text:
341/2013. (IX. 25.) Korm. rendelete a villamosenergia-termelők részére az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételről szóló 2012. CCXVII. törvény alapján történő derogációs kiosztás végrehajtási szabályairól.
A Kormány az  üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az  erőfeszítés-megosztási határozat
végrehajtásában történő részvételről szóló 2012.  évi CCXVII.  törvény 39.  § (1)  bekezdés k)–r)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. beruházás: a  derogációs kérelemben meghatározott beruházás, amelynek megvalósításához az  Európai
Bizottság a  derogációs kérelem jóváhagyásán keresztül az  EUMSZ 107.  cikk (1)  bekezdése szerinti állami
támogatás nyújtását engedélyezte,
2. beruházó: a beruházás derogációs kérelemben meghatározott végrehajtója,
 3. beruházási számla: a hatóság által az érintett beruházás tekintetében a Magyar Államkincstárnál vezetett euró
számla, amelyről a beruházás részére a támogatások folyósítása történik,
 4. derogációs közlemény: az Európai Bizottságnak a 2003/87/EK irányelv 10c. cikkének opcionális alkalmazásával
kapcsolatos iránymutatásáról szóló, 2011/C 99/03 számú Közleménye,
 5. elszámolható költség: a beruházás (tárgyi eszközök és immateriális javak) költségei, ide nem értve a működési
költségeket és a beruházások előnyeit,
 6. független könyvvizsgáló: a  hatóság által a  támogatások szabályszerű felhasználásának ellenőrzésével
az e rendelet szerint megbízott könyvvizsgáló,
 7. kifizetési igénylés: a  beruházó által a  támogatás igénylése érdekében a  hatósághoz benyújtott írásbeli
kérelem,
 8. központi számla: a hatóság által a Magyar Államkincstárnál vezetett euró számla, amelyre a villamosenergia
termelők által a piaci érték megfizetése történik,
 9. piaci érték: a derogációs kiosztás keretében egy adott villamosenergia-termelő részére kiosztott kibocsátási
egységek e rendelet szerint meghatározott pénzbeli értéke,
10. referencia ár: a  piaci érték meghatározása során e  rendelet szerint meghatározott és a  hatóság által
alkalmazott kibocsátási egység ár,
11. támogatás: a derogációs kérelemben az Európai Bizottság által a beruházások EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése
szerinti állami támogatására jóváhagyott támogatás,
12. utófinanszírozás: a  beruházó által kifizetett számlák támogatási összegének utólagos, hatóság általi
megtérítése közvetlenül a beruházó pénzforgalmi számlájára. 2. A kibocsátási egységek kiosztása és a villamosenergia-termelők által fizetendő piaci érték
meghatározása
2. § Az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az  erőfeszítés-megosztási határozat
végrehajtásában történő részvételről szóló 2012.  évi CCXVII.  törvény (a  továbbiakban: Ügkr. tv.) 18/A.  §
(3)  bekezdése alapján, 2013-ban derogációs kiosztásban részesülő villamosenergia-termelők körét és a  részükre
kiosztható kibocsátási egységek mennyiségét (villamosenergia-termelő létesítményenkénti bontásban)
a derogációs kérelem alapján az 1. melléklet határozza meg.
3. § (1) A  hatóság a  kibocsátási egységeknek a  derogációs kiosztásra jogosult villamosenergia-termelők forgalmi
jegyzékben vezetett számláin történő jóváírásától számított 15 napon belül, a  (2)  bekezdés alapján kiszámítja és
a honlapján közzéteszi a kibocsátási egységek referencia árát és a referencia ár számításához felhasznált adatokat.
A referencia ár meghatározásával kapcsolatos költségeket a hatóság viseli.
(2) A  hatóság a  2.  mellékletben meghatározott képlet alkalmazásával kiszámítja a  kibocsátási egységek referencia
árát. Ha a  hatóság által kiszámított referencia ár legalább 20%-kal alacsonyabb, mint a  derogációs közlemény
VI.  mellékletében meghatározott 14,5 euró/tonna ár, akkor a  hatóság a  piaci érték meghatározásakor referencia
árként az általa a 2. melléklet alapján meghatározott árat alkalmazza. Minden egyéb esetben a hatóság a piaci érték
meghatározásakor referencia árként a derogációs közlemény VI. mellékletében meghatározott 14,5 euró/tonna árat
alkalmazza.
4. § (1) A  hatóság a  referencia ár 3.  § (1)  bekezdése szerinti meghatározását követő 15 napon belül, valamennyi
derogációs kiosztásban részesülő villamosenergia-termelő esetében a (2) bekezdés alapján dönt és közli az érintett
villamosenergia-termelővel a részére kiosztásra került kibocsátási egységek piaci értékét.
(2) Egy adott villamosenergia-termelő részére kiosztott kibocsátási egységek piaci értéke megegyezik az  érintett
villamosenergia-termelő részére kiosztott kibocsátási egységek mennyiségének és a  3.  § (2)  bekezdése szerinti
referencia árnak a szorzatával.
(3) A központi számla számlaszámát a hatóság az (1) bekezdés szerinti határozatban közli az érintett villamosenergiatermelőkkel. A  villamosenergia-termelők a  piaci érték megfizetésére vonatkozó kötelezettségüket euróban
kötelesek teljesíteni.
5. § Ha a villamosenergia-termelő a piaci érték megfizetésére vonatkozó kötelezettségét nem teljesíti [Ügkr. tv. 18/B. §
(2) bekezdése], az általa fizetendő mulasztási bírság a villamosenergia-termelő előző évi árbevétele 5%-a.
3. A támogatás beruházások közötti megosztása, számlakezelés 6. § A hatóság közvetlenül a  rendelet hatálybalépését követően központi számlát és beruházásonként egy beruházási
számlát nyit.
7. § (1) A  hatóság az  Ügkr. tv. 18/B.  § (3)  bekezdése szerinti végső határidő lejártát követő 7 napon belül – a  8.  §
figyelembevételével – intézkedik a  központi számlán rendelkezésre álló pénzösszegnek a  beruházási számlák
közötti megosztásáról és a beruházási számlákra történő továbbutalásáról.
(2) Ha valamely villamosenergia-termelő a  piaci érték megfizetésére vonatkozó kötelezettségét az  Ügkr. tv. 18/B.  §
(3) bekezdése szerinti határidőt követően teljesíti, a hatóság a központi számlára késedelmesen beérkezett összeg
beruházási számlákra történő továbbutalásáról – a 8. § figyelembevételével – az összeg beérkezését követő 7 napon
belül gondoskodik.
8. § (1) A  központi számlán rendelkezésre álló összegnek a  hatóság működési költségeire visszatartható 100  000  eurót
meghaladó része a  beruházási számlák között úgy oszlik meg, hogy az  összeg 70%-a az  intelligens hálózat
mintaprojektre, 30%-a az összekötő gázvezeték projektre fordítandó a 9–12. §-ban foglaltaknak megfelelően.
(2) Az  (1)  bekezdés szerint fel nem használt pénzügyi források a  derogációs kérelemben meghatározott módon
kerülnek felhasználásra.
4. A támogatások igénylése és kifizetése 9. § (1) A  kifizetési igénylést a  hatóságnál a  beruházó a  beruházás megvalósítása során felmerült, elszámolható költségei
tekintetében az alábbi adatok benyújtásával kérelmezi:
a) a kedvezményezett neve,
b) a projekt neve,
c) a kifizetni kért összeg,
d) a  kifizetés alapját képező számla (kiállító, kedvezményezett, számlán szereplő összeg, kiállítás jogcíme,
kiállítás dátuma) és
e) a bankszámla megnevezése, ahová a beruházó a támogatás átutalását kéri.
(2) A kifizetési igényléshez a beruházónak csatolnia kell:
a) a kifizetési igénylést alátámasztó eredeti számlák másolatát,
b) a  számlák alapjául szolgáló tevékenységek összefoglaló leírását ismertetve a  beruházás megvalósítási
ütemtervében elkövetkező lépéseket, és
c) a beruházó képviseleti joggal felruházott képviselője által aláírt nyilatkozatot, amelyben a beruházó elismeri,
hogy a  benyújtott kifizetési igényléshez kapcsolódó elszámolások alapbizonylatai valós és elszámolható
költségeken alapulnak és a  támogatott beruházás kapcsán merültek fel, valamint a  kifizetési igénylés
mellékleteként csatolt dokumentumokban foglalt adatok és információk a valóságnak megfelelnek.
(3) A  támogatás 12.  § (1)  bekezdése szerinti folyósításához a  beruházó köteles a  kifizetési igénylés mellékleteként
benyújtott számlák kifizetését igazoló, az  elszámolást alátámasztó dokumentumok másolatát is benyújtani
a hatóságnak.
10. § A hatóság a  kifizetési igénylés beérkezésétől számított 5 napon belül megvizsgálja, hogy az  érintett beruházási
számlán rendelkezésre áll-e a kifizetési igénylésben megjelölt támogatási összeg. Ha az érintett beruházási számlán
az  igényelt támogatási összeg nem áll rendelkezésre, a  hatóság felhívja a  beruházót, hogy a  rendelkezésre álló
támogatási összeg figyelembevételével nyújtson be egy új kifizetési igénylést.
11. § (1) A  hatóság a  kifizetési igénylés beérkezésétől számított 30 napon belül elbírálja a  kifizetési igénylést, és ha azt
jogszerűnek és megalapozottnak találja, dönt a kifizetési igénylés elfogadásáról és a támogatás beruházó számára
történő folyósításáról.
(2) Ha a kifizetési igénylés nem felel meg a 9. §-ban foglalt követelményeknek, vagy a kifizetési igénylés elbírálásához
a  hatóságnak további adatra vagy információra van szüksége, akkor a  hatóság a  kifizetési igénylés beérkezésétől
számított 8 napon belül az  adott kifizetési igénylésben szereplő valamennyi hiányosság megjelölésével
hiánypótlásra szólítja fel a beruházót. Ha a hatóság számára már a hiánypótlásra történő felszólításkor nyilvánvaló,
hogy a  kérelem elbírálásához további adatok és információk benyújtása lenne szükséges, ezeket a  hiánypótlással
egyidejűleg bekéri.
(3) A beruházó a hiánypótlási felszólítás kézhezvételétől számított 15 napon belül köteles benyújtani a hatóság számára
a  hiánypótlási felszólításban megjelölt dokumentumokat, adatokat és információkat. A  hatóság a  kiegészített
kifizetési igénylést a beérkezésétől számított 15 napon belül megvizsgálja és annak elfogadásáról vagy elutasításáról
dönt.
(4) Ha a hiánypótlásnak a kérelmező nem tett eleget, és ezért a kifizetési igénylését elutasították, a beruházó jogosult
a kifizetési igénylését új eljárás keretében ismételten benyújtani.
12. § (1) Ha a beruházó a 9. § (3) bekezdése szerinti dokumentumokat a hatóság részére a kifizetési igénylés elfogadásáról
és a támogatás beruházó számára történő folyósításáról szóló, 11. § (1) bekezdése szerinti határozat meghozatalát
megelőzően benyújtotta, a  hatóság a  kifizetési igénylés elfogadásáról és a  támogatás beruházó számára történő
folyósításáról szóló határozat elfogadását követő 5 napon belül intézkedik a  támogatás beruházó részére történő
folyósításáról. Amennyiben a beruházó a 9. § (3) bekezdése szerinti dokumentumokat a hatóság részére a kifizetési
igénylés elfogadásáról és a  támogatás beruházó számára történő folyósításáról szóló, 11.  § (1)  bekezdése szerinti
határozat elfogadásáig nem nyújtotta be, a  hatóság a  határozat meghozatalát követő 5 napon belül felszólítja
a  beruházót a  9.  § (3)  bekezdése szerinti dokumentumok benyújtására. A  hatóság a  9.  § (3)  bekezdése szerinti
dokumentumok benyújtását követő 5 napon belül intézkedik a támogatás beruházó részére történő folyósításáról.
(2) A beruházók részére a támogatás folyósítása euró alapon euróban vagy – a (3) bekezdés szerinti esetben – forintban
történik.
(3) Ha a  beruházó által a  kifizetési igénylés mellékleteként benyújtott számlák a  beruházó által forintban kerültek
kiegyenlítésre, akkor a  hatóság az  érintett beruházáshoz tartozó beruházási számlán rendelkezésre álló
euróösszegből a  kifizetési igénylésben igényelt és a  hatóság által elfogadott forintösszeg kifizetéséhez szükséges
euróösszeget forintra átváltja és a beruházó számára a forintösszeget folyósítja.
5. A derogációs kiosztáshoz kapcsolódó jelentéstételi kötelezettségek 13. § (1) A  villamosenergia-termelők által a  derogációs kiosztás keretében részükre kiosztott kibocsátási egységek
felhasználásáról szóló, az  Ügkr. tv. 18/F.  § (3)  bekezdése alapján elkészítendő éves jelentésben (a  továbbiakban:
termelői éves jelentés) az érintett villamosenergia-termelő köteles nyilatkozni:
a) a részére a derogációs kiosztás keretében 2013-ban kiosztott kibocsátási egységek mennyiségéről,
b) a kibocsátási egységek piaci értékének a központi számlára történt megfizetéséről, és
c) a  derogációs kiosztással összefüggésben a  hatóság által esetlegesen vele szemben alkalmazott
intézkedésekről.
 (2) A  termelői éves jelentéshez az  érintett villamosenergia-termelő köteles mellékelni a  forgalmi jegyzékben vezetett
számlájának kivonatát és a piaci érték megfizetését igazoló banki átutalás bizonylatát.
14. § Az Ügkr. tv. 18/F. § (3) bekezdése szerinti közbenső előrehaladási jelentés a beruházók által a tárgyév első felében
megvalósított és a tárgyév második felében tervezett beruházási tevékenységek rövid leírását tartalmazza.
15. § (1) A  beruházó az  Ügkr. tv. 18/F.  § (2)  bekezdése alapján a  hatósághoz benyújtandó beruházói éves jelentést
(a továbbiakban: beruházói éves jelentés) a (2)–(7) bekezdés figyelembevételével köteles elkészíteni.
(2) A beruházói éves jelentésnek az alábbi elemeket kell tartalmaznia:
a) a  tárgyév során a  beruházással kapcsolatban felmerült költségek listáját, feltüntetve, hogy mely
költségelemek minősülnek elszámolható költségeknek,
b) a tárgyév során a beruházó részére folyósított támogatás összegét,
c) a beruházás tárgyévi fizikai előrehaladásáról készített összefoglalót,
d) a  beruházás végrehajtását akadályozó rendkívüli események bemutatását (amennyiben ilyen esemény
felmerült) és
e) a beruházás megvalósításának a tárgyévet követő évben tervezett ütemezését.
(3) Ha a  beruházás fizikai megvalósításának előrehaladása eltér a  derogációs kérelemben bemutatott időbeli
ütemezéstől, akkor az eltérést a (2) bekezdés c) pontja szerinti összefoglalóban részletesen indokolni kell.
(4) A beruházó a tárgyév november 15-ig benyújtja a hatósághoz a beruházói éves jelentés tervezetét. A beruházói éves
jelentés tervezetéhez mellékelni kell a tárgyév során a beruházó részére folyósított támogatási összeg felhasználását
bemutató, független könyvvizsgáló által elkészítendő jelentés tervezetét. A  független könyvvizsgálói jelentés
tervezetének könyvvizsgálói záradékot nem kell tartalmaznia. A  független könyvvizsgáló jelentésének tervezete
a beruházói éves jelentés tervezetének a mellékletét képezi.
(5) A  beruházói éves jelentés tervezetének benyújtását követően a  hatóság helyszíni ellenőrzést folytat le annak
vizsgálatára, hogy a beruházói éves jelentés tervezetében feltüntetett tények, adatok és információk a valóságnak
megfelelnek-e. A helyszíni ellenőrzést követően a hatóság írásban véleményezi a beruházói éves jelentés tervezetét
és véleményét a tárgyév december 15-ig megküldi az érintett beruházó számára.
(6) A  hatóság által a  beruházói éves jelentés tervezetére tett észrevételek alapján a  beruházó elkészíti és benyújtja
a hatósághoz a beruházói éves jelentést. A beruházói éves jelentéshez mellékelni kell a  tárgyév során a beruházó
részére folyósított támogatási összeg felhasználását bemutató, független könyvvizsgáló által elkészített és
könyvvizsgálói záradékkal ellátott könyvvizsgálói jelentést. A független könyvvizsgáló a könyvvizsgálói záradékkal
ellátott jelentését magyar és angol nyelven készíti el. A független könyvvizsgáló jelentése a beruházói éves jelentés
mellékletét képezi.
(7) A  beruházói éves jelentéseket tiszta és a  beruházói éves jelentés tervezetéhez képest tett módosításokat
kiemelten mutató változatban kell a  hatósághoz benyújtani. A  beruházói éves jelentést és az  annak mellékletét
képező, könyvvizsgálói záradékkal ellátott könyvvizsgálói jelentést a  beruházó magyar és angol nyelven nyújtja
be a  hatósághoz. A  beruházó a  beruházói éves jelentés üzleti titkot tartalmazó részének pontos megjelölésével
kérelmezheti, hogy a hatóság a beruházói éves jelentés üzleti titkot tartalmazó részeit ne tegye közzé, azzal, hogy
a hatóság a 19. § (3) bekezdése szerint dönt a beruházó kérelméről.
16. § (1) A  beruházás befejezését követő 6 hónapon belül a  beruházó elkészíti a  beruházás Ügkr. tv. 18/F.  § (2)  bekezdése
szerinti zárójelentését magyar és angol nyelven (a  továbbiakban: beruházói zárójelentés). A  beruházói
zárójelentéshez mellékelni kell a  beruházó részére folyósított támogatási összegek felhasználását bemutató,
független könyvvizsgáló által elkészített és könyvvizsgálói záradékkal ellátott könyvvizsgálói jelentést. A független
könyvvizsgáló a  könyvvizsgálói záradékkal ellátott jelentését magyar és angol nyelven készíti el. A  független
könyvvizsgáló jelentése a beruházói zárójelentés mellékletét képezi.
(2) A  beruházói zárójelentés magyar és angol nyelvű változatát a  beruházó nyújtja be a  hatósághoz. A  beruházó
a  beruházói zárójelentés üzleti titkot tartalmazó részének pontos megjelölésével kérelmezheti, hogy a  hatóság
a zárójelentés üzleti titkot tartalmazó részeit ne tegye közzé.
(3) A beruházói zárójelentésnek az alábbi elemeket kell tartalmaznia:
a) a  beruházás megvalósításával összefüggésben felmerült költségek, feltüntetve, hogy mely költségelemek
minősülnek elszámolható költségeknek,
b) a beruházás megvalósításával összefüggésben a beruházó részére folyósított teljes támogatási összeg és
c) a beruházás befejezését igazoló dokumentumok.
17. § (1) A beruházások megvalósításáról és a kiosztott kibocsátási egységek piaci értékének felhasználásáról szóló tagállami
éves jelentésnek (a továbbiakban: tagállami éves jelentés) legalább az alábbi elemeket kell tartalmaznia:
a) a tárgyév vonatkozásában a beruházások előrehaladásának átfogó bemutatását,
b) annak igazolását és megfelelő alátámasztását, hogy a  beruházások a  2003/87/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvvel és a derogációs közleménnyel összhangban valósultak meg,
c) annak bemutatását, hogy a tárgyév során a beruházások számára kifizetett támogatás összege összhangban
van a  beruházás megvalósítási ütemtervével és a  támogatási időszak egészére előirányzott támogatási
összeggel,
d) a  beruházások megvalósítása során esetlegesen felmerült visszaéléseket és a  beruházókkal szemben
esetlegesen alkalmazott szankciókat, és
e) azokat a hivatalos és hiteles forrásokat, amelyek alátámasztják a tagállami éves jelentésben foglaltakat.
 (2) A tagállami éves jelentés mellé mellékelni kell a beruházói éves jelentés vagy a beruházói zárójelentés angol nyelvű
változatát. 18. § (1) Ha a  beruházó az  Ügkr. tv.-ben és e  rendeletben meghatározott jelentéstételi kötelezettségének határidőben
nem tesz eleget, a  hatóság 15 napos határidő tűzésével felszólítja a  beruházót a  jelentéstételi kötelezettségének
a teljesítésére.
(2) Ha a  beruházó az  (1)  bekezdés szerinti határozat kézhezvételétől számított 15 napon belül nem tesz eleget
a  határozatban foglalt jelentéstételi kötelezettségének, a  hatóság – az  Ügkr. tv. alapján – a  beruházót a  részére
a  derogációs kérelemben jóváhagyott teljes támogatás 1%-ának megfelelő összegű bírsággal sújtja, és
a  támogatások kifizetését mindaddig felfüggeszti, ameddig a  beruházó a  határozatban foglalt fizetési és
jelentéstételi kötelezettségének eleget nem tesz.
19. § (1) A  beruházói éves jelentések és a  beruházói zárójelentések magyar nyelvű, üzleti titkot nem tartalmazó változatát
a hatóság a mindenkori tárgyévet követő év április 15-ig a honlapján közzéteszi.
(2) A  tagállami éves jelentés magyar nyelvű változatát a  hatóság a  mindenkori tárgyévet követő év május 15-ig
a honlapján közzéteszi.
(3) A  beruházók által a  beruházói éves jelentésben és a  beruházói zárójelentésben üzleti titokként megjelölt
részek közzétételéről a  hatóság az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló
2011.  évi CXII.  törvény, valamint a  környezeti ügyekben az  információhoz való hozzáférésről, a  nyilvánosságnak
a  döntéshozatalban történő részvételéről és az  igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, Aarhusban,
1998. június 25-én elfogadott Egyezmény kihirdetéséről szóló 2001. évi LXXXI. törvény és a vonatkozó végrehajtási
jogszabályok alapján dönt.
6. Független könyvvizsgáló kiválasztása 20. § (1) A  hatóság a  kibocsátási egységeknek a  derogációs kiosztásra jogosult villamosenergia-termelők forgalmi
jegyzékben vezetett számláin történő jóváírásától számított 3 hónapon belül közbeszerzési eljárás keretében
kiválasztja a  független könyvvizsgálót. A  közbeszerzési eljárás keretében kiválasztott könyvvizsgáló valamennyi
beruházás tekintetében ellátja a független könyvvizsgáló Ügkr. tv.-ben és e rendeletben meghatározott feladatait.
(2) A  beruházó köteles a  független könyvvizsgálóval teljes körűen együttműködni és részére az  Ügkr. tv.-ben és
az e rendeletben meghatározott feladatai ellátásához szükséges információkat átadni.
(3) A független könyvvizsgáló kiválasztására irányuló közbeszerzési eljárás során a hatóságnak az alábbi szempontokat
kell figyelembe vennie:
a) a független könyvvizsgáló nem lehet azonos a beruházó saját könyvvizsgálójával, és
b) a  független könyvvizsgáló kijelölése nem sértheti a  villamos energiáról szóló 2007.  évi LXXXVI.  törvény
102/C. § (6) bekezdésében és a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 121/E. § (6) bekezdésében foglalt
rendelkezéseket.
(4) A független könyvvizsgáló költségeit a 28. § alapján a hatóság viseli.
7. A támogatások felhasználásának ellenőrzése 21. § A hatóság jogosult a  támogatások felhasználását a  beruházások megvalósítása során és a  beruházások
megvalósítását követő 5 éven belül ellenőrizni.
22. § (1) A  hatóság lefolytatja a  beruházók által a  kifizetési igénylés mellékleteiként benyújtott dokumentumok formai és
tartalmi ellenőrzését annak megállapítása céljából, hogy a beruházók teljesítették-e a vonatkozó jogszabályokban
és az Európai Bizottság határozataiban meghatározott valamennyi kötelezettségüket.
(2) A kifizetési igénylések ellenőrzése keretében a hatóság ellenőrzi:
a) hogy a  beruházás fizikai és pénzügyi előrehaladása összhangban van-e a  derogációs kérelemben és
a beruházók jelentéseiben foglaltakkal,
b) hogy a  beruházó által a  kifizetési igénylés alátámasztásául benyújtott számla valós költségeken alapul-e,
elszámolható költségnek minősül-e, és megfelel-e a jogszabályokban és az Európai Bizottság határozataiban
meghatározott követelményeknek,
c) a közbeszerzési eljárás szabályainak való megfelelést,
d) a számlákhoz kapcsolódó teljesítés-igazolásokat.
23. § (1) A  hatóság az  ellenőrzési tevékenysége keretében a  (2)  bekezdésben foglalt események bekövetkezése esetén
jogosult a beruházóval szemben az Ügkr. tv. 18/E. § (2) bekezdése szerinti felügyeleti eljárást indítani. A felügyeleti
eljárást a hatóság főigazgatója rendeli el. A  felügyeleti eljárás elrendelésekor a  felügyeleti eljárás alapjául szolgáló
okot pontosan meg kell jelölni.
(2) A hatóság az alábbi esetekben folytathat le felügyeleti eljárást a beruházókkal szemben:
a) ha a hatóság részére megküldött jelentések és az általa lefolytatott helyszíni ellenőrzés alapján a beruházás
szabályszerűségével kapcsolatban kétség merül fel,
b) ha a hatóság alapos okkal feltételezi, hogy a folyósított támogatási összegeket a beruházó nem a vonatkozó
jogszabályokban és az Európai Bizottság határozataiban meghatározottak szerint használja fel,
c) ha a beruházó a felügyeleti eljárás lefolytatását kezdeményezi,
d) ha a  független könyvvizsgáló a  beruházói éves jelentést vagy a  beruházói zárójelentést könyvvizsgálói
záradékkal nem látja el,
e) ha a független könyvvizsgáló a felügyeleti eljárás lefolytatását kezdeményezi,
f ) ha az Európai Bizottság a támogatás felhasználásával kapcsolatos panaszról értesítette a hatóságot, és
g) ha a  felügyeleti eljárás lefolytatása a  hatóság jogszabályban meghatározott feladatainak elvégzése
érdekében szükséges.
 (3) A felügyeleti eljárás megindításáról és a megindítás okáról a hatóság a beruházót írásban értesíti.
24. § (1) A  hatóság a  felügyeleti eljárást a  megindításától számított 30 napon belül határozattal zárja le. A  hatóság
főigazgatója egy alkalommal jogosult a felügyeleti eljárás időtartamát 30 nappal meghosszabbítani.
(2) A felügyeleti eljárás keretében a hatóság egy alkalommal jogosult a beruházótól adatokat és információkat bekérni.
A beruházó a hatóság kérésének 15 napon belül köteles eleget tenni.
(3) Ha a beruházó a támogatást nem a vonatkozó jogszabályokban és az Európai Bizottság határozataiban foglaltaknak
megfelelően használta fel, de a  beruházó jogsértése a  hatóság megítélése szerint orvosolható, akkor a  hatóság
a felügyeleti eljárást lezáró határozatában megfelelő határidő tűzésével felhívja a beruházót a jogsértés orvoslására.
A  jogsértés orvoslására nyitva álló határidőt a  hatóság az  eset összes körülményeire tekintettel, mérlegelési
jogkörében eljárva határozza meg. A jogsértés súlyára tekintettel a hatóság jogosult a beruházó részére a 8. §-ban
jóváhagyott teljes támogatás 1%-ának megfelelő összegű bírságot kiszabni. Ha a  beruházó a  határozatban
megállapított határidőben nem tesz eleget a  határozatban előírt kötelezettségének, a  hatóság –  az  Ügkr.
tv. alapján  – a  beruházó részére a  8.  §-ban jóváhagyott teljes támogatás 1%-ának megfelelő összegű bírság
megfizetésére kötelezi a beruházót és a támogatások folyósítását felfüggeszti.
(4) Ha a beruházó a támogatást nem a vonatkozó jogszabályokban és az Európai Bizottság határozataiban foglaltaknak
megfelelően használta fel és a  beruházó jogsértése határidő tűzésével nem orvosolható, a  hatóság a  felügyeleti
eljárást lezáró határozatában a  beruházó részére a  derogációs kérelemben jóváhagyott teljes támogatás 1%-ának
megfelelő összegű bírságot szab ki és a támogatás folyósítását megszünteti.
(5) Ha a  felügyeleti eljárás lefolytatása során, a  felügyeleti eljárást lezáró határozat meghozatalát megelőzően,
a  beruházó nyilatkozatban vállalja, hogy a  hatóság által ésszerűnek tartott határidőn belül megteszi
a  jogszabályokban és az  Európai Bizottság határozataiban foglaltaknak történő megfelelés érdekében
szükséges lépéseket, akkor a  hatóság a  szabályszegést nem állapítja meg és a  felügyeleti eljárás lefolytatásának
megszüntetéséről rendelkezik. A  felügyeleti eljárás megszüntetése nem zárja ki egy újabb felügyeleti eljárás
lefolytatását. Ha a  beruházó nem tesz eleget a  nyilatkozatában foglalt kötelezettségeinek, a  hatóság a  (3) és
(4) bekezdés szerint jár el, azzal, hogy a (3) bekezdés esetén a bírság kiszabása kötelező.
(6) A  hatóság a  felügyeleti eljárás során elfogadott, jogerőssé vált határozatokat a  jogerőssé válást követő 15 napon
belül a honlapján közzéteszi.
25. § (1) A  beruházások tényleges állapotának felmérése érdekében a  hatóság a  15.  § (5)  bekezdése szerinti éves rendes
helyszíni ellenőrzést, valamint rendkívüli helyszíni ellenőrzést végezhet. A  helyszíni ellenőrzésekről a  hatóság
hivatalos írásbeli jegyzőkönyvet készít és a  jegyzőkönyv egy példányát a  helyszíni ellenőrzés lefolytatásától
számított 10 napon belül megküldi a  beruházóknak. A  hatóság a  jegyzőkönyvben megfelelően dokumentálja
az elvégzett munkát, az ellenőrzések eredményeit, valamint szabálytalanságok és hibák feltárása esetén a megtett
intézkedéseket.
(2) A helyszíni ellenőrzések során a hatóság az alábbi intézkedések megtételére jogosult:
a) a  beruházás megvalósításával kapcsolatos dokumentumokba és adathordozókba betekinthet, azokat
ellenőrizheti, akkor is, ha a dokumentumok és adathordozók üzleti titkot tartalmaznak,
b) a dokumentumokról másolatokat, felvételeket és kivonatokat készíthet, és
c) a beruházások ellenőrzéséhez szükséges teszteket végezhet el.
(3) A hatóság a 15. § (5) bekezdése szerinti éves rendes helyszíni ellenőrzés időpontjáról 7 nappal megelőzően értesíti
a beruházót. Az éves rendes helyszíni ellenőrzésen kívüli, rendkívüli helyszíni ellenőrzések tekintetében a hatóságot
a beruházó irányában előzetes tájékoztatási kötelezettség nem terheli.
(4) A helyszíni ellenőrzés során a hatóság ellenőrzi, hogy
a) a  beruházás fizikai és pénzügyi előrehaladása összhangban van a  jogszabályokban és az  Európai Bizottság
határozataiban foglaltakkal,
b) a  kifizetési igényléshez benyújtott alátámasztó bizonylatok és dokumentumok eredeti példánya
rendelkezésre áll és az megegyezik a kifizetési kérelemhez benyújtott másolattal,
c) a beruházó által benyújtott nyilatkozat összhangban van az azt megalapozó bizonylatokkal,
d) a  szolgáltatások teljesítése összhangban van-e a  jogszabályokban, az  Európai Bizottság határozataiban és
a derogációs kérelemben foglaltakkal, és
e) a  közbeszerzésekre vonatkozóan a  dokumentumok alapján nem ellenőrizhető szabályokat betartották-e,
e  körben, hogy a  benyújtott dokumentumok az  eredeti dokumentumokkal összhangban vannak,
a benyújtott dokumentumok valódiak és a dokumentumok megőrzésére vonatkozó szabályokat betartották.
(5) A  helyszíni ellenőrzések keretében a  kifizetési igénylésben szereplő költségek elszámolhatóságának
megállapításához ellenőrizni kell a  számlákat, ideértve a  korábbi számlaösszesítőben feltüntetett számlákat is,
a számlákhoz kapcsolódó szerződéseket, és az azokhoz kapcsolódó teljesítésigazolásokat, valamint a számlák mellé
be nem nyújtott, kifizetést igazoló egyéb dokumentumokat.
(6) A  hatóság az  (1)  bekezdés szerinti ellenőrzés során együttműködik a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási
Hivatallal.
26. § A beruházók a  beruházások lezárását követő 10 évig kötelesek valamennyi, a  beruházás megvalósításával
kapcsolatosan felmerülő dokumentumot, nyilatkozatot, számlát és egyéb írásbeli adatot megőrizni.
8. Utólagos nyomon követés 27. § (1) A  hatóság az  utólagos nyomon követési feladatának keretében a  beruházások befejezését követő harmadik
évben megvizsgálja a  derogációs kérelemben meghatározott megfelelőségi mutatók teljesülését. A  hatóság
a vizsgálatának az eredményéről összefoglaló jelentést készít és megküldi azt az energiapolitikáért felelős miniszter
részére.
(2) A  hatóság az  (1)  bekezdés szerinti vizsgálatának elvégzése és az  összefoglaló jelentés elkészítése során
együttműködik a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatallal.
(3) A hatóság az (1) bekezdés szerinti jelentését a honlapján nyilvánosságra hozza.
9. A hatóság működésére vonatkozó rendelkezések 28. § A hatóság a  derogációs kiosztással összefüggésben felmerülő feladatai ellátásához kapcsolódóan az  alábbi
költségek elszámolására jogosult:
a) független könyvvizsgáló kijelölésének és eljárásának a költségei,
b) a központi számla és a beruházási számlák vezetéséhez kapcsolódó költségek,
c) a helyszíni ellenőrzési feladatok ellátásával összefüggésben felmerülő költségek.
29. § (1) Ha a  hatóság a  12.  § (1)  bekezdésében meghatározott kifizetési határidőt számára felróható okból elmulasztja,
késedelmének időtartamára a  határidő lejáratának napján érvényes jegybanki alapkamat mértékének megfelelő
késedelmi kamatot köteles fizetni.
(2) A késedelmi kamat alapja a késedelemmel érintett számla támogatástartalma.
 (3) A késedelmi kamat kifizetését pénzügyi és számviteli szempontból a támogatásoktól elkülönítetten kell kezelni.
10. Záró rendelkezések 30. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
31. § (1) Ez a rendelet
a) az  üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének
létrehozásáról és a  96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek és
b) a  2003/87/EK irányelvnek az  üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi
rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. április 23-i
2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja.
 (2) Ez a rendelet a) a  magyar energiaágazat korszerűsítését célzó, az  EU ETS-irányelv 10c.  cikke szerinti beruházásokról szóló,
2012. december 19-i C(2012) 9463 számú bizottsági határozat [állami támogatás hivatkozási száma: SA.34086
(2012/N)] és
b) a Magyarország által a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10c. cikkének (5) bekezdése alapján
benyújtott, a  villamosenergia-termelés korszerűsítése céljából átmenetileg ingyenes kibocsátási egységek
kiosztására vonatkozó kérelemről szóló, 2012. november 30-i C(2012) 8675 számú bizottsági határozat
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
121/2015. (V. 21.) Korm. rendelete a Terra Invest Ingatlanforgalmazó és Beruházó Zártkörűen Működő Részvénytársaság „felszámolás alatt” stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a Terra Invest Ingatlanforgalmazó és Beruházó Zártkörűen Működő Részvénytársaság „felszámolás alatt”
(cégjegyzékszám: 01-10-044793, székhely: 1044 Budapest, Váci út 123.) gazdasági társaságot (a  továbbiakban:
Társaság) a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a  továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a
alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a  Társaság mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
87/2019. (IV. 23.) Korm. rendelete a közszolgálati személyügyi nyilvántartásra és statisztikai adatgyűjtésre, a közszolgálati alkalmazottak és a munkavállalók személyi irataira vonatkozó szabályokról, valamint a kormányzati igazgatási szervek álláshelyeinek nyilvántartásáról.
A Kormány a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 259.  § (1)  bekezdés 1.  pont a) és c)  alpontjában,
a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 281. § (3) bekezdés 3. pontjában, valamint a 281. § (4) bekezdés 10. és
24. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E  rendelet hatálya – a  (2)–(4)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi
CXCIX.  törvény (a  továbbiakban: Kttv.) 1. és 2.  §-ában, valamint a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi
CXXV.  törvény (a  továbbiakban: Kit.) 2.  § (1)  bekezdésében meghatározott szervnél (a  továbbiakban együtt:
munkáltató) foglalkoztatott közszolgálati tisztviselőre és kormányzati tisztviselőre terjed ki.
(2) A 8. § hatálya
a) közszolgálati jogviszonyban állóra,
b) önkormányzati tanácsadóra és önkormányzati főtanácsadóra,
c) jegyzőre, aljegyzőre és főjegyzőre
akkor terjed ki, ha a munkáltató döntése alapján az  írásbeli jognyilatkozatok kiadmányozása és kézbesítése a Kttv.
226. § (3a) bekezdése alapján történik.
(3) A 9. § hatálya azon magyar állampolgárokra is kiterjed, akik pályázati eljárásban vesznek részt, illetve felvételüket
kérik a toborzási adatbázisba.
(4) A 3. alcím hatálya a munkáltatónál foglalkoztatott munkavállalókra, a 6. alcím hatálya a közszolgálati tisztviselőkre,
a 7. alcím hatálya a kormányzati tisztviselőkre terjed ki.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában
 1. álláshely-nyilvántartás: a  kormányzati igazgatási szervek alaplétszámába tartozó álláshelyek és
a központosított álláshelyállományból a kormányzati igazgatási szervek rendelkezésére bocsátott álláshelyek
adataitól vezetett nyilvántartás;
2. foglalkoztatási jogviszony: a Kttv. szerinti közszolgálati jogviszony és kormányzati szolgálati jogviszony, a Kit.
szerinti kormányzati szolgálati jogviszony és a munkaviszony;
3. irányító szerv: a Kit. 2. § (2) és (4) bekezdésében meghatározott szerv;
 4. irányított szerv: az  irányító szerv irányítása alatt álló területi, illetve helyi államigazgatási vagy kormányzati
igazgatási szerv;
 5. kormányzati igazgatási szerv: a Kit. 2. §-ában meghatározott szerv;
 6. kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv: a kormányzati személyügyi igazgatás központi feladatainak
ellátására a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendeletben kijelölt szerv;
 7. kormányzati tisztviselő: a  Kit. 3.  § (3)  bekezdés b) és c)  pontjában meghatározott politikai szolgálati
jogviszonyban és a  Kit. 3.  § (6)  bekezdésében meghatározott kormányzati szolgálati jogviszonyban álló
személy;
8. közszolgálati alkalmazott: a közszolgálati tisztviselő és kormányzati tisztviselő;
 9. közszolgálati jogviszonyban álló: a Kttv. 1. § a) pontjában, valamint 2. §-ában meghatározott köztisztviselő és
közszolgálati ügykezelő, önkormányzati tanácsadó, főtanácsadó, jegyző, aljegyző, főjegyző;
10. közszolgálati tisztviselő: a Kttv. szerinti közszolgálati tisztviselő;
11. Kttv. szerinti kormányzati szolgálati jogviszony: a  Kttv. 1.  § (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározott
jogviszony;
12. munkavállaló: az e rendelet szerinti munkáltatónál munkaszerződés alapján foglalkoztatott személy;
13. munkáltató: a Kttv. 1. és 2. §-ában meghatározott közigazgatási szerv, valamint a Kit. 2. § (1) bekezdésében
meghatározott kormányzati igazgatási szerv, amelynél a  kormányzati tisztviselő az  álláshelye szerinti
feladatát ellátja vagy ellátta;
14. személyi irat: a  foglalkoztatási jogviszony létesítésekor, fennállása alatt, megszűnésekor, illetve azt követően
keletkezett, a  közszolgálati alkalmazott személyével összefüggésben adatot, megállapítást tartalmazó
adathordozó.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl a  9. alcím alkalmazásában a  Kit. 280.  § (1)  bekezdése szerinti
fogalommeghatározásokat kell figyelembe venni.
3. § (1) A közszolgálati alkalmazott adatainak rögzítése közokirat, illetve munkáltatói intézkedés alapján történhet.
 (2) Ha a  munkáltató a  közszolgálati alkalmazott írásbeli kérelmére a  közszolgálati alkalmazott olyan adatait is kezeli,
amelyek átadására törvény nem kötelezi, úgy az ilyen adatokat elkülönítetten kell kezelni.
4. § A közszolgálati alkalmazott e  rendelet szerinti határidő mulasztását akkor mentheti ki, ha az  akadályoztatása
megszűnését követő nyolc napon belül, de legkésőbb az  elmulasztott határidő utolsó napjától számított
három hónapon belül igazolja a mulasztás okát, és egyúttal pótolja az elmulasztott cselekményt.
5. § Az irányító szerv az  irányított szerv által kezelt adatok vonatkozásában adatfeldolgozói tevékenységet végezhet
az  irányított szervvel foglalkoztatási jogviszonyban álló közszolgálati alkalmazott személyi anyagával, jogszabály
eltérő rendelkezése hiányában egyéb személyi irataival, a  közszolgálati alapnyilvántartással, valamint a  Kit. 176.  §
(1) bekezdése és a Kttv. 178. § (1) bekezdése szerinti adatszolgáltatással kapcsolatban.
2. A közszolgálati alkalmazottak személyi iratai 6. § (1) A személyi iratok köre:
a) a személyi anyag Kit. 179. § (1) bekezdésében, valamint Kttv. 184. § (1) bekezdésében meghatározott iratai,
b) a  foglalkoztatási jogviszonnyal összefüggő egyéb iratok, ide nem értve a  törvény által szabályozott
vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséggel kapcsolatos iratokat;
c) a foglalkoztatási jogviszonnyal összefüggő más jogviszonyokkal kapcsolatos iratok;
d) a  közszolgálati alkalmazott saját kérelmére kiállított vagy a  munkáltatónak önként átadott adatokat
tartalmazó iratok.
 (2) A foglalkoztatási jogviszony létesítésének elmaradása esetén az ezzel kapcsolatos döntést követő nyolc napon belül
vissza kell adni a jogviszony létrehozását, illetve a Kit. 89. § (6) bekezdésében meghatározott kinevezés módosítását
kezdeményező iratokat az érintettnek, illetve a személyi anyagot annak a szervnek, amely azt megküldte.
7. § (1) A személyi iratokat − ha jogszabály másként nem rendelkezik − külön számtartományon belül gyűjtőszámon vagy
ezzel egyenértékű módon kell iktatni.
(2) A személyi iratra csak olyan adat és megállapítás vezethető, amelynek alapja
a) közokirat vagy a közszolgálati alkalmazott írásbeli nyilatkozata;
b) a munkáltatói jogkör gyakorlójának írásbeli rendelkezése;
c) bíróság vagy más hatóság döntése;
d) jogszabályi rendelkezés.
(3) A foglalkoztatási jogviszony megszűnése, megszüntetése (a továbbiakban együtt: megszűnés) után a közszolgálati
alkalmazott személyi iratait a munkáltató irattárában kell elhelyezni.
(4) A foglalkoztatási jogviszony létesítésekor a munkáltató összeállítja a közszolgálati alkalmazott személyi anyagát, és
azt az e rendeletben meghatározottak szerint kezeli.
(5) A személyi iratokat tartalmuknak megfelelően csoportosítva, keletkezésük sorrendjében, az e célra személyenként
kialakított gyűjtőben kell őrizni. Az  elhelyezett személyi iratokról tartalomjegyzéket kell készíteni, amelyen
a közigazgatási szerv dokumentálja az irat megnevezését, iktatószámát és keltezését.
(6) A  személyi anyagot kimutatással kell ellátni, amelyen dokumentálni kell a  személyi anyagba történő betekintés
tényét, jogosultjának személyét, jogszabályi alapját és időpontját.
8. § (1) A  munkáltató az  elektronikus dokumentumként kiadott munkáltatói intézkedést a  személyügyi nyilvántartásban
elektronikus formában őrzi meg.
(2) A személyi anyagban el kell helyezni a munkáltató által elektronikusan kiadmányozott jognyilatkozatokról készített,
záradékolással ellátott hiteles papíralapú kiadmányt.
(3) A  foglalkoztatási jogviszony megszűnésekor a  munkáltató szerv az  elektronikus dokumentumokat a  közszolgálati
alkalmazott kérelmére elektronikus formában vagy annak záradékolással hitelesített papíralapú kiadmányaként
adja át.
9. § (1) A  Kit. 83.  § (5)  bekezdése és a  Kttv. 45.  § (4)  bekezdése alapján önéletrajz benyújtására kötelezett személy
az  önéletrajzot a  személyügyi központ által közzétett nyomtatvány alapján, az  1.  melléklet szerinti tartalommal
nyújtja be az őt foglalkoztató munkáltatónak, pályázati eljárás esetén az azt lefolytató munkáltatónak.
(2) A Kit. 83. § (3) bekezdése és a Kttv. 45. § (2) bekezdése szerinti toborzási adatbázisba felvételét kérő, az (1) bekezdés
szerinti önéletrajzot nyújtja be a toborzási adatbázist kezelő személyügyi központnak.
3. A munkavállalók személyi iratai 10. § (1) A munkáltatónál foglalkoztatott munkavállaló személyi iratainak köre:
a) a munkavállaló munkaszerződése alapján kezelt személyi anyaga körébe tartozó iratok;
b) a munkaviszonnyal összefüggő egyéb iratok;
c) a munkaviszonnyal összefüggő más jogviszonyokkal kapcsolatos iratok;
d) a  munkavállaló saját kérelmére kiállított vagy a  munkáltató szervnek önként átadott adatokat tartalmazó
iratok.
 (2) A  munkavállaló munkaszerződése alapján a  munkáltató kezelheti a  munkavállaló személyi anyagában
a munkavállaló öt évnél nem régebbi fényképét, önéletrajzát, a bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított hatósági
bizonyítványt, a  munkavállaló titoktartási nyilatkozatát, munkaszerződését és annak módosítását, munkaköri
leírását, munkavégzésének értékelését, a munkaviszonyt megszüntető iratot és a munkáltatói igazolás másolatát.
(3) A  munkavállaló munkába állását megelőzően a  személyügyi központ által közzétett minta alapján írásbeli
titoktartási nyilatkozatot tesz.
(4) A 3. és 4. §-t a munkavállalóra is megfelelően alkalmazni kell.
4. Közszolgálati alapnyilvántartás 11. § (1) A  munkáltató az  ezen alcímben foglaltak szerint látja el a  közszolgálati alapnyilvántartás vezetésével kapcsolatos
feladatokat.
(2) Ezen alcím rendelkezéseit a  foglalkoztatási jogviszony megszűnése után, illetve a  foglalkoztatási jogviszony
létesítésére irányuló előzetes eljárásokra is megfelelően alkalmazni kell.
(3) A  közszolgálati alapnyilvántartás vezetésével kapcsolatos feladatokat csak a  munkáltató hivatali szervezetének
vezetője által az e feladattal megbízott szervezeti egység vagy közszolgálati alkalmazott, munkavállaló láthatja el.
12. § (1) A  közszolgálati alapnyilvántartás a  közszolgálati alkalmazott foglalkoztatási jogviszonyával összefüggésben
keletkezett és azzal kapcsolatban álló adatait rendszerezetten tárolja.
(2) A  közszolgálati alkalmazott a  közszolgálati alapnyilvántartásban vezetett adataiban bekövetkező változásokról
nyolc napon belül tájékoztatja a  munkáltatói jogkör gyakorlóját, aki a  változás tudomására jutásától számított
nyolc napon belül intézkedik az adatok aktualizálásáról.
(3) A  munkáltató az  adatlapra haladéktalanul rávezeti a  munkáltatói jogkör gyakorlójának intézkedése alapján
a személyi iraton átvezetett és igazolt adatváltozásokat.
(4) A  munkáltató gondoskodik a  munkáltatói jogkör gyakorlójának intézkedése alapján a  hatályát vesztett fegyelmi
büntetés teljes és végleges törléséről mind a számítógépes adatállományból, mind a közszolgálati alapnyilvántartás
adatlapjáról.
13. § (1) A munkáltató a közszolgálati alapnyilvántartást elektronikusan vezeti.
 (2) A közszolgálati alapnyilvántartás az önálló személyügyi, adatkapcsolatokat támogató nyilvántartás, a Közszolgálati
Személyügyi Interfész (a továbbiakban: KÖSZI) használatával is vezethető.
 (3) A KÖSZI tartalmazza a kötelezően nyilvántartandó személyügyi adatok teljes körét, tartalmi és formai szempontból
egységes struktúrában.
 (4) Ha a  munkáltató alapnyilvántartását nem a  KÖSZI használatával vezeti, saját személyügyi ügyviteli rendszerét
csatlakoztatja a KÖSZI részét képező interfész adatkapcsolathoz. 14. § (1) A Kit. 175. § (3) bekezdése és a Kttv. 180. § (1) bekezdése alapján betekintési joggal rendelkező szerv vagy személy
erre irányuló külön kérelmére ki kell nyomtatni azokat az adatokat, amelyekre a betekintési joga kiterjed.
(2) Az (1) bekezdés alapján papíron átadott iratokat személyi iratként kell kezelni.
15. § A kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv a  Kit. 62.  § (10)  bekezdésében meghatározott feladatai
teljesítése érdekében a  kormányzati igazgatási szerv által vezetett közszolgálati alapnyilvántartásban szereplő
adatok közül a  Kit. 3.  melléklet I/A.  pont 1., 2. alpontjában, II.  pont 1., 2. és 4–6.  alpontjában, IV.  pont 1., 4–7.,
12–16. és 25–28. alpontjában, valamint az V. pont 1–4. alpontjában meghatározott adatok megismerésére jogosult.
16. § (1) A  munkáltató a  közszolgálati alkalmazott kinevezésekor, illetve a  Kttv. 58.  §-a szerinti munkáltató személyében
bekövetkező jogutódlásakor − a  (3)  bekezdés szerinti eset kivételével − a  közszolgálati alkalmazott számára
közszolgálati alapnyilvántartási technikai azonosító kódot állapít meg. A  technikai azonosító a  közszolgálati
alkalmazott azonosítását biztosító tizenegy számjegyből álló számsor. A  technikai azonosító első hat számjegye
a szervazonosító kód, utolsó öt számjegye a közszolgálati alkalmazott egyéni azonosítására szolgáló, folyamatos és
egyszer használható számsor.
(2) A szervazonosítót a közszolgálati életpálya kidolgozásáért felelős miniszter állapítja meg, a miniszter által közzétett
szervezeti adatok jelentőlapjának (a  továbbiakban: jelentőlap) adatai alapján. A  jelentőlapot a munkáltató hivatali
szervezetének vezetője írásban küldi meg a közszolgálati életpálya kidolgozásáért felelős miniszter részére.
(3) Új munkáltató létrehozása esetén a jelentőlapot az alapító okirat aláírásával vagy a létrehozásáról szóló jogszabály
kihirdetésével, illetve a képviselő-testületnek a létrehozásról rendelkező döntésével egy időben kell megküldeni.
(4) A  szervazonosítót a  közszolgálati életpálya kidolgozásáért felelős miniszter nyolc napon belül megküldi
a  bejelentkező munkáltatónak. Adatfeldolgozási megállapodás esetén az  irányított szerv nyolc napon belül
tájékoztatja az irányító szervet a szervazonosítójáról, illetve annak változásáról.
(5) Az  egyéni azonosítót − kivéve a  (6)  bekezdésben foglalt esetet − a  munkáltató állapítja meg, amelyet nem
változtathat meg a jogviszony fennállása alatt.
(6) Adatfeldolgozási megállapodás esetén − az  egyéni azonosítókhoz kapcsolódóan − a  megállapodásban kell
meghatározni az egyéni azonosítók
a) megállapításának és nyilvántartásának módját,
b) védelmét,
c) kezelésével összefüggő felelősség szabályait.
5. Adatszolgáltatás 17. § A munkáltató a  Kttv. 178.  § (1)  bekezdésében, valamint a  Kit. 176.  § (1)  bekezdésében meghatározott
adatszolgáltatást (a továbbiakban: adatszolgáltatás) ezen alcímben foglaltak szerint teljesíti.
18. § (1) Az adatszolgáltatást elektronikusan, az erre szolgáló informatikai rendszerben kell teljesíteni.
 (2) A  szolgáltatott adatok gyűjtéséért, az  adatkezelésre vonatkozó döntésekért és a  feldolgozott adatokból történő
adatszolgáltatásokért a közszolgálati életpálya kidolgozásáért felelős miniszter felelős.
 (3) A  közszolgálati életpálya kidolgozásáért felelős miniszter gondoskodik az  adatgyűjtésről, a  feldolgozásról,
az elemzésről, továbbá az adatgyűjtéshez szükséges informatikai rendszer fejlesztéséről, működtetéséről, rendszeres
karbantartásáról és továbbfejlesztéséről.
(4) Az  adatszolgáltatásra kötelezett szerv a  (3)  bekezdés szerinti informatikai rendszerbe a  közszolgálati statisztikai
adatgyűjtési bejelentkezési kóddal (a továbbiakban: KSA-kód) és jelszóval jelentkezik be.
(5) Új munkáltató létrehozása esetén a  16.  § (2)  bekezdése szerinti jelentőlap alapján adott szervazonosító kóddal
egyidejűleg kerül sor a KSA-kód igénylésére és kiadására.
(6) Az adatszolgáltatás teljesítéséről a munkáltató hivatali szervezetének vezetője gondoskodik.
 (7) A munkáltató a tárgyév január 1-jei állapotnak (a továbbiakban: időállapot) megfelelően évente, legkésőbb tárgyév
március 31-ig a 2. mellékletben meghatározott adatokat szolgáltatja.
19. § (1) A  Kit. 176.  § (3)  bekezdése és a  Kttv. 178.  § (2)  bekezdése alapján a  Magyar Államkincstár a  közszolgálati
életpálya kidolgozásáért felelős miniszter részére átadja a  rendelet hatálya alá tartozó munkáltatók közszolgálati
alkalmazottai és munkavállalói létszámára (teljes és nem teljes munkaidős foglalkoztatottak), keresetére (havi
rendszeres kereset, egyéb nem havi rendszerességű kereset, egyéb jövedelem) vonatkozó statisztikai adatokat.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatok átadásának időpontjával, valamint az átadással kapcsolatos feldolgozási és technikai
szempontokról a  közszolgálati életpálya kidolgozásáért felelős miniszter közvetlenül tájékoztatja a  Magyar
Államkincstárt.
6. A közszolgálati tisztviselőkre vonatkozó különös szabályok 20. § (1) A  közszolgálati jogviszony és a  Kttv. szerinti kormányzati szolgálati jogviszony megszűnése esetén a  7.  § (5) és
(6) bekezdésében meghatározott tartalomjegyzéket és betekintési lapot a munkáltató lezárja, és a személyi anyagot
−  a  végleges áthelyezés miatti közszolgálati jogviszonymegszűnés kivételével − irattárazza. A  személyi anyag
tárolásáról és levéltárba helyezéséről a munkáltató szervnek az iratkezelési szabályzatában és irattárazási tervében
kell rendelkeznie.
(2) A  közszolgálati jogviszony és a  Kttv. szerinti kormányzati szolgálati jogviszony megszűnése után a  közszolgálati
tisztviselő egyéb személyi iratait a munkáltató az irattárában helyezi el.
21. § (1) A  közszolgálati alapnyilvántartást a  munkáltató az  általa rendszeresített adatlapon a  Kttv. 2.  mellékletében
meghatározott adattartalommal a 3. mellékletben meghatározottakra figyelemmel folyamatosan köteles vezetni.
(2) Az  elektronikusan vezetett közszolgálati alapnyilvántartásból a  foglalkoztatási jogviszony megszűnése esetén
haladéktalanul és véglegesen törölni kell a  közszolgálati tisztviselő személyazonosító adatait. Statisztikai
adatfeldolgozás vagy adatszolgáltatás céljából a  személyazonosításra alkalmatlan adatok továbbra is
felhasználhatók.
7. A kormányzati tisztviselőkre vonatkozó különös szabályok 22. § (1) A  Kit. 89.  § (6)  bekezdésében meghatározott kinevezés módosítása esetén a  fogadó kormányzati igazgatási szerv
a  kiállítástól számított nyolc napon belül megküldi az  új beosztási okiratot a  kormánytisztviselő előző beosztása
szerinti kormányzati igazgatási szervnek.
(2) A  kormányzati tisztviselő kormányzati szolgálati jogviszonyának, illetve – a  miniszterelnök kivételével  –
a  politikai szolgálati jogviszony megszűnése esetén a  munkáltató a  7.  § (5) és (6)  bekezdésében meghatározott
tartalomjegyzéket és betekintési lapot lezárja, és a személyi anyagot irattárazza.
(3) A  Kit. 89.  § (6)  bekezdése esetén, amikor a  kormánytisztviselő foglalkoztatási jogviszonyát folyamatosnak kell
tekinteni, valamint a Kit. 104. § (9) és (10) bekezdése esetén a munkáltató a személyi anyagot a fogadó kormányzati
igazgatási szervnek megküldi az új beosztási okirat megérkezésétől számított öt napon belül.
(4) A kormányzati tisztviselő egyéb személyi iratait a munkáltató az irattárában helyezi el.
 (5) A  közszolgálati alapnyilvántartást a  munkáltató az  általa rendszeresített adatlapon a  Kit. 3.  mellékletében
meghatározott adattartalommal a 4. mellékletben meghatározottakra figyelemmel folyamatosan köteles vezetni.
8. Kormányzati Személyügyi Döntéstámogató Rendszer 23. § (1) A Kttv. 178. § (3) bekezdésében és a Kit. 176. § (2) bekezdésében foglalt célok biztosítása érdekében Kormányzati
Személyügyi Döntéstámogató Rendszer (a továbbiakban: KSZDR) működik, amely statisztikai és döntéstámogatási
funkciókat tölt be. A KSZDR működtetését a közszolgálati életpálya kidolgozásáért felelős miniszter látja el.
(2) A KSZDR moduláris szerkezetű, az adatszolgáltatás, valamint egyéb külső rendszerek statisztikai adatait használja fel.
 (3) A KSZDR keretében statisztikai jelentések, monitoring jelentések, elemző-értékelő jelentések készülnek.
9. Az álláshely-nyilvántartásra vonatkozó szabályok 24. § (1) Az álláshely-nyilvántartást a kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv vezeti.
 (2) Az álláshely-nyilvántartással kapcsolatosan az adatkezelés jogszerűségéért, valamint a Kit.-ben és az e rendeletben
előírt adatszolgáltatásokért – eltérő jogszabályi rendelkezés hiányában – a  kormányzati személyügyi igazgatásra
kijelölt szerv vezetője által kijelölt személy felelős.
(3) Az álláshely-nyilvántartás a Kit. 62. § (7) és (8) bekezdése szerinti adatokat tartalmazza.
 (4) Az  álláshely-nyilvántartás szempontjából a  fővárosi és megyei kormányhivatalok együttesen egy kormányzati
igazgatási szervnek minősülnek. 25. § (1) A  kormányzati igazgatási szerv a  rá vonatkozó adatok tekintetében közreműködik az  álláshely-nyilvántartás
vezetésében.
(2) Az  álláshely-nyilvántartással kapcsolatos (1)  bekezdés szerinti feladatokat a  kormányzati igazgatási szerv
adatkezelési jogosultsággal rendelkező foglalkoztatottja látja el.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti adatkezelési jogosultság szerkesztési vagy betekintési jogosultságot jelent. A  szerkesztési
vagy betekintési jogosultságot a  kormányzati igazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője javaslata alapján
a kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt szerv vezetője adja ki.
(4) A  kormányzati igazgatási szerv haladéktalanul tájékoztatja a  szerkesztési, illetve betekintési jogosultsággal
rendelkező személyében és adataiban bekövetkező változásról a  kormányzati személyügyi igazgatásra kijelölt
szervet.
(5) Az  álláshely-nyilvántartásban rögzített adatokat a  szerkesztési vagy betekintési jogosultsággal rendelkező
személyen kívül más személy nem ismerheti meg.
(6) A szerkesztési jogosultsággal rendelkező személy az álláshely-nyilvántartásban rögzített adatok közül a kormányzati
személyügyi igazgatásra kijelölt szerv által meghatározott adatokat rögzítheti, szerkesztheti, módosíthatja, törölheti.
(7) A  kormányzati igazgatási szerv szerkesztési jogosultsággal rendelkező foglalkoztatottja az  álláshelynyilvántartásban a  kormányzati igazgatási szerv vonatkozásában saját hatáskörben módosíthatja azokat
az adatokat, amelyek módosításának a Kit. alapján nem feltétele a Kormány döntése.
10. Záró rendelkezések 26. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 13. § és a 8. alcím 2020. október 1-jén lép hatályba.
27. § (1) A munkáltató 2020. szeptember 30-ig papír alapon vagy elektronikusan vezetheti a közszolgálati alapnyilvántartást.
 (2) A  munkáltató a  18.  § (7)  bekezdésétől eltérően 2019-ben a  2019. március 1-jei időállapotnak megfelelően
2019. szeptember 1-jét követően, legkésőbb szeptember 30-ig köteles adatot szolgáltatni.
28. § Hatályát veszti a közszolgálati tisztviselők személyi irataira, a közigazgatási szerveknél foglalkoztatott munkavállalók
személyi irataira és a  munkaügyi nyilvántartásra, a  közszolgálati alapnyilvántartásra és közszolgálati statisztikai
adatgyűjtésre, valamint a tartalékállományra vonatkozó egyes szabályokról szóló 45/2012. (III. 20.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
69/2015. (XII. 17.) BM rendelete részleges határzár magyar–horvát határon történő fenntartásáról.
Az államhatárról szóló 2007. évi LXXXIX. törvény 12.  § (1)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 7.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A  közbiztonság védelme érdekében a  Magyarország és Horvát Köztársaság közötti határszakaszon – valamennyi
személy, jármű és szállítmány számára – Magyarország államhatára nem léphető át
a) a Murakeresztúr–Kotoriba (Kotor) vasúti határátkelőhelyen,
b) a Gyékényes–Koprivnica (Kapronca) vasúti határátkelőhelyen, valamint
c) a Magyarbóly–Beli Manastir (Pélmonostor) vasúti határátkelőhelyen.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott vasúti határátkelőhelyen az  államhatár eseti jelleggel átléphető, ha
az államhatár rendjének védelmét nem veszélyezteti.
2. § Az 1. § szerinti részleges határzár időtartama harminc nap.
3. § Ez a rendelet 2015. december 18-án lép hatályba és a hatálybalépését követő harmincegyedik napon hatályát veszti.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1687/2014. (XI. 26.) Korm. határozata az egyes miniszterek feladat- és hatáskörében bekövetkezett szervezeti változásokkal összefüggésben a Miniszterelnökség és az Igazságügyi Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, az  egyes
miniszterek feladat- és hatáskörében bekövetkezett szervezeti változásokkal összefüggésben
 1. tartós átcsoportosítást rendel el
a) 779 849 ezer forint összegben a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi
CCXXX.  törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet X. Igazságügyi Minisztérium fejezet, 1. Igazságügyi
Minisztérium igazgatása cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség
cím javára és
b) 10 689 ezer forint összegben a  Kvtv. 1.  melléklet X. Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím, 10. Közép-kelet európai regionális együttműködés
2014  jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 15. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 59. Közép-kelet európai regionális együttműködés
2014 jogcímcsoport javára
az 1. melléklet szerint;
 2. 48 094 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet X. Igazságügyi Minisztérium
fejezet, 1. Igazságügyi Minisztérium igazgatása cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
1. Miniszterelnökség cím javára a 2. melléklet szerint.
Felelős: igazságügyi miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
638/2010. (X. 1.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. szeptember 27-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a Patrubány Miklós által, a Magyarok Világszövetsége (1052 Budapest, Semmelweis u. 1–3.) képviseletében benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2007. március 7-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy kedvezményes honosítással – kérelmére – magyar állampolgárságot kapjon az a magát magyar nemzetiségűnek valló, nem Magyarországon lakó, nem magyar állampolgár,
aki magyar nemzetiségét a 2001. évi LXII. tv. 19. § szerinti „Magyar igazolvánnyal” vagy a megalkotandó törvényben
meghatározott egyéb módon igazolja?”
Az Országos Választási Bizottság 101/2007. (III. 26.) számú határozatával hitelesítette az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát, amely ellen kifogást nyújtottak be.
Az Alkotmánybíróság eljárása során észlelte, hogy az Országos Választási Bizottság az adott ügyben olyan kérdés
aláírásgyűjtő ívét hitelesítette, melyben korábban, 2004. december 5-én már tartottak országos népszavazást. Erre
tekintettel az Alkotmánybíróság a 94/2007. (XI. 22.) AB végzésével 2008. június 15-éig felfüggesztette az eljárását,
figyelemmel az Nsztv. tekintetében fennálló, mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességre. A fenti kérdés
hitelesítésének időpontjában ugyanis az Alkotmánybíróság szerint alkotmányellenes helyzetet eredményezett, hogy
az Országgyűlés nem szabályozta törvényben, hogy ugyanabban a kérdésben mennyi időn belül lehet kitűzni újabb
népszavazást. Az Alkotmánybíróság felhívta az Országgyűlést, hogy jogalkotási feladatának 2007. december 31-éig
tegyen eleget. A 2007. december 26-án hatályba lépett, a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény, valamint
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény módosításáról szóló 2007. évi
CLXXII. törvénnyel a jogalkotó a mulasztást pótolta.
Ezt követően az Alkotmánybíróság az eljárását folytatta, melynek eredményeképp a 162/2010. (IX. 15.) AB számú
határozatával az Országos Választási Bizottság 101/2007. (III. 26.) számú határozatát megsemmisítette és a Bizottságot
új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatának indokolásában előadta, a kezdeményezés – az időközben bekövetkezett
jogszabály módosítások miatt – nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség
követelményének. Az Alkotmánybíróság határozatában kifejtette, hogy az Országgyűlés 2010. május 26-án elfogadta
a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény (a továbbiakban: Ápt.) módosításáról szóló 2010. évi
XLIV. törvényt, amely 2010. augusztus 20-án hatályba lépett. Az Ápt. új 4. § (3) bekezdése értelmében kérelmére
kedvezményesen honosítható az a nem magyar állampolgár, akinek felmenője magyar állampolgár volt vagy
 valószínűsíti magyarországi származását, és magyar nyelvtudását igazolja, feltéve, hogy a magyar jog szerint
büntetlen előéletű és a kérelem elbírálásakor ellene magyar bíróság előtt büntetőeljárás nincs folyamatban, továbbá
honosítása a Magyar Köztársaság közbiztonságát és nemzetbiztonságát nem sérti.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ápt. 4. § (3) bekezdése egy új, kedvezményes honosítási lehetőséget
teremtett meg, amelynek feltételei részben megegyeznek a népszavazási kezdeményezésben megfogalmazott
honosítási feltételekkel. Mindezek alapján az új jogi szabályozási környezetben a népszavazásra bocsátott kérdés nem
felel meg sem a választópolgári egyértelműség, sem a jogalkotói egyértelműség követelményének. A megváltozott
rendelkezések ismeretében a választópolgárok ugyanis nem tudják megítélni, hogy milyen tartalmú jogalkotást
támogatnak szavazataikkal, és az Országgyűlés sem tudja eldönteni, hogy a népszavazás eredménye alapján terheli-e
még további jogalkotási kötelezettség vagy sem.
Mindezekre tekintettel, az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 101/2007. (III. 26.) számú határozatát
megsemmisítette, és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja
alapján – mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Ápt. rendelkezésein, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1980/2013. (XII. 29.) Korm. határozata a Nemzeti Stadionfejlesztési Program megvalósításához kapcsolódó további intézkedésekről.
1. A Kormány
a) egyetért azzal, hogy a  Nemzeti Stadionfejlesztési Program (a  továbbiakban: Program) keretében
az  1.  mellékletben meghatározott férőhelyszámra, keretösszegben és ütemezés szerint történjen meg
az  1.  mellékletben meghatározott labdarúgó sportlétesítmények fejlesztése a  2014–2016. költségvetési
években;
b) felhívja a  kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztost, hogy dolgozza ki létesítményenként az  állami szerepvállalás
feltételrendszerét a Program hatékony megvalósítása érdekében;
Felelős: a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2013. december 31.
c) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  kiemelt
sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati feladatok ellátásáért felelős
kormánybiztos bevonásával – gondoskodjanak a  források ütemezett rendelkezésre állásáról az  egyes
költségvetési években.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 a kiemelt sportlétesítmény-fejlesztésekkel, sportberuházásokkal összefüggő kormányzati
feladatok ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: folyamatos, illetve a 2015. és 2016. évi központi költségvetés tervezésével összhangban
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Hatályát veszti
a) a Nemzeti Stadionfejlesztési Program keretében megvalósítandó Diósgyőri Stadion rekonstrukció
beruházáshoz kapcsolódó intézkedésekről szóló 1895/2013. (XII. 4.) Korm. határozat 5.  pontjában a „nettó”
szövegrész és 5. pont b) alpontja,
b) a szombathelyi sportcélú beruházások megvalósításához szükséges intézkedésekről szóló 1896/2013. (XII. 4.)
Korm. határozat 4. pontjában a „nettó” szövegrész és 4. pont b) alpontja,
c) a székesfehérvári stadionrekonstrukciós program megvalósításához szükséges intézkedésekről szóló
1922/2013. (XII. 11.) Korm. határozat 3. pont b) alpontja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
47/2015. (III. 12.) Korm. rendelete a Nemzeti Köznevelési Infrastruktúra Fejlesztési Program keretében megvalósuló izsáki és dunakeszi iskolaépítés beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), b) és e) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 4. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Nemzeti Köznevelési
Infrastruktúra Fejlesztési Program keretében
a) az Izsák 1817, 1818, 1819, 1820 helyrajzi számú ingatlanokon, illetve az  ezekből az  ingatlanokból
telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított ingatlanokon,
b) a Dunakeszi 2952 helyrajzi számú ingatlanon, illetve az ebből az  ingatlanból telekalakítási eljárások jogerős
befejezését követően kialakított ingatlanokon
megvalósuló, iskola építésére irányuló beruházásokkal (a  továbbiakban együtt: beruházások) összefüggő,
az 1. mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek a beruházások megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
(3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
a) elsőfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
elsőfokú hatóságként jár el, b) elsőfokú szakhatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
elsőfokú szakhatóságként jár el.
(4) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
másodfokú hatóságként jár el,
b) másodfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó jogszabály szerint
másodfokú szakhatóságként jár el. 2. § A beruházásokkal összefüggésben
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni,
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
3. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § (1) A beruházások hivatalos közbeszerzési tanácsadója, beruházás-lebonyolítója, és építési műszaki ellenőre kizárólagos
joggal a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zrt.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti beruházás-lebonyolítói feladatkörbe az  épített környezet alakításáról és védelméről
szóló 1997. LXXVIII. törvény 43.  § (1)  bekezdés c)–d), f ), j) és k)  pontjában, valamint az  építőipari kivitelezési
tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 7.  § (3)  bekezdésében foglalt feladatokon túlmenően
– az építésügyi szakmagyakorlásra vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok betartásával – minden olyan feladat,
illetve tevékenység ellátása beletartozik, ami az  építési tevékenység szakszerű megvalósításának előkészítésével,
ellenőrzésével vagy irányításával kapcsolatos.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
50/2018. (XII. 19.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között az országonkénti jelentések cseréjéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2018. LXXXV. törvény 2–4. §-a hatálybalépéséről.
A 2018. évi LXXXV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2018. december 6-i 194. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között az országonkénti jelentések cseréjéről szóló megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) 6. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Megállapodás Magyarország Kormányának az Amerikai Egyesült Államok Kormányának szóló írásbeli értesítése
napján lép hatályba, ami szerint Magyarország Kormánya teljesítette a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges,
belső joga alapján előírt kötelezettségeit.”
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2018. december 21. A fentiekre tekintettel, összhangban a 2018. évi LXXXV. törvény 5. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között az országonkénti jelentések cseréjéről
szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2018. évi LXXXV. törvény 2–4. §-a 2018. december 21-én, azaz
kettőezertizennyolc december huszonegyedikén lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
30/2015. (VII. 7.) OGY határozata a kapcsolati erőszak elleni hatékony fellépést elősegítő nemzeti stratégiai célok meghatározásáról.
Az Országgyűlés a kapcsolati erőszak elleni hatékony fellépés érdekében,
a) elismerve a mindenkit megillető emberi jogok védelmének fontosságát;
b) határozottan elutasítva a kapcsolati erőszak valamennyi formáját és elkötelezve magát a bántalmazás felszámolásának ügye
mellett;
c) kijelentve, hogy a kapcsolati erőszak nem tekinthető magánügynek;
d) megerősítve, hogy a kapcsolati erőszak bűncselekmény, amely komoly fenyegetést jelent a házasság, a család és a gyermekek
sérelmére;
e) elismerve, hogy a  kapcsolati erőszak aránytalanul érinti a  nőket és gyermekeket, és hogy a  férfiak is válhatnak kapcsolati
erőszak áldozataivá;
f ) elismerve, hogy a gyermekek szemtanúként is a kapcsolati erőszak áldozatai;
g) elismerve azt, hogy a kapcsolati erőszak megnyilvánulási formái szélesebb körűek a puszta fizikai erőszaknál;
h) tapasztalva az  egyes kormányzati szervek, valamint a  kormányzat és a  nem kormányzati szervezetek közötti kölcsönös és
előremutató együttműködés folytatásának szükségességét;
i) elismerve, hogy a lelki egészségnek össztársadalmi szinten, a családokban is elsőrangú fontossággal kell bírnia;
j) elismerve, hogy a lelki egészség fejlesztése és a mentális zavarok megelőzése fontos társadalmi érdek;
k) figyelembe véve a nemzetközi egyezményeket és ajánlásokat, így különösen
ka) a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló ENSZ egyezményt (1979, New York), amelyet
Magyarországon a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról 1979. december 18-án New Yorkban
elfogadott egyezmény kihirdetéséről szóló 1982. évi 10. törvényerejű rendelet hirdetett ki,
kb) a  Gyermek jogairól szóló ENSZ egyezményt (1989, New York), amelyet Magyarországon a  Gyermek jogairól szóló, New
Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről szóló 1991. évi LXIV. törvény hirdetett ki,
kc) az  Európa Tanácsnak a  nőkkel szembeni erőszak és a  kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló
egyezményét (2011, Strasbourg), (Isztambuli Egyezmény),
kd) Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 1450 (2000) számú ajánlását: A nők elleni erőszak Európában,
ke) az Európa Tanács Miniszterek Bizottságának R (2002) 5. számú ajánlását a tagállamok felé a nőknek az erőszakkal szembeni
védelméről,
kf ) az ENSZ Nők Elleni Erőszak Felszámolásáról szóló Nyilatkozatát (1993, New York),
kg) a Nők IV. Világkonferenciájának Cselekvési Programját és Zárónyilatkozatát, (1995, Peking)
a következő határozatot hozza:
1. Az Országgyűlés felkéri a  Kormányt, hogy a  következő nemzeti stratégiai célokat figyelembe véve tegyen
intézkedéseket a kapcsolati erőszak elleni hatékony fellépés érdekében:
a) a kapcsolati erőszak elleni hatékony fellépéshez a  pénzügyi és humán kapacitásokat a  mindenkori
költségvetési lehetőségek figyelembevételével szükséges biztosítani,
b) a kapcsolati erőszak elleni eredményes fellépés a  kormányzati és nem kormányzati szereplők hatékony
együttműködésével lehetséges,
c) kiemelt hangsúlyt kell helyezni a  prevencióra, különösen fontos cél a  fiatalok áldozattá és elkövetővé
válásának megelőzése,
d) az áldozatok védelmét, támogatását, krízis- és erőszakkal fenyegetett helyzetből való eredményes és
fenntartható kilépését az  áldozatok speciális helyzete szerint szükséges biztosítani, kiemelt figyelemmel
a közvetlen vagy közvetett módon áldozattá vált gyermekek érdekeire és jogaira,
e) cél a  krízisközpontok és félutas kiléptető házak számának lehetőség szerint a  szükségletekhez mérten,
a megfelelő földrajzi elosztásra figyelemmel történő biztosítása,
f ) törekedni kell olyan szolgáltatások biztosítására, amelyek révén megelőzhető, hogy a kapcsolati problémák
erőszakhoz vezessenek,
g) törekedni kell a lelki ellenálló képesség, a megküzdési módok erősítése, fejlesztése, valamint az életvezetési
készségek, képességek elsajátítását célzó szolgáltatások biztosítására,
A határozatot az Országgyűlés a 2015. június 30-i ülésnapján fogadta el.
h) törekedni kell az  áldozatokkal, elkövetőkkel foglalkozó vagy potenciálisan kapcsolatba kerülő szakemberek
képzésének folyamatos biztosítására, különös tekintettel a  gyermekvédelmi jelzőrendszerbe tartozó
szakemberek képzésére,
i) a bírósági és hatósági eljárások során a kapcsolati erőszak áldozatainak speciális igényeit vegyék figyelembe,
j) ösztönözni szükséges a kapcsolati erőszak elleni küzdelemben való részvételre a társadalom minden tagját,
stratégiai cél a tudatosságnövelés,
k) indokolt a  társadalom tagjainak ismereteit bővíteni a  kapcsolati erőszak esetén igénybe vehető
segítségnyújtási lehetőségekről,
l) törekedni kell arra, hogy a  kapcsolati erőszak megszüntetése érdekében tett intézkedéseket kutatások,
felmérések, adatgyűjtések alapozzák meg, az intézkedések szakmai ellenőrzése rendszeres legyen.
 2. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy 2016. december 31-éig vizsgálja felül a kapcsolati erőszak elleni fellépést
célzó vagy azzal kapcsolatban célt vagy feladatot meghatározó, jelenleg hatályos kormányzati szintű stratégiákat, és
szükség esetén módosítsa azokat az 1. pontban foglalt célokkal összhangban.
3. Az Országgyűlés a  családon belüli erőszak megelőzésére és hatékony kezelésére irányuló nemzeti stratégia
kialakításáról szóló 45/2003. (IV. 16.) OGY határozatot visszavonja.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
11/2016. (VI. 8.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a Záhony-Kisvárda térség és Fényeslitke Ipari Parkra
vonatkozó, a  hazai fejlesztéspolitikai célok elősegítését szolgáló szakmai projektek, programok előkészítésével,
végrehajtásával kapcsolatos koordinációs feladatok ellátására 2016. június 1. napjától 2016. november 30. napjáig
terjedő időtartamra Bogáti Jánost miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos a Záhony-Kisvárda térség és Fényeslitke Ipari Parkra vonatkozó feladatkörében
a) összehangolja a hazai fejlesztési források felhasználását;
b) biztosítja a hazai fejlesztési források felhasználásának átfogó kormányzati stratégiákkal való összhangját;
c) kapcsolatot tart a kormányzati és civil szervezetekkel, önkormányzatokkal;
d) szervezi és koordinálja a térségi beruházásokhoz kapcsolódó feladatokat.
3. § (1) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján a miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra nem
jogosult.
(2) A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (6) bekezdése alapján meghatározott juttatások illetik meg.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter