhető közzétételi egységek mellett fel kell tüntetni,
hogy adat nem áll rendelkezésre.
(4) Az idegen nyelven történő közzétételi kötelezettség esetében a Hivatal az adott közérdekű adatot az adott nyelven is
közzéteszi.
(5) A közzétett adatoknak a honlapon elérhetőnek kell lenni, kivéve a pontatlan vagy téves közérdekű adatokat, amelyek
eltávolíthatók. A módosult adatokat a jogszabályokban meghatározott időn belül a rovatvezetők frissítik. Amennyiben
a jogszabályok az adatok megőrzésére (archívumba helyezésére) kötelezettséget írnak elő, az adatokat a megadott
ideig a honlapon létrehozott archívumban kell tartani.
(6) Minden közzétételi egység mellett fel kell tüntetni az  adat változásának idejét. Amennyiben a  jogszabályok
rendelkezései alapján a  korábbi adat archívumba került, az  adat mellett fel kell tüntetni a  frissítés tényét, idejét,
valamint az adat előző állapotának archívumban való elérhetőségének tényét is.
(7) Az archívumba helyezett adat mellett fel kell tüntetni a frissítés tényét, idejét, az új állapot fellelhetőségét, valamint
azt, hogy az archívumban elérhető adat nem időszerű.
(8) Téves vagy pontatlan adat helyesbítése esetén az ilyen adat nem tehető a továbbiakban elérhetővé sem a honlapon
kialakított archívumban, sem a Közadatkeresőben.
11. § (1) A honlap főszerkesztője a Hivatal honlapjára, az adatbázisaira és a nyilvántartásaira vonatkozó leíró adatokat, valamint
azok szükség szerinti frissítéseit az  előírt időn belül juttatja el a  Közadatkereső részére az  elektronikus jegyzék
naprakész vezetése érdekében.
(2) Az előírt megőrzési kötelezettség lejártakor a közzétételi egységeket a honlap főszerkesztője vagy a honlap-koordinátor
átadja a Közadatkereső részére.
(3) A honlap főszerkesztője vagy nevében a  honlap-koordinátor a  Hivatalnak a  Közadatkeresőhöz való csatlakozása
érdekében bejelenti a jogszabályokban előírt adatokat, illetve azok változását.
12. § (1) A közérdekű adatok közzététele során a  jogszabályok, valamint a  Hivatal ISO integrált irányítási rendszerének
információbiztonságra és informatikai biztonságra vonatkozó előírásait be kell tartani.
(2) A honlapon elhelyezett közérdekű adatok jogosulatlan megváltoztatás, törlés, megsemmisülés vagy sérülés elleni
védelmét biztosítani kell, továbbá naplózni kell az adat közzétételével, helyesbítésével, frissítésével vagy eltávolításával
kapcsolatos adatokat.
IV. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 13. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Jelen utasítás tartalmi felülvizsgálatáról a  Kijelölt Kormánytisztviselő gondoskodik. A  felülvizsgálatot legalább
3 évente el kell végezni, amelynek eredményeként – szükség esetén – kezdeményezni kell az utasítás módosítását
vagy új utasítás kiadását.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala
 elnöke


text:
24/2010. (III. 18.) ME határozata főiskolai rektor megbízásáról.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 101. § (3) bekezdés a) és b) pontjában foglalt jogkörömben – az oktatási és
kulturális miniszternek a fenntartóval egyetértésben tett elő ter jesz tésére –
dr. Angelus Ivánt a Budapest Kortárstánc Főiskolán

– a 2010. március 1-jétől 2015. február 28-áig terjedő időtartamra –
a rektori teendők ellátásával megbízom. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
187/2011. (XI. 15.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. november 9-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva D. Zs. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. november 2-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy minden magyar állampolgár egyéni jövedelme évenkénti bontásban, elektronikus úton,
nyilvánosan hozzáférhető adat legyen Magyarországon?” A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 59. § (1) bekezdése
kimondja, hogy „A Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez,
valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog.” A személyes adatok védelméről és a közérdekű
adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény 2. § 1. pontja szerint személyes adat a „bármely meghatározott
természetes személlyel kapcsolatba hozható adat, az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés.
A személy különösen akkor tekinthető azonosíthatónak, ha őt – közvetlenül vagy közvetve – név, azonosító jel,
illetőleg egy vagy több, fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző tényező
alapján azonosítani lehet.” Az Alkotmány 59. §-a szerint a Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a magántitok és a személyes adatok
védelméhez való jog. E jog tartalma az, hogy mindenki maga rendelkezik magántitkainak és személyes adatainak
feltárásáról és felhasználásáról. A vagyonra vonatkozó adat személyes adatnak minősül. A személyes adatok
védelméhez való jog nem abszolút jog, tehát kivételesen törvény elrendelheti a személyes adat kötelező
kiszolgáltatását, és előírhatja a felhasználás módját is. A személyes adatok védelméhez való jog törvényi korlátozása
azonban csak abban az esetben minősíthető alkotmányosnak, ha – tekintettel az Alkotmány 8. § (2) bekezdésében
foglaltakra – másik alapjog, alkotmányos érték vagy cél érvényesülése, védelme teszi azt szükségessé és
a szükségesnek vélt korlátozás, az így okozott sérelem egyensúlyban van az adott szabályozási cél fontosságával, azzal
arányos. Alapvető jog lényeges tartalma azonban nem korlátozható.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazási kezdeményezésben megfogalmazott kérdés
a személyes adatok alkotmányos védelmével összeegyeztethetetlen, annak lényeges tartalmát szükségtelenül
korlátozná. Mindezekre tekintettel az Országos Választási Bizottság álláspontja az, hogy a fenti kérdésben elrendelt és
eredményes népszavazás az Alkotmány módosítását tenné szükségessé. Az Alkotmánybíróság több határozatában [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (VII. 7.) AB, 28/1999. (X. 6.) AB, 40/1999. (XII. 21.)
AB, 50/2001. (XI. 29.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] vizsgálta a választópolgárok által benyújtott,
alkotmánymódosításra irányuló népszavazási kezdeményezés alkotmányossági kérdéseit. A hivatkozott
határozatokban az Alkotmánybíróság alkotmányos követelményként arra az álláspontra jutott, hogy az
alkotmánymódosítás csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben, az Alkotmány 24. § (3) bekezdésében leírtak szerint
történhet, az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak
nincs helye. Fentiek értelmében a népszavazásra feltenni kívánt kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, így
a Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 8. § (2) bekezdésén, 24. § (3) bekezdésén és 59. § (1) bekezdésein, 1992. évi LXIII. törvény 2. §
1. pontján, az Nsztv. 2. §-án, 10. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság


text:
19/2013. (X. 31.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság H. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Akarja-e Ön, hogy a fogyasztóval 2000. január 1. után kötött deviza alapú hitelszerződés esetén a pénzügyi intézmény,
a törlesztő részletek forint összegének meghatározásakor azt az árfolyamot alkalmazza, melyen a hitelt folyósították?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3., levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. október 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem
felel meg az  Nsztv. 13.  § (1)  bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az  egyértelműség
követelménye a  népszavazáshoz való jog érvényesülésének garanciája, melyet a  választópolgár és a  jogalkotó
aspektusából is vizsgálni szükséges. Az  egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a  kérdésnek egyértelműen
megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen
tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre
igennel vagy nemmel lehessen felelni. A  kérdés egyértelműségének megállapításakor azt is vizsgálni kell, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha
igen, milyen jogalkotásra köteles.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés az alábbi okok miatt nem
felel meg az egyértelműség követelményének.
A Bizottság megállapítja, hogy a  kérdésben szereplő „deviza alapú hitelszerződés” olyan pénzügyi fogalom,
melynek pontos és precíz ismerete általánosan nem elvárható a  választópolgároktól, emiatt a  kérdés nem felel
meg a  választópolgári egyértelműség követelményének. A  köznyelv a  deviza alapú hitel tekintetében ugyanis
gyakran a  devizahitel fogalmat használja, miközben a  két hitel között lényeges különbség van, mely a  folyósítás
és a  törlesztések devizanemében jelenik meg. Devizahitelnél a  folyósítás és a  törlesztés is ténylegesen devizában
történik. Deviza alapú hitelnél a folyósítás és a törlesztés forintban történik, de devizában van meghatározva a hitel
és a  törlesztő részlet összege. Bár az  Nsztv. 13.  § (1)  bekezdésében foglalt egyértelműség követelménye nem írja
elő, hogy a  népszavazás kezdeményezője a  kérdés megfogalmazásakor az  egyes jogágak kifejezéskészletét,
a jogszabályokban meglévő fogalmakat, illetve az egyes tudományágak, szakterületek terminus technicusait vegye
alapul, mégis szükséges, hogy a  kérdésben olyan kifejezések és fogalmak szerepeljenek, melyek pontos ismerete
általánosan elvárható valamennyi választópolgártól. Tekintettel arra, hogy a kezdeményezés által használt pénzügyi
fogalom tekintetében mindez nem elvárható, a  választópolgárok a  kérdésben tartott népszavazás esetén nem
tudnák egyértelműen megítélni, hogy pontosan miről döntenek.
A Nemzeti Választási Bizottság az  egyértelműség fentiekben ismertetett követelményén túl hivatkozva
az  Alkotmánybíróság 26/2007. (IV. 25.) AB határozatában kifejtett érvrendszerre, annak szerves részének tekinti
azt is, hogy a népszavazási kérdésben foglalt döntési kötelezettség ne legyen kivitelezhetetlen, végrehajthatatlan,
következményeiben kiszámíthatatlan. A  Bizottság álláspontja szerint az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő
kérdés alapján nem lenne egyértelmű, hogy a  kérdésben tartott eredményes népszavazás milyen változásokat
okozna a hazai pénzpiac rendszerében, és ennek milyen társadalmi, pénzügyi és egyéb hatásaival kellene számolni.
A Bizottság megítélése szerint tehát a kérdés oly módon van megfogalmazva, hogy egy arról tartott népszavazás
esetén a  választópolgároknak az  eredményes népszavazás következményei ismeretének hiányában kellene
döntenie a kérdés támogatásáról vagy elvetéséről.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdésből nem derül továbbá ki, hogy a  kezdeményezés az  Országgyűlést olyan
tartalmú jogszabály megalkotására kívánja kötelezni, mely szerint a  pénzügyi intézmény a  kezdeményezésben
szereplő árfolyamot a  futamidő végéig alkalmazza vagy olyan tartalmú szabályozás megalkotására irányul,
hogy a  pénzügyi intézmény a  futamidőnek csak egy részéig alkalmazza a  hitel folyósításakor alkalmazott
árfolyamot. A  Bizottság álláspontja szerint, tekintettel arra, hogy a  kérdés valójában az  elvárt szabályozásnak
csak hozzávetőlegesen adja meg a  tárgyát, annak tartalmára azonban érdemi utalást nem tesz, nem felel meg
a jogalkotói egyértelműség követelményének.
Nem egyértelmű továbbá az sem, hogy a kezdeményezésben foglaltak alapján az Országgyűlésnek olyan tartalmú
szabályozást kellene megalkotnia, mely egyértelműen csak arra ad lehetőséget, hogy a  pénzügyi intézmény
kizárólag egyoldalúan módosítsa a hitelszerződést, vagy a kezdeményező olyan tartalmú szabályozás megalkotását
várja el, mely lehetőséget ad arra is, hogy a  szerződő felek a  hitelszerződésben állapodjanak meg a  pénzpiaci
változások esetén, annak feltételeit is meghatározva az árfolyam alkalmazásának feltételeiről.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  népszavazásra feltenni kívánt kérdés kizárólag
csak a  2000. január 1. után kötött deviza alapú hitelszerződés esetében kívánja alkalmazni az  abban nevesített
árfolyamot, a  2000. január 1. előtt kötött hitelszerződések vonatkozásában nem. A  Bizottság álláspontja szerint
a  kezdeményezésben szereplő, a  hitelszerződés megkötésének időpontja alapján tett megkülönböztetés sérti
Magyarország Alaptörvényének (a  továbbiakban: Alaptörvény) XV.  cikkében foglalt hátrányos megkülönböztetés
tilalmának elvét. A  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint a  kérdésben megtartásra kerülő országos
népszavazás eredményének az  Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha a  megalkotandó jogszabályban
az  Alaptörvényben meghatározott alkotmányos jogot korlátozna, mely által a  kérdés az  Alaptörvény módosítását
is szükségessé tenné. Ez azonban az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján tiltott tárgykörnek minősül.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy az  Alaptörvény B)  cikk (1) és (3)–(4)  bekezdései szerint
Magyarország független, demokratikus jogállam. A  közhatalom forrása a  nép, mely hatalmát választott képviselői
útján valamint kivételesen közvetlenül gyakorolja. A  közvetlen hatalomgyakorlás módja a  népszavazás, melyet
az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdésben lehet tartani. A népszavazás, mint a népszuverenitás gyakorlásának
kivételes módja megvalósulása esetén a  képviseleti hatalomgyakorlás fölé kerül, mely által az  Országgyűlés
végrehajtó szerepbe kerül. Az  érvényes és eredményes népszavazással hozott döntés az  Országgyűlésre
a népszavazás megtartásától számított három évig kötelező és az Országgyűlés köteles a népszavazás döntésének
haladéktalanul eleget tenni.
A népszavazásnak a  fentiekben ismertetett kivételes szerepével a  Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint
nem összeegyeztethető, hogy a beadványozó egy időben, ugyanabban a tárgykörben, egymáshoz képest minimális
eltérésekkel 12 darab népszavazási kezdeményezést nyújtson be.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontja az  országos népszavazási
kezdeményezések tekintetében a  választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a  továbbiakban: régi Ve.)
rendelkezéseit rendeli alkalmazni. A  Bizottság álláspontja szerint a  beadványozó magatartása a  régi Ve.
3.  § d)  pontjában szabályozott jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elvébe ütközik. A  jóhiszemű és
rendeltetésszerű joggyakorlás elve irányadó az országos népszavazási kezdeményezés benyújtójára is. A Bizottság
álláspontja szerint – egyetértve az  Alkotmánybíróság több határozatában is kifejtett álláspontjával – a  régi
Ve. egészének rendszerében – a  régi Ve. 3.  §-ában foglalt általános alapelvekre is figyelemmel – ítélendő meg
a hitelesítésre szánt aláírásgyűjtő ív. Erre tekintettel az aláírásgyűjtő ívek hitelesítése során az Nsztv. 10. § e) pontja
alapján vizsgálandó az is, hogy a kezdeményezés megfelel-e a régi Ve. 3. §-ában szabályozott eljárási alapelveknek,
ezek között a  jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. Jelen esetben a  beadványozó
megsértette a  választási eljárás hivatkozott alapelvét. Az  eljárás kezdeményezője ugyanis 12 darab népszavazási
kezdeményezésre irányuló kérdésből álló csomagot nyújtott be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz. A  Bizottság
álláspontja szerint közjogi értelemben nem tekinthető sem jóhiszemű, sem rendeltetésszerű joggyakorlásnak
az  olyan kezdeményezői magatartás, amely egy időben és ugyanabban a  tárgykörben több népszavazásra
bocsátandó kérdés hitelesítésére irányul.
A Nemzeti Választási Bizottság tekintettel arra, hogy a  kérdésben nem lehet népszavazást tartani, a  kérdés
megfogalmazása nem felel meg a  jogszabályban foglalt követelményeknek, és az  aláírásgyűjtő ív nem felel
meg a  régi Ve.-ben foglalt követelményeknek, ezért az  Nsztv. 10.  § b), c) és e)  pontja alapján az  aláírásgyűjtő ív
hitelesítését megtagadta.
II. A határozat az Alaptörvény B) cikkén, a XV. cikkén és a 8. cikk (3) bekezdés a) pontján, a választási eljárásról szóló
2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján és (2)  bekezdésén, az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  §-án és a  13.  §
(1)  bekezdésén, a  régi Ve. 3.  §-án és a  124/A.  § (3)  bekezdés b)  pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi
Ve. 130.  § (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi XCIII. törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  §
(3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. október 29. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
1451/2014. (XII. 3.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Veszprém megye 01. számú országgyűlési egyéni választókerületében időközi országgyűlési képviselő-választás kitűzése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság Veszprém megye 01. számú országgyűlési egyéni választókerületében lemondás
miatt megüresedett országgyűlési képviselői mandátum betöltésére az időközi választást 2015. február 22. napjára
tűzi ki.
A Nemzeti Választási Bizottság a választási eljárás határidőit és határnapjait e határozat melléklete szerint határozza
meg.
A határozat ellen a  meghozatalától számított 3 napon belül az  ügyben érintett természetes és jogi személy, jogi
személyiség nélküli szervezet személyesen, levélben vagy elektronikus dokumentumként a  Kúriához címzett
bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújthat be a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.;
levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547; e-mail: nvb@nvi.hu). A bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet úgy kell benyújtani,
hogy az  legkésőbb 2014. november 30-án 16.00 óráig megérkezzen. A  bírósági eljárásban az  ügyvédi képviselet
kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A  bírósági
felülvizsgálat iránti kérelem elektronikus dokumentumként való benyújtása esetén a  kérelem benyújtójának jogi
képviselője minősített elektronikus aláírásával látja el a  kérelmet. Az  elektronikus dokumentumként benyújtott
kérelem mellékleteit oldalhű másolatban elektronikus okirati formába kell alakítani. A  bírósági eljárás nem tárgyi
illetékmentes. A bírósági felülvizsgálat iránti kérelem benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) 4.  cikkének (3)  bekezdés d)  pontja szerint
„Az országgyűlési képviselő megbízatása megszűnik (…) lemondásával”.
Az országgyűlési képviselők választásáról szóló 2011.  évi CCIII.  törvény (a  továbbiakban: Vjt.) 19.  § (1)  bekezdése
alapján az  egyéni választókerületben időközi választást kell tartani, ha a  megválasztott egyéni választókerületi
képviselő megbízatása megszűnik.
A választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény (a  továbbiakban: Ve.) 244.  § (1)  bekezdése szerint
az  országgyűlési képviselők időközi választását – az  országgyűlési egyéni választókerületi választási bizottság
javaslatára figyelemmel – a Nemzeti Választási Bizottság tűzi ki.
A Ve. 8.  § (1)  bekezdése szerint az  időközi választást a  mandátum megüresedésétől számított százhúsz napon
belülre kell kitűzni. A Ve. 6. § (1) bekezdése alapján a választást úgy kell kitűzni, hogy a magyarországi szavazás napja
a kitűzés napját követő hetvenedik és kilencvenedik nap közé essen.
Dr. Such György, az  Országgyűlés Hivatalának főigazgatója 2014. október 31-én kelt levelében arról tájékoztatta
a  Nemzeti Választási Bizottság elnökét és a  Veszprém megye 01. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi
Választási Bizottság elnökét, hogy dr. Navracsics Tibor, Veszprém megye 01. számú országgyűlési egyéni
választókerületben mandátumot szerzett egyéni országgyűlési képviselő 2014. október 30-án országgyűlési
képviselői mandátumáról lemondott. Az OEVB – a Ve. 244. § (1) bekezdésében foglaltakra figyelemmel – 36/2014.
(XI.  21.) OEVB határozatában a  megüresedett országgyűlési képviselői mandátum betöltésére az  időközi választás
napjának 2015. február 22. napját javasolta.
Tekintettel arra, hogy az  OEVB időközi országgyűlési választás kitűzésére tett javaslata a  Ve. fent hivatkozott
rendelkezéseinek megfelel, a  Nemzeti Választási Bizottság – a  Ve. 244.  § (1)  bekezdésében foglalt jogkörében
eljárva – a rendelkező részben foglaltak szerint döntött.
II. A határozat az  Alaptörvény 4.  cikkének (3)  bekezdése d)  pontján, a  Vjt. 19.  §-án, a  Ve. 6.  § (1)  bekezdésén, 8.  §
(1)  bekezdésén, 11.  § (1)  bekezdésén, 244.  § (1)  bekezdésén, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  Ve. 222.  §-án,
a  223.  §-án, a  224.  §-án, az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990.  évi XCIII.  törvény 37.  § (1)  bekezdésén, a  43.  §
(7) bekezdésén, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2014. november 27.
 Prof. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
22/2009. (HK 2/2010.) HM FLÜ intézkedése az élelmiszer-biztonság és a HACCP rendszer elméleti alapjai című főnökségi kiadvány hatálybaléptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint a
szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az élelmiszerbiztonság és a HACCP elméleti alapjai című főnökségi kiadvány hatálybaléptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a Honvédelmi Minisztériumnak közvetlenül alárendelt
szervezetekre, a Honvédelmi Minisztérium közvetlen irányítása és felügyelete alá tartozó szervezetekre és a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. Az élelmiszer-biztonság és a HACCP rendszer elméleti alapjai című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként kiadom.
3. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Horváth József vezérőrnagy s. k.,
HM FLÜ vezérigazgató


text:
1366/2014. (VI. 30.) Korm. határozata a Közpolitikai Kutatások Intézete címrendi besorolásának megváltoztatásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 9. Kutatóintézetek címbe tartozó Közpolitikai
Kutatások Intézetének (ÁHT-I: 300835) besorolását a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 11. Közpolitikai
Kutatások Intézete címre változtatja;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 igazságügyi miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, intézkedjen a  Magyar Államkincstár felé, hogy 2014. január 1-jei
határnappal  a  címrendi változás átvezetését, egyidejűleg az  átrendezés időpontjáig végrehajtott évközi
előirányzat-módosításokat, a  teljesítési adatok, a  kötelezettségvállalások és a  kapcsolódó költségvetési
maradványok átrendezését hajtsa végre.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2010. (V. 13.) ÖM rendelete üdülőhelyi feladatok kiegészítő támogatásáról.
A Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 91. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) A helyi önkormányzatok üdülőhelyi feladatok kiegészítő támogatásához a központi költségvetés 999,9 millió forintot
biztosít (a továb biak ban: Támogatás), mely a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi
jövedelemadója fejezet, 17. Üdülőhelyi feladatok kiegészítő címen áll rendelkezésre.
(2) A Támogatásra azok a helyi önkormányzatok jogosultak, amelyeknél az üdülőhelyi feladatok normatív hozzájárulás
összegének 2009. évi októberi lemondás utáni módosított előirányzatának és 2010. évi eredeti előirányzatának
különbsége meghaladja a 2008. évben teljesített működési kiadások 1%-át. A támogatás mértéke az üdülőhelyi
feladatok normatív hozzájárulás összegének 2009. évi októberi lemondás utáni módosított előirányzata és 2010. évi
eredeti előirányzata szerinti különbség 44,23%-a.
2. § (1) A Támogatásban részesülő önkormányzatok jegyzékét és a Támogatás összegét e rendelet melléklete tartalmazza.
(2) A Támogatás formája vissza nem térítendő támogatás, amelyet az Önkormányzati Minisztérium utalványozása alapján
a Magyar Államkincstár folyósít. A Támogatás 30%-a 2010. június 30-áig, 35%-a augusztus 31-éig, 35%-a október
31-éig kerül folyósításra.
(3) A Támogatásban részesülő önkormányzatok a Támogatást elsősorban turisztikai feladok ellátására fordíthatják.
3. § A Támogatás felhasználására az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendeletet
az e rendeletben foglalt kiegészítésekkel és eltérésekkel kell alkalmazni.
4. § A Támogatás felhasználását a külön jogszabályban erre feljogosított szervek ellenőrizhetik.
5. § Az önkormányzatok a Támogatás felhasználásáról a 2010. évi zárszámadás rendje és határideje szerint számolnak el.
6. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Varga Zoltán s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
89/2014. (HK 4.) HVKF intézkedése a Magyar Honvédség által felajánlott helyszíni ABV mintavevő és azonosító, valamint laboratórium mentesítő képesség elérésével kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végre
hajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 11. §
(3) bekezdése alapján a következő
intézkedést adom ki. 1. Az intézkedés hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke
(a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) az MH Görgei Artúr Vegyivédelmi Információs Központ (a továbbiakban: MH GAVIK) és az
MH 93. Petőfi Sándor Vegyivédelmi Zászlóalj (a továbbiakban: MH 93.PS.vv.z) alegységeire alapozva kialakít
egy helyszíni ABV mintavevő és azonosító csoportot (a továbbiakban: SIBCRA Team) és laboratórium mentesítő
részleget (a továbbiakban: LAB-DECON Team).
Az alkalmazási készenlét elérésének határideje: 2014.
július 1.
3. A SIBCRA Team a szervezetszerű erőivel legyen
képes:
a) a feltételezett radiológiai, vegyi, biológiai anyagok
mintavételére és azok azonosítására történő beszállítására
a kijelölt telepíthető vagy háttér „referencia” laboratóriumokba, valamint törvényszéki célok érdekében,
b) naponta 150 km körzetben legalább két mintavételezés végrehajtására,
c) biztonságosan kezelni és szállítani radiológiai, vegyi
és biológiai mintákat,
d) a vonatkozó szabályozókban előírtak betartása mellett a törvényszéki szintű mintavételi, mintaszállítási és
mintafelügyeleti eljárások végrehajtására,
e) a minták sértetlenségének, integritásának biztosítására az ellenőrzési, szállítási és átadási tevékenységek dokumentálásával,
f) a veszélyes radiológiai, biológiai és vegyi anyagok
előzetes azonosítására,
g) a minták megfelelő csomagolására a különböző módon történő biztonságos szállítás érdekében,
h) hajó fedélzetén települve a tömegpusztító fegyver tilalmi egyezménnyel kapcsolatos műveletek támogatására,
i) jogilag lehetővé tenni veszélyes anyagok nemzetközi
szállítását.
4. A LAB-DECON Team szervezetszerű erőivel legyen
képes:
a) a laboratórium és/vagy a SIBCRA Team ABV személyi állományának mentesítésére,
b) a laboratórium, és/vagy a SIBCRA Team és annak
eszközei, anyagai teljes mentesítésére,
c) végrehajtani a vett mintákat tartalmazó tároló eszközök, valamint a mintavevő eszközök és felszerelések teljes
mentesítését,
d) a SIBCRA Team tevékenységét támogatni. 5. Mind a SIBCRA Team, mind pedig a LAB-DECON
Team képességek eléréséhez szükséges feladatok koordi
nálásával a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség csoportfőnökét bízom meg.
6. Az MH ÖHP parancsnoka felelős a szükséges műveleti képességek kialakításáért és fenntartásáért. Ennek érdekében:
a) kidolgozza a felkészítésre és az ellenőrzésre vonatkozó tervet,
b) intézkedik a felkészítés és a nemzeti CREVAL jellegű ellenőrzés feladatainak végrehajtására és jelentést terjeszt fel az alkalmazási készenlét eléréséről 2014. 06.
30-ig,
c) a lehetséges műveleti területeken várható alkalmazási
követelményeknek megfelelően kidolgozza a szervezetek
Ideiglenes Állománytábláját és az Ideiglenes Felszerelési
Jegyzékét,
d) intézkedést ad ki a logisztikai feladatok megszervezésére és végrehajtására,
e) az MH ÖHP a perspektivikus struktúrák alapján kijelöli a képesség kialakításához szükséges két darab megfelelő méretű terepjáró képességgel rendelkező gépjárművet, majd biztosítja a képességek kialakításában érintett
katonai szervezetek részére (MH GAVIK és MH 93. PS
vv.z.),
f) elkészíti a Központi Ellátási Tervet. 7. Ez az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
14/2012. (III. 7.) OGY határozata a Független Rendészeti Panasztestület Beszámolója a 2008–2010. tapasztalatairól szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés a Független Rendészeti Panasztestület Beszámolója a 2008–2010. évi tapasztalatairól szóló beszámolót elfogadja.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
103/2004. (IV. 27.) Korm. rendelete a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari termékek készletfelméréséről.
A készletfelmérésre kötelezett piaci szereplő 1. § (1) E rendelet hatálya a mezőgazdasági és élelmiszeripari terméket (a továbbiakban: termék) termelő, feldolgozó, kereskedelmi tevékenységet folytató jogi személyre,
jogi személyiség nélküli gazdasági társaságra és a Polgári
Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. §-ának
c) pontja szerinti gazdálkodó szervezetre és természetes
személyre (a továbbiakban: piaci szereplő) terjed ki.
(2) Az a piaci szereplő köteles a 2004. május 1. napján
tulajdonában lévő, az e rendelet 1. számú mellékletében
felsorolt egyes termékre vonatkozó készletet felmérni, aki
megfelel az alábbi feltételek valamelyikének:
a) az adott termék 2003. évi belföldi értékesítési forgalmából vagy importjából országos szinten húsz százalékot
elérő vagy azt meghaladó piaci részesedéssel bír, illetve az
adott termékre vonatkozóan a (3) bekezdésben meghatározott közleményben nem szerepel adat,
b) az adott termékből 2004. január 1.—április 30. között a 2003. év azonos időszakához viszonyítva legalább
húsz százalékkal nagyobb mértékű importforgalmat
bonyolított le,
c) adott termékből az 1 számú. mellékletben meghatározott mennyiséget meghaladó készlettel rendelkezik.
(3) A 2003. évi belföldi értékesítési forgalom és import
termékenkénti, országos adatait a Földművelésügyi és
Vidékfejlesztési Minisztérium külön közleményben közzéteszi.
A többletkészlet meghatározása 2. § (1) A piaci szereplő a 2004. május 1. napján mért vagy
nyilvántartott készletének mennyiségét összeveti a
2002—2003. évi nyitó- és zárókészlet alapján számított
átlagkészlet (a továbbiakban: báziskészlet) mennyiségével.
(2) Amennyiben a báziskészlet az (1) bekezdés szerinti
módon nem határozható meg, annak kiszámításánál a
2004. évi nyitókészlet az irányadó.
(3) Többletkészletnek minősül a 2004. május 1. napján
mért vagy nyilvántartott készlet azon része, amely legalább
húsz százalékkal meghaladja a báziskészlet mennyiségét.
(4) Nem minősül többletkészletnek, ha annak képződését és mértékét bizonyítottan az alábbi körülmények valamelyike indokolta:
a) elháríthatatlan külső körülmény, ok,
b) saját tevékenység bővülése,
c) 2004. január 1. előtt megkötött határidős kereskedel
mi és tőzsdei megállapodás,
d) a beszerzés és értékesítés ciklikussága, illetve szezo
nalitása miatti készletingadozás. Bejelentési kötelezettség 3. § (1) Az 1. § (2) bekezdése szerinti felmérés alapján a készletet az 1. számú mellékletben felsorolt termékenként, az
e rendelet 3. számú mellékletében szereplő adatlapon kell
rögzíteni.
(2) A piaci szereplő többletkészlet megállapítása esetén
köteles a kitöltött adatlapot legkésőbb 2004. június 30-ig a
Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) részére megküldeni.
Cukor 4. § (1) A 2/a. számú mellékletben felsorolt termékek esetében minden cukorgyártó és importáló, valamint a 2/b. számú mellékletben felsorolt terméket importáló piaci szereplő abban az esetben, ha az éves szinten importált termékmennyiség 2/a. melléklet szerinti terméktartalma egy ton
nát meghaladó, köteles a 2000—2003. évi nyitó- és zárókészlet alapján számított átlagkészlet és a 2004. május 1.
napján tulajdonában lévő készlet mennyiségét az MVH
részére a 3. számú melléklet szerinti adatlapon 2004. június
30-ig bejelenteni.
(2) A 2. számú mellékletben szereplő termékek esetében
a többletkészlet meghatározása külön rendeletben rögzített szempontok szerint történik.
Ellenőrzés 5. § A készletfelmérés vonatkozásában a piaci szereplőket az
MVH ellenőrzi, melynek során a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről és az ezzel összefüggő
törvénymódosításokról szóló 2003. évi LXXIII. törvényben foglaltak szerint jár el.
Adattovábbítás 6. § Az MVH az e rendelet alapján rendelkezésére álló adatokat összesíti, és a külön jogszabályban meghatározott, az
adatok kezelésére jogosult szervek felé továbbítja.
Záró rendelkezések 7. § (1) E rendelet — az (2) bekezdésben meghatározott
kivétellel — a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést
kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(2) E rendelet 1. §-ának (3) bekezdése a kihirdetése
napján lép hatályba.
(3) E rendelet az Európai Bizottságnak a mezőgazdasági
termékek kereskedelme tekintetében a Cseh Köztársaság,
Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország,
Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozása
következtében elfogadandó átmeneti intézkedésekről
szóló 1972/2003/EK rendelete, az ezt módosító
230/2004/EK és a 735/2004/EK rendeletei, valamint az
Európai Bizottságnak a Cseh Köztársaság, Észtország,
Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozása következtében a cukorágazatra vonatkozó átmeneti intézkedések
megállapításáról szóló 60/2004/EK rendelete végrehajtására vonatkozó szabályokat tartalmazza.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
8/2016. (III. 23.) KKM közleménye Magyarország Kormánya és Izrael Állam Kormánya közötti Filmkoprodukciós Megállapodás kihirdetéséről szóló 150/2015. (VI. 12.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 150/2015. (VI. 12.) Korm. rendelet a Magyar Közlöny 2015. június 12-i 80. számában kihirdetett, Magyarország
Kormánya és Izrael Állam Kormánya közötti Filmkoprodukciós Megállapodás 15. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Megállapodás azon a diplomáciai úton közvetített későbbi jegyzék kézhezvételét követő 30-ik napon lép
hatályba, amelyben a Szerződő Felek értesítik egymást a jelen Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi
eljárások sikeres lezárulásáról.”
Az utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2016. március 1.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2016. március 31.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 150/2015. (VI. 12.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy
Magyarország Kormánya és Izrael Állam Kormánya közötti Filmkoprodukciós Megállapodás kihirdetéséről szóló
150/2015. (VI. 12.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2016. március 31-én, azaz kettőezer-tizenhat március harmincegyedikén
lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1934/2013. (XII. 12.) Korm. határozata a KEOP-2.1.1/2F/09-11-2013-0001 azonosító számú („Állami árvízvédelmi művek állékonyságának, védképességének helyreállítása a 2013. őszi felülvizsgálat eredményeként meghatározottak szerint” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-2.1.1/2F/09-11-2013-0001 azonosító számú, „Állami árvízvédelmi művek
állékonyságának, védképességének helyreállítása a  2013. évi őszi felülvizsgálat eredményeként meghatározottak
szerint” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
határidő: azonnal Orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
137/2015. (III. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
az oroszországi finnugor népek tudományos kutatása, a magyar finnugrisztika kutatási eredményeinek oroszországi
népszerűsítése, valamint a  magyar–udmurt tudományos kapcsolatok erősítése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
Alekszej Jegorovics Zagrebin finnugrista történész, etnológus, szociológus, az  Orosz Tudományos Akadémia Uráli
Részlege Udmurtiai Történeti, Nyelvi és Irodalmi Intézetének igazgatója részére,
Magyarország és a  Nemzetközi Atomenergia Ügynökség közötti együttműködési szándéknyilatkozat előkészítése
érdekében végzett kiemelkedő szakmai tevékenysége elismeréseként
Alexander Victorovich Bychkov, a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség főigazgató-helyettese részére,
a magyar–belga kulturális kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett munkája elismeréseként
Bangó Jenő szociológus, a Budapesti Corvinus Egyetem Szociológia Doktori Iskolájának vendégprofesszora részére,
kiemelkedő tudományos és példamutató pedagógusi munkája, valamint a magyar nyelvi oktatás és iskolafejlesztés
érdekében végzett vezetői tevékenysége elismeréseként
Béres Katalin, a Palágykomoróci Általános Iskola igazgatója részére,
a kisebbségben élő magyarság érdekeinek képviseletét és a  határokon átnyúló önkormányzati kapcsolatok
erősítését szolgáló településvezetői munkája elismeréseként
Bocskai István, Nagyszőlős város polgármestere részére,
a magyar történelmi múlt megjelenítését és az  erdélyi magyarság identitásának megőrzését hatékonyan szolgáló
erőfeszítései, valamint példaértékű emberi helytállása elismeréseként
Boldizsár Béla, a Caritas Humanitárius Megsegítő Alapítvány vezetője, nevelőszülő részére,
a magyar–bolgár kulturális és gazdasági kapcsolatok elmélyítése érdekében végzett munkája, valamint a  magyar
irodalom bulgáriai népszerűsítését szolgáló támogatói tevékenysége elismeréseként
Buzov Pencso, a Balkancarpodem AD vezérigazgatója részére,
a szegény sorsú Kárpát-medencei gyermekek támogatása érdekében végzett több évtizedes önkéntes munkája
elismeréseként
Christina Von Coerper-Buzay, a hollandiai Szent István Alapítvány vezetőségi tagja részére,
a muravidéki magyar közösségi élet megszervezését és a  magyar önkormányzatiság erősítését szolgáló
tevékenysége, valamint a dobronaki plébánia képviselőtestületében végzett áldozatos munkája elismeréseként
Czár József, Dobronak község volt polgármestere részére,
az Amerikai Egyesült Államok Fresno megyéjében élő magyarság érdekében végzett önzetlen és kitartó
közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Dornay Bálint ügyvéd részére,
a magyar kultúra és a  magyar társadalomtudományi kutatások hollandiai népszerűsítése érdekében végzett
áldozatos munkája elismeréseként
Farkas Flórián villamosmérnök, a Mikes International Alapítvány kiadó főszerkesztő-titkára részére,
a hazai komolyzenei életben meghatározó, kiemelkedő művészi pályája, valamint a  japán–magyar művészeti
kapcsolatok kiépítésében és ápolásában vállalt szerepe elismeréseként
Izaki Masahiro, a Szolnoki Szimfonikus Zenekar vezető karmestere részére,
a magyar komolyzene és kultúra brazíliai népszerűsítése érdekében végzett kiemelkedő tevékenysége
elismeréseként
Júlio Medaglia Filho karmester, rádiós és televíziós producer részére,
a délvidéki magyarság anyanyelvű tájékoztatását szolgáló több évtizedes újságírói és szerkesztői pályája, valamint
a  délvidéki magyarság XX. századi sorskérdéseinek bemutatása és az  ifjabb pályatársak szakmai támogatása
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Kabók Erika, a Magyar Szó újságírója részére,
a magyar–dán kapcsolatok erősítését, valamint a  magyar kultúra dániai népszerűsítését szolgáló tevékenysége
elismeréseként
Kaj Aage Stillinger, a Folketing volt képviselője részére,
Magyarország gazdaságának élénkítése, új munkahelyek teremtése érdekében végzett vállalatvezetői munkája,
valamint a koreai–magyar kulturális kapcsolatok elmélyítését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Lee Sang Il, a Hankook Tire Magyarország Kft. ügyvezető igazgatója részére,
a kárpátaljai magyar nyelvű szakoktatás megőrzése és fejlesztése érdekében végzett odaadó munkája
elismeréseként
dr. Legeza Attila, a Munkácsi Agráripari College tanára részére,
az erdélyi magyar ifjúság jövője iránti felelősséggel végzett oktatói-nevelői munkája és sikeres táncpedagógiai
tevékenysége elismeréseként
Máthé Márta, az egykori Szászrégeni Magyar Középiskola nyugalmazott matematikatanára, néptáncoktató részére,
a magyar kultúra értékeinek megőrzése és kanadai megismertetése érdekében végzett több évtizedes
tevékenysége, valamint kiemelkedő üzleti sikerei elismeréseként
Mihalik Tamás Aladár, a torontói Tom’s Place öltönyüzlet tulajdonosa és üzletvezetője részére,
a magyar kultúra oroszországi népszerűsítése érdekében végzett tevékenysége, valamint jelentős
irodalomtudományi kutatói és oktatói pályája elismeréseként
Oxana Arkadievna Yakimenko hungarológus, irodalomtörténész, a  Szentpétervári Állami Egyetem Filológiai Kara
Finnugor Filológiai Tanszékének adjunktusa részére,
a szórványmagyarság megmaradása és kulturális életének gyarapítása, valamint a  magyar gyerekek anyanyelvre
való oktatása érdekében végzett kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Vajda Sándor, az Erdélyi Magyar Közművelődési Egyesület Borosjenői Fiókszervezetének elnöke részére,
a kárpátaljai magyar zsidó emlékhelyek megőrzését és helyreálltását szolgáló tevékenysége, valamint a  régió
fejlesztése és új munkahelyek teremtése érdekében végzett munkája elismeréseként
Vays József, a beregszászi Shalom Alapítvány alapítója, vezetője részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; a magyar nyelv magas szintű kijevi oktatása és a  magyar kultúra széles körű terjesztése érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
dr. Berta Tiborovna Eleonóra, a Kijevi Nemzeti Nyelvészeti Egyetem tanára, főelőadója részére,
a magyar néprajz és népszokások tudományos kutatása és oktatása terén végzett munkája, valamint
tudományszervező tevékenysége elismeréseként
Dzseni Madzsarov, az  Ohridi Szent Kelemen Tudományegyetem Történelemtudományi Kara Néprajz Tanszékének
tanára részére,
a magyarországi német kisebbség kultúrájának, önazonosságának megőrzését és a  magyar–német kapcsolatok
erősítését szolgáló több évtizedes tevékenysége elismeréseként
Franz Trendl, Budakalász díszpolgára részére,
a kárpátaljai magyar konzulátusi missziók működéséhez nyújtott támogatói, valamint példamutató vállalkozói
tevékenysége elismeréseként
Pecsora Elek, a beregszászi Dianna Termelői és Kereskedelmi Vállalat tanácsadója részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; a kárpátaljai magyar népdal- és néptánckincs megőrzése és átörökítése érdekében végzett tevékenysége,
kiemelkedő zeneoktatói munkája elismeréseként
Kokas Károly, a Péterfalvai Művészeti Iskola zenetanára részére a
MAGYAR BRONZ ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. március 5.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
367/2018. (VII. 30.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának tagjává történő kinevezésről.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 37. § (3) bekezdése
alapján – a  Gazdasági Versenyhivatal elnökének javaslatára – dr. Gál Gábort 2018. október 1-jei hatállyal hat évig
terjedő időtartamra a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának tagjává kinevezem.
Budapest, 2018. július 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
433/2013. (X. 9.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – Kirchknopf Ádámot
kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2013. július 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
34/2016. (XI. 30.) EMMI rendelete az elektronikus formában tárolt iratok közlevéltári átvételének eljárásrendjéről és műszaki követelményeiről.
A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 35/A. § (5) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
48. § 9. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 21. § 5. és 14. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya
a) a közfeladatot ellátó szervekre (a továbbiakban: átadó),
b) a közfeladatot ellátó szervek maradandó értékű, elektronikus formában tárolt iratainak levéltári átvételére,
valamint
c) a közlevéltárakra (a továbbiakban: átvevő)
terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
 1. besorolási séma: a közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverekkel szemben támasztott
követelményekről szóló 27/2014. (IV. 18.) KIM rendelet (a továbbiakban: KIM rendelet) 3.  § 2.  pontjában
meghatározott séma;
2. elektronikus irat: a  köziratokról, a  közlevéltárakról és a  magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi
LXVI.  törvény (a továbbiakban: Ltv.) 3.  § c)  pontjában meghatározott irat, amely elektronikusan keletkezett
vagy digitalizált;
3. elektronikus átvételi csomag: olyan tömörítetlen állomány, amely egy vagy több elektronikus irat és
kapcsolódó metaadataik meghatározott formátumú és struktúrájú, a  levéltári átvétel céljából összekapcsolt
együttese;
4. ellenőrző összeg: az  elektronikus átvételi csomag konténer fájlformátum állományához rendelt kódolási
algoritmus által előállított számsorozat, amely a sértetlenség igazolására szolgál;
5. elsődleges adat: az  átvétel részét képező elektronikus iratok összessége, és az  elektronikus iratok
keletkezésére, használatára, azok értelmezésére vonatkozó, az  irat keletkezésekor vagy az  elektronikus
átvételi csomag előállítása során keletkezett adat;
6. elsődleges besorolási séma: a KIM rendelet 3. § 7. pontjában meghatározott séma;
 7. irategyüttes: több elektronikus iratot magában foglaló hierarchikus szerkezetű egység;
 8. konténer fájlformátum: olyan fájlformátum, amely biztosítja az  elsődleges adatokat és a  metaadatokat
tartalmazó fájlok strukturált rendszerének egy fájlként történő tárolását és megjeleníthetőségét;
 9. metaadat: levéltári átvétel céljából létrehozott elektronikus átvételi csomagra, vagy egyes iratokra, vagy
irategyüttesekre vonatkozó azonosító, leíró, technikai vagy hozzáférésre vonatkozó adat vagy adatcsoport,
amely rögzítése és az irathoz vagy iratcsoporthoz való hozzárendelése által biztosítja az irat vagy iratcsoport
kezelését, felhasználását, olvashatóságát, értelmezhetőségét, sértetlenségét;
10. szabványos iktatási export állomány: a KIM rendelet 21–22. §-a szerinti export állomány;
11. tanúsított iratkezelési szoftver: olyan iratkezelési szoftver, amely rendelkezik a  közfeladatot ellátó szerveknél
alkalmazható iratkezelési szoftverekkel szemben támasztott követelményekről szóló 27/2014. (IV. 18.)
KIM rendeletben előírt alkalmazási feltételekkel, és tanúsítását a közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható
iratkezelési szoftverek megfelelőségét tanúsító szervezetek kijelölésének részletes szabályairól szóló
43/2013. (II. 19.) Korm. rendelet szerint kijelölt tanúsító szervezet végezte el;
12. ügyirat: a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 2. § 51. pontja szerinti ügyirat.
3. A levéltári átvétel feltételei 3. § (1) Az átadó az elektronikus formában tárolt, az Ltv. 3. § j) pontja szerinti maradandó értékű iratokat (a továbbiakban:
maradandó értékű elektronikus irat) elektronikus átvételi csomag formájában, a (2)–(5) bekezdésben meghatározott
követelményeknek megfelelően adja át az átvevőnek.
(2) Az elektronikus átvételi csomag része:
a) egy darab konténer fájlformátumban lévő állomány és
b) az ellenőrző összeg fájl.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott elektronikus átvételi csomag elnevezése az alábbiak szerint épül fel azzal, hogy
az elnevezés egyes elemeit aláhúzás jellel kell egymástól elhatárolni:
a) SIP elnevezésű kezdő karaktersor;
b) az elektronikus átvételi csomag készítésének időpontja, amely nyolc karakterből áll év, hónap, nap
bontásban;
c) az átadó elnevezéséből képzett, legfeljebb húsz, ékezet nélküli nagybetűs karakterből álló egyedi azonosító;
valamint
d) sorszám, amely az elektronikus átvételi csomag készítése napján újrakezdődő, folyamatosan növekvő, három
karakter hosszúságú egész szám.
 (4) A konténer fájlformátumban lévő állomány fejléc (a továbbiakban: header) mappából és tartalom (a továbbiakban:
content) mappából áll. A  mappák tartalmát és felépítését a  6.  § (2)  bekezdése szerinti típusok alapján
az  1–4.  melléklet határozza meg. A  header mappa egy fájlt tartalmaz az  1.  melléklet szerint, metadata.xml
elnevezéssel. A content mappa két almappát tartalmaz; adatok (a továbbiakban: data) almappát és dokumentáció
(a továbbiakban: documentation) almappát az 1. melléklet szerint. A documentation almappa tartalmazza az iratok
értelmezéséhez az 5. § (1) bekezdése szerinti megállapodásban előírt dokumentációt, minden egyéb adatot a data
almappában kell elhelyezni.
(5) Az elektronikus átvételi csomag nem titkosítható és nem látható el jelszóvédelemmel.
 (6) A  (2)–(5)  bekezdésben meghatározott elektronikus átvételi csomag felépítésére vonatkozó műszaki
követelményeket az 1. melléklet határozza meg.
 (7) Az  elektronikus átvételi csomag tartalmazza a  KIM rendeletben előírt, és az  iratkezelési szoftver által előállított
naplóállományokat. 4. § Az  átadó az  R. 61.  § (7)  bekezdésében meghatározott esetben hiteles elektronikus másolattal is teljesítheti
az átadást.
4. A maradandó értékű elektronikus irat levéltári átvétele tárgyában kötött megállapodás
5. § (1) Az  átadó és az  átvevő a  maradandó értékű elektronikus irat levéltári átvételére megállapodást (a továbbiakban:
megállapodás) köt. Egy megállapodás tárgya több átvétel is lehet.
(2) A megállapodás tartalmazza:
a) az átvételi eljárás tartalmi és technikai előkészítésére vonatkozó feladatai meghatározását;
b) az átvételre kerülő maradandó értékű elektronikus iratok körét, azok technikai és tartalmi jellemzőit,
meghatározva azon maradandó értékű elektronikus iratok körét is, amelyekből ügyviteli célból példány
marad az átadónál;
c) az átvétel részeként átadásra kerülő meglévő és elkészítendő dokumentációt;
d) az elektronikus átvételi csomag előállításához szükséges feladatokat, azok ütemezését és ellenőrzését;
e) az átvételi eljárás technikai lebonyolítását és ütemezését;
f ) a maradandó értékű papíralapú és elektronikus iratot egyaránt tartalmazó ügyiratok egységének
megőrzésére, kezelhetőségére és használhatóságára vonatkozó rendelkezést; valamint
g) a (4) bekezdésen és a 6. § (3) bekezdésén alapuló rendelkezéseket.
(3) A  maradandó értékű elektronikus iratok átvétele során az  átvevő a  6.  § (1)  bekezdésében meghatározott
módon − és ha az  átadó és átvevő a  megállapodásban a  (4)  bekezdés szerint ettől eltérően nem rendelkezik −
az 1–5. mellékletben megállapított követelmények alapján folytatja le az átvételi eljárást.
(4) Az  1–5.  mellékletben megállapított követelményektől a  megállapodásban akkor lehet eltérni, ha a  metaadatok
nem, vagy csak részlegesen állnak az átadó rendelkezésére, nem pótolhatóak, vagy oly mértékben sérültek, hogy
helyreállításuk nem lehetséges.
(5) Az 1–5. mellékletben foglalt követelmények teljesítéséről az átadó gondoskodik.
5. A levéltári átvétel típusai 6. § (1) A levéltári átvétel történhet:
a) iratkezelési szoftverből;
b) adatbázisból;
c) fájlrendszerből;
d) elektronikus iratok összetartozó gyűjteményéből.
(2) A levéltári átvétel típusai:
a) tanúsított iratkezelési szoftverből történő átvétel;
b) nem tanúsított iratkezelési szoftverből történő átvétel iktatási iratnyilvántartással;
c) nem tanúsított iratkezelési szoftverből történő átvétel nem iktatási típusú iratnyilvántartással, iratszintű
metaadatokkal;
d) átvétel nem iratszintű metaadatokkal. (3) A  (2)  bekezdésben meghatározott átvételi típusok adatsémájának leírását a  Magyar Nemzeti Levéltár a  honlapján
közzéteszi.
7. § (1) A  6.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben az  elektronikus átvételi csomag tartalmazza a  tanúsított
iratkezelési szoftver által előállított szabványos iktatási export állományt a  2.  mellékletben meghatározott
szerkezetben és metaadatokkal ellátva, az R. 39. § (2) bekezdésében meghatározott iktatókönyvi rendezettségben.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott elektronikus átvételi csomag content mappa adatok almappájában elhelyezett
elsődleges adatoknak a header mappában elhelyezett metaadatok strukúrájában a nyilvántartott iratok szintjéhez
kell kapcsolódnia.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott iktatókönyv szerinti rendezettség és az R. 41. § (1) bekezdésében meghatározott
sorszámos iktatás esetén, a  főszámon iktatott iratnak a  nyilvántartott irat szintjén előírt metaadatokat kell
tartalmaznia.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott iktatókönyv szerinti rendezettség és az R. 41. § (2) bekezdésében meghatározott
főszám-alszámos iktatás esetén az  (1)  bekezdés szerinti elektronikus átvételi csomag a  maradandó értékű
elektronikus iratokat ügyiratokba rendezve tartalmazza. A  főszámon iktatott irat az  ügyirat szinten előírt
metaadatokat, az alszámon iktatott irat a nyilvántartott irat szintjén előírt metaadatokat tartalmazza.
8. § (1) A  6.  § (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott esetben az  elektronikus átvételi csomag tartalmazza az  R.
14.  § (1)  bekezdése alapján iktatott maradandó értékű elektronikus iratokat a  2.  mellékletben meghatározott
szerkezetben és metaadatokkal ellátva, a megállapodásban rögzített eltérésekkel.
(2) Az (1) bekezdés szerinti elektronikus átvételi csomag az iratkezelési szoftverben tárolt metaadatokat a maradandó
értékű elektronikus iratok szintjéig bontva tartalmazza.
9. § A  6.  § (2)  bekezdés c)  pontjában meghatározott esetben az  elektronikus átvételi csomag az  R. 10.  § (2)  bekezdés
a)  pontja szerinti nyilvántartás részét képező maradandó értékű elektronikus iratokat a  3.  mellékletben
meghatározott szerkezetben és metaadatokkal ellátva, irategyüttesenként csoportosítva tartalmazza.
10. § (1) A 6. § (2) bekezdés d) pontjában meghatározott esetben, ha a maradandó értékű elektronikus iratokat nem olyan
szoftverrel kezelték, amely biztosítja a  2–3.  melléklet szerinti metaadatok hozzárendelését a  maradandó értékű
elektronikus iratokhoz, az elektronikus átvételi csomag a maradandó értékű elektronikus iratokat a 4. mellékletben
meghatározott szerkezetben és metaadatokkal ellátva tartalmazza.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti elektronikus átvételi csomag metaadat-készletére, annak struktúrájára, és az  elsődleges
adatok felépítésére, szétbontására vonatkozó előírásokat a megállapodásban kell rögzíteni.
11. § A levéltári átvétel megvalósulhat:
a) szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás igénybevételével, vagy
b) adathordozón, azzal, hogy az  adathordozó az  elektronikus átvételi csomagon kívül más fájlt nem
tartalmazhat. 6. A levéltári átvétel eljárási szabályai 12. § (1) Az  átvevő az  elektronikus átvételi csomag levéltári átvételét – a  (3)  bekezdésben meghatározott kivétellel –
térítésmentesen végzi.
(2) Az átvevő
a) az elektronikus átvételi csomagot átveszi, ha az megfelel a 3. §-ban és a 4. §-ban előírt követelményeknek,
vagy
b) legalább 15 és legfeljebb 90 napos határidő biztosításával, és a  levéltári átvételt akadályozó ok
megjelölésével ismételt átadásra szólítja fel az  átadót, ha az  elektronikus átvételi csomag nem felel meg
a 3. §-ban és a 4. §-ban előírt követelményeknek, vagy
c) az elektronikus átvételi csomag levéltári átvételét elutasítja, ha az  átadó nem tett eleget átadási
kötelezettségének a  b)  pont alapján, egyúttal a  b)  pont szerint póthatáridőt tűz, és felhívja az  átadó
figyelmét arra, hogy e  határidő elmulasztása vagy az  elektronikus átvételi csomag 3.  §-ban és 4.  §-ban
előírt követelményeknek való meg nem felelése esetén az  ügyben ellenőrzésre jogosult szervnél bejelenti
az iratátadás meghiúsulásának tényét, és egyben kéri az ellenőrzésre jogosult szerv intézkedését.
(3) Az  átadással, és a  (2)  bekezdés b)  pontja esetében az  ismételt átadással összefüggésben felmerülő költségeket
az átadó viseli.
13. § Az  elektronikus átvételi csomag levéltári átvételéről az  átvevő az  átadót a  megállapodásban rögzített módon
értesíti.
7. Adatvédelmi rendelkezések 14. § (1) Az  átadó és az  átvevő által foglalkoztatottak az  e  rendeletben meghatározott feladataik ellátása során megismert
minősített adatot, személyes adatot vagy különleges adatot, üzleti titkot, banktitkot, fizetési titkot, biztosítási titkot,
értékpapírtitkot, pénztártitkot, orvosi titkot és más hivatás gyakorlásához kötött titkot kizárólag a feladat ellátásának
időtartama alatt, a célhoz kötöttség elvének figyelembevételével jogosultak kezelni.
(2) Az  átadó és az  átvevő foglalkoztatottait az  (1)  bekezdés szerint megismert adatok tekintetében titoktartási
kötelezettség, és ennek vállalásáról szóló írásbeli nyilatkozattételi kötelezettség terheli.
8. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
16. § A  rendelet tervezetének a  műszaki szabályokkal és az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó
szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 2015. szeptember 19-i (EU)
2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv 5–7. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
364/2009. (HK 17.) MH ÖHP intézkedése a honvédségi gépjárművek kötelező felelősség és CASCO biztosításával kapcsolatos egyes kérdések szabályozásáról, eljárási rendjéről.
1. A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás, valamint a Magyar Honvédség biztosításainak
rendjéről szóló 107/2008. (HK 20.) HM utasítás 11. §
(2) bekezdése alapján a honvédségi gépjárművek kötelező felelősség és CASCO biztosításával kapcsolatos károk rendezésének szabályait – a Groupama Garancia Biztosító Zrt.-vel egyetértésben – ezen intézkedés mellékleteként kiadom.
2. Az intézkedésben meghatározott károk rendezését a
2008. május 1-je után keletkezett káreseményeknél kell alkalmazni.
3. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba,
egyidejűleg a honvédségi gépjárművek CASCO biztosításával kapcsolatos egyes kérdések szabályozásáról szóló
416/2004., valamint a 139/2003. (HK 5.) számú MH
PCGTSZF intézkedés hatályát veszti.
Benkő Tibor altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
211/2016. (VII. 21.) Korm. rendelete a Betegápoló Irgalmasrend épületeinek felújítását célzó beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjában,
a 3.  § (5)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
62. § (1) bekezdés 16. pont 16.2. alpontjában, 17. és 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Betegápoló Irgalmasrend
épületeinek felújításai keretében
a) a Budai Irgalmasrendi Kórház Budapest, Frankel Leó út 54. szám alatti székhelyű telephelye komplex
felújítását,
b) a Budai Irgalmasrendi Kórház Vác, Március 15. tér 7–9. szám alatti, az  ingatlan-nyilvántartás szerint
Vác 2943/4 helyrajzi számú telephelye bővítését és felújítását,
c) a Betegápoló Irgalmasrend Pécs, Irgalmasok utcája 1. szám alatti, az  ingatlan-nyilvántartás szerint Pécs
17458/1 helyrajzi számú Pécsi Háza épületének energiahatékonysági célú felújítását, valamint
d) a Betegápoló Irgalmasrend által Hajós városban alapítandó szociális létesítmény kialakítását és
az  erre rendelkezésre bocsátott, a  Hajós, Jókai Mór utca 4. szám alatti, az  ingatlan-nyilvántartás szerint
Hajós 884/4 helyrajzi számú ingatlan felújítását
célzó beruházásokkal összefüggő, az  1.  mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek
a  Betegápoló Irgalmasrend tulajdonában vagy használatában lévő ingatlanok bővítési, energiahatékonysági,
kialakítási és komplex felújítási munkálatok – különösen műszaki, gépészeti korszerűsítés és homlokzat-felújítás –
megvalósításához, az átadásához és a működés megkezdéséhez szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó kormánymegbízottként
a Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § szerinti közigazgatási hatósági ügyekben
a  szakhatóság – a  hatóság határozatának jogerőre emelkedéséig felhasználható – előzetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki azzal, hogy a  kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a  hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az 1. § szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
 (3) Az  1.  § szerinti közigazgatási hatósági ügyekben a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési határidő – ha
jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
 (4) Az  1.  § szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály rövidebbet nem
állapít meg, az előzetes vizsgálati eljárás kivételével – tizenöt nap.
 (5) Az 1. § szerinti beruházásokkal összefüggésben
a) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni,
b) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
(6) Az 1. § szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hirdetményi úton történő közlés esetén a döntés közlésének napja
a hirdetmény kifüggesztését követő nap.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1483/2018. (X. 8.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport Célelőirányzatok jogcím előirányzatának megemeléséről.
A Kormány a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
12.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet,
2.  Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport
13. Célelőirányzatok jogcím előirányzatának 1 070 000 000 forinttal történő megemelését, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2010. (III. 18.) PM rendelete a fel nem használt közteherjegyek forgalomból történő kivonásával, értékének megtérítésével, valamint a közteherjegyek selejtezésével kapcsolatos eljárási és elszámolási szabályokról.
Az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló 2009. évi CLII. törvény 15. § (6) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján
– a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § A közteherjegy forgalomba hozataláról, a közteherjeggyel kapcsolatos eljárási, forgalmazási és elszámolási
szabályokról szóló 29/1997. (IX. 3.) PM rendeletben (a továb biak ban: R.) meghatározott közteherjegyek
(a továb biak ban: közteherjegyek) előállítása és forgalmazása e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg megszűnik.
2. § (1) A fel nem használt közteherjegyek értékének visszatérítését a kérelmező a közteherjegyek benyújtásával, valamint
a vásárlását (megszerzését) igazoló számla vagy egyéb okirat bemutatásával – postai úton előterjesztett kérelem
esetén benyújtásával – az állami adóhatóságnál 2010. szeptember 30-i jogvesztő határidőig az állami adóhatóság erre
a célra rendszeresített nyomtatványán személyesen vagy postai úton kérheti.
(2) Az (1) bekezdésben említett nyomtatvány tartalmazza a kérelmező azonosításra alkalmas adatait (név, lakóhely vagy
székhely, adóazonosító jel vagy adószám), az átadott (beküldött) közteherjegyek címletét és darabszámát, együttes
összegét, valamint a számla (okirat) számát, arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a kérelmezőnek köztartozása nincs, és
kéri a közteherjegy értékének megfelelő összeg kiutalását, továbbá – pénzforgalmi számla nyitására nem köteles
magánszemély kérelmező esetén – a visszafizetés módjára vonatkozó nyilatkozatot (belföldi fizetési számlára történő
átutalás vagy készpénzfizetés kézbesítése).
(3) Postai úton előterjesztett kérelem esetén a nyomtatványhoz külön, zárt, a lezárására szolgáló felületen a kérelmező
által aláírt borítékba helyezve kell a közteherjegyeket mellékelni.
3. § (1) A 2. § (3) bekezdése szerint lezárt borítékot az adóhatóság legalább két köztisztviselőjének együttes jelenlétében kell
felbontani.
(2) A benyújtott közteherjegyeket – személyes megjelenés esetén a kérelmező jelenlétében, postai úton előterjesztett
kérelem esetén az adóhatóság legalább két köztisztviselőjének jelenlétében – UV-lámpával is meg kell vizsgálni.
(3) Postai úton előterjesztett kérelem esetén a közteherjegyet tartalmazó zárt boríték felbontásáról és a közteherjegyek
vizsgálatáról jegyzőkönyvet kell készíteni.
(4) Személyes megjelenés esetén csak akkor kell jegyzőkönyvet készíteni, ha
a) feltételezhető, hogy a közteherjegy hamis vagy hamisított,
b) a közteherjegy elválasztott részekből van összeillesztve, vagy
c) a közteherjegy állapotából korábbi használatra lehet következtetni.
A jegyzőkönyvben a kérelmező észrevételeit is fel kell tüntetni. A jegyzőkönyv egy másolati példányát a kérelmezőnek
át kell adni.
(5) Szükség esetén 5 napon belül további vizsgálat lefolytatatását kell kezdeményezni a korábbi forgalmazó bevonásával.
Amennyiben a vizsgálat alapján ennek előfeltételei fennállnak, a büntetőjogi felelősségre vonást haladéktalanul
kezdeményezni kell.
(6) Az adóhatóság az ügyszámot a nyomtatvány eredeti példányán feltünteti, és a nyomtatványról másolatot készít,
melyen a közteherjegyek, valamint a számláról (okiratról) általa készített másolati példány átvételét igazolja, és ezt
a kérelmező részére visszaadja, illetve a számla (okirat) eredeti példányával, valamint a közteherjegyeket tartalmazó
boríték felbontásáról készült jegyzőkönyvvel együtt 5 napon belül az ügyfél részére visszaküldi.
(7) Az állami adóhatóság a (4) bekezdés a)–c) pontja szerinti esetek kivételével a közteherjegyeket – személyes
megjelenés esetén a kérelmező jelenlétében – felülbélyegzéssel érvényteleníti. A felülbélyegzés napját is jelző
hivatalos bélyegzőlenyomatnak a közteherjegyek mindegyikét érintenie kell.
4. § (1) Az állami adóhatóság a közteherjegyek értékének visszatérítését a közteher-fizetési – ideértve a járulék- (tagdíj-) és
adóelőleg-fizetési – kötelezettség teljesítésére meghatározott beszedési számla terhére teljesíti. Visszatérítésre kizárólag
a beszedési számlára érkezett befizetések magánnyugdíj-pénzári tagdíjjal csökkentett összegéből kerülhet sor.
(2) Nincs helye visszatérítésnek, ha
a) a 3. § (4) bekezdés a)–c) pontja szerinti esetekben bűncselekmény elkövetését bíróság jogerős ítélete
megállapítja, vagy
b) a közteherjegy csonka, kivéve a kizárólag a perforációt érintő, legfeljebb a közteherjegy egyik oldalán található,
a közteherjegyek elválasztásával esetlegesen keletkező hiányosságot. 5. § (1) Az állami adóhatóság az átvett közteherjegyekről olyan nyilvántartást vezet, mely kérelmezőnként tartalmazza
címletenként és összesen az átvett közteherjegyek értékét és darabszámát, a közteherjegy vásárlását (megszerzését)
igazoló számla (okirat) sorszámát, a kérelem benyújtásának időpontját, az ügyszámot, valamint a 3. § (3)–(5) bekezdése
szerinti jegyzőkönyv számát, és a megtett intézkedés megnevezését.
(2) Az állami adóhatóság 2010. december 30-ig az (1) bekezdés szerinti nyilvántartása összesített adataiból jelentést készít
az adópolitikáért felelős miniszter részére.
6. § (1) A 2. § alapján az állami adóhatósághoz visszatérítésre benyújtott közteherjegyeket az 3. § (5) bekezdése szerinti
vizsgálatokat köve tően – azon közteherjegyek kivételével, amelyekkel összefüggésben a visszatérítés kizárt –
jegyzőkönyv felvétele mellett át kell adni a forgalmazónak.
(2) Az előállított, de forgalomba nem került közteherjegyeket, valamint az állami adóhatóság által átadott
közteherjegyeket selejtezési eljárásban 2010. december 30-ig meg kell semmisíteni.
(3) A selejtezés kizárólag az adópolitikáért felelős miniszter engedélyével történhet. A selejtezést az e célra szervezett,
a korábbi forgalmazó és az adópolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium munkatársaiból álló bizottság
végzi.
(4) A selejtezési bizottság a selejtezés feltételeinek fennállását és a selejtezendő mennyiség tételes számbavételét,
valamint a selejtezés módját, a selejtezési eljárásban részt vevő és a megsemmisítésért felelős személyek nevét rögzítő
jegyzőkönyv felvétele mellett az (1) bekezdés szerinti közteherjegyeket elégetéssel vagy bezúzással semmisíti meg.
7. § E rendelet 2010. április 1-jén lép hatályba.
8. § (1) Hatályát veszti az R.
(2) E rendelet 2010. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


text:
1706/2016. (XII. 5.) Korm. határozata az Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer szükséges továbbfejlesztéséhez és külső üzemeltetés támogatásának biztosításához kapcsolódó feladatok meghatározásáról.
1. A Kormány az Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer bevezetésével összefüggő jogalkotási és egyes
fejlesztési feladatokról szóló 1629/2014. (XI. 6.) Korm. határozat (a továbbiakban: Korm. határozat) teljes körű
végrehajtása érdekében
1.1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős
kormánybiztossal együttműködve intézkedjen a  Korm. határozat 1.  pont b)  alpontja szerint beszerzett
Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer (a továbbiakban: EKÁER) kialakításáról szóló szállítói
szerződés teljesítéséhez kapcsolódó
a) kiegészítő – a  Nemzeti Tengelysúly- és Kapcsolódó Ellenőrzéseket Támogató Hálózatból
(a továbbiakban: TSM Rendszer) érkező komplex adatok fogadására, feldolgozására és
kockázatelemzési eljárásokra alkalmassá tévő – fejlesztési szolgáltatásnak, valamint
b) az EKÁER 2017. június 30-ig történő szállítói üzemeltetése támogatásának
 a Nemzeti Útdíjfizetési Szolgáltató Zártkörűen működő Részvénytársaság (a továbbiakban: NÚSZ Zrt.) mint
korábbi ajánlatkérő általi megrendeléséről a megkötött szállítói szerződés szükséges módosításával;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
1.2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős
kormánybiztossal együttműködve intézkedjen az  EKÁER-hez kapcsolódó, a  Nemzeti Infokommunikációs
Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: NISZ Zrt.) által ellátandó üzemeltetési
feladatoknak – a központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokat egyedi szolgáltatási
megállapodás útján igénybe vevő szervezetekről, valamint a  központi szolgáltató által üzemeltetett vagy
fejlesztett informatikai rendszerekről szóló 7/2013. (II. 26.) NFM rendelet alapján történő – a NÚSZ Zrt. általi
megrendeléséről és az erre vonatkozó szerződés megkötéséről a 2017. június 30. napjáig tartó időszakra;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
1.3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  Magyarország 2016.
évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLIII. Az  állami
vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím,
1.  Felhalmozási jellegű kiadások alcímének a  10. Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer
fejlesztése jogcímcsoporttal történő kiegészítése érdekében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
1.4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az 1.1. és 1.2. alpontban meghatározott feladatok
végrehajtásához szükséges forrás bruttó 1521 millió forint, valamint az  1.6.  alpontban meghatározott
beszerzési eljárások előkészítéséhez és lebonyolításához szükséges forrás bruttó 72 millió forint összegben
történő biztosításáról a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet,
2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 10. Elektronikus
Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer fejlesztése jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
1.5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős
kormánybiztossal együttműködve gondoskodjon az  1.4.  alpontban meghatározott forrásnak a  NÚSZ Zrt.
részére történő biztosítása érdekében a NÚSZ Zrt. és a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. között hatályban
lévő támogatási szerződés módosításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
1.6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős
kormánybiztossal együttműködve és a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával intézkedjen 2017.  július  1.
napjától kezdődő 5 éves időtartamra az  EKÁER üzemeltetéséhez, üzemeltetésének támogatásához,
fejlesztéséhez – ideértve a jogszabály változására, valamint a Kormány döntésére tekintettel szükségessé váló
fejlesztéseket is – szükséges szolgáltatásoknak a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) részére
a NÚSZ Zrt. által történő beszerzéséről és a szükséges szerződések NÚSZ Zrt. általi megkötéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 postaügyért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos
Határidő: a beszerzési eljárás előkészítésére és megindítása tekintetében: azonnal,
 a szerződés megkötésére: 2017. június 30.
1.7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  1.6.  alpontban meghatározott feladatok
végrehajtásához szükséges forrásnak a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény 1. melléklet XVI. Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezetében, azt követően pedig a 2018–2022. évi
központi költségvetés megfelelő fejezetében történő biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. június 15., azt követően pedig adott év költségvetésének tervezése során
2. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a  Korm. határozat 1.  pont b)  alpontja szerint minősített beszerzési eljárás keretében beszerzésre kerülő
eszközök az  állam tulajdonába kerüljenek, és azok felett az  állam tulajdonosi jogait az  állami vagyonról szóló
2007. évi CVI. törvény 3. § (2a) bekezdésében foglalt alapján
a) a HU-GO hardver alapinfrastruktúra és jármű adatgyűjtő modul esetén a NÚSZ Zrt.;
b) a hálózati kommunikációs elemek esetén a NISZ Zrt.
gyakorolja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, a nemzetgazdasági minisztert és a földművelésügyi minisztert,
hogy – a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján – tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
az EKÁER-nek a beszerzések eredményeként
a) megvalósult azon rendszerelemei, amelyek a NAV adatkezelésébe tartozó adatok kezeléséhez szükségesek,
valamint az  árumozgás bejelentési modul és a  NAV által használt rendszerben történt fejlesztések és
bővítések a NAV,
b) megvalósult, az  élelmiszerlánc-felügyeleti információs rendszer (FELIR) bővítésével kapcsolatos hardver
elemei és fejlesztései a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal,
c) a mérőpontok elhelyezése, bővítése során keletkezett új rendszerelemei a Nemzeti Közlekedési Hatóság
vagyonkezelésébe kerüljenek.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: 2017. június 30.
4. A Kormány visszavonja a Korm. határozat 3. és 10. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
43/2014. (XI. 13.) MNB rendelete a „Lechner Ödön” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Lechner Ödön halálának 100. évfordulója alkalmából – „Lechner Ödön” megnevezéssel
10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2014. november 19. 2. § (1) Az álló téglalap alakú emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, mérete
39,6 mm×26,4 mm, széle sima.
(2) Az emlékérme előlapján a Magyar Földtani és Geofizikai Intézet előcsarnokának ábrázolása látható. Az emlékérme
szélén, lent a „MAGYARORSZÁG” felirat, fölötte kissé balra, két vízszintes sorban a „10 000” értékjelzés és a „FORINT”
felirat olvasható. A  jobb oldali peremmel párhuzamosan – a  lépcsőfeljáróba illesztve – a „BP.” verdejel és a „2014”
verési évszám olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben Lechner Ödön félalakos – az  építészt karosszékben ülve ábrázoló  –
portréja, a háttérben az  Iparművészeti Múzeum ábrázolása látható. Az emlékérme szélén, fent a „LECHNER ÖDÖN”
felirat, alatta jobb oldalon, két vízszintes sorban az „1845” és az „1914” felirat olvasható. Az emlékérme jobb oldali
szélén, a  karosszék fölött Fritz Mihály tervezőművész mesterjegye látható. Az  emlékérme hátlapjának képét
a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2014. november 19-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke