text:
210/2010. (VI. 30.) Korm. rendelete az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóságról.
A Kormány az Alkotmány 35. §-ának (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 40. §
(2) bekezdésében megállapított feladatkörében eljárva, a következő rendeletet alkotja:
A Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság jogállása 1. § (1) Az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság (rövidített neve: EUTAF, a továb biak ban: Főigazgatóság) központi
hivatal, amely ellátja az e rendeletben meghatározott feladatokat.
(2) A Főigazgatóság irányítását az államháztartásért felelős miniszter (a továb biak ban: miniszter) látja el.
(3) A Főigazgatóság önállóan működő központi közhatalmi költségvetési szerv.
(4) A Főigazgatóság székhelye Budapest.
A Főigazgatóság szervezete, vezetője 2. § (1) A Főigazgatóságot főigazgató vezeti, akit a miniszter nevez ki és ment fel. A főigazgató vezetői megbízatása
határozatlan időre szól.
(2) Főigazgatóvá legalább 5 éves közigazgatási és az uniós támogatások ellenőrzésével kapcsolatos legalább 5 éves
szakmai tapasztalattal rendelkező magyar állampolgár nevezhető ki.
(3) A főigazgatót feladatai ellátásában főigazgató-helyettes segíti, akit a főigazgató nevez ki és ment fel.
(4) A Főigazgatóság alkalmazottai köztisztviselők, felettük a munkáltatói jogokat a főigazgató gyakorolja.
(5) A Főigazgatóságon igazgatóságok működnek.
A Főigazgatóság feladatai 3. § A Főigazgatóság ellátja
a) az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó
támogatások tekintetében az ellenőrzési hatósági feladatokat;
b) az egyéb európai uniós és nemzetközi támogatások Kormány által meghatározott ellenőrzési feladatait.
A Főigazgatóság ellenőrzési hatósági feladatai 4. § (1) A Főigazgatóság ellátja az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra
vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletben, valamint az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról
 szóló 2006. július 17-i 1085/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2007. június 12-i 718/2007/EK bizottsági
rendeletben meghatározott – külön kormányrendeletben részletezett – ellenőrzési hatósági feladatokat a 2007–2013
közötti programozási időszak tekintetében.
(2) A Főigazgatóság ellátja
a) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra
a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap létrehozásáról szóló 2007/435/EK
határozatában,
b) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra
az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról és a 2004/904/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló
2007/573/EK határozatban,
c) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra
a Külső Határok Alap létrehozásáról szóló 2007/574/EK határozatban, valamint
d) a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra
az Európai Visszatérési Alap létrehozásáról szóló 2007/575/EK határozatban
meghatározott ellenőrzési hatósági feladatokat.
(3) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK
(2002. június 25.) Rendelet 53b cikkének (3) bekezdésében, valamint az Európai Közösségek általános költségvetésére
alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK Rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló 2342/2002/EK Rendelet 42a cikkében foglaltak teljesítése érdekében a Főigazgatóság minden
év február 15-ig – az Európai Bizottság módszertani iránymutatásainak meg fele lően – összegzi a rendelkezésére álló
ellenőrzési jelentéseket, véleményeket, igazolásokat és nyilatkozatokat. A feladat végrehajtása érdekében az államháztartásért felelős miniszter megküldi a Főigazgatóság részére az egyéb jogszabályok alapján számára megküldött
jelentéseket, véleményeket, igazolásokat, és nyilatkozatokat, melyek a Főigazgatóságnak nem állnak rendelkezésére.
A Főigazgatóság egyéb európai uniós és nemzetközi támogatásokkal kapcsolatos ellenőrzési feladatai
5. § A Főigazgatóság – külön kormányrendeletek szerint – ellátja az egyéb európai uniós és nemzetközi támogatások
Kormány által meghatározott ellenőrzési feladatait, valamint az azokhoz kapcsolódó tervezési, beszámolási, illetve
zárónyilatkozat-kiadási feladatokat. Így elvégzi különösen
a) a 2004–2006 közötti programozási időszak tekintetében a strukturális alapokkal, a Kohéziós Alappal és az EQUAL
Közösségi Kezdeményezés programmal kapcsolatos ellenőrzéseket;
b) az európai uniós előcsatlakozási eszközök és Átmeneti Támogatás felhasználásának ellenőrzését;
c) a Schengen Alap támogatásai felhasználásának ellenőrzését és a költségnyilatkozatok igazolását;
d) az INTERREG III Közösségi Kezdeményezés programokkal kapcsolatos ellenőrzéseket;
e) az európai területi együttműködési programokkal kapcsolatos ellenőrzéseket;
f) a Norvég Finanszírozási Mechanizmussal, illetve az EGT Finanszírozási Mechanizmussal kapcsolatos
ellenőrzéseket;
g) a Svájci–Magyar Együttműködési Programmal kapcsolatos ellenőrzési feladatokat.
Az európai uniós és nemzetközi támogatások ellenőrzésének eljárásrendje
6. § A Főigazgatóság az európai uniós és a nemzetközi támogatásokkal kapcsolatos ellenőrzési tevékenységét a vonatkozó
uniós és nemzeti jogszabályok, valamint a nemzetközi ellenőrzési standardok szerint elkészített, a Főigazgatóság
főigazgatója által jóváhagyott ellenőrzési kézikönyv szerint végzi.
7. § (1) A Főigazgatóság ellenőrei megbízólevél alapján végzik ellenőrzéseiket.
(2) A Főigazgatóság ellenőrei az alábbiakra jogosultak:
a) az ellenőrzött szervezet helyiségeibe belépni, figyelemmel az ellenőrzött szervezet biztonsági elő írásaira, munkarendjére;
b) az ellenőrzött szervezetnél az ellenőrzés tárgyához kapcsolódó minősített adatot, üzleti vagy egyéb titkot
tartalmazó iratokba és más dokumentumokba, az elektronikus adathordozón tárolt adatokba betekinteni a külön
jogszabályokban meghatározott adat- és titokvédelmi elő írások betartásával, azokról másolatot, kivonatot, illetve
tanúsítványt készíttetni, indokolt esetben az eredeti dokumentumokat másolat hátrahagyása mellett – átvételi
elismervény ellenében – átvenni;
c) az ellenőrzött szervezet vezetőjétől és bármely alkalmazottjától írásban vagy szóban információt kérni;
d) az ellenőrzött szervezet működésével és gazdálkodásával összefüggő kérdésekben információt kérni más
szervektől;
e) a vizsgálatba szakértő bevonását kezdeményezni. (3) Az ellenőrzés megállapításainak bizonyítására felhasználható különösen:
a) az eredeti okirat, amely a gazdasági esemény elsődleges okirata (bizonylata);
b) a másolat, amely az eredeti okirat szöveghű, hitelesített másolata. Hitelesítésnél a „másolat” szó feltüntetése
mellett utalni kell arra, hogy a másolat az eredeti okirattal mindenben megegyezik;
c) a kivonat, amely az eredeti okirat meghatározott részének, részeinek szöveghű, hitelesített másolata. Hitelesítés
nél a „kivonat” szó feltüntetése mellett meg kell jelölni, hogy a kivonat mely eredeti okirat, melyik oldalának, mely
szövegrészét tartalmazza;
d) a tanúsítvány, amely több eredeti okiratnak az ellenőr által meghatározott szövegrészét és számszaki adatait
tartalmazza. Hitelesítésnél a „tanúsítvány” szó feltüntetése mellett meg kell jelölni, hogy mely okiratok alapján
készült;
e) a közös jegyzőkönyv, amely olyan tényállás igazolására szolgál, amelyről nincs egyéb okirat, de amelynek
 valódiságát az ellenőr és az ellenőrzött szervezet ille té kes vezetője (alkalmazottja) közösen megállapítja, és
e tényt aláírásával igazolja;
f) fénykép, videofelvétel vagy más kép-, hang- és adatrögzítő eszköz, amely alkalmazható az ellenőr által
szemrevételezett helyzet, állapot hiteles igazolására. A fényképet és az egyéb módon rögzített információkat
az ellenőrzött szervezetnek a rögzítésnél jelen lévő alkalmazottja jegyzőkönyvben hitelesíti a rögzítés
időpontjának, helyének és tárgyának megjelölésével;
g) a szakértői vélemény, amely a speciális ismereteket igénylő szakkérdésekben felkért szakértő által adott értékelés;
h) a nyilatkozat, amely az ellenőrzött szervezet alkalmazottjának olyan írásbeli vagy szóbeli kijelentése, amely okirat
hiányában vagy meglévő okirattal ellentétesen valamilyen tényállást közöl;
i) a többes nyilatkozat, amely több személynek külön-külön vagy együttesen tett nyilatkozata ugyanazon
tényállásról.
(4) A másolatot, a kivonatot és a tanúsítványt az ellenőrzött szervezet vezetője vagy az általa megbízott személy hitelesíti.
A hitelesítő az okiratban foglaltak valódiságát a hitelesítés időpontjának feltüntetése mellett aláírásával igazolja.
8. § (1) A helyszíni vizsgálatot annak megkezdése előtt legalább 3 munkanappal megelőzően, szóban vagy írásban be kell
jelenteni az ellenőrzött szervezet vezetőjének. Ennek keretében a vizsgálatvezető tájékoztatást ad az ellenőrzés
céljáról és formájáról, jogszabályi felhatalmazásról, valamint az ellenőrzés várható időtartamáról. Az elő ze tes
bejelentést nem kell megtenni, ha az – a rendelkezésre álló adatok alapján – meghiúsíthatja az ellenőrzés eredményes
lefolytatását. Az elő ze tes bejelentés elhagyásáról a vizsgálatvezető dönt.
(2) A helyszíni ellenőrzés megkezdésekor az ellenőr köteles bemutatni a megbízólevelét az ellenőrzött szervezet
vezetőjének vagy az őt helyettesítő személynek.
(3) Az ellenőrzés során az ellenőrzött szervezet vezetőjétől szükség esetén teljességi nyilatkozatot kell kérni, amelyben
az ellenőrzött szervezet vezetője igazolja, hogy az ellenőrzött feladattal összefüggő, felelősségi körébe tartozó
valamennyi okmányt, illetve információt hiánytalanul az ellenőr rendelkezésére bocsátotta.
9. § (1) Az ellenőrzést a főigazgató megszakíthatja, amennyiben a Főigazgatóságnak soron kívüli ellenőrzést kell lefolytatnia,
 illetve a vizsgálatvezető vagy az ellenőr akadályoztatva van.
(2) Az ellenőrzést a főigazgató felfüggesztheti, amennyiben a számviteli rend állapota, a dokumentáció és a nyilvántartások hiányossága, illetve az ellenőrzött szervezet jogsértő magatartása az ellenőrzés folytatását akadályozza.
(3) A főigazgató az ellenőrzés megszakítása vagy felfüggesztése esetén írásban tájékoztatja az ellenőrzött szervezet
vezetőjét, melyben az ellenőrzés felfüggesztése esetén határidő megállapításával felhívja az ellenőrzött szervezet
vezetőjét az akadály megszüntetésére.
10. § (1) Az ellenőrzésekről – megállapításokat, következtetéseket és javaslatokat is tartalmazó – ellenőrzési jelentés készül,
melynek tervezetét a Főigazgatóság megküldi az ellenőrzött szervezet vezetőjének, továbbá annak, akire vonatkozóan a jelentéstervezet megállapítást vagy javaslatot tartalmaz. Több ellenőrzött szervezetet érintő ellenőrzés
esetén a Főigazgatóság a tervezetnek csak a vonatkozó részét küldi meg az egyes szervezeteknek.
(2) A jelentéstervezetnek tartalmaznia kell a záradékot, amely szerint az (1) bekezdésben meghatározottak kötelesek
észrevételeiket a jelentéstervezet kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül megküldeni a Főigazgatóság
részére. A határidő elmulasztását egyetértésnek kell tekinteni, melyre a záradékban fel kell hívni az ellenőrzött
figyelmét.
(3) Amennyiben az ellenőrzött szervezet részéről a megállapításokat vitatják, az észrevétel kézhezvételétől számított
8 munkanapon belül megbeszélést kell tartani.
(4) Az észrevétel elfogadásáról vagy elutasításáról a vizsgálatvezető dönt, amelyről a (3) bekezdésben említett
megbeszéléstől számított 5 munkanapon belül az érintetteknek írásbeli tájékoztatást ad és az el nem fogadott
észrevételeket indokolja.
(5) Az elfogadott észrevételeknek meg fele lően a vizsgálatvezető a jelentést módosítja.
(6) Az ellenőrzött szervezet észrevételeit, illetve a vizsgálatvezető válaszát az ellenőrzési jelentéshez csatolni kell, és
a továb biak ban egy dokumentumként kell kezelni.
(7) Az ellenőrzési jelentés az (1)–(6) bekezdésben meghatározott eljárást köve tően lezárásra kerül, a jelentést a főigazgató
megküldi az ellenőrzött szervezet vezetőjének. 11. § (1) Az ellenőrzött szervezet vezetője a szükséges intézkedések végrehajtásáért felelős személyek és a vonatkozó
határidők megjelölésével az ellenőrzési jelentés kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül intézkedési tervet
készít. Indokolt esetben a vizsgálatvezető ennél hosszabb, legfeljebb 30 napos határidőt is megállapíthat.
(2) Az intézkedési terv tervezetét az ellenőrzött szervezet vezetője haladéktalanul megküldi a vizsgálatvezetőnek, aki
az intézkedési tervet annak kézhezvételétől számított 8 munkanapon belül véleményezi.
(3) Amennyiben a Főigazgatóság részéről a tervezetet vitatják, írásban kell tájékoztatni az ellenőrzött szervezetet,
és szükség esetén megbeszélést kell tartani.
(4) Az elfogadott intézkedési tervet az ellenőrzött szervezet megküldi a Főigazgatóság részére.
(5) Az ellenőrzött szervezet vezetője felelős az intézkedési terv végrehajtásáért, illetve annak nyomon követéséért.
12. § A Főigazgatóság által készített jelentések nyilvánosságára a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok
nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény, valamint az egyes titokfajtákról szóló törvények rendelkezései
irányadóak.
13. § (1) Az ellenőrzött szervezet vezetője a tárgyévet követő év január 31-ig tájékoztatást ad a főigazgató részére
a Főigazgatóság ellenőrzési jelentése alapján készített intézkedési tervben foglaltak időarányos teljesítéséről.
(2) A Főigazgatóság minden év szeptember 30-ig a miniszter útján beszámol a Kormány számára az elvégzett
ellenőrzésekről.
Közös ellenőrzések 14. § (1) A Főigazgatóság nemzetközi szerződés vagy megállapodás alapján a nemzetközi és európai uniós támogatások
tekintetében közös ellenőrzéseket végezhet a szerződésben vagy megállapodásban meghatározott szervezettel.
(2) Közös ellenőrzések során az ellenőrzésben részt vevő ellenőrzési szervezetek mindegyike önálló ellenőrzési jelentést
készít. A közös ellenőrzésekben részt vevő szervezetek vezetői elő ze tes egyeztetés után ettől eltérően dönthetnek.
Záró rendelkezések 15. § (1) Ez a rendelet 2010. július 1-jén lép hatályba.
(2) A Főigazgatóság – mint a Kormányzati Ellenőrzési Hivatalból kiválással létrejövő szervezet – a Kormányzati Ellenőrzési
Hivatal jogutódjának minősül a 4–5. §-okban meghatározott feladatok és az azokhoz kapcsolódó foglalkoztatási
jogviszonyok tekintetében.
(3) A Főigazgatóság köztisztviselői e rendelet kijelölése alapján jogosultak 50%-os (felsőfokú iskolai végzettség esetén),
 illetve 15%-os (középiskolai végzettség esetén) illetménykiegészítésre.
(4) Hatályát veszti a Kormányzati Ellenőrzési Hivatalról szóló 312/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 3. §-ának b) és c) pontja,
valamint 5., 6., 14., 16. és 18. §-a.
(5) A Svájci-Magyar Együttműködési Program végrehajtási rendjéről szóló 237/2008. (IX. 26.) Korm. rendelet
(a továb biak ban: 237/2008. Korm. r) 76. § (1) és (2) bekezdésében, a 2007–2013 programozási időszakban az Európai
Regionális Fejlesztési Alap, valamint az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz és az Európai Szomszédsági és Partnerségi
Eszköz pénzügyi alapok egyes, a területi együttműködéshez kapcsolódó programjaiból származó támogatások hazai
felhasználásának intézményeiről szóló 49/2007. (III. 26.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésének d) pontjában,
(2) bekezdésének c) pontjában, (4) bekezdésének b) pontjában, (6) bekezdésének d) pontjában, az EGT Finanszírozási
Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus végrehajtási rendjéről szóló 242/2006. (XII. 5.) Korm. rendelet
79. § (2) bekezdésében, az Európai Unió által nyújtott egyes pénzügyi támogatások felhasználásával meg valósuló,
és egyes nemzetközi megállapodások alapján finanszírozott programok monitoring rendszerének kialakításáról és
működéséről szóló 102/2006. (IV. 28.) Korm. rendelet (a továb biak ban: 102/2006. Korm. r) 5. § (3) bekezdésében, 13. §
(1) bekezdésében, a Nemzeti Fejlesztési Terv operatív programjai, az EQUAL Közösségi Kezdeményezés program
és a Kohéziós Alap projektek támogatásainak fogadásához kapcsolódó pénzügyi lebonyolítási, számviteli és
ellenőrzési rendszerek kialakításáról szóló 360/2004. (XII. 26.) Korm. rendelet (a továb biak ban: 360/2004. Korm. r.)
2. § (1) bekezdése 17. pontjában, az INTERREG III Közösségi Kezdeményezés programok végrehajtásának részletes
szabályairól szóló 359/2004. (XII. 26.) Korm. rendelet (a továb biak ban: 359/2004. Korm. r) 2. § (1) bekezdésének
af) pontjában az „a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal” szövegrész helyébe az „az Európai Támogatásokat Auditáló
Főigazgatóság” szöveg lép.
(6) A 237/2008. Korm. r. 76. §-át megelőző alcímben, 76. § (4) bekezdésében, 77. § (1)–(3) és (5)–(6) bekezdéseiben, 78. §
(2)–(5) bekezdéseiben, 79. § (1) és (2) bekezdéseiben, az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási
Mechanizmus végrehajtási rendjéről szóló 242/2006. (XII. 5.) Korm. rendelet (a továb biak ban: 242/2006. Korm. r.)
80. §-át megelőző alcímben, 80. § (1) és (3) bekezdésében, 81. § (2) és (3) bekezdésében, 82. § (1) és (2) bekezdésében,
a 360/2004. Korm. r. 22. §-ában, 33. § (3) bekezdésében, 43/C. §-ában, 56. § (1) és (2) bekezdésében, 56/A. §
(1) bekezdésében, 57. § (1) és (2) bekezdésében, 58. § (1) és (2) bekezdésében, 59. § (4) bekezdésében, 60. §
(2) bekezdésének a)–f) pontjában, 61. § (1) és (2) bekezdésében, 62. § (2) és (3) bekezdésében, 63. §-ában, 64. §
(1)–(5) bekezdésében, 64/A. § (2) bekezdésében, a 359/2004. Korm. r. 8. § (2) bekezdésében, 13. § (10) bekezdésében,
18. § (4) bekezdésében, 44/C. §-ában, 50. § (1)–(2) bekezdésében, 50/A. § (1) bekezdésében, 51. §
(1)–(2) bekezdésében, 52. § (1), (5) és (8) bekezdésében, 52/A. § (2) bekezdésében, 53. § (1)–(3) bekezdésében, 54. §
(3) és (4) bekezdésében, 55. § (1)–(6) bekezdésében, a Schengen Alap felhasználásának pénzügyi tervezési,
lebonyolítási és ellenőrzési rendjének kialakításáról szóló 179/2004. (V. 26.) Korm. rendelet (a továb biak ban: 179/2004.
Korm. r.) 28. § (1)–(2) bekezdésében, 28/A. § (1)–(2) bekezdésében, 29. §-ában, 39. § (1)–(4) bekezdésében, az Európai
Uniós előcsatlakozási eszközök és az Átmeneti Támogatás felhasználásának pénzügyi tervezési, lebonyolítási,
számviteli és ellenőrzési rendjéről szóló 119/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet (a továb biak ban: 119/2004. Korm. r.) 47. §
(2) bekezdésének e) pontjában, 55. § (1)–(2) bekezdésében, 56. § (1)–(2) bekezdésében az „a KEHI” szövegrész helyébe
az „az EUTAF” szöveg lép.
(7) A 237/2008. Korm. r. 76. § (1) bekezdésében, a 242/2006. Korm. r. 79. § (2) bekezdésében, a 359/2004. Korm. r. 2. §
(1) bekezdésének af) pontjában, a 360/2004. (XII. 26.) Korm. r. 2. §-ának (1) bekezdése 17. pontjában a „KEHI”
szövegrész helyébe az „EUTAF” szöveg lép.
(8) A 119/2004. Korm. r. 2. § 20. pontjában és a 179/2004. Korm. r. 2. § 11. pontjában az „a KEHI” szövegrész helyébe az
„az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság (a továb biak ban: EUTAF)” szöveg lép.
(9) A 119/2004. Korm. r. és a 179/2004. Korm. r. bevezető részében az „a Kormányzati Ellenőrzési Hivatalról
(a továb biak ban: KEHI) szóló 70/2004. (IV. 15.) Korm. rendelettel” szövegrész helyébe az „az Európai Támogatásokat
Auditáló Főigazgatóságról szóló 210/2010. (VI. 30.) Korm. rendelettel” szöveg lép.
(10) A 102/2006. Korm. r. 16. § (3) bekezdésében az „a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke” szövegrész helyébe az
„az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság főigazgatója” szöveg lép.
16. § Ez a rendelet a következő közösségi rendeletek és határozatok végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja
meg:
a) a Tanács 2006. július 11-i 1083/2006/EK rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális
Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet
hatályon kívül helyezéséről;
b) a Bizottság 2001. március 2-i 438/2001/EK rendelete a strukturális alapok keretében nyújtott támogatások
irányítási és ellenőrzési rendszerei tekintetében az 1260/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes
szabályainak megállapításáról;
c) a Bizottság 2002. július 29-i 1386/2002/EK rendelete a Kohéziós Alapból nyújtott támogatások irányítási
és ellenőrzési rendszere, valamint a pénzügyi korrekciós eljárás tekintetében az 1164/94/EK tanácsi rendelet
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról;
d) a Tanács 2002. június 25-i 1605/2002/EK rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére
alkalmazandó költségvetési rendeletről;
e) a Bizottság 2002. december 23-i 2342/2002/EK rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére
alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó
részletes szabályok megállapításáról;
f) a Tanács 2007. június 25-i 2007/435/EK határozata a Szolidaritás és migrációs áramlások igazgatása általános
program keretében a 2007–2013-as időszakra a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő
európai alap létrehozásáról;
g) az Európai Parlament és a Tanács 2007. május 23-i 2007/573/EK határozata a Szolidaritás és a migrációs áramlások
igazgatása általános program keretében a 2008–2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról
és a 2004/904/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről;
h) az Európai Parlament és a Tanács 2007. május 23-i 2007/574/EK határozata a Szolidaritás és a migrációs áramlások
igazgatása általános program keretében a 2007–2013-as időszakra a Külső Határok Alap létrehozásáról;
i) az Európai Parlament és a Tanács 2007. május 23-i 2007/575/EK határozata a Szolidaritás és a migrációs áramlások
igazgatása általános program keretében a 2008–2013-as időszakra az Európai Visszatérési Alap létrehozásáról.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
135/2009. (X. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére
a magyar–orosz gazdasági, tudományos, kutatás-fejlesztési kapcsolatok területén végzett több évtizedes
munkássága elismeréseként
Alekszandr Szergejevics Prohorenko-nak, az Oroszországi Föderáció Budapesti Nagykövetsége Kereskedelmi
Képviselete vezetőjének,
a Collegium Hungaricum Berlin új épületének tervezéséért és kivitelezéséért
prof. Peter P. Schweger-nek, a Schweger Associated Architects GmbH ügyvezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
tisztikeresztje (polgári tagozat); a Magyar Köztársaság és az Osztrák Szövetségi Köztársaság közötti vasút-szakmai együttműködés megszilárdítása,
a GYSEV Zrt. modernizációja érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Karl-Johann Hartig miniszteri tanácsosnak, a bécsi Központi Főpályaudvar projektje vezetőjének,
a magyar-orosz gazdasági kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Mihail Trofimovics Lavrov-nak, Jegorjevszki Járás polgármesterének,
hazánkban másfél évtizeden át példamutatóan végzett szociális munkája és karitatív tevékenysége elismeréseként
Ruth Tschopp-nak, az Üdvhadsereg Szabadegyház magyarországi vezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2009. október 5. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
86/2010. (III. 26.) Korm. rendelete az időszakos vizsgálat keretében elvégzett elő ze tes eredetiségvizsgálat díjának visszatérítéséről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
a) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában
1. eljáró hatóság: a Nemzeti Közlekedési Hatóság regionális igazgatósága;
2. eredetiségvizsgálat: a járművön a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet
(a továb biak ban: miniszteri rendelet) 4/C. § (5) bekezdésében, vagy 12. § (15) bekezdés a) pontjában meghatározott
kötelezettség alapján 2010. január 1. és 2010. február 18. között az időszakos vizsgálat keretében elvégzett elő ze tes
eredetiségvizsgálat;
3. díj-visszatérítési eljárás: az eredetiségvizsgálat befizetett díjának visszatérítésére irányuló, az e rendeletben foglaltak
szerint lefolytatott eljárás;
4. jogosult: a jármű üzemben tartója, aki a jármű eredetiségvizsgálatának eredményét a közlekedési igazgatási eljárásban
nem használja fel.
2. § (1) Az időszakos vizsgálat keretében 2010. január 1. és a 2010. február 18. között a miniszteri rendelet 4/C. § (5) bekezdése,
vagy 12. § (15) bekezdés a) pontja alapján elvégzett eredetiségvizsgálat díjmentesnek tekintendő, ha
az eredetiségvizsgálat eredményét közlekedési igazgatási eljárásban nem használták fel.
(2) Az eljáró hatóság a jogosult kérelmére visszatéríti az (1) bekezdés hatálya alá tartozó eredetiségvizsgálat befizetett
díját.
(3) Az eljáró hatóság a díj visszafizetéséről az eredetiségvizsgálat eredményének közlekedési igazgatási eljárásban való
felhasználhatóságára meghatározott idő elteltét köve tően határoz.
3. § (1) A díj visszatérítése iránti kérelmet a jogosult 2010. június 30-áig írásban nyújthatja be az eljáró hatósághoz.
(2) A kérelemnek tartalmaznia kell
a) a jármű rendszámát,
b) az időszakos vizsgálat keretében elvégzett eredetiségvizsgálat helyét és idejét,
c) a jogosult nevét és címét,
d) a bankszámlaszámot, amennyiben a jogosult a díj visszatérítését bankszámlára utalással kéri teljesíteni, valamint
e) a jogosult arra irányuló nyilatkozatát, hogy az eredetiségvizsgálat eredményét közlekedési igazgatási eljárásban
nem használták fel és – amennyiben a kiadásától számított 60 nap nem telt el – annak felhasználására nem kerül
sor.
(3) Az eljáró hatóság – a díj visszatérítéséről kiadott határozatának jogerőre emelkedését követő 15 napon belül –
a jogosult kérelme szerint, a jogosult által megadott
a) bankszámlaszámra történő átutalással, vagy
b) címre, készpénz-kifizetés kézbesítésével
téríti vissza az eredetiségvizsgálat befizetett díját.
4. § (1) A díj-visszatérítési eljárás mentes az illeték és egyéb eljárási díj (költség) megfizetése alól.
(2) Az eljáró hatóság a díj-visszatérítés érdekében felmerülő – az eljáró hatóság által az eredetiségvizsgálat során
beszedett díjjal nem fedezett – költségeit a közúti járművek időszakos vizsgálatából keletkezett többlet bevételével
szemben a számviteli törvény szabályai szerint számolhatja el.
(3) Az e rendeletben meghatározott díj-visszatérítési eljárásra vonatkozó rendelkezések nem érintik az elő ze tes
eredetiségvizsgálati eljárás részletes szabályairól szóló 301/2009. (XII. 22.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdés g) pontja
alapján a közreműködőt megillető díjmértékről szóló rendelkezés alkalmazását.
(4) Az e rendelet alapján visszatérített díjak esetében a közúti közlekedési igazgatási hatósági eljárások díjairól szóló
29/2004. (VI. 16.) BM rendelet 2. § (2) bekezdés alapján a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi
Hivatalt megillető 53% mértékű díjhányad is – a díjvisszatérítés fedezeteként történő felhasználás céljára fordítandó
összegként – a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 33/A. § (1) bekezdése szerinti
engedélyező hatóságot illeti meg.
5. § (1) Ez a rendelet 2010. április 1-jén hatályba.
(2) A 3. § (1) bekezdésében megállapított határidő jogvesztő.
(3) Ez a rendelet 2010. július 1-jén hatályát veszti azzal, hogy a rendelkezéseit a hatálybalépését megelőzően indult
ügyekben azok jogerős és végrehajtható befejezéséig alkalmazni kell.
(4) A közigazgatási bírsággal sújtandó közlekedési szabályszegések köréről, az e tevékenységekre vonatkozó
rendelkezések megsértése esetén kiszabható bírságok összegéről, felhasználásának rendjéről és az ellenőrzésben
történő közreműködés feltételeiről szóló 410/2007. (XII. 29.) Korm. rendelet 9. §-a a következő új (4) bekezdéssel
egészül ki:
„(4) A Kkt. 21. § (3) bekezdésében meghatározott határidő jogvesztő. A határidő számítása során a bírság akkor
tekinthető kiszabottnak, ha a határozatot az ügyfélnek a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló törvény szerint kézbesítették.”
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
31/2012. (II. 7.) KE határozata bírák kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján, az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára
dr. Asbóth Balázst, dr. Berényi Józsefet, dr. Deák Etelkát,
dr. Grácz Zsuzsannát és dr. Kádár Mercédesz Zsuzsannát
2012. február 1. napjától 2015. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. január 24. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
17/2007. (V. 24.) KüM határozata a Magyar Köztársaság és az Osztrák Köztársaság között az egymás nevében a vízumok kiadásában diplomáciai és konzuli képviseleteik útján történő kölcsönös eljárásról szóló, Bécsben, 2007. március 6-án aláírt Megállapodás kihirdetéséről szóló 2007. XVIII. törvény 2–3. §-a hatálybalépéséről.
A 2007. évi XVIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2007.
március 30-i, 38. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság és az Osztrák Köztársaság között az egymás nevében
a vízumok kiadásában diplomáciai és konzuli képviseleteik útján történő kölcsönös eljárásról szóló, Bécsben,
2007. március 6-án aláírt Megállapodás 6. cikke szerint a
Megállapodás az azt követő hónap első napján lép hatályba, amelyben a Felek diplomáciai úton értesítették egymást arról, hogy a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges alkotmányos feltételeket teljesítették.
A Megállapodás 6. cikke szerinti jegyzékváltásra 2007.
április 26-án került sor.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2007. évi XVIII.
törvény 5. § (5) bekezdésével, megállapítom, hogy a Magyar
Köztársaság és az Osztrák Köztársaság között az egymás nevében a vízumok kiadásában diplomáciai és konzuli képviseleteik útján történő kölcsönös eljárásról szóló, Bécsben,
2007. március 6-án aláírt Megállapodás kihirdetéséről szóló
2007. évi XVIII. törvény 2–3. §-a 2007. május 1-jén, azaz
kettőezer-hét május elsején hatályba lépett.
Dr. Göncz Kinga s. k.,
külügyminiszter


text:
360/2019. (IX. 4.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9. §-a alapján – a Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/936/3/2019. számú előterjesztésére – Domiscse Vitalij
(névmódosítás előtti neve: Domiscse Vitalij Joszifovics; születési hely, idő: Ungvár [Szovjetunió], 1977. október 29.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. augusztus 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1405/2018. (VIII. 31.) Korm. határozata a Batthyány Lajos Alapítvány támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Batthyány Lajos Alapítvány részére, társadalompolitikai és közpolitikai kutatások elvégzése érdekében
387 000 000 forint központi költségvetési támogatás biztosításával;
 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva az  1.  pont szerinti támogatási cél megvalósításához 387 000 000 forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések
alcím terhére, a  Kvtv.  1.  melléklet XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 5. Batthyány Lajos Alapítvány működéséhez és feladatainak ellátásához szükséges
hozzájárulás jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2019. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
54/2011. (IX. 1.) NEFMI rendelete a XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium költségvetési fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok 2011. felhasználásának szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. § 6. pont o) alpontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró államháztartásért és költségvetési politikáért felelős miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el: I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban:
Kv. tv.) 1. mellékletének XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) költségvetési fejezetéhez
(a továbbiakban: fejezet) tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok (a továbbiakban: előirányzatok) 2011. évi
felhasználására terjed ki. (2) Az állami sportcélú támogatások felhasználása esetén e rendeletet az állami sportcélú támogatások felhasználásáról
és elosztásáról szóló 4/2011. (II. 28.) NEFMI rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(3) Az előirányzatok alcímeinek, jogcímcsoportjainak, jogcímeinek megnevezését, felhasználási céljait, azok
részfeladatokra történő lebontását, a megvalósításhoz tervezett támogatási összeget, az előzetes egyeztetési
kötelezettségeket, továbbá a javaslattételre, ellenjegyzésre és kötelezettségvállalásra jogosult személyek
megnevezését a nemzeti erőforrás miniszter (a továbbiakban: miniszter) által kiadott belső szabályzat tartalmazza.
A szabályzatban rendelkezni kell az előirányzatok módosításának, átcsoportosításának és a kötelezettségvállalások
általános eljárási és dokumentációs szabályairól, a pénzügyi teljesítés, valamint az előirányzatok felhasználásának
egyéb – jogszabályi rendezést nem igénylő – részletszabályairól. A szabályzatot a minisztérium honlapján közzé kell
tenni. (4) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikk (1) bekezdése hatálya alá tartozó korábban megítélt
támogatások esetében a támogatás a jelen rendelet alapján nyújtható támogatással együttesen sem haladhatja meg
az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös
piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló (általános csoportmentességi rendelet) 800/2008/EK bizottsági
rendeletben, az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendeletben, illetve az Európai Bizottság
határozatában meghatározott legmagasabb támogatási intenzitást, vagy legmagasabb támogatási összeget.
1. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában gazdálkodó szervezet az egyesület, az alapítvány, a közalapítvány, a költségvetési szerv,
a köztestület, az egyházi jogi személy, a gazdasági társaság, az európai részvénytársaság, az egyesülés, az európai
gazdasági egyesülés, az európai területi együttműködési csoportosulás, az állami vállalat, az egyéb állami gazdálkodó
szerv, a szövetkezet, a lakásszövetkezet, az európai szövetkezet, az egyes jogi személyek vállalata, a leányvállalat,
a vízgazdálkodási társulat, az erdő birtokossági társulat, a végrehajtói iroda, a helyi önkormányzat, a kisebbségi
önkormányzat, többcélú kistérségi társulás, továbbá az egyéni vállalkozó, az egyéni cég, az egyéni vállalkozónak nem
minősülő természetes személy, az országos sportági szakszövetség és a sportszövetség (a továbbiakban együtt:
sportszövetség), valamint jogszabály alapján jogi személynek minősülő egyéb szervezet.
II. FEJEZET AZ ELŐIRÁNYZATOK FELHASZNÁLÁSÁNAK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 2. Az előirányzatok felhasználása
3. § (1) Az előirányzatokból támogatásként részben vagy egészben vissza nem térítendő, illetve visszatérítési
kötelezettséggel terhelt támogatás egyaránt nyújtható. (2) A visszatérítési kötelezettséggel terhelt támogatás a visszatérítési határidő lejárta előtt írásban benyújtott,
a kedvezményezett részletes indokolását tartalmazó kérelmére – a támogató döntése alapján, az államháztartásról
szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 14. §-a (1)–(3) bekezdéseinek megfelelően – a támogatási
szerződés módosításával vissza nem térítendővé átminősíthető. (3) A vissza nem térítendő céllal nyújtott támogatások esetén bármely okból visszafizetésre kötelezett
kedvezményezettnek a visszafizetési határidő lejárta előtt írásban benyújtott, részletes indokolást tartalmazó
kérelmére részletfizetési kedvezmény adható, amelyről külön megállapodást kell kötni. A részletekben történő
visszafizetés időtartama a 10 millió forintot el nem érő támogatások esetén a 12 hónapot, a 10 millió forint összegű és
az a feletti támogatások esetében a 36 hónapot nem haladhatja meg.
(4) Visszafizetési kötelezettség előírása mellett vállalható kötelezettség – az előirányzatok céljának megfelelően – az
európai uniós tagsághoz kapcsolódó támogatással, vagy egyéb nemzetközi szerződés alapján megvalósuló
pályázatos vagy kiemelt projekteknek az európai uniós forrás lehívásáig felmerülő kiadásai megelőlegezése céljából.
A visszafizetési kötelezettséget az európai uniós, vagy egyéb nemzetközi szerződés alapján biztosított forrás
beérkezésének üteme szerint kell teljesíteni. A kedvezményezett az igénybe vett támogatást akkor is köteles
visszatéríteni, ha azt az európai uniós forrásból, vagy az egyéb nemzetközi szerződés alapján részére nem folyósítják.
3. Kötelezettségvállalás, ellenjegyzés 4. § (1) A kötelezettségvállalási jogkört a miniszter által az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 109. § (9) bekezdése szerinti belső normában kijelölt személy (a továbbiakban:
kötelezettségvállaló) a jogi és pénzügyi ellenjegyzés után írásban gyakorolja.
(2) A XX. NEFMI fejezet 20. cím 35. alcímen szereplő Hozzájárulás a lakossági energiaköltségekhez fejezeti kezelésű
előirányzat esetében – a lakossági vezetékes gázfogyasztás és távhőfelhasználás szociális támogatásáról szóló
289/2007. (X. 31.) Korm. rendeletben foglaltak alapján – a Magyar Államkincstár Központi Szerve jár el kezelő szervként
és gyakorolja az ezzel összefüggő jogosítványokat. Az előirányzat többletbevétele – az államháztartásért felelős
miniszter engedélye nélkül – az előirányzat céljának megfelelő tárgyévi feladatok teljesítésére használható fel.
(3) A XX. NEFMI fejezet a) 20. cím 17. alcím, 1. jogcímcsoport „Otthonteremtési támogatás”,
b) 20. cím 17. alcím, 3. jogcímcsoport „Gyermektartásdíjak megelőlegezése”,
c) 20. cím 17. alcím, 5. jogcímcsoport „Mozgáskorlátozottak közlekedési támogatása”
d) 20. cím 17. alcím, 7. jogcímcsoport „GYES-en és GYED-en lévők hallgatói hitelének célzott támogatása”
előirányzat terhére nem adható ki támogatói okirat és nem köthető támogatási szerződés, ha az a következő évek
előirányzatai terhére jelent kötelezettségvállalást. 4. A támogatási szerződés megkötéséhez szükséges nyilatkozatok, dokumentumok
5. § (1) A kedvezményezettnek a támogatási szerződés megkötéséhez az Ámr. 113. § (2)–(3) bekezdésében
meghatározottakon túl a minisztériumhoz, közvetett felhasználás esetén a lebonyolító szervezethez (a továbbiakban
együtt: támogató) a következő dokumentumokat kell benyújtania: a) a gazdasági társaságnak nem minősülő gazdálkodó szervezet esetén hatályos létesítő okiratának – különösen
alapító okirat, alapszabály – egyszerű másolatát; b) az alábbi dokumentumok kiállító hatóság vagy közjegyző, illetve – egyedi támogatási kérelem esetén –
a támogató által hitelesített másolatát: ba) gazdálkodó szervezet esetén a létezését jogszabályban meghatározottak szerint igazoló okirat – különösen
cégkivonat, nyilvántartásba vételről szóló igazolás, egyéni vállalkozói igazolvány;
bb) ahol a jogszabály előírja, a működési engedély.
c) a gazdálkodó szervezet képviselőjének közjegyző által hitelesített aláírási címpéldányát vagy – cég esetén –
ügyvéd által ellenjegyzett aláírás-mintáját; d) a létezést igazoló okiratban meghatározott képviselőtől eltérő képviselet, valamint a (3) bekezdés e) pontjában és
a (4) bekezdésben meghatározott szervezet esetén a gazdálkodó szervezet képviselőjének aláírási jogosultságát
igazoló – közokiratnak vagy teljes bizonyító erejű magánokiratnak minősülő – okiratot;
e) határon túli magyar kedvezményezett esetén a magyarországi bankszámlával rendelkező szervezet befogadó
nyilatkozatát, amennyiben ezzel rendelkezik; f) felhalmozási célú támogatások esetében a nem állami vagy egyházi tulajdonú ingatlanra vonatkozó, elektronikus
dokumentumként szolgáltatott nem hiteles tulajdonilap-másolatot , építési engedély-köteles beruházás
támogatására benyújtott pályázat, kérelem esetén a jogerős elvi építési engedélyt az ingatlan tulajdoni lapon
bejegyzett tulajdonosától származó hozzájáruló nyilatkozattal vagy a jogerős építési engedélyt;
g) a rendelkezésére álló saját forrást, valamint a várható kifizetések ütemezését is tartalmazó részletes költségtervet,
vagy amennyiben a támogatás forrása a minisztérium költségvetési fejezetében eredeti előirányzatként
megtervezett támogatás, vagy előző évi előirányzat maradványa, és a kedvezményezett olyan gazdasági
társaság, amely vonatkozásában a miniszter tulajdonosi jogokat nem, csak szakmai felügyeletet gyakorol,
a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. üzleti tervet elfogadó határozatát, valamint az üzleti terv alapján elkészített
költségtervet; h) amennyiben azt jogszabály előírja, a támogatott tevékenységhez szükséges jogerős hatósági engedélyeket;
i) a kedvezményezett nyilatkozatát az elszámolás alapjául szolgáló dokumentumok fellelhetőségéről, illetve
– a fellelhetőség megváltozása esetére – a változás-bejelentési kötelezettség elfogadásáról;
j) a kedvezményezett nyilatkozatát arról, hogy mely szervezetektől kért a pályázatában, illetve a kérelmében
megjelölt programhoz támogatást, valamint arról, hogy az elnyert támogatás összegéről 8 napon belül
tájékoztatja a támogatót; k) beruházási támogatás esetén – támogatási szerződésben foglaltaknak megfelelően – a kedvezményezett
nyilatkozatát arról, hogy öt évig biztosítja a létesítmény támogatási szerződésben foglalt célú fenntartását,
üzemeltetését; l) tanfolyam, előadássorozat, felkészítő és oktatási jellegű rendezvény (a továbbiakban együtt: rendezvény)
megszervezésének támogatására benyújtott pályázat, kérelem esetén a rendezvény helyének és tematikájának,
az előadások (órák) számának, valamint az óradíjnak a bemutatását;
m) a doppingellenes tevékenységet végző kedvezményezett nyilatkozatát, illetve igazolását arról, hogy külön
jogszabályban foglalt doppingellenes feladatainak eleget tesz; n) a kedvezményezett sportszövetség nyilatkozatát, illetve igazolását arról, hogy a sportágában kötelező képesítési
követelmények előírására vonatkozó szabályzatalkotási kötelezettségének eleget tett; o) a sportcélú támogatás kedvezményezettje nyilatkozatát arról, hogy az állami sportinformációs rendszer részére
történő adatszolgáltatási kötelezettségének a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően eleget tesz;
p) határon túli magyar kedvezményezett esetén a b) pontban meghatározott okirat magyar nyelvű fordítását.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott dokumentumok benyújtásának határideje a támogatási szerződés megkötésének
napja. Az (1) bekezdés b), d)–g) pontjai alapján benyújtott dokumentumok nem lehetnek a támogató által
meghatározott naptól, ennek hiányában az igényelt támogatáshoz történő benyújtásuk napjától számított 30 napnál
régebbiek. (3) Ha a támogatás kedvezményezettje a) a fejezet irányítása alá tartozó költségvetési szerv,
b) az Ámr. 55. § (4)–(5) bekezdései alapján más fejezet vagy annak irányítása alá tartozó költségvetési szerv,
c) olyan gazdasági társaság, amelynek vonatkozásában a miniszter a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.-vel kötött
szerződés alapján tulajdonosi jogokat gyakorol és a minisztérium a támogató,
d) olyan közalapítvány, alapítvány, amely tekintetében a miniszter alapítói jogokat gyakorol és a minisztérium
a támogató, e) helyi önkormányzat,országos kisebbségi önkormányzat, vagy többcélú kistérségi társulás
f) az egyházak nyilvántartásának ügyviteli szabályairól szóló 11/1990. (VI. 13.) IM rendelet alapján nyilvántartásba
vett egyházi jogi személy, vagy g) egyéni vállalkozó, aki egyéni vállalkozói igazolvánnyal nem rendelkezik,
az a)–d) pontok vonatkozásában az (1) bekezdés a)–c) pontjaiban meghatározott dokumentumokat, az e) pont
vonatkozásában az (1) bekezdés a)–b) pontjaiban meghatározott dokumentumokat, az f)–g) pontok vonatkozásában
az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott dokumentumot nem kell benyújtania. Az f)–g) pontok esetében
a kedvezményezett létezését a támogató a vonatkozó nyilvántartásokban ellenőrzi. Amennyiben az f) pontban
meghatározott kedvezményezett létezésével kapcsolatban kétség merül fel, a támogató előírhatja
a kedvezményezett részére az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott okirat benyújtását.
(4) Ha a támogatás kedvezményezettje olyan egyházi jogi személy, amelynek nyilvántartásba vételét jogszabály nem
teszi kötelezővé, és a vonatkozó nyilvántartásban nem szerepel, a kedvezményezettnek a nyilvántartásba vett egyház
által kiadott igazolást kell a támogató részére benyújtania az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott okiratként.
(5) Ha a (3) bekezdés hatálya alá nem tartozó kedvezményezettről a Magyar Államkincstár törvényben meghatározott
közhiteles és nyilvános nyilvántartást vezet, a kedvezményezettnek az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
dokumentumot nem kell benyújtania. A kedvezményezett létezését a támogató ellenőrzi a fenti nyilvántartásban.
(6) Ha a kedvezményezett a közoktatás információs rendszerébe bejelentkezett, OM azonosítóval nyilvántartott
intézmény vagy a felsőoktatás információs rendszerének intézménytörzsében nyilvántartott szervezet, az
(1) bekezdés a)–b) pontjaiban meghatározott dokumentumokat nem kell benyújtania. A kedvezményezett létezését
és egyéb nyilvántartott adatait a támogató ellenőrzi a fenti nyilvántartásokban.
(7) Ha a kedvezményezett a sportról szóló 2004. évi I. törvényben szereplő köztestület, amelynek létezését
a sportigazgatási szerv tartja nyilván, az (1) bekezdés a)–b) pontjaiban meghatározott dokumentumokat nem kell
benyújtania. (8) Határon túli magyar kedvezményezett esetén a) az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott okirat elfogadható abban az esetben is, ha az a (2) bekezdésben
meghatározott naptól számítva 30 napnál régebbi, de 90 napnál nem régebbi;
b) a kedvezményezett írásbeli kérésére és indokolt esetben a támogató eltekinthet az (1) bekezdés a)–c) pontjaiban
meghatározott dokumentumok benyújtásától, ha a támogatási igény benyújtását megelőző egy év folyamán
a kedvezményezett már nyújtott be támogatási igényt a támogatóhoz, és nyilatkozik arról, hogy adataiban
a korábban benyújtott dokumentumokhoz képest változás nem történt;
c) a támogató az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott dokumentum helyett – amennyiben a kedvezményezett
nyilatkozik arról, hogy rajta kívül álló okból nem képes azt csatolni – elfogadhat a kedvezményezett létezését
megfelelően igazoló más dokumentumot is. (9) Ha a támogatás kedvezményezettje a fejezet irányítása alá tartozó központi költségvetési szerv, az Ámr. 113. §
(2) bekezdés b) pontjában foglalt nyilatkozatokat nem kell benyújtania.
(10) Nem magyarországi székhelyű kedvezményezett esetén a támogató az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott
dokumentum helyett – amennyiben a kedvezményezett nyilatkozik arról, hogy rajta kívül álló okból nem képes azt
csatolni – elfogadhat a kedvezményezett képviselőjének aláírásképét megfelelően igazoló más, az erre hatáskörrel
rendelkező hatóság által kiállított dokumentumot is. (11) A (12) bekezdésben és az Ámr. 119. § (1) és (4) bekezdésében meghatározott kivételekkel a kedvezményezett az
Ámr.-ben meghatározott biztosítékként köteles benyújtani a támogatóhoz valamennyi – jogszabály alapján beszedési
megbízással megterhelhető – fizetési számlájára vonatkozóan, a támogató javára szóló, csak a támogató írásbeli
hozzájárulásával visszavonható beszedési megbízásra felhatalmazó nyilatkozatát pénzügyi fedezethiány miatt nem
teljesíthető fizetési megbízás esetére a követelés legalább harmincöt napra való sorba állítására vonatkozó
rendelkezéssel együtt. Több bankszámla esetén a kedvezményezettnek meg kell adnia a felhatalmazó nyilatkozatok
érvényesítésének sorrendjét is. (12) A határon túli támogatások eltérő szabályozásának rendjéről szóló 84/2005. (V. 2.) Korm. rendelet hatálya alá tartozó
támogatás esetén a támogató eltekinthet az Ámr. 119. §-ában meghatározott biztosítékadási kötelezettségtől.
(13) Támogatással megvásárolt, létrehozott vagy felújított ingatlan vagy jármű a működtetési kötelezettség időtartama
alatt csak a támogatás nyújtójának előzetes jóváhagyásával és a foglalkoztatási, a szolgáltatási, illetve az egyéb
kötelezettségek átvállalásával, átruházásával idegeníthető el, adható bérbe vagy terhelhető meg.
(14) Az Ámr. 114. § (3) bekezdése alapján a támogató nem nyújt támogatást annak az igénylőnek, pályázónak, amely az
előző évben vagy években azonos vagy jogelőd fejezethez tartozó azonos vagy jogelőd fejezeti kezelésű
előirányzatból nyújtott támogatásról a szakmai beszámolót vagy a pénzügyi elszámolást nem nyújtotta be, vagy
a támogató által ennek következtében vagy egyébként a beszámoló, elszámolás alapján a részére előírt visszafizetési
kötelezettséget a megállapított határidőben, illetve a részletfizetési megállapodásban meghatározott határidőben
nem teljesítette. (15) Nem nyújtható továbbá támogatás annak az igénylőnek, pályázónak, amelynek Áht.13/A. § (4) bekezdésében
meghatározott lejárt esedékességű és meg nem fizetett köztartozása van. A köztartozás-mentességről az igénylő,
pályázó az igény, pályázat benyújtásával egyidejűleg köteles nyilatkozni.
5. A támogatás folyósítása 6. § (1) A támogatás folyósítása a (2)–(3) bekezdésekben foglalt kivételekkel csak a Magyar Államkincstár által visszaigazolt
kötelezettségvállalásra történhet, a kötelezettségvállalás dokumentumában foglalt összeg erejéig és ütemezéssel,
amennyiben a szükséges fedezet az előirányzat-felhasználási és a finanszírozási tervnek megfelelően rendelkezésre áll.
(2) A nem állami fenntartású felsőoktatási intézmények részére nyújtott normatív támogatások esetében a tárgyévre
vonatkozó kötelezettségvállalásról szóló dokumentumok kiadásáig – de legkésőbb 2011. április 30-áig – az utolsó
ismert feladatmutató és a hatályos normatíva mértékének figyelembevételével havi időarányos támogatás
folyósítható. A kötelezettségvállalások alapján szükségessé váló esetleges korrekciókra az év hátralévő hónapjaiban
időarányosan kerül sor. (3) A Kv. tv. 42. § (1) bekezdése szerinti humánszolgáltatók részére a Kv. tv. 3., 5. és 8. mellékleteiben szereplő normatív és
központosított támogatások a tárgyévi feladatmutatókkal kapcsolatos adatszolgáltatást megelőzően a közoktatásról
szóló 1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról szóló 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet és az Ámr. 123. §-a előírásait
figyelembe véve folyósíthatók. (4) A szociális és gyermekjóléti-, gyermekvédelmi normatív állami támogatások az egyházi és nem állami fenntartású
szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók normatív állami támogatásáról szóló 213/2009. (IX. 29.) Korm.
rendelet előírásait figyelembe véve folyósíthatók. 7. § (1) A támogatás folyósítása előfinanszírozás keretében abban az esetben történhet egy összegben,
a) ha a támogatási szerződés megkötésének napja és a támogatás felhasználására rendelkezésre álló véghatáridő
közötti időtartam nem haladja meg a 3 hónapot, és a támogatás mértéke nem haladja meg a 3 millió forintot,
b) ha a támogatandó feladat jellege vagy megvalósításának sürgőssége ezt kifejezetten szükségessé teszi, vagy
c) pályázati úton nyújtott támogatás esetén, ha a 16. § (2) bekezdése szerinti pályázati terv, ennek hiányában
a miniszter egyedi engedélye azt kifejezetten előírja. (2) Amennyiben a támogatás nem folyósítható az (1) bekezdésben foglaltak szerint egy összegben, a támogatás
ütemezetten, a kiadásoknak az 5. § (1) bekezdés g) pontja szerint benyújtott költségterv alapján megállapítható
felmerülésével arányosan, valamint az Áht. 101/A. § (2) bekezdése szerinti esetben időarányosan folyósítható.
(3) Határon túli magyar kedvezményezett esetén – amennyiben a kedvezményezett magyarországi bankszámlával vagy
magyarországi bankszámlával rendelkező szervezet befogadó nyilatkozatával rendelkezik, vagy nem tartozik
a (4) bekezdés hatálya alá – a támogatás folyósítása az (1)–(2) bekezdésben meghatározottak szerint történik.
(4) Amennyiben a határon túli magyar kedvezményezett magyarországi bankszámlával vagy magyarországi
bankszámlával rendelkező szervezet befogadó nyilatkozatával nem rendelkezik, és a támogató az 5. § (11) bekezdése
szerint eltekint az Ámr. 119. §-a szerinti biztosítékadási kötelezettségtől, továbbá a támogatás összege a 3 millió
forintot meghaladja, és annak folyósítása előfinanszírozás keretében a (2) bekezdés értelmében ütemezetten történik,
az egyes ütemek között a már folyósított támogatásrész felhasználásáról történő pénzügyi részelszámolás kötelező, és
annak elfogadása a további támogatásrész folyósításának feltétele. (5) Az (1)–(4) bekezdésben foglalt szabályoktól a támogató rendkívül indokolt esetben, így különösen nemzetközi
szervezetben való tagsági viszonyból eredő, vagy jogerős, illetve fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható bírósági,
hatósági döntéssel kapcsolatos fizetési kötelezettségek teljesítése esetén eltérhet.
6. A támogatási szerződés módosítása, beszámoltatás, ellenőrzés 8. § (1) A támogatási szerződés módosítását bármelyik fél – a támogatás célja, összege, az azt alátámasztó költségterv,
továbbá a támogatás felhasználásának kezdő időpontja és véghatárideje tekintetében – az eredeti vagy a korábban
módosított támogatási szerződésben a támogatás felhasználására meghatározott véghatáridő leteltéig írásban
kezdeményezheti. A támogatás felhasználásáról történő beszámolás határidejének módosítása szintén írásban
kezdeményezhető az eredeti vagy a korábban módosított támogatási szerződésben meghatározott beszámolási
határidő leteltéig. A fentiek szerinti kezdeményezéseknek tartalmazniuk kell azok indokait is.
(2) Ha a támogatási szerződés megkötését követően eltérő finanszírozást megalapozó indok merül fel, a szerződést
módosítani kell. (3) A támogatási szerződésben meghatározott módon – a kedvezményezett írásbeli indokolási kötelezettsége mellett –
a költségtervben rögzített összegek a támogatás főösszegén belül eltérhetnek, azonban a szerződésben
meghatározott mértéket (de legfeljebb tíz százalékot) meghaladó eltérés elfogadására csak szerződésmódosítás
keretében kerülhet sor az (1) bekezdésben foglaltak figyelembevételével.
9. § (1) A támogatott tevékenység 3 hónapon belüli megvalósítása, továbbá az 1 millió forintot meg nem haladó összegű
támogatás esetén a záró szakmai beszámoló és pénzügyi elszámolás (a továbbiakban együtt: beszámoló)
benyújtására előírt határidőt a támogatás felhasználásának véghatáridejét követő 30, más esetben 60 napon belüli
időpontra kell meghatározni. (2) A pénzügyi elszámolást a támogatási szerződés mellékletét képező költségtervvel összehasonlítható módon kell
elkészíteni. A pénzügyi elszámolás számlaösszesítőből és a támogatás felhasználását igazoló számviteli
bizonylatoknak, kifizetést igazoló bizonylatoknak, valamint a támogatás jogszerű és a céljának megfelelő
felhasználását igazoló egyéb dokumentumoknak a kedvezményezett hivatalos képviselője által hitelesített
másolatából áll. A költségek felmerülését igazoló, eredeti számviteli bizonylatokat a kedvezményezett köteles
záradékkal ellátni, melyben jeleznie kell, hogy a számviteli bizonylaton szereplő összegből mennyit számolt el
a szerződésszámmal hivatkozott támogatási szerződés terhére. (3) A (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően a 100 millió forintot meghaladó összegű éves támogatásban részesülő
kedvezményezettek esetében a támogató a szerződésben rögzített módon eltekinthet a számviteli bizonylatok,
kifizetést igazoló bizonylatok és dokumentumok becsatolásától, amennyiben a számlaösszesítőn feltüntetett adatok
valódiságát, az eredeti bizonylatokkal való egyezőségét és az eredeti bizonylatok (2) bekezdésben előírt
záradékolásának megtörténtét könyvvizsgáló igazolja. (4) A beszámolót a támogató a kézhezvételt követő 60 napon belül megvizsgálja, és dönt annak elfogadásáról vagy
elutasításáról. A támogató döntéséről, továbbá az esetleges visszafizetési kötelezettségről a döntést követő 5 napon
belül írásban értesíti a kedvezményezettet. A támogató a beszámoló elbírálására vonatkozó határidőt annak lejárta
előtt, indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb 20 nappal meghosszabbíthatja hiánypótlás, kiegészítés kérés
esetén. 10. § (1) A támogatás felhasználását a minisztérium, valamint a külön jogszabályokban, a pályázati felhívásban, továbbá
a támogatási szerződésben meghatározott szervek ellenőrizhetik. (2) A normatív, továbbá a XX. NEFMI fejezet 20. cím 35., 39., 46., 47. alcímekről nyújtott támogatások kivételével
a megkötött támogatások számának minimum 3%-át érintően, de minden 100 millió forint feletti
kötelezettségvállalás esetében a támogató – az elszámolás benyújtását követően, de legkésőbb az elszámolás
elfogadását követő hat hónapon belül – helyszíni ellenőrzéssel is tájékozódik a támogatás felhasználásáról.
(3) A támogató a beszámoltatás során köteles ellenőrizni, hogy a támogatás felhasználása során a kedvezményezett
a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény előírásait betartotta-e. Az ennek megállapításához szükséges
dokumentumokat a kedvezményezett a közbeszerzési eljárás befejezését követően köteles a támogató részére
benyújtani. A kedvezményezett számára e kötelezettséget a benyújtandó dokumentumok körének és a benyújtás
határidejének meghatározásával a támogatási szerződésben kell előírni. 7. Alapítványok, közalapítványok támogatása
11. § A XX. NEFMI fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 26. Alapítványok, közalapítványok által ellátott feladatok
és általuk fenntartott intézmények támogatása alcímben szereplő alapítványok, közalapítványok támogatása esetén
a támogatási összeget meg kell bontani az alapítvány, közalapítvány működésére és – amennyiben az előirányzat
tartalmazza – a pályáztatásra fordítható összegre. A működésre szolgáló támogatást negyedéves ütemezésben,
a pályázat nyerteseinek nyújtandó támogatások összegét pedig a pályázati döntést vagy döntéseket követően,
a kifizetések esedékessége alapján lehet folyósítani. 8. Nonprofit és egyéb gazdasági társaságoknak nyújtott támogatások
12. § (1) Azon nonprofit gazdasági társaságok esetében, amelyek vonatkozásában a tulajdonosi jogokat a miniszter gyakorolja,
a minisztérium által – nem pályázat útján – támogatott közhasznú feladatokat közhasznú keretszerződésben kell
rögzíteni, amelyben meg kell határozni a közhasznú keretszerződés időbeli hatályát. A közhasznú keretszerződés
alapján megkötött támogatási szerződésben minden esetben hivatkozni kell a közhasznú keretszerződésre és az
abban meghatározott, a támogatási szerződéssel biztosított közhasznú feladatra.
(2) Azon nonprofit gazdasági társaságok részére, amelyek felett a tulajdonosi jogokat nem a minisztérium gyakorolja, csak
az alapító okiratban, társasági szerződésben meghatározott közhasznú feladatokhoz nyújtható támogatás.
A támogatási szerződésben minden esetben hivatkozni kell a támogatási szerződéssel biztosított közhasznú feladatra.
(3) A nonprofit gazdasági társaságok részére közhasznú keretszerződésük alapján a szerződésben foglalt feltételekkel,
valamint az olyan egyéb gazdasági társaságok részére, amelyek vonatkozásában a tulajdonosi jogokat a miniszter
gyakorolja, a velük kötött keret-megállapodás alapján az abban foglalt feltételekkel az év elejei indulással járó
pénzügyi nehézségek áthidalása érdekében – kérelemre – áthidaló támogatás adható. Az áthidaló támogatás
legfeljebb három hónapra nyújtható, a tárgyévet megelőző évben nyújtott támogatás egy hónapra eső összegének
figyelembevételével. Az áthidaló támogatás a tárgyévi közhasznú támogatás részét képezi.
9. A kifogás 13. § (1) Az Ámr. 131. § (1) bekezdésében meghatározott kifogást a támogatás igénylője, továbbá a támogatás
kedvezményezettje (a továbbiakban együtt: kifogást tevő) írásban nyújthatja be a miniszternek.
(2) A kifogásnak az alábbiakat kell tartalmaznia: a) a kifogást tevő nevét, székhelyét vagy lakcímét, a nem természetes személy kifogást tevő képviselője nevét;
b) a kifogással érintett pályázati eljárás, támogatási igény vagy a támogatás azonosítását – így különösen a pályázat
címét, a támogatás célját, a támogatási szerződés számát –, valamint a támogató meghatározását;
c) a kifogásolt intézkedés vagy mulasztás meghatározását; d) a kifogás alapjául szolgáló tényeket és a kifogásolt vagy elmaradt intézkedéssel, döntéssel megsértett
jogszabályhely pontos megjelölését; e) a kifogást tevő vagy a nem természetes személy kifogást tevő képviselőjének saját kezű aláírását.
(3) A kifogást a kifogásolt intézkedésről vagy mulasztásról való tudomásszerzéstől számított 10 napon belül, de
legkésőbb a kifogásolt intézkedés megtörténtétől vagy a mulasztástól számított 30 napon belül lehet benyújtani.
(4) Amennyiben – az előirányzatok közvetett felhasználása esetén – a támogatás nyújtására irányuló eljárásban
lebonyolító szervezet közreműködik, és a kifogást tevő a kifogást a lebonyolító szervezethez nyújtja be, a lebonyolító
szervezet köteles azt a kézhezvételtől számított 10 napon belül a kifogással kapcsolatos szakmai álláspontjával,
valamint a kifogás elbírálásához szükséges dokumentumokkal együtt továbbítani a miniszter részére. Amennyiben
a kifogást tevő a kifogást a (3) bekezdésben meghatározott határidőben benyújtotta a lebonyolító szervezetnek, az
nem tekinthető elkésettnek. (5) Egy intézkedéssel, döntéssel összefüggésben kifogás egyazon igénylő vagy kedvezményezett részéről csak egy
alkalommal nyújtható be. 14. § (1) Az elkésett, a nem a jogosult által vagy a korábbival azonos tartalommal ismételten benyújtott kifogást a miniszter
annak kézhezvételétől számított 10 napon belül elutasítja, és erről a kifogást tevőt és – amennyiben a támogatás
nyújtására irányuló eljárásban lebonyolító szervezet közreműködik – a lebonyolító szervezetet írásban értesíti,
megjelölve az elutasítás indokát. (2) Amennyiben a kifogás hiányos, azaz nem tartalmazza a 13. § (2) bekezdésében meghatározottakat, a miniszter
a kifogás kézhezvételétől számított 8 napon belül legalább 5, de legfeljebb 10 napos határidő tűzésével írásban
felhívja a kifogást tevőt a hiány pótlására. Amennyiben a kifogást tevő a hiányt határidőben nem vagy nem
megfelelően pótolja, a miniszter a kifogást elutasítja, és erről a kifogást tevőt és – amennyiben a támogatás nyújtására
irányuló eljárásban lebonyolító szervezet közreműködik – a lebonyolító szervezetet írásban értesíti, megjelölve az
elutasítás indokát. (3) Amennyiben a támogatás nyújtására irányuló eljárásban lebonyolító szervezet közreműködik, és a kifogást
a miniszterhez nyújtották be, a miniszter a kifogás kézhezvételétől számított 5 napon belül – a kifogás ismertetésével
egyidejűleg – írásban keresi meg a lebonyolító szervezetet. A lebonyolító szervezet a miniszter által megadott
határidőn belül köteles a kifogás elbírálásához szükséges dokumentumokat a miniszter részére megküldeni. A jelen
bekezdésben meghatározott esetben az (1)–(2) bekezdésekben és a 15. § (1) bekezdésében a miniszter részére előírt
határidők 15 nappal meghosszabbodnak. (4) Amennyiben a kifogást a lebonyolító szervezethez nyújtották be, azonban a lebonyolító szervezet által a 13. §
(4) bekezdése szerint továbbított dokumentumok nem elegendőek a kifogás elbírálásához, a miniszter
a (3) bekezdésben meghatározott megkereséssel élhet. 15. § (1) A miniszter a kifogást annak kézhezvételétől számított 15 napon belül érdemben elbírálja. A miniszter a kifogás
tárgyában hozott, indokolással ellátott döntéséről a kifogást tevőt, továbbá – amennyiben a támogatás nyújtására
irányuló eljárásban lebonyolító szervezet közreműködik – a lebonyolító szervezetet írásban értesíti. E határidőbe nem
számít be a 14. § (2) bekezdésében meghatározott hiánypótlásra irányuló felhívástól az annak teljesítéséig terjedő idő.
A miniszter az e bekezdésben meghatározott határidőt annak lejárta előtt, indokolt esetben egy alkalommal
legfeljebb 15 nappal meghosszabbíthatja, és erről a kifogást tevőt írásban értesíti.
(2) Amennyiben a kifogás nem alapos, a miniszter azt elutasítja, és erről a kifogást tevőt és – amennyiben a támogatás
nyújtására irányuló eljárásban lebonyolító szervezet közreműködik – a lebonyolító szervezetet írásban értesíti,
megjelölve az elutasítás indokát. Amennyiben a kifogás alapos, a miniszter az (1) bekezdésben meghatározott
határidőben elrendeli a kifogásban sérelmezett helyzet megszüntetése érdekében szükséges intézkedést, és erről
a kifogást tevőt írásban értesíti. Amennyiben a kifogást tevő a kifogásolt jogszabálysértés folytán nem nyert
támogatást, a támogató köteles a kifogást tevő támogatási igényét ismételten elbírálni.
(3) Amennyiben a támogatás nyújtására irányuló eljárásban lebonyolító szervezet közreműködik, köteles a miniszter által
a kifogásolt jogszabálysértés orvoslására rendelt intézkedéseket megtenni a miniszter által meghatározott határidőn
belül, és arról a minisztert írásban tájékoztatni. (4) A kifogás kivizsgálásában, illetve elbírálásában nem vehet részt, aki a kifogással érintett eljárásban részt vett. Ha
a kifogással érintett eljárásban a miniszter részt vett, a kifogást a közigazgatási államtitkár bírálja el.
III. FEJEZET A PÁLYÁZATI ÚTON NYÚJTOTT TÁMOGATÁSOK KÜLÖNÖS SZABÁLYAI
16. § (1) Az előirányzatokból pályázati úton nyújtott támogatások tekintetében a II. Fejezet rendelkezéseit az e fejezetben
meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni. (2) A minisztérium tárgyévi pályáztatási tevékenysége éves ágazati pályázati tervek alapján működik. A pályázati terveket,
illetve azok módosítását az ágazati államtitkárok hagyják jóvá. Az ágazati pályázati terveket, illetve azok módosítását
a minisztérium honlapján közzé kell tenni. A pályázati tervek jóváhagyásáig pályázatot kiírni a miniszter egyedi
engedélye alapján lehet. 17. § (1) Az éves ágazati pályázati tervekben szereplő pályázatok lebonyolítása a minisztérium által közvetlenül vagy
lebonyolító szervezet bevonásával történik. (2) Pályázat lebonyolító szervezet útján történő lebonyolítására a miniszter az éves ágazati pályázati tervekben megjelölt
lebonyolító szervezettel az Ámr. 111. § (1) bekezdésében meghatározott megállapodást köt (a továbbiakban:
együttműködési megállapodás). (3) Az együttműködési megállapodásnak az Ámr. 111. § (1) bekezdésében meghatározottakon túl tartalmaznia kell:
a) az éves ágazati pályázati terv adott pályázatra vonatkozó rendelkezéseit;
b) a cél megvalósításához rendelt pénzügyi források összegéről és rendelkezésre állásáról szóló nyilatkozatot, azok
rendelkezésre bocsátásának szabályait; c) a pályázati folyamat ütemezését, a lebonyolító szervezet feladatainak részletezését;
d) a lebonyolító szervezet által a lebonyolítás körében elszámolható költségek körét és mértékét;
e) szükség szerint a kedvezményezett által elszámolható költségek körét és mértékét;
f) a 19. § (1) bekezdésében meghatározott értékelő bizottság tevékenységével kapcsolatos, a lebonyolító szervezet
feladatait érintő rendelkezéseket; g) a támogatási szerződésekkel kapcsolatos módosítási kérelmek bírálatának menetét;
h) a pályázati monitoring, értékelés szakmai és pénzügyi eljárásrendjét, ideértve mind a lebonyolító szervezet, mind
a kedvezményezettek vonatkozásában a szakmai beszámoló és pénzügyi elszámolás tartalmának, teljesítésének
és elfogadásának a rendjét, valamint a mintavételes, tételes vagy kockázatelemzésen alapuló, dokumentált
szakmai helyszíni ellenőrzés rendszeres végzését. (4) Amennyiben a nyertes pályázókkal a lebonyolító szervezet köti meg a támogatási szerződést, és folyósítja részükre
a támogatást, megfelelően köteles alkalmazni az e rendeletben foglaltakat.
18. § (1) A pályázati felhívást a támogató internetes honlapján, valamint határon túli magyar pályázóknak szóló pályázat esetén
szükség szerint a pályázattal érintett országok egy napi- vagy hetilapjában teszi közzé. A pályázati felhívás
megjelentetésének feltétele az Ámr. 138. § (2) bekezdésében meghatározott támogatási konstrukció bejelentése
a Magyar Államkincstár részére. (2) A pályázó az 5. §-ban, valamint az Ámr. 113. § (2)–(3) bekezdésében meghatározott dokumentumokat a pályázat
benyújtásával egyidejűleg nyújtja be. 19. § (1) A pályázatokat a miniszter vagy a lebonyolító szervezet által kijelölt értékelő bizottság (a továbbiakban: bizottság)
véleményezi. A bizottság eljárási rendjét a kijelölő határozza meg.
(2) A bizottság a pályázat elbírálásához szükséges javaslatát a pályázat benyújtására nyitva álló határidő lejártát követő
30 napon belül készíti el, majd azt a pályázat kiírója 5 napon belül az ágazati pályázati tervben meghatározott
döntéshozó elé terjeszti. Az elbíráláshoz szükséges javaslat elkészítésére előírt határidőtől a pályázat kiírója – indokolt
esetben és a pályázati felhívásban rögzített módon – eltérhet.
(3) A bizottság véleményét a tagok részvételével megtartott ülésen alakítja ki.
(4) A bizottság javaslatát minden esetben emlékeztetőben kell rögzíteni. Ha a pályázat jellege ezt lehetővé teszi, az
emlékeztetőben az adott pályázaton forráshiány miatt nem támogatott, de szakmailag megfelelő, támogatásra
érdemesnek ítélt pályázatok sorrendjét is meg kell határozni.
20. § (1) A pályázatok alapján nyújtandó támogatásokról a döntéshozó a bizottság javaslatának benyújtásától számított
30 napon belül dönt. E határidőtől a támogató – indokolt esetben és a pályázati felhívásban rögzített módon –
eltérhet. (2) A kedvezményezettek listáját, a megítélt támogatási összegeket, a támogatás célját, a támogatott program
megvalósítási helyét a Magyar Államkincstár a honlapján teszi közzé, a döntés meghozatalát követően legkésőbb
harminc napon belül. A támogató a döntést követő tizenöt napon belül írásban tájékoztatja a pályázókat a pályázat
eredményéről. IV. FEJEZET ALAPÍTVÁNYOKNAK, TÁRSADALMI SZERVEZETEKNEK EGYEDI DÖNTÉSSEL BIZTOSÍTOTT TÁMOGATÁSOK
ODAÍTÉLÉSÉNEK ELJÁRÁSRENDJE 21. § Az alapítvány, közalapítvány vagy társadalmi szervezet számára nem pályázati úton biztosított támogatás
tekintetében a II. Fejezet rendelkezéseit az e fejezetben foglaltak figyelembevételével kell alkalmazni
22. § (1) A 21. §-ban meghatározott szervezet az ott meghatározott támogatást írásban igényli a minisztertől, az olyan
kedvezményezett kivételével, amelynek támogatása valamely korábban meghozott, több évre szóló támogatási
döntés adott évi végrehajtására irányul. (2) A támogatási igénynek tartalmaznia kell a támogatásból megvalósítani tervezett tevékenységek, feladatok,
beszerzések részletes ismertetését, azok tervezett szakmai hatásait, összefüggéseit.
(3) Önmagában a (2) bekezdésnek megfelelő támogatási igény benyújtása nem kötelezi a minisztériumot a támogatás
odaítélésére, vagy a támogatásnak az igényben meghatározott összegben és feltétellel történő biztosítására.
(4) A támogatási döntés meghozatalában a miniszternek mérlegelési joga van, mely során vizsgálja a támogatás forrásául
szolgáló előirányzat által finanszírozott közfeladat – igénylő által történő – ellátásának szervezeti célszerűségét,
valamint a kérelemnek a közfeladat ellátását szolgáló megfelelését.
(5) Amennyiben az igény hiányos, azaz nem tartalmazza a (2) bekezdésben meghatározottakat, a miniszter az igény
kézhezvételétől számított 15 napon belül legalább 5, de legfeljebb 10 napos határidő kitűzésével írásban felhívja az
igénylőt a hiány pótlására. Amennyiben az igénylő a hiányt határidőben nem vagy nem megfelelően pótolja,
a miniszter az igényt elutasítja, és erről az igénylőt írásban értesíti, megjelölve az elutasítás indokát.
(6) A miniszter a támogatási igényről az igény kézhezvételétől számított 30 napon belül, illetve a Kormány nyilvános
határozatának hatálybalépését követő 15 napon belül dönt, és döntéséről 5 napon belül írásban értesíti az igénylőt.
E határidőbe nem számít be az (5) bekezdésben meghatározott hiánypótlásra irányuló felhívástól az annak
teljesítéséig terjedő idő. Az elbírálás határidejét annak lejárta előtt, a miniszter indokolt esetben legfeljebb 30 nappal
meghosszabbíthatja, és erről az igénylőt írásban értesíti. V. FEJEZET
HATÁRON TÚLI MAGYAR KEDVEZMÉNYEZETTEK OKTATÁSI CÉLÚ TÁMOGATÁSA 23. § A határon túli magyar kedvezményezett részére – a mindenkor hatályos költségvetési törvényben szereplő, a határon
túli magyarok támogatására meghatározott előirányzatok, célelőirányzatok és pénzügyi alapok terhére – oktatási célú
támogatás nyújtható. A támogatás célja, a határon túli magyarok szellemi fejlődésének anyagi támogatása, így
különösen: a határon túli magyar köz- és felsőoktatás fejlesztése, a külhoni magyarok szülőföldi, illetve magyarországi
tanulmányainak támogatása, és a határon túli magyar szervezetekkel való sokoldalú kapcsolattartás, valamint
e tevékenységben hatékonyan részt vevő szervezetek támogatása. VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 24. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
25. § E rendeletet a hatálybalépését követően igényelt támogatások és meghirdetett pályázatok tekintetében kell
alkalmazni. 26. § Hatályát veszti a XX. Oktatási és Kulturális Minisztérium költségvetési fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok
2010. évi felhasználásának szabályairól szóló 9/2010. (III. 9.). OKM rendelet, a szociális és munkaügyi miniszter
irányítása alá tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásáról szóló 6/2010. (III. 12.) SZMM rendelet, továbbá
a XXI. Egészségügyi Minisztérium költségvetési fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok 2010. évi
felhasználásának szabályairól szóló 32/2010. (V. 13.) EüM rendelet.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
39/2010. (IV. 15.) FVM rendelete a cukorrépa-termelők 2010. nemzeti kiegészítő támogatásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. cukorrépa-termelő: az a természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági
társaság, aki vagy amely a 2009/2010-es gazdasági évben termelt cukorrépáját a kvótajogosult számára – közvetlenül,
integrátoron vagy termelői csoporton keresztül – értékesíti,
2. gazdasági év: az adott naptári év október 1. napjától a következő év szeptember 30. napjáig terjedő időszak,
3. integrátor: az a természetes személy, jogi személy, vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság,
valamint az egyes termékek beszerzését, értékesítését, szolgáltatását nyújtó szövetkezet és egyéb gazdálkodó
szervezet (BÉSZ), aki vagy amely a 2009/2010-es gazdasági évben saját maga termelt, illetve termékértékesítési
szerződéssel cukorrépa-termelőkkel termeltetett cukorrépáját a kvótajogosult számára értékesíti,
4. kvótajogosult: a természetes édesítőszerek termékpályáinak szabályozásához kapcsolódó egyes kérdésekről szóló
129/2007. (X. 31.) FVM rendelet 1. § b) pontja szerinti szervezet,
5. termelői csoport: a termelői csoportokról szóló miniszteri rendelet szerint működő, államilag elismert szövetkezet vagy
korlátolt felelősségű társaság, amely a tagjai által a 2009/2010-es gazdasági évben termelt cukorrépát a kvótajogosult
számára értékesíti.
2. § (1) E rendelet alapján a cukorrépa-termelők a 2010. évben nemzeti kiegészítő támogatásban részesülhetnek.
(2) A támogatás forrása a Folyó kiadások és jövedelemtámogatások 10032000-01220191-51200002 számú,
Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámla.
(3) A támogatás mértéke cukorrépa-tonnánként tizenegy euró tíz centnek megfelelő forintösszeg. A támogatási összeg
forintra történő átszámítása a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK tanácsi rendelete 45. cikk
(2) bekezdése szerint az Európai Központi Bank által 2009. október 1-jét megelőzően megállapított utolsó
devizaárfolyam alapján történik.
3. § (1) Támogatásra az a cukorrépa-termelő jogosult, aki:
a) a 2009. évre az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS),
valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2009. évi igénybevételével kapcsolatos
egyes kérdésekről szóló miniszteri rendelet szerint cukorrépa hasznosítási ágként művelt földterületre egységes
területalapú támogatásra (a továb biak ban: SAPS) jogosult;
b) a 2009/2010-es gazdasági évben – akár integrátoron vagy termelői csoporton keresztül – cukorrépa
termékértékesítési szerződéssel rendelkezik;
c) a b) pont szerinti szerződés alapján a 2009/2010-es gazdasági évben a kvótajogosult kvótájának
megtermeléséhez cukorrépát szállít;
d) a 2009/2010-es gazdasági évre vonatkozóan – integrátoron, termelői csoporton keresztül vagy egyéb jogcímen
(pl. bérlet) – szállítási joggal rendelkezik; és
e) a cukorrépa-termelők cukoripari szerkezetátalakításhoz kapcsolódó kiegészítő támogatásáról szóló 167/2009.
(XII. 15.) FVM rendelet alapján támogatási jogosultsággal nem rendelkezik.
(2) A támogatást a cukorrépa-termelő, integráció esetében az integrátor, termelői csoport esetében pedig a termelői
csoport igényelheti.
4. § (1) A támogatási kérelmet egy példányban, 2010. május 1-jétől május 31-ig a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a továb biak ban: MVH) Központi szerve által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett formanyomtatványon lehet
benyújtani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti formanyomtatvány az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továb biak ban: Tv.) szerinti ügyfél-azonosítási
és kapcsolattartási információkat;
b) az ügyfél 1. § 1., 3., 5. pontja szerinti besorolását;
c) a támogatási jogosultságra vonatkozó adatokat;
d) a támogatás igényléséhez szükséges nyilatkozatokat;
e) az integrált termelők vagy termelői csoport tagok felsorolását az (5) bekezdés szerint.
(3) A támogatási kérelemhez mellékelni kell:
a) a cukorrépát feldolgozó kvótajogosult által kiadott igazolást a termékértékesítési szerződés alapján
a 2009/2010-es gazdasági évben leszállított 16%-os cukortartalmú cukorrépa tonnában kifejezett mennyiségéről
(a feldolgozók igazolásaikat egységesen 140 kg-os cukorkihozatalra korrigálva adják ki);
b) a Cukor Terméktanács által a szerkezetátalakítást köve tően kiállított, állandó szállítási jogot igazoló bizonylatot,
vagy a 2009/2010-es gazdasági évre kiállított ideiglenes szállítási jogot igazoló bizonylatot (bérelt szállítási jog
esetén a bérleti szerződés másolatával együtt);
c) integráció vagy termelői csoport esetében – amennyiben az igénylő nem rendelkezik önálló szállítási joggal –
az integráltak, illetve a termelői csoport tagok nevére kiállított igazolást.
(4) A támogatási kérelem késedelmes benyújtása munkanaponként 10%-os támogatáscsökkentést von maga után abból
az összegből, amelyre a cukorrépa-termelők a 4. § (1) bekezdése szerinti határidőig benyújtott támogatási kérelmek
alapján jogosultak lettek volna.
(5) Ha a támogatást integrátor vagy termelői csoport igényli, a támogatási kérelemhez mellékelni kell az integrált
termelők vagy a termelői csoport tagok felsorolását az MVH Központi szerve által rendszeresített, és az MVH honlapján
közzétett formanyomtatványon (betétlapon), amely az alábbi adatokat tartalmazza:
a) az integrátorra vagy termelői csoportra vonatkozó, a Tv. szerinti ügyfél-azonosítási adatokat;
b) az integrált termelők vagy termelői csoport tagok felsorolását;
c) az integrált termelők vagy termelői csoport tagokra vonatkozó a Tv. szerinti ügyfél-azonosítási és kapcsolattartási
információkat;
d) az integrált termelők vagy termelői csoport tagok által az adott időszakban leszállított 16%-os cukortartalmú
cukorrépa mennyiségét (egységesen 140 kg-os cukorkihozatalra korrigálva);
e) az integrált termelők vagy termelői csoport tagok szállítási jogát igazoló bizonylat sorszámát;
f) az integrált termelők vagy termelői csoport tagok SAPS támogatásról szóló, MVH által kiadott határozat számát;
g) teljességi nyilatkozatot.
5. § (1) Az MVH legkésőbb a támogatási jogosultságot megállapító határozat jogerőre emelkedésétől számított negyven
munkanapon belül intézkedik a támogatás kifizetéséről.
(2) A 4. § (5) bekezdése szerinti esetben az integrátor vagy a termelői csoport köteles a támogatást a jogosult
cukorrépa-termelők részére a kifizetést követő tizenöt napon belül továbbítani. A támogatás továbbításánál
az elosztás arányai tekintetében a támogatás mértékére és kiszámítási módjára vonatkozó szabályok irányadóak.
(3) Az integrátor vagy a termelői csoport köteles a támogatási összegek átutalását követő negyven napon belül az MVH
felé benyújtani az egyes integrált termelőkre vagy tagokra vonatkozó támogatási összeg részletes kiszámítását,
valamint az átutalás tényét bizonyító dokumentumokat (pl. bankszámla kivonat másolata). Ha a támogatás nem kerül
továbbításra határidőn belül, az MVH a Tv. 69. §-ában meghatározott jogkövetkezmények alkalmazásán túl hivatalból
megállapítja és folyósítja az integrált termelőnek vagy a termelői csoport tagoknak közvetlenül járó támogatási
összeget.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
7. § Ez a rendelet
a) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról,
valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi
rendelet 7. szakasza,
b) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló, 2007. október
22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet 182. cikk (3) bekezdése, és
c) a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési
rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott
közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében,
a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes
szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 8. § (1) A cukoripar szerkezetátalakítási támogatásának egyes kérdéseiről szóló 80/2006. (XI. 23.) FVM rendelet
[a továb biak ban: 80/2006. (XI. 23.) FVM rendelet] a következő 3/A. §-sal egészül ki:
„3/A. § Ha az MVH a 3. § (3) bekezdésnek meg fele lően közvetlenül állapítja meg a támogatási összeget, akkor az 1. §
(1) bekezdés a) pontjában és a 2. § (1) bekezdés a) pontjában jelzett feltételeket – különös tekintettel a CTOSZ tagságra
és a szállítási jogra – teljesítettnek kell tekinteni, amennyiben azzal az integrátor rendelkezett.”
(2) A 80/2006. (XI. 23.) FVM rendelet a következő 8. §-sal egészül ki:
„8. § E rendeletnek a cukorrépa-termelők 2010. évi nemzeti kiegészítő támogatásáról szóló 39/2010. (IV. 15.) FVM
rendelet (a továb biak ban: támogatási rendelet) 8. § (1) bekezdésével kiegészített 3/A. §-ában foglaltakat a támogatási
rendelet hatálybalépését megelőzően indult és folyamatban lévő ügyekben alkalmazni kell.”
9. § (1) A cukorrépa-termelők cukoripari szerkezetátalakításhoz kapcsolódó kiegészítő támogatásáról szóló 167/2009.
(XII. 15.) FVM rendelet 2. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az (1) bekezdés e) pontjától eltérően részbeni támogatásra jogosult az, aki kvótajogosult részére történő
cukorrépa termeléssel felhagyott, azonban egyéb hasznosítási célzattal a korábbi mértéket meg nem haladó területen
cukorrépát termelt. Ebben az esetben az arányos támogatás mértékét a referencia időszakban használt vetésterület és
a kvótavisszaadást köve tően használt vetésterület arányában kell megállapítani.”
(2) A 167/2009. (XII. 15.) FVM rendelet a következő 9. §-sal egészül ki:
„9. § E rendeletnek a cukorrépa-termelők 2010. évi nemzeti kiegészítő támogatásáról szóló 39/2010. (IV. 15.) FVM
rendelet (a továb biak ban: támogatási rendelet) 9. § (1) bekezdésével kiegészített 2. § (4) bekezdésében foglaltakat
a támogatási rendelet hatálybalépését megelőzően indult és folyamatban lévő ügyekben alkalmazni kell.”
10. § Hatályát veszti a cukorrépa-termelők nemzeti kiegészítő támogatásáról szóló 133/2008. (X. 10.) FVM rendelet.
11. § (1) A 8–10. § e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
(2) Ez a § az (1) bekezdésben meghatározott napot követő napon hatályát veszti.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter