type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
227/2010. (IX. 15.) KE határozata kitüntetés viselésének engedélyezéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján engedélyezem Heinz Fischer, az Osztrák Köztársaság szövetségi elnöke által dr. Horváth István nagykövet úr
részére adományozott „Nagy Arany Becsületrend a Szalagon” kitüntetés viselését.
Budapest, 2010. szeptember 1. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
26/2018. (VIII. 31.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között a diplomáciai célú ingatlanok vásárlásáról szóló Egyetértési Megállapodás kihirdetéséről szóló 2018. X. törvény 2. és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 2018. évi X. törvénnyel a Magyar Közlöny 2018. június 29-i 101. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és a Kínai Népköztársaság Kormánya között a diplomáciai célú ingatlanok vásárlásáról szóló Egyetértési Megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) 6. cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Egyetértési Megállapodás a Felek közötti diplomáciai jegyzékváltás során megküldött azon utóbbi értesítés
kézhezvételétől számított 30. napon lép hatályba, amelyben a Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást arról,
hogy a hatálybalépéshez szükséges belső jogi eljárásaik befejeződtek.”
Az utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2018. július 24.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2018. augusztus 23.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2018. évi X. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között a diplomáciai célú ingatlanok vásárlásáról szóló Egyetértési
Megállapodás kihirdetéséről szóló 2018. évi X. törvény 2. és 3. §-a 2018. augusztus 23-án, azaz kettőezertizennyolc
augusztus huszonharmadik napján lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
422/2011. (HK 18.) MH ÖHP intézkedése NATO egységesítési egyezmények végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV törvény 110.§ (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a követ
kező NATO egységesítési egyezmények végrehajtására az
alábbi intézkedést
adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben, angol nyelven bevezetem: a) A Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök
helyettesének 1/2009. (IV. 3.) (HK 7.) HVKFH Egységes
NATO Előírások elfogadásáról szóló közleményében
fenntartás nélkül elfogadott, és a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 66/2009.
(HK 1/2010.) HM HVKFH Egységes NATO előírások alkalmazásba vételének elrendeléséről szóló intézkedésében
hatályba léptetett STANAG 2508 AJOD (EDITION 3)
– ALLIED JOINT DOCTRINE FOR PSYCHOLOGI
CAL OPERATIONS – AJP-3.10.1(A) címen kiadott
NATO egységesítési egyezményt.
Az egységesítési egyezmény meghatározza a NATO Lélektani Műveletek (PSYOPS) helyét és szerepét a NATO célok és célkitűzések elérésének támogatásában. A dokumentum elsődlegesen a műveleti és a műveletek alatti PSYOPS
tevékenységekre összpontosít, de érintőlegesen kitér más
szinteken végrehajtandó tevékenységekre is. Külön fejezetekben foglalkozik a PSYOPS általános leírásával, a hozzá
kapcsolódó szervezeti, vezetés-irányítási kérdésekkel.
b) A Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 1/2009. (IV. 3.) (HK 7.) HVKFH Egységes NATO Előírások elfogadásáról szóló közleményében fenntartás nélkül elfogadott, és a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 66/2009.
(HK 1/2010.) HM HVKFH Egységes NATO előírások alkalmazásba vételének elrendeléséről szóló intézkedésében
hatályba léptetett STANAG 2518 AJOD (EDITION 1)
– ALLIED JOINT DOCTRINE FOR INFORMA
TION OPERATIONS – AJP-3.10 címen kiadott NATO
egységesítési egyezményt.
Az egységesítési egyezmény célja az információs művelet
(INFOOPS) bemutatása, mint olyan katonai funkció, eszköz,
amely a katonai információs tevékenységek vonatkozásában
döntés előkészítésről és koordinációról gondoskodik.
3. A NATO dokumentumban foglaltakat az MH ÖHP
személyi állománya a beosztása ellátásához szükséges
mértékben ismerje meg és alkalmazza.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
Kovács József altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
249/2014. (X. 1.) Korm. rendelete a központi közigazgatás integrált üdültetési rendszerével összefüggő feladatok központi költségvetési szerv által történő átvételéről szóló 134/2014. (IV. 18.) Korm. rendelet és a központi közigazgatás integrált üdültetési rendszerébe tartozó üdülők igénybevételi rendjéről és hasznosítási szabályairól szóló 20/2011. (VII. 11.) KIM rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 40. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Hatályát veszti a  központi közigazgatás integrált üdültetési rendszerével összefüggő feladatok központi
költségvetési szerv által történő átvételéről szóló 134/2014. (IV. 18.) Korm. rendelet.
2. § Hatályát veszti a központi közigazgatás integrált üdültetési rendszerébe tartozó üdülők igénybevételi rendjéről és
hasznosítási szabályairól szóló 20/2011. (VII. 11.) KIM rendelet.
3. § Ez a rendelet 2014. október 31-én lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1715/2018. (XII. 17.) Korm. határozata az okos város központi platformszolgáltatás létrehozásához kapcsolódó költségek biztosításáról.
A Kormány egyetértve az okos város funkcionalitás magyarországi elterjedését szolgáló okos város központi platformszolgáltatás
létrehozásával
 1. felhívja a  belügyminisztert, hogy – az  érintett ágazati miniszterek közreműködésével – tegyen javaslatot az  okos
város központi platformszolgáltatás keretében nyújtott központosított közszolgáltatások nyújtásához szükséges
jogszabály-módosításokra;
Felelős: belügyminiszter
érintett miniszterek Határidő: 2019. augusztus 31.
 2. az  okos város központi platformszolgáltatás megvalósításához szükséges fejlesztési feladatok finanszírozása
érdekében az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 25. Európai uniós fejlesztési programok
alcím, 4. Belügyi Alapok jogcímcsoport, 1. Belső Biztonsági Alap jogcím terhére, valamint a  Kvtv.  1.  melléklet
XIV.  Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 25. Európai uniós fejlesztési programok
alcím, 4. Belügyi Alapok jogcímcsoport, 2. Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap jogcím terhére, a  Kvtv.
1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok
alcím, 56. Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások jogcímcsoport javára 1 447 377 793 forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el, az 1. melléklet szerint, továbbá egyetért azzal, hogy a feladat végrehajtása érdekében
a kötelezettségvállalások megtételére a 2019. évben kerül sor;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon az  okos város központi platformszolgáltatás létrehozásáról és
működtetéséről szóló 252/2018. (XII. 17.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kormányrendelet) 1. § 1. pontja szerinti
központi alapinfrastruktúra, valamint a  Kormányrendelet 1.  melléklete szerinti központosított közszolgáltatások
eredménytermékei fenntartásával összefüggésben felmerülő feladatok finanszírozása érdekében szükséges
források rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
1.  melléklet XIV.  Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím,
56.  Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások jogcímcsoporton, majd ezt követően évente a  tárgyévi
költségvetés azonos célú jogcímcsoportja javára
a) a 2019. évben egyszeri jelleggel bruttó 100 598 000 forint,
b) a 2020. és a 2021. évben egyszeri jelleggel bruttó 152 019 262 forint,
c) a 2022. évtől kezdődően tartós – beépülő – jelleggel bruttó 175 357 167 forint
összegben;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: az a) alpont esetében 2019. január 30.
 a b) alpont esetében a 2020. és a 2021. évi központi költségvetés tervezése során,
 a c) alpont esetében először a 2022. évi központi költségvetés, majd azt követően a mindenkori
éves központi költségvetés tervezése során
 4. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a Kormányrendelet 2.  mellékletében meghatározott okos város
központi platformszolgáltatáshoz kapcsolódó helyi érdekű fejlesztések (a továbbiakban: helyi érdekű fejlesztések)
megvalósításának Monor várost terhelő költségei finanszírozása céljából 2 573 340 930 forint forrás rendelkezésre
állásáról a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet javára;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: a felmerülés ütemében
 5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  helyi érdekű fejlesztések megvalósításának a  Klebelsberg Központot terhelő
költségei finanszírozása céljából gondoskodjon 35 877 500 forint forrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország
2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 18. Klebelsberg Központ cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a felmerülés ütemében
 6. felhívja a  pénzügyminisztert, valamint az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  helyi érdekű
fejlesztések megvalósításának az  Innovációs és Technológiai Minisztériumot mint fenntartót terhelő költségei
finanszírozása céljából gondoskodjanak 7 175 500 forint forrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2019. évi
központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XVII. Innovációs és Technológiai Minisztérium
fejezet, 8. Szakképzési Centrumok cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter Határidő: a 2019. évi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
 7. egyetért azzal, hogy a  helyi érdekeltségű fej lesztések eredménytermékei fenntartásának költségeit Monor Város
Önkormányzata vonatkozásában 2020–2025. években a központi költségvetés terhére kell biztosítani;
 8. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  7.  pontban foglaltakra figyelemmel nyújtson be előterjesztést a  Kormány
részére a – Monor város által végrehajtandó – helyi érdekű fejlesztések megvalósításáról, valamint ezen fejlesztések
a 2020–2025. közötti időszakban történő fenntartásával összefüggésben költségviselőnként és évenként felmerülő
bontásban.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2020. szeptember 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
400/2018. (VIII. 23.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/54/3/2018. számú előterjesztésére – Jovbák Maxim
(névmódosítás előtti neve: Jovbák Mákszim Ivánovics; születési hely, idő: Szuszkó [Ukrajna], 2011. május 19.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2018. július 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
134/2008. (HK 8.) HM KPÜ intézkedése a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség Emlékgyűjteményének kezelésére.
A honvédelmi miniszter 271/74/2001. számú jóváhagyása, a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség Szervezeti és Működési Szabályzat III. fejezetének 1.1.6. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a HM Közgazdasági és
Pénzügyi Ügynökségnél végzendő hagyományápolás intézményes kereteinek megvalósulása, a személyi állomány
szolgálathoz való kötődésének erősítése, a Magyar Honvédség katonai pénzügy történetének, hagyományainak
tudományos igényű feldolgozása és a szakmai tevékenység tárgyi emlékeinek gyűjtése, rendszerezése, megőrzése
érdekében a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség
jogelődje által létrehozott Emlékgyűjtemény kezelésére az
alábbiak szerint
intézkedem: 1. A HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség Emlékgyűjteményének rendeltetése, hogy hozzájáruljon a HM
Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség tisztjei, tiszthelyettesei, közalkalmazottai katonai pénzügyhöz való kötődésének erősítéséhez, szakmatörténeti ismeretei megalapozásához, gyarapításához, valamint a HM Közgazdasági és
Pénzügyi Ügynökséghez érkező meghívott szervezetek,
delegációk számára a katonai pénzügy történetének bemutatásához.
2. A HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség Emlékgyűjteménye a HM KPÜ elhelyezésére szolgáló objektum
területén kerül kialakításra.
3. Az Emlékgyűjtemény kezelésével, megőrzésével és
gyarapításával kapcsolatos szakmai munkák irányítását, a
Magyar Honvédségben a pénzügyi és számviteli tevékenység önálló szervezeti elemként történő megjelenése
óta eltelt időszak alatt felhalmozódott, a szolgálatra jellemző tárgyi emlékek gyűjtését, illetve az Emlékhelyen
történő elhelyezésével kapcsolatos teendők koordinálását
a HM KPÜ Emlékgyűjtemény Kezelő Bizottsága végzi.
4. Az Emlékgyűjteményben elhelyezésre kerülő történeti tárgyú tablók, relikviák, emléktárgyak és egyéb tárgyi
emlékek rendszerezésére, nyilvántartásba vételére és bemutatására, az állandó és időszakos kiállítások rendezésére a HM KPÜ Emlékgyűjtemény Kezelő Bizottság titkárát
jelölöm ki.
5. Az Emlékgyűjtemény anyagainak folyamatos karbantartása érdekében elrendelem, hogy:
– A HM KPÜ Igazgatói intézkedjenek saját illetékességi területükön a HM KPÜ és elődszervezetei tevékenysé
gére vonatkozó írásos és tárgyi emlékek, a pénzügyi és
számviteli munkában vagy munkához használt eszközök,
eredeti okmányok, dokumentumok felkutatására, összegyűjtésére.
– A HM KPÜ Emlékgyűjtemény Kezelő Bizottság folyamatos együttműködést tartson a társszervezetek és más
katonai szervezetek emlékmúzeumait működtető szerveivel, a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeummal és a különböző helyőrségi nyugdíjas klubokkal az Emlékgyűjtemény folyamatos gyarapítása érdekében.
– A HM KPÜ Emlékgyűjtemény Kezelő Bizottság minden év november 30-ig készítsen tervet az 1. bekezdésben
meghatározott szempontok figyelembevételével a soron
következő évre vonatkozó bővítési lehetőségekről, és
azok költségszükségleti igényével együtt jóváhagyásra
terjessze fel.
6. Az Emlékgyűjtemény gyarapítására vonatkozó költségvetési igényeket a soron következő év PR költségvetésének összeállítása során annak külön részeként kell tervezni.
7. Jelen intézkedés az aláírás napján lép hatályba, és az
e tárgyban kiadásra kerülő új vezérigazgatói intézkedés kiadásával veszti hatályát. Ezzel egyidejűleg a HM KPSZH
főigazgatójának a HM Pénzügyi Számviteli Szolgálat Emlékgyűjteményének létrehozásáról szóló 58/2001. számú
intézkedése hatályát veszti.
Sulyok János dandártábornok s. k.,
HM KPÜ vezérigazgató


text:
13/2018. (VI. 6.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján Kohut Balázst 2018. május 18. napjától
a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb egy évre – az egyes Karib-térségbeli kiemelt külgazdasági intézkedések
összehangolásáért és a magyarországi tudástranszfer elősegítéséért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) feladatkörében eljárva felel a latin-amerikai, kiemelten a magyar és a kubai gazdasági kapcsolatok
összehangolásáért, elősegíti azok fejlesztését, bővítését,
b) a feladatok ellátása érdekében kapcsolatot tart a külgazdasági és külügyminiszter (a továbbiakban: miniszter)
által vezetett minisztérium közreműködő szervezeti egységeivel, a miniszter irányítása és felügyelete alá
tartozó háttérintézményekkel és gazdasági társaságokkal,
c) a feladatkör végrehajtásával kapcsolatban, az együttműködés elősegítése érdekében kapcsolatot tart
külgazdasági kérdésekben az érintett államok kormányzati és nem kormányzati szerveivel, kiemelt
vállalkozásaival,
d) elősegíti új exportpiacok felkutatását a Karib-térségben, az exportlehetőségek bővítését, új befektetési és
kereskedelmi lehetőségek feltárását, továbbá a hazai kis- és középvállalkozások export- és tőkekihelyezési
tevékenységének fejlesztését,
e) feladatkörében eljárva kapcsolatot tart az érintett hazai gazdálkodó szervezetekkel és közigazgatási szervekkel,
f ) feladatkörében eljárva elősegíti a kormányzati és ágazati külgazdasági stratégiai célkitűzések érvényesülését.
3. § (1) A miniszteri biztost a fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján havi bruttó 373 900 Ft
összegű díjazás illeti meg.
(2) A miniszteri biztos feladatkörének ellátásához szükséges személyi és tárgyi feltételeket a Külgazdasági és
Külügyminisztérium biztosítja.
4. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 47/2017. (XII. 29.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
13/2013. (HK 8.) HM VGHÁT szakutasítása a pénzügyi és számviteli szakellenőrzés rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése, valamint a honvédelmi szervezetek operatív belső kontrolljai
rendszerének kialakításáról, működtetéséről és fejlesztéséről szóló 12/2013. (II. 22.) HM utasítás 7. § (6) bekezdése alapján a pénzügyi és számviteli szakellenőrzés rendjéről az alábbi
szakutasítást adom ki. 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet) terjed ki.
2. A szakutasítás célja a pénzügyi és számviteli szakterületen alkalmazandó kontrollok részletes meghatározása.
3. A szakutasításban nem szabályozott kérdések tekintetében a honvédelmi szervezetek operatív belső kontrolljai rendszerének kialakításáról, működtetéséről és fejlesztéséről szóló 12/2013. (II. 22.) HM utasítás, valamint az
Operatív Belső Kontrollok Rendszere Kézikönyv kiadásáról szóló 7/2013. (II. 28.) HM VGHÁT szakutasításban
meghatározottak az irányadók.
4. A szakutasítás szempontjából végrehajtó pénzügyi és
számviteli szervezeti elemnek a honvédelmi szervezetek
pénzügyi és számviteli ellátását biztosító referatúrák
(a továbbiakban: referatúrák), a HM VGH Nemzetközi
Igazgatóság, Nemzetközi Békeműveleti, Vám, Jövedéki
és Határforgalmi Osztály (a továbbiakban: NBVJHO), a
HM VGH Nemzetközi Igazgatóság, Nemzetközi Utaztatási és Külszolgálati Pénzügyi Osztály (a továbbiakban:
NUKPO), a nemzetközi válságkezelő és béketámogató
műveletekbe felajánlott ideiglenes katonai szervezetek
HM VGH szakmai irányítása alá tartozó szervezeti elemei,
valamint az MH Egészségügyi Központ önálló végrehajtó
pénzügyi és számviteli szervezeti eleme minősülnek.
2. A szakellenőrzési rendszer 5. A pénzügyi és számviteli szakellenőrzés (a továbbiakban: szakellenőrzés) a HM VGH Pénzügyi és Ellenőrzési Igazgatóság, Szakellenőrzési Osztály (a továbbiakban: Szakellenőrzési Osztály), valamint a végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elemek által a pénzügyi és
számviteli szaktevékenységre irányuló ellenőrzési forma,
melynek célja, hogy – a vezetői döntések megalapozottsága, a szükséges intézkedések időbeni megtétele érdekében – biztosítsa és segítse elő:
a) a költségvetési gazdálkodást szabályozó rendelkezések, valamint a pénzügyi és számviteli vonatkozású jogszabályi előírások, belső rendelkezések betartását, azok
egységes alkalmazását, a helyes gazdálkodási szemlélet
érvényesülését;
b) a beszerzésekkel, közbeszerzésekkel kapcsolatos
pénzügyi és számviteli előírások maradéktalan betartását;
c) a személyi állomány illetménnyel, devizaellátmánnyal, egyéb pénzbeni juttatásokkal, költségtérítésekkel, díjazásokkal való időbeni, előírásoknak megfelelő
mértékű ellátását;
d) az adózással, így különösen a személyi jövedelemadó, a munkáltatót terhelő személyi jövedelemadó, az általános forgalmi adó, valamint az idegenforgalmi adó elszámolásával kapcsolatos előírások érvényesülését;
e) a számviteli és bizonylati fegyelem betartását, a HM
KGIR és a hozzá kapcsolódó adatfeldolgozási rendszerek
eredményes működtetését;
f) a pénzeszközök előírásszerű kezelését és elszámolását; g) az állami vagyon védelmét, a pénzügyi károk, visszaélések megelőzését, azok időben történő feltárását, a károk
megtérülését;
h) a készenlét fokozása, valamint a különleges jogrend
időszakának pénzügyi és számviteli feladatainak előkészítését és ellátását;
i) a szakmai feladatok eredményes végrehajtását, a hatékony munka- és ellenőrzési módszerek alkalmazását;
j) a HM KGIR központi adatbázis lekérdezési rendszer
folyamatos – a szakellenőrzések tapasztalatain alapuló –
fejlesztését, valamint
k) a HM KGIR-ban lévő kontroll mechanizmusok hatékonyságának növelését.
6. A szakellenőrzést a helyszínen, vagy adatbekérés útján kell végrehajtani. A szakellenőrzés módszerét – annak
céljától függően – úgy kell megválasztani, hogy az az ellenőrzés eredményességét biztosítsa.
7. A szakellenőrzések során alkalmazott általános vizsgálati módszerek a következők:
a) az ellenőrzöttek beszámoltatása, meghallgatása, előzetes jelentések, adatszolgáltatások bekérése, a kapott
információk feldolgozása;
b) okmányok, nyilvántartások és egyéb dokumentumok
tanulmányozása, elemzése;
c) pénzeszközök és források teljes, vagy részleges leltározása;
d) informatikai rendszerek adatbázisából nyert információk, adatok elemzése.
8. A szakellenőrzés során elsődlegesen a dokumentális
ellenőrzést kell alkalmazni, amely a szabályszerűség, valamint az adatok valódiságának megállapítására irányuló
alapvető vizsgálati módszer. Az ilyen jellegű ellenőrzés
elsődlegesen a bizonylatok, az okmányok, a könyvelés, a
kapcsolódó nyilvántartások és az elszámolások érdemi és
számszaki helyességének megállapítását célozza. A dokumentális ellenőrzés az időpontjától függően lehet munkafolyamatba építetten, vagy utólagosan megvalósuló kontroll tevékenység.
9. A szakellenőrzés a módszerét tekintve lehet tételes,
vagy szúrópróbaszerű.
10. A tételes ellenőrzés az ellenőrzést elrendelő által
meghatározott időszak, valamint terület összes bizonylatának, okmányának, a könyvelésnek, a kapcsolódó nyilvántartásoknak és az elszámolásoknak hiánytalan, hézagmentes dokumentális ellenőrzését jelenti.
11. A szakellenőrzés során tételes ellenőrzést kell végrehajtani:
a) ha a vizsgált terület tekintetében a szakutasítás
1. mellékletében tételes szakellenőrzés van meghatározva;
b) visszaélés megalapozott gyanúja esetén;
c) egyéb indokolt esetben, így különösen, ha a pénztáro
si teendőket adott időszakban az érvényesítési jogkörrel
rendelkező személy látta el.
12. A szúrópróbaszerű ellenőrzés során a vizsgálat céljából kiválasztott okmányok, bizonylatok mennyiségével
és összetételével szemben alapvető követelmény, hogy
azok tipikusak legyenek, kellően reprezentálják az ellenőrzött feladatot, és azok alapján a szakterületet érintő
összes lényeges hiányosság, eredmény feltárásra és
tárgyilagosan értékelésre kerülhessen.
13. A szakellenőrzési rendszer – az ellenőrzést végrehajtó, valamint az ellenőrzött szervezeti elem szakmai aláés fölérendeltségi viszonyából eredően – elöljárói és intézményi szintű szakellenőrzésekre tagolódik.
14. A Szakellenőrzési Osztály által végrehajtott szakellenőrzés a HM VGH szakmai irányítása alá tartozó pénz
ügyi és számviteli szervezeti elemeknél folyó költségvetési gazdálkodás pénzügyi és számviteli feladatai tervezésének, előkészítésének, végrehajtásának, beszámolásának és
a szakmai munka színvonalának megítélésére irányuló ellenőrzési forma, melynek elsődleges célja, hogy megbízható, valós képet nyújtson a pénzügyi és számviteli szakmai tevékenység színvonaláról, segítse elő az egységes
gazdálkodási szemlélet érvényesülését, biztosítsa az állami vagyon védelmét, lehetőség szerint megakadályozza a
gazdálkodással kapcsolatos esetleges visszaéléseket, mulasztásokat.
15. A Szakellenőrzési Osztály által a referatúráknál, az
MH Egészségügyi Központ önálló végrehajtó pénzügyi és
számviteli szervezeti eleménél, valamint a nemzetközi
válságkezelő és béketámogató műveletekbe felajánlott
ideiglenes katonai szervezetek HM VGH szakmai irányítása alá tartozó ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti
elemeinél végrehajtott szakellenőrzések elöljárói szakellenőrzésnek minősülnek.
16. A végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elemek által a pénzügyi és számviteli szakterület tekintetében
végrehajtott ellenőrzések intézményi szintű szakellenőrzéseknek minősülnek.
17. A szakellenőrzések során a vizsgált bizonylatokon,
okmányokon és nyilvántartásokon – a vizsgálati módszertől függetlenül – az ellenőrzés tényét az intézményi szintű
szakellenőrzés esetében zöld, míg az elöljárói szakellenőrzés során piros színnel kell jelezni és dátummal, aláírással
igazolni.
3. A HM VGH által végrehajtott
elöljárói szakellenőrzések rendje
18. A HM VGH elöljárói szakellenőrzési tevékenysége
alapjául szolgáló – a tárca ellenőrzést végrehajtó szervezeteivel, szervezeti elemeivel történt előzetes szakmai
egyeztetés eredményeként összeállított – éves szakellenőrzési tervet a HM VGH főigazgatója a HM tárca éves
munkatervének jóváhagyását követő 15 napon belül hagyja jóvá.
19. A HM VGH jóváhagyott éves szakellenőrzési tervének tartalmaznia kell:
a) az ellenőrzések főbb célkitűzéseit és feladatait;
b) kimutatást a rendelkezésre álló ellenőri kapacitások
ról, munkanapokról;
c) a tervezett átfogó szakellenőrzéseket, a témavizsgála
tokat, a cél-, és utóellenőrzéseket, azok időpontját és ellenőri munkanap szükségletét.
20. A szakellenőrzéseket a Szakellenőrzési Osztály részéről minden esetben úgy kell megtervezni, hogy a HM
VGH szakmai irányítása alá tartozó végrehajtó pénzügyi
és számviteli szervezeti elemek tekintetében – a teljes
pénzügyi és számviteli szakterületre kiterjedő elöljárói ellenőrzéseket is figyelembe véve – lehetőség szerint az
5 évenkénti átfogó szakellenőrzés megvalósuljon. Az átfogó szakellenőrzések keretében a szakutasítás 2. mellékletében meghatározott területeket kell részletesen vizsgálni és értékelni.
21. Témavizsgálatot kell elrendelni és végrehajtani a
pénzügyi és számviteli szakmai tevékenységre vonatkozó
alapvető jogszabályi előírások, normák, belső rendelkezések, eljárási rend változásából eredő esetleges téves értelmezési, valamint alkalmazási problémák megelőzése érdekében.
22. Az utóellenőrzést külön célellenőrzés, vagy a következő átfogó szakellenőrzés keretében kell végrehajtani.
Célellenőrzés formájában kell végrehajtani az utóellenőrzést, ha az előző szakellenőrzés bűncselekményt, visszaélést tárt fel.
23. A HM VGH célellenőrzést hajt végre, ha a szakmai
irányítása alá tartozó pénzügyi és számviteli szervezeti
elemnél visszaélés alapos gyanúja merült fel, valamint akkor, ha a költségvetési gazdálkodással kapcsolatos szabályokat súlyosan megsértették.
24. A szakellenőrzés végrehajtásáról az ellenőrzésben
érintett honvédelmi szervezet vezetőjét – az elöljáró vezetők egyidejű tájékoztatása mellett – az ellenőrzési program
megküldésével előzetesen – a helyszíni vizsgálat megkezdése előtt átfogó szakellenőrzés esetén legalább 14 nappal,
téma, cél- és utóellenőrzés esetén legalább 7 nappal – tájékoztatni kell, ettől eltérni kizárólag abban az esetben lehet,
ha az ellenőrzés váratlanságát az ellenőrzés alá vont terület, feladat indokolja, valamint ha az ellenőrzés váratlansága érdemben befolyásolhatja az ellenőrzés eredményességét. A helyszíni ellenőrzés megkezdéséről, továbbá az ellenőrzés tervezett lefolyásáról a honvédelmi szervezet vezetőjét az ellenőrzés vezetőjének az ellenőrzés megkezdésekor szóban tájékoztatnia kell.
25. A szakellenőrzéseket a HM VGH főigazgató által
jóváhagyott ellenőrzési program alapján kell végrehajtani.
Az ellenőrzési programot minden esetben a kijelölt bizottság vezetője állítja össze és terjeszti fel – a szolgálati út betartásával – a HM VGH főigazgató részére jóváhagyás céljából.
26. Az átfogó, valamint a cél- és az utóellenőrzések során a házipénztár működését minden esetben értékelni
kell. A pénztárellenőrzés megtörténtét az aktuális „Napi
pénztárjelentésen” kell feltüntetni. A záradékban az ellenőrzés által megállapított észrevételeket rögzíteni kell. Ha
az ellenőr a pénztárellenőrzéskor hiányt, többletet, vagy
szabálytalanságot nem tapasztal, a következő záradékot
kell feljegyezni: „A pénztárellenőrzést ......... év
......................... hó ........ nap ........ óra ........ perckor végrehajtottam. A pénztárban előtalált készpénzkészlet összege
a napi pénztárjelentés záró egyenlegével megegyezett. A
készpénz biztonságos kezelésével, őrzésével, a vásárlási,
valamint az utazási előlegek elszámolásával, továbbá a
kincstári kártya használatával kapcsolatban észrevétel
nem merült fel. A szigorú számadásköteles nyomtatványok hiánytalanul, a nyilvántartásnak megfelelően előtalálhatóak.”.
27. Az ellenőrzési záradékban az észrevételek között
mind a pénztárhiány, mind a pénztártöbblet összegét és az
eltérés rendezésének módját – a kincstári számlakezelés és
pénzforgalom rendjéről szóló 18/2012. (HK 12.) HM KÁT
szakutasítás 83. pontjában meghatározottaknak megfelelően – rögzíteni kell. A pénztárellenőrzésnél előtalált
pénztártöbbletet, vagy pénztárhiányt – amennyiben az ellenőrzéskor annak okát felfedni nem lehetett – a pénztárossal jegyzőkönyv alapján „egyéb működési bevétel” címen
be kell vételeztetni, vagy „egyéb dologi kiadás” címen kiadásba kell helyezni. Amennyiben a pénztártöbblet, vagy a
pénztárhiány eredete tisztázódott, a többletet az eredeti
rendeltetésének megfelelően kell kezelni, a hiány miatt
esetleg levont, vagy az eljáráson kívül befizetett összeget
– a hiány keletkezési okát is figyelembe véve – a jogosult
részére vissza kell téríteni.
28. A szakellenőrzések végrehajtása során az ellenőrzésben érintett honvédelmi szervezet személyi állományának meghallgatására az ellenőrzést végrehajtók részéről
– fogadó óra keretében – lehetőséget kell biztosítani. A felmerült pénzügyi és számviteli szakterületet érintő kérdéseket, panaszokat és egyéb bejelentéseket az ellenőrzés végrehajtása során meg kell vizsgálni, azokra lehetőség szerint az ellenőrzés befejezéséig választ kell adni, a rendezésükre pedig a honvédelmi szervezetek vezetői felé intézkedést kell kezdeményezni.
29. A helyszíni ellenőrzés lezárásaként a szakellenőrzés
vezetőjének az ellenőrzésben érintett honvédelmi szervezet vezetőjét tájékoztatnia kell a fontosabb megállapításokról, valamint a feltárt hiányosságokról. A szakellenőrzések részletes megállapításait, tapasztalatait a helyszíni
ellenőrzés befejezését követően jelentés formájában írásba
kell foglalni, amelyet átfogó szakellenőrzés esetén – a HM
VGH főigazgatójának jóváhagyását megelőzően – egyeztetés céljából meg kell küldeni a honvédelmi szervezet vezetője részére, akinek a jelentés tervezet kézhezvételétől
számítva 10 munkanap áll rendelkezésére az észrevételek
írásban történő megtételére.
30. A szakellenőrzésnek a feltárt hibák, hiányosságok
megszüntetése és azok jövőbeni megelőzése érdekében az
érintett honvédelmi szervezet vezetője részére intézkedési
javaslatokat kell megfogalmazni. Az intézkedési javaslatok alapján az ellenőrzésben érintett honvédelmi szervezet
vezetőjének az ellenőrzési jelentés kézhezvételét követően
30 napon belül Intézkedési tervet, majd az abban meghatározott végső határidő lejártát követő 15 napon belül a feltárt hiányosságok felszámolásáról foganatosítási jelentést
kell készítenie, melyeket a HM VGH főigazgató részére
tájékoztatásul meg kell küldeni. A foganatosítási jelentésben részletesen számot kell adni az Intézkedési tervben
meghatározott feladatok végrehajtásáról, továbbá az esetleges elmaradások okáról.
31. A Szakellenőrzési Osztály az általa, valamint a végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elemek által végrehajtott szakellenőrzések teljesítéséről és főbb tapasztalatairól minden év március 15-ig összefoglaló jelentést készít a HM VGH főigazgató részére.
32. Az összefoglaló beszámoló jelentés az alábbiakat
tartalmazza:
a) a HM VGH szintű éves szakellenőrzési terv megvalósulását, az esetleges eltérések okait;
b) a végrehajtott szakellenőrzések főbb tapasztalatait a
2. melléklet szerint;
c) kimutatást a végrehajtott szakellenőrzésekről a
3. melléklet szerint;
d) a szakellenőrzések által feltárt károkat az 5. melléklet
szerint;
e) a szakellenőrzésekre fordított munkanapok számát a
6. melléklet szerint, valamint
f) a szakellenőrzési tevékenységgel kapcsolatos egyéb
észrevételeket, szakmai javaslatokat.
4. A végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elemek
által végzett intézményi szintű szakellenőrzések rendje
33. A végrehajtó szintű pénzügyi és számviteli szervezeti elemek intézményi szintű szakellenőrzésével szemben
támasztott alapvető követelmény, hogy
a) a munkafolyamatba építve képes legyen időben jelezni a vonatkozó szabályoktól, követelményektől való eltérést, továbbá
b) segítse elő a hiányosságok és szabálytalanságok megelőzését, a káros következmények elhárítását, azok csökkentését, valamint a kincstári vagyon védelmét.
34. Az intézményi szintű szakellenőrzés megszervezése
és irányítása terén
a) a HM VGH főigazgató hatáskörébe tartozik:
aa) a HM VGH szervezetén belül működő referatúrák, a
NUKPO, valamint az NBVJHO éves szakellenőrzési tervének jóváhagyása, az említett szervezeti elemek tekintetében további szakellenőrzési kötelmek meghatározása,
valamint a szakutasítás 1. mellékletében meghatározott ellenőrzési gyakoriság fokozása;
ab) meghatározott időközönkénti beszámoltatás a szakellenőrzések végrehajtásáról, az ellenőrzések észrevételeiről, az esetlegesen feltárt hiányosságokról;
ac) a szakellenőrzések megállapításai alapján – a szabálytalanságok megszüntetése, jövőbeni előfordulásuk
megelőzése érdekében – a szükséges intézkedések, javaslatok megtétele, azok foganatosításának megkövetelése,
valamint a HM VGH személyi állományába nem tartozók
tekintetében a személyi, anyagi felelősség megállapításának kezdeményezése;
ad) szükség esetén további ellenőrzési kötelmek meghatározása a pénzügyi és számviteli szakterület tekintetében,
amelyek ellenőrzését más rendelkezés, vagy a szakutasítás
nem szabályozza;
b) a katonai szervezet vezetőjének hatáskörébe tartozik:
ba) a szakutasítás 1. mellékletében meghatározott ellen
őrzési gyakoriság növelése;
bb) az éves szakellenőrzési terv jóváhagyása;
bc) a szakellenőrzések megállapításai alapján – a sza
bálytalanságok megszüntetése, jövőbeni előfordulásuk
megelőzése érdekében – a szükséges intézkedések megtétele, azok foganatosításának megkövetelése, valamint a
személyi állományba tartozók tekintetében a személyi,
anyagi felelősség megállapítása;
c) a végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elem
vezetőjének hatáskörébe tartozik:
ca) a szakellenőrzések követelményeknek megfelelő,
feladatok szerinti megtervezése;
cb) a szakellenőrzések tervszerű végrehajtása;
cc) a beosztottak által végrehajtott szakellenőrzések
gyakorlati, valamint módszertani támogatása;
cd) az elvégzett szakellenőrzések előírtak szerinti doku
mentálása;
ce) a tapasztalatok, megállapítások hasznosításához, va lamint a feltárt hibák, hiányosságok megszüntetéséhez
szükséges javaslatok megtétele és azok végrehajtásának
folyamatos figyelemmel kísérése;
cf) a szakellenőrzések teljesítéséről és eredményeiről
való beszámolás határidőre történő végrehajtása.
35. A végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elemek vezetői az intézményi szintű szakellenőrzések éves
tervét a szakutasítás 7. mellékletében meghatározott formában és tartalommal készítik el úgy, hogy azok az ellátott
honvédelmi szervezetek állományilletékes vezetői által a
tárgyévet megelőző év december 15-ig jóváhagyásra kerüljenek. A szakellenőrzések éves tervét a jóváhagyást
megelőzően – szakmai egyeztetés céljából – a HM VGH
főigazgató részére a tárgyévet megelőző év november
30-ig meg kell küldeni.
36. Az előzőekben részletezettektől eltérően, a nemzetközi válságkezelő és béketámogató műveletekbe felajánlott ideiglenes katonai szervezetek HM VGH szakmai irányítása alá tartozó szervezeti elemeinek vezetői a pénzügyi és számviteli feladatok átadás-átvételét követő 30 na
pon belül, a váltás időtartamára vonatkozóan készítik el a
szakellenőrzési tervet, amelynek jóváhagyása a szervezet
parancsnokának hatáskörébe tartozik.
37. A végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elemek központilag előírt szakellenőrzési feladatait, valamint
azok gyakoriságát a szakutasítás 1. melléklete határozza
meg. A honvédelmi szervezetek vezetői – a szervezet sajátosságától és gazdálkodásától függően – az 1. mellékletben rögzítettnél gyakoribb végrehajtást határozhatnak
meg.
38. A végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elemek vezetőjének – az NBVJHO esetében az osztályvezetőnek, a NUKPO esetében az arra kijelölt főtisztnek – havonta két alkalommal váratlan pénztár ellenőrzést kell
végrehajtani – beleértve mind a forint, mind pedig a valuta
pénztárat is – a szakutasítás 1. melléklet 1. pontjában meghatározott vizsgálati területekre kiterjedően. Az ellenőrzés
nem eshet egybe a pénztár átadás-átvételekhez, valamint a
különböző elöljárói és fejezetszintű ellenőrzésekhez kapcsolódóan végrehajtott pénztár ellenőrzésekkel.
39. A végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elemeknek az általuk végrehajtott szakellenőrzéseket – a
40. pontban meghatározottak kivételével – külön e célból
vezetett, a szakutasítás 8. melléklete szerinti „Ellenőrzési
napló”-ban kell dokumentálni.
40. A 39. pontban előírtaktól eltekintve, nem kell dokumentálni azon – kizárólag munkafolyamatba építetten
megvalósuló – kontrollokat, melyek hibát, szabálytalanságot, vagy bűncselekményre utaló jelet nem állapítottak
meg.
41. Ha a szakellenőrzés hiányosságot tárt fel, annak
megszüntetését 30 napon belül vissza kell ellenőrizni,
melynek tényét az „Ellenőrzési napló” megfelelő rovatában dokumentálni kell. Az ellenőrzés által vizsgált területek felelős vezetői és az érintett ügyintézők részére az ellenőrzés megállapításainak megismerését és az esetleges
észrevételek megtételének lehetőségét abban az esetben is
biztosítani kell, amennyiben az ellenőrzési naplót elektronikus formában vezetik.
42. Amennyiben a szakellenőrzés bűncselekmény,
pénzügyi visszaélés alapos gyanúját, vagy összesen bruttó
500.000 Ft-ot meghaladó összegű jogalap nélküli kifizetést, visszatartást állapított meg, az ellenőrzés megállapításairól a végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elem
vezetője a HM VGH főigazgatóját soron kívül – a szolgálati út betartásával – tájékoztatja.
43. A végrehajtó pénzügyi és számviteli szervezeti elemek vezetői a szakutasítás 37. pontjában meghatározottakra kiterjedően – a HM VGH főigazgató egyidejű tájékozta
tása mellett – az állományilletékes parancsnok részére
tárgyévet követő év január 31-ig számolnak be az általuk
végrehajtott szakellenőrzések teljesítéséről és azok eredményéről.
44. A szakellenőrzési tevékenységről szóló beszámoló
jelentésnek tartalmaznia kell:
a) a szakellenőrzési feladatok teljesülését;
b) a szakellenőrzésekre fordított munkanapok számát a
6. melléklet szerint;
c) a központilag meghatározott szakellenőrzési felada
tok végrehajtásának tapasztalatait, az esetleges elmaradások okát, a terven felül elrendelt ellenőrzéseket, azok
eredményét;
d) a saját hatáskörben végrehajtott szakellenőrzések felsorolását, értékelését;
e) az ellenőrzések kapcsán tett intézkedéseket;
f) a szakellenőrzések által feltárt pénzügyi károkat, így
különösen a jogtalan kifizetéseket, a követelések érvényesítésének elmulasztását, a pénztárhiányokat, továbbá a
visszaéléseket a 4. melléklet szerint;
g) az ellenőrzött területeken tapasztalt súlyos, ismétlődő
hibákat, hiányosságokat, azok okait, továbbá a megszüntetésük érdekében tett intézkedéseket és azok teljesülését;
h) a szakellenőrzések végrehajtását és eredményességét
akadályozó tényezőket, a szakellenőrzések korszerűsítését
elősegítő észrevételeket és javaslatokat;
i) a központi rendelkezésekkel kapcsolatos egyéb észrevételeket, szakmai javaslatokat.
45. A beszámoló jelentést felterjesztés előtt az ellátott
honvédelmi szervezetek vezetői részére bemutatni, majd
azt, annak megismerése vonatkozásában záradékoltatni
kell.
46. Az előzőektől eltérően, a nemzetközi válságkezelő
és béketámogató műveletekbe felajánlott ideiglenes katonai szervezetek HM VGH szakmai irányítása alá tartozó
szervezeti elemei a HM VGH főigazgató részére történő
– 43. pont szerinti – jelentési kötelezettségüknek a pénzügyi és számviteli szakmai feladatok átadás-átvételével
egyidejűleg tesznek eleget.
47. A több honvédelmi szervezet pénzügyi és számviteli
ellátását biztosító referatúrák vezetői a szakellenőrzési tevékenységgel kapcsolatos tervezési, végrehajtási, nyilvántartási és beszámolási kötelezettségüknek ellátott – önálló
állománytáblával rendelkező – szervezetenként tesznek
eleget.
5. A parancsnoki pénztárellenőrzések rendje 48. Az önálló házipénztárral rendelkező honvédelmi
szervezetek referatúrájánál az állományilletékes vezetőnek, vagy felhatalmazás alapján annak helyettesének – a
honvédelmi szervezetek pénzügyi és számviteli ellátásának egyes kérdéseiről szóló 29/2012. (HK 8.) HM KÁTHVKF együttes intézkedés 17. pontjában meghatározottakkal összhangban – negyedévente egy alkalommal váratlan pénztárellenőrzést kell végrehajtania.
49. Az ellenőrzés során a szakutasítás 2. melléklet
2. pontjában felsoroltak közül a 2.1.-2.4. alpontokban
meghatározott területeket kell részletesen vizsgálni és értékelni. Az ellenőrzés által tett megállapításokat a szakutasítás 15. pontjában meghatározottaknak megfelelően kell
dokumentálni.
50. A HM VGH szervezetében működő referatúrák parancsnoki pénztárellenőrzése a HM VGH Vezetés és Gazdálkodás Támogató Igazgatóság vezető állományából arra
kijelölt személy tevékenysége útján valósul meg.
6. Záró rendelkezések 51. Ez a szakutasítás az aláírása napján lép hatályba.
52. Hatályát veszti a HM fejezet közgazdasági, pénz
ügyi és számviteli szakellenőrzésének rendjéről szóló
35/2011. (HK 6.) HM KPH főigazgatói szakutasítás.
Dr. Borbíró Zoltán s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
1580/2015. (IX. 4.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti programozási időszak felhívásainak meghirdetésével kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. úgy dönt, hogy a  2014–2020 közötti programozási időszak operatív programjainak felhívásai az  egyes operatív
programok teljes keretére kerüljenek meghirdetésre 2017. I. félév végéig;
 2. felhívja az  egyes operatív programok végrehajtásáért felelős minisztereket, hogy az  1.  pont végrehajtásával
kapcsolatos intézkedéseket tegyék meg;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. június 30.
3. felhívja az  egyes operatív programok végrehajtásáért felelős minisztereket, hogy az  1–2.  pontok végrehajtása
keretében megtett intézkedésekről jelentés formájában rendszeresen adjanak tájékoztatást a Kormány számára.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: félévente, első alkalommal 2016. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1595/2015. (IX. 4.) Korm. határozata a KÖZOP-4.5.0-09-11-2015-0001 azonosító számú („MAHART Mobil Árvízvédelmi Gát” című) projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról, akciótervi nevesítéséről, és az azzal kapcsolatos kötelezettség vállalásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a KÖZOP-4.5.0-09-11-2015-0001 azonosító számú, „MAHART Mobil Árvízvédelmi Gát” című, egymilliárd
forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot (a továbbiakban: projekt) az 1. melléklet szerint,
 2. elfogadja a projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a  projekt tekintetében a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív
programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti
Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló
1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
4. jóváhagyja a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
31. § (3) és (5) bekezdése alapján a Kvtv. 1. melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím, 2. Közlekedés Operatív Program jogcímcsoport 4. prioritása
keretének 735 040 000 forint összeggel történő átmeneti növelését a projekt megvalósítása érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. szeptember 15.
5. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. szeptember 30.
6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) gondoskodjon a Közlekedés Operatív Program (a továbbiakban: KÖZOP) 4. prioritása keretében finanszírozott
azon projektek támogatási szerződéseinek módosításáról, amelyekkel összefüggésben forrás szabadul fel,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
b) tegye meg a  4.  pont szerinti többlet-kötelezettségvállalás megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket és
kezdeményezze az  ehhez szükséges döntések meghozatalát, ha a  KÖZOP 4. prioritása esetén a  befejezett
projektek finanszírozására fel nem használt maradványösszege eléri a 4. pontban meghatározott összeget,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 4. pont szerinti összeg rendelkezésre állását követően azonnal
c) gondoskodjon a KÖZOP módosításának előkészítéséről, ha a KÖZOP 4. prioritása esetén a forrásfelhasználás
várható mértéke a 110%-os korlátot meghaladja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2017. XXVI. törvény az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről az SADC–GPM-államok közötti Gazdasági Partnerségi Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az  Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad az  egyrészről az  Európai Unió és tagállamai, és másrészről az
SADC–GPM-államok közötti Gazdasági Partnerségi Megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövegét az 1. melléklet tartalmazza.
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2.  §, a  3.  §, valamint az  1.  melléklet a  Megállapodás 113.  cikk 2. bekezdésében meghatározott időpontban lép
hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a  2.  §, a  3.  §, valamint az  1.  melléklet hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért
felelős miniszter – annak ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével
állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdasági ügyekért és a külpolitikáért felelős miniszter
gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
47/2010. (IV. 22.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján
meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 446/2009. (XI. 20.) OVB számú határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás érkezett
az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 446/2009. (XI. 20.) OVB határozata
(a továbbiakban: OVBh.) ellen. Az indítványozó 2009. október 26-án országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az OVB-hez, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal,
hogy az országgyűlési képviselők tiszteletdíjuk felét kapják mindaddig, amíg az országgyűlés mulasztásos
törvénysértést követ el?” Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Az OVBh. indokolása
megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló
1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében megfogalmazott egyértelműségi
követelménynek. Ugyanis a kezdeményezés a választópolgárok számára nem egyértelmű, hiszen nem határozható
meg, hogy az Országgyűlésre vonatkoztatva mit jelent a mulasztásos törvénysértés fogalma.
Az OVBh. 2009. november 20-án jelent meg a Magyar Közlöny 2009. évi 164. számában. A kifogást 2009. december
4-én – a Ve. 130. § (1) bekezdésében előírt határidőn belül és módon – terjesztették elő.
Az indítványozó álláspontja szerint az OVBh. törvénysértő, az általa megfogalmazott kérdés egyértelmű, megfelel
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglaltaknak. Álláspontját a következőkkel indokolja: „Az Alkotmánybíróság több
határozatában már megállapította azt a tényt, hogy a jogalkotó mulasztásos törvénysértésben van abban az esetben,
ha az Alkotmánybíróság által megadott határidőkig jogalkotási tevékenységével nem élt, illetve a felhívásnak nem tett
eleget. Sajnálatos dolog, hogy az Országos Választási Bizottság ezeket a döntéseket nem ismeri.”
II. A kifogás nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján
lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében rögzített egyértelműség követelményének. Az OVB határozatában foglaltakkal egyetértve
az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, ezért a 446/2009. (XI. 20.) OVB határozatot annak helyes
indoka alapján helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2010. április 19. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
17/2012. (II. 16.) Korm. rendelete az UNESCO Magyar Nemzeti Bizottságáról.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, a világörökségről szóló
2011. évi LXXVII. törvény 14. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás, valamint a 16. § tekintetében a jogalkotásról szóló
2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el: 1. § (1) A 2009. évi XXXII. törvénnyel kihirdetett, az Egyesült Nemzetek Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete
Alkotmánya VII. cikkében foglalt célok megvalósításával összefüggő tanácsadói feladatokat az UNESCO Magyar
Nemzeti Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság) látja el. (2) A Bizottság működtetéséért az Egyesült Nemzetek Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete Alkotmányának
kihirdetéséről szóló 2009. évi XXXII. törvény végrehajtásáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) felel.
2. § (1) A Bizottság: a) figyelemmel kíséri az Egyesült Nemzetek Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete (a továbbiakban:
UNESCO) egyezményeinek hazai végrehajtását, részt vesz a programok, nemzetközi évek, évtizedek
megvalósításában; b) kapcsolatot kezdeményez és tart fenn az UNESCO nevelésüggyel, tudománnyal, kultúrával, a természeti örökség
védelmével, sporttal, az információhoz való hozzáféréssel, továbbá a szabad véleménynyilvánítással kapcsolatos
tevékenységében érdekelt magyar központi államigazgatási szervekkel, intézményekkel, szervezetekkel és
magánszemélyekkel, illetve más országoknak az UNESCO-val való együttműködésre kijelölt nemzeti testületeivel;
c) közreműködik az UNESCO tevékenységében és programjaiban, ápolja és fejleszti a nemzetek közötti
együttműködést, elősegíti az UNESCO tevékenységi körét érintő magyar eredmények hazai és külföldi
népszerűsítését; d) az UNESCO tevékenységével kapcsolatos kérdésekben javaslatokat tesz a Kormánynak;
e) elősegíti és támogatja Magyarország képviselőinek részvételét az UNESCO és testületei, valamint a Bizottsággal
együttműködő szervezetek hazai és nemzetközi rendezvényein. (2) A Bizottság az (1) bekezdésben meghatározott feladatait éves munkaterv alapján látja el.
3. § A Bizottság tagjai: az elnök, a főtitkár és a szakbizottságok tagjai.
4. § A Bizottság testületei: a Közgyűlés, az Elnökség és a szakbizottságok.
5. § (1) A Bizottság legfőbb szerve a Közgyűlés, amely munkáját az ügyrend alapján végzi. Ülésein részt vesznek a Bizottság
tagjai. (2) A Bizottság szükség szerint, de évente legalább egyszer Közgyűlést tart.
(3) A Közgyűlés a) a főtitkár előterjesztése alapján dönt ügyrendjének elfogadásáról, módosításáról, a Bizottság éves
munkatervének és költségvetésének jóváhagyásáról; b) a főtitkár előterjesztése alapján dönt az előző évre vonatkozó költségvetés, valamint a szakbizottságok
tevékenységére vonatkozó éves beszámolók elfogadásáról; c) évente beszámol a Kormánynak a Bizottság éves tevékenységéről,
(4) A Közgyűlést a napirend megjelölésével a Bizottság elnöke hívja össze.
(5) A Közgyűlés akkor határozatképes, ha tagjainak legalább a fele jelen van, döntéseit szótöbbséggel hozza meg.
Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. 6. § (1) Az Elnökség tagjai a Bizottság elnöke, főtitkára és a szakbizottságok elnökei.
(2) Az Elnökség a Közgyűlések közötti időszakban a 2. § (1) bekezdés b) pontjának tekintetében jelentkező ügyekben
javaslatot tesz a miniszternek. 7. § (1) A Bizottságot az elnök képviseli.
(2) Az elnököt – az UNESCO általános tevékenysége és programjai figyelembevételével – a miniszter, az MTA elnökével
egyetértésben, kéri fel négyéves időtartamra. (3) Az elnök feladata a Közgyűlés üléseinek összehívása, valamint kapcsolattartás az Elnökséggel, a szakbizottságok
elnökeivel és a főtitkárral. 8. § A Főtitkárság a miniszter által vezetett minisztérium szervezeti egysége, amelyet a főtitkár vezet.
9. § (1) A főtitkárt a miniszter nevezi ki.
(2) A főtitkár feladata: a) a Főtitkárság irányítása és munkájának koordinálása;
b) a Bizottság működése érdekében szükséges szervezési és hivatali teendők ellátása;
c) a Közgyűlés és az elnök tevékenységéhez kapcsolódó titkársági feladatok ellátása;
d) a szakbizottságokkal, a külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztériummal, Magyarország Állandó
UNESCO Képviseletével és az UNESCO párizsi titkárságával való kapcsolattartás;
e) az UNESCO Általános Konferenciájára való felkészülésnek, az ott elfogadott program és költségvetésből eredő
feladatok hazai végrehajtásának, valamint az UNESCO testületeibe történő szakmai jelöléseknek a koordinációja;
f) előterjesztés készítése a Közgyűlés részére a Bizottság ügyrendjének, éves munkatervének és költségvetésének
tárgyában, a szakbizottságokkal együttműködve; g) beszámoló készítése a Közgyűlés részére a Bizottság és a Főtitkárság éves tevékenységéről, a szakbizottságok
éves beszámolója alapján; 10. § A Közgyűlés és a szakbizottságok ügyrendjét, valamint a Közgyűlés tagjainak névsorát, továbbá a Közgyűlés és
a szakbizottságok üléseiről készült emlékeztetőket a Bizottság honlapján közzé kell tenni.
11. § (1) A Bizottságon belül az alábbi szakbizottságok működnek:
a) Nevelésügyi Szakbizottság; b) Természettudományi Szakbizottság; c) Társadalomtudományi Szakbizottság;
d) Kulturális Szakbizottság; e) Kommunikációs és Információs Szakbizottság;
f) Szellemi Kulturális Örökség Szakbizottság, valamint g) Világörökség Szakbizottság.
(2) A Világörökség Szakbizottság a világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény (a továbbiakban: Vötv.) 6. §-a szerinti
javaslattevő, véleményező és döntés-előkészítő testület. 12. § (1) A szakbizottságok összetételét – a (2)–(3) bekezdés alkalmazásával – a melléklet határozza meg.
(2) A Világörökség Szakbizottságba a Vötv. 6. § a) pontja alapján a melléklet 8.1. pontjában meghatározott miniszterek
delegálnak tagot. (3) A Világörökség Szakbizottságba a melléklet 8.2. pontjában meghatározott szervezetek delegálhatnak meghívottat.
(4) A szakbizottságok elnökeit a miniszter az MTA elnökével egyetértésében kéri fel négyéves időtartamra.
(5) A szakbizottság: a) közreműködik az UNESCO-egyezményekben foglalt kötelezettségek munkaterv szerint történő végrehajtásában;
b) közreműködik a főbb UNESCO-programok hazai megvalósításában; c) az UNESCO szakterületein jelentkező nemzetközi és hazai aktualitásokról folyamatos információgyűjtést,
archiválást, valamint ezekről folyamatos kezdeményező tájékoztatást végez az oktatás-nevelésügy kormányzati,
szakmai és civil szereplői felé; d) elfogadja ügyrendjét;
e) a Bizottság munkatervére vonatkozó javaslatokat fogalmaz meg;
f) ellátja az UNESCO-egyezményekből eredő hazai és külföldi feladatokat;
g) a párizsi UNESCO-központ és más tagállamok számára készítendő anyagok (beszámolók, tájékoztatások)
tervezetét elkészíti, ezeket szükség esetén véleményezésre, kiegészítésre bocsátja, valamint
h) a szakbizottság tevékenységéről beszámolót készít a főtitkár részére.
(6) A Szellemi Kulturális Örökség Szakbizottság a Bizottság munkatervében foglaltaknak megfelelően az (5) bekezdésben
foglaltakon túl: a) javaslatokat tesz és ajánlásokat fogalmaz meg a kultúráért felelős miniszter részére
aa) a 2006. évi XXXVIII. törvénnyel kihirdetett, a szellemi kulturális örökség megőrzéséről szóló, Párizsban,
2003. év október hó 17. napján elfogadott UNESCO Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 11. cikkének
megfelelően a helyi közösségek által felterjesztett szellemi kulturális örökségi elemek felvételére a szellemi
kulturális örökség nemzeti jegyzékébe, a Bizottság által jóváhagyott kritériumrendszernek megfelelő
jelölések alapján ab) arra vonatkozóan, hogy a kultúráért felelős miniszter a nemzeti jegyzék mely elemeit jelölje az emberiség
szellemi kulturális örökségének reprezentatív listájára, ac) arra vonatkozóan, hogy indokolt esetben a kultúráért felelős miniszter mely elemet jelölje a sürgős
védelmet igénylő szellemi kulturális örökség listájára, ad) arra vonatkozóan, hogy a kultúráért felelős miniszter mely az Egyezmény elveit és céljait legjobban tükröző,
a szellemi kulturális örökség védelmét célzó programokat, projekteket és tevékenységeket jelölje
kiválasztásra és terjesztésre a szellemi kulturális örökség védelmével foglalkozó kormányközi bizottság
részére. ae) a nemzeti jegyzéken és a nemzetközi listákon nyilvántartott magyar szellemi kulturális örökség elemek
fenntartható megőrzéséről, méltó hasznosításáról és társadalmi tudatosításáról, af) annak érdekében, hogy Magyarországon az emberiség szellemi kulturális örökségének megőrzése – az
épített és a természeti örökséghez hasonlóan – széles körben elfogadott és elismert eszmévé váljék,
(nemzeti és regionális stratégiai és cselekvési programok kezdeményezése),
ag) az Egyezményt megvalósító programok és oktatási projektek kidolgozása érdekében,
ah) a határon túli magyar közösségek szellemi kulturális örökségével kapcsolatos együttműködést elősegítő
stratégiáról és programokról; b) előkészíti az időszaki jelentést az Egyezmény hazai végrehajtásáról a szellemi kulturális örökség védelmével
foglalkozó kormányközi bizottság részére. (7) A Világörökség Szakbizottság a Bizottság munkatervében foglaltaknak megfelelően az (5) bekezdésben
foglaltakon túl: a) segíti a kultúráért felelős minisztert a világörökségi kezelési tervek előkészítésében és felülvizsgálatában;
b) véleményt ad a kultúráért felelős miniszternek a világörökségi gondnokságok kiválasztása során;
c) előkészíti a kultúráért felelős miniszter éves jelentését a Kormány, négyéves beszámolóját az Országgyűlés
részére, és továbbítja a tervezeteket a kultúráért felelős miniszter részére;
d) előkészíti a kultúráért felelős miniszternek a világörökségi helyszín állapotáról szóló részletes állapotjelentését az
UNESCO Világörökség Bizottsága részére, valamint az állapotjelentés bizottsági elfogadása után a bizottsági
ajánlások végrehajtásáról készült jelentését az UNESCO Világörökség Bizottsága részére, és továbbítja
a tervezeteket a kultúráért felelős miniszter részére; e) véleményezi a világörökségi gondnokság által a kultúráért felelős miniszter részére a világörökségi helyszínről
készített éves beszámolót, az esetenkénti megőrzési állapotjelentést, valamint a világörökségi előírások szerinti
előzetes bejelentéseket az olyan beavatkozásokról, melyek hatással lehetnek a világörökségi helyszín kiemelkedő
egyetemes értékére; f) javaslatot tesz a kultúráért felelős miniszternek a világörökségi területet érintő változások – így különösen
a világörökségi terület határának, a világörökségi helyszín elnevezésének, illetve a kiemelkedő egyetemes
értékének megváltoztatása – miatt szükséges intézkedések meghozatalára; g) véleményével segíti a kultúráért felelős minisztert a világörökségi várományos helyszínek kiválasztására, azok
Világörökségi Várományos Helyszínek Jegyzékébe történő felvételére, valamint az abban történő nyilvántartása
indokoltságának felülvizsgálatára irányuló eljárásban; h) javaslatot tesz a kultúráért felelős miniszternek a kiemelkedő egyetemes (kulturális örökségi, illetve természeti)
értéket hordozó örökség megismerését, fejlesztését és bemutatását elősegítő – köztük oktatási, képzési,
ismeretterjesztő – programokra és azok végrehajtására; i) együttműködik a feladatai ellátása során az állami és önkormányzati szervekkel, egyházakkal, társadalmi és egyéb
szervezetekkel, természetes személyekkel; j) közreműködik a kultúráért felelős miniszter világörökségi helyszínekkel – különösen a határon átnyúló közös
világörökségi helyszínekkel – kapcsolatos nemzetközi együttműködési kötelezettségeinek teljesítésében,
valamint k) a kultúráért felelős miniszter kérelmére bármely egyéb az 1985. évi 21. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a világ
kulturális és természeti örökségének védelméről szóló, az Egyesült Nemzetek Oktatási, Tudományos és Kulturális
Szervezete Általános Konferenciájának ülésszakán Párizsban, 1972. november 16-án elfogadott egyezmény
végrehajtásából eredő kötelezettség tárgyában szakmai véleményt ad. (8) A szakbizottság szükség szerint, de legalább évente kétszer ülésezik.
(9) A szakbizottság ülésein a főtitkár állandó meghívottként vesz részt.
(10) A szakbizottság titkársági feladatainak ellátásáért a mellékletben az adott szakbizottság szerint meghatározott
feladat- és hatáskörrel rendelkező miniszter, a Szellemi Kulturális Örökség Szakbizottság és a Világörökség
Szakbizottság esetében a kultúráért felelős miniszter felel. 13. § A Bizottság elnöke a szakbizottság elnökének javaslatára eseti feladat elvégzésére a szakbizottságok tagjaiból és
külsős szakértőkből munkacsoportot hozhat létre. 14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
15. § Hatályát veszti a Magyar UNESCO Bizottságról szóló 70/1993. (V. 6.) Korm. rendelet.
16. § Hatályát veszti a Világörökség Magyar Nemzeti Bizottságáról szóló 6/1999. (III. 31.) NKÖM rendelet, valamint a Magyar
UNESCO Bizottság Titkársága megszüntetéséről szóló 6/2006. (VIII. 28.) OKM rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök