text:
10/2017. (IX. 22.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal bizonylati szabályzatáról.
A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 165–169. §-ában, az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet
52. §-ában foglaltak alapján, tekintettel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára és a tudományos
kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 6. §-ára és 8. § (1) bekezdésére a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet Az utasítás hatálya és célja 1. A jelen utasítás (a továbbiakban: szabályzat) hatálya
a) a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal (a továbbiakban: NKFI Hivatal) intézményi, valamint
az  NKFI Hivatal által kezelt fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetéseiben jóváhagyott – a  könyvviteli
elszámolásokat közvetlenül alátámasztó – számviteli, valamint az  NKFI Hivatal alaptevékenységével
összefüggésben felmerülő egyéb feladatokkal kapcsolatban alkalmazásra kerülő bizonylatokra;
b) az NKFI Hivatal állományában lévő kormánytisztviselőkre, munkavállalókra és kormányzati ügykezelőkre
terjed ki.
2. A szabályzat célja a  bizonylatok kiállítására, továbbítására, kezelésére, ellenőrzésére és megőrzésére vonatkozó
egységes eljárásrend kialakítása.
3. Jelen szabályzat módosításának előkészítéséért, az abban foglalt feladatok végrehajtásáért – amennyiben a szabályzat
másként nem rendelkezik – az NKFI Hivatal Költségvetési Főosztály főosztályvezetője felelős.
II. Fejezet Bizonylati elv, bizonylat kiállítása, helyesbítése, a bizonylati fegyelem
4. Számviteli bizonylatnak kell tekinteni – figyelemmel a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.)
166. §-ára – minden olyan okmányt, feljegyzést, kimutatást vagy bármely technikai eljárással készített elektronikus
adatállományt, amely a nyilvántartásokban való rögzítés vagy az azokban szereplő adatok ellenőrzésének, állományuk
megállapításának céljából készült, és amely a gazdasági műveletek, illetve események megtörténtét, hatásuk értékét,
mennyiségi és minőségi adataikat hitelt érdemlően igazolja.
5. Abban az  esetben, ha a  számviteli bizonylat elektronikus adatállományként áll rendelkezésre (a továbbiakban:
elektronikus bizonylat), az  adatállományra vonatkozó hivatkozást – fájl neve, elérési útvonala – a  könyveléshez
csatolni kell. Az elektronikus bizonylat esetén biztosítani kell, hogy annak neve és tartalma ne változzon, az előírt
megőrzési időn belül bármikor lekérdezhető legyen, továbbá az adatok vizuális megjelenítésének, késedelem nélküli
kiíratásának a lehetőségét.
6. Az  elektronikus bizonylat hitelesítésének szabályait az  elektronikus ügyintézés részletszabályairól szóló 451/2016.
(XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) határozza meg.
7. A számviteli bizonylatok kiállítása során biztosítani kell, hogy azok az éves költségvetési beszámoló alátámasztására
alkalmasak legyenek.
8. Minden gazdasági eseményről, amely az  eszközök és források állományát vagy összetételét megváltoztatja,
késedelem nélkül hiteles számviteli bizonylatot kell készíteni, amely tartalmazza a gazdasági események valamennyi
adatát. Minden könyvelési tételhez az azt részleteiben alátámasztó számviteli bizonylatot kell csatolni.
9. A bizonylatok kiállítása során a kereskedelmi forgalomban kapható nyomtatvány mellett – azonos tartalommal – saját
előállítású és az NKFI Hivatal által használt ügyviteli rendszerek által előállított nyomtatvány is alkalmazható.
10. Bizonylat kiállítható kézírással vagy bármilyen technikai eszközzel, kódolatlan vagy kódolt formában, automatikus
adatrögzítés útján vagy az  adatfeldolgozás eredményeként kapott adathordozó, jegyzék, kimutatás formájában,
ha az adatokat rögzítő berendezés, valamint az adatfeldolgozási program elegendő biztonsággal szavatolja a helyes
és teljes adatrögzítést és adatfeldolgozást, valamint eleget tesz az 5. és 6. pontban foglalt követelményeknek.
11. A bizonylat példányszámát az ügyviteli eljárás gazdaságosságának figyelembevételével úgy kell meghatározni, hogy
a bizonylatból a kibocsátón kívül csak annál a szervezeti egységnél maradjon példány, ahol arra a belső információs
igények kielégítése vagy az utólagos ellenőrzés és az őrzés céljából elengedhetetlenül szükség van.
12. Amennyiben a  bizonylat pénzforgalmat érint, annak egy eredeti példányát illetékesség szerint a  Költségvetési
Főosztály Gazdasági Osztályára vagy Fejezeti Költségvetési Osztályára kell átadni további feldolgozás érdekében.
13. A bizonylaton az adatokat időtálló módon úgy kell rögzíteni, hogy azok a bizonylatra vonatkozó kötelező megőrzési
határidőig olvashatók, továbbá az esetleges utólagos javítások felismerhetők és kimutathatók legyenek. A bizonylaton
feltüntetett adatok időállóságáért az azt kiállító személy a felelős.
14. Amennyiben a gazdasági eseményre vonatkozó külső bizonylat annak előállítása technológiájából (például hőpapírra
nyomtatott bizonylat) következően – nem ideértve az elektronikus bizonylatot – nem biztosítja annak időállóságát,
arról a gazdasági eseményt feldolgozó szervezeti egység hiteles másolatot készít, amelyet az eredeti bizonylathoz
csatolva kell megőrizni.
15. A papíralapú vagy elektronikus bizonylatról hiteles elektronikus, illetőleg papíralapú másolat készítésének szabályait
az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény
(a továbbiakban: E-ügyintézési tv.) 102. és 103. §-a tartalmazza.
16. A  bizonylatot a  gazdasági esemény, művelet megtörténtének, a  gazdasági intézkedés megtételének vagy
végrehajtásának időpontjában kell kiállítani.
17. A bizonylaton feltüntetett adatokért az azt kiállító személy a felelős.
18. Az adó megállapításhoz kapcsolódó bizonylatot úgy kell kiállítani, illetve vezetni, hogy az az adó alapjának, az adó
összegének, a mentességnek, a kedvezménynek, a költségvetési támogatás alapjának és összegének, továbbá ezek
megfizetésének, illetve igénybevételének megállapítására, ellenőrzésére alkalmas legyen.
19. Külföldi fél részére kiállított bizonylat esetén a forintban kiállított bizonylaton a Magyar Nemzeti Bank által közzétett
hivatalos árfolyamon átszámított devizaértéket is fel kell tüntetni. Amennyiben a  számla kiegyenlítése devizában
történik, és annak forintra átváltott értéke nem egyezik meg a  számla végösszegével, de egyezik a  devizában
feltüntetett összeggel, a teljesítést megtörténtnek kell tekinteni, a részletező nyilvántartásokból a követelést ki kell
vezetni. A főkönyvben a tényleges – forintban számított – bevételt kell kimutatni.
20. Kézírással kiállított, több tétel elszámolására alkalmas bizonylaton az üresen maradó sorokat és rovatokat áthúzással
érvényteleníteni kell a későbbi ráírás megakadályozása érdekében.
21. Bizonylatok adatainak összesítése esetén az  összesítés alapjául szolgáló bizonylatok körét, valamint annak
az időszaknak a megjelölését is rögzíteni kell az összesítő bizonylaton, amelyre az összesítés vonatkozik.
22. A bizonylatra helytelenül bejegyzett adatok javítása során – nem ideértve a hiteles elektronikus adatállományként
rendelkezésre álló bizonylatokat – az  eredeti bejegyzést át kell húzni úgy, hogy az  eredeti bejegyzés olvasható
maradjon. A helyesbített adatokat az áthúzott szám vagy szöveg fölé kell írni. A hibás bejegyzést minden példányon
javítani kell, továbbá fel kell tüntetni a helyesbítés időpontját, és a bizonylatot a helyesbítést végrehajtó személynek
aláírásával kell ellátnia.
23. A 22. pont szerinti helyesbítés a kézírással kiállított bizonylat esetén és kizárólag a könyvelés megtörténtét megelőzően
végezhető el. Könyvelt bizonylat utólagosan észlelt hiba esetén sem helyesbíthető. Könyvelést követően a bizonylaton
észlelt hiba rendezésére helyesbítő bizonylatot kell kiállítani.
24. Pénztári bizonylat nem helyesbíthető, a  rontott példányt stornírozni kell, annak összes példányát meg kell őrizni,
és újat kell kiállítani.
25. Külső bizonylat esetén:
a) a bizonylat nem helyesbíthető;
b) az ellenőrzés során megállapított hibáról a  kibocsátót értesíteni kell, és fel kell szólítani a  hibás bejegyzés
helyesbítésére. 26. Számlát helyesbítő számlával vagy sztornó számlával lehet helyesbíteni.
27. Hiteles elektronikus bizonylat helyesbítését a  Rendelet 32.  §-ában foglaltak szerint vagy helyesbítő bizonylat
kiállításával lehet elvégezni.
28. A bizonylati fegyelem betartása érdekében
a) minden gazdasági eseményről késedelem nélkül, a gazdasági esemény valamennyi adatát tartalmazó, kellő
példányszámú számviteli bizonylatot kell kiállítani;
b) az összes bizonylatot sorszámozni kell oly módon, hogy a kihagyás- és ismétlésmentes sorszámozás biztosított
legyen;
c) a bizonylatok feldolgozása teljességét, a bizonylatok adatainak pontos könyvelését mindenkor ellenőrizni kell;
d) a bizonylatokat feldolgozásukat követően zárt rendben kell őrizni, az  NKFI Hivatal egyedi iratkezelési
szabályzatában meghatározottak szerint. III. Fejezet Bizonylatok osztályozása 29. A számviteli bizonylat keletkezési hely szerinti osztályozása:
a) külső bizonylat, amelyet külső szervezet, személy állított ki;
b) belső bizonylat, amelyet az  NKFI Hivatal kormánytisztviselője, munkavállalója és kormányzati ügykezelője
állított ki. 30. Számviteli bizonylat adatfeldolgozásban betöltött szerepe szerinti osztályozása:
a) elsődleges bizonylat, amelyet a gazdasági esemény megtörténtekor eredeti feljegyzésként állítottak ki;
b) másodlagos bizonylat, amelyet az  elsődleges bizonylat alapján készítettek, akár további feldolgozás, akár
megőrzés céljára;
c) összesítő bizonylat, amelyet több elsődleges vagy másodlagos bizonylat meghatározott célú összesítése útján
készítettek. 31. Számviteli bizonylat előállítási mód szerinti osztályozása:
a) kereskedelmi forgalomban beszerezhető, szabványos nyomtatvány;
b) az NKFI Hivatal által, nyomdai úton, a Forrás KGR ügyviteli rendszer, adatfeldolgozást támogató más rendszer
által vagy kézileg előállított bizonylat;
c) elektronikus dokumentum.
32. A számviteli bizonylat kezelés módja szerinti osztályozása:
a) szigorú számadási kötelezettség alá vont nyomtatvány (a továbbiakban: szigorú számadású nyomtatvány);
b) egyéb, szigorú számadási kötelezettség alá nem tartozó nyomtatvány, amelyet fajtánként elkülönítve kell
tárolni és hozzáférhetőségét biztosítani. IV. Fejezet Bizonylat alaki és tartalmi kellékei
33. A  bizonylat adatainak alakilag és tartalmilag hitelesnek, megbízhatónak és helytállónak kell lenniük. A  bizonylat
szerkesztésekor a világosság elvét kell szem előtt tartani.
34. Alaki és tartalmi szempontból szabályos a bizonylat, ha:
a) az alkalmazandó nyomtatvány használatakor azt a bizonylatra vonatkozó előírásnak megfelelően töltötték ki;
b) számviteli bizonylat esetében tartalmazza az Sztv. 167. § (1) és (2) bekezdésében foglalt valamennyi adatot;
c) az esetleges helyesbítések szabályosak;
d) tartalmazza a szükséges mellékleteket;
e) az Sztv. 167. § (3) bekezdése szerint – beleértve az elektronikus adatállományként rendelkezésre álló bizonylatot
is – hiteles. 35. Számviteli bizonylatként a  minősített elektronikus aláírással és időbélyegzővel ellátott elektronikus irat akkor
alkalmazható, ha az megfelel az E-ügyintézési tv., valamint a Rendelet előírásainak, és ha a hitelesítést szolgáltató által
kibocsátott tanúsítvány érvényessége az Sztv. 169. § (1) és (2) bekezdése szerinti időtartamon belül ellenőrizhető.
36. A számviteli bizonylatot magyar nyelven kell kiállítani.
37. Az  NKFI Hivatal az  általa végzett szolgáltatásról, értékesítésről számlát állít ki. A  számlák kiállításához felhasznált
nyomtatványokat szigorú számadású nyomtatványként kell kezelni és nyilvántartani.
38. A számla adattartalmát az általános forgalmi adóról szóló 2007. CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa tv.) tartalmazza.
39. A nem magyar nyelven befogadott bizonylat magyar nyelvre történő lefordítását a szakmailag illetékes szervezeti
egység végzi, egyidejűleg a fordításon igazolva annak tényét, hogy az az eredetivel mindenben megegyezik.
40. Amennyiben a  39.  pont szerint befogadott bizonylat gazdasági eseményt érintő számviteli bizonylat, ezen belül
különösen kötelezettség teljesítésére vonatkozó számla a bizonylat magyar nyelvre történő lefordítása a gazdasági
esemény főkönyvben történő rögzítését, a számla határidőre történő kifizetését nem hátráltathatja.
V. Fejezet A számviteli bizonylatok ellenőrzése, feldolgozása 41. A bizonylatot kiállítása után – amennyiben azt érvényesíteni kell még, érvényesítés előtt – alaki, tartalmi szempontból
a bizonylatot kiállító részéről ellenőrizni és szükség szerint a kiállítás alapjául szolgáló nyilvántartással, más bizonylattal
egyeztetni kell.
42. Elektronikus bizonylat esetében meg kell győződni a  minősített elektronikus aláírás meglétéről és a  bizonylat
35. pontban foglaltak szerinti feltételnek való megfelelőségéről.
43. A tartalmi felülvizsgálat keretében ellenőrizni kell a bizonylaton szereplő mennyiségek és számítások helyességét.
44. A tartalmi vizsgálat során meg kell győződni arról, hogy a kiállított bizonylat alapján a gazdasági esemény jogszerű,
így különösen:
a) a fizetési kötelezettségre vonatkozó bizonylat esetén a kötelezettségvállalással való összhangról, a teljesítés
megtörténtéről; b) a pénztári kifizetések esetén a kifizetés elrendelő részéről történő engedély meglétéről;
c) követelés előírására vonatkozó bizonylat esetén a teljesítés NKFI Hivatal részéről történő megtörténtéről;
d) egyéb követelés esetén annak az arra jogosult vezető részéről történő elrendelés meglétéről.
45. A számviteli bizonylatok feldolgozása során:
a) ki kell jelölni azokat a könyvviteli számlákat, amelyeken a gazdasági művelet hatásának értékét vagy mennyiségi
adatait rögzíteni kell, a bizonylatokat el kell látni a számlakijelölést végző személy kézjegyével, a könyvelés
megtörténtét, időpontját igazoló és az egyeztetést, valamint a visszakeresést elősegítő hivatkozásokkal,
b) az NKFI Hivatal Gazdálkodási szabályzatában, valamint a  Fejezeti kezelésű előirányzatok Gazdálkodási
szabályzatában foglaltak alapján ellenőrizni kell az aláírók jogosultságát, a bizonylat alaki, tartalmi és számszaki
helyességét, valamint azt, hogy a  könyveléshez minden bizonylat megérkezett-e, továbbá hogy az  adatok
feldolgozása teljeskörűen megtörtént-e.
46. Hiteles elektronikus bizonylat esetén az  elektronikus aláírás szabályait az  elektronikus ügyintézési szolgáltatások
nyújtására felhasználható elektronikus aláíráshoz és bélyegzőhöz kapcsolódó követelményekről szóló 137/2016.
(VI. 13.) Korm. rendelet tartalmazza.
47. Elektronikus számla befogadása esetén, amennyiben a  befogadásra vonatkozóan az  Áfa tv. 175.  § (3)  bekezdése
szerinti feltétel fennáll, és a számla nem a Központi Érkeztető Rendszeren keresztül érkezik:
a) a beérkezett elektronikus számlát, a  beérkezést követően haladéktalanul le kell tölteni, és el kell menteni
a  beérkezett elektronikus számlák elektronikus tárolására – a  szakmailag illetékes Gazdasági Osztály vagy
Fejezeti Költségvetési Osztály vezetője által – kijelölt tárhelyre, valamint gondoskodni kell annak archiválásáról
a 48. pontban foglaltak figyelembevételével,
b) a számla 41–45. pontokban foglaltak szerinti ellenőrzését követően annak egy példányát ki kell nyomtatni,
és  azt a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal Egyedi iratkezelési szabályzatáról szóló NKFIH
utasítás szerint nyilvántartásba kell venni,
c) a számla Forrás KGR rendszerben kötelezettségként történő rögzítését a b) pont szerint nyilvántartásba vett
és kinyomtatott papíralapú számla alapján kell végrehajtani, és a további feldolgozás során ehhez a példányhoz
kell csatolni valamennyi, másodlagos belső bizonylatot (így különösen a  teljesítésigazolást és
az utalványrendeletet),
d) a számla c) pont szerinti főkönyvi feldolgozásával egyidejűleg a főkönyvben rögzíteni kell az a) pont szerint
tárolt és a 48. pontban foglaltak figyelembevételével archivált elektronikus számla elérési útvonalát,
e) a számla összege kiegyenlítésének főkönyvi könyvelése során a főkönyvi könyvelést alátámasztó bizonylatok
együttesen, bank-, pénztárbizonylat, a  kinyomtatott számla, a  hozzá csatolt papíralapú teljesítésigazolás,
az  utalványrendelet, az  a)  pontban foglaltak szerint elmentett és archivált eredeti elektronikus számla
adatállománya, valamint amennyiben a  számla írásos kötelezettségvállaláson alapul a  kötelezettségvállalás
dokumentuma.
48. Az elektronikus számlák hitelességének ellenőrzését és megőrzését a digitális archiválás szabályairól szóló 114/2007.
(XII. 29.) GKM rendelet (a továbbiakban: Rendelet2), valamint a Rendelet 33. §-a szerint kell végrehajtani.
49. A  Központi Érkeztető Rendszeren keresztül beérkezett elektronikus számlák, további feldolgozásuk érdekében,
eredeti formátumban, elektronikusan átadásra kerülnek a Gazdasági Osztályra vagy a Fejezeti Költségvetési Osztályra,
amely szervezeti egység a  továbbiakban az  elektronikus számla 47. a)  pontja szerinti tárolását követően annak
feldolgozását a 47. c)–e) pontjai szerint hajtja végre.
50. Az  elektronikus számlák feldolgozása során a  48.  pontban foglalt feladatok végrehajtása illetékesség szerint
a Gazdálkodási Osztály vagy a Fejezeti Költségvetési Osztály feladatköre.
51. Átalakulás esetén a  jogelődnél – a  jogutód bejegyzése napjától – keletkezett bizonylatok, illetve a  jogelőd nevére
kiállított bizonylatok alapján a gazdasági eseményeket a jogutód rögzíti a könyvviteli nyilvántartásokban, amennyiben
a jogelőd éves költségvetési beszámolója elkészítése során azokat figyelembe venni nem lehetett.
VI. Fejezet Szigorú számadású nyomtatványok 52. Szigorú számadási kötelezettség alá kell vonni – figyelemmel az  Sztv. 168.  §-ában foglaltakra – a  pénzkezelési
szabályzatról szóló NKFIH utasítás szerinti bizonylatot, valamint mindazon egyéb bizonylatot is, amelyért
a nyomtatvány értékét meghaladó vagy a nyomtatványon szereplő névértéknek megfelelő ellenértéket kell fizetni,
valamint azon bizonylatot, amely illetéktelen felhasználása visszaélésre adhat alkalmat (így különösen a  raktári
bizonylatot, leltárfelvételi bizonylatot).
53. A szigorú számadású bizonylatokról és nyomtatványokról a kezelésükkel megbízott vagy a kibocsátásukra jogosult
személynek – az 54–58. pont rendelkezéseinek figyelembevételével – az Sztv. 168. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartás
vezetése érdekében a nyilvántartás rendszerét úgy kell megszerveznie, hogy abból mindenkor megállapítható legyen
a  szigorú számadású nyomtatványok állománya, sorszáma, fajtánként és az  állományban bekövetkezett változás
sorszám és jogcím szerint.
54. A  szigorú számadású nyomtatványok készletéről és felhasználásáról olyan nyilvántartást kell vezetni, amelyből
a felhasználó szervezeti egységen kívül a felhasznált mennyiség sorszám szerint is megállapítható.
55. A szigorú számadású nyomtatványokról vezetett nyilvántartásnak a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) a nyomtatvány beszerzésének dátuma;
b) a nyomtatvány beszerzését igazoló számla sorszáma;
c) a beszerzett bizonylat megnevezése, nyomdai jelzőszáma;
d) a beszerzett bizonylat sorszáma, szükség szerint -tól, -ig megjelöléssel;
e) a felhasználás kezdő és befejező időpontja;
f ) a felhasználásra átvevő aláírása;
g) a felhasználatlan nyomtatványok sorszáma;
h) a visszavevő aláírása.
56. A  szigorú számadású nyomtatványok nyilvántartását nyilvántartási számmal ellátott okmányban kell vezetni.
A  szigorú számadású nyomtatványon a  nyilvántartási számot, valamint a  bevételezés és a  házipénztárból történő
kiadás időpontját fel kell tüntetni. A használatra kiadott betelt, illetve további használatra alkalmatlan vagy rontott
szigorú számadású nyomtatványt a nyilvántartásával megbízott személynek elismervény ellenében vissza kell adni,
illetve azt vissza kell vételezni.
57. Számítógéppel előállított bizonylat esetén biztosítani kell a bizonylat kihagyás és ismétlés nélküli sorszámozást.
58. A szigorú számadású nyomtatvány nyilvántartásáért a pénztáros felelős.
VII. Fejezet A bizonylatok megőrzése, tárolása 59. A bizonylat megőrzése során az Sztv. 169. §-a szerint kell eljárni a következők figyelembevételével:
a) az Áfa tv. által előírt iratokat a  nyilvántartás módjától függetlenül az  adó megállapításhoz való jog naptári
évének utolsó napjától számított 5 évig, a halasztott adó esetén a halasztott adó esedékessége naptári évének
utolsó napjától számított 5 évig kell megőrizni;
b) a bizonylat elektronikus formában is megőrizhető, ha az alkalmazott módszer biztosítja az eredeti bizonylat
összes adatának késedelem nélküli előállítását, folyamatos leolvashatóságát, illetve kizárja az  utólagos
módosítás lehetőségét, és az  megfelel az  Sztv. 167.  § (5)  bekezdése alapján a  Rendelet III. fejezete szerinti
feltételeknek;
c) a bizonylat hiteles elektronikus formában történő megőrzésének a szabályait a Rendelet2 tartalmazza.
60. Bizonylatot a  megőrzési helyről elvinni csak elismervény ellenében lehet. A  hatósági intézkedésre – a  megőrzési
helyről – kiadott eredeti bizonylat tartalmáról kivonatot vagy a  bizonylatról tetszőleges módszerrel előállított
másolatot kell készíteni, és azt hitelesítést követően bizonylatként kell megőrizni.
61. Az egyes számviteli bizonylatok tárolásának rendje szerint:
a) a beérkezett számla és fizetési kötelezettség alapját képező egyéb bizonylat – nem ideértve az elektronikus
számlát, valamint a  személyi juttatások meghatározott körét érintő bizonylatot – eredeti példányait
a pénzforgalmi bizonylathoz kell csatolni,
b) a bankbizonylatokat a kivonatokhoz azok kelte, sorszáma szerint, az egy-egy kivonathoz tartozó mellékletekkel
együtt kell rendszerezni, és
c) a vegyes könyvelési bizonylatokat (a könyvelésben kiállított rendezőtételekről szóló bizonylatokat, terhelő
leveleket, belső könyvelési utasításokat) időrendi sorrendben, a könyvelésnek megfelelő számú sorrendben
kell rendszerezni és évenként lefűzni.
62. A  számviteli bizonylat megőrzéséért illetékesség szerint a  Gazdasági Osztály vagy a  Fejezeti Költségvetési Osztály
vezetője a felelős.
63. A szigorú számadású nyomtatványokat a pénzkezelési szabályzat szigorú számadású nyomtatványok megőrzésére
vonatkozó szabályai szerint – 64–66. pontban meghatározott rendelkezésekre figyelemmel – kell tárolni.
64. A bizonylat tárolása 2 évig – átmeneti megőrzés keretében – illetékesség szerint a Gazdasági Osztályon vagy a Fejezeti
Költségvetési Osztályon történik – nem ideértve az  elektronikus adatállományként rendelkezésre álló bizonylatot,
amely megőrzése a  megőrzési idő lejártáig az  érintett osztályok hatásköre –, ezt követően a  bizonylat az  egyedi
iratkezelési szabályzat szerint kerül megőrzésre.
65. A bizonylat átmeneti megőrzésének célja az, hogy biztosítsa a hozzáférhetőséget, visszakereshetőséget (különösen
a könyvelési számviteli bizonylatok esetében). Az átmeneti megőrzésnek biztosítania kell a bizonylatok hiánytalan
megőrzését, és védenie kell azokat sérülés, megsemmisülés ellen. A bizonylatokat zárható szekrényben illetéktelen
személy hozzáférésétől védett helyen kell tárolni.
66. A központi irattárban elhelyezett bizonylatokat csak az egyedi iratkezelési szabályzat szerint lehet kiadni.
VIII. Fejezet A bizonylatok szállítása 67. A bizonylatok szállításánál, kézbesítésénél minden szükséges intézkedést meg kell tenni, hogy azokhoz illetéktelen
harmadik személy hozzá ne férhessen, azokat külső károsodás ne érje, el ne vesszenek, és azokat ki ne cserélhessék.
A  bizonylatok elhelyezésére, szállítására, kézbesítésére szolgáló eszközök megválasztásánál figyelembe kell venni
tartalmuk fontosságát, valamint a szállításukkal kapcsolatos technikai feltételeket.
68. Bizonylat szállítása esetén a bizonylatküldeményhez kísérőjegyet vagy olyan jegyzéket kell kiállítani, amelyből kitűnik
a küldött bizonylatok fajtája, darabszáma, tartalma és eredete.
69. A  bizonylatot átvevőnek – amennyiben az  kísérőjegyzékkel kerül átadásra – ellenőriznie kell a  kísérőjegyzéken
szereplő adatokat, és igazolnia kell az átvételt. Az esetleges hiányosságokat az átvételkor – ha az átadás kísérőjegyzékkel
történik, akkor a kísérőjegyzéken – rögzíteni kell.
IX. Fejezet Az NKFI Hivatal által alkalmazott bizonylatok
70. Az NKFI Hivatal által leggyakrabban alkalmazott bizonylatok jegyzékét a szabályzat 1. melléklete, az azokra vonatkozó
részletes szabályokat
a) a könyvelési bizonylatok tekintetében az NKFI Hivatal számlarendje;
b) az eszköz- és készletgazdálkodás bizonylatai tekintetében az  NKFI Hivatal számlarendje és az  eszközök és
források leltározási és leltárkészítési szabályzata;
c) a selejtezés során alkalmazandó bizonylatok tekintetében az  NKFI Hivatal feleslegessé vált vagyontárgyak
hasznosításának és selejtezésének szabályzata;
d) a leltározás során alkalmazandó bizonylatok tekintetében az NKFI Hivatal eszközök és források leltározási és
leltárkészítési szabályzata;
e) a pénzkezelési és pénzforgalmi bizonylatok tekintetében az NKFI Hivatal pénzkezelési szabályzata;
f ) a gépjárműhasználat bizonylatai tekintetében az NKFI Hivatal gépjárművek igénybevételének és használatának
szabályzata;
g) a közbeszerzési eljárások bizonylatai tekintetében az NKFI Hivatal közbeszerzési és beszerzési szabályzata
tartalmazza.
71. A  belföldi és külföldi kiküldetések esetében az  NKFI Hivatal ideiglenes külföldi és belföldi kiküldetések rendjéről,
valamint az  NKFI Hivatal költségvetése terhére biztosított egyéb utazásokról szóló szabályzata szerinti
formanyomtatványokat, a pénzügyi elszámolásokhoz kapcsolódóan pedig az NKFI Hivatal pénzkezelési szabályzata
szerinti bizonylatokat kell alkalmazni.
72. A  személyügyi, munkaügyi és bérszámfejtési bizonylatokkal kapcsolatos előírásokat az  NKFI Hivatal közszolgálati
szabályzata tartalmazza. E  tárgykörben bizonylat a  központi illetményszámfejtés rendszer alkalmazásával
szabályszerűen előállított bizonylat is.
73. Az NKFI Hivatal főosztályai által használt egyéb nyomtatványok:
a) postakönyv,
b) kézbesítőkönyv,
c) szabadság-nyilvántartás.
X. Fejezet Záró rendelkezések 74. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
75. Jelen utasítás rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell.
76. Hatályát veszti a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal bizonylati szabályzatáról szóló 6/2015. (VI. 19.)
NKFIH utasítás.
Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1303/2011. (IX. 2.) Korm. határozata a Moneyval országjelentésben megfogalmazott ajánlások végrehajtásáról készült akciótervről.
A Kormány elfogadta az Európa Tanács Pénzmosás Elleni Bizottsága (Moneyval) által készített országjelentésben megfogalmazott
ajánlások végrehajtásáról készült akciótervet és elrendeli a mellékletben meghatározott akcióterv végrehajtását, és felkéri
a legfőbb ügyészt, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elnökét, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnökét,
a Magyar Ügyvédi Kamara elnökét, a Magyar Országos Közjegyzői Kamara elnökét és a Magyar Könyvvizsgálói Kamara elnökét
az akcióterv végrehajtásában való közreműködésre.
Felelős: az akciótervben megjelölt miniszterek
Határidő: az akciótervben megjelölt határidők
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2013. (II. 12.) KüM utasítása a Külügyminisztérium Biztonsági Szabályzatának kiadásáról.
A Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm.
rendelet 58. § (1) és (2) bekezdésében foglalt kötelezettség teljesítése érdekében, valamint a jogalkotásról szóló 2010. évi
CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, a következő utasítást adom ki:
1. A Külügyminisztérium Biztonsági Szabályzatát a jelen utasítás mellékletében foglaltak szerint határozom meg.
2. A szervezeti egységek vezetői kötelesek gondoskodni arról, hogy az utasítást a szervezeti egység valamennyi tagja
megismerje, az utasításban foglaltakat betartsa. 3. A külképviseletek vezetői kötelesek gondoskodni arról, hogy a helyi alkalmazottak megismerjék az utasításnak azon
elemeit, melyek betartása rájuk nézve kötelező. 4. Jelen utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, a külképviseleteken a kézhezvételt követően kell alkalmazni.
5. Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a külképviseletek védelmi szabályairól szóló 8/2001. (IV. 28.)
KüM utasítás. Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
44/2011. (V. 6.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. április 28-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek
által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. Beadványozók 2011. április 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük: az Országgyűlés tárgyalja meg, hogy a köztársasági elnök által kinevezett bírák szolgálati viszonyát a
köztársasági elnök a bíró 62. életévének betöltésével – bírói nyugdíjra való jogosultság megszerzése okából –
megszüntesse.” A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/D. §-a szerint az
országos népi kezdeményezés arra irányul, hogy az Országgyűlés a hatáskörébe tartozó kérdést tűzze napirendjére.
Az Nsztv. 10. § a) pontja szerint az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha az nem
tartozik az Országgyűlés hatáskörébe. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés a
köztársasági elnök hatáskörébe tartozó kérdést tartalmaz, tekintettel a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
1997. évi LXVII. törvény 1. § (2) bekezdésére, mely szerint a bírót a köztársasági elnök nevezi ki, és menti fel.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés továbbá nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában
foglaltaknak, amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra
javasolt kérdést. A Testület álláspontja szerint nem egyértelmű a kérdés, mivel nem értelmezhető, hogy a
beadványozó pontosan milyen tartalmú kérdés megvitatását kívánja kezdeményezni. Nem állapítható meg
egyértelműen, hogy a beadványban szereplő kérdés a bírák öregségi nyugdíjkorhatárának, illetve a külön
jogszabályban meghatározott legmagasabb életkorának megváltoztatását kívánná-e kezdeményezni. A jelenlegi
szabályozás szerint a jogszabályban meghatározott életkor elérésekor a bíró jogviszonya – külön intézkedés nélkül –
megszűnik, ezen életkor elérése előtt, pedig a kérdésben meghatározott szolgálati jogviszony megszüntetés
intézménye nem értelmezhető. Nem felel meg továbbá a kezdeményezés az egyértelműség követelményének azért sem, mert a választópolgár
számára azt a látszatot kelti, mintha a kérdésben megfogalmazott „bírói nyugdíj” jelenleg létező jogintézmény lenne.
Mivel a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe és a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában
foglalt követelményeknek, ugyanezen jogszabály 18. §-ának a) és b) pontja értelmében az Országos Választási
Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 28/D. §-án, a 1997. évi LXVII. törvény 1. § (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 17. §-án, a 18. §
a) és b) pontjain, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. § (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1814/2013. (XI. 14.) Korm. határozata a 2014–2020-as európai uniós programok lebonyolítását támogató intézményrendszer felállításának szervezeti kereteiről és az európai uniós fejlesztési források felhasználásához kapcsolódó egyes feladatés hatáskörökről, és az e-közigazgatás fejlesztésének jövőbeni irányairól.
A Kormány az  európai uniós programok lebonyolítását támogató intézményrendszer átalakításainak irányairól szóló korábbi
határozatait megerősítve, a 2007–13-as időszak és a 2014–20-as időszak végrehajtása közötti gördülékeny átmenet biztosítása,
a szakpolitikai irányok még teljesebb körű érvényesítése és az intézményrendszer hatékonyabb működése érdekében
 1. úgy döntött, hogy a  jelenleg a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség szervezeti keretein belül főosztályokként működő
irányító hatóságok 2014. január 1-jétől az  irányító hatóságokat átvevő valamennyi minisztériumban egységes
szervezeti keretek között kerülnek kialakításra oly módon, hogy az  irányító hatóságot képező főosztály(ok)
–  figyelemmel az  irányító hatósági és kedvezményezetti összeférhetetlenségi viszonyokra – 2014. január 1-jétől
helyettes államtitkári irányítás alatt a minisztérium szervezetébe kerülnek,
2. felhívja az  irányító hatóságok átvételében érintett minisztereket, hogy az  1.  pont végrehajtása érdekében
a  Miniszterelnökség iránymutatásai mellett a  szükséges intézkedéseket tegyék meg, ideértve az  egyes közjogi
szervezetszabályozó eszközök módosítását,
Felelős: érintett miniszterek az 1600/2012. (XII. 17.) Korm. határozat 1. melléklete szerint,
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
3. úgy döntött, hogy
a) 2014. január 1-jétől az  Államreform Operatív Program irányító hatósági funkcióit az  Emberi Erőforrások
Minisztériuma látja el, és a feladatellátáshoz szükséges humán kapacitás 2014. január 1. napjával az Emberi
Erőforrások Minisztériumába kerül áthelyezésre,
b) 2014. január 1-jétől az  Elektronikus Közigazgatás Operatív Program irányító hatósági funkcióit
a  Nemzetgazdasági Minisztérium látja el, és a  feladatellátáshoz szükséges humán kapacitás
2014. január 1. napjával a Nemzetgazdasági Minisztériumba kerül áthelyezésre,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
A Kormány az  európai uniós forrásfelhasználás valamennyi szakterületére vonatkozó szabályozás és működés
egységessé tétele és a  szakminisztériumok felügyelete alatt működő egyes irányító hatóságok céljainak és
munkájának összehangolása érdekében
4. úgy döntött, hogy
a) a Miniszterelnökség szervezeti keretein belül 2014. január 1-jétől kialakításra kerülő központi koordináció
az  irányító hatóságok munkájának összehangolását és egységességét az  alábbi horizontális funkciókon
keresztül biztosítja:
aa) Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság titkársági feladatainak ellátása,
ab) a  normatív jellegű agrártámogatások kivételével az  európai uniós források felhasználása
tekintetében a  fejlesztéspolitikai intézményrendszerre – beleértve valamennyi irányító hatóság
munkáját – vonatkozóan az  egységes eljárásrendi keretek kialakítása (jogalkotás és szabályozás)
az  érintett minisztériumok bevonásával, valamint az  egységes végrehajtási gyakorlat (értelmezési
kérdések) és szabályosság kialakítása,
ac) a támogatási konstrukciók megjelentetés előtti jóváhagyása,
ad) az irányító hatóságok döntéseivel szemben biztosított egységes jogorvoslati rendszer működtetése,
ae) egységes informatikai és monitoring rendszer kialakítása és működtetése,
af ) egységes költségvetési fejezet menedzsment biztosítása,
ag) projekt és program értékelési rendszer központi kialakítása és működtetése,
ah) az  európai uniós források felhasználásához kötődő partnerségi egyeztetési folyamatok és
kommunikációs tevékenységek egységes koordinálása,
ai) egységes humánerőforrás menedzsment (különösen a  javadalmazási, a  motivációs és képzési
rendszer) kialakítása és működtetése,
aj) az európai uniós forrásokból megvalósuló közbeszerzési eljárások ellenőrzése,
ak) a Koordinációs Operatív Program működtetése,
al) az egyes operatív programok végrehajtására vonatkozó ellenőrzések, auditok koordinációja,
am) európai uniós és nemzetközi szervezetekkel való kapcsolattartás,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2014. január 1.
b) úgy döntött, hogy a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium és a  Vidékfejlesztési Minisztérium európai uniós
programokat állami támogatási szempontból vizsgáló szervezeti egységei 2014. január 1-jétől a  központi
koordináció részeként a Miniszterelnökség irányítása alá kerülnek,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
5. felhívja az  érintett minisztereket, hogy a  Miniszterelnökséggel együttműködésben gondoskodjanak a  szakmai,
pénzügyi irányítási és szabályozási jogkörök olyan módon történő megosztásáról, hogy a minisztériumokhoz kerülő
irányító hatóságok kizárólag szakmai irányítási feladatokat látnak el,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár, és érintett miniszterek az 1600/2012. (XII. 17.)
Korm. határozat 1. melléklete szerint
Határidő: azonnal
 6. felkéri az érintett minisztereket, hogy a Nemzeti Stratégiai Referenciakeret, valamint a 2014–2020 közötti kohéziós
politikai operatív programok, a  horizontális operatív programok és az  egyéb hazai szakmai fejezeti kezelésű
előirányzatok XIX. Uniós fejlesztések fejezetben történő megtervezése felől intézkedjenek,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter, és az érintett miniszterek az 1600/2012. (XII. 17.) Korm. határozat
1. melléklete szerint
Határidő: azonnal 7. felkéri a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az  érintett miniszterek bevonásával a  2014–2020 közötti
tervezési időszak irányító hatóságai szakmai és funkcionális létszáma, valamint az  ahhoz kapcsolódó működési
költségvetése adott – az  ágazati szakpolitikáért felelős miniszter irányítása alatt álló – költségvetési fejezetben
történő megtervezése és a kapcsolódó források átadása felől intézkedjenek,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár, és érintett miniszterek az 1600/2012. (XII. 17.)
Korm. határozat 1. melléklete szerint
Határidő: azonnal
 8. felkéri a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  érintett miniszterek és a  megyei önkormányzatok bevonásával
tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  európai uniós programok lebonyolítását támogató intézményrendszer
felállításának módjáról szóló 1545/2013. (VIII. 15.) Korm. határozat 5. és 6.  pontjában foglaltak végrehajtása
érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter, érintett miniszterek az 1600/2012. (XII. 17.) Korm. határozat
1. melléklete szerint,
Határidő: azonnal
A Kormány áttekintette a 2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési források felhasználására irányuló programok
tervezésének jelenlegi állását és
9. megállapította, hogy indokolt – az Európai Bizottság álláspontjára tekintettel – az e-közigazgatás (e-government),
valamint az e-közszolgáltatások (e-public sercvice) fejlesztésének elválasztása olyan módon, hogy
a) az e-közigazgatás (e-government) fejlesztésével összefüggő források az Emberi Erőforrások Operatív Program
Jó Állam prioritási tengelye,
b) az  e-közszolgáltatások (e-public service) fejlesztésével összefüggő források a  Gazdasági és Innovációs
Operatív Program Infokommunikációs fejlesztések prioritási tengelye keretében
kerüljenek megtervezésre,
10. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, valamint a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az e-közigazgatás
(e-government) fejlesztésével összefüggő források pontos összegének meghatározásával összefüggő
egyeztetéseket folytassák le azzal, hogy az e-közigazgatás fejlesztésével összefüggő forrás mértékét 37–50 milliárd
forint között szükséges meghatározni,
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. november 22.
11. a nemzetgazdasági miniszter útján felhívja a  2014–2020-as programozási időszak előkészítéséért felelős uniós
főtárgyalót, hogy vizsgálja meg az  infokommunikációs feladatok ellátása érdekében a  10.  pontban foglaltakkal
összefüggésben kieső források feltételekkel történő biztosíthatóságát a Gazdasági és Innovációs Operatív Program
Infokommunikációs fejlesztések prioritási tengelye vonatkozásában.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2013. november 22. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
33/2013. (V. 14.) VM rendelete a tej aflatoxin tartalmának vizsgálatához és az aflatoxinnal szennyezett tej ártalmatlanításához a tejtermelőknek, tej termelői csoportoknak és tejfeldolgozóknak nyújtandó egyszeri csekély összegű (de minimis) támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (4)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) aflatoxinnal szennyezett tej: az  1881/2006/EK bizottsági rendeletben megállapított határértéket meghaladó
aflatoxin tartalmú tej;
b) általános csekély összegű (de minimis) támogatás: az 1998/2006/EK bizottsági rendelet szerinti támogatás;
c) ártalmatlanítás: a  nem emberi fogyasztásra szánt állati eredetű melléktermékekre vonatkozó
állategészségügyi szabályok megállapításáról szóló 45/2012. (V. 8.) VM rendelet [a  továbbiakban:
45/2012.  (V.  8.) VM rendelet], az  1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint
a 142/2011 EU bizottsági rendelet szerinti, az aflatoxinnal szennyezett tej megsemmisítésére irányuló kezelési
eljárás az egészségügyi kockázatok csökkentése vagy megszüntetése céljából;
d) mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogatás: az  1535/2007/EK bizottsági rendelet szerinti
támogatás;
e) mezőgazdasági termelő: a  tehéntej termékpálya szabályozásában alkalmazott kvótarendszerről szóló
14/2010. (II. 23.) FVM rendelet 1.  § 4.  pontja szerinti, a  800/2008/EK bizottsági rendelet I.  mellékletében
meghatározott kis- és középvállalkozási kritériumoknak megfelelő vállalkozás vagy mezőgazdasági
őstermelő;
f ) nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 6.  §-ában
meghatározott vállalkozás;
g) tárgyhónap: az  ártalmatlanításra történő átadás, vagy a  laboratóriumi vizsgálat elvégzése – amennyiben
annak időpontja a  laboratóriumi vizsgálati jegyzőkönyvből egyértelműen nem állapítható meg, úgy
a laboratóriumi vizsgálati jegyzőkönyv elkészítése – időpontjának naptári hónapja;
h) tejfeldolgozó: olyan természetes személy, jogi személy, vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági
társaság, aki vagy amely megfelel a  852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint
a  853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet előírásainak, a  termékeket engedélyezett üzemben
állította elő, továbbá szerepel a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal által közzétett engedélyezett
létesítmények nyilvántartásában;
i) termelői csoport: az  agrárpolitikáért felelős miniszter által – a  termelői csoportokról szóló 81/2004. (V. 4.)
FVM rendelet alapján – elismert tejtermelési, illetve tejfeldolgozási tevékenységet végző szövetkezet vagy
korlátolt felelősségű társaság.
2. A támogatás jellege, célja 2. § (1) E rendelet alapján vissza nem térítendő mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogatást vehetnek igénybe
a mezőgazdasági termelők és a termelői csoportok
a) a  kukoricát vagy az  abból származó terméket alapanyagként tartalmazó takarmány aflatoxin kimutatására
irányuló laboratóriumi vizsgálatával kapcsolatos költségek részleges fedezésére,
b) az  élelmiszeripari célú felhasználásra szánt tej aflatoxin kimutatására irányuló laboratóriumi vizsgálatával
kapcsolatos költségek részleges fedezésére,
c) az aflatoxinnal szennyezett tej ártalmatlanításával kapcsolatos költségek részleges fedezésére, és
d) az aflatoxinnal szennyezett tej ártalmatlanítása miatt bekövetkezett kár részbeni kompenzálására.
(2) E  rendelet alapján vissza nem térítendő általános csekély összegű (de minimis) támogatást vehetnek igénybe
a tejfeldolgozók – ide értve a tejfeldolgozási tevékenységet végző termelői csoportokat is – az élelmiszeripari célú
felhasználásra szánt tej aflatoxin kimutatására irányuló laboratóriumi vizsgálatával kapcsolatos költségek részleges
fedezésére.
(3) Támogatás akkor nyújtható, ha
a) a  laboratóriumi vizsgálat az  (1)  bekezdés a) és b)  pontja, valamint a  (2)  bekezdés szerinti esetekben
2013. február 1. és 2013. augusztus 31. között történt, vagy
b) az  aflatoxinnal szennyezett tejet az  (1)  bekezdés c) és d)  pontja szerinti esetekben ártalmatlanításra
2013. január 1. és 2013. április 30. között átadták.
3. A támogatás mértéke 3. § A támogatás mértéke
a) a  2.  § (1)  bekezdés a)  pontja tekintetében a  takarmány laboratóriumi vizsgálatával kapcsolatos, általános
forgalmi adó összegét nem tartalmazó költségek 50 százaléka,
b) a 2. § (1) bekezdés b) pontja tekintetében a tej laboratóriumi vizsgálatával kapcsolatos, általános forgalmi adó
összegét nem tartalmazó költségek 50 százaléka,
c) a  2.  § (1)  bekezdés c)  pontja tekintetében az  aflatoxinnal szennyezett tej ártalmatlanításával kapcsolatos,
általános forgalmi adó összegét nem tartalmazó költségek 50 százaléka, amely költségek keretében
a szállítással kapcsolatos anyagi ráfordítások nem számolhatóak el,
d) a 2. § (1) bekezdés d) pontja tekintetében az aflatoxinnal szennyezett és ártalmatlanított tej után literenként
30 forint,
e) a 2. § (2) bekezdés tekintetében a tej laboratóriumi vizsgálatával kapcsolatos, általános forgalmi adó összegét
nem tartalmazó költségek 50 százaléka.
4. A támogatás igénybevételének feltételei 4. § A támogatás igénybevételére az a mezőgazdasági termelő, termelői csoport, illetve tejfeldolgozó (a továbbiakban
együtt: kérelmező) jogosult, aki vagy amely
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény szerinti nyilvántartásba vételi
kötelezettségének eleget tett vagy a  támogatási kérelmének benyújtásával egyidejűleg az  erre vonatkozó
kérelmét benyújtotta, és
b) a kérelem benyújtásának időpontjában
ba) nem rendelkezik adók módjára behajtható köztartozással vagy lejárt esedékességű adótartozással,
kivéve, ha az adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett,
bb) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás alatt,
bc) nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, valamint
bd) nyilatkozik a  támogatási kérelem benyújtását megelőző kettő pénzügyi évben és a  folyamatban
lévő pénzügyi évben részére megállapított, általános csekély összegű (de minimis) támogatás
összegéről.
5. A támogatás forrása 5. § E rendelet szerinti támogatás forrása a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi
CCIV.  törvény 1.  melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
5.  Nemzeti támogatások alcím, 8. Folyó kiadások és jövedelemtámogatások jogcímcsoporton elkülönített
250 millió forint keretösszeg.
6. A támogatási kérelem benyújtása 6. § (1) Az  1.  melléklet szerinti adattartalmú támogatási kérelmet a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a  továbbiakban: MVH) által rendszeresített és az  MVH honlapján közzétett nyomtatványon lehet benyújtani
az MVH-hoz
a) a  2.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontja, valamint a  2.  § (2)  bekezdése szerinti támogatási célra vonatkozóan
2013. február, március, április és május tárgyhónapokra vonatkozóan 2013. június 17-ig, majd havonta,
a tárgyhónapot követő hónap 15. napjáig,
b) a 2. § (1) bekezdés c) és d) pontja szerinti támogatási célra vonatkozóan 2013. június 17-ig.
 (2) A kérelmezőnek a támogatási kérelemben nyilatkoznia kell arról, hogy
a) a 2. § (1) bekezdés a) és b) pontja, valamint a 2. § (2) bekezdése szerinti támogatási célok esetén az elvégzett
laboratóriumi vizsgálat tejre, illetve kukoricát, vagy abból származó terméket alapanyagként tartalmazó
takarmányra vonatkozik,
b) a 2. § (1) bekezdés c) és d) pontja szerinti támogatási célok esetén az ártalmatlanításra átadott tej aflatoxinnal
szennyezett,
c) nincs adók módjára behajtható köztartozása vagy lejárt esedékességű adótartozása, kivéve, ha
az adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett,
d) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás alatt, és
e) nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.
(3) A támogatási kérelemhez csatolni kell
a) a  2.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontja, valamint a  2.  § (2)  bekezdése szerinti támogatási célok esetén
a  laboratóriumi vizsgálatokról szóló, a  kérelmező nevére kiállított számlák másolatát, amelyek tételesen
tartalmazzák az elvégzett szolgáltatás megnevezését és ellenértékét,
b) az  a)  pontban meghatározott számla szerinti laboratóriumi vizsgálat eredményét tartalmazó dokumentum
másolatát, amely legalább tartalmazza a  vizsgálat tárgyát (tej vagy takarmány), a  vizsgálat célját (aflatoxin
kimutatása, ha a  vizsgálat eredményéből egyértelműen nem derül ki), a  vizsgálat elvégzésének időpontját,
valamint a megrendelő adatait, amelynek azonosnak kell lennie a kérelmező adataival,
c) a  2.  § (1)  bekezdés c) és d)  pontja szerinti támogatási célok esetén az  ártalmatlanítás költségeit igazoló,
a kérelmező nevére kiállított számlák másolatát,
d) a  45/2012. (V. 8.) VM rendelet 3.  melléklete szerinti kereskedelmi okmány másolatát az  ártalmatlanított
tej mennyiségének igazolására, valamint az  ártalmatlanításra történő átadás-átvétel időpontját igazoló,
az ártalmatlanító által ellenjegyzett dokumentumot, valamint
e) a számlák kifizetését igazoló dokumentum másolatát.
 (4) Támogatás csak a  2.  § (3)  bekezdésében meghatározott időszakban elvégzett laboratóriumi vizsgálatokra és
ártalmatlanításra átadott tejre vonatkozóan, legkésőbb a támogatási kérelem benyújtásáig kiállított és pénzügyileg
teljesített számlák alapján, illetve kereskedelmi okmányokkal igazolt, ártalmatlanításra átadott tej után vehető
igénybe. Egy laboratóriumi vizsgálatról szóló számla csak egy támogatási célra használható fel.
(5) A miniszter a támogatási kérelmek benyújtási időszakában első alkalommal 2013. június 17-ig, majd minden hónap
15. napjáig megküldi az MVH részére a termelői csoportok listáját.
7. A támogatási kérelem elbírálása, a támogatás kifizetése
7. § (1) Az  MVH a  3.  §-ban és a  6.  §-ban foglaltak, a  mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogatás
nyilvántartásában szereplő adatok, valamint a  kérelmező nyilatkozatainak figyelembevételével megállapítja
a támogatásra való jogosultságot, a jogos támogatási összeget és dönt a támogatási kérelemről.
(2) Az MVH a  támogatási kérelmeket a benyújtásuk sorrendjében bírálja el. A benyújtási sorrendet a kérelem teljessé
válásának időpontja határozza meg.
(3) Az MVH a támogatás összegét a támogatási döntés meghozatalától vagy a forrás rendelkezésre állásától számított
15 napon belül folyósítja a jogosult részére.
(4) Az MVH a jóváhagyott kérelmekről és azok támogatási összegéről havonta, a döntéshozatalt követő hónap végéig
tájékoztatja a minisztert.
(5) A  támogatás összegének euróra történő átváltásakor a  támogatási kérelem benyújtása hónapjának első napján
érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett forint/euro devizaárfolyam alkalmazandó.
8. Nyilvántartás 8. § E rendelet vonatkozásában az  1998/2006/EK bizottsági rendelet 3.  cikk 3.  pontja szerinti nyilvántartást az  MVH
vezeti.
9. Záró rendelkezés 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
10. Az Európai Unió jogának való megfelelés 10. § Ez a rendelet
a) a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló, 2002. május 7-i 2002/32/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv;
b) az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet;
c) az  állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i
853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet;
d) az  élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról szóló,
2006. december 19-i 1881/2006/EK bizottsági rendelet;
e) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet;
f ) az  EK-Szerződés 87. és 88.  cikkének a  mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott csekély összegű
(de  minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2007. december 20-i 1535/2007/EK bizottsági
rendelet;
g) a  Szerződés 87. és 88.  cikke alkalmazásában a  támogatások bizonyos fajtáinak a  közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet;
h) a  nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a  belőlük származó termékekre vonatkozó
egészségügyi szabályok megállapításáról és az  1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2009. október 21-i 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet;
i) a  nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a  belőlük származó termékekre vonatkozó
egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásáról, valamint a  97/78/EK tanácsi irányelvnek az  egyes minták és tételek határon történő
állat-egészségügyi ellenőrzése alóli, az  irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról
szóló, 2011. február 25-i 142/2011/EU bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
19/2013. (I. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Belegi Józsefet 2012. július 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. január 16. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
3/2013. (XII. 31.) AJB utasítása a nemzetbiztonsági ellenőrzéshez kötött munkakörök meghatározásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés f ) pontja, valamint a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995.
évi CXXV. törvény 69. § (4) bekezdés b) pontja alapján, a 74. § i) pont in) és io) alpontja szerint a következőket rendelem el:
1. § (1) Az Alapvető Jogok Biztosának Hivatalában (a továbbiakban: AJBH) 2014. január 1-jétől nemzetbiztonsági ellenőrzéshez
kötött munkakörnek minősül:
a) a főtitkár;
b) az Általános Vizsgálati és Nemzetiségi Jogi Főosztály vezetője és helyettesei;
c) az Esélyegyenlőségi és Gyermekjogi Főosztály vezetője és helyettese;
d) a Hatósági és Környezetvédelmi Főosztály vezetője és helyettese;
e) a Közjogi Főosztály vezetője és helyettese;
f ) az Informatikai és Ügyviteli Főosztály vezetője és helyettese;
g) az OPCAT Iroda vezetője, helyettese valamint az operatív tevékenységében részt vevő valamennyi munkatársa;
h) a Közérdekű Bejelentő-védelmi és Ügyfélkapcsolati Főosztály valamennyi munkatársa;
i) az elektronikus információs rendszer biztonságáért felelős személy;
j) a biztonsági vezető;
k) a titkos ügykezelő.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon kívül a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 74. § i) pont
io) alpontja szerinti nemzetbiztonsági ellenőrzés alá eső jogviszonynak minősül
a) az alapvető jogok biztosának helyettese által meghatározott, a biztos-helyettes titkárságán betöltött munkakör
vagy szerződéses jogviszony, valamint
b) az AJBH főosztályvezetőjének javaslatára a főtitkár által meghatározott munkakör vagy szerződéses jogviszony
feltéve, hogy a jogviszony alapján a munkakört betöltő vagy feladatot ellátó személy „Bizalmas!” vagy annál magasabb
minősítési szintű adat megismerésére vagy felhasználására jogosult.
2. § (1) Az 1.  § (1)  bekezdés j)–k)  pontjaiban megjelölt munkakör betöltésének feltétele az  érvényes nemzetbiztonsági
ellenőrzés.
(2) Az 1. § (1) bekezdés a)–i) pontjaiban megjelölt munkakörök, továbbá a (2) bekezdés esetén, ha a munkakört betöltő,
illetve szerződéses jogviszonyban álló személy nem rendelkezik nemzetbiztonsági ellenőrzéssel, a biztonsági vezető
haladéktalanul előkészíti az alapvető jogok biztosa számára a nemzetbiztonsági ellenőrzés kezdeményezését.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § A biztonsági vezető jelen utasítás hatálybalépésétől számított 10 napon belül előkészíti az  alapvető jogok
biztosa számára a  jelen utasítás alapján nemzetbiztonsági ellenőrzéshez kötött munkakört betöltő munkatársak
nemzetbiztonsági ellenőrzésének kezdeményezését, amennyiben az  érintett munkatársak a  jelen utasítás
hatálybalépésekor nem rendelkeznek érvényes nemzetbiztonsági ellenőrzéssel.
Székely László s. k.,
 alapvető jogok biztosa


text:
1671/2017. (IX. 19.) Korm. határozata a Felvidéken megvalósuló programok és támogatások finanszírozása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  § (2)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva a  Felvidéken megvalósuló programok és támogatások I. ütemének finanszírozása
érdekében 321,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok
támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
Határidő: 2018. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
273/2014. (VII. 25.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–szaúdi gazdasági kapcsolatok fejlesztése terén kifejtett tevékenységéért
Alwaleed bin Talal bin Abdulaziz Al-Saud, a  Szaúd-arábiai Királyság uralkodócsaládjának tagja, üzletember,
nagybefektető részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. július 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
13/2010. (X. 5.) NFM rendelete a meghatározott össztömeget, tengelyterhelést és méretet meghaladó járművek közlekedéséről.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés b) pont 27. alpontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII.1.) Korm. rendeletben
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) A rendelet hatálya a Magyar Köztársaság területén közúton és közforgalom elől el nem zárt magánúton közlekedő,
a megengedett össztömeget, illetve a megengedett legnagyobb tengelyterhelést meghaladó, a túlméretes,
a lánctalpas, továbbá a jelzőtáblával elrendelt össztömeg-korlátozást meghaladó járműre és járműszerelvényre
(a továbbiakban együtt: jármű), azok tulajdonosára (üzemben tartójára), valamint a járművek vezetőjére terjed ki.
(2) E rendelet alkalmazásában megengedett össztömeget, illetve megengedett legnagyobb tengelyterhelést
meghaladó, valamint túlméretes járműnek minősülnek azok a járművek, amelyek meghaladják a közúti járművek
forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki feltételeiről szóló 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet
(a továbbiakban: R.) 5–7. §-ában foglalt értékeket. (3) E rendelet alkalmazásában jelzőtáblával elrendelt össztömeg-korlátozás a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975.
(II. 5.) KPM-BM együttes rendelet 14. § (1) bekezdés z/2. pontjában meghatározott, „Korlátozott forgalmú övezet
(zóna)” közúti jelzőtáblával megjelölt közlekedési korlátozás. 2. § (1) Az R. 2. § (5) bekezdésében meghatározott útkímélő tengelyre (tengelycsoportra) vonatkozó, az R. 6. § (1) bekezdés
b) pont bb) alpontjában, 6. § (1) bekezdés c) pont ca) alpontjában, 6. § (3) bekezdés b) pont bb) alpontjában és 7. §
(2) bekezdés c) pont cb) alpontjában engedélyezett értékeket a díjszámítás tekintetében akkor lehet figyelembe venni,
ha azt a magyar hatósági jelzéssel és engedéllyel ellátott jármű esetében a Nemzeti Közlekedési Hatóság
(a továbbiakban: NKH) regionális igazgatósága a jármű forgalmi engedélyébe tett bejegyzéssel megállapította, és
e bejegyzésből egyértelműen kitűnik, hogy az érték útkímélő tengelyre vagy tengelycsoportra vonatkozik.
(2) Külföldi hatósági jelzéssel és engedéllyel ellátott jármű esetében a közútkezelői hozzájárulás kiadására jogosult
útkezelő, valamint az NKH regionális igazgatósága az (1) bekezdés szerinti esetekben a tengely (tengelycsoport)
útkímélő jellegének megállapítása érdekében az ezt igazoló iratokat bekérheti.
3. § (1) Az 1. § (1) bekezdésében meghatározott járművek közlekedéséhez közútkezelői hozzájárulás szükséges.
(2) A közútkezelői hozzájárulást a) országos közút esetén a Magyar Közút Nonprofit Zrt. – amennyiben nem a Magyar Közút Nonprofit Zrt.
az országos közút kezelője – az érintett közútkezelő előzetes hozzájárulásával,
b) helyi közút esetén annak kezelője, vagy c) közforgalom elől el nem zárt magánút esetén annak tulajdonosa
adja meg. (3) Ha a jármű közlekedése több útkezelő által kezelt utat érint, a közútkezelői hozzájárulást országos közutat
a) érintő közlekedés esetén a Magyar Közút Nonprofit Zrt., vagy
b) nem érintő közlekedés esetén az indulás helye szerinti út kezelője vagy tulajdonosa
az érintett útkezelő előzetes hozzájárulása alapján adja meg.
(4) E rendelet alkalmazásában – a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 63/A. § g) pontja alapján –
a főváros közigazgatási területén a helyi közutak tekintetében a Fővárosi Önkormányzat minősül útkezelőnek.
(5) A közútkezelői hozzájárulás a vasút vagy a közmű (más létesítmény) kezelőjének egyetértésével vagy feltételekkel
adható meg, ha a közútkezelői hozzájárulásban kijelölni tervezett útvonal
a) vasúti átjárón vezet keresztül, és a jármű 22 méternél hosszabb, 4 méternél magasabb vagy tengelyterhelése
a külön jogszabályban meghatározott értékeket meghaladja, vagy b) az út területén, az alatt vagy felett más létesítményt érint.
4. § (1) A megengedett össztömeget, illetve a megengedett legnagyobb tengelyterhelést meghaladó, a túlméretes, továbbá
a lánctalpas jármű esetében a közútkezelői hozzájárulás iránti igényt az erre a célra rendszeresített, 1. melléklet szerinti
nyomtatványon a közútkezelői hozzájárulás kiadására jogosult útkezelőhöz kell – papír alapon vagy elektronikus úton
– benyújtani. A jelzőtáblával elrendelt össztömeg-korlátozás esetén a közútkezelői hozzájárulás kiadására jogosult
útkezelőhöz – az általa meghatározott formában – kell a közútkezelői hozzájárulás iránti igényt benyújtani.
(2) A közútkezelői hozzájárulás igénylésével egyidejűleg a közútkezelői hozzájárulás kiadásának költségeivel arányban
álló eljárási díjat kell a közútkezelői hozzájárulás kiadására jogosult útkezelő részére fizetni. A fizetendő eljárási díj –
közútkezelői hozzájárulásonként – az alapdíj és a 2. mellékletben meghatározott szorzószámok szorzata. Az alapdíj
1000 Ft + ÁFA. (3) A közútkezelői hozzájárulás kiadásához szükséges vizsgálat bonyolultságától függően az annak kiadására jogosult
útkezelő a közútkezelői hozzájárulás kiadását az útvonal előzetes bejárásához és egyéb feltételekhez kötheti,
amelyeket a közútkezelői hozzájárulásban határoz meg. (4) Ha a megengedett össztömeget, illetve a megengedett legnagyobb tengelyterhelést meghaladó, a túlméretes vagy
a lánctalpas jármű üzemben tartója a szükséges közútkezelői hozzájárulással nem rendelkezik, a határátkelőhelyen
a vám- és pénzügyőri hivatal, vagy a határrendészeti kirendeltség, illetve ennek hiányában a rendőrkapitányság
a jármű be- vagy kiléptetését a közútkezelői hozzájárulás beszerzéséig megtagadja.
(5) A megengedett össztömeget, illetve a megengedett legnagyobb tengelyterhelést meghaladó jármű közlekedéséhez
kiadott közútkezelői hozzájárulás – külön díjfizetés nélkül – magában foglalja a jármű útvonala által érintett,
jelzőtáblával elrendelt össztömeg-korlátozás alóli felmentést is. 5. § (1) A közútkezelői hozzájárulás kiadására jogosult útkezelő a közútkezelői hozzájárulásban a jármű üzemben tartója
részére meghatározza azt az útvonalat, amelyen a jármű közlekedhet és azokat a feltételeket, amelyek a jármű
közlekedése során biztosítják a közút és tartozékainak védelmét, valamint a közúti közlekedés biztonságának
megóvását. (2) A közútkezelői hozzájárulás lehet eseti vagy határozott időre szóló.
(3) A közútkezelői hozzájárulás kiadására jogosult útkezelő a biztonságos közlekedés, valamint az utak védelme
érdekében a jármű közlekedéséhez – a kérelmező költségére – rendőri kíséretet, szakkíséretet vagy egyéb kíséretet is
megjelölhet. Szakkíséretet vagy egyéb kíséretet csak a 4. mellékletben megjelölt személyi és tárgyi feltételek
biztosításával lehet ellátni. (4) A közútkezelői hozzájárulás kiadására jogosult útkezelő a közútkezelői hozzájárulás iránti igényt elutasíthatja, illetve
az érintett útkezelő a meghatározott előzetes hozzájárulást megtagadhatja, ha
a) a megengedett össztömeget, a megengedett legnagyobb tengelyterhelést túllépő vagy a túlméretet okozó
szállítmány megbontható vagy más közlekedési eszközzel is továbbítható, vagy
b) az út a teherbírása és állapota alapján – figyelemmel az alatta elhelyezett nyomvonal jellegű létesítményekre és
a közút feletti, illetve melletti szabad tér méretére, továbbá az utat övező növényzetre is – nem alkalmas arra, hogy
a megengedett össztömeget, tengelyterhelést vagy méretet meghaladó vagy lánctalpas jármű azon közlekedjék.
(5) A közútkezelői hozzájárulás kiadására jogosult útkezelő a honlapján közzéteszi az (1) bekezdésben szereplő
feltételekre és a (3) bekezdésben szereplő kíséretre vonatkozó előírásait.
6. § (1) A megengedett össztömeget, illetve a megengedett legnagyobb tengelyterhelést meghaladó járművek közlekedése
esetén díjat (a továbbiakban: túlsúlydíj) kell fizetni. A díjfizetés elmulasztása miatt – külön jogszabály szerint –
fizetendő közigazgatási bírság nem mentesít a 4. § (2) bekezdése szerinti eljárási díj és a túlsúlydíj megfizetésére
vonatkozó kötelezettség alól. (2) A fizetendő túlsúlydíj összege a 3. melléklet szerinti díjtételek (Ft/km) és a távolság (km) szorzata növelve a mindenkor
hatályos általános forgalmi adó mértékével. Közútkezelői hozzájárulás igénylése esetén az abban meghatározott
távolság, a közútkezelői hozzájárulás igénylésének elmulasztása esetén a ténylegesen megtett távolság alapján kell
a díjat megállapítani. (3) A túlsúlydíjat – a közútkezelői hozzájárulásban előírt módon és időpontig – a közútkezelői hozzájárulás kiadására
jogosult útkezelő számlájára kell befizetni. A beszedett túlsúlydíj a közforgalom elől el nem zárt magánút esetén annak
tulajdonosát, helyi közút esetén annak kezelőjét, a koncessziós szerződés alapján működtetett közút tekintetében
a koncessziós társaságot az adott úton megtett távolság arányában illeti meg, melynek szétosztásáról a közútkezelői
hozzájárulást kiadó útkezelő gondoskodik. (4) A Magyar Közút Nonprofit Zrt. az általa a tárgynegyedévben beszedett, a fentiek szerint szétosztásra nem került
túlsúlydíjból származó tényleges bevételeket negyedévente a tárgynegyedévet követő hónap 20. napjáig
az „Útpénztár fejezeti kezelésű előirányzat” elnevezésű számla javára a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ
által kiállított számla ellenében az azon feltüntetett számú számlára köteles átutalni. Ezen összeg átutalásáról, illetve
további felhasználásáról külön jogszabály rendelkezik (5) Jelzőtáblával elrendelt össztömeg-korlátozás esetén a díjat a közútkezelői hozzájárulásban meghatározott
érvényességi idő és a jármű össztömegének alapul vételével kell meghatározni, növelve a mindenkor hatályos
általános forgalmi adó mértékével. Jelzőtáblával elrendelt össztömeg-korlátozás esetén a díj közvetlenül illeti meg
a hozzájárulás kiadóját. (6) A jármű üzemben tartója jogosult a megengedett össztömeget vagy a megengedett legnagyobb tengelyterhelést
meghaladó jármű közlekedéséért járó díjat évente egy összegben megfizetni vagy a díjjal kapcsolatban utólagosan
a közútkezelői hozzájárulás kiadására jogosult útkezelővel elszámolni a hozzájárulásban meghatározott időpontban
és feltételek szerint. 7. § (1) Nem kell a 6. § (1) bekezdés szerinti díjat és a 4. § (2) bekezdése szerinti eljárási díjat fizetni
a) a közforgalmú személyszállító jármű után, b) a kommunális feladatot ellátó jármű után,
c) a katasztrófa elhárításában, megelőzésében, valamint ezzel összefüggésben a tűzoltásban és a műszaki
mentésben alkalmazott, az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság által üzemeltetett (ideértve a járműnek
és a személyi állománynak a feladatra történő felkészítését is) jármű után,
d) a megengedett össztömeget vagy a megengedett legnagyobb tengelyterhelést legfeljebb 10%-kal meghaladó,
a Magyar Köztársaság területén közúti-vasúti vagy közúti-vízi kombinált forgalomban – a kombi terminál vagy
belvízi RO-RO kikötő (illetve előre bejelentett alkalmi rakodóhely) és a fel-, illetőleg lerakodás helye között –
a közúton legfeljebb 70 kilométer távolságon belül közlekedő járművek után,
e) az út kezelését (üzemeltetését és fenntartását) végző olyan járművek után, amelyek esetében a közútkezelői
hozzájárulást igénylő útkezelő azonos a közútkezelői hozzájárulás kiadására jogosult útkezelővel, és
f) a főváros közigazgatási területének kivételével a szilárd burkolattal nem rendelkező közutakon közlekedő
túlméretes járművek után. (2) E rendelet alkalmazásában kommunális feladatot ellátó jármű az a gépjármű, amely – műszaki felépítésénél fogva –
csak a mentőszolgálatban, a tűzoltószolgálatban, halottszállításra, úttisztításra, valamint kommunális
hulladékszállításra használható. (3) Az (1) bekezdés szerinti díjmentesség – az (1) bekezdés a)–b) és f) pontjában meghatározottak kivételével – nem érinti
a közútkezelői hozzájárulás beszerzése iránti kötelezettséget. Közútkezelői hozzájárulás nélküli közlekedés esetén
a jármű üzemben tartója a díjmentességre utólagosan nem jogosult.
(4) A díjfizetési kötelezettség alól indokolt esetben a) országos közút esetén a közlekedésért felelős miniszter,
b) helyi közút esetén az illetékes helyi önkormányzat, vagy
c) közforgalom elől el nem zárt magánút esetén annak tulajdonosa
felmentést adhat. 8. § (1) A járművek össztömegét, tengelyterhelését és méretét a közúti közlekedésről szóló törvényben meghatározott
ellenőrző hatóság az általa bevont közútkezelő vagy más szervezet segítségével helyszíni mérés, hitelesített
mérőberendezéssel végzett mérésről kiállított okmány vagy menetokmányok alapján ellenőrizheti.
(2) Az országos közúton végzett ellenőrzés költségét az Útpénztár fejezeti kezelésű előirányzatból kell fedezni. A helyi
közúton végzett ellenőrzés költségét a közútkezelőnek, a közforgalom elől el nem zárt magánúton végzett ellenőrzés
költségét a tulajdonosnak kell fedezni. (3) Az ellenőrzést végző jelzésére a jármű vezetője köteles a járművét megállítani, a jármű és a rakomány okmányait
bemutatni, a járművet a helyszíni mérésnek alávetni, valamint az ellenőrzéssel kapcsolatos felhívást teljesíteni.
(4) Az ellenőrzés alá vont járművel az ellenőrzés helyszínét csak a mérés befejezése után, illetve a mérést végző
engedélyével szabad elhagyni. Az ellenőrzés során a továbbhaladás feltételeként szabható a közútkezelői
hozzájárulás pótlólagos beszerzése vagy az össztömeg-, tengelyterhelés- és mérethatár túllépésének megszüntetése
a rakomány átrendezésével vagy átrakodással. (5) Ha a megengedett össztömeget vagy a megengedett legnagyobb tengelyterhelést meghaladó, valamint a túlméretes
jármű közútkezelői hozzájárulás nélkül vagy a közútkezelői hozzájárulásban foglalt feltételektől eltérően vesz részt
a közlekedésben, erről az ellenőrzést végző jegyzőkönyvet vesz fel. A jegyzőkönyvet az ellenőrzést végző és a jármű
vezetője írja alá. (6) A jegyzőkönyv egy példányát az ellenőrzött jármű vezetőjének át kell adni. Ha az ellenőrzött jármű vezetője
a jegyzőkönyvben foglaltakkal nem ért egyet, a helyszínen a jegyzőkönyvbe észrevételt tehet. Erre a lehetőségre
az ellenőrzést végző a jármű vezetőjét figyelmeztetni köteles. Ha a jármű vezetője a jegyzőkönyv aláírását vagy
átvételét megtagadja, ennek tényét a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
9. § (1) A közútkezelői hozzájárulással egyenértékű az a hiteles mérési bizonylat, amellyel az indulás időpontjára vonatkozóan
igazolható, hogy a jármű a megengedett össztömeget és tengelyterhelést nem haladta meg. E rendelkezés nem
vonatkozik a jelzőtáblával elrendelt össztömeg-korlátozás esetére. (2) Nem minősül a megengedett értékek túllépésének az élő állatot szállító, valamint a tartálykocsiban folyékony vagy
ömlesztett árut szállító jármű esetében a megengedett tengelyterhelési értékek 1 tonnával való túllépése.
(3) Az ellenőrzés helyszínén – ha a jármű vezetője a tengelytúlterhelést a rakomány átrendezésével, illetve lerakásával
megszünteti – az ellenőrző hatóság, illetve a mérést végző egyéb szervezet egy alkalommal engedélyezi
az újramérlegelést, amennyiben átrakodás történt. Az újramérlegelés adatai a már megtett útra vonatkozóan nem
érvényesek, azoknak csak a továbbközlekedés szempontjából van jelentőségük.
10. § (1) Ez a rendelet 2010. november 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően benyújtott közútkezelői
hozzájárulások iránti kérelmek, valamint a hatálybalépését követő ellenőrzések esetén kell alkalmazni.
(2) Hatályát veszti a meghatározott össztömeget, tengelyterhelést és méretet meghaladó járművek közlekedéséről szóló
26/2009. (VI. 22.) KHEM rendelet. Ez a bekezdés az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
(3) Ez a rendelet nem érinti a hatálybalépése előtt kiadott közútkezelői hozzájárulások érvényességét. A folyamatban lévő
ügyeket a kérelem benyújtásakor, illetve az ellenőrzés időpontjában hatályos rendelkezések alapján kell elbírálni.
(4) A rendelet tervezetének a műszaki szabványok és szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira
vonatkozó szabályok terén információszolgáltatási eljárás megállapításairól szóló – a 98/48/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvvel módosított – 1998. június 22-ei 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikke szerinti
előzetes bejelentése megtörtént. Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1417/2017. (VI. 28.) Korm. határozata a Budapest, XI. kerület Fehérvári út 70. szám alatti ingatlan 2017 és 2019 között megvalósuló felújításához kötődő többletforrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az  Alkotmányvédelmi Hivatal, a  Kormányzati Adatközpont és a  Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi
Elemző Központ elhelyezését szolgáló ingatlanberuházás megvalósításával;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti cél megvalósításához szükséges
további forrásoknak a 2018–2019. évi központi költségvetés XIV. Belügyminisztérium fejezet, 8. Alkotmányvédelmi
Hivatal címen történő rendelkezésre állásáról
a) a 2018. évben egyszeri jelleggel 5900,0 millió forint,
b) a 2019. évben egyszeri jelleggel 5000,0 millió forint
összegben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: a felmerülés ütemében
3. felhívja a  belügyminisztert, hogy az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés a)  pontja
alapján legfeljebb további 10  900,0 millió forint keretösszeg erejéig intézkedjen a  feladatok ellátása érdekében
szükséges kötelezettségvállalások megtételére.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
160/2016. (V. 24.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szalai-Almádi
Ildikót a 2016. június 1. napjától 2019. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. május 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
91/2018. (IV. 25.) Korm. rendelete a Veszprém megyei jogú város külterületén megvalósuló ipari park fejlesztésével összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és f ) pontjában,
a 4.  § (1)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  §
(1) bekezdés 16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § (2) bekezdése tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában,
a 4. § (3) bekezdése tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés 11. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a Veszprém közigazgatási területén elhelyezkedő, az ingatlan-nyilvántartás
szerinti külterület 0231/8, 0232/8, 0232/9, 0232/10, 0232/15, 0232/16, 0232/17, 0232/30, 0236/1, 0236/2, 0236/3,
0236/4, 0236/5, 0236/6, 0236/7, 0236/8, 0236/9, 0236/10, 0236/11, 0236/12, 0237/1, 0237/2 és 0237/3 helyrajzi
számon nyilvántartott ingatlanokon, illetve az  ezen ingatlanokból telekalakítási eljárásban hozott, véglegessé vált
döntés alapján kialakított ingatlanokon megvalósításra kerülő ipari park, illetve az ahhoz kapcsolódó építmények,
infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Veszprém Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § Az 1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekre vonatkozó ügyintézési határidő – a  környezet
védelmének általános szabályairól szóló törvény szerinti előzetes vizsgálati eljárás és a  környezeti hatásvizsgálati
eljárás kivételével, vagy ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – tizenöt nap.
4. § (1) A  Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti beruházással összefüggő építészeti-műszaki dokumentációnak
a  településrendezési és az  építészeti-műszaki tervtanácsokról szóló 252/2006. (XII. 7.) Korm. rendelet 9.  §
(2) bekezdés b) pontja szerinti véleményezésére a központi építészeti-műszaki tervtanácsot jelöli ki.
(2) Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
 (3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti beruházás esetében előzetes régészeti dokumentáció elkészítéséhez próbafeltárást
csak akkor lehet végezni, ha a beruházó rendelkezésére állnak a próbafeltárás elvégzéséhez szükséges földrészletek,
azzal, hogy a földrészletek rendelkezésre állása tekintetében a beruházó nyilatkozata az irányadó.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1722/2013. (X. 11.) Korm. határozata az EGIS Gyógyszergyár Nyrt., a Ganz Gépgyár Holding Zártkörűen Működő Részvénytársaság és a CG Electric Systems Hungary Zártkörűen Működő Részvénytársaság magyarországi nagybefektetőkkel való stratégiai megállapodás megkötéséről.
A Kormány
 1. felhatalmazza a Miniszterelnökség külügyi és külgazdasági ügyekért felelős államtitkárát, hogy
a) a Magyarország Kormánya és a  CG Electric Systems Hungary Zártkörűen Működő Részvénytársaság (1095
Budapest, Máriássy utca 7. 4. em. 1, cégjegyzékszám: 01-10-044689), továbbá
b) a Magyarország Kormánya és az EGIS Gyógyszergyár Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (1106 Budapest,
Keresztúri u. 30–38., cégjegyzékszám: 01-10-041762)
között kötendő stratégiai együttműködési megállapodást a Kormány nevében aláírja.
Felelős: a Miniszterelnökség külügyi és külgazdasági ügyekért felelős államtitkára
határidő: azonnal
2. felhatalmazza a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyarország Kormánya és a  Ganz Gépgyár Holding
Zártkörűen Működő Részvénytársaság (1087 Budapest, Kőbányai út 21., cégjegyzékszám: 01-10-043767) között
kötendő stratégiai együttműködési megállapodást a Kormány nevében aláírja.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: azonnal orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
74/2011. (VI. 24.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. június 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B., dr. Sch. A. és Sch. G. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2.; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 23-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a 2011. január 1-ig jogszerűen megszerzett nyugdíjjogosultságot az Országgyűlés ne vonja el?”
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvénynek (a továbbiakban: Alkotmány) az Alaptörvénnyel
összefüggő egyes átmeneti rendelkezések megalkotása érdekében szükséges módosításáról szóló 2011. évi
LXI. törvény 2. §-a szerint az Alkotmány 70/E. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki: „(3) Az ellátáshoz való jog
a nyugellátás tekintetében az általános öregségi nyugdíjkorhatárt betöltött, a nyugellátási törvény feltételeinek
megfelelő személyre terjed ki. Törvény az e korhatárt be nem töltött személynek is nyugellátást állapíthat meg.
Az általános öregségi nyugdíjkorhatár betöltését megelőzően folyósított nyugellátás törvényben meghatározottak
szerint csökkenthető és szociális ellátássá alakítható, munkavégzésre való képesség esetén megszüntethető.”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a feltenni kívánt kérdésben megtartásra kerülő országos
népszavazás eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha magát az Alkotmányt módosítaná. Az
Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (VII. 7.) AB, 28/1999. (X. 6.) AB, 40/1999. (XII. 21.)
AB, 50/2001. (XI. 29.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] leszögezte, hogy az Alkotmány módosítására, csak az
Alkotmányban előírt eljárási rendben, az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó hatalom által [Alkotmány 24. §
(3) bekezdés] kerülhet sor. Az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett
népszavazásnak nincs helye.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani és
a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv.
10. § b) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén és a 70/E. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) pontján,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
22/2013. (X. 29.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 3,40%. 2. § (1) Ez a rendelet 2013. október 30-án lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 18/2013. (IX. 24.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
451/2015. (XII. 28.) Korm. rendelete a Budapesten megrendezendő Úszó-, Vízilabda-, Műugró-, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megvalósításához szükséges egyes létesítmények építtetőjének kijelöléséről, valamint a toronyugrás céljából létesítendő óriás ugrótorony létesítését szolgáló ingatlanok meghatározásáról.
A Kormány a  Budapesten megrendezendő Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megvalósításához
szükséges létesítményfejlesztésről szóló 2015. évi XXXIII. törvény 15.  § (1)  bekezdés a) és f )  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Budapesten megrendezendő Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megvalósításához
szükséges létesítményfejlesztésről szóló 2015. évi XXXIII. törvény
a) 1. § (1) bekezdése szerinti beruházás keretében megvalósuló egyes építmények építtetőjét az 1. melléklet,
b) 9. § (1) bekezdése szerinti óriás ugrótorony létesítését szolgáló ingatlanokat a 2. melléklet
határozza meg.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
3. § E rendelet rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1205/2018. (IV. 5.) Korm. határozata a téli rezsicsökkentés kiterjesztése érdekében szükséges további intézkedésekről.
A Kormány felhívja a belügyminisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszter, valamint a nemzeti fejlesztési miniszter
bevonásával készítsen szabályozási javaslatot annak érdekében, hogy a vezetékes földgázhálózattal nem rendelkező
településeken minden háztartás részesülhessen az egyszeri 12 000 forintos tüzelőanyag-támogatásban.
Felelős: belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1881/2015. (XII. 2.) Korm. határozata a TIOP-2.2.8-14-2015-0002 azonosító számú („Infrastrukturális fejlesztések megvalósítása” című) projekt akciótervi nevesítéséről, támogatásának jóváhagyásáról, a projekttel kapcsolatos kötelezettségvállalásról és a támogatási szerződés megkötéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  TIOP-2.2.8-14-2015-0002 azonosító számú, „Infrastrukturális fejlesztések megvalósítása” című,
egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektet (a továbbiakban: projekt) az 1. melléklet szerint,
 2. elfogadja a projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1794/2015. (XI. 10.) Korm. határozata az állam távhőszolgáltatási piacra lépésének előkészítéséhez szükséges TÁVHŐ Audit Projekt jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az állam távhőszolgáltatási piacra lépésének előkészítéséhez szükséges a TÁVHŐ Audit Projekt
megvalósítása, amelynek keretében el kell végezni a távhőpiac szereplőinek, különösen a kiemelt távhőszolgáltatók
átvilágítását és működési modelljének felmérését a  tulajdonjogi, pénzügyi, műszaki-technológiai, szabályozási
és költséghatékonysági területekre is kiterjedően, ennek érdekében a  Kormány a  nemzeti közműszolgáltatás
megszervezésével megbízott ENKSZ Első Nemzeti Közműszolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaságot
(a továbbiakban: ENKSZ Zrt.) jelöli ki a TÁVHŐ Audit Projekt megvalósítására;
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  ENKSZ Zrt. útján gondoskodjon a  TÁVHŐ Audit Projekt
megvalósításáról, továbbá annak eredményei alapján, a  távhőszektor feltárt problémáinak kezelése érdekében
kezdjen egyeztetést a  nemzeti fejlesztési miniszterrel a  Távhőfejlesztési Cselekvési Terv végrehajtása érdekében
készülő akciótervről.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. január 31.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2069/2008. (VI. 6.) Korm. határozata az Európai Képesítési Keretrendszerhez való csatlakozásról és az Országos Képesítési Keretrendszer létrehozásáról.
1. A Kormány támogatja a Magyar Köztársaságnak az
Európai Képesítési Keretrendszerhez (a továbbiakban:
EKKR) való csatlakozását, valamint az annak elveivel és
szerkezetével kompatibilis Országos Képesítési Keretrendszer (a továbbiakban: OKKR) létrehozását és az
OKKR 2013-tól történő egységes bevezetését.
2. A Kormány az OKKR kidolgozására az oktatási és
kulturális miniszter elsődleges felelőssége mellett az érintett tárcák, valamint a kutatás-fejlesztésért felelős tárca
nélküli miniszter részvételével OKKR Tárcaközi Bizottságot (a továbbiakban: Tárcaközi Bizottság) hoz létre. Felkéri az Országos Köznevelési Tanácsot, a Magyar Rektori
Konferenciát, a Felsőoktatási és Tudományos Tanácsot, az
Országos Érdekegyeztető Tanácsban képviselettel rendelkező munkaadói és munkavállalói szervezeteket és az országos gazdasági kamarákat állandó meghívottként a Tárcaközi Bizottságban való részvételre.
a) A Tárcaközi Bizottság elnöke az oktatási és kulturális miniszter által delegált szakállamtitkár, alelnöke a szociális és munkaügyi miniszter által delegált szakállamtitkár, tagja minisztériumonként – ide nem értve az elnököt
és az alelnököt delegáló miniszter által vezetett minisztériumot – az adott ágazatért felelős miniszter által kijelölt illetékes szakállamtitkár, illetőleg a kutatás-fejlesztésért felelős tárca nélküli miniszter képviselője, továbbá állandó
meghívottjai a megjelölt nem kormányzati szervezetek által szervezetenként delegált képviselő.
b) A Tárcaközi Bizottság ügyrendjét és munkatervét
maga állapítja meg.
Felelős: oktatási és kulturális miniszter
szociális és munkaügyi miniszter
érintett miniszterek
Határidő: 2008. június 30. 3. A Kormány
a) felkéri az oktatási és kulturális minisztert, valamint a
szociális és munkaügyi minisztert, hogy 2010-ig készítsenek előterjesztést a Kormány részére az EKKR-hez történő csatlakozás jogi, szakmapolitikai és költségvetési feltételeinek megteremtéséről;
Felelős: oktatási és kulturális miniszter
szociális és munkaügyi miniszter
érintett miniszterek
Határidő: 2010. december 31. b) egyetért azzal, hogy az OKKR kidolgozásának költségeit az Új Magyarország Fejlesztési Terv Társadalmi
Megújulás Operatív Programjának költségvetése finanszírozza. Továbbá egyetért azzal, hogy 2009-től az oktatási
és kulturális miniszter és a szociális és munkaügyi miniszter kezdeményezzék, hogy az általuk irányított további fejlesztések az Új Magyarország Fejlesztési Terv Társadalmi
Megújulás Operatív Programjának egy a tárca által felügyelt kiemelt projekt keretében kerüljenek támogatásra.
Felelős: oktatási és kulturális miniszter
szociális és munkaügyi miniszter
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter
Határidő: folyamatos Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
18/2009. (XI. 20.) KvVM rendelete a Tarcali Turzó-dűlő természetvédelmi terület létesítéséről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 3. és 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a környezetvédelmi és vízügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 165/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Védetté nyilvánítom Tarcali Turzó-dűlő természetvédelmi terület elnevezéssel a Borsod-Abaúj-Zemplén megyében,
Tarcal közigazgatási területén lévő, Tarcal 2149/7, 2150, 2151, 2153, 2154/1–3, 2158, 2161, 3993, 031/3
ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú, összesen 10,74 hektár kiterjedésű területet.
2. § A védetté nyilvánítás célja a természetes lösz-lejtősztyep vegetáció, valamint a területen élő védett és fokozottan
védett növény és állatfajok, különösen a gyapjas őszirózsa (Aster oleifolius), gyapjas csüdfű (Astragalus dasyanthus),
szirti törpebagoly (Apaustis rupicila), zöldike (Coeloglossum viride) és a zefír boglárka (Plebejus sephirus) populációinak
megőrzése.
3. § A védett természeti terület természetvédelmi kezelési tervét a melléklet tartalmazza.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
Szabó Imre s. k.,
környezetvédelmi és vízügyi miniszter


text:
66/2013. (VII. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 2-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 4-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az  Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy az  Országos Választási Bizottság által
hitelesített népi kezdeményezések aláírásgyűjtő ívei elektronikus formában is aláírhatóak legyenek?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a  továbbiakban: Ve.) 352.  § (1)  bekezdésében foglaltak
értelmében 2013 szeptemberében kerülnek első alkalommal megválasztásra a Nemzeti Választási Bizottság tagjai.
A Ve. 352. § (2) bekezdése szerint a jelenleg működő Országos Választási Bizottság tagjainak megbízatása a Nemzeti
Választási Bizottság alakuló üléséig tart. Tekintettel arra, hogy a  kezdeményezés az  Országos Választási Bizottság
által hitelesített népi kezdeményezésekre vonatkozik, és az  Nsztv. 13.  § (2)  bekezdése szerint a  konkrét kérdést
a  kezdeményezésben megfogalmazott formában kell népszavazásra bocsátani, így egy érvényes és eredményes
népszavazás esetén olyan helyzet állna elő, hogy egy akkor már nem létező elnevezésű testületre vonatkozó
jogszabályt kellene az Országgyűlésnek megalkotnia.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a  törvényben foglalt követelményeknek – az  aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat a Ve. 349. § (1) bekezdés c) pontján, 352. § (1)–(2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, a 13. §
(1)–(2)  bekezdésein, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén, az  illetékekről szóló
tájékoztatás az 1990. évi XCIII. tv. 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján,
valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke