text:
2016. XCIII. törvény a szerzői jogok és a szerzői joghoz kapcsolódó jogok közös kezeléséről.
ELSŐ RÉSZ
A KÖZÖS JOGKEZELÉS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. A törvény célja 1. § E törvény célja, hogy a  szerzői jogok és a  szerzői joghoz kapcsolódó jogok közös kezelésére vonatkozó alapvető
szabályok meghatározásával biztosítsa a  felhasználás jellege, illetve körülményei miatt egyedileg hatékonyan
nem gyakorolható szerzői vagyoni jogok és a  szerzői joghoz kapcsolódó ilyen vagyoni jogok gyakorlását és
érvényesítését, továbbá a szerzői és kapcsolódó jogok kezelését végző szervezetek működésének átláthatóságát és
kiszámíthatóságát a jogosultak és a felhasználók érdekeinek szem előtt tartásával.
2. A törvény hatálya 2. § (1) E törvényt kell alkalmazni:
a) a belföldön letelepedett közös jogkezelő szervezet által végzett közös jogkezelésre,
b) a  külföldön letelepedett közös jogkezelő szervezet által végzett, Magyarország területére irányuló közös
jogkezelésre, ha e törvény másként nem rendelkezik, valamint
c) a jogosultak és felhasználók közös jogkezeléssel kapcsolatos jogaira és kötelezettségeire.
(2) E törvényt kell alkalmazni
a) a belföldön letelepedett, vagy
b) a külföldön letelepedett és Magyarország területére irányuló jogkezelési tevékenységet végző
független jogkezelő szervezetekre, és az  általuk végzett jogkezelési tevékenységre, ha e  törvény kifejezetten így
rendelkezik.
(3) E  törvényt kell alkalmazni továbbá az  (1) és (2)  bekezdésben említett szervezetek jogkezelési tevékenységével
összefüggő, e törvény Negyedik Részében szabályozott eljárásokra is.
(4) E törvény alkalmazásában Magyarország területére irányul a közös jogkezelés vagy a független jogkezelő szervezet
által végzett jogkezelés, ha a külföldi szervezet ilyen tevékenysége Magyarország területén történő felhasználásra
vonatkozik.
3. § (1) A  szerzői jogi és kapcsolódó jogi védelem tartalmára és terjedelmére, valamint a  védelemből eredő jogokra,
továbbá a  szerzői művek és kapcsolódó jogi teljesítmények felhasználására az  e  törvényben nem szabályozott
kérdésekben a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szjt.) rendelkezései az irányadók.
(2) A belföldi közös jogkezelő szervezetek vagy független jogkezelő szervezetek alapítására, működésére, szervezetére
és gazdálkodására az e  törvényben nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyv (a  továbbiakban: Ptk.),
továbbá a  belföldi közös jogkezelő szervezetekre az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil
szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvény (a továbbiakban: Civil tv.) rendelkezései az irányadók.
A törvényt az Országgyűlés a 2016. június 13-i ülésnapján fogadta el.
3. Értelmező rendelkezések 4. § E törvény alkalmazásában:
 1. döntéshozó szerv: a közös jogkezelő szervezet alapszabályában a 22. § f ) pontja szerint döntéshozó szervként
meghatározott közgyűlés vagy küldöttgyűlés;
 2. EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más
állam;
 3. előírt közös jogkezelés körébe tartozó eset: olyan felhasználási mód, amellyel kapcsolatban a  jogosult az  Szjt.
előírása alapján mindaddig kizárólag közös jogkezelő szervezet útján gyakorolhatja jogait, ameddig a 18. §
(1) bekezdésében foglaltak szerint jogszerűen tett előzetes tiltakozó nyilatkozata hatályossá nem válik;
4. független jogkezelő szervezet: olyan szervezet, amely céljaként vagy fő tevékenységeként szerzői jogot vagy
kapcsolódó jogot kezel több jogosult érdekében és közös javára erre vonatkozó törvény, szerződés vagy
egyéb jogviszony alapján, továbbá
a) nem áll a jogosultak tulajdonában vagy ellenőrzése alatt, és
b) nyereségszerzési céllal működik;
5. jogosult: olyan közös jogkezelő szervezetnek vagy független jogkezelő szervezetnek nem minősülő személy
vagy szervezet, akit vagy amelyet szerzői mű vagy kapcsolódó jogi teljesítmény tekintetében a  szerzői és
kapcsolódó jogi vagyoni jogok részben vagy egészben megilletnek;
6. kötelező közös jogkezelés körébe tartozó eset: olyan felhasználási mód, amellyel kapcsolatban az engedélyezési
jog vagy az  engedélyezési jog nélkül fennálló díjigény az  Szjt. előírása alapján kizárólag közös jogkezelés
útján érvényesíthető;
7. közös jogkezelés: egyes szerzői vagyoni jogok és a  szerzői joghoz kapcsolódó vagyoni jogok több jogosult
érdekében és közös javára közös jogkezelő szervezet által történő gyakorlása és érvényesítése függetlenül
attól, hogy azt törvény írja elő vagy az a jogosultak elhatározásán alapul, és a következőkre terjed ki:
a) a  szerzői művek és kapcsolódó jogi teljesítmények felhasználásának engedélyezése vagy díjigény
érvényesítése,
b) a jogdíjak és a felhasználás egyéb feltételeinek megállapítása, vagy az ebben való részvétel,
c) a felhasználás figyelemmel kísérése,
d) a jogdíjak beszedése,
e) a jogdíjak jogosultak között történő felosztása, kifizetése, vagy felosztás céljára másik szervezetnek
történő átadása,
f ) fellépés a  szerzői jog vagy kapcsolódó jog megsértésével szemben, ideértve az  eljárás
kezdeményezését a  bíróság, illetve hatóság előtt, valamint az  eljárás során nyilatkozat, észrevétel
vagy indítvány megtételét és eljárási cselekmény elvégzését;
8. közös jogkezelő szervezet: olyan szervezet, amely erre vonatkozó törvény, szerződés vagy egyéb jogviszony
alapján céljaként vagy fő tevékenységeként közös jogkezelést végez, és a következő feltételek közül legalább
az egyiket teljesíti:
a) tagjai jogosultak vagy jogosultakat képviselő szervezetek – ideértve más közös jogkezelő
szervezeteket és a jogosultak szövetségeit is – vagy ez utóbbi személyek ellenőrzése alatt áll,
b) nyereségszerzési cél nélkül működik;
9. küldöttgyűlés: a tagok által a 28. § alapján maguk közül választott küldöttekből álló testület;
10. reprezentatív közös jogkezelő szervezet: olyan közös jogkezelő szervezet, amely az általa kezelt szerzői jog vagy
kapcsolódó jog tekintetében megfelel a 34. §-ban meghatározott követelményeknek, és az adott szerzői jog
vagy kapcsolódó jog vonatkozásában reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelési
tevékenységhez szükséges hatósági engedéllyel rendelkezik;
11. részesedésre jogosult személy: olyan jogosultnak és közös jogkezelő szervezetnek vagy független jogkezelő
szervezetnek nem minősülő személy vagy szervezet, aki vagy amely törvényi előírás vagy a  jogosulttal
fennálló jogviszonya – ideértve a 12. § (3) bekezdése szerinti megállapodást is – alapján a szerzői mű vagy
kapcsolódó jogi teljesítmény felhasználásának engedélyezéséből vagy engedélyezési jog nélkül fennálló
díjigény érvényesítéséből származó jogdíjbevételből részesedésre jogosult.
II. FEJEZET
A KÖZÖS JOGKEZELÉS ALAPVETŐ SZABÁLYAI 4. A közös jogkezelés alapelvei
5. § (1) Kötelező közös jogkezelés vagy előírt közös jogkezelés körébe tartozó esetben kizárólag reprezentatív közös
jogkezelő szervezet végezhet közös jogkezelést.
(2) Az  (1)  bekezdés nem vonatkozik a  62.  § (1)  bekezdése szerinti felhasználás több tagállam területére kiterjedő
hatályú engedélyezésével kapcsolatban végzett közös jogkezelésre.
6. § (1) A  közös jogkezelő szervezet közös jogkezelési tevékenységét köteles az  általa képviselt valamennyi jogosult
érdekeinek figyelembevételével és köztük tett bármilyen indokolatlan megkülönböztetés nélkül ellátni.
(2) A közös jogkezelő szervezet kizárólag olyan kötelezettségeket róhat a jogosultakra, amelyek a jogosultak jogainak
és érdekeinek védelme vagy jogaik kezelése érdekében szükségesek.
(3) Az  általa kezelt szerzői jog és kapcsolódó jog körében a  közös jogkezelő szervezetnek közvetlenül el kell látnia
legalább a következő közös jogkezelési tevékenységeket:
a) a jogdíjak és a felhasználás egyéb feltételeinek megállapítása – vagy az abban való részvétel – és
b) a  jogdíjak felosztása az  érintett jogosultak között vagy a  jogdíjak beszedése és felosztás céljára más
szervezetnek történő átadása.
 (4) A  (3)  bekezdés b)  pontja szerinti tevékenységet a  közös jogkezelő szervezet a  7.  §-ban meghatározott szervezete
útján is elláthatja. 7. § (1) A  közös jogkezelő szervezet az  általa ellátott egyes közös jogkezelési tevékenységeket észszerűségi vagy
gazdaságossági szempontok alapján indokolt esetben a  kizárólagos tulajdonában álló jogi személy útján is
végezheti.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti jogi személyre, annak gazdálkodására és működésére, továbbá az  általa végzett közös
jogkezelési tevékenységre (ideértve az  e  törvény szerinti adatszolgáltatási kötelezettségeket is) az  e  törvényben
foglalt előírások ugyanúgy vonatkoznak, mintha azokat a  tulajdonos közös jogkezelő szervezet maga végezné,
azzal, hogy e jogi személy
a) kizárólag olyan közös jogkezelési tevékenységet folytathat, amelyre és amilyen terjedelemben arra
a tulajdonos közös jogkezelő szervezet jogosult,
b) tulajdonosa kizárólag az adott közös jogkezelési tevékenység végzésére jogosult közös jogkezelő szervezet
lehet,
c) a  jogdíjak megállapításával és a  beszedett jogdíjak felhasználásával – különösen felosztással, levonásokkal,
befektetésekkel – kapcsolatos döntést nem hozhat, tevékenységét a  tulajdonos közös jogkezelő szervezet
által e  törvényben foglaltak szerint elfogadott felosztási szabályzat és díjszabás, továbbá a közös jogkezelő
szervezet döntéshozó szerve által hozott eseti döntések alapján köteles végezni, valamint
d) esetében a 21. §-nak a szervezeti formára vonatkozó előírását nem kell alkalmazni.
 (3) Az (1) bekezdés szerinti jogi személlyel szemben a jogosultak által érvényesített igényekért az ilyen jogi személy és
a tulajdonos közös jogkezelő szervezet egyetemlegesen felel. 8. § A 11. §-ban foglalt eset kivételével a szerzői mű vagy kapcsolódó jogi teljesítmény tekintetében közös jogkezelést
végző szervezeten kívül más személynek vagy szervezetnek történő díjfizetés, vagy más személlyel vagy
szervezettel történő megállapodás a közös jogkezelő és az általa képviselt érintett jogosult irányában nem hatályos,
és nem mentesít a szerzői jogok és kapcsolódó jogok megsértésének jogkövetkezményei alól.
9. § (1) A közös jogkezelő szervezetet a közös jogkezelés körébe tartozó szerzői jog és kapcsolódó jog gyakorlása és bíróság
előtti érvényesítése során a  szerzői jog vagy kapcsolódó jog jogosultjának kell tekinteni. Nem szükséges más
jogosult perben állása ahhoz, hogy a közös jogkezelő szervezet az igényét bíróság előtt érvényesítse.
(2) A közös jogkezelés útján érvényesített díjigényekkel, valamint a beszedett díjakkal a jogosultak közötti felosztásukig
a közös jogkezelő szervezet rendelkezik.
10. § (1) A  közös jogkezelés körében – a  mechanikai többszörözés engedélyezése kivételével – az  ellenkező bizonyításáig
vélelmezni kell, hogy a felhasznált művek vagy szomszédos jogi teljesítmények védelemben részesülnek.
(2) A  közös jogkezelő szervezet az  általa végzett jogkezelés körében a  felhasználó írásbeli kérésére – költségtérítés
ellenében – írásbeli tájékoztatást ad arról, hogy a  felhasználó által egyedileg megjelölt mű vagy kapcsolódó jogi
teljesítmény védelemben részesül-e.
5. A nem kereskedelmi célú felhasználás engedélyezése 11. § (1) A  jogosult egyénileg engedélyezheti szerzői műve vagy kapcsolódó jogi teljesítménye nem kereskedelmi célú
felhasználását akkor is, ha egyébként az  ilyen felhasználást közös jogkezelő szervezet engedélyezi jogkezelési
megbízás vagy a 17. § alapján.
(2) A  szerzői művek vagy kapcsolódó jogi teljesítmények nem kereskedelmi célú felhasználásának engedélyezésére
vonatkozó részletes feltételeket a közös jogkezelő szervezet alapszabályában köteles meghatározni.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdés alkalmazásában kizárólag olyan felhasználás tekinthető nem kereskedelmi célúnak, amely
sem közvetve, sem közvetlenül nem szolgálja jövedelemszerzés vagy jövedelemfokozás célját, továbbá, amelyért
a jogosult sem tart igényt jogdíjra.
6. A részesedésre jogosult személyekre vonatkozó szabályok 12. § (1) A  jogosulttal fennálló jogviszonya alapján részesedésre jogosult személy a  jogosultat e  törvény alapján megillető
jogokat a jogosulttal kötött írásbeli szerződésben foglaltaknak megfelelően, erre vonatkozó kifejezett kikötés esetén
gyakorolhatja a közös jogkezelő szervezet alapszabályának és felosztási szabályzatának rendelkezései szerint.
(2) A jogosult és a részesedésre jogosult személy között a részesedés tárgyában létrejött szerződésben nem köthető ki
érvényesen a jogosultnak járó jogdíj 50%-át meghaladó részesedés.
(3) Az  Szjt. 21.  § (1)  bekezdése szerinti díjazásból való részesedés tárgyában az  ilyen díjazásra jogosult szerzőket
képviselő reprezentatív közös jogkezelő szervezetek és a  fénymásolással vagy más hasonló módon, papíron
vagy más hasonló hordozón többszörözött műveket kiadókat – e  részesedési jog vonatkozásában – képviselő
reprezentatív közös jogkezelő szervezetek köthetik meg a (2) bekezdés szerinti szerződést, azzal, hogy a szerződés
hatálybalépésének feltétele valamennyi érintett reprezentatív közös jogkezelő szervezet döntéshozó szervének
jóváhagyása. Ha az  e  bekezdés szerinti szerzőket és kiadókat ugyanaz a  reprezentatív közös jogkezelő szervezet
képviseli, a részesedés tárgyában a szerződést az érintett jogosulti csoportok képviselői is megköthetik oly módon,
hogy annak jóváhagyásáról a döntéshozó szerv érintett jogosulti csoportokba tartozó tagjai külön-külön szavaznak.
(4) E törvényben jogosulton az (1)–(3) bekezdés szerinti körben a részesedésre jogosult személyt is érteni kell.
III. FEJEZET
A KÖZÖS JOGKEZELÉS JOGALAPJA 7. A jogkezelési megbízás
13. § (1) A  jogosult szabadon választhatja meg, hogy mely közös jogkezelő szervezetnek ad megbízást szerzői jogai
vagy kapcsolódó jogai e  törvényben foglaltak szerinti kezelésére, feltéve, hogy ezek kezelése az  adott szervezet
tevékenységi körébe tartozik.
(2) A közös jogkezelő szervezet köteles az (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelő megbízást elfogadni.
 (3) A  jogosult ugyanazon ország tekintetében ugyanazon típusú műveivel vagy kapcsolódó jogi teljesítményeivel
kapcsolatos ugyanazon szerzői jog vagy kapcsolódó jog kezelésével kizárólag egy közös jogkezelő szervezetet
bízhat meg. E  rendelkezés nem vonatkozik arra az  esetre, amikor a  zeneművek szerzője e  törvény Második Része
alapján zeneművei 62.  § szerinti felhasználásának több EGT-állam területére kiterjedő hatályú engedélyezésével
kapcsolatos közös jogkezelésre ad jogkezelési megbízást az ehhez szükséges feltételeket teljesítő közös jogkezelő
szervezet részére.
(4) Jogkezelési megbízás kizárólag a  jogosult adott mű- vagy teljesítménytípusba tartozó valamennyi művére vagy
kapcsolódó jogi teljesítményére kiterjedő hatállyal adható. E  rendelkezés nem vonatkozik a  Második Rész alapján
a zeneművek szerzői által a zeneműveik 62. § szerinti felhasználásának több EGT-állam területére kiterjedő hatályú
engedélyezésével kapcsolatos közös jogkezelésre adott jogkezelési megbízásra.
(5) Ha a reprezentatív közös jogkezelő szervezet által a 17. § (1) bekezdése alapján már képviselt jogosult a képviselet
körébe tartozó műveivel vagy kapcsolódó jogi teljesítményeivel kapcsolatos szerzői jog vagy kapcsolódó jog
kezelésével egy másik közös jogkezelő szervezet részére ad jogkezelési megbízást, az  ilyen jogkezelési megbízás
a jogkezelési megbízás elfogadása szerinti naptári év végét követő év első napján lép hatályba, feltéve, hogy
a) a jogosult azt a másik közös jogkezelő szervezetnek a jogkezelési megbízás elfogadása szerinti naptári évben
a b) pontban megjelölt határidőt megelőzően adja, és
b) az e bekezdés szerinti jogkezelési megbízás elfogadásáról és a  jogkezelési megbízást adó jogosult nevéről,
valamint a  jogkezelési megbízással érintett mű- vagy teljesítménytípusról és vagyoni jogról a  megbízást
elfogadó közös jogkezelő szervezet a  jogkezelési megbízás elfogadása szerinti naptári év szeptember 30-ig
írásban tájékoztatja a 17. § (1) bekezdése alapján eljáró közös jogkezelő szervezetet.
(6) Az (5) bekezdés szerinti jogkezelési megbízás hatálybalépését megelőzően a 17. § (1) bekezdése alapján eljáró közös
jogkezelő szervezet által adott felhasználási engedély vagy érvényesített díjigény alapján jogdíjra jogosultat – a neki
járó, a  jogkezelési megbízása hatálybalépéséig még ki nem fizetett jogdíjjal kapcsolatban – a  17.  § (1)  bekezdése
alapján eljáró közös jogkezelő szervezettel szemben megilletik az e törvény alapján fennálló jogok.
14. § (1) A közös jogkezelő szervezet köteles a jogkezelési megbízás elfogadását megelőzően a jogosultat igazolható módon
tájékoztatni a közös jogkezelésre vonatkozó lényeges feltételekről.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás kötelező tartalmi elemeit a Kormány rendeletben állapítja meg.
15. § (1) A közös jogkezelő szervezetnek adott jogkezelési megbízást írásba kell foglalni.
 (2) A jogkezelési megbízás kötelező tartalmi elemeit a Kormány rendeletben határozza meg.
16. § (1) A  jogosult a  jogkezelési megbízásban meghatározott észszerű, de legfeljebb hat hónapos felmondási idővel
teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatával felmondhatja a  közös jogkezelő szervezetnek adott
jogkezelési megbízást.
(2) A jogosult a jogkezelési megbízást – felmondás helyett – teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatával
egyoldalúan korlátozhatja is meghatározott országok, egyes műtípusok vagy szerzői joghoz kapcsolódó jogi
teljesítménytípusok, valamint egyes szerzői jogok vagy kapcsolódó jogok tekintetében. A  jogkezelési megbízás
kizárólag a  jogosult adott mű- vagy teljesítménytípusba tartozó valamennyi művére vagy kapcsolódó jogi
teljesítményére kiterjedő hatállyal korlátozható.
(3) Ha a közös jogkezelő szervezet alapszabályában így rendelkezik, a jogkezelési megbízás felmondása csak az annak
közlése szerinti pénzügyi év végét követő év első napján lép hatályba. A jogkezelési megbízás felmondásának jogát
a közös jogkezelő szervezet más módon nem korlátozhatja.
(4) Kötelező közös jogkezelés körébe tartozó esetben a  jogkezelési megbízás felmondása nem érinti a  17.  § szerinti
kiterjesztett hatály alapján történő közös jogkezelést.
(5) Ha a  jogosult a  közös jogkezelő szervezetnek adott jogkezelési megbízást felmondja, és a  jogkezelési megbízás
megszűnését megelőzően adott felhasználási engedély vagy érvényesített díjigény alapján jogdíjra jogosult,
az adott közös jogkezelő szervezettel szemben – a neki járó és a jogkezelési megbízás megszűnéséig ki nem fizetett
jogdíjjal kapcsolatban – a  jogkezelési megbízás megszűnésétől függetlenül változatlanul megilletik az  e  törvény
alapján fennálló jogok.
(6) A  (3)–(5)  bekezdésben foglalt rendelkezések a  jogkezelési megbízás (2)  bekezdés szerinti korlátozására is
megfelelően alkalmazandók.
8. Kiterjesztett hatályú közös jogkezelés 17. § (1) Ha a  reprezentatív közös jogkezelő szervezet – az  erre vonatkozó hatósági engedélyben meghatározott körben –
a  felhasználónak engedélyt ad a  felhasználásra vagy a  felhasználóval szemben díjigényt érvényesít, a  felhasználó
jogosult a reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelés szempontjából érintett valamennyi
jogosult azonos műfajú szerzői műveinek vagy kapcsolódó jogi teljesítményeinek – a  törvény előírása vagy
a  jogosultak elhatározása alapján közös jogkezelés alá tartozó – felhasználására is, az  ezekre vonatkozó jogdíjak
azonos feltételek alapján történő megfizetése mellett, függetlenül attól, hogy a  jogosult a  reprezentatív közös
jogkezelő szervezet részére az érintett körben adott-e jogkezelési megbízást.
(2) Ha a  reprezentatív közös jogkezelő szervezet az  (1)  bekezdés alapján olyan jogosult vonatkozásában is végez
közös jogkezelési tevékenységet, aki a  kiterjesztett hatályú közös jogkezelés körében a  közös jogkezelésre külön
jogkezelési megbízást nem adott, az  ilyen jogosultat az  egyébként a  jogkezelési megbízás hatálya alá tartozó
körben ugyanolyan jogok illetik meg, mint a  jogkezelési megbízást adó jogosultakat. A  reprezentatív közös
jogkezelő szervezet alapszabályának és egyéb szabályzatainak közös jogkezelési tevékenységre vonatkozó
rendelkezéseit – ideértve a  jogosultakra vonatkozó, valamint a  11.  § szerinti nem kereskedelmi célú felhasználás
engedélyezésével kapcsolatos feltételeket is – az (1) bekezdés alapján képviselt jogosultakra is alkalmazni kell.
(3) A  kiterjesztett hatályú közös jogkezelést végző reprezentatív közös jogkezelő szervezet köteles a  (2)  bekezdés
szerinti jogosultak részére a 14. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatást honlapján nyilvánosan hozzáférhető formában
közzétenni. A tájékoztatást a (2) bekezdés szerinti jogosult részére első alkalommal történő jogdíjkifizetéskor írásban
is közölni kell.
18. § (1) A 17. § (2) bekezdése szerinti jogosult – a kötelező közös jogkezelés körébe tartozó eset kivételével – a kiterjesztett
hatályú közös jogkezelést végző reprezentatív közös jogkezelő szervezethez intézett, teljes bizonyító erejű
magánokiratba foglalt nyilatkozatával a  közös jogkezelő szervezet alapszabályában meghatározott észszerű,
de legfeljebb hat hónapos határidő betartásával előzetesen tiltakozhat szerzői művei vagy kapcsolódó jogi
teljesítményei felhasználásának a  17.  § alapján közös jogkezelés körében történő engedélyezése ellen. Ha
a reprezentatív közös jogkezelő szervezet alapszabályában így rendelkezik, a közös jogkezelés elleni tiltakozás csak
az  annak közlése szerinti pénzügyi év végét követő év első napján lép hatályba. A  reprezentatív közös jogkezelő
szervezet köteles a nyilatkozat szerint eljárni, a tiltakozás jogát más módon nem korlátozhatja.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti tiltakozó nyilatkozat kizárólag a  jogosult adott mű- vagy teljesítménytípusba tartozó
valamennyi művére vagy kapcsolódó jogi teljesítményére kiterjedő hatállyal tehető.
(3) Ha a jogosult a közös jogkezelés ellen tiltakozik, és a tiltakozás hatályossá válását megelőzően történt felhasználás
ellenértékeként vagy a  tiltakozás hatályossá válását megelőzően kiadott engedély alapján jogdíjra jogosult,
a  jogosultat – a  neki járó jogdíjjal kapcsolatban – az  adott közös jogkezelő szervezettel szemben a  tiltakozástól
függetlenül változatlanul megilletik az e törvény alapján fennálló jogok.
9. Más közös jogkezelő szervezet nevében végzett közös jogkezelés
19. § (1) A  közös jogkezelő szervezet képviseleti szerződésben megbízhat egy másik közös jogkezelő szervezetet, hogy
a megbízott szervezet közös jogkezelési tevékenységét a megbízó szervezet által képviselt jogosultak tekintetében
is végezze.
(2) Ha valamely közös jogkezelő szervezet az (1) bekezdés vagy az Szjt. alapján olyan jogosultak tekintetében is végez
közös jogkezelési tevékenységet, akiket más közös jogkezelő szervezet képvisel, a közös jogkezelő szervezet köteles
közös jogkezelési tevékenységét az ilyen jogosultak tekintetében is bármilyen hátrányos megkülönböztetés nélkül
végezni.
IV. FEJEZET
A KÖZÖS JOGKEZELÉS SZERVEZETI SZABÁLYAI 20. § Az e  fejezetben foglalt előírások nem vonatkoznak a  más EGT-államban letelepedett, és Magyarország területére
irányuló közös jogkezelést végző közös jogkezelő szervezetre.
10. Szervezeti forma 21. § Közös jogkezelő szervezet csak egyesületi formában jöhet létre és működhet.
11. A közös jogkezelő szervezet létesítő okirata 22. § A közös jogkezelő szervezet alapszabályának a Ptk. szerint előírt kötelező rendelkezések mellett rendelkeznie kell
a) arról, hogy a közös jogkezelést a szervezet céljaként vagy fő tevékenységeként látja el,
b) a  közös jogkezelő szervezet által végzett közös jogkezelési tevékenység meghatározásáról, feltüntetve
az  érintett szerzői jogokat vagy kapcsolódó jogokat, a  közös jogkezelési tevékenységek típusát, a  közös
jogkezelési tevékenységgel érintett művek, kapcsolódó jogi teljesítmények típusait, valamint a  jogosulti
csoportokat,
c) a jogosultakat e törvény alapján megillető jogokról,
d) a szerzői művek és kapcsolódó jogi teljesítmények nem kereskedelmi célú felhasználásának engedélyezésére
vonatkozó szabályokról, e) a VI. fejezetben meghatározott működési és gazdálkodási követelményekről és azok teljesítéséről,
f ) arról, hogy a szervezet döntéshozó szerve a jogosult tagok közgyűlése vagy a küldöttgyűlés,
g) arról, hogy a  döntéshozó szerv kizárólagos, át nem ruházható hatáskörében dönt a  26.  § (1)  bekezdés
a)–j) pontjában felsorolt ügyekben,
h) a 47. § szerinti elektronikus kapcsolattartás részletes szabályairól.
12. A közös jogkezelő szervezet tagsága 23. § (1) A közös jogkezelő szervezet köteles tagként felvenni a közös jogkezelési tevékenységével érintett azon jogosultakat,
valamint a  jogosultakat képviselő azon szervezeteket – beleértve más közös jogkezelő szervezeteket és
a jogosultakat e körben képviselő egyéb szervezeteket is –, akik vagy amelyek teljesítik a tagsági követelményeket.
(2) A  tagsági követelményeket tárgyilagosan, átlátható módon kell meghatározni, és azoknak megkülönböztetés
nélküli feltételeken kell alapulniuk. A közös jogkezelő szervezet a tagsági követelményeit köteles az alapszabályában
vagy tagsági szabályzatában rögzíteni, és a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tenni.
(3) A közös jogkezelő szervezet a tagfelvétel iránti kérelem elutasítását köteles – az elutasítás okaként megjelölt konkrét
tagsági követelményre való hivatkozással – világosan megindokolni.
(4) A közös jogkezelő szervezet köteles tagjairól naprakész nyilvántartást vezetni.
24. § (1) A közös jogkezelő szervezet tagjait egyenlő jogok illetik meg és egyenlő kötelezettségek terhelik. Közös jogkezelő
szervezet különleges jogállású tagságot csak olyan formában határozhat meg, hogy a  tag különleges jogállása
a közös jogkezelésből eredő jogokat nem érintheti.
(2) A  közös jogkezelő szervezet köteles biztosítani, hogy tagjai a  szervezettel elektronikus úton is kapcsolatot
tarthassanak, ideértve a tagsági jogok elektronikus úton történő gyakorlását is.
(3) A közös jogkezelő szervezet tagja a közös jogkezelő szervezet tartozásaiért tagdíjfizetési kötelezettség fennállására
való tekintet nélkül abban az  esetben sem köteles helytállni, ha sem az  alapításkor vagy a  tagsági jogok
keletkezésének más eseteiben, sem ettől eltérő időpontban nem teljesített vagyoni hozzájárulást a közös jogkezelő
szervezet részére.
25. § A közös jogkezelő szervezet alapszabályának és tagsági szabályának a  23–24.  §-ban foglaltakkal ellentétes
rendelkezése semmis.
13. A döntéshozó szerv 26. § (1) A  közös jogkezelő szervezet közgyűlése kizárólagos, – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel – át nem ruházható
hatáskörében dönt
a) a közös jogkezelő szervezet alapszabályának módosításáról,
b) a felosztási szabályzat elfogadásáról és módosításáról,
c) a bevételeinek befektetésére vonatkozó befektetési politikáról,
d) a  szervezeti és működési szabályzat, valamint – ha a  tagsági követelményeket nem az  alapszabály
tartalmazza – a tagsági szabályzat elfogadásáról és módosításáról,
e) az éves költségvetés megállapításáról, valamint a számviteli beszámoló és az 55. § szerinti éves átláthatósági
jelentés elfogadásáról,
f ) a  vezető tisztségviselő megválasztásáról, visszahívásáról és díjazásának megállapításáról, továbbá ellenőrzi
a vezető tisztségviselő munkáját, és gyakorolja a vezető tisztségviselő feletti munkáltatói jogokat, ha a vezető
tisztségviselő a közös jogkezelő szervezettel munkaviszonyban áll,
g) a könyvvizsgáló megválasztásáról, visszahívásáról és díjazásának megállapításáról,
h) esetenként a  felosztási szabályzatnak megfelelően a  42.  § alapján a  jogosult vagy a  jogosult tartózkodási
helyének ismeretlensége miatt ki nem fizethető jogdíjak felhasználásáról, valamint a bevételének közösségi
– különösen szociális vagy kulturális – célból (43–45. §) történő más felhasználásáról,
i) esetenként a  befektetési politikának megfelelően a  jogdíjbevétel 37.  § szerinti befektetési célú
felhasználásáról,
j) a közös jogkezelő szervezet megszűnéséről és szétválásáról,
k) ingatlantulajdon szerzésének, átruházásának vagy megterhelésének jóváhagyásáról,
l) a kockázatkezelési politikáról,
m) más egyesülettel való egyesülésről, szövetség vagy más szervezet alapításáról, továbbá a más szervezetben
történő tulajdonosi vagy tagsági jog szerzésének jóváhagyásáról,
n) hitelfelvétel, hitelnyújtás vagy hitelbiztosíték nyújtásának jóváhagyásáról.
 (2) A közös jogkezelő szervezet alapszabálya rendelkezhet úgy, hogy a közgyűlésnek az (1) bekezdés k)–n) pontjában
felsorolt egyes jogköreit a  31.  § szerint a  felügyelőbizottság gyakorolja, vagy a  közgyűlés e  jogkörök gyakorlását
a tagok kétharmados szótöbbséggel hozott döntésével a felügyelőbizottságra ruházhatja.
27. § (1) Minden tag jogosult személyesen vagy meghatalmazott képviselő útján a  közös jogkezelő szervezet közgyűlésén
részt venni, szavazati jogát gyakorolni, a  közgyűlés rendjének megfelelően felszólalni, kérdéseket feltenni,
javaslatokat és észrevételeket tenni.
(2) Ha a  közös jogkezelő szervezet különböző jogosulti csoportok javára végez közös jogkezelési tevékenységet,
a közös jogkezelő szervezet alapszabályának biztosítania kell a különböző jogosulti csoportok megfelelő és arányos
képviseletét a döntéshozatali folyamatban.
(3) A közgyűlésen való részvétel vagy szavazás céljából adott meghatalmazást közokiratba vagy teljes bizonyító erejű
magánokiratba kell foglalni. A meghatalmazott személy köteles a meghatalmazó utasítása szerint eljárni. A tag nem
adhat érvényesen képviseleti meghatalmazást másik jogosulti csoportba tartozó tag részére. Ha a közös jogkezelő
szervezet alapszabálya másként nem rendelkezik, egy meghatalmazott legfeljebb egy meghatalmazó nevében
járhat el. A meghatalmazás minden esetben kizárólag egy meghatározott közgyűlésen való képviseletre szólhat.
28. § (1) A közös jogkezelő szervezet alapszabálya rendelkezhet úgy is, hogy a közgyűlés hatásköreit a tagok által legalább
négyévente maguk közül választott küldöttekből álló küldöttgyűlés gyakorolja.
(2) Ha a  közös jogkezelő szervezet különböző jogosulti csoportok javára végez közös jogkezelési tevékenységet,
a  küldötteket úgy kell megválasztani, hogy biztosított legyen az  egyes jogosulti csoportok arányos képviselete
a küldöttgyűlésben.
(3) A  küldöttgyűlésre egyebekben a  közgyűlésre vonatkozó szabályokat azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy
a küldött csak személyesen gyakorolhatja a 27. § (1) bekezdésében meghatározott jogokat.
29. § A közös jogkezelő szervezet alapszabályának a 26–28. §-ban foglaltakkal ellentétes rendelkezése semmis.
14. Vezető tisztségviselő 30. § (1) A  közös jogkezelő szervezet köteles meghozni valamennyi szükséges intézkedést annak érdekében, hogy
a  szervezetet vezető tisztségviselők megbízható, körültekintő és megfelelő módon lássák el ezt a  feladatukat,
megbízható adminisztratív és számviteli eljárások, továbbá belső ellenőrzési mechanizmusok alkalmazásával.
(2) A  Ptk.-ban meghatározott összeférhetetlenségi eseteken túl a  közös jogkezelő szervezet vezető tisztségviselője
csak a  döntéshozó szerv e  körülményre is utaló kifejezett döntése és jóváhagyása alapján lehet olyan személy,
aki, vagy akinek a  Ptk. szerinti közeli hozzátartozója a  közös jogkezelő szervezet által végzett közös jogkezelési
tevékenységgel érintett bármely felhasználás tekintetében felhasználónak minősülő jogi személy vezető
tisztségviselője vagy ilyen jogi személyben közvetlen vagy közvetett tulajdonosi részesedéssel rendelkezik.
(3) A vezető tisztségviselő a megválasztása előtt, valamint azt követően is haladéktalanul köteles a (2) bekezdés szerinti
körülmény fennállásáról vagy bekövetkezéséről írásban tájékoztatni a döntéshozó szervet.
(4) A  közös jogkezelő szervezet valamennyi vezető tisztségviselője köteles évente, az  előző pénzügyi évre vonatkozó
számviteli beszámoló elfogadását megelőzően a  közös jogkezelő szervezet döntéshozó szervének címzett
személyes nyilatkozatot tenni. A személyes nyilatkozat részletes tartalmi elemeit a Kormány rendeletben határozza
meg.
(5) Az  (1)–(4)  bekezdésben foglalt szabályokat kell alkalmazni arra is, aki nem vezető tisztségviselő, de általános
szervezeti képviseleti joggal rendelkezik, és részt vesz a közös jogkezelő szervezet működésének irányításában.
(6) A közös jogkezelő szervezet alapszabályának az (1)–(5) bekezdésben foglaltakkal ellentétes rendelkezése semmis.
15. Felügyelőbizottság 31. § (1) A közös jogkezelő szervezet köteles felügyelőbizottságot létrehozni.
 (2) A  felügyelőbizottság kizárólag a  közös jogkezelő szervezet tagjaiból állhat. Ha a  közös jogkezelő szervezet
különböző jogosulti csoportok javára végez közös jogkezelési tevékenységet, a  felügyelőbizottság tagjait úgy kell
megválasztani, hogy biztosított legyen az  egyes jogosulti csoportok arányos képviselete a  felügyelőbizottságban.
A felügyelőbizottság tagjai közül választja meg elnökét, és maga határozza meg ügyrendjét.
(3) Nem lehet a  felügyelőbizottság tagja, akivel szemben a  közös jogkezelő szervezet vezető tisztségviselőjére
vonatkozó kizáró ok áll fenn, továbbá, aki vagy akinek a  Ptk. szerinti közeli hozzátartozója a  közös jogkezelő
szervezet vezető tisztségviselője. A felügyelőbizottság valamennyi tagja köteles évente nyilatkozni a közgyűlésnek
arról, hogy vele szemben összeférhetetlenségi ok nem áll fenn. A  nyilatkozatnak tartalmaznia kell a  30.  §
(4) bekezdése szerinti adatokra vonatkozó tájékoztatást is.
(4) A felügyelőbizottság köteles különösen
a) a vezető tisztségviselő tevékenységét ellenőrizni,
b) a közgyűlés által hozott határozatok, továbbá a 26. § (1) bekezdés b)–c) pontjában említett szabályzatok és
politikák végrehajtását ellenőrizni,
c) ellátni a 26. § (2) bekezdése szerinti esetben a 26. § (1) bekezdés k)–n) pontjában felsorolt feladatokat.
(5) A  felügyelőbizottság a  közös jogkezelő szervezet irataiba, számviteli nyilvántartásaiba, könyveibe betekinthet,
a vezető tisztségviselőktől és a közös jogkezelő szervezet munkavállalóitól felvilágosítást kérhet, a közös jogkezelő
szervezet fizetési számláját, pénztárát, értékpapír- és áruállományát, valamint szerződéseit megvizsgálhatja és
szakértővel megvizsgáltathatja.
(6) A  felügyelőbizottság elnöke a  felügyelőbizottság tevékenységéről és megállapításairól legalább évente beszámol
a közgyűlésnek.
(7) A közös jogkezelő szervezet alapszabályának az (1)–(6) bekezdésben foglaltakkal ellentétes rendelkezése semmis.
V. FEJEZET
A KÖZÖS JOGKEZELÉS MEGKEZDÉSÉNEK FELTÉTELEI 16. A közös jogkezelés megkezdésének általános feltételei
32. § (1) A közös jogkezelés megkezdésének feltétele, hogy a közös jogkezelő szervezet
a) munkavállalói révén rendelkezzen a  közös jogkezeléshez és a  nemzetközi kapcsolattartáshoz szükséges,
megfelelő szakismerettel és gyakorlattal, és
b) felkészült legyen a közös jogkezeléshez kapcsolódó adatok kezelésére.
(2) A közös jogkezelő szervezetet a közös jogkezeléshez kapcsolódó adatok kezelésére felkészültnek kell tekinteni, ha
az általa képviselt jogosultakról, a közös jogkezelés körébe tartozó művekről vagy kapcsolódó jogi teljesítményekről,
valamint a különböző felhasználásokról olyan adatbázist tud fenntartani, amely lehetővé teszi a jogdíjak felosztását
és kifizetését a jogosultak számára.
33. § (1) A közös jogkezelő szervezet köteles a közös jogkezelési tevékenységének megkezdését a Szellemi Tulajdon Nemzeti
Hivatala (a továbbiakban: SZTNH) felé nyilvántartásba vétel céljából előzetesen bejelenteni.
(2) A reprezentatív közös jogkezelőként végzett közös jogkezelés az SZTNH engedélyéhez kötött tevékenység.
17. A reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelési tevékenység
engedélyezésének feltételei
34. § (1) A  reprezentatív közös jogkezelő szervezetként közös jogkezelési tevékenység végzését az  SZTNH kizárólag olyan
közös jogkezelő szervezet részére engedélyezi, amely
a) megfelel a IV. Fejezetben, valamint a 32. §-ban meghatározott feltételeknek, és
b) az általa végzett közös jogkezelési tevékenységgel érintett jogosultak jelentős részét képviseli azáltal, hogy
ba) e  jogosultak tagjai vagy hozzá csatlakozni kívánnak, vagy e  jogosultak jogaik közös kezelésére
jogkezelési megbízást adtak a részére, és
bb) az e jogosultak jogainak közös kezelését végző, a bel- és külföldi felhasználás szempontjából fontos
külföldi szervezetekkel képviseleti szerződéseket kötött, vagy ilyen szerződések megkötésére
irányuló szándéknyilatkozatokkal rendelkezik.
(2) Kötelező vagy előírt közös jogkezelés körébe tartozó eseten kívül akkor engedélyezhető a  közös jogkezelési
tevékenység végzése reprezentatív közös jogkezelő szervezetként, ha az  adott szerzői jog vagy kapcsolódó jog
egyedileg hatékonyan nem gyakorolható.
(3) Annak megállapításakor, hogy a  közös jogkezelő szervezet az  érintett jogosultak jelentős részét képviseli-e, vagy
hogy több közös jogkezelő szervezet közül melyik képviseli az  érintett jogosultak nagyobb részét, a  jogosultak
létszámát, műveik vagy kapcsolódó jogi teljesítményeik felhasználási arányát és a  jogdíjakból való részesedésük
arányát egyaránt figyelembe kell venni.
(4) Nem szükséges az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti feltétel teljesülését külön igazolnia annak a  közös jogkezelő
szervezetnek, amellyel az engedéllyel érintett közös jogkezelési tevékenység végzésére már engedéllyel rendelkező
másik reprezentatív közös jogkezelő szervezet a  19.  § (1)  bekezdése szerinti képviseleti szerződést kötött. Ebben
az esetben a 35. §, valamint a 89–93. § rendelkezéseit nem kell alkalmazni, a megbízott közös jogkezelő szervezet
– a  törvényben meghatározott egyéb feltételek teljesülése esetén – a  megbízó közös jogkezelő szervezet
engedélyével megegyező terjedelmű engedélyt szerez, és a  megbízó közös jogkezelő szervezet a  képviseleti
szerződés megszűnéséig nem gyakorolhatja az  engedéllyel érintett közös jogkezelési tevékenységet a  jogdíjak
megállapításában való részvétel kivételével. A  képviseleti szerződés megszűnését a  megbízó közös jogkezelő
szervezet haladéktalanul köteles bejelenteni az  SZTNH részére, és az  SZTNH az  e  bekezdésben foglaltak alapján
megadott engedélyt hivatalból visszavonja. Ebben az  esetben az  engedély visszavonására a  97.  §-ban foglalt
szabályokat azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy a  megbízó közös jogkezelő szervezet külön kijelölés és
az engedélyének módosítása nélkül jogosulttá válik a megszűnt képviseleti szerződéssel érintett engedélye szerinti
közös jogkezelési tevékenység folytatására a megbízott közös jogkezelő szervezet által, a visszavonást megelőzően
alkalmazott utolsó díjszabás alapján.
(5) Más EGT-államban letelepedett közös jogkezelő szervezet részére az  (1) bekezdés a) pontjában rögzített feltételek
vizsgálata nélkül kell engedélyezni a  közös jogkezelési tevékenység reprezentatív közös jogkezelő szervezetként
történő végzését, ha az  ilyen közös jogkezelő szervezet az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti feltételeket teljesíti,
és a  székhelye szerinti EGT-állam jogszabályai szerint a  közös jogkezelő szervezetek alapítására, szervezetére,
gazdálkodására, működésére vonatkozó feltételeknek megfelel, és ezt az  adott EGT-állam ilyen szervezetek felett
ellenőrzést gyakorló hatósága által kiállított okirattal megfelelően igazolja.
35. § (1) Ha a  kötelező vagy előírt közös jogkezelés körébe tartozó esetben ugyanazon jogosulti csoport ugyanolyan művagy kapcsolódó jogi teljesítménytípusra vonatkozó ugyanolyan szerzői jogának vagy kapcsolódó jogának kezelése
tekintetében ugyanarra a  közös jogkezelési tevékenységtípusra több vagy újabb – az  engedélyezés feltételeinek
egyébként megfelelő – közös jogkezelő szervezet kér a 33. § (2) bekezdése szerinti engedélyt, több közös jogkezelő
szervezet vagy az  újabb közös jogkezelő szervezet részére abban az  esetben engedélyezhető a  közös jogkezelési
tevékenység reprezentatív közös jogkezelő szervezetként a  kérelemmel érintett körben, ha ez  a  közös jogkezelés
működőképességét és hatékonyságát – sem a  jogosultak, sem a  felhasználók vagy a  díj fizetésére kötelezettek
oldalán – nem veszélyezteti.
(2) Ha az (1) bekezdésben meghatározott feltétel nem teljesül, a kötelező vagy előírt közös jogkezelés körébe tartozó
esetben ugyanazon jogosulti csoport ugyanolyan mű- vagy kapcsolódó jogi teljesítménytípusra vonatkozó
ugyanolyan szerzői jogának vagy kapcsolódó jogának kezelése tekintetében ugyanarra a  közös jogkezelési
tevékenységtípusra
a) több közös jogkezelő szervezet közül annak a részére kell a 33. § (2) bekezdése szerinti engedélyt megadni,
amelyik a 34. § (1) bekezdésében előírt feltételeket összességében a legjobban tudja megvalósítani;
b) az  újabb közös jogkezelő szervezet részére kell a  33.  § (2)  bekezdése szerinti engedélyt megadni, és
a korábban engedélyt szerzett reprezentatív közös jogkezelő szervezet engedélyét az érintett körben vissza
kell vonni, ha a 34. § (1) bekezdésében előírt feltételeket az újabb közös jogkezelő szervezet összességében
jobban meg tudja valósítani.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott feltétel teljesítése – egyebek mellett – igazolható az érintett reprezentatív közös
jogkezelő szervezeteknek a 89. § (1) bekezdése vagy a 90. § (1) bekezdése szerinti megállapodásával.
VI. FEJEZET
A KÖZÖS JOGKEZELŐ SZERVEZET MŰKÖDÉSE ÉS GAZDÁLKODÁSA
18. A közös jogkezeléssel elért bevételek kezelése 36. § (1) A  közös jogkezelő szervezet köteles a  jogdíjak beszedése és kezelése során a  jogosultak jogainak és érdekeinek
szem előtt tartásával, az ilyen szervezetektől elvárható gondossággal eljárni.
(2) A  közös jogkezelő szervezet a  jogkezeléssel elért és a  39.  § szerinti indokolt kezelési költséggel csökkentett
jogdíjbevételét felosztási szabályzata alapján felosztja az általa képviselt, az adott felhasználással érintett jogosultak
között, függetlenül attól, hogy azok tagjai-e vagy sem.
(3) A  közös jogkezelésből származó bevétel a  (2)  bekezdésben foglaltakon kívül más célra – e  törvény eltérő
rendelkezése hiányában – nem használható fel; a jogosultaknak felosztandó jogdíjból – jogszabályon, bírósági vagy
hatósági határozaton alapuló fizetési kötelezettség kivételével – más levonásnak nincs helye.
(4) A  közös jogkezelő szervezet az  Szjt. alapján más közös jogkezelő szervezet javára beszedett jogdíjbevételből
– ideértve az  ilyen jogdíjbevétel befektetéséből származó bevételt is – kizárólag a  jogdíjak beszedésével
kapcsolatban felmerült indokolt kezelési költségeit vonhatja le. Az Szjt. vagy képviseleti szerződés alapján képviselt
más közös jogkezelő szervezet javára beszedett jogdíjbevételből az  indokolt kezelési költségek levonása után
fennmaradó összeg a  képviselt közös jogkezelő szervezet részére történő átadáson kívüli más célra – ideértve
a  közösségi célt (43–45.  §) is – nem használható fel, kivéve, ha a  képviselt közös jogkezelő szervezet ehhez
előzetesen kifejezetten hozzájárult.
(5) A jogdíjbevétel felosztására vonatkozó szabályok mellett a közös jogkezelő szervezet felosztási szabályzatában kell
meghatározni
a) a  jogdíjakból levont kezelési költség mértékének felső határát vagy a  kezelési költség megállapításának
módjára vonatkozó szabályokat,
b) a bevételekből közösségi célra (43–45. §) történő levonásra és az ilyen bevétel közösségi célú felhasználására
vonatkozó részletes szabályokat tartalmazó támogatási politikát, valamint
c) a  jogosult vagy a  jogosult tartózkodási helyének ismeretlensége miatt ki nem fizethetőnek minősülő jogdíj
(42. §) felhasználására vonatkozó szabályokat is. 37. § (1) A  közös jogkezelő szervezet a  döntéshozó szerv – a  26.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerint elfogadott befektetési
politikával összhangban – eseti döntése alapján jogdíjbevételét befektetési célból is felhasználhatja.
(2) A  jogdíjbevételek befektetése során a  közös jogkezelő szervezet köteles a  befektetési politika, valamint
a kockázatkezelési politika szerint eljárni, továbbá biztosítani, hogy
a) a befektetés kizárólag a jogosultak érdekében történjen,
b) a  befektetés a  portfólió egészének biztonsága, minősége, likviditása és nyereségessége megőrzése
érdekében történjen, és
c) a  befektetett összeg megfelelő kockázatmegosztása útján a  bármely meghatározott vagyonelemtől való
túlzott függőség és a portfólió egészében a kockázat felhalmozódása elkerülhető legyen.
38. § (1) Ha a  közös jogkezelő szervezet kiegészítő vállalkozási tevékenységet folytat, annak eredményét e  törvény eltérő
rendelkezése hiányában
a) csak a közös jogkezelés költségeinek csökkentésére,
b) a 37. § rendelkezései szerinti befektetési célra,
c) a jogosultak részére történő felosztásra és kifizetésre vagy
d) a jogosultak 43. § szerinti közösségi céljára
használhatja fel.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltak alkalmazandók a  jogdíjbevételek befektetéséből származó bevételek – ideértve
a jogdíjbevételekkel végzett pénzügyi műveletek eredményeit is – felhasználására is.
19. A kezelési költség 39. § A közös jogkezeléssel elért jogdíjbevételből az  indokolt kezelési költség vonható le. A  kezelési költség indokolt,
ha a  közös jogkezelési tevékenység ellátásához észszerűen szükséges, az  érintett jogosultak számára hasznos, és
igazoltan a rendes és okszerű gazdálkodás során merült fel.
20. A jogdíjak felosztása és kifizetése 40. § (1) A  közös jogkezelő szervezet köteles az  általa beszedett jogdíjakat a  lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb
a  beszedés évét követő év harmadik negyedévének végéig az  általa képviselt jogosultak részére a  felosztási
szabályzat szerint felosztani és kifizetni, vagy az  általa képviselt más közös jogkezelő szervezetnek átadni, kivéve,
ha a  jogdíjak felosztása vagy kifizetése, vagy más közös jogkezelő szervezetnek való átadása a  közös jogkezelő
szervezeten kívül álló okból e határidőn belül nem lehetséges.
(2) A  más közös jogkezelő szervezet által beszedett és átadott jogdíjat az  átvevő közös jogkezelő szervezet köteles
a  lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb a  jogdíj átadását követő hat hónapon belül az  általa képviselt
jogosultak részére a felosztási szabályzat szerint felosztani (ha a felosztást a jogdíjat átadó közös jogkezelő szervezet
még nem végezte el), és kifizetni, kivéve, ha a jogdíjak felosztása vagy kifizetése a jogdíjat átvevő közös jogkezelő
szervezeten kívül álló okból e határidőn belül nem lehetséges.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdés alkalmazásában a  közös jogkezelő szervezeten kívül álló oknak tekinthető különösen
a  felhasználók általi adatszolgáltatással, a  jogosultak azonosításával vagy elérhetőségével, vagy az  érintett szerzői
művekre és kapcsolódó jogi teljesítményekre vonatkozó információknak a  jogosultakkal való összekapcsolásával
összefüggő ok.
21. Ismeretlen vagy ismeretlen helyen tartózkodó jogosultat megillető jogdíj kezelése
41. § (1) Ha a 40. § (1) vagy (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül a közös jogkezelő szervezet azért nem tudja
a  jogdíjat a  jogosult részére kifizetni, mert a  jogosult ismeretlen vagy ismeretlen helyen tartózkodik, a  közös
jogkezelő szervezet köteles az ilyen jogdíjat elkülönített számlára helyezni, és az érintett mű- vagy teljesítménytípus
és felhasználási mód figyelembevételével megtenni az adott helyzetben a közös jogkezelő szervezetektől általában
elvárható intézkedéseket a jogosult azonosítására és felkutatására.
(2) A közös jogkezelő szervezet köteles az  (1) bekezdés szerinti esetben legkésőbb a 40. § (1) vagy (2) bekezdésében
meghatározott határidő leteltét követő három hónapon belül tájékoztatást közzétenni honlapján azokról a szerzői
művekről és kapcsolódó jogi teljesítményekről, amelyek tekintetében a jogosult személye vagy tartózkodási helye
nem ismert. A tájékoztatást a közös jogkezelő szervezet tagjai, valamint a közös jogkezelő szervezettel képviseleti
szerződéses kapcsolatban álló más közös jogkezelő szervezet részére is meg kell adni.
(3) Feltéve, hogy a  szükséges információ a  közös jogkezelő szervezet rendelkezésére áll, a  (2)  bekezdés szerinti
tájékoztatásnak tartalmaznia kell:
a) a szerzői mű vagy kapcsolódó jogi teljesítmény címét, vagy az azonosítására alkalmas más adatot,
b) a jogosult nevét,
c) adott esetben a kiadó, hangfelvétel-előállító vagy filmelőállító nevét, és
d) minden egyéb olyan rendelkezésre álló információt, amely a jogosult azonosítását elősegítheti.
(4) Ha a  jogosult felkutatása érdekében a  közös jogkezelő szervezet tájékoztatást kér az  érintett jogosulti csoportot
képviselő másik közös jogkezelő szervezettől, e  megkeresett közös jogkezelő szervezet a  kért tájékoztatást
a  rendelkezésére álló információk alapján legkésőbb a  megkeresés kézhezvételétől számított 30 napon belül
megadja. A  megkereső közös jogkezelő szervezet a  megkeresett közös jogkezelő szervezetnek a  tájékoztatás
megadásával összefüggésben felmerült indokolt költségeit a megkeresett szervezet kérésére megtéríti.
(5) Ha a  jogosult azonosítására és felkutatására tett intézkedések nem járnak eredménnyel, legkésőbb
a  (2)  bekezdésben említett tájékoztatás közzétételétől számított egy év eltelte után, a  közös jogkezelő szervezet
köteles ezt honlapján nyilvánosságra hozni, és a jogosult vagy a jogosult tartózkodási helyének ismertté válásáig, de
legalább három éven át folyamatosan hozzáférhetővé tenni.
42. § (1) Ha a  közös jogkezelő szervezet a  jogosult vagy a  jogosult tartózkodási helyének ismeretlensége miatt a  jogdíjat
a beszedése szerinti év végét követő három éven belül sem tudja a  jogosult részére kifizetni annak ellenére, hogy
a jogosult azonosítása és felkutatása érdekében a 41. § szerinti kötelezettségeinek eleget tett, az ilyen jogdíj ki nem
fizethetőnek minősül. A  ki nem fizethetőnek minősülő jogdíjbevétel 90%-át a  közös jogkezelő szervezet a  45.  §
(3) bekezdése szerint köteles a Nemzeti Kulturális Alap (a továbbiakban: NKA) számára átadni.
(2) A  jogosult vagy a  jogosult tartózkodási helyének ismeretlensége miatt ki nem fizethetőnek minősülő jogdíj
felhasználása nem érinti a jogosult azon jogát, hogy az elévülés szabályai szerint a közös jogkezelő szervezettől az őt
megillető jogdíjat követelje. Ha a  közös jogkezelő szervezet által az  (1)  bekezdésben foglalt határidő letelte után
ismertté váló jogosultak részére az adott évben e bekezdés alapján kifizetett jogdíjak összege meghaladja az adott
évben ki nem fizethetővé vált jogdíjak 10%-át, akkor az  ezt meghaladó összeggel a  közös jogkezelő szervezet
csökkentheti az NKA részére a következő évben a 45. § (3) bekezdése szerint átadandó összeget.
(3) A  közös jogkezelő szervezet az  alapszabály vagy a  felosztási szabályzat rendelkezése alapján a  jogdíjbevételei
terhére megfelelő tartalékot képezhet a  jogosult által a  (2)  bekezdés szerint az  elévülési időn belül érvényesített
igények fedezése céljából.
(4) Az  a  jogdíj, amelyet az  adott szerzői műre vagy kapcsolódó jogi teljesítményre vonatkozó információkból
következően – az Szjt. vagy erre vonatkozó képviseleti szerződés alapján – más közös jogkezelő szervezetnek kell
átadni, az átadásra köteles közös jogkezelő szervezetnél az (1) bekezdés szerint nem használható fel.
22. A bevételek közösségi célra történő felhasználása 43. § (1) A  közös jogkezelő szervezet jogdíjbevételének – ideértve az  ilyen jogdíjbevétel befektetéséből származó
bevételt is – a támogatási politikában meghatározott részét, valamint a tagdíjakból és a közös jogkezelésen kívüli
tevékenységéből származó bevételét a  támogatási politikával összhangban a  jogosultak közösségi – különösen
szociális és kulturális – céljaira (a továbbiakban: közösségi cél) is felhasználhatja az e törvényben foglalt feltételekkel.
(2) Ha a  közös jogkezelő szervezet az  (1)  bekezdés szerinti bevételeit közösségi célra használja fel, e  felhasználás
során biztosítani kell, hogy a  jogosultak indokolatlan megkülönböztetés nélkül, tisztességes feltételek alapján
részesüljenek a felhasznált bevételből, vagy az abból finanszírozott szolgáltatásokból.
44. § (1) Az Szjt. 20. és 21. §-ában meghatározott díjakból származó – a 39. § szerinti kezelési költséggel csökkentett – bevétel
25%-át a jogosultak érdekében kulturális célokra kell felhasználni.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazását és az  abban előírt felhasználási kötelezettséget nem érinti, ha a  közös jogkezelő
szervezet az  Szjt. 20. és 21.  §-ában meghatározott díjakból származó bevételére is alkalmazza a  43.  §
(1) bekezdésében foglalt rendelkezést.
45. § (1) A  közös jogkezelő szervezet az  NKA számára történő átadással használhatja fel bevételét kulturális célokra.
A  támogatási politika kulturális célú felhasználásról szóló rendelkezéseinek összhangban kell állniuk a  Nemzeti
Kulturális Alapról szóló törvényben meghatározott támogatási célokkal. A  kulturális célú felhasználásra szánt
bevételt legkésőbb az  ilyen felhasználásról szóló döntés meghozatalának évére vonatkozó éves beszámoló
elfogadását követő 60 napon belül kell az NKA számára átadni.
(2) Az Szjt. 20. és 21. §-ban meghatározott díjakat megállapító közös jogkezelő szervezet köteles a 44. § (1) bekezdése
szerinti összeget kulturális célokra az  éves beszámoló elfogadását követő 60 napon belül az  NKA számára átadni.
Az  NKA az  átvett összeget a  Nemzeti Kulturális Alapról szóló törvényben foglalt támogatási célokra használja fel
az Szjt. 20. § (4)–(5) és 21. § (6) bekezdésében meghatározott jogosulti csoportok javára.
(3) A  közös jogkezelő szervezet köteles a  42.  § alapján ki nem fizethetőnek minősülő jogdíjbevétel 90%-át  kulturális
célokra az  éves beszámoló elfogadását követő 60 napon belül az  NKA számára átadni. Az  NKA a  közös jogkezelő
szervezettől átvett összeget a Nemzeti Kulturális Alapról szóló törvényben foglalt támogatási célokra használja fel
az adott összeget átadó közös jogkezelő szervezet által képviselt jogosulti csoportok javára.
(4) A  43.  § (2)  bekezdésében foglalt követelményeket az  e  § alapján az  NKA részére átadott bevételek NKA általi
felhasználása során is alkalmazni kell.
23. Könyvvezetést és számviteli beszámolást érintő kötelezettségek 46. § (1) A közös jogkezelő szervezet számláin elkülönítetten tartja a következőket:
a) a jogdíjbevételek és a jogdíjbevételek befektetéséből eredő bevételek; valamint
b) az  esetleg meglévő saját eszközök és az  ilyen eszközökből, kezelési díjakból vagy egyéb tevékenységekből
származó bevételek.
 (2) A  közös jogkezelő szervezet kettős könyvvitel vezetésére és a  számvitelről szóló törvény szerinti éves beszámoló
készítésére köteles, amelyet könyvvizsgálóval kell felülvizsgáltatnia.
 (3) A  közös jogkezelő szervezetek könyvvezetésére és számviteli beszámolására vonatkozó sajátos szabályokat
kormányrendelet határozza meg. 24. Kapcsolat a jogosultakkal 47. § (1) A közös jogkezelő szervezet köteles biztosítani, hogy az általa képviselt jogosultak elektronikus úton is kapcsolatot
tarthassanak a  közös jogkezelő szervezettel, és az  őket e  törvény alapján megillető jogokat elektronikus úton is
gyakorolhassák.
(2) A  közös jogkezelő szervezet köteles hatékonyan és gyorsan működő panaszkezelési eljárásokat biztosítani
tagjai, továbbá az  általa képviselt más jogosultak és azon közös jogkezelő szervezetek részére, amelyek nevében
képviseleti szerződés alapján jogokat kezel. E  kötelezettség irányadó különösen a  jogkezelési megbízásokkal,
a  megbízások felmondásával vagy a  18.  § szerinti tiltakozással, a  tagsági szabályzattal, a  jogosultakat megillető
összegek beszedésével, a  levonásokkal és az  összegek felosztásával kapcsolatban felmerülő panaszokra. A  közös
jogkezelő szervezet köteles írásban válaszolni az e bekezdés szerinti panaszokra, és a panasz esetleges elutasítását
köteles megindokolni.
25. Személyes adatok védelme 48. § (1) A  közös jogkezelő szervezet – a  (2)  bekezdésben foglaltak betartásával – köteles adatbázist fenntartani az  általa
végzett közös jogkezelési tevékenység körébe tartozó bel- és külföldi művekről, kapcsolódó jogi teljesítményekről
és a jogosultakról.
(2) A közös jogkezelő szervezet az általa végzett közös jogkezelési tevékenységnek – a közös jogkezelésre vonatkozó
jogszabályi előírásoknak megfelelő – ellátása céljából, a  cél eléréséhez szükséges mértékben, módon és ideig
jogosult a közös jogkezelési tevékenységével érintett jogosultak és felhasználók nevének, a személyazonosításhoz
szükséges más adatának, lakcímének, tartózkodási helyének, a  jogdíjbeszedéshez vagy felosztáshoz szükséges
pénzügyi és más adatnak (így különösen bankszámlaszámnak, adószámnak), valamint a  jogosultak műveire
vagy kapcsolódó jogi teljesítményeire vonatkozó adatnak, továbbá más olyan személyes adatnak az  információs
önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló törvény előírásainak megfelelő kezelésére, amely
az  e  bekezdésben meghatározott cél eléréséhez elengedhetetlenül szükséges. Az  e  bekezdés alapján kezelt
személyes adatokat a  közös jogkezelő szervezet – az  érintett hozzájárulása nélkül – kizárólag az  e  törvényben
meghatározott esetekben teheti megismerhetővé más személyek részére vagy hozhatja nyilvánosságra.
(3) A  közös jogkezelő szervezet az  általa képviselt jogosult nevéről és lakcíméről vagy tartózkodási helyéről
tájékoztatást ad az  Szjt. 41/A.  § (1)  bekezdése, valamint az  árva mű felhasználásával kapcsolatos részletes
szabályokról szóló kormányrendelet alapján jogosultkutatást végző személy vagy szervezet részére. Az  így átadott
személyes adat kizárólag a jogosultkutatás céljára használható, az ehhez szükséges módon, mértékben és ideig.
(4) A  41.  § (4)  bekezdése szerinti megkeresés, továbbá a  jogdíjnak az  Szjt. vagy képviseleti szerződés alapján más
közös jogkezelő szervezet részére történő átadása esetén a  közös jogkezelő szervezet jogosult a  megkeresés
teljesítéséhez, vagy a  jogdíj más közös jogkezelő szervezet általi felosztásához vagy kifizetéséhez szükséges
személyes adatot a megkereső, vagy a jogdíjat átvevő belföldi vagy más EGT-államban letelepedett közös jogkezelő
szervezet részére továbbítani. Az  a  közös jogkezelő szervezet, amely az  adattovábbítás címzettje, a  részére
továbbított személyes adatot kizárólag közös jogkezelési tevékenysége teljesítéséhez szükséges célból és módon
jogosult kezelni a (2) bekezdésben foglaltak szerint.
26. Közös jogkezelő szervezet jogutód nélküli megszűnésére vonatkozó speciális szabályok
49. § (1) A  közös jogkezelő szervezet jogutód nélküli megszűnése vagy megszűnésének megállapítása esetén a  közös
jogkezelő szervezet által beszedett, de még fel nem osztott jogdíjat a  közös jogkezelő szervezet felosztási
szabályzata szerint fel kell osztani a jogosultak között.
(2) A felosztott, de még ki nem fizetett jogdíjra vonatkozó igényüket a jogosultak a jogutód nélküli megszűnés esetére
irányadó szabályok szerint hitelezőként érvényesíthetik a közös jogkezelő szervezettel szemben.
50. § A hitelezők követeléseinek kiegyenlítését követően fennmaradó vagyonnak azt a  részét, amely jogdíjból vagy
a  jogdíjak befektetéséből (ideértve a  pénzügyi műveletek eredményét is) származik, a  közös jogkezelő szervezet
felosztási szabályzatának a  jogosult tartózkodási helyének ismeretlensége miatt ki nem fizethetőnek minősülő
jogdíjak felhasználására vonatkozó szabályai szerint kell felhasználni.
51. § (1) A hitelezők követeléseinek kiegyenlítését követően fennmaradó vagyonnak az 50. § szerinti jogdíjvagyonon kívüli
részét (különösen a  közös jogkezelő szervezet működéséhez szükséges tárgyi eszközöket) az  alapszabályban
meghatározott, belföldön letelepedett közös jogkezelő szervezetnek kell átadni.
(2) Ha az alapszabály nem határoz meg kedvezményezett közös jogkezelő szervezetet, az (1) bekezdés szerinti vagyont
a megszűnt közös jogkezelő szervezet által képviselt azon jogosultak között kell – a jogosultaknak kifizetett jogdíjak
arányában – felosztani, akik a megszűnést megelőző öt évben jogdíjkifizetésben részesültek.
27. Más EGT-államban letelepedett közös jogkezelő szervezetekre alkalmazandó szabályok
52. § A 43–46.  § és a  49–51.  § nem alkalmazandó a  Magyarországon kívüli EGT-államban letelepedett közös jogkezelő
szervezetre.
VII. FEJEZET
ADATSZOLGÁLTATÁS, ÁTLÁTHATÓSÁG 28. Rendszeres adatszolgáltatás a közös jogkezelő szervezet által képviselt jogosult és más közös
jogkezelő szervezetek részére
53. § (1) A  közös jogkezelő szervezet köteles az  általa végzett közös jogkezelési tevékenységről legalább évente egy
alkalommal részletes tájékoztatást adni annak a  jogosultnak, akinek a  tájékoztatással érintett időszakban
jogdíjbevételt osztott fel vagy egyéb kifizetéseket teljesített.
(2) Ha a  közös jogkezelő szervezet tagjai olyan szervezetek, amelyek a  jogdíjbevételek jogosultak számára történő
felosztásáért felelnek, a közös jogkezelő szervezet az  (1) bekezdés szerinti tájékoztatást e szervezetek felé teljesíti,
feltéve, hogy ezek az  információk még nem állnak e szervezetek rendelkezésére. A felosztásért felelős szervezetek
legalább évente egyszer kötelesek elérhetővé tenni az e bekezdés szerinti tájékoztatást valamennyi olyan jogosult
számára, akik számára az  adott tájékoztatás által érintett időszakban jogdíjbevételt osztottak fel vagy egyéb
kifizetéseket teljesítettek.
(3) Ha a közös jogkezelő szervezetnek az Szjt. vagy képviseleti szerződés alapján más közös jogkezelő szervezet részére
kell a  jogdíjat átadnia, köteles a  képviselt közös jogkezelő szervezet részére legalább évente egy alkalommal
elektronikus úton hozzáférhetővé tenni a  képviselet alapján a  tájékoztatással érintett időszakban végzett közös
jogkezelési tevékenységére vonatkozó részletes tájékoztatást.
(4) Az (1)–(3) bekezdés szerinti tájékoztatás kötelező tartalmi elemeit kormányrendelet állapítja meg.
29. Rendszeres adatszolgáltatás a nyilvánosság részére 54. § (1) A közös jogkezelő szervezet a honlapján köteles közzétenni:
a) alapszabályát,
b) szervezeti és működési szabályzatát,
c) tagsági szabályzatát,
d) a  jogkezelési megbízás felmondására és a  közös jogkezelés elleni tiltakozásra vonatkozó részletes
szabályokat, ha ezeket a honlapon kötelezően közzéteendő egyéb szabályzatok nem tartalmazzák,
e) az általa alkalmazott díjszabást,
f ) a felosztási szabályzatát,
g) beszámolóját,
h) tagjainak és az általa képviselt jogosultaknak a névsorát, valamint azoknak a szervezeteknek a megnevezését,
amelyekkel képviseleti szerződést kötött,
i) azon jogosultak nevét, akik vele szemben a közös jogkezelés ellen a 18. § (1) bekezdése szerint jogszerűen
tiltakoztak, feltüntetve a tiltakozás hatályossá válásának időpontját és a tiltakozással érintett vagyoni jog Szjt.
szerinti megjelölését is,
j) valamennyi vezető tisztségviselő nevét, ideértve a 30. § (5) bekezdése szerinti személyeket is,
k) a 12. § (3) bekezdésében, továbbá az Szjt. 20. § (4)–(5) bekezdésében, a 21. §-a (7) bekezdésében, valamint
a 28. §-a (4) bekezdésében említett, hatályban lévő megállapodásait,
l) a 34. § (4) bekezdésében említett, hatályban lévő megállapodásait,
m) a felhasználókkal vagy a jogosultakkal szemben fennálló jogviták rendezésére irányuló eljárásokra vonatkozó
tájékoztatást,
n) a befektetési politikáját. (2) A közös jogkezelő szervezet az  (1) bekezdés szerint közzétett dokumentumokat és adatokat köteles folyamatosan
naprakészen tartani.
30. Éves átláthatósági jelentés 55. § (1) A  közös jogkezelő szervezet köteles az  adott évben végzett tevékenységével kapcsolatban a  számvitelről szóló
törvény szerinti éves beszámoló mellett az  1.  mellékletben meghatározott tartalmú éves átláthatósági jelentést
készíteni.
(2) Az  éves átláthatósági jelentést minden pénzügyi év tekintetében legkésőbb az  adott pénzügyi év végét követő
nyolc hónapon belül kell elkészíteni, és a közös jogkezelő szervezet honlapján legalább öt éven át a nyilvánosság
számára hozzáférhetővé tenni.
(3) Az  éves átláthatósági jelentésben szereplő pénzügyi adatokat könyvvizsgálóval kell felülvizsgáltatni, és az  erről
készült könyvvizsgálói jelentést az  éves átláthatósági jelentéssel együtt a  közös jogkezelő szervezet honlapján
a nyilvánosság számára teljes egészében hozzáférhetővé kell tenni a (2) bekezdésben megjelölt időtartam alatt.
(4) Nem kell könyvvizsgálóval felülvizsgáltatni azokat az  éves átláthatósági jelentésben szereplő pénzügyi adatokat,
amelyek a  számvitelről szóló törvény szerinti éves beszámolóban is szerepelnek, és amelyeket az  éves átláthatósági
jelentés elkészítését megelőzően könyvvizsgáló már felülvizsgált. Ez utóbbi esetben a korábbi felülvizsgálatról készített
könyvvizsgálói jelentést is hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára a (3) bekezdésben rögzített módon.
(5) A (3)–(4) bekezdés alkalmazásában pénzügyi adatnak az 1. melléklet 1.1. pontjában említett pénzügyi kimutatások,
továbbá az 1. melléklet 1.7. és 1.8. pontjában, valamint 2. pontjában említett pénzügyi adatok minősülnek.
31. Eseti adatszolgáltatás jogosult, felhasználó vagy más közös jogkezelő szervezet kérelmére
56. § (1) A  közös jogkezelő szervezet köteles az  általa képviseleti szerződés alapján képviselt bármely közös jogkezelő
szervezet, valamint bármely jogosult vagy felhasználó indokolt kérelemére – erre vonatkozó igény esetén
elektronikus úton – észszerű határidőn belül tájékoztatást adni legalább
a) a közös jogkezelési tevékenysége körébe eső szerzői művekről és kapcsolódó jogi teljesítményekről,
b) az általa jogkezelési megbízás vagy a 17. § (1) bekezdése alapján, valamint az Szjt. vagy képviseleti szerződés
alapján más közös jogkezelő szervezet nevében kezelt szerzői jogokról és kapcsolódó jogokról, valamint
c) a közös jogkezelési tevékenységével érintett földrajzi területről.
(2) Ha a közös jogkezelő szervezet az általa végzett közös jogkezelési tevékenység körülményei miatt az (1) bekezdés
a)  pontja szerinti adatok szolgáltatására nem képes, az  e  rendelkezésben előírtak helyett legalább a  közös
jogkezelési tevékenységi körébe tartozó szerzői művek vagy kapcsolódó jogi teljesítmények típusára vonatkozó
tájékoztatást köteles megadni.
VIII. FEJEZET
A FELHASZNÁLÁS ENGEDÉLYEZÉSE, A FELHASZNÁLÓK KÖTELEZETTSÉGEI
32. A közös jogkezelés körében alkalmazott díjszabások megállapítása és alkalmazása
57. § (1) A közös jogkezelő szervezet abban a körben, amelyben közös jogkezelést végez, megállapítja az egyes felhasználási
módok tekintetében a jogdíjakat és a felhasználás egyéb feltételeit (a továbbiakban együtt: díjszabás).
(2) A  reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelés körébe tartozó felhasználási mód
tekintetében a  díjszabást – e  törvény eltérő rendelkezése hiányában – naptári évente kell megállapítani.
Az  e  bekezdés szerinti díjszabás a  153.  § szerinti jóváhagyását és a  Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő
Hivatalos Értesítőben való közzétételét követően alkalmazható.
58. § (1) A  díjszabást az  egyenlő bánásmód követelményével összhangban, az  egyes felhasználók indokolatlan
megkülönböztetése nélkül kell megállapítani és alkalmazni. A  közös jogkezelő szervezet az  egyéb online
szolgáltatásokra vonatkozó engedélyezési feltételektől eltérő engedélyezési feltételeket állapíthat meg
a  díjszabásában az  olyan új típusú online szolgáltatásra, amely kevesebb, mint három éve áll az  EGT-államok
fogyasztóinak rendelkezésére.
(2) A díjszabásban foglalt jogdíjak mértékének megállapításakor figyelembe kell venni az érintett felhasználás jellegét
és terjedelmét, valamint valamennyi egyéb lényeges körülményét. A díjszabásnak észszerűnek kell lennie, különös
tekintettel az  érintett felhasználás, valamint a  közös jogkezelő szervezet által nyújtott szolgáltatás gazdasági
értékére. A  díjszabás megállapítása során alkalmazott szempontokról a  közös jogkezelő szervezet az  érintett
felhasználó kérésére tájékoztatást ad.
(3) A díjszabás megállapítása során és a díjszabás jóváhagyására irányuló eljárásban figyelembe kell venni a díjazásról
és a  felhasználás egyéb feltételeiről az  Szjt. 102.  § szerinti egyeztető testület eljárásában a  felek között létrejött
megállapodást.
59. § (1) A  közös jogkezelő szervezet a  díjszabásban a  felhasználás megkezdésének feltételeként előírhatja, hogy
a felhasználó fizesse meg a díjszabás szerinti díjat, továbbá azt is előírhatja, hogy a felhasználó szolgáltasson adatot
a felhasznált művekről, illetve kapcsolódó jogi teljesítményekről. E rendelkezés nyilvános előadás esetén csak az Szjt.
24. § (2) bekezdés a) pontja szerinti élő előadásra alkalmazható.
(2) A  felhasználó felhasználás engedélyezésére vonatkozó ajánlati felhívására a  közös jogkezelő szervezet észszerű
határidőn belül tájékoztatja a  felhasználót az  érintett felhasználásra alkalmazandó díjszabásáról, továbbá
– amennyiben szükséges – felhívja a  felhasználás engedélyezéséhez szükséges adatok megadására. Ha a  közös
jogkezelő szervezet rendelkezik a  felhasználás engedélyezéséhez szükséges valamennyi adattal, az  adott
felhasználás tekintetében alkalmazandó díjszabása alapján észszerű határidőn belül ajánlatot tesz a  felhasználó
részére. Amennyiben az  ajánlat megtétele akadályba ütközik, akkor erről a  közös jogkezelő szervezet részletes
indokolással ellátott tájékoztatást ad a felhasználó részére.
(3) A  (2)  bekezdésben foglaltak megfelelően alkalmazandók abban az  esetben is, ha a  közös jogkezelő szervezet
az adott felhasználás vonatkozásában az Szjt. alapján engedélyezési jog nélkül fennálló díjigényt érvényesít.
33. A felhasználók kötelezettségei 60. § (1) E  törvény vagy az  Szjt. eltérő rendelkezésének hiányában a  felhasználók a  díjszabásban előre meghatározott
időpontban és formátumban kötelesek megadni a  közös jogkezelő szervezet számára a  rendelkezésükre álló
minden olyan lényeges adatot, amely szükséges a fizetendő jogdíj kiszámításához, a jogdíj beszedéséhez, valamint
a jogosultak közötti felosztáshoz és a számukra történő kifizetéshez.
(2) Az  Szjt. 20.  §-a alapján beszedett jogdíj felosztását és kifizetését végző közös jogkezelő szervezettel szemben
az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettség – a jogdíjak felosztásához és kifizetéséhez szükséges adatok
tekintetében – a rádió- és televízió-szervezetekre, a saját műsort nyilvánossághoz közvetítőkre, valamint a műveket
vagy kapcsolódó jogi teljesítményeket kép- vagy hanghordozón forgalomba hozó szervezetekre is alkalmazandó.
Az  e  bekezdés szerinti adatszolgáltatás részletes szabályairól a  jogdíjak felosztását és kifizetését végző közös
jogkezelő szervezet és az adatszolgáltatásra köteles felhasználó közötti megállapodásban kell rendelkezni.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti adatszolgáltatás formátumának meghatározásakor a közös jogkezelő szervezetek és
a felhasználók lehetőség szerint figyelembe veszik az önkéntes iparági normákat.
(4) Az (1)–(3) bekezdés nem alkalmazandó a Ptk. alapján fogyasztónak minősülő személyre.
34. Kapcsolattartás a felhasználókkal 61. § A közös jogkezelő szervezet köteles biztosítani, hogy a  felhasználók elektronikus úton is kapcsolatot tarthassanak
a közös jogkezelő szervezettel, ideértve a 60. § szerinti adatszolgáltatási kötelezettség teljesítését is.
MÁSODIK RÉSZ
ZENEMŰVEK ONLINE FELHASZNÁLÁSÁNAK KÖZÖS JOGKEZELŐ SZERVEZETEK ÁLTAL
TÖRTÉNŐ, TÖBB TAGÁLLAM TERÜLETÉRE KITERJEDŐ HATÁLYÚ ENGEDÉLYEZÉSE
IX. FEJEZET
TÖBB TAGÁLLAM TERÜLETÉRE KITERJEDŐ HATÁLYÚ FELHASZNÁLÁSI ENGEDÉLYEKET ADÓ KÖZÖS
JOGKEZELŐ SZERVEZET MŰKÖDÉSÉRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS KÖVETELMÉNYEK
35. Több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő
szervezet működésére vonatkozó különös követelmények alkalmazása
62. § (1) Ha a Magyarországon letelepedett közös jogkezelő szervezet
a) közös jogkezelési tevékenysége kiterjed a  zeneműveknek vezeték útján vagy bármely más eszközzel
vagy módon a  nyilvánosság számára olyan módon történő hozzáférhetővé tételére, hogy a  nyilvánosság
tagjai a  hozzáférés helyét és idejét egyénileg választhatják meg, továbbá a  zeneművek ehhez szükséges,
többszörözésére (e rész alkalmazásában együtt: zeneművek online felhasználása), és
b) a  zeneművek szerzői képviseletében a  zeneművek online felhasználására egynél több EGT-állam területére
kiterjedő hatályú engedélyeket adhat,
akkor az  ilyen közös jogkezelő szervezetnek (a  továbbiakban: több tagállam területére kiterjedő hatályú
felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezet) e tevékenysége tekintetében az e részben foglalt különös
követelményeknek is meg kell felelnie.
(2) Az  (1)  bekezdés nem alkalmazható a  zeneművek kizárólag kotta formájában történő hozzáférhetővé tételének
engedélyezésére.
(3) Az (1) bekezdés nem alkalmazható abban az esetben, ha a közös jogkezelő szervezet rádió- vagy televízió-szervezet
részére abból a célból ad több tagállam területére kiterjedő hatályú engedélyt zeneművek online felhasználására,
hogy a rádió- vagy televízió-szervezet a műsorait az eredeti sugárzással egyidejűleg vagy azt követően más módon
a  nyilvánossághoz közvetítse vagy a  nyilvánosság számára lehívásra hozzáférhetővé tegye, továbbá hogy műsora
eredeti sugárzásának kiegészítésére az  általa vagy számára készített bármely műsorszámot – a  műsorajánlót is
beleértve – a  nyilvánossághoz közvetítse vagy a  nyilvánosság számára lehívásra hozzáférhetővé tegye. Ebben
az esetben az 5. § (2) bekezdése szerinti kivétel sem alkalmazható.
(4) E rész alkalmazásában jogosult alatt az (1) bekezdés szerinti több tagállam területére kiterjedő hatályú engedéllyel
érintett zeneművek jogosultjait kell érteni.
(5) A  több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezet
a 63–68. §-ban foglalt különleges feltételeket a 7. § szerinti jogi személy útján is teljesítheti. A 63–67. §-ban foglalt
feltételek teljesítése érdekében a több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös
jogkezelő szervezet más közreműködőt is igénybe vehet.
36. A több tagállam területére kiterjedő hatályú engedélyek feldolgozására való képesség
63. § (1) A több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezetnek képesnek
kell lennie az  ilyen engedélyek adminisztrációjához szükséges adatok hatékony és átlátható módon történő
elektronikus feldolgozására, az engedélyezéssel érintett zeneművek azonosítására és felhasználásának figyelemmel
kísérésére, különösen a felhasználók felé történő számlázás, a jogdíjbevételek beszedése és az összegek jogosultak
közötti felosztása érdekében.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös
jogkezelő szervezetnek legalább a következő feltételeknek kell megfelelnie:
a) képes legyen pontosan azonosítani azokat a  zeneműveket vagy azok egy részét, amelyek képviseletére
jogkezelési megbízást kapott,
b) képes legyen valamennyi vonatkozó terület tekintetében pontosan azonosítani a  jogokat és a  hozzájuk
tartozó jogosultakat vagy azok egy részét mindazon zeneművek vagy egy részük vonatkozásában, amelyek
képviseletére jogkezelési megbízást kapott,
c) használjon egyedi azonosítókat a  jogosultak és a  zeneművek azonosítására, lehetőség szerint figyelembe
véve a nemzetközi vagy európai uniós szinten kialakult önkéntes iparági normákat és gyakorlatokat,
d) használjon megfelelő eszközöket a  zeneművek online felhasználására vonatkozó, több tagállam
területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó más közös jogkezelő szervezeteknél található
ellentmondásos adatok kellő időben és hatékony módon történő azonosítására és az  ellentmondások
feloldására.
37. A több területen felhasználható zeneművekre vonatkozó adatok átláthatósága és pontossága
64. § (1) A  több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezet kellően
megindokolt kérelemre válaszul elektronikus úton olyan időszerű tájékoztatást nyújt az  érintett felhasználók,
továbbá a  zeneművek online felhasználására vonatkozó jogok jogosultjai, és más közös jogkezelő szervezetek
részére, amely lehetővé teszi a több tagállam területére kiterjedő hatályú engedélyek adásával összefüggésben
a) képviselt zeneművek,
b) teljes körűen vagy részlegesen kezelt jogok, valamint
c) lefedett területek azonosítását.
(2) A  több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezet szükség
esetén észszerű lépéseket tehet az  adatok pontosságának és integritásának védelme, az  ismételt felhasználásuk
ellenőrzése, valamint a kereskedelmileg érzékeny információk védelme érdekében.
65. § (1) Más közös jogkezelő szervezetek és az érintett felhasználók jogosultak a több tagállam területére kiterjedő hatályú
felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezettől kérni a 63. § (2) bekezdésében felsorolt feltételekben
említett, vagy a  64.  § (1)  bekezdése szerint nyújtott tájékoztatás alapját képező adatok javítását, amennyiben
a  jogosultak, a  más közös jogkezelő szervezetek vagy az  érintett felhasználók megalapozott bizonyítékok alapján
úgy vélik, hogy azok pontatlanok.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti kérelem kellőképpen megalapozott, a  több tagállam területére kiterjedő hatályú
felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezet haladéktalanul gondoskodik az adatok kijavításáról.
(3) A  több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezet
az  e  tevékenységével összefüggésben általa képviselt jogosultak számára biztosítja, hogy azon zeneműveikre,
az  azokon fennálló azon jogaikra, valamint azokra a  területekre vonatkozó információkat, amelyek tekintetében
a  szervezetet megbízzák, elektronikus formában is benyújthassák a  szervezetnek. Ennek során a  több tagállam
területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezet és a  jogosultak lehetőség
szerint figyelembe veszik a  nemzetközi vagy európai uniós szinten az  információcsere tekintetében kialakított
önkéntes iparági normákat vagy gyakorlatokat, lehetővé téve a jogosultak számára, hogy meghatározzák
a) azon zeneművet vagy annak azon részét,
b) a zeneművek online felhasználására vonatkozó azon jogokat vagy azok azon részét, valamint
c) azokat az országokat,
amelyek tekintetében a szervezetet a több tagállam területére kiterjedő hatályú engedélyezéssel összefüggő közös
jogkezelési tevékenységgel megbízzák.
(4) Ha a  közös jogkezelő szervezet a  69.  § és 70.  § alapján megbíz egy másik közös jogkezelő szervezetet azzal,
hogy zeneművek online felhasználására vonatkozóan több tagállam területére kiterjedő hatályú engedélyeket
adjon ki, a  megbízott szervezet – az  érintett közös jogkezelő szervezetek eltérő megállapodása hiányában – e  §
(3) bekezdését azon jogosultak irányában is alkalmazza, akiket a megbízás alapján képvisel.
38. A zeneművek online felhasználására vonatkozó jelentés, a jogdíjak beszedése
66. § (1) A több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezet figyelemmel
kíséri a zeneművek több tagállam területére kiterjedő hatályú engedély alapján történő online felhasználását.
(2) Az  érintett felhasználók rendszeres jelentésben pontos adatokat szolgáltatnak a  zeneművek tényleges online
felhasználásáról a  több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő
szervezet részére.
(3) A  több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezet lehetővé
teszi, hogy az érintett felhasználók elektronikus úton nyújthassák be a zeneművek online felhasználására vonatkozó,
(2) bekezdés szerinti jelentést, és felajánlja legalább egy olyan jelentési módszer használatát, amely figyelembe veszi
a nemzetközi vagy uniós szinten az ilyen elektronikus adatcsere tekintetében kialakított önkéntes iparági normákat
vagy gyakorlatokat. Ha a több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő
szervezet lehetővé teszi az  elektronikus adatcsere tekintetében elfogadott iparági norma használatával történő
jelentést, az online szolgáltató által egyedi formátumban benyújtott jelentés elfogadását megtagadhatja.
67. § (1) A  több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezet az  érintett
felhasználó részére elektronikus úton küld számlát, és – a vonatkozó jogszabályok keretei között – felajánlja legalább
egy olyan formátum használatát, amely figyelembe veszi a  nemzetközi vagy uniós szinten kialakított önkéntes
iparági normákat vagy gyakorlatokat.
(2) A  számlán a  63.  § (2)  bekezdése szerinti adatok alapján fel kell tüntetni a  részben vagy egészben engedélyezett
zeneműveket és jogokat, valamint a  zeneművek tényleges felhasználásait, feltéve, hogy ez  az érintett felhasználó
által szolgáltatott információk és az  információszolgáltatásra használt formátum alapján lehetséges. Ha a  több
tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezet a  számlát
a  vonatkozó jogszabályoknak és iparági normáknak megfelelően állítja ki, az  érintett felhasználó nem tagadhatja
meg a számla elfogadását annak formátuma miatt.
(3) A több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezet a zeneművek
tényleges online felhasználására vonatkozó, 66. § szerinti jelentést követően késedelem nélkül megküldi a pontos
számlát az érintett felhasználó részére, kivéve, ha ez a felhasználónak felróható okból nem lehetséges.
(4) A  több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezetnek
megfelelő eljárásokkal kell rendelkeznie annak érdekében, hogy az  érintett felhasználó kifogást emelhessen
a  számla pontosságát illetően, beleértve azt az  esetet is, amikor a  felhasználó ugyanazon zeneművel kapcsolatos
ugyanazon online felhasználásra vonatkozó ugyanazon jog tekintetében egy vagy több közös jogkezelő
szervezettől tévesen több számlát kap.
(5) E § alkalmazásában számlán egyéb, a jogdíj megfizetéséhez szükséges adatokat tartalmazó bizonylatot is érteni kell.
39. A jogdíjak jogosultak részére történő kifizetése 68. § (1) A  több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezet
a jogosultakat az ilyen engedélyek alapján megillető jogdíjösszegeket pontosan és a mű tényleges felhasználására
vonatkozó jelentést követően haladéktalanul felosztja és kifizeti a jogosultak részére a felosztási szabályzata szerint,
kivéve, ha ez az érintett felhasználónak felróható okból nem lehetséges.
(2) A  több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezet
az  (1)  bekezdés szerinti minden egyes jogdíjkifizetéssel együtt részletes tájékoztatást ad a  jogosultak részére.
A tájékoztatás kötelező tartalmi elemeit kormányrendelet határozza meg.
(3) Ha a közös jogkezelő szervezet a 69. § és 70. § alapján megbíz egy másik közös jogkezelő szervezetet azzal, hogy
zeneművek online felhasználására vonatkozóan több tagállam területére kiterjedő hatályú engedélyeket adjon,
a megbízott, több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezet
fizeti ki – pontosan és késedelem nélkül – az (1) bekezdésben említett jogdíjösszegeket, és nyújtja a megbízó közös
jogkezelő szervezet részére a  (2)  bekezdésben említett tájékoztatást. A  közös jogkezelő szervezetek közötti eltérő
megállapodás hiányában a  megbízó közös jogkezelő szervezet felel e  jogdíjösszegek jogosultak részére történő
későbbi felosztásáért és a tájékoztatás részükre történő továbbításáért.
X. FEJEZET
TÖBB TAGÁLLAM TERÜLETÉRE KITERJEDŐ HATÁLYÚ FELHASZNÁLÁSI ENGEDÉLYEKET ADÓ KÖZÖS
JOGKEZELŐ SZERVEZETEK KÖZÖTTI MEGÁLLAPODÁSOKRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS KÖVETELMÉNYEK
40. Közös jogkezelő szervezetek közötti megállapodások a több tagállam területére kiterjedő hatályú
engedélyezésről
69. § (1) A  közös jogkezelő szervezetek azon képviseleti szerződései, amelyek által valamely közös jogkezelő szervezet
azzal bíz meg egy másik közös jogkezelő szervezetet, hogy az  általa képviselt jogosultak zeneműveinek
online felhasználására vonatkozó jogok tekintetében több tagállam területére kiterjedő hatályú engedélyt
adjon, nem lehetnek kizárólagosak. A  megbízott szervezet az  ilyen online felhasználásra vonatkozó jogokat
megkülönböztetéstől mentesen kezeli.
(2) A  megbízást adó szervezet tájékoztatja a  tagjait, valamint az  általa képviselt más jogosultakat az  (1)  bekezdés
szerinti képviseleti szerződés főbb feltételeiről, többek között időtartamáról és a megbízott szervezet által nyújtott
szolgáltatások költségeiről.
(3) A megbízott szervezet tájékoztatja a megbízó szervezetet azokról a  főbb feltételekről, amelyek mellett a megbízó
által képviselt jogosultak zeneműveinek online felhasználását engedélyezi, így különösen a felhasználás jellegéről,
módjáról, terjedelméről, a felhasználási engedély területi és időbeli hatályáról, a felhasználás fejében járó díjat érintő
kikötésekről, ideértve a felhasználó adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítésére előírt időszakokat is.
41. Másik közös jogkezelő szervezet több tagállam területére kiterjedő hatályú engedélyezés terén
történő képviseletére vonatkozó kötelezettség
70. § (1) Ha valamely közös jogkezelő szervezet, amely nem ad vagy nem ajánl az  általa képviselt jogosultak zeneművein
fennálló, online felhasználásra vonatkozó jogok tekintetében több tagállam területére kiterjedő hatályú
engedélyeket, felkér egy másik közös jogkezelő szervezetet arra, hogy kössön vele képviseleti szerződést e  jogok
kezelésére, a  felkért közös jogkezelő szervezet köteles az  ilyen felkérést elfogadni, és a  képviseleti szerződést
megkötni, ha egy vagy több másik közös jogkezelő szervezet által képviselt jogosultak zeneművein fennálló, online
felhasználásra vonatkozó jogok ugyanazon fajtája tekintetében már ad vagy ajánl több tagállam területére kiterjedő
hatályú engedélyeket.
(2) A  felkért közös jogkezelő szervezet indokolatlan késedelem nélkül írásban ad választ a  felkérő közös jogkezelő
szervezet számára.
(3) Az  (1) bekezdés szerinti képviseleti szerződés alapján megbízott közös jogkezelő szervezet az általa már képviselt
egyéb jogosultak zeneművein fennálló jogok kezelésére alkalmazott feltételekkel azonos feltételek mellett kezeli
a megbízó közös jogkezelő szervezet megbízása alapján képviselt jogosultak zeneművein fennálló jogokat.
(4) A megbízott közös jogkezelő szervezet a megbízó közös jogkezelő szervezet megbízása alapján képviselt jogosultak
zeneműveit minden esetben az  általa már képviselt egyéb zeneművekkel együttesen ajánlja felhasználásra
az érintett felhasználók részére.
(5) A megbízott közös jogkezelő szervezet által a megbízó közös jogkezelő szervezet részére nyújtott szolgáltatás díja
nem haladhatja meg a megbízott közös jogkezelő szervezetnél indokoltan felmerülő kezelési költségeket.
(6) A megbízó közös jogkezelő szervezet a megbízott közös jogkezelő szervezet számára hozzáférhetővé teszi az általa
képviselt jogosultak zeneműveire vonatkozó azon információkat, amelyek a  zeneművek online felhasználására
vonatkozó jogok tekintetében a  több tagállam területére kiterjedő hatályú engedélyezéshez szükségesek. Ha
az  információk nem kielégítőek, vagy azokat olyan formában nyújtották, amely nem teszi lehetővé a  megbízott
közös jogkezelő szervezet számára, hogy megfeleljen az  e  részben foglalt követelményeknek, a  megbízott közös
jogkezelő szervezet jogosult felszámítani az  e  követelményeknek való megfelelés során indokoltan felmerült
költségeit, vagy jogosult a  felhasználás engedélyezéséből kizárni azokat a  műveket, amelyekre vonatkozóan nem
kielégítő vagy nem használható információkat kapott.
HARMADIK RÉSZ
FÜGGETLEN JOGKEZELŐ SZERVEZETEKRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK 42. Jogkezelési tevékenység bejelentése
71. § A 33. § (1) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség a független jogkezelő szervezetre is alkalmazandó.
43. Adatszolgáltatás, átláthatóság 72. § Az 53. § (1) bekezdése, az 54. § (1) bekezdés a)–c), e), f ), h) és j) pontja, valamint az 56. § szerinti adatszolgáltatási
kötelezettség a  független jogkezelő szervezetre is alkalmazandó, azzal, hogy az  54.  § (1)  bekezdésének a)  pontja
alkalmazásában alapszabályon a független jogkezelő szervezet létesítő okiratát kell érteni.
44. A jogkezelés körében alkalmazott díjszabások megállapítása és alkalmazása
73. § Az 57. § (1) bekezdése a független jogkezelő szervezetre is alkalmazandó.
NEGYEDIK RÉSZ
A KÖZÖS JOGKEZELŐ SZERVEZETEKKEL ÉS A FÜGGETLEN JOGKEZELŐ SZERVEZETEKKEL
KAPCSOLATOS ELJÁRÁSOK SZABÁLYAI
XI. FEJEZET
JOGKEZELÉSSEL KAPCSOLATOS HATÓSÁGI ELJÁRÁSOK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI
45. Hatáskör 74. § Az SZTNH jár el a jogkezeléssel kapcsolatos következő hatósági ügyekben:
a) közös jogkezelő szervezet és független jogkezelő szervezet jogkezelési tevékenységének bejelentése;
b) reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelési tevékenység engedélyezése,
az engedély módosítása és visszavonása;
c) közös jogkezelő szervezetek és független jogkezelő szervezetek nyilvántartása;
d) felügyelet a közös jogkezelő szervezetek és független jogkezelő szervezetek jogkezelési tevékenysége felett.
46. A közigazgatási hatósági eljárás általános szabályainak alkalmazása
75. § Az SZTNH a  hatáskörébe tartozó, jogkezeléssel kapcsolatos hatósági ügyekben – az  e  törvényben meghatározott
eltérésekkel – a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
(a továbbiakban: Ket.) rendelkezései szerint jár el.
76. § A jogkezeléssel kapcsolatos hatósági ügyekben nem kell alkalmazni
a) a  Ket. azon rendelkezéseit, amelyek az  eljárás megindításával és az  első kapcsolatfelvétellel összefüggő
– hivatalból vagy kérelemre történő – értesítésre és figyelemfelhívásra vonatkoznak,
b) a Ket. ügygondnokra és a közmeghallgatásra vonatkozó szabályait,
c) a Ket. 71. § (2) bekezdés a) pontját,
d) a Ket. 91. §-át.
47. Az ügyfél részvétele az eljárásban 77. § Az SZTNH eljárást befejező döntésének jogerőre emelkedésétől és végrehajthatóvá válásától számított hat hónapos
határidőn túl további ügyfél nem vehet részt az  eljárásban. Ebben az  esetben a  határidő elmulasztása esetén
igazolási kérelem benyújtásának nincs helye.
48. Az eljárás felfüggesztése 78. § Az SZTNH az  eljárást felfüggeszti, ha az  ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben
az eljárás bíróság hatáskörébe tartozik. Amennyiben a bíróság előtti eljárás megindítására az ügyfél jogosult, erre
őt megfelelő határidő kitűzése mellett fel kell hívni. Ha az ügyfél a felhívásnak nem tesz eleget, az SZTNH az eljárást
megszünteti.
49. Határidők 79. § Az eljárást befejező döntést
a) a  33.  § (2)  bekezdése szerinti engedély megadására, továbbá az  engedély módosítására és visszavonására
irányuló eljárásban (XIII. Fejezet) hetven napon belül,
b) a XV. Fejezet alapján indult felügyeleti eljárásban négy hónapon belül
kell meghozni és gondoskodni a közléséről.
80. § Ha e  törvény nem állapít meg határidőt a  hiánypótlásra, illetve a  nyilatkozattételre, indokolt esetben az  ügyfél
részére negyvenöt napot meghaladó határidő is adható.
50. Nyelvhasználat 81. § A jogkezeléssel kapcsolatos hatósági ügyekben – e  törvény eltérő rendelkezése hiányában – idegen nyelven
kiállított okiratokat is be lehet nyújtani, az  SZTNH azonban magyar nyelvű fordítás benyújtását írhatja elő.
Hitelesített fordítás benyújtása ilyen esetben csak akkor írható elő, ha alappal vonható kétségbe a  fordítás
pontossága.
51. Jogorvoslatok 82. § (1) A jogkezeléssel kapcsolatos hatósági ügyekben az SZTNH döntése ellen nincs helye fellebbezésnek, újrafelvételi és
felügyeleti eljárásnak, valamint ügyészi felhívásnak.
(2) Az  SZTNH jogkezeléssel kapcsolatos hatósági ügyekben hozott döntését a  bíróság a  XVI. fejezetben szabályozott
nemperes eljárásban vizsgálja felül.
(3) Az  SZTNH csak felülvizsgálati kérelem alapján és csak annak a  bírósághoz történő továbbításáig módosíthatja és
vonhatja vissza a következő kérdésekben hozott – az eljárást befejező – döntését:
a) reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelési tevékenység engedélyezése
tárgyában hozott határozat; b) reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelési tevékenységre adott engedély
módosítása;
c) reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelési tevékenységre adott engedély
visszavonása;
d) a 117. §-ban szabályozott felügyeleti intézkedések tárgyában hozott döntés.
52. Elektronikus ügyintézés és hatósági szolgáltatás 83. § (1) A  jogkezeléssel kapcsolatos hatósági ügyekben az  SZTNH és az  ügyfél elektronikus úton kötelesek kapcsolatot
tartani egymással.
(2) Az  SZTNH által erre rendszeresített elektronikus űrlap használatával kell a  beadványokat elektronikus úton
benyújtani.
(3) Az  elektronikus úton benyújtott beadvány megérkezéséről az  SZTNH – jogszabályban meghatározott módon –
elektronikus érkeztető számot tartalmazó automatikus értesítést küld az ügyfélnek.
(4) Az  SZTNH az  elektronikus úton benyújtott beadvány megérkezését követően haladéktalanul megvizsgálja, hogy
az megfelel-e az elektronikus ügyintézésre vonatkozó jogszabályi követelményeknek.
(5) A beadvány az elektronikus érkeztetésről szóló automatikus visszaigazolásnak az ügyfél részére történő elküldésével
tekintendő benyújtottnak, kivéve, ha az SZTNH a kapott dokumentum értelmezhetetlenségét állapítja meg és erről
az ügyfelet elektronikus levélben értesíti.
(6) Az értelmezhetetlen dokumentumot beküldő ügyfél az (5) bekezdés szerinti értesítés visszaigazolására köteles. Ha
az ügyfél az értesítés átvételét annak megtörténtétől számított tizenöt napon belül nem igazolja, az SZTNH postai
úton továbbítja számára az iratot.
(7) A jogkezeléssel kapcsolatos hatósági ügyekben az elektronikus úton történő kapcsolattartásra vonatkozó részletes
szabályokat a Kormány rendeletben állapítja meg.
(8) A jogkezeléssel kapcsolatos hatósági ügyekben tájékoztatás kérésének és teljesítésének rövid szöveges üzenet útján
nincs helye.
XII. FEJEZET
A KÖZÖS JOGKEZELŐ SZERVEZETEK ÉS FÜGGETLEN JOGKEZELŐ SZERVEZETEK TEVÉKENYSÉGÉNEK
BEJELENTÉSE
53. A bejelentés tartalma 84. § A 33. § (1) bekezdése vagy a 71. § szerinti bejelentésnek tartalmaznia kell:
a) a közös jogkezelő szervezet vagy független jogkezelő szervezet nevét, címét, valamint képviselőjének nevét,
b) a  közös jogkezelő szervezet vagy független jogkezelő szervezet egyéb elérhetőségét (telefonszám,
elektronikus levelezési cím, honlap),
c) a  közös jogkezelő szervezet vagy független jogkezelő szervezet által végzett jogkezelési tevékenység
meghatározását, feltüntetve az  érintett szerzői jogot vagy kapcsolódó jogot, a  jogkezelési tevékenység
típusát,
d) a  közös jogkezelő szervezet vagy független jogkezelő szervezet által végzett jogkezelési tevékenységgel
érintett művek, kapcsolódó jogi teljesítmények típusának, valamint a jogosulti csoport meghatározását,
e) közös jogkezelő szervezet esetén a 19. § (1) bekezdése alapján fennálló képviseleti szerződést,
f ) a  több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezet
e tevékenységével lefedett területek megjelölését,
g) kormányrendeletben meghatározott egyéb adatokat.
54. A bejelentés vizsgálata és tudomásulvétele 85. § (1) Ha a  bejelentés alapján az  SZTNH megállapítja, hogy az  abban megjelölt közös jogkezelési tevékenység
– egészében vagy részében – a 33. § (2) bekezdése szerinti engedélyhez kötött, és az engedély megszerzése iránt
kérelmet nem nyújtottak be, az SZTNH azzal a  felhívással veszi tudomásul a bejelentést, hogy a bejelentett közös
jogkezelési tevékenység – vagy annak engedélyhez kötött része – az engedély megszerzéséig nem végezhető.
(2) A  bejelentés tudomásulvételéről az  SZTNH végzésben értesíti a  bejelentő közös jogkezelő szervezetet vagy
független jogkezelő szervezetet.
(3) A  bejelentés tudomásulvételét követően az  SZTNH haladéktalanul gondoskodik a  bejelentett közös jogkezelő
szervezetnek vagy független jogkezelő szervezetnek és a  bejelentés szerint általa végzett jogkezelési
tevékenységnek a nyilvántartásba vételéről. Ha az adott közös jogkezelési tevékenység a 33. § (2) bekezdése szerinti
engedélyhez kötött, az e bekezdés szerinti nyilvántartásba vételre az engedély megadását követően kerülhet sor.
55. A változások bejelentése 86. § (1) A  közös jogkezelő szervezet vagy a  független jogkezelő szervezet köteles haladéktalanul bejelenteni az  SZTNH
részére a 84. §-ban foglalt adataiban bekövetkezett bármilyen változást.
(2) A változás bejelentésének vizsgálatára és tudomásulvételére a 85. §-ban foglaltak megfelelően alkalmazandók.
XIII. FEJEZET
A REPREZENTATÍV KÖZÖS JOGKEZELŐ SZERVEZETKÉNT VÉGZETT KÖZÖS JOGKEZELÉSI TEVÉKENYSÉG
ENGEDÉLYEZÉSÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
56. Az engedély iránti kérelem 87. § (1) A  reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelési tevékenység engedélyezésére irányuló
eljárás kérelemre indul.
(2) A  kérelemben meg kell jelölni a  reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végezni kívánt közös jogkezelési
tevékenységgel érintett szerzői jogot vagy kapcsolódó jogot, mű- vagy kapcsolódó jogi teljesítménytípust, valamint
a jogosulti csoportot és a közös jogkezelési tevékenység típusát.
(3) Az  engedélyezés szempontjából önálló közös jogkezelési tevékenységnek minősül, és külön engedély alapján
végezhető, ha különbözik a közös jogkezeléssel érintett
a) szerzői jog vagy kapcsolódó jog,
b) mű- vagy kapcsolódó jogi teljesítménytípus,
c) jogosulti csoport vagy
d) közös jogkezelési tevékenységtípus.
88. § (1) A 87. § (3) bekezdése szerinti többféle, reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végezni kívánt közös jogkezelési
tevékenység engedélyezése egy kérelemben is kérhető egyszerre.
(2) A kérelemhez csatolni kell az engedély megadásához szükséges feltételek teljesítését igazoló iratokat. Az iratokban
közölni kell a közös jogkezelő szervezet tagjainak és a közös jogkezelő szervezethez csatlakozni kívánó vagy azzal
egyedi megállapodást kötő jogosultak nevének, lakcímének vagy székhelyének jogosulti csoportonként való
megjelölését, továbbá azt, hogy a közös jogkezelő szervezet rendelkezik-e a 34. § (4) bekezdésében meghatározott
képviseleti szerződéssel.
(3) A  más EGT-államban letelepedett közös jogkezelő szervezetnek kérelméhez csatolnia kell a  34.  § (5)  bekezdése
szerinti feltételek fennállását igazoló közokiratot.
(4) A közös jogkezelő szervezetek és független jogkezelő szervezetek nyilvántartásában (a továbbiakban: nyilvántartás)
még nem szereplő közös jogkezelő szervezet kérelméhez csatolni kell a 33. § (1) bekezdése szerinti bejelentést is.
(5) Az engedély iránti kérelem részletes tartalmi elemeit a Kormány rendeletben határozza meg.
57. Több közös jogkezelő szervezet azonos közös jogkezelési tevékenységének engedélyezése
89. § (1) Ha – a 87. § (3) bekezdése szerinti szempontok egyezése alapján – ugyanazt a közös jogkezelési tevékenységet több
vagy újabb – az engedélyezés feltételeinek egyébként megfelelő – közös jogkezelő szervezet kívánja reprezentatív
közös jogkezelő szervezetként végezni, az érintett reprezentatív közös jogkezelő szervezeteknek az engedély iránti
kérelem benyújtása előtt írásban meg kell állapodniuk, hogy a  kiterjesztett hatályú közös jogkezelés keretében
melyikük ad a felhasználónak engedélyt a felhasználásra vagy érvényesít díjigényt azoknak a jogosultaknak a javára,
akik egyiküknek sem adtak jogkezelési megbízást. A  megállapodást az  engedély iránti kérelemhez csatolni kell.
A  megállapodás hatálybalépéséhez az  SZTNH jóváhagyása szükséges; erről az  engedélyt megadó határozatban
kell rendelkezni. Ebben az  esetben a  17–18.  §-ban foglalt rendelkezéseket – azokra a  jogosultakra, akik egyik
szervezetnek sem adtak jogkezelési megbízást – az így létrejött megállapodás szerint kell alkalmazni.
(2) Ha az érintett reprezentatív közös jogkezelő szervezetek között nem jött létre az (1) bekezdésben foglaltak szerinti
megállapodás, az SZTNH az engedélyt megadó határozatában azt a reprezentatív közös jogkezelő szervezetet jelöli
ki kiterjesztett hatályú közös jogkezelést végző szervezetnek, amelyik a 34. § (1) bekezdésében foglalt feltételeket
összességében a leghatékonyabban tudja megvalósítani.
90. § (1) Ha ugyanazon jogosulti csoport engedélyezési jog nélkül fennálló ugyanolyan díjigényének vagy az  Szjt. 28.  §
(2)  bekezdése szerinti jogának érvényesítését több vagy újabb közös jogkezelő szervezet kívánja reprezentatív
közös jogkezelő szervezetként végezni, a  reprezentatív közös jogkezelő szervezeteknek az  engedély iránti
kérelem benyújtása előtt írásban meg kell állapodniuk arról, hogy miként működnek együtt a  közös díjszabás
megállapításában és a  díjak beszedését melyik reprezentatív közös jogkezelő szervezet végzi. A  megállapodás
hatálybalépéséhez az SZTNH jóváhagyása szükséges; erről az engedélyt megadó határozatban kell rendelkezni.
(2) Ha az  érintett reprezentatív közös jogkezelő szervezetek között nem jött létre az  (1)  bekezdésben foglaltak
szerinti megállapodás, az  SZTNH a  89.  § (2)  bekezdés megfelelő alkalmazásával kijelöli a  díjak megállapítására és
beszedésére jogosult reprezentatív közös jogkezelő szervezetet. A  másik reprezentatív közös jogkezelő szervezet
ebben az esetben is részt vehet a díjak megállapításában.
91. § A 89.  § (1)  bekezdése és a  90.  § (1)  bekezdése szerinti megállapodást, valamint a  89.  § (2)  bekezdése és a  90.  §
(2)  bekezdése szerinti kijelölést a  megállapodást jóváhagyó vagy a  kijelölést megállapító határozat jogerőre
emelkedésekor hatályos díjszabás időbeli hatályát követő időszak tekintetében lehet alkalmazni.
92. § A 89.  § (1)  bekezdése és 90.  § (1)  bekezdése szerinti megállapodás tartalmáról, valamint a  89.  § (2)  bekezdése
és 90.  § (2)  bekezdése szerinti kijelölésről az  SZTNH a  Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos
Értesítőben tájékoztatást ad, és – szükség esetén – a  94.  § szerinti eljárásban hivatalból módosítja az  érintett
másik közös jogkezelő szervezet részére korábban megadott engedélyt, továbbá gondoskodik az  általa vezetett
nyilvántartásban szereplő adatok – szükség szerinti – módosításáról is.
93. § A 89. § (2) bekezdése és a 90. § (2) bekezdése szerinti kijelölést az SZTNH az érintett reprezentatív közös jogkezelő
szervezet kérelmére felülvizsgálja, és a  felülvizsgálat eredményétől függően a  95.  § szerinti eljárásban szükség
esetén módosítja az  érintett közös jogkezelő szervezet engedélyét, továbbá gondoskodik a  nyilvántartásban
rögzített adatok – szükség szerinti – módosításáról is.
58. Az engedély módosítása 94. § (1) Az SZTNH a már megadott engedélyt hivatalból módosítja, ha ez
a) a 89. § (1) bekezdése vagy a 90. § (1) bekezdése szerinti megállapodás jóváhagyása, vagy
b) a 89. § (2) bekezdése vagy a 90. § (2) bekezdése szerinti kijelölés miatt szükséges.
(2) A  89.  § (1)  bekezdése vagy a  90.  § (1)  bekezdése szerinti megállapodás jóváhagyása, vagy a  89.  § (2)  bekezdése
vagy a  90.  § (2)  bekezdése szerinti kijelölés az  engedély módosításáról szóló határozattal szemben benyújtott
jogorvoslatban nem támadható meg. Ha a  megállapodás jóváhagyásáról vagy a  kijelölésről rendelkező határozat
bírósági felülvizsgálata alapján a  határozatot – egészében vagy a  megállapodás jóváhagyása vagy a  kijelölés
tekintetében – jogerősen hatályon kívül helyezik, az  SZTNH a  módosításról szóló döntést hivatalból visszavonja,
és erről a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben tájékoztatást ad, továbbá gondoskodik
a nyilvántartásban szereplő adatok – szükség szerinti – módosításáról is.
(3) Az engedély e § szerinti módosításáról a közös jogkezelő szervezet köteles honlapján közleményt közzétenni.
95. § (1) Az SZTNH a már megadott engedélyt az érintett közös jogkezelő szervezetek kérelmére is módosíthatja, ha
a) az érintett közös jogkezelő szervezetek a 89. § (1) bekezdése vagy a 90. § (1) bekezdése szerinti megállapodás
módosításának jóváhagyását közösen kérik, vagy
b) valamely érintett közös jogkezelő szervezet a 89. § (2) bekezdése vagy a 90. § (2) bekezdése szerinti kijelölés
módosítását kéri.
 (2) A 91. § rendelkezéseit az (1) bekezdésben szabályozott esetekben is megfelelően alkalmazni kell.
(3) Az (1) bekezdésben szabályozott esetekben az engedély módosításáról az SZTNH a Magyar Közlöny mellékleteként
megjelenő Hivatalos Értesítőben tájékoztatást ad, továbbá gondoskodik a  nyilvántartásban szereplő adatok
– szükség szerinti – módosításáról is.
(4) Az engedély (1) bekezdés szerint történő módosításáról a közös jogkezelő szervezet köteles honlapján közleményt
közzétenni.
59. Az engedély visszavonása 96. § (1) Az SZTNH a reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelési tevékenységre adott engedélyt
a  reprezentatív közös jogkezelő szervezet kérelmére vagy az  e  törvényben meghatározott esetekben hivatalból
visszavonja.
(2) Az SZTNH a reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelési tevékenységre adott engedélyt
hivatalból visszavonja, ha
a) a  reprezentatív közös jogkezelő szervezettel szemben lefolytatott felügyeleti eljárás eredményeként ennek
szükségességét állapítja meg, és a visszavonásnak a 119. §-ban foglalt törvényi feltételei fennállnak, vagy
b) a  reprezentatív közös jogkezelő szervezet az  SZTNH erre irányuló felhívása ellenére az  engedélyben
meghatározott közös jogkezelési tevékenységet az  engedély megadását követő egy év elteltével sem
kezdi meg, vagy az engedélyben meghatározott közös jogkezelési tevékenységét egy évnél hosszabb ideig
szünetelteti, és az  SZTNH felhívására megfelelően nem igazolja, hogy a  közös jogkezelési tevékenység
megkezdésének elmaradása vagy szüneteltetése önhibáján kívüli okból ered.
(3) Az  engedély visszavonásáig beszedett jogdíjak e  törvényben foglaltak szerinti felhasználásáról a  közös jogkezelő
szervezet az  engedély visszavonásától függetlenül köteles gondoskodni a  visszavonás időpontjában érvényes
felosztási szabályzata alapján.
(4) Az engedély visszavonása nem érinti a visszavonást megelőzően adott felhasználási engedélyek érvényességét, és
ezek a visszavonáskor érvényes díjszabás alkalmazási időszaka alatt hatályban maradnak.
97. § (1) Ha az  SZTNH a  reprezentatív közös jogkezelő szervezetként, a  17.  § szerinti kiterjesztett hatállyal, kötelező vagy
előírt közös jogkezelés körébe tartozó esetben végzett közös jogkezelési tevékenységre adott engedélyt úgy
vonja vissza, hogy nyilvántartásában szerepel olyan közös jogkezelő szervezet, amely – a  87.  § (3)  bekezdése
szerinti szempontok egyezése alapján – az  érintett közös jogkezelési tevékenység reprezentatív közös jogkezelő
szervezetként történő végzésére engedéllyel rendelkezik, az SZTNH hivatalból ezt a  reprezentatív közös jogkezelő
szervezetet jelöli ki kiterjesztett hatályú közös jogkezelést végző szervezetnek. Több ilyen reprezentatív közös
jogkezelő szervezet esetén az  SZTNH a  89.  § (2)  bekezdése szerinti szabályok megfelelő alkalmazásával jelöli ki
a kiterjesztett hatályú közös jogkezelést végző szervezetet.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti kijelölésről az  SZTNH a  Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben
tájékoztatást ad, és a  94.  § szabályainak megfelelő alkalmazásával módosítja az  érintett reprezentatív közös
jogkezelő szervezet engedélyét, továbbá gondoskodik a nyilvántartásban rögzített adatok módosításáról is.
(3) Az  (1)  bekezdés szerint kijelölt reprezentatív közös jogkezelő szervezet az  alatt az  időszak alatt, amelyre
a  korábbi reprezentatív közös jogkezelő szervezet által a  visszavonást megelőzően alkalmazott utolsó díjszabást
megállapították, ez  utóbbi díjszabás alapján köteles beszedni a  korábbi reprezentatív közös jogkezelő szervezet
által képviselt jogosultakat megillető jogdíjakat. A  korábbi reprezentatív közös jogkezelő szervezet engedélyének
visszavonását követően az e bekezdés szerint beszedett jogdíjakat
a) a kijelölt reprezentatív közös jogkezelő szervezet köteles elkülönült számlán kezelni, és
b) a  korábbi reprezentatív közös jogkezelő szervezetnek az  engedélye visszavonásakor hatályos felosztási
szabályzata alapján a jogosultak között felosztani.
 (4) Ha az engedély visszavonása kötelező vagy előírt közös jogkezelés körébe tartozó eseten kívül, kiterjesztett hatállyal
végzett közös jogkezelési tevékenységet érint, az  (1)–(3)  bekezdésben foglalt szabályokat azzal az  eltéréssel kell
alkalmazni, hogy a  (3)  bekezdés alapján beszedett jogdíjnak azt a  részét, amely a  korábbi reprezentatív közös
jogkezelő szervezet által jogkezelési megbízás alapján képviselt jogosultakat illeti, a  jogdíj beszedésére kijelölt
reprezentatív közös jogkezelő szervezet a megbízott közös jogkezelő szervezet részére felosztás céljára átadja.
98. § (1) Ha az  SZTNH a  reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett, kötelező vagy előírt közös jogkezelés
körébe tartozó esetben végzett közös jogkezelési tevékenységre adott engedélyt úgy vonja vissza, hogy
a  nyilvántartásában nem szerepel olyan reprezentatív közös jogkezelő szervezet, amely – a  87.  § (3)  bekezdése
szerinti szempontok egyezése alapján – az  érintett közös jogkezelési tevékenység végzésére jogosult volna,
az  SZTNH a  honlapján és legalább két országos napilapban közzétett hirdetményben felhívja az  érintett
jogosultakat arra, hogy az általa kitűzött határidőn – de legfeljebb egy éven – belül kezdeményezzék a 87. § szerinti
eljárást.
(2) Az  (1) bekezdésben említett határidő elteltéig a  jogdíjakat a korábbi reprezentatív közös jogkezelő szervezet által
a  visszavonást megelőzően alkalmazott utolsó díjszabás alapján kell megfizetni az  SZTNH által a  hirdetményben
megjelölt módon. Ha a  kitűzött határidőn belül kezdeményezik a  87.  § szerinti eljárást, és az  SZTNH a  kérelmező
részére az  adott közös jogkezelési tevékenység reprezentatív közös jogkezelő szervezetként történő végzését
engedélyezi, az  így megfizetett jogdíjakat az  új reprezentatív közös jogkezelő szervezet osztja fel az  érintett
jogosultak között. Ellenkező esetben az SZTNH kijelöli azt a közös jogkezelő szervezetet, amely a befolyt jogdíjakat
a  határidő elteltét követően a  korábbi közös jogkezelő szervezetnek az  engedélye visszavonásakor hatályos
felosztási szabályzata alapján – a  felosztással összefüggésben felmerült indokolt kezelési költségének levonása
után – az érintett jogosultak között felosztja.
(3) Az  (1)  bekezdésben említett határidő eredménytelen elteltéről az  SZTNH a  Magyar Közlöny mellékleteként
megjelenő Hivatalos Értesítőben hirdetményt tesz közzé. E  hirdetmény közzétételétől az  érintett jogosultak
a  felhasználást mindaddig egyedileg engedélyezhetik, ameddig új közös jogkezelő szervezet az  adott közös
jogkezelési tevékenység reprezentatív közös jogkezelőként történő végzésére engedélyt nem szerez.
(4) Ha az  engedély visszavonása kötelező vagy előírt közös jogkezelés körébe tartozó eseten kívül végzett közös
jogkezelési tevékenységet érint, a  jogdíjakat a  korábbi reprezentatív közös jogkezelő szervezet visszavonáskor
érvényes díjszabása alapján – a  díjszabás alkalmazási ideje alatt – továbbra is e  szervezetnek kell megfizetni.
A  jogdíjakat a  korábbi reprezentatív közös jogkezelő szervezet az  engedélye visszavonásakor hatályos felosztási
szabályzata alapján – a felosztással összefüggésben felmerült indokolt kezelési költségének levonása után – köteles
az érintett jogosultak között felosztani.
99. § (1) A korábbi reprezentatív közös jogkezelő szervezet a 97–98. § szerinti esetekben köteles a jogdíjak felosztását végző
közös jogkezelő szervezettel együttműködni, és e  szervezet részére a  rendelkezésére álló minden tájékoztatást
haladéktalanul megadni.
(2) Az engedély visszavonásáról a közös jogkezelő szervezet köteles honlapján közleményt közzétenni.
60. Igazgatási szolgáltatási díj 100. § A 33. § (1) bekezdés és a 71. § szerinti bejelentésért (ideértve a 86. § szerinti változás bejelentését is), a reprezentatív
közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelési tevékenység engedélyezésére irányuló, valamint
az  engedély módosítása iránti kérelemért miniszteri rendeletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díjat kell
fizetni, amely az SZTNH bevétele.
XIV. FEJEZET
A KÖZÖS JOGKEZELŐ SZERVEZETEK ÉS FÜGGETLEN JOGKEZELŐ SZERVEZETEK NYILVÁNTARTÁSÁRA
VONATKOZÓ SZABÁLYOK
61. A nyilvántartás tartalma, a közös jogkezelő szervezetek és független jogkezelő szervezetek
nyilvántartással kapcsolatos kötelezettségei
101. § (1) Az SZTNH a 33. § (1) bekezdése szerinti bejelentésben közölt adatok, valamint a 87. § szerint indult eljárásban adott
engedélyek és azok módosításai alapján a nyilvántartásban rögzíti, és nyilvánosan hozzáférhetővé teszi
a) a 84. §-ban felsorolt adatokat,
b) az  arra vonatkozó utalást, hogy az  adott jogkezelési tevékenység tekintetében a  közös jogkezelő szervezet
reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzi-e a közös jogkezelési tevékenységet,
c) az arra vonatkozó utalást, hogy a reprezentatív közös jogkezelő szervezet az adott jogkezelési tevékenységet
kiterjesztett hatállyal végzi-e,
d) azon más közös jogkezelő szervezetek nevét és székhelyét, amelyekkel a  közös jogkezelő szervezet
képviseleti szerződést – ideértve a 69–70. § szerinti megállapodásokat is – kötött,
e) kormányrendeletben meghatározott egyéb – a jogkezelés céljainak megvalósításához szükséges – adatokat.
(2) A  nyilvántartás a  84.  § c)–d)  pontja, továbbá az  (1)  bekezdés b)–c)  pontja szerinti adatok tekintetében közhiteles
hatósági nyilvántartásnak minősül.
102. § (1) Az  SZTNH a  nyilvántartás részeként hozzáférést biztosít a  közös jogkezelő szervezet vagy a  független jogkezelő
szervezet
a) létesítő okiratához,
b) szervezeti és működési szabályzatához,
c) tagsági szabályzatához,
d) felosztási szabályzatához,
e) azon megállapodásaihoz, amelyeket a  12.  § (3)  bekezdése, a  34.  § (4)  bekezdése, továbbá az  Szjt. 20.  §
(4)–(5) bekezdése, a 21. § (7) bekezdése, valamint a 28. § (4) bekezdése alapján kötött,
f ) díjszabásához,
g) beszámolójához.
(2) A  közös jogkezelő szervezet és a  független jogkezelő szervezet köteles az  SZTNH részére megküldeni
az (1) bekezdésben felsorolt, hatályos dokumentumait a nyilvántartásban történő közzététel céljából.
(3) A  közös jogkezelő szervezet a  más közös jogkezelő szervezetekkel kötött képviseleti szerződéseit – ideértve
a 69–70. § szerinti megállapodásokat is – megküldi az SZTNH részére.
(4) A  nyilvántartást bárki megtekintheti, ahhoz az  SZTNH a  honlapján elektronikus hozzáférést biztosít.
A nyilvántartásban szereplő vagy az onnan törölt adatok nyilvánosak. Ezekről az adatokról bárki feljegyzést készíthet
vagy – díj ellenében – hitelesített kivonatot kérhet.
62. A nyilvántartási adatok módosítása 103. § Az SZTNH kérelemre vagy szükség esetén hivatalból módosítja a  101.  § (1)  bekezdése szerinti adatokat, valamint
gondoskodik a  102.  § (1)  bekezdése szerinti dokumentumok megváltozása esetén a  hatályos dokumentumok
közzétételéről.
63. Törlés a nyilvántartásból, a jogkezeléstől eltiltott szervezetek listája
104. § (1) Az SZTNH hivatalból törli a nyilvántartásból
a) azt a  közös jogkezelő szervezetet, amelynek 33.  § (2)  bekezdése szerinti engedélyét visszavonta, ha
a  visszavont engedély szerinti közös jogkezelési tevékenységen kívül más közös jogkezelési tevékenységet
a közös jogkezelő szervezet a nyilvántartás szerint nem végez,
b) azt a  közös jogkezelő szervezetet vagy független jogkezelő szervezetet, amelyet a  120.  § alapján
a jogkezeléstől eltiltott, továbbá
c) a jogutód nélkül megszűnt közös jogkezelő szervezetet vagy független jogkezelő szervezetet.
 (2) A  jogutód nélkül megszűnt közös jogkezelő szervezet nyilvántartásból történő törlése esetén a 120. §-ban foglalt
szabályokat megfelelően alkalmazni kell. 105. § (1) A közös jogkezelő szervezetet vagy a független jogkezelő szervezetet kérelmére törli az SZTNH a nyilvántartásból,
ha a kérelmező szervezet jogkezelési tevékenységet a továbbiakban nem kíván végezni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a 120. § (5) és (6) bekezdése alkalmazandó azzal, hogy a jogkezeléstől eltiltott közös
jogkezelő szervezet vagy független jogkezelő szervezet helyett a törölt közös jogkezelő szervezetet vagy független
szervezetet kell érteni.
106. § A nyilvántartásból való törlés nem érinti a  jogosultakat a  törölt közös jogkezelő szervezettel vagy a  független
jogkezelő szervezettel szemben e törvény alapján egyébként megillető jogokat.
107. § (1) Az SZTNH külön listát vezet azokról a szervezetekről, amelyeket a 120. § szerint a jogkezeléstől eltiltott.
 (2) A jogkezeléstől eltiltott szervezetek listája közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül, amely tartalmazza
a) az eltiltott szervezet nevét,
b) székhelyét, valamint
c) az eltiltásról szóló döntés jogerőre emelkedésének napját.
XV. FEJEZET
A KÖZÖS JOGKEZELÉS FELETTI FELÜGYELET 64. A felügyelet terjedelme
108. § Az SZTNH felügyeleti eljárása – amely nem minősül hatósági ellenőrzésnek – kiterjed különösen annak vizsgálatára,
hogy
a) a közös jogkezelő szervezet és a  független jogkezelő szervezet működése, gazdálkodása, valamint a 102. §
(1)  bekezdése szerinti dokumentumai megfelelnek-e a  jogkezelésre vonatkozó jogszabályokban foglalt
követelményeknek,
b) a közös jogkezelés megkezdésének a 32. § szerint irányadó feltételei folyamatosan megvalósulnak-e,
c) a  reprezentatív közös jogkezelő szervezet vonatkozásában a  34.  §-ban foglalt engedélyezési feltételek
folyamatosan megvalósulnak-e,
d) a  több tagállam területére kiterjedő hatályú engedélyeket adó közös jogkezelő szervezet megfelel-e
a második részben foglalt követelményeknek. 65. A közös jogkezelő szervezetek és a független jogkezelő szervezetek felügyelettel összefüggő
kötelezettségei, felügyeleti díj
109. § (1) A  közös jogkezelő szervezet a  döntéshozó szerv összehívásáról az  SZTNH-t előzetesen – a  tagok értesítésével
egyidejűleg – írásban, a  napirend és a  felügyelet ellátásával összefüggő napirendi pontokhoz kapcsolódó iratok
megküldésével tájékoztatja, az SZTNH képviselője az ülésen, a  felügyelet ellátásával összefüggő napirendi pontok
megtárgyalásán jogosult részt venni.
(2) A  közös jogkezelő szervezet a  döntéshozó szerv üléséről készült jegyzőkönyvet – a  döntéshozó szerv által hozott
határozatokkal együtt – az ülést követő 30 napon belül megküldi az SZTNH részére.
110. § A közös jogkezelő szervezet a  közös jogkezelési tevékenységével összefüggésben féléves rendszerességgel
adatszolgáltatásra köteles az SZTNH felé. Az adatszolgáltatás tartalmát és módját a Kormány rendeletben határozza
meg.
111. § (1) Az SZTNH által gyakorolt felügyelettel összefüggésben felmerült költségek fedezése érdekében a közös jogkezelő
szervezetek és a független jogkezelő szervezetek az SZTNH javára évente felügyeleti díjat kötelesek fizetni.
(2) A felügyeleti díj mértéke
a) a  reprezentatív közös jogkezelő szervezet által reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös
jogkezelési tevékenységből származó előző évi jogdíjbevétel, valamint az ilyen jogdíjakkal végzett pénzügyi
műveletek – ideértve a jogdíjak befektetését is – előző évi bevételének 0,5%-a,
b) a  közös jogkezelő szervezet előző évi – a)  pont szerinti esetleges bevételével csökkentett – bevételének
– ideértve az aktivált saját teljesítmények értékét is – 0,3%-a,
c) a  független jogkezelő szervezet esetében a  jogkezelési tevékenységből származó előző évi jogdíjbevétel,
valamint a  jogdíjakkal végzett pénzügyi műveletek – ideértve a  jogdíjak befektetését is – előző évi
bevételének 0,1%-a.
(3) A felügyeleti díjat a második naptári negyedév utolsó napjáig kell megfizetni.
 (4) A  tevékenység megkezdésének éve vonatkozásában a  felügyeleti díj mértéke az  erre az  évre tervezett bevétel
(2)  bekezdés szerint irányadó százaléka. Ebben az  esetben a  felügyeleti díjat a  tárgyévet követő második naptári
negyedév utolsó napjáig kell megfizetni.
(5) A határidőben meg nem fizetett felügyeleti díj után az adózás rendjéről szóló törvény szerint kell késedelmi pótlékot
fizetni.
(6) A felügyeleti díj és a késedelmi pótlék adók módjára behajtandó köztartozásnak minősül.
 (7) A (2) és (4) bekezdés alkalmazásában bevétel alatt az általános forgalmi adót nem tartalmazó bevételt kell érteni.
 (8) A felügyeleti díj megállapításának és megfizetésének részletes szabályait a Kormány rendeletben állapítja meg.
66. A felügyeleti eljárás megindítása 112. § (1) Az SZTNH a reprezentatív közös jogkezelő szervezetek, valamint a nyilvántartásban szereplő, belföldön letelepedett
más közös jogkezelő szervezetek működését évente, hivatalból indított felügyeleti eljárás keretében vizsgálja.
(2) Az  SZTNH a  nyilvántartásban szereplő, belföldön letelepedett független jogkezelő szervezetek működését
kétévente, hivatalból indított felügyeleti eljárás keretében vizsgálja.
(3) Az  SZTNH a  közös jogkezelő szervezetek és a  független jogkezelő szervezetek működését az  (1) és (2)  bekezdés
szerinti eseteken kívül szükség szerint hivatalból indított felügyeleti eljárás keretében is vizsgálhatja.
113. § (1) Ha az  igazságügyért felelős miniszter a  reprezentatív közös jogkezelő szervezetek díjszabásaival kapcsolatos
feladata körében a  jogkezelésre vonatkozó jogszabályok megsértését észleli, az  SZTNH-nál felügyeleti eljárást
kezdeményezhet.
(2) Ha az NKA elnöke vagy alelnöke a közös jogkezelő szervezetek jogdíj- és más bevételeinek kulturális célra történő
felhasználásával kapcsolatos feladata (43–45. §) körében a jogkezelésre vonatkozó jogszabályok megsértését észleli,
az SZTNH-nál felügyeleti eljárást kezdeményezhet.
67. A felügyeleti eljárás lefolytatása 114. § (1) Ha az  SZTNH a  felügyeleti eljárása során megállapítja, hogy a  felügyelet ellátásához szükséges dokumentumok,
adatok nem állnak rendelkezésre, ezek megküldésére, valamint nyilatkozattételre hívhatja fel az  eljárás alá vont
szervezetet.
(2) Annak vizsgálata során, hogy a  reprezentatív közös jogkezelő szervezet az  általa végzett jogkezelési
tevékenységben érdekelt jogosultak jelentős részét képviseli-e, a 33. § (2) bekezdése szerinti engedély megadását
követő egy év elteltével figyelmen kívül kell hagyni a  tagként való csatlakozásra irányuló nyilatkozatokat és
a külföldi szervezettel való képviseleti szerződés megkötésére irányuló szándéknyilatkozatokat.
115. § Az SZTNH a felügyeleti eljárásban szakértői véleményt kérhet vagy szakértőt hallgathat meg.
116. § A felügyeleti eljárásra vonatkozó részletes szabályokat a Kormány rendeletben állapítja meg.
68. Az SZTNH döntése 117. § (1) Ha az  SZTNH a  felügyeleti eljárás eredményeként a  jogkezelésre vonatkozó jogszabályok megsértését, vagy
az azokban előírt feltételek teljesülésének hiányát állapítja meg, határozatában felügyeleti intézkedésként
a) felhívja a  szervezetet a  jogsértő állapot megszüntetésére és a  jogszerű működés helyreállítására, vagy más
kötelezettséget írhat elő – így különösen a  33.  § (2)  bekezdése szerinti engedély megadásához szükséges
feltételek teljesítését –, amelyre megfelelő határidőt állapít meg,
b) felügyeleti bírságot szabhat ki,
c) megkeresi az  ügyészséget az  egyesület törvényességi ellenőrzése körében meghozható intézkedések
megtétele céljából,
d) a 33. § (2) bekezdése szerinti engedélyt visszavonhatja,
e) a jogkezeléstől a szervezetet eltilthatja.
(2) Az  SZTNH az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti intézkedésben foglalt felhívás megfelelő teljesítését a  112.  §
(3) bekezdése szerint indított felügyeleti eljárásában hivatalból vizsgálja.
118. § (1) A felügyeleti bírság összegét az eset összes körülményére – különösen a jogsértő magatartás súlyára, ismétlődésére,
a  jogsértő állapot fennállásának időtartamára, valamint a  hatékonyság követelményére és az  arányosság elvére –
figyelemmel kell meghatározni. A  felügyeleti bírság mértéke nem haladhatja meg a  tárgyévet megelőző évre
számított felügyeleti díj összegének ötszörösét.
(2) Felügyeleti bírság a 117. § (1) bekezdése szerinti egyéb intézkedések mellett egyidejűleg és ismételten is kiszabható.
 (3) A felügyeleti bírságot az azt kiszabó határozat közlésétől számított tizenöt napon belül kell megfizetni.
 (4) A  határidőben meg nem fizetett felügyeleti bírság után az  adózás rendjéről szóló törvény szerint kell késedelmi
pótlékot fizetni.
 (5) A felügyeleti bírság és a késedelmi pótlék adók módjára behajtandó köztartozásnak minősül.
119. § A 33. § (2) bekezdése szerinti engedély visszavonására abban az esetben kerülhet sor, ha
a) a  felügyeleti eljárás eredményeként az  SZTNH megállapította, hogy az  érintett reprezentatív közös
jogkezelő szervezet tekintetében az  engedély megadásához szükséges feltételek nem valósulnak meg,
vagy a  reprezentatív közös jogkezelő szervezet reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös
jogkezelési tevékenysége egyébként nem felel meg a jogkezelésre vonatkozó jogszabályoknak,
b) a  reprezentatív közös jogkezelő szervezet az  SZTNH által megállapított határidőn belül,
a jogkövetkezményekre történt figyelmeztetés ellenére nem teljesítette a 117. § (1) bekezdésének a) pontja
szerinti felügyeleti intézkedésben foglalt felhívást, és
c) felügyeleti bírság kiszabásától sem várható eredmény. 120. § (1) Az  SZTNH abban az  esetben tilthatja el a  közös jogkezelő szervezetet vagy független jogkezelő szervezetet
a jogkezeléstől, ha
a) a  117.  § (1)  bekezdésének c)  pontja szerinti intézkedés nem járt eredménnyel, vagy nem várható tőle
eredmény, vagy
b) a jogkezelésre vonatkozó jogszabályok súlyos vagy ismételt megsértése esetén az SZTNH által megállapított
határidőn belül, a  jogkövetkezményekre történt figyelmeztetés ellenére nem teljesítette a  117.  §
(1) bekezdésének a) pontja szerinti felügyeleti intézkedésben foglalt felhívást, és
a felügyeleti bírság kiszabásától sem várható eredmény.
 (2) Az a közös jogkezelő szervezet vagy független jogkezelő szervezet, amelyet a jogkezeléstől eltiltottak, az eltiltásnak
a 121. § bekezdés szerinti visszavonásáig jogkezelést nem végezhet, az eltiltott szervezet által az eltiltás hatálya alatt
adott felhasználási engedélyek hatálytalanok.
(3) A  jogkezeléstől való eltiltás nem érinti az  eltiltásról szóló határozat jogerőre emelkedését megelőzően adott
felhasználási engedélyek érvényességét és hatályát.
(4) A  jogkezeléstől való eltiltásig beszedett jogdíjak e  törvényben foglaltak szerinti felhasználásáról a  jogkezelő
szervezet vagy a  független jogkezelő szervezet az  eltiltástól függetlenül köteles gondoskodni az  eltiltás
időpontjában érvényes felosztási szabályzat alapján.
(5) A  jogkezeléstől való eltiltásról szóló határozat jogerőre emelkedésével külön intézkedés nélkül érvényét veszti
a  33.  § (2)  bekezdése szerinti valamennyi engedély is. Ebben az  esetben a  97–99.  §-ban foglalt szabályokat kell
alkalmazni, azzal, hogy a  97.  § (4)  bekezdése és 98.  § (4)  bekezdése szerinti esetben az  SZTNH által kijelölt közös
jogkezelő szervezet szedi be és osztja fel a jogdíjat az érintett jogosultak között.
(6) Az  (5)  bekezdésben nem említett egyéb esetekben az  SZTNH kijelöli az  eltiltást megelőzően adott felhasználási
engedélyek után járó jogdíjak beszedésére és felosztására jogosult közös jogkezelő szervezetet. Az  így beszedett
jogdíjat a  kijelölt közös jogkezelő szervezet az  eltiltott szervezetnek az  eltiltáskor hatályos felosztási szabályzata
alapján – a  felosztással összefüggésben felmerült indokolt kezelési költségének levonása után – az  érintett
jogosultak között felosztja.
(7) A  jogkezeléstől való eltiltásról, valamint a  (6)  bekezdés szerinti kijelölésről az  SZTNH a  Magyar Közlöny
mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben hirdetményt tesz közzé.
121. § (1) Az  SZTNH a  120.  § szerinti eltiltást a  közös jogkezelő szervezet vagy a  független jogkezelő szervezet kérelmére
visszavonja, ha a kérelmező igazolja, hogy az eltiltás oka már nem áll fenn.
(2) Az  eltiltás visszavonását leghamarabb az  eltiltásról szóló határozat jogerőre emelkedését követő naptári év első
napján lehet kérni a kérelem benyújtását követő naptári év első napjától kezdődő hatállyal.
69. Panasz a közös jogkezelő szervezet vagy független jogkezelő szervezet működésével kapcsolatban
122. § (1) A  jogosultak, a  felhasználók, a  felhasználói érdek-képviseleti szervezetek, más közös jogkezelő szervezetek vagy
független jogkezelő szervezetek írásban panasszal élhetnek az SZTNH előtt a Magyarország területén letelepedett
közös jogkezelő szervezet vagy független jogkezelő szervezet olyan tevékenysége, működése vagy a  vele
kapcsolatos más olyan körülmény miatt, amely – álláspontjuk szerint – a  jogkezelésre vonatkozó jogszabályokat
sérti.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti panasz kivizsgálása nem része a  felügyeleti eljárásnak, és nem minősül jogkezeléssel
kapcsolatos hatósági eljárásnak. A panasz kivizsgálására a Ket. szabályait nem kell alkalmazni.
(3) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában felhasználói érdek-képviseleti szervezet az  a  nyilvántartott tagsággal rendelkező
jogi személy, amely létesítő okirata szerinti tevékenységét országosan fejti ki, és tevékenysége kiterjed az  érintett
felhasználók érdekeinek a  közös jogkezelő szervezetek vagy független jogkezelő szervezetek működésével
kapcsolatos panasztétel során történő képviseletére.
123. § (1) A  122.  § szerinti panaszt az  SZTNH a  beérkezést követően haladéktalanul megvizsgálja, és szükség esetén
a panaszost és azt, akivel szemben panasszal éltek, meghallgatja, valamint tőle további felvilágosítást és információt
kérhet.
(2) A panasz beérkezésétől számított 60 napon belül az SZTNH a rendelkezésére álló adatok alapján dönt arról, hogy
a  panaszban foglaltakra tekintettel a  112.  § (3)  bekezdése alapján hivatalból szükség szerinti felügyeleti eljárást
indít-e az érintett közös jogkezelő szervezettel vagy független jogkezelő szervezettel szemben.
(3) A  korábbival azonos tartalmú, ugyanazon panaszos által tett ismételt panasz, a  nyilvánvalóan alaptalan, továbbá
a névtelen panasz vizsgálata mellőzhető.
(4) Ha a  panaszban megjelölt magatartással kapcsolatban más hatóság jogosult eljárni, az  SZTNH a  panaszt,
a beérkezéstől számított nyolc napon belül megküldi a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnak.
(5) Az SZTNH a felügyeleti eljárás megindításáról vagy annak mellőzéséről, továbbá a panasznak a (4) bekezdés szerinti
áttételéről értesíti a panaszost.
70. A más EGT-államban letelepedett közös jogkezelő és független jogkezelő szervezetekre vonatkozó
eltérő szabályok, együttműködés más EGT-állam hatóságával
124. § A más EGT-államban letelepedett, Magyarország területére irányuló jogkezelési tevékenységet végző közös
jogkezelő szervezet és független jogkezelő szervezet felügyeletére a  XV. fejezet szabályait a  125–127.  § szerinti
eltérésekkel kell alkalmazni.
125. § (1) Az  SZTNH a  szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és a  zeneművek belső piacon történő
online felhasználásának több területre kiterjedő hatályú engedélyezéséről szóló 2014. február 26-i 2014/26/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelv (továbbiakban: 2014/26/EU irányelv) alkalmazása szempontjából lényeges
ügyben, különösen a  más EGT-államban letelepedett közös jogkezelő szervezet tevékenységével kapcsolatban
tájékoztatás kérése céljából indokolással ellátott megkereséssel fordulhat az  adott EGT-állam kijelölt illetékes
hatóságához.
(2) Ha az  SZTNH különösen a  más EGT-államban letelepedett közös jogkezelő szervezet felett gyakorolt felügyeleti
tevékenységével összefüggésben arra utaló körülményről szerez tudomást, hogy a  felügyelt szervezet a 2014/26/EU
irányelvben rögzített feltételeknek megfelelően a  letelepedése szerinti EGT-államban rá irányadó jogszabályokat
nem tartja be, erről az  adott EGT-állam kijelölt illetékes hatóságát értesíti. Az  értesítés mellett az  SZTNH szükség
esetén kezdeményezheti, hogy az  adott EGT-állam kijelölt illetékes hatósága hozza meg a  hatáskörébe tartozó
intézkedéseket az érintett szervezettel szemben.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetben az SZTNH a 2014/26/EU irányelv 41. cikke szerinti szakértői csoporthoz is fordulhat.
126. § (1) A  más EGT-államban letelepedett, Magyarország területére irányuló közös jogkezelést végző közös jogkezelő
szervezet és független jogkezelő szervezet esetében nem alkalmazhatók a 108. § a) és b) pontjának, a 109–110. §,
111.  § (2)  bekezdés b)–c)  pontjának, a  117.  § (1)  bekezdés c), e)  pontjának, a  120–121.  § rendelkezései; a  112.  §
(1) bekezdése szerinti felügyeleti eljárásban pedig az SZTNH a 33. § (2) bekezdése szerinti engedély megadásához
szükséges feltételek folyamatos fennállását vizsgálja.
(2) A  33.  § (2)  bekezdése szerinti engedély visszavonására akkor kerülhet sor más EGT-államban letelepedett,
Magyarország területére irányuló közös jogkezelést végző reprezentatív közös jogkezelő szervezet esetében, ha
a) a felügyeleti eljárás eredményeként az SZTNH megállapította, hogy az érintett reprezentatív közös jogkezelő
szervezet tekintetében az engedély megadásához szükséges feltételek nem valósulnak meg,
b) a  reprezentatív közös jogkezelő szervezet az  SZTNH által megállapított határidőn belül,
a jogkövetkezményekre történt figyelmeztetés ellenére nem teljesítette az engedély megadásához szükséges
feltételek teljesítésére irányuló, a 117. § (1) bekezdésének a) pontja szerinti felügyeleti intézkedésben foglalt
felhívást, és
c) felügyeleti bírság kiszabásától sem várható eredmény. 127. § (1) Ha valamely más EGT-állam kijelölt illetékes hatósága a  2014/26/EU irányelv alkalmazása szempontjából lényeges
ügyben – különösen a  Magyarországon letelepedett közös jogkezelő szervezet tevékenységével kapcsolatban –
tájékoztatás kérése céljából indokolással ellátott megkereséssel fordul az  SZTNH-hoz, az  SZTNH a  rendelkezésére
álló adatok alapján indokolatlan késedelem nélkül megküldi a kért tájékoztatást a megkereső hatóság részére.
(2) Ha valamely más EGT-állam hatósága a  Magyarországon letelepedett közös jogkezelő szervezet és független
jogkezelő szervezet felett gyakorolt felügyelet alapján megállapítja, hogy a  felügyelt szervezet a  2014/26/EU
irányelvben rögzített feltételeknek megfelelően elfogadott magyar jogszabályokat nem tartja be, erről az SZTNH-t
értesítheti. Az értesítés mellett a megkereső hatóság kezdeményezheti, hogy az SZTNH hozza meg a hatáskörébe
tartozó intézkedéseket az érintett szervezettel szemben.
(3) A (2) bekezdés szerinti megkeresésben közölt körülményeket az SZTNH szükség esetén a 112. § (3) bekezdés szerinti
felügyeleti eljárás keretében vizsgálja. A  felügyeleti eljárás megindításáról vagy annak mellőzéséről az  SZTNH
a megkereséstől számított 3 hónapon belül indokolással ellátott tájékoztatást küld a megkereső hatóság részére.
XVI. FEJEZET
AZ SZTNH DÖNTÉSÉNEK BÍRÓSÁGI FELÜLVIZSGÁLATA 71. Felülvizsgálati kérelem
128. § (1) A bíróság kérelemre felülvizsgálja az SZTNH-nak
a) a jogkezeléssel kapcsolatos hatósági ügyben hozott határozatát, továbbá
b) a  jogkezeléssel kapcsolatos hatósági ügyben az  eljárás megindítására irányuló kérelmet benyújtó ügyfélen
kívüli ügyféli jogállást megtagadó, az  eljárást felfüggesztő, az  eljárási bírságot kiszabó végzését, valamint
az iratbetekintést kizáró vagy korlátozó azt a végzését, amellyel szemben a Ket. szerint önálló jogorvoslatnak
van helye.
(2) Az SZTNH döntése ellen előterjesztett bírósági felülvizsgálati kérelemnek nincs halasztó hatálya, és nem
akadályozza meg annak jogerőre emelkedését.
(3) Az SZTNH az  (1)  bekezdésben nem említett végzése csak az  (1)  bekezdésben felsorolt döntésekkel szemben
előterjesztett bírósági felülvizsgálati kérelemben támadható meg.
129. § (1) A döntés bírósági felülvizsgálatát kérheti:
a) aki az SZTNH előtti hatósági eljárásban ügyfélként vett részt;
b) akit az iratbetekintésből kizártak vagy abban korlátoztak;
c) akitől az ügyféli jogállást megtagadták.
(2) Az általuk kezdeményezett felügyeleti eljárásban meghozott határozat felülvizsgálatát kérhetik a  113.  §
(1)–(2) bekezdésében meghatározott személyek is.
130. § (1) A felülvizsgálati kérelem benyújtásának határideje – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a döntésnek a féllel
vagy az  eljárás egyéb résztvevőjével való közlésétől számított harminc nap. A  kérelem benyújtására a  83.  §-ban
foglalt rendelkezések megfelelően alkalmazandók.
(2) A bírósági felülvizsgálati kérelem előterjesztésének harmincnapos határidejét az igazolási kérelmet elutasító vagy be
nem nyújtottnak tekintő végzés közlésétől kell számítani, ha
a) ez későbbi, mint az (1) bekezdés szerinti döntés közlésének napja és
b) az  igazolási kérelmet olyan mulasztás kimentésére terjesztették elő, amely közvetlenül az  (1)  bekezdés
szerinti döntés alapjául szolgált.
 (3) Ha az  SZTNH döntésének bírósági felülvizsgálatát a  Ket.  rendelkezései szerint az  Alkotmánybíróság határozata
alapján kérik, a  bírósági felülvizsgálati kérelem előterjesztésének határideje az  alkotmánybírósági döntés
kézbesítésétől számított harminc napra ismételten megnyílik.
131. § (1) A  bírósági felülvizsgálati kérelem az  SZTNH-nál nyújtható be, amely azt a  jogkezeléssel kapcsolatos hatósági ügy
irataival együtt – a (2) bekezdésben szabályozott eset kivételével – tizenöt napon belül továbbítja a bírósághoz. Ha
az eljárásban ellenérdekű ügyfél is részt vett, az SZTNH a bírósági felülvizsgálati kérelem továbbításáról egyidejűleg
az ellenérdekű ügyfelet is értesíti.
(2) Ha a bírósági felülvizsgálati kérelem elvi jelentőségű jogkérdést vet fel, az SZTNH e kérdésben írásbeli nyilatkozatot
tehet, és azt a bírósági felülvizsgálati kérelemmel, valamint a jogkezeléssel kapcsolatos hatósági ügy irataival együtt
harminc napon belül továbbítja a bírósághoz.
132. § (1) A  bírósági felülvizsgálati kérelem kellékeire a  polgári perrendtartásról szóló törvény (a  továbbiakban: Pp.)
keresetlevélre vonatkozó szabályai megfelelően irányadók.
(2) Ha a bírósági felülvizsgálati kérelmet elkésetten nyújtották be, az igazolási kérelem tárgyában a bíróság határoz.
72. Hatáskör és illetékesség 133. § (1) Az SZTNH döntésének bírósági felülvizsgálatára irányuló eljárás a Fővárosi Törvényszék hatáskörébe és kizárólagos
illetékessége alá tartozik.
(2) A Fővárosi Törvényszék három hivatásos bíróból álló tanácsban jár el.
73. A bírósági felülvizsgálati kérelemmel kapcsolatos eljárásra irányadó szabályok
134. § A bíróság az  SZTNH döntésének bírósági felülvizsgálatára irányuló kérelmet a  nemperes eljárás szabályai szerint
– az  e  törvényben foglalt eltérő rendelkezések alkalmazásával – bírálja el. Ha e  törvényből, illetve az  eljárás
nemperes jellegéből más nem következik, az eljárásra a Pp. általános szabályait megfelelően kell alkalmazni.
74. Kizárás 135. § (1) A Pp. általános rendelkezéseiben meghatározott eseteken kívül az ügy elintézéséből ki van zárva, és abban mint bíró
nem vehet részt, aki
a) az SZTNH döntésének meghozatalában részt vett;
b) az  a)  pontban említett személynek a  Pp.  általános – a  bírák kizárására vonatkozó – rendelkezéseiben
megjelölt hozzátartozója.
 (2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit a jegyzőkönyvvezetők és a szakértők kizárására is alkalmazni kell.
75. A felek és az eljárás más résztvevői
136. § (1) A kérelmező a bírósági eljárásban félként vesz részt.
 (2) Ha az SZTNH előtti eljárásban ellenérdekű ügyfél is részt vett, a bírósági eljárást ellene kell megindítani.
137. § (1) Akinek jogi érdeke fűződik ahhoz, hogy az  SZTNH döntésének bírósági felülvizsgálatára irányuló eljárás miként
dőljön el, az eljárásba – annak jogerős befejezéséig – az azonos érdekű fél mellett beavatkozhat.
(2) A beavatkozó – az elismerést és a jogról való lemondást kivéve – minden cselekményre jogosult, amelyet az általa
támogatott fél megtehet, cselekményeinek azonban csak annyiban van hatályuk, amennyiben a  beavatkozó
cselekményei a fél cselekményeivel nem állnak ellentétben.
(3) A beavatkozó és a fél közötti jogvitát az eljárás során nem lehet elbírálni.
76. Eljárási költség 138. § (1) Ha a  bírósági eljárásban ellenérdekű fél is részt vett, az  eljárási költségek előlegezésére, illetve viselésére
a perköltségre vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
(2) Ellenérdekű fél hiányában a költségeket a kérelmező előlegezi és viseli.
77. Mulasztás 139. § Ha a  kérelmező vagy egyik fél sem jelenik meg a  tárgyaláson, vagy a  megszabott határidő alatt a  bíróság
felhívásának bármelyik fél nem tesz eleget, a bíróság a kérelmet a rendelkezésre álló adatok alapján bírálja el.
78. Intézkedések a kérelem alapján 140. § Ha az SZTNH írásbeli nyilatkozatot tett a bírósági felülvizsgálati kérelemre [131. § (2) bek.], az eljáró tanács elnöke
e nyilatkozatot írásban közli a féllel vagy a felekkel.
79. Tárgyalás és bizonyítás 141. § (1) Az elsőfokú bíróság a Pp. szabályai szerint bizonyítást folytat le és tárgyalást tart.
 (2) Ha az eljárásban ellenérdekű fél nem vesz részt, és az ügy az iratok alapján elbírálható, a bíróság tárgyaláson kívül is
hozhat határozatot, azonban a felet – kívánságára – meg kell hallgatnia.
 (3) Ha a bíróság az ügyet tárgyaláson kívül bírálja el, de az eljárás folyamán szükségét látja a tárgyalás megtartásának,
a  tárgyalást bármikor kitűzheti. Ha viszont a  bíróság az  ügyet tárgyaláson bírálja el vagy tárgyalást tűzött ki, ezt
követően nem térhet vissza az ügy tárgyaláson kívüli elbírálására.
(4) A bírósági eljárásban nincs helye egyezségnek. 80. A bíróság döntése
142. § (1) A bíróság mind az ügy érdemében, mind egyéb esetekben végzéssel határoz.
 (2) A bíróság – az  ügy érdemére ki nem ható eljárási szabály megsértésének kivételével – jogszabálysértés
megállapítása esetén az SZTNH döntését hatályon kívül helyezi és szükség esetén az SZTNH-t új eljárásra kötelezi.
 (3) A  bíróság figyelmen kívül hagyja a  fél által a  bírósági felülvizsgálati kérelemben vagy annak benyújtását
követően előterjesztett azt a  nyilatkozatot, állítást vagy bizonyítékot, amelyet az  SZTNH az  előtte folyó eljárásban
szabályszerűen hagyott figyelmen kívül.
(4) Ha a  bírósági felülvizsgálati kérelem előterjesztését követően az  SZTNH valamely döntését visszavonta, a  bíróság
az  eljárást megszünteti. Ha az  SZTNH a  döntését módosította, a  bírósági eljárás folytatásának csak a  még vitás
kérdésekben van helye.
143. § A bíróság az  ügy érdemében hozott végzését kézbesítés útján közli; azt nem lehet a  kihirdetéssel közöltnek
tekinteni. Ha a  bírósági felülvizsgálati kérelmet a  bíróság tárgyaláson bírálja el, az  ügy érdemében hozott végzést
a tárgyalás napján ki is kell hirdetni. A kihirdetést csak akkor lehet – legfeljebb nyolc napra – elhalasztani, ha ez az
ügy bonyolultsága miatt feltétlenül szükséges. A  kihirdetés határnapját ilyen esetben nyomban ki kell tűzni, és
a végzést a kihirdetés napjáig írásba is kell foglalni.
144. § A Fővárosi Törvényszék végzése elleni fellebbezés elbírálása során a  Pp. 257.  §-ában  foglaltakat kell megfelelően
alkalmazni azzal, hogy a másodfokú bíróság erre irányuló kérelem esetén a feleket szóban is köteles meghallgatni,
kivéve, ha a  fellebbezést az  SZTNH-nak a  128.  § (1)  bekezdésének  b)  pontjában meghatározott döntései ellen
előterjesztett felülvizsgálati kérelem tárgyában hozott végzéssel szemben nyújtották be.
XVII. FEJEZET
A REPREZENTATÍV KÖZÖS JOGKEZELŐ SZERVEZETKÉNT VÉGZETT KÖZÖS JOGKEZELÉS KÖRÉBEN
ALKALMAZOTT DÍJSZABÁSOK JÓVÁHAGYÁSA
81. A díjszabás benyújtása 145. § (1) Az  SZTNH jár el a  reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelés körében alkalmazott
díjszabások miniszteri jóváhagyásra történő előkészítése során.
(2) A  reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelés körében alkalmazott díjszabások
jóváhagyásáról az igazságügyért felelős miniszter dönt.
(3) A  reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelés körében alkalmazott díjszabások
jóváhagyására irányuló eljárás – ide értve annak véleményezési szakaszát is – nem minősül közigazgatási hatósági
eljárásnak, arra a Ket. szabályait nem kell alkalmazni.
146. § (1) A reprezentatív közös jogkezelő szervezet abban a körben, amelyben a 33. § (2) bekezdése szerinti engedély alapján
reprezentatív közös jogkezelő szervezetként közös jogkezelési tevékenységre jogosult, az  egyes felhasználási
módok tekintetében évente megállapított díjszabását az  e  § szerinti jóváhagyási eljárás lefolytatása céljából
legkésőbb minden év szeptember 1-jéig megküldi az SZTNH-nak.
(2) Az  (1) bekezdés szerint benyújtott díjszabás tervezett alkalmazásának kezdő időpontjaként a következő év január
1-jét kell megadni.
147. § (1) A  reprezentatív közös jogkezelő szervezet abban az  évben, amelyben az  SZTNH-nak a  33.  § (2)  bekezdése szerinti
engedély megadásáról szóló határozata jogerőre emelkedett, a  146.  § (1)  bekezdése szerinti határidőtől eltérő
időpontban, de legkésőbb az engedély megadásáról szóló határozat jogerőre emelkedését követő két hónapon belül is
megküldheti jóváhagyási eljárás lefolytatása céljából a 146. § (1) bekezdése szerinti díjszabását az SZTNH részére, kivéve,
ha az így benyújtott díjszabás (2) bekezdés szerint meghatározott alkalmazási időszaka hat hónapnál kevesebb lenne.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben a  tervezett alkalmazás kezdő időpontjaként a  díjszabás benyújtásának hónapját
követő negyedik hónap első napját kell megjelölni, és a díjszabás alkalmazási időszaka a kezdő nap naptári évének
utolsó napjáig tarthat.
148. § (1) A  jóváhagyási eljárás lefolytatása céljából benyújtott díjszabáshoz indokolást és az  azt alátámasztó iratokat kell
csatolni.
(2) A rádió- és a televízió-szervezetek műsorában sugárzott, a saját műsort vezeték útján a nyilvánossághoz közvetítők
műsorába belefoglalt, valamint a  kép- vagy hanghordozón forgalomba hozott művek szerzőit, előadó-művészi
teljesítmények előadóművészeit, továbbá filmek és hangfelvételek előállítóit műveik, előadó-művészi
teljesítményeik, illetve filmjeik és hangfelvételeik magáncélú másolására tekintettel megillető megfelelő díjazás
megállapításához a magáncélú többszörözés mértékét reprezentatív módon megjelenítő felmérést is csatolni kell.
A  felmérés módszerének meghatározásához ki kell kérni a  jelentős felhasználók és felhasználói érdekképviseleti
szervezetek véleményét. A felmérés eredményét a díjszabás jóváhagyására irányuló eljárásban részt vevők számára
hozzáférhetővé kell tenni.
149. § A díjszabás jóváhagyására irányuló eljárásban a  kultúráért felelős miniszter, a  kereskedelemért, a  turizmusért és
a  vendéglátásért felelős miniszter, az  igazságügyért felelős miniszter, az  SZTNH és az  eljárás többi résztvevője
elektronikus úton kötelesek kapcsolatot tartani egymással. Az  SZTNH a  reprezentatív közös jogkezelő
szervezetekkel, valamint a  felhasználókkal és a  felhasználói érdek-képviseleti szervezetekkel elektronikus úton tart
kapcsolatot.
82. A díjszabás véleményezése 150. § (1) Az  SZTNH a  jóváhagyási eljárás lefolytatása céljából megküldött díjszabásról annak kézhezvételét követően
haladéktalanul véleményt kér a jelentős felhasználóktól és a felhasználók érdek-képviseleti szervezeteitől, valamint
a kultúráért felelős minisztertől, továbbá – a nyilvános előadásra vonatkozó díjszabást illetően – a kereskedelemért,
a  turizmusért és a  vendéglátásért felelős minisztertől. Az  Szjt. 20–21.  §-ban meghatározott díj vonatkozásában
a  fizetésre kötelezettek és azok érdek-képviseleti szervezetei minősülnek felhasználónak és felhasználói
érdek-képviseleti szervezeteknek.
(2) A  díjszabás jóváhagyására irányuló eljárás (1)  bekezdés szerinti véleményezési szakaszát a  díjszabásnak
az SZTNH-hoz történő benyújtásától számított hatvan napon belül kell lefolytatni. Az e bekezdés szerinti határidőt
az SZTNH elnöke indokolt esetben annak letelte előtt további harminc nappal meghosszabbíthatja.
151. § (1) Az  SZTNH a  díjszabás jóváhagyására irányuló eljárás véleményezési szakaszában bármely felhasználótól és
felhasználói érdek-képviseleti szervezettől véleményt kérhet.
(2) Az SZTNH attól a  jelentős felhasználótól és felhasználói érdek-képviseleti szervezettől köteles véleményt kérni, aki
vagy amely véleményezési szándékát az  SZTNH-nak az  adott évben az  SZTNH honlapján a  díjszabás benyújtását
követően haladéktalanul e célból közzétett felhívása alapján, a felhívás közzétételétől számított tizenöt napon belül
írásban bejelenti, és egyidejűleg benyújtja a  (3) vagy a  (4)  bekezdés szerinti nyilatkozatot, valamint – felhasználói
érdek-képviseleti szerv esetén – hatályos létesítő okiratát.
(3) Jelentős felhasználó az  a  személy, aki az  érintett reprezentatív közös jogkezelő szervezethez intézett megkeresés
alapján kiadott nyilatkozattal igazolja, hogy a  bejelentés évét megelőző naptári évben az  általa fizetett jogdíj
elérte az érintett díjszabás alapján vagy az érintett díjszabásban meghatározott valamely felhasználói csoport által
megfizetett összes jogdíj 5%-át.
(4) Felhasználói érdek-képviseleti szervezet az  a  nyilvántartott tagsággal rendelkező jogi személy, amely létesítő
okirata szerinti tevékenységét országosan fejti ki, és tevékenysége kiterjed az  érintett felhasználók érdekeinek
a  díjszabások véleményezése során történő képviseletére, továbbá a  reprezentatív közös jogkezelő szervezet által
az érdek-képviseleti szervezet megkeresésére kiadott nyilatkozattal igazolja, hogy az érdek-képviseleti szervezetnek
tagja az  adott díjszabással érintett felhasználók olyan köre, amely a  bejelentés évét megelőző naptári évben
az adott díjszabás alapján vagy az adott díjszabásban meghatározott valamely felhasználói csoport által megfizetett
összes jogdíj legalább 10%-át megfizette.
(5) A  reprezentatív közös jogkezelő szervezet a  felhasználó vagy a  felhasználói érdek-képviseleti szervezet
megkeresésének beérkezését követően haladéktalanul kiadja a (3) vagy a (4) bekezdés szerinti nyilatkozatot, és azt
megküldi a megkereső felhasználónak vagy érdek-képviseleti szervezetnek, továbbá az SZTNH-nak.
(6) Ha az  SZTNH több reprezentatív közös jogkezelő szervezet részére adott engedélyt, a  később engedélyt
szerző reprezentatív közös jogkezelő szervezet díjszabásának első alkalommal történő jóváhagyására irányuló
eljárásban jelentős felhasználónak és felhasználói érdek-képviseleti szervezetnek a  korábban engedélyt szerzett
reprezentatív közös jogkezelő szervezet által az  előző évben alkalmazott díjszabás tekintetében jelentősnek
minősített felhasználókat és felhasználói érdek-képviseleti szervezeteket kell tekinteni. Az  újabb jogkezelő
szervezet díjszabásának első alkalommal történő jóváhagyásával kapcsolatos eljárásban nem kell csatolni a (3) vagy
(4) bekezdés szerinti nyilatkozatot.
(7) Ha a bejelentés évét megelőző naptári évben nem volt olyan díjszabás, amely alapján a felhasználók a jóváhagyási eljárás
céljából benyújtott díjszabás szerinti jogdíjat fizettek volna, jelentős felhasználónak és felhasználói érdekképviseleti
szervezetnek kell tekinteni azt a személyt vagy szervezetet is, aki vagy amely valószínűsíti, hogy a benyújtott új díjszabás
tekintetében a (3), illetve (4) bekezdésben foglalt feltételeket az új díjszabás alkalmazási időszaka alatt teljesítené.
83. A díjszabás jóváhagyására vonatkozó döntés meghozatala 152. § (1) A  reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelés körében alkalmazott díjszabást
az  igazságügyért felelős miniszter hagyja jóvá az  SZTNH javaslatára a  150.  § szerinti véleményezési szakaszt
követően. A  jóváhagyás a  díjszabás alkalmazásának és a  Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos
Értesítőben való közzétételének feltétele.
(2) A  díjszabás (1)  bekezdés szerinti jóváhagyása nem zárja ki és nem érinti az  egyéb jogszabályok érvényesülését
a díjszabás tekintetében.
153. § (1) Az igazságügyért felelős miniszter a reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelés körében
alkalmazott díjszabást akkor hagyja jóvá, ha az a szerzői jogi jogszabályokkal összhangban áll.
(2) A  miniszter csak a  Kormány – általa kezdeményezett – döntése alapján hagy jóvá olyan díjszabást, amely
a díjszabásban foglalt jogdíjak tekintetében felhasználói csoportonként a Központi Statisztikai Hivatal által az előző
naptári évre megállapított fogyasztói árindexet meghaladó mértékű jogdíjemelést tartalmaz, vagy ugyanazon jogdíj
tekintetében fizetésre kötelezett felhasználók körét bővíti.
(3) Ha a  benyújtott díjszabás olyan díjtétel emelését tartalmazza, amely a  benyújtáskor hatályos díjszabásban
foglaltakhoz képest korábban magasabb volt, akkor a  (2)  bekezdés alkalmazása során az  emelés mértékének
meghatározásakor a  korábban irányadó legmagasabb díjtételt kell alapul venni, feltéve, hogy az  azt megállapító
díjszabás alkalmazási időszakának lejárta óta három év még nem telt el.
(4) A (2) bekezdést nem kell alkalmazni, ha a díjszabással érintett felhasználók körének bővülése jogszabályon alapul.
 (5) Az  igazságügyért felelős miniszter a  jóváhagyásról az  SZTNH javaslatának kézhezvételét követő harminc napon
belül határozattal dönt.
 (6) Az igazságügyért felelős miniszter által meghozott határozatnak tartalmaznia kell
a) az  igazságügyért felelős miniszter személyének megjelölését, továbbá az  ügy számának és az  ügyintéző
nevének megjelölését,
b) a közös jogkezelő szervezet nevének és székhelyének megjelölését,
c) a határozattal érintett díjszabás megjelölését,
d) a rendelkező részben
da) az  igazságügyért felelős miniszter döntését, továbbá a  jogorvoslat lehetőségéről, benyújtásának
helyéről és határidejéről, valamint a jogorvoslati eljárásról való tájékoztatást,
db) az eljárási költség megállapítását,
dc) az eljárási költségek viseléséről szóló döntést,
e) az indokolásban
ea) a  megállapított tényállást, ideértve a  150–151.  § szerint lefolytatott véleményezési szakasz
eredményének ismertetését is,
eb) az  SZTNH által a  díjszabás jóváhagyása kérdésében tett javaslat és a  javaslat indokainak
ismertetését, ec) a  díjszabás szerzői jogi jogszabályoknak való megfelelése szempontjából az  igazságügyért felelős
miniszter által tett megállapításokat és azok indokait,
ed) azoknak a  jogszabályhelyeknek a megjelölését, amelyek alapján az  igazságügyért felelős miniszter
a határozatot hozta,
ee) az igazságügyért felelős miniszter hatáskörét megállapító jogszabályra történő utalást,
ef ) ha a  (2)  bekezdés alapján a  díjszabás jóváhagyásának feltétele a  Kormány által hozott döntés,
a Kormány döntésének és a döntés indokainak ismertetését is,
f ) a  döntéshozatal helyének és idejének, a  hatáskör gyakorlója nevének, beosztásának, valamint a  döntés
kiadmányozója nevének, beosztásának megjelölését, ha az nem azonos a hatáskör gyakorlójával,
g) a döntés kiadmányozójának aláírását és a hatóság bélyegzőlenyomatát.
(7) Az igazságügyért felelős miniszter határozatát közölni kell
a) a díjszabást benyújtó reprezentatív közös jogkezelő szervezettel,
b) az SZTNH-val,
c) a kultúráért felelős miniszterrel és – a nyilvános előadásra vonatkozó díjszabást illetően – a kereskedelemért,
a turizmusért és a vendéglátásért felelős miniszterrel, valamint
d) azokkal a jelentős felhasználókkal és felhasználói érdek-képviseleti szervezetekkel, amelyek a 151. §-a alapján
a díjszabással összefüggésben véleményt nyújtottak be.
 (8) Az igazságügyért felelős miniszter határozata ellen fellebbezésnek helye nincs, az a közléssel emelkedik jogerőre.
 (9) Ha a  reprezentatív közös jogkezelő szervezet díjszabásának jóváhagyása tárgyában az  igazságügyért felelős
miniszter által meghozott határozatban név-, szám- vagy más elírás, illetve számítási hiba van, a miniszter a hibát
– szükség esetén a díjszabást benyújtó reprezentatív közös jogkezelő szervezet meghallgatása után – kijavítja, ha
az  nem hat ki az  ügy érdemére, az  eljárási költség mértékére vagy a  költségviselési kötelezettségre. A  kijavítást
az igazságügyért felelős miniszter
a) a határozat eredeti példányára és – ha rendelkezésre állnak – kiadmányaira történő feljegyzéssel,
b) a hibás határozat bevonása mellett a határozat kicserélésével vagy
c) kijavító határozat meghozatalával
teljesíti.
(10) A  határozat (9)  bekezdés szerinti kijavítását közölni kell azzal, akivel a  kijavítandó döntést közölték. A  határozat
kijavítása ellen jogorvoslatnak nincs helye.
(11) Ha a  reprezentatív közös jogkezelő szervezet díjszabásának jóváhagyása tárgyában az  igazságügyért felelős
miniszter által meghozott határozatból a  (6)  bekezdés által előírt kötelező tartalmi elem hiányzik, vagy az  ügy
érdeméhez tartozó kérdésben nem született döntés, az igazságügyért felelős miniszter a határozatot kiegészíti.
(12) Nincs helye a határozat (11) bekezdés szerinti kiegészítésének, ha
a) a határozat jogerőre emelkedésétől számított egy hónap már eltelt, vagy
b) az jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene.
(13) A határozat kiegészítését az igazságügyért felelős miniszter
a) önálló kiegészítő határozattal és – lehetőség szerint – e  ténynek a  határozat eredeti példányára és
kiadmányaira történő feljegyzésével, vagy
b) a hiányos határozat bevonása mellett az eredeti határozatot és a kiegészítő határozatot egységes döntésbe
foglalva a határozat kicserélésével
teljesíti. (14) A  határozat kiegészítését közölni kell azzal, akivel a  kiegészítendő határozatot közölték. A  határozat kiegészítése
ellen ugyanolyan jogorvoslatnak van helye, mint az eredeti határozat ellen volt.
154. § (1) Az  igazságügyért felelős miniszter jóváhagyásról szóló határozatának felülvizsgálatát a díjszabás véleményezésére
jogosult bármely szervezet és az  érintett reprezentatív közös jogkezelő szervezet jogszabálysértésre hivatkozással
a  határozat kézhezvételétől számított harminc napon belül a  Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságtól
kérheti, amely a kérelmet a közigazgatási nemperes eljárás szabályai alapján soron kívül bírálja el.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nemperes eljárásban Pp. 332. § (3) és (4) bekezdése nem alkalmazható.
 (3) Ha a  bíróság a  határozatot hatályon kívül helyezi és az  igazságügyért felelős minisztert új eljárásra utasítja, az  új
eljárásban hozott határozat alapján fizetendő díj és a  megsemmisített határozat alapján fizetendő díj közötti
különbözettel el kell számolni.
(4) A határozat megtámadása esetén a bíróság azt a kérelmezőt, aki a határozattal érintett díjszabás alapján díjfizetésre
lenne kötelezett, biztosíték adására kötelezheti. A  biztosíték összege megegyezik a  megtámadott határozattal
jóváhagyott díjszabás alapján fizetendő díj mértékével, vagy annak vitatott vagy még meg nem fizetett részével,
kivéve, ha a bíróság az eset összes körülményére figyelemmel annak csökkentéséről határoz.
155. § (1) A  szerződési feltételek tisztességtelensége miatti megtámadhatóság szempontjából a  díjszabás nem minősül
jogszabály által megállapítottnak vagy olyannak, mint amelyet jogszabály előírásának megfelelően határoztak meg.
(2) A  díjszabás (1)  bekezdés szerinti bírósági megtámadása esetén a  közös jogkezelő szervezet kérelmére a  bíróság
az  ellenérdekű felet biztosíték adására kötelezheti. A  biztosíték összegére a  154.  § (4)  bekezdésének szabályai
megfelelően alkalmazandók.
84. A díjszabás közzététele 156. § (1) A  díjszabást a  reprezentatív közös jogkezelő szervezet a  jóváhagyást követően a  Magyar Közlöny mellékleteként
megjelenő Hivatalos Értesítőben a saját nevében nyilvánosságra hozza.
(2) A díjszabás (1) bekezdés szerinti közzétételéig az előző időszakra megállapított és jóváhagyott – a Magyar Közlöny
mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben korábban nyilvánosságra hozott – díjszabást kell alkalmazni akkor
is, ha az az időtartam, amelyre ez utóbbi díjszabást megállapították, időközben lejárt.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti szabályokat kell alkalmazni abban az  esetben is, ha a  bíróság a  154.  § alapján
az igazságügyért felelős miniszter jóváhagyó határozatát jogerős határozattal hatályon kívül helyezi.
ÖTÖDIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK XVIII. FEJEZET
FELHATALMAZÁSOK 157. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg:
a) a jogkezelési megbízás elfogadását megelőző tájékoztatás, valamint a jogkezelési megbízás kötelező tartalmi
elemeit;
b) a vezető tisztségviselők és a felügyelőbizottság tagjai által kötelezően teendő személyes nyilatkozat részletes
tartalmi elemeit;
c) a közös jogkezelő szervezetek könyvvezetésére és számviteli beszámolására vonatkozó sajátos szabályokat;
d) az ismeretlen vagy ismeretlen helyen tartózkodó jogosult felkutatása érdekében a közös jogkezelő szervezet
által nyújtandó tájékoztatás részletes szabályait;
e) a  közös jogkezelő szervezet és független jogkezelő szervezet által képviselt jogosultak részére a  közös
jogkezelő szervezet és a független jogkezelő szervezet által nyújtandó, továbbá a közös jogkezelő szervezet
által képviselt más közös jogkezelő szervezetek részére a  közös jogkezelő szervezet által nyújtandó
rendszeres adatszolgáltatás kötelező tartalmi elemeit;
f ) a  több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezet által
az  egyes jogdíjkifizetésekkel együtt a  jogosultak részére nyújtandó részletes tájékoztatás kötelező tartalmi
elemeit;
g) a jogkezeléssel kapcsolatos hatósági eljárásokban az elektronikus úton történő kapcsolattartásra vonatkozó
részletes szabályokat;
h) a  közös jogkezelő szervezetek és független jogkezelő szervezetek tevékenységének bejelentéséhez
szükséges egyéb, e törvényben nem meghatározott adatokat;
i) a  reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végezni kívánt közös jogkezelési tevékenység
engedélyezésére, valamint az engedély módosítására irányuló eljárás részletes szabályait;
j) a  közös jogkezelő szervezetek és független jogkezelő szervezetek nyilvántartására vonatkozó részletes
szabályokat;
k) a közös jogkezelő szervezet által az SZTNH felé félévente teljesítendő kötelező adatszolgáltatás tartalmát és
módját;
l) a felügyeleti díj megállapításának és megfizetésének részletes szabályait;
m) a felügyeleti eljárásra vonatkozó részletes szabályokat;
n) a  reprezentatív közös jogkezelő szervezetek díjszabásainak jóváhagyására irányuló eljárásban történő
elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó részletes szabályokat. (2) Felhatalmazást kap az  igazságügyért felelős miniszter, hogy a  33.  § (1)  bekezdése és a  71.  § szerinti bejelentésért
(ideértve a  86.  § szerinti változás bejelentését is), továbbá a  reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett
közös jogkezelési tevékenység engedélyezésére irányuló, valamint az  engedély módosítása iránti kérelemért
fizetendő igazgatási szolgáltatási díj mértékét, beszedésének és visszatérítésének módját az  adópolitikáért felelős
miniszterrel, a  kultúráért felelős miniszterrel és az  SZTNH felett felügyeletet gyakorló miniszterrel egyetértésben,
valamint az SZTNH elnöke véleményének kikérésével rendeletben szabályozza.
XIX. FEJEZET
A TÖRVÉNY HATÁLYBALÉPÉSÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK 158. § (1) Ez  a  törvény – a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott kivétellel – a  kihirdetését követő nyolcadik napon lép
hatályba.
(2) Az 1–157. §, a 159–164. §, a 166. § és a 173–194. § a kihirdetést követő harmincegyedik napon lép hatályba.
 (3) A 171. § 2017. október 1-jén lép hatályba.
XX. FEJEZET
ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK 159. § (1) E törvénynek
a) a jogdíjak felosztására és kifizetésére,
b) a jogdíjak közösségi célra történő felhasználására,
c) az  ismeretlen vagy ismeretlen helyen tartózkodó jogosultakat megillető jogdíjak kezelésére vonatkozó
rendelkezéseit a törvény hatálybalépését követően beszedett jogdíjak tekintetében kell alkalmazni.
 (2) A  közös jogkezelő szervezet döntéshozó szerve dönthet úgy, hogy e  törvénynek az  (1)  bekezdésben említett
rendelkezéseit a 2016. január 1. napját követően beszedett jogdíjakra is alkalmazza.
 (3) E  törvénynek a  közös jogkezelő szervezetekkel és a  független jogkezelő szervezetekkel kapcsolatos eljárásokra
vonatkozó szabályait a törvény hatálybalépését követően indult eljárásokra kell alkalmazni.
 (4) E  törvénynek az  éves átláthatósági jelentésre vonatkozó rendelkezéseit (55.  §) a  2017. január 1-jével kezdődő
pénzügyi évre vonatkozóan kell először alkalmazni. 85. Korábban adott jogkezelési megbízások alapján fennálló tájékoztatási kötelezettség teljesítése
160. § (1) A  közös jogkezelő szervezet a  14.  § (1)  bekezdése szerinti tájékoztatási kötelezettségét legkésőbb 2016. október
10. napjáig köteles teljesíteni azon jogosultak felé, akik a  törvény hatálybalépését megelőzően adtak jogkezelési
megbízást a közös jogkezelő szervezetnek.
(2) A törvény hatálybalépésekor a 17. § szerint már képviselt jogosultak irányában a 17. § (3) bekezdése szerint fennálló,
a  közös jogkezelő szervezet honlapján keresztül történő tájékoztatás kötelezettségét a  közös jogkezelő szervezet
2016. október 10. napjáig köteles teljesíteni. A tájékoztatást e jogosultak részére a törvény hatálybalépését követő
első alkalommal történő jogdíjfizetéskor kell írásban közölni.
86. A törvény hatálybalépését megelőzően indult eljárás alapján nyilvántartásba vett közös jogkezelő
szervezetekre vonatkozó átmeneti szabályok
161. § (1) A  törvény hatálybalépését megelőzően indult eljárás alapján az  SZTNH által nyilvántartásba vett közös jogkezelő
szervezeteket a  nyilvántartás szerinti közös jogkezelési tevékenység vonatkozásában úgy kell tekinteni, hogy
e közös jogkezelési tevékenységre a 33. § (2) bekezdése szerinti engedéllyel rendelkeznek.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti közös jogkezelő szervezetek kötelesek a  törvény hatálybalépését vagy – ha ez  későbbi –
a  nyilvántartásba vételről szóló határozat jogerőre emelkedését követő 60 napon belül az  SZTNH-nak bejelenteni
a 84. § szerinti azon adataikat, amelyeket az SZTNH nyilvántartása nem tartalmaz.
162. § (1) A  161.  § (1)  bekezdése szerinti szervezetek alapszabályukat, valamint a  26.  § b)–d)  pontjaiban említett egyéb
szabályzatukat a törvény hatálybalépését követő első alkalommal történő módosítás során, de legkésőbb a törvény
hatálybalépését követő hat hónapon belül, vagy – ha ez  későbbi – a  nyilvántartásba vételről szóló határozat
jogerőre emelkedését követő 30 napon belül kötelesek összhangba hozni a törvény rendelkezéseivel.
(2) Az 54. § (1) bekezdése szerinti adatszolgáltatási kötelezettségét a törvény hatálybalépését vagy – ha ez későbbi –
a  nyilvántartásba vételről szóló határozat jogerőre emelkedését követő 30 napon belül kell teljesítenie a  161.  §
(1) bekezdése szerinti közös jogkezelő szervezetnek.
(3) A  jogosultakkal, felhasználókkal, más közös jogkezelő szervezetekkel e  törvény szerinti elektronikus úton történő
kapcsolattartás feltételeit a  161.  § (1)  bekezdése szerinti közös jogkezelő szervezetnek legkésőbb a  törvény
hatálybalépését követő hat hónapon belül vagy – ha ez későbbi – a nyilvántartásba vételről szóló határozat jogerőre
emelkedését követő 30 napon belül kell megteremtenie.
(4) Az (1) és (3) bekezdés szerinti kötelezettségét a szervezet teljesíti akkor is, ha döntéshozó szerve legkésőbb az ott
meghatározott határidőn belüli hatálybalépés kikötésével dönt szabályzatainak szükséges módosításairól.
87. A több tagállam területére kiterjedő hatályú engedélyezéshez való hozzáférés
163. § (1) Az  a  közös jogkezelő szervezet, amely 2017. április 10. napjáig nem végez a  zeneművek online felhasználására
vonatkozó, több EGT-állam területére kiterjedő hatályú engedélyezésre irányuló közös jogkezelési tevékenységet, és
a 69. § vagy 70. § alapján sem bíz meg egy másik közös jogkezelő szervezetet ilyen közös jogkezelési tevékenység
végzésére, köteles lehetővé tenni a  zeneműveik online felhasználásának engedélyezésével kapcsolatos közös
jogkezelésre jogkezelési megbízást adó jogosultjai részére, hogy a  jogkezelési megbízást a  több EGT-állam
területére kiterjedő hatályú engedélyezés kizárásával korlátozzák. Ebben az  esetben a  jogkezelési megbízás
a  zeneművek online felhasználásának egy ország területére vonatkozó engedélyezése tekintetében hatályban
marad.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltakat alkalmazni kell a  18.  § szerinti tiltakozásra is azon jogosultak tekintetében, akiket
a zeneműveik online felhasználásának engedélyezésével kapcsolatban a közös jogkezelő szervezet a 17. § alapján
jogkezelési megbízás nélkül képvisel.
XXI. FEJEZET
AZ EURÓPAI UNIÓ JOGÁNAK VALÓ MEGFELELÉS
164. § E törvény 1–163.  §-a és 173–194.  §-a a  szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és
a zeneművek belső piacon történő online felhasználásának több területre kiterjedő hatályú engedélyezéséről szóló
(2014. február 26.) 2014/26/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
165. § E törvény 168–172. §-a a közösségi védjegyről szóló 207/2009/EK tanácsi rendelet és a közösségi védjegyről szóló
40/94/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2868/95/EK bizottsági rendelet módosításáról, valamint a  Belső
Piaci Harmonizációs Hivatalnak (védjegyek és formatervezési minták) fizetendő díjakról szóló 2869/95/EK bizottsági
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. december 16-i 2015/2424/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
XXII. FEJEZET
MÓDOSÍTÓ RENDELKEZÉSEK 88. A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény módosítása
166. § A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény (a  továbbiakban: Szt.) 115/H.  § (4)  bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A  Hivatal a  szerzői és a  szerzői joghoz kapcsolódó jogokkal összefüggésben – külön jogszabályok alapján –
különösen a következő feladatokat látja el:
a) lefolytatja az  árva művek felhasználásával összefüggő eljárásokat és az  árva művek felhasználására kiadott
engedélyekről nyilvántartást vezet,
b) az árva művek kedvezményezett intézmények által történő felhasználásával kapcsolatban a  kedvezményezett
intézmények által bejelentett adatokat továbbítja az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalának az általa vezetett
nyilvánosan hozzáférhető egységes online nyilvántartásban történő rögzítés céljából,
c) nyilvántartást vezet a  szerzői jogok és kapcsolódó jogok kezelését végző közös jogkezelő szervezetekről és
független jogkezelő szervezetekről,
d) engedélyezi a közös jogkezelés reprezentatív közös jogkezelő szervezetként történő végzését,
e) felügyeletet gyakorol a  közös jogkezelési tevékenység és a  független jogkezelő szervezetek jogkezelési
tevékenysége felett,
f ) előkészíti a  reprezentatív közös jogkezelő szervezetek díjszabásainak miniszteri jóváhagyását, és megteszi
az ehhez szükséges intézkedéseket,
g) a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és a  zeneművek belső piacon történő online
felhasználásának több területre kiterjedő hatályú engedélyezéséről szóló 2014. február 26-i 2014/26/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelv és a  szerzői jogok és a  szerzői joghoz kapcsolódó jogok közös kezeléséről szóló
törvényben foglaltak szerint kapcsolatot tart a  más EGT-államban működő, a  közös jogkezelő szervezetek és
független jogkezelő szervezetek felügyeletét ellátó hatóságokkal,
h) önkéntes műnyilvántartást vezet,
i) gondoskodik a  Szerzői Jogi Szakértő Testület, valamint a  Szerzői Jogi Szakértő Testületen belül létrehozott
Egyeztető Testület működtetéséről.”
167. § Az Szt. 115/L. § a) pontjában az „a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal” szövegrész helyébe az „az Európai Unió Szellemi
Tulajdoni Hivatala” szöveg lép.
89. A védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény módosítása
168. § A védjegyek és a  földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény (a  továbbiakban: Vt.). 76/A.  §-a helyébe
a következő rendelkezés lép:
„76/A. § E törvény alkalmazásában
a) európai uniós védjegyrendelet: a Tanács 207/2009/EK rendelete az európai uniós védjegyről;
b) európai uniós védjegy: az európai uniós védjegyrendelet 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott védjegy;
c) európai uniós védjegybejelentés: az  európai uniós védjegyrendelet alapján tett – európai uniós védjegy
lajstromozására irányuló – bejelentés.”
169. § A Vt. 122. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Ez a törvény megállapítja a következő uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges rendelkezéseket:)
„a) a közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet és az azt módosító 2015/2424/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet;”.
170. § A Vt.
a) preambulumában a „közösségi” szövegrész helyébe az „uniós” szöveg,
b) 76/C.  § (2)–(5)  bekezdésében, 76/E.  § (1)  bekezdésében, 76/F.  § (1)–(3)  bekezdésében, 76/H.  §
(1)–(2) bekezdésében a „közösségi” szövegrész helyébe az „európai uniós” szöveg,
c) 37.  § (2)  bekezdésében, 76/C.  § (1)–(4)  bekezdésében, 76/D.  §-ában, 76/E.  § (1) és (6)–(7)  bekezdésében,
76/F. § (1) és (4) bekezdésében, 76/H. § (1) bekezdésében az „a közösségi” szövegrész helyébe az „az európai
uniós” szöveg,
d) HARMADIK RÉSZ címében az „A KÖZÖSSÉGI” szövegrész helyébe az „AZ EURÓPAI UNIÓS” szöveg,
e) X/A. Fejezet címében az „A KÖZÖSSÉGI” szövegrészek helyébe az „AZ EURÓPAI UNIÓS” szöveg,
f ) 76/C.  §-át, 76/D.  §-át és 76/F.  §-át megelőző alcímeinek címében, 76/D.  §-ában, 76/E.  § (7)  bekezdésében,
76/F.  § (4)  bekezdésében és a  119.  § (2)  bekezdésében az „A közösségi” szövegrész helyébe az „Az európai
uniós” szöveg,
g) 76/C. § (2) bekezdésében
ga) a „9.  cikke (1)  bekezdésének c)  pontja” szövegrész helyébe a „9.  cikke (2)  bekezdésének c)  pontja”
szöveg,
gb) az „Európai Közösségben” szövegrész helyébe az „Európai Unióban” szöveg,
h) 76/E.  § (1) és (6)  bekezdésében, 76/H.  §-át megelőző alcímének címében a „Közösségi” szövegrész helyébe
az „Európai uniós” szöveg,
i) 76/E.  § (5)  bekezdésében, a  95.  § (1)  bekezdésében az „a közösségi” szövegrészek helyébe az „az európai
uniós” szöveg
lép. 171. § A Vt. 76/E. § (1) bekezdésében a „113. cikkének (3) bekezdése” szövegrész helyébe a „113. cikkének (5) bekezdése”
szöveg lép.
172. § Hatályát veszti a Vt. 76/B. §-át megelőző alcíme és 76/B. §-a.
90. Az Szjt. egyes rendelkezéseinek módosítása 173. § Az Szjt. 3. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„3.  § (1) A  szerzői jogok és a  szerzői joghoz kapcsolódó jogok átszállására, átruházására, megterhelésére,
valamint az  e  törvény hatálya alá tartozó művekkel és egyéb teljesítményekkel összefüggő egyéb személyi és
vagyoni jogviszonyokban az  e  törvényben nem szabályozott kérdésekben a  Polgári Törvénykönyv rendelkezései
az irányadók.
(2) A  szerzői jogok és a  szerzői joghoz kapcsolódó jogok közös kezelésére az  e  törvényben nem szabályozott
kérdésekben a szerzői jogok és a szerzői joghoz kapcsolódó jogok közös kezeléséről szóló törvény (a továbbiakban:
Kjkt.) rendelkezései az irányadók.”
174. § Az Szjt. 6. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az  együttesen létrehozott műre (pl. nemzeti szabványra) a  szerzők jogutódjaként azt a  természetes vagy jogi
személyt illeti meg a szerzői jog, akinek vagy amelynek kezdeményezésére és irányításával a művet létrehozták, és
aki vagy amely azt a saját nevében nyilvánosságra hozta.”
175. § (1) Az Szjt. 16. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Ha e  törvény vagy a  Kjkt. eltérően nem rendelkezik, a  felhasználó köteles a  szerzőt vagy jogutódját, illetve
a közös jogkezelő szervezetet a felhasználás módjáról és mértékéről tájékoztatni.”
(2) Az Szjt. 16. § a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) Ahol e törvény irodalmi és zenei művekkel kapcsolatos szerzői jogok közös kezelését végző szervezetet említ,
azon azt a szervezetet kell érteni, amely az  írók, a zeneszerzők és a szövegírók képviseletében az adott – irodalmi
és zenei művekkel kapcsolatos – engedélyezési jog vagy díjigény gyakorlását a  Kjkt. 33.  § (2)  bekezdése szerinti
engedély alapján reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzi, és amely e  körben a  kiterjesztett hatályú
közös jogkezelésre, valamint a  jogdíjak megállapítására és beszedésére jogosult. Ezt a  szabályt megfelelően kell
alkalmazni akkor is, ha e  törvény képzőművészeti és iparművészeti alkotásokra vonatkozó szerzői jogok kezelését
végző közös jogkezelő szervezetet említ.”
176. § Az Szjt. 19. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A zeneszerzők és a szövegírók a már nyilvánosságra hozott nem színpadi zeneműveknek és zeneszövegeknek,
valamint az  ilyen színpadi zeneművekből vett részleteknek hangfelvételen való újabb többszörözésére és
példányonkénti terjesztésére vonatkozó jogukat csak közös jogkezelő szervezetük útján érvényesíthetik, díjukról
csak a felosztás időpontját követő hatállyal, a rájuk jutó összeg erejéig mondhatnak le.”
177. § Az Szjt. 21. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„21. § (1) Az olyan művek szerzőit, amelyeket fénymásolással vagy más hasonló módon, papíron vagy más hasonló
hordozón (a  továbbiakban együtt: reprográfiával) többszöröznek, a  magáncélú másolásra tekintettel megfelelő
díjazás illeti meg. A  díjat a  reprográfiára szolgáló készülék gyártójának, külföldön gyártott készülék esetében
pedig a  jogszabály szerint vám fizetésére kötelezett személynek vagy – vámfizetési kötelezettség hiányában  –
egyetemlegesen a  készüléket az  országba behozó személynek és az  azt belföldön először forgalomba hozó
személynek kell a  20.  § (2)  bekezdésének harmadik mondatában meghatározott határidőn belül megfizetnie.
A  jogdíj megfizetéséért az  adott készülék összes belföldi forgalmazója is egyetemlegesen felel. E  díjon felül
a  reprográfiára szolgáló készüléket ellenérték fejében üzemeltető is köteles díjat fizetni. Mindkét díjat a  közös
jogkezelő szervezetnek kell befizetni.
(2) Azoknak a készülékeknek a felsorolását, amelyek reprográfiára szolgálnak, a Kormány rendeletben állapítja meg.
(3) Az  (1) bekezdésben említett díjat a közös jogkezelő szervezet állapítja meg. A díj megállapításakor figyelembe
kell venni különösen a  készülék használati módját, teljesítményét, az  ellenérték fejében történő üzemeltetés
esetében pedig a működés helyét is.
(4) Az (1) bekezdésben említett díj mértéke legfeljebb a reprográfiára szolgáló készülék gyártói kibocsátási árának
2%-a, illetve külföldön gyártott készülék esetében pedig legfeljebb a jogszabály szerinti vám alapjának 2%-a.
(5) A díjfizetési kötelezettség nem terjed ki a készülék export céljából történő forgalomba hozatalára.
(6) A befolyt díjaknak a költségek, valamint a Kjkt. 12. § (3) bekezdése szerinti szerződés alapján – ha ilyen hatályban
van – a  kiadókat megillető részesedés levonása után fennmaradt összegéből a  szakirodalmi, tudományos művek
szerzőit negyvenkettő, a többi irodalmi mű szerzőit negyvenkettő, a képzőművészeket és a fotóművészeket tizenhat
százalék illeti meg. A díjakat e felosztási arányok szerint a jogosultak közös jogkezelő szervezeteinek kell átutalni.
(7) A  (6)  bekezdésben meghatározott felosztási arányokat akkor kell alkalmazni, ha az  érintett közös jogkezelő,
illetve érdek-képviseleti szervezetek évente március 31-ig másként nem állapodnak meg.
(8) A szerzők – és a Kjkt. 12. § (3) bekezdése szerinti szerződés esetén a részesedésre jogosult kiadók – díjigényüket
csak közös jogkezelő szervezeteik útján érvényesíthetik, díjukról csak a felosztás időpontját követő hatállyal, a rájuk
jutó összeg erejéig mondhatnak le, ide nem értve Kjkt. 12. § (3) bekezdése alapján létrejött megállapodás esetét.
178. § Az Szjt. 25. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1)  Az írók, a  zeneszerzők és a  szövegírók képviseletében a  már nyilvánosságra hozott zenemű és irodalmi
mű nyilvános előadásának engedélyezésére és az  ennek fejében fizetendő díj mértékére vonatkozóan közös
jogkezelő szervezet köt szerződést a felhasználóval, kivéve, ha a szerző a Kjkt. 18. § (1) bekezdése szerinti tiltakozó
nyilatkozatot tett.”
179. § (1) Az Szjt. 27. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az  írók, a  zeneszerzők és a  szövegírók képviseletében – a  színpadra szánt irodalmi művek és a  zenedrámai
művek vagy jeleneteik, illetve keresztmetszeteik, valamint a  szakirodalmi művek és a  nagyobb terjedelmű nem
színpadra szánt szépirodalmi művek (pl. regények) felhasználása kivételével – a már nyilvánosságra hozott művek
sugárzásának engedélyezésére és az  ennek fejében fizetendő díjak mértékére vonatkozóan közös jogkezelő
szervezet köt szerződést a felhasználóval.”
(2) Az Szjt. 27. § (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Műhold útján történő sugárzás esetén az (1) bekezdés akkor alkalmazható, ha]
„b) a szerző nem tett a Kjkt. 18. § (1) bekezdése szerinti tiltakozó nyilatkozatot.”
(3) Az Szjt. 27. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A zeneszerzők és a szövegírók képviseletében – a zenedrámai művek vagy jeleneteik, illetve keresztmetszeteik
kivételével – a  már nyilvánosságra hozott nem színpadi zeneművek és zeneszövegek, valamint az  ilyen színpadi
zeneművekből vett részletek tekintetében a  26.  §-ban szabályozott egyéb – az  (1) és a  (2)  bekezdésben nem
említett – felhasználások engedélyezésére és az  ennek fejében fizetendő díjak mértékére vonatkozóan közös
jogkezelő szervezet köt szerződést a felhasználóval, kivéve, ha a szerző a Kjkt. 18. § (1) bekezdése szerinti tiltakozó
nyilatkozatot tett.”
180. § Az Szjt. 33. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) E fejezet rendelkezéseinek alkalmazása szempontjából az iskolai oktatás célját szolgálja a felhasználás, ha az az
óvodai nevelésben, az  általános iskolai, középfokú iskolai oktatásban, az  alapfokú művészeti iskolai oktatásban
vagy a  felsőoktatásról szóló törvény hatálya alá tartozó felsőfokú oktatásban a  tantervnek, illetve a  képzési
követelményeknek megfelelően valósul meg.”
181. § Az Szjt. 35. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Teljes könyv, továbbá a  folyóirat vagy a  napilap egésze magáncélra csak kézírással vagy írógéppel másolható
szabadon.”
182. § Az Szjt. 41/D. § (13) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(13) Ha a  Hivatal a  (2)  bekezdés szerinti írásbeli nyilatkozatot tett, az  eljáró tanács elnöke e  nyilatkozatot írásban
közli a féllel, illetve a felekkel.”
183. § Az Szjt. 41/E. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, elektronikus úton benyújtott kérelem megérkezéséről a Hivatal elektronikus
érkeztető számot tartalmazó automatikus értesítést küld a kérelmezőnek.”
184. § Az Szjt. 64. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  film előállítója (a  továbbiakban: előállító) az  a  természetes személy vagy jogi személy, aki vagy amely saját
nevében kezdeményezi és megszervezi a film megvalósítását, gondoskodva ennek anyagi és egyéb feltételeiről.”
185. § Az Szjt. 70. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) E § alkalmazásában műkereskedőnek minősül a műalkotásokat forgalmazó természetes vagy jogi személy.”
186. § (1) Az Szjt. 84/A. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Az  (1)–(3)  bekezdésben szabályozott jogok az  adatbázis előállítójaként azt a  természetes személyt vagy
jogi személyt illetik meg, aki vagy amely saját nevében és kockázatára kezdeményezte az  adatbázis előállítását,
gondoskodva az ehhez szükséges ráfordításokról.”
(2) Az Szjt. 84/A. § (9) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Nemzetközi szerződés eltérő rendelkezése hiányában az  e  törvényben meghatározott védelem akkor illeti meg
az adatbázis előállítóját, ha)
„b) olyan jogi személy, amelyet az Európai Gazdasági Térség valamelyik tagállamának jogszabályaival összhangban
vettek nyilvántartásba, és a létesítő okiratban megjelölt székhelye, a központi ügyvezetésének helye vagy az üzleti
tevékenységének fő helye az Európai Gazdasági Térség területén van.”
(3) Az Szjt. 84/A. § (10) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(10) A (9) bekezdés b) pontjában szabályozott esetben az e törvényben meghatározott védelem akkor illeti meg azt
a jogi személyt, amelynek csak a létesítő okiratban megjelölt székhelye van az Európai Gazdasági Térség területén,
ha működése ténylegesen és folyamatosan kapcsolódik valamelyik tagállam gazdaságához.”
187. § Az Szjt. 100. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A  közös jogkezelő szervezet a  járulék összegéről, annak felhasználásáról a  nyilvánosságot évente, a  Hivatal
hivatalos lapja útján tájékoztatja; az  erre vonatkozó közleményét a  tárgyévet követő év második negyedévének
végéig köteles megküldeni a Hivatal részére.”
188. § Az Szjt. 102. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„102. § Ha a felhasználó és a jogosult között vagy a felhasználók vagy érdekképviseleti szervezetük és a jogosultak
közös jogkezelő szervezete között nem jön létre megállapodás a  díjazásról és a  felhasználás egyéb feltételeiről,
továbbá a közös jogkezelő szervezetek, a közös jogkezelő szervezetek tagjai, a jogosultak vagy a felhasználók között
a  közös jogkezeléssel összefüggésben felmerülő egyéb jogvita esetén bármelyik fél a  103.  § alapján létrehozott
egyeztető testülethez fordulhat.”
189. § Az Szjt. 104. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az  egyeztető testület eljárásának célja, hogy a  felek közötti, a  díjazásról és a  felhasználás egyéb feltételeiről
szóló megállapodás vagy a  közös jogkezeléssel összefüggésben felmerült egyéb jogvitát lezáró egyezség
létrehozását elősegítse. A  reprezentatív közös jogkezelő szervezet által megállapított díjszabással kapcsolatos
vitában kezdeményezett egyeztető testületi eljárásról a testület haladéktalanul tájékoztatja az igazságügyért felelős
minisztert, a kultúráért felelős minisztert és a Hivatalt.”
190. § Az Szjt. 106. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Ha az elhunyt személy hagyatékához szerzői jog tartozik, a közjegyző a hagyatéki eljárás megindításáról értesíti
az  elhunyt személy műveivel kapcsolatban érintett közös jogkezelő szervezetet. Ha nem állapítható meg, hogy
melyik az érintett közös jogkezelő szervezet vagy a művek nem tartoznak a közös jogkezelés körébe, az értesítést
az Szjt. 20. § (1) bekezdése szerinti vagyoni jog vonatkozásában az irodalmi és a zenei művekkel kapcsolatos szerzői
jogok közös kezelését végző szervezetnek kell küldeni.”
191. § Az Szjt. 113. §-a a következő k) ponttal egészül ki:
(E törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:)
„k) a  szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és a  zeneművek belső piacon történő online
felhasználásának több területre kiterjedő hatályú engedélyezéséről szóló (2014. február 26.) 2014/26/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelv.”
192. § Az Szjt. 41/G. § (2) bekezdésében az „a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak” szövegrész helyébe az „az Európai Unió
Szellemi Tulajdoni Hivatalának” szöveg lép.
193. § Hatályát veszti az Szjt.
a) 35. § (4) bekezdés d) pontja,
b) 85–92/P. §-a,
c) 112. § (4a) bekezdése és
d) 112. § (6) bekezdése.
91. A Nemzeti Kulturális Alapról szóló 1993. évi XXIII. törvény módosítása
194. § A Nemzeti Kulturális Alapról szóló 1993. évi XXIII. törvény 4.  § (1)  bekezdés g)  pontjában a „szerzői jogról szóló
törvény” szövegrész helyébe a „szerzői jogok és a szerzői joghoz kapcsolódó jogok közös kezeléséről szóló törvény”
szöveg lép.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke