text:
20/2017. (IV. 26.) FM rendelete a Tanyafejlesztési Program előirányzat keretében nyújtott támogatás 2017. igénybevételének feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (4)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 7.  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. alföldi tanyás térség: Bács-Kiskun megye, Békés megye, Csongrád megye, Hajdú-Bihar megye, Jász-Nagykun
Szolnok megye, Szabolcs-Szatmár-Bereg megye összes járása, továbbá Pest megye Ceglédi, Dabasi, Gyáli,
Monori, Nagykátai, Nagykőrösi, Ráckevei, Szigetszentmiklósi, Vecsési járása;
2. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 37/2011. (III. 22.)
Korm. rendelet] 2. § 1. pontja szerinti támogatás;
3. állategység: az  egységes területalapú támogatások és egyes vidékfejlesztési támogatások igényléséhez
teljesítendő „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” fenntartásához szükséges feltételrendszer,
valamint az  állatok állategységre való átváltási arányának meghatározásáról szóló 50/2008. (IV. 24.)
FVM  rendelet 5. számú melléklete alapján meghatározott, a  különböző állatfajok állományának együttes
számbavételére alkalmas egyenérték;
4. általános csekély összegű rendelet: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének
a  csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági
rendelet;
5. beruházás: a  számvitelről szóló 2000.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: számviteli törvény) 3.  § (4)  bekezdés
7. pontjában meghatározott tevékenység;
6. civil szervezet: az  egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és
támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény 2. § 6. pontja szerinti civil szervezet;
7. családi gazdaság: a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvény
(a továbbiakban: 2013. évi CXXII. törvény) 5. § 4. pontjában meghatározott üzem;
8. csekély összegű támogatás:
a) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU
bizottsági rendelet (a továbbiakban: mezőgazdasági csekély összegű rendelet) 3. cikke,
b) az általános csekély összegű rendelet 3. cikke vagy
c) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  halászati és akvakultúra
ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2014. június 27-i
717/2014/EU bizottsági rendelet (a továbbiakban: halászati csekély összegű rendelet) 3. cikke
alapján nyújtott támogatás;
 9. egy és ugyanazon vállalkozás: a  mezőgazdasági csekély összegű rendelet (HL L 352., 2013.12.24.) 2.  cikk
2. pontja szerinti vállalkozás;
10. egyházi jogi személy: a  lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az  egyházak, vallásfelekezetek és
vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény 10. §-a szerinti egyházi jogi személy;
11. egy és ugyanazon vállalkozás: a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. § 5a. pontja szerinti vállalkozás;
12. egyedi támogatási kérelem: az  agrárpolitikáért felelős miniszternek (a  továbbiakban: miniszter) címzett,
szakmai tartalmat és költségvetést tartalmazó támogatási kérelem;
13. fejlesztendő járások: a  kedvezményezett járások besorolásáról szóló 290/2014. (XI. 26.) Korm. rendeletben
[a továbbiakban: 290/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet] foglaltaknak megfelelően a kedvezményezett járásokon
belül azok a  legalacsonyabb komplex mutatóval rendelkező járások, amelyekben az  ország kumulált
lakónépességének 15%-a él;
14. fejlesztés: a beruházás és a felújítás, valamint immateriális javak beszerzése;
15. felújítás: a számviteli törvény 3. § (4) bekezdés 8. pontjában meghatározott tevékenység;
16. gazdaság: a  termőföld, az  állatállomány, továbbá a  mezőgazdasági termelő tevékenységhez kapcsolódó
kvóták, vagyoni értékű jogok, gépek, eszközök és készletek összessége;
17. helyi önkormányzatok társulása: Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011.  évi CLXXXIX.  törvény
alapján létrejött önkormányzati társulás;
18. helyi vállalkozó: a  fejlesztés helyszínéül szolgáló településen székhellyel vagy telephellyel rendelkező
vállalkozó;
19. ismeretátadás: az a tevékenység, amelynek során az elsajátított ismeretek gyakorlati alkalmazása segítségével
kifejlesztik az adott területen szükséges jártasságokat, készségeket és képességeket;
20. jelentős munkanélküliséggel sújtott település: a  kedvezményezett települések besorolásáról és a  besorolás
feltételrendszeréről szóló 105/2015. (IV. 23.) Korm. rendelet [a  továbbiakban: 105/2015. (IV. 23.)
Korm. rendelet] 1. § a) pontjában meghatározott település;
21. kedvezményezett járások: a  290/2014. (XI. 26.) Korm. rendeletben foglaltaknak megfelelően azok a  járások,
amelyeknek komplex mutatója kisebb, mint az összes járás komplex mutatójának átlaga;
22. készlet: a számviteli törvény 28. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott eszközök;
23. kis értékű eszköz: a számviteli törvény 80. § (2) bekezdése szerint számított tárgyi eszköz;
24. komplex programmal fejlesztendő járások: a  290/2014. (XI. 26.) Korm. rendeletben foglaltaknak megfelelően
a  kedvezményezett járásokon belül azok a  legalacsonyabb komplex mutatóval rendelkező járások,
amelyekben az ország kumulált lakónépességének 10%-a él;
25. megújuló energiaforrás: a  villamos energiáról szóló 2007.  évi LXXXVI.  törvény 3.  § 45.  pontja szerinti
energiaforrás;
26. mezőgazdasági csekély összegű támogatás: a  mezőgazdasági csekély összegű rendelet hatálya alá tartozó
támogatás;
27. mezőgazdasági termék: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés I.  mellékletében felsorolt
termékek, kivéve a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és
az  1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá
tartozó halászati és akvakultúra-termékek;
28. mezőgazdasági tevékenység: a  gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének
létrehozásáról és a  3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre
vonatkozó EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet I.  melléklete szerinti – az  adózás rendjéről szóló 2003.  évi XCII.  törvény 16.  § (3)  bekezdés
d) pontja alapján az állami adóhatósághoz bejelentett – 01.1, 01.2, 01.3, 01.4, 01.5, 01.6 és 01.7 alágazatba
tartozó tevékenység;
29. mezőgazdasági tevékenységből származó bevétel: a  mezőgazdasági tevékenységet folytató gazdálkodó
gazdaságából kikerült termékek értékesítéséből, a  gazdálkodó által nyújtott szolgáltatásból származó
bevételeknek, valamint az  egységes területalapú támogatás, a  költségek fedezetére és a  fejlesztési célra
folyósított támogatás bevételként figyelembe vett részének és az egyéb mezőgazdasági jogcímen folyósított
támogatásoknak az együttes összege;
30. mezőgazdasági végzettség: az  iskolarendszerben és iskolarendszeren kívül megszerezhető, az  e  rendelet
alapján közzétett pályázati felhívásban meghatározott mezőgazdasági végzettség;
31. mobil eszköz: olyan eszköz, amely eredetileg felállított helyéről bármikor elmozdítható, leszerelhető és más
helyen eredeti állapotban, működőképesen újra üzembe helyezhető;
32. nem önálló tevékenységből származó jövedelem: a nem önálló tevékenységből származó bevételből a személyi
jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: 1995. évi CXVII. törvény) 25–27. §-a szerint
kiszámított jövedelem;
33. nyitott gazdaság: olyan gazdaság, amely minden évben megnyitja kapuit a látogatók előtt egy kijelölt napon
vagy akár több napon át, és a  vendégek körbejárhatják, megismerhetik működésüket és megtudhatják,
hogyan élnek a  termelők, továbbá megkóstolhatják a  helyben termelt élelmiszereket, az  iskolások pedig
tanulmányi kirándulások keretében kipróbálhatják a  gyermekeknek és fiataloknak szervezett oktató és
szórakoztató programokat;
34. ökológiai gazdálkodás: az  ökológiai termelésről és az  ökológiai termékek címkézéséről és a  2092/91/EGK
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendelet 2. cikk a) pontjában
meghatározott tevékenység;
35. önkormányzati konzorcium: együttes pályázat benyújtása céljából az  önkormányzatok által alapított
– a pályázati eljárás teljes szakaszában egyetemleges felelősségű – közösség;
36. őshonos növény: a  természet védelméről szóló 1996.  évi LIII. törvény 8.  § (2)  bekezdése szerinti mindazon
vadon élő szervezetek, amelyek az  utolsó két évezred óta a  Kárpát-medence természetföldrajzi régiójában
– nem behurcolás vagy betelepítés eredményeként – élnek vagy éltek;
37. összes bevétel: a  számviteli törvény 72–75.  §-a és 77.  §-a, továbbá az  1995.  évi CXVII.  törvény 16.  §
(1)–(4)  bekezdése, a  17.  § (1) és (2)  bekezdése, a  2. számú melléklet I. fejezet 1., 2., 4., 5., 6., 9., 10.  pontja,
valamint az  államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet 16.  melléklet 1. fejezet
14. pontja szerint meghatározott bevételek;
38. saját forrás: a pályázó által a támogatott fejlesztéshez biztosított pénzbeli önrész, amelybe az államháztartás
alrendszereiből pályázati úton nyújtott támogatás nem számít be, kivéve a támogatást igénylő költségvetési
szervnek vagy irányító szervének költségvetésében az adott célra előirányzott összeget;
39. Standard Termelési Érték: az  ágazat kibocsátását termelői áron hektárra vagy állategységre vetítve
kifejező mutató, amely a  termelési érték és a  közvetlen támogatások (továbbá az  általános forgalmi adó
és egyéb termékadó) különbsége, a  tevékenységi irány meghatározásánál figyelembe veszi az  egyéb
jövedelemtermelő tevékenység értékét is, és az üzemméretet közvetlenül euróban fejezi ki;
40. számviteli bizonylat: a számviteli törvény 166. §-ában foglaltaknak megfelelően előállított bizonylatok;
41. támogatástartalom: a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. § 19. pontja szerinti tartalom;
42. tanya: a 2013. évi CXXII. törvény 5. § 25. pontja szerinti földrészlet;
43. tanyagazdaság: állandóan lakott külterületi fekvésű mezőgazdasági birtok, amelynek részei a  lakó- és
gazdasági épületekkel beépített tanya és az ahhoz közvetlenül vagy közvetetten kapcsolódó (más helyrajzi
számú földrészleten található), a  település közigazgatási területén lévő vagy – a  közigazgatási egységtől
függetlenül – a tanya 30 km-es körzetén belül található művelt termőföldterületek, amelynek gazdálkodási
funkcióit kiegészíthetik a termékfeldolgozás és a vendégfogadás létesítményei;
44. tanyagondnoki szolgálat: a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény
60.  § (3)  bekezdésében meghatározott, működési engedéllyel rendelkező szolgálat, amely a  személyes
gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000.
(I. 7.) SZCSM rendelet 39. §-ában meghatározott feladatokat látja el;
45. tanyasi idegenforgalmat támogató szolgáltatás: tanyasi idegenforgalommal, illetve vendéglátással is
foglalkozó, az  adott térségben a  tanyasi turisztikai szolgáltatók számára szakmai segítő, koordináló
tevékenységek nyújtása;
46. tanyasi közösségi tér: a  helyi lakosság rendszeres vagy alkalmi közművelődési tevékenységének, a  lakosság
önszerveződő közösségeinek támogatása érdekében önkormányzati fenntartásban, önkormányzatok
társulásában vagy közművelődési megállapodás alapján működtetett, erre a  célra alkalmassá tett és
üzemeltetett, adott helyen rendszeresen működő, egy tanyás térség külterületén található intézmény vagy
egyéb jogállású létesítmény (helyiségegyüttes, épület, épületrész);
47. tanyasi termék: a tanyán, a tanyagazdaságban előállított mezőgazdasági termék;
48. tanyasi termék feldolgozása: a tanyasi termék első eladásához szükséges, gazdaságon belül történő előkészítő
tevékenység;
49. tájfajta növény: a  regionális, környezeti, helyi ökológiai feltételekhez természetes módon alkalmazkodott és
génerózió által veszélyeztetett növényfajok honos fajtái;
50. tárgyi eszköz: a számviteli törvény 26. § (1) bekezdésében meghatározott eszközök;
51. társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból kedvezményezett település: a  105/2015. (IV. 23.)
Korm. rendelet 1. § e) pontjában meghatározott település;
52. védett őshonos vagy veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajta: a  védett őshonos mezőgazdasági állatfajták
és a  veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajták körének megállapításáról szóló 4/2007. (I. 18.) FVM–KvVM
együttes rendelet 1. és 2. számú mellékletében szereplő mezőgazdasági állatfajták;
53. végső kedvezményezett: az a természetes vagy jogi személy, akinél vagy amelynél a támogatásból származó
gazdasági előny ténylegesen jelentkezik.
2. A támogatás jellege és célterületei 2. § (1) Az e rendelet szerinti, vissza nem térítendő támogatás az alábbi célterületekre vehető igénybe:
a) a  tanyák, valamint a  tanyás térség megőrzését és fejlesztését célzó települési és térségi fejlesztésekhez
(a továbbiakban: 1. célterület),
b) a  tanyák és a  tanyás térség megőrzése, fejlesztése érdekében a  tanyagazdaságok indításához és
fejlesztéséhez (a továbbiakban: 2. célterület),
c) a tanyák és a tanyás térség megőrzése, fejlesztése érdekében a tanyák lakóépületének felújítására, valamint
lakó- és vagyonbiztonságot szolgáló egyéni fejlesztésekre (a továbbiakban: 3. célterület),
d) az  országos zártkerti szociális mezőgazdálkodás elterjesztését támogató mintaprogramokhoz
(a továbbiakban: 4. célterület),
e) a Tanyafejlesztési Program továbbfejlesztését szolgáló mintaprogramokhoz (a továbbiakban: 5. célterület).
(2) Az 1. célterület keretében az alábbi célokra igényelhető támogatás:
a) tanyagondnoki szolgálatok fejlesztése:
aa) tanyagondnoki szolgálatok tevékenységének fejlesztése, gépjárműbeszerzés kivételével,
ab) tanyagondnokokat összefogó civil szervezetek fejlesztése, együttműködéseik kialakítása;
b) a tanyasi életet és gazdálkodást segítő szolgáltatások:
ba) tanyasi gazdálkodók részére tudásátadás biztosítása, kiadvány készítése,
bb) nyitott tanyagazdaságok hálózatának kialakítása, fejlesztése,
bc) tanyasi idegenforgalmat támogató szolgáltatások fejlesztése,
bd) esélyegyenlőségi programok szervezése tanyán élő lakosok számára,
be) mobil egészségügyi szűrővizsgálatok végzésének szervezése tanyai lakosok számára,
bf ) a tanya mint tájérték megőrzése érdekében a tájgondnokképzésben való részvétel támogatása;
c) tanyasi közösségi tér kialakítása;
d) a tanyákon élők egészséges ivóvízzel történő ellátása érdekében szükséges vízminőség vizsgálatok elvégzése;
e) a tanyán élő lakosokat célzó lakó- és vagyonbiztonsági eszközök, rendszerek, valamint a biztonságot fokozó
kommunikációs eszközök beszerzése, telepítése;
f ) szigetüzemű külterületi közvilágítás kialakítása tanyákra vezető bekötőutak kereszteződésénél és tanyasi
buszmegállóban.
 (3) A 2. célterület keretében az alábbi célokra igényelhető támogatás:
a) 0 Standard Termelési Értékkel (a  továbbiakban: STÉ) rendelkező, azaz induló tanyagazdaság fejlesztésére
irányuló pályázati projekt esetében:
aa) tanyai lakóépület felújítására a  pályázatban foglalt támogatott összköltség legfeljebb 50%-áig
– villamosenergia, ivóvíz, valamint szennyvízkezelés és -elhelyezéshez kapcsolódó fejlesztések
kivételével,
ab) gazdálkodási célú épületek felújítására, építésére,
ac) gazdálkodási gépek, kisgépek, eszközök fejlesztésére, beszerzésére,
ad) karám, kerítés létesítésére, felújítására,
ae) növényi és állati szaporítóanyag vásárlására, beszerzésére,
af ) állatállomány kialakítására,
ag) tanyai termékek feldolgozását biztosító feldolgozó kapacitások létesítésére, fejlesztésére
–  villamosenergia, ivóvíz, valamint szennyvízkezelés és -elhelyezéshez kapcsolódó fejlesztések
kivételével),
ah) tanyagazdaság energetikai megújítására – villamosenergia-fejlesztések kivételével,
ai) tanyai lakó- és vagyonbiztonsági eszközök, rendszerek, valamint a  biztonságot fokozó
kommunikációs eszközök beszerzésére, telepítésére; b) 1–5999 STÉ-vel rendelkező tanyagazdaság fejlesztésére irányuló pályázati projekt esetében:
ba) tanyai lakóépület felújítására a  pályázatban foglalt támogatott összköltség legfeljebb 50%-áig
–  villamosenergia, ivóvíz, valamint szennyvízkezelés és -elhelyezéshez kapcsolódó fejlesztések
kivételével,
bb) gazdálkodási célú épületek felújítására, építésére,
bc) gazdálkodási gépek, kisgépek, eszközök fejlesztésére, beszerzésére,
bd) karám, kerítés létesítésére, felújítására,
be) növényi és állati szaporítóanyag vásárlására, beszerzésére,
bf ) állatállomány kialakítására, bővítésére,
bg) tanyai termékek feldolgozását biztosító feldolgozó kapacitások létesítésére, fejlesztésére
–  villamosenergia, ivóvíz, valamint szennyvízkezelés és -elhelyezéshez kapcsolódó fejlesztések
kivételével,
bh) tanyagazdaságok energetikai megújítására – villamosenergia-fejlesztések kivételével,
bi) tanyai lakó- és vagyonbiztonsági eszközök, rendszerek, valamint a  biztonságot fokozó
kommunikációs eszközök beszerzésére, telepítésére;
c) 6000 STÉ feletti tanyagazdaság fejlesztésére irányuló pályázati projekt esetében:
ca) tanyai lakóépület felújítására a  pályázatban foglalt támogatott összköltség legfeljebb 75%-áig
–  villamosenergia, ivóvíz, valamint szennyvízkezelés és -elhelyezéshez kapcsolódó fejlesztések
kivételével,
cb) növényi és állati szaporítóanyag vásárlására, beszerzésére,
cc) állatállomány kialakítására, bővítésére, valamint
cd) tanyai lakó- és vagyonbiztonsági eszközök, rendszerek, valamint a  biztonságot fokozó
kommunikációs eszközök beszerzésére, telepítésére.
 (4) A 3. célterület keretében az alábbi célokra igényelhető támogatás:
a) tanyai lakóépület felújítására, kivéve a  villamosenergia, ivóvíz, valamint szennyvízkezelés és -elhelyezéshez
kapcsolódó fejlesztéseket,
b) tanyai lakó- és vagyonbiztonsági eszközök, rendszerek, valamint a  biztonságot fokozó kommunikációs
eszközök beszerzésére, telepítésére.
(5) A  4. célterület keretében egyedi támogatási kérelem benyújtásával igényelhető támogatás zártkerti fekvésű
földrészlet művelési célú revitalizációját szolgáló program megvalósítására, amely során közösségi termelés
keretében igazoltan őshonos vagy tájfajta növény kerül ültetésre vagy telepítésre.
(6) Az  5. célterület keretében egyedi támogatási kérelem benyújtásával igényelhető támogatás a  miniszter által
vezetett minisztérium (a  továbbiakban: minisztérium) által közzétett, az  egyedi támogatási kérelem benyújtásáról
szóló felhívásban (a továbbiakban: felhívás) meghatározott gazdaságfejlesztési célokra és területi lehatárolással.
(7) A  (3) és a  (6)  bekezdésben meghatározott célokra nyújtott támogatás mezőgazdasági csekély összegű
támogatásnak minősül.
3. A támogatás igénybevételének feltételei 3. § (1) Az 1. célterületre irányuló fejlesztés esetén támogatás igénybevételére jogosultak:
a) a  2.  § (2)  bekezdés a)  pont aa)  alpontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén az  alföldi tanyás
térségben található olyan települési önkormányzatok, az  alföldi tanyás térségben található önkormányzati
társulások, egyházi jogi személyek, amelyek tanyagondnoki szolgálatot működtetnek;
b) a  2.  § (2)  bekezdés a)  pont ab)  alpontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén az  alföldi tanyás
térségben működő tanyagondnoki szolgálatokat összefogó civil szervezetek;
c) a  2.  § (2)  bekezdés b)  pont ba), bb), bc), bd) és be)  alpontjában meghatározott célokra irányuló fejlesztés
esetén az  alföldi tanyás térségben található települési önkormányzatok, az  alföldi tanyás térségben
található önkormányzati társulások, egyházi jogi személyek, az alföldi tanyás térség településein székhellyel
rendelkező és ott működő nonprofit szervezetek;
d) a  2.  § (2)  bekezdés b)  pont bf )  alpontjában meghatározott célokra irányuló fejlesztés esetén az  alföldi
tanyás térségben található települési önkormányzatok, az alföldi tanyás térségben található önkormányzati
társulások;
e) a  2.  § (2)  bekezdés c)  pontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén az  alföldi tanyás térségben
található települési önkormányzatok, az alföldi tanyás térségben található önkormányzati társulások, egyházi
jogi személyek, valamint az alföldi tanyás térség településein székhellyel rendelkező és ott működő nonprofit
szervezetek;
f ) a  2.  § (2)  bekezdés d)  pontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén az  alföldi tanyás térségben
található települési önkormányzatok, az  alföldi tanyás térségben található önkormányzati konzorciumok,
alföldi tanyás térségben található helyi önkormányzati társulások, az  alföldi tanyás térségek megyei
önkormányzatai, az  alföldi tanyás térség településein székhellyel rendelkező és ott működő nonprofit
szervezetek;
g) a  2.  § (2)  bekezdés e)  pontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén az  alföldi tanyás térségben
található települési önkormányzatok, az  alföldi tanyás térségben található önkormányzati konzorciumok,
az alföldi tanyás térségben található helyi önkormányzati társulások, egyházi jogi személyek, az alföldi tanyás
térségben működő tanyagondnoki feladatokat ellátó, illetve tanyagondnokokat összefogó civil szervezetek;
h) a  2.  § (2)  bekezdés f )  pontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén az  alföldi tanyás térségben
található települési önkormányzatok.
(2) A  2. célterületre irányuló fejlesztés esetén pályázat benyújtására az  a  magánszemély, őstermelő vagy egyéni
vállalkozó jogosult,
a) aki a tanyás települések valamelyikén 2017. január 1. előtti időponttól kezdve életvitelszerűen – az ingatlan
nyilvántartás szerint – a saját, a házastársa, testvére, valamely egyeneságbeli rokona, vagy a családi gazdaság
valamely tagjának tulajdonában lévő, illetve a  fejlesztés helyszínéül szolgáló tanyagazdaság részét képező
tanyán mint lakóhelyén, vagy a  lakóhelyével azonos településhez tartozó, a  fejlesztés helyszínéül szolgáló
tanyagazdaság részét képező tanyán mint tartózkodási helyén él;
b) akinek a 2. § (3) bekezdés c) pontjában meghatározott fejlesztés esetén az 2013., 2014. és 2015. évi összes
bevételének, valamint a  2013., 2014. és 2015.  évben nem önálló tevékenységből származó jövedelmének
összegéből számított átlag legalább 50%-a mezőgazdasági tevékenységből származott és a 2013., 2014. és
2015.  évben a  mezőgazdasági tevékenységből származó bevételének átlaga nem haladta meg a  nettó
nyolcmillió forintot.
(3) A  3. célterületre irányuló fejlesztés esetén pályázat benyújtására az  a  magánszemély jogosult, aki a  tanyás
térségben található települések valamelyikén 2017. január 1. előtti időponttól kezdve életvitelszerűen – az ingatlannyilvántartás szerint – a  saját, a  házastársa, testvére, valamely egyeneságbeli rokona, vagy a  családi gazdaság
valamely tagjának tulajdonában lévő, illetve a  fejlesztés helyszínéül szolgáló tanyagazdaság részét képező tanyán
mint lakóhelyén, vagy a  lakóhelyével azonos településhez tartozó, a  fejlesztés helyszínéül szolgáló tanyagazdaság
részét képező tanyán mint tartózkodási helyén él.
(4) A 2. és a 3. célterületre irányuló fejlesztés esetén a támogatás igénybevételének feltétele, hogy a fejlesztés tárgyát
képező ingatlan tulajdoni lapján ne szerepeljen végrehajtási jog bejegyzés.
(5) A  4. célterületre irányuló fejlesztés esetén egyedi támogatási kérelem benyújtására Magyarország területén lévő
önkormányzat és önkormányzati konzorcium jogosult.
(6) A 4. célterület vonatkozásában
a) a  biológiai alapot és a  szaktudást – számviteli bizonylattal alátámasztva – olyan bejegyzett szervezettől
kell beszerezni, amely őshonos vagy tájfajta növény megőrzésével vagy termesztésével, értékesítésével
foglalkozik;
b) a  támogatás eredményeként keletkező végtermékeket a  végső kedvezményezettek nem értékesíthetik,
azokat kizárólag saját felhasználásra hasznosíthatják.
(7) Az 5. célterületre irányuló fejlesztés esetén az egyedi támogatási kérelem benyújtására jogosultak körét a  felhívás
határozza meg.
(8) A támogatás igénybevételének további feltétele, hogy
a) az  1–3. célterület esetében a  pályázó legkésőbb a  pályázat, a  4–5. célterület esetében az  egyedi
támogatási kérelmet benyújtó ügyfél legkésőbb a  támogatási kérelem benyújtásáig a  mezőgazdasági,
agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó
eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény (a  továbbiakban: 2007.  évi XVII.  törvény) szerinti
nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tegyen vagy igazolja, hogy kérelmezte nyilvántartásba
vételét a  Magyar Államkincstár (a  továbbiakban: Kincstár) által vezetett Egységes Mezőgazdasági
Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe,
b) a  pályázó, valamint az  egyedi támogatási kérelmet benyújtó ügyfél megfelel az  államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 50. § (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek,
c) a 2. és az 5. célterület esetében a pályázó, illetve az egyedi támogatási kérelmet benyújtó nyilatkozzon
ca) a  pályázat, illetve az  egyedi támogatási kérelem benyújtását megelőző kettő, és a  folyamatban
lévő üzleti évben saját jogon, illetve amennyiben egy és ugyanazon vállalkozásnak minősül más
vállalkozással, úgy az  egy és ugyanazon vállalkozás jogán kapott valamennyi, az  általános csekély
összegű rendelet hatálya alá tartozó csekély összegű támogatás euróban kifejezett összegéről,
a  támogatóról, a  támogatási vagy egyéb szerződés számáról és a  támogatástartalomról szóló
határozat számáról,
cb) – más vállalkozással egy és ugyanazon vállalkozás esetében – a vállalkozások adatairól,
cc) a naptári évtől eltérő üzleti év alkalmazása esetén az alkalmazott üzleti évről és
cd) a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11/A. §-ában foglaltakról.
4. § (1) Az  1–3. célterület esetében támogatás igénybevételére az  a  3.  § (1)–(4) és (8)  bekezdésében foglalt feltételeknek
megfelelő pályázó jogosult,
a) akinek az  esetében a  pályázatban foglalt adatok, információk és dokumentumok teljes körűek, valósak és
hitelesek, valamint nyilatkozik arról, hogy az  adott tárgyban támogatási igényt korábban vagy egyidejűleg
mikor és hol nyújtott be,
b) aki nem áll jogerős végzéssel elrendelt végelszámolás, felszámolás alatt, ellene jogerős végzéssel elrendelt
csődeljárás vagy egyéb, a megszüntetésére irányuló, jogszabályban meghatározott eljárás nincs folyamatban,
c) akinek a saját forrás rendelkezésére áll,
d) aki megfelel az Áht. 48/B. §-ában és 50. §-ában meghatározott követelményeknek, kivéve, ha erről a Kormány
az Áht. 50. § (2) bekezdése szerint egyedi határozatban döntött,
e) akinek nem áll fenn harmadik személy irányában olyan kötelezettsége, amely a  költségvetési támogatás
céljának megvalósulását meghiúsíthatja,
f ) aki nyilatkozik arról, hogy a költségvetési támogatás tekintetében adólevonási joggal rendelkezik-e,
g) aki a  támogatási szerződés megkötésekor rendelkezik a  támogatott tevékenység megvalósításához
szükséges hatósági engedélyekkel, amennyiben a támogatott tevékenység hatósági engedélyhez kötött,
h) aki a  támogatási szerződés megkötésekor nem rendelkezik lejárt esedékességű adótartozással – kivéve,
ha az  adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett és azt a  vonatkozó döntés
hitelesített másolatával igazolja – vagy adók módjára behajtandó köztartozással,
i) akinek a  támogatási szerződés megkötésekor nincs költségvetési támogatás jogosulatlan igénybevétele
miatt jogerős döntéssel megállapított köztartozása,
j) aki a támogatási szerződés megkötésekor, természetes személy esetén nem áll gazdálkodási tevékenységével
összefüggő végrehajtási eljárás alatt, vagy a  helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló
1996.  évi XXV.  törvény (a  továbbiakban: 1996.  évi XXV.  törvény) hatálya alá tartozó pályázó esetén nem áll
adósságrendezési eljárás alatt,
k) aki a  támogatás tárgyának, a  támogatás összegének, a  fejlesztés megvalósítási helyének, és időpontjának
nyilvánosságra hozatalához hozzájárul,
l) aki az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011.  évi CXII.  törvény
(a  továbbiakban: 2011.  évi CXII.  törvény) alapján a  pályázatában, valamint a  támogatási szerződésben
feltüntetett adatainak kezeléséhez, valamint adatainak monitoring tevékenységhez történő felhasználásához
hozzájárul,
m) aki nyilatkozik arról, hogy a  támogató által előírt biztosítékokat a  költségvetési támogatás folyósítását
megelőzően rendelkezésre bocsátja,
n) aki – önkormányzati, helyi önkormányzati társulás, civil szervezet, vagy egyházi jogi személy esetében  –
nyilatkozik arról, hogy a  Központi Állami Beruházás Ellenőrzési Rendszer által igényelt adatszolgáltatási
kötelezettségének eleget tesz, és
o) aki az a)–n) pontban foglaltakról a pályázatában nyilatkozik.
 (2) A 2. célterületre irányuló támogatásigénylés esetén a támogatás igénybevételének – az (1) bekezdésben foglaltakon
túl – további feltétele, hogy
a) a pályázó megfeleljen a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11/A. §-ában foglalt követelményeknek,
b) a 2. § (3) bekezdés c) pontjában meghatározott fejlesztés esetén a pályázó 2013., 2014. és 2015. évi összes
bevételének, valamint a  2013., 2014. és 2015.  évben nem önálló tevékenységből származó jövedelmének
összegéből számított átlag legalább 50%-a mezőgazdasági tevékenységből származott és a 2013., 2014. és
2015. évi mezőgazdasági tevékenységből származó bevételének átlaga nem haladta meg a nettó nyolcmillió
forintot, és
c) ha az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
és az  1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1305/2013/EU európai parlamenti
és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) alapján
az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott Vidékfejlesztési Programból egyösszegű
átalánytámogatásban részesül, akkor a  Tanyafejlesztési Program keretében olyan fejlesztéseket valósíthat
meg, amelyek nem szerepelnek a  Vidékfejlesztési Program pályázatához csatolt üzleti tervben, és erről
a pályázatában nyilatkozik.
(3) A 4–5. célterületre irányuló támogatásigénylés esetén a támogatás igénybevételére az a 3. § (5)–(8) bekezdésében
foglalt feltételeknek megfelelő ügyfél jogosult,
a) akinek az  esetében a  támogatási igényében foglalt adatok, információk és dokumentumok teljes körűek,
valósak és hitelesek, valamint nyilatkozik arról, hogy az  adott tárgyban támogatási igényt korábban vagy
egyidejűleg mikor és hol nyújtott be,
b) aki nem áll jogerős végzéssel elrendelt végelszámolás, felszámolás alatt, ellene jogerős végzéssel elrendelt
csődeljárás vagy egyéb, a megszüntetésére irányuló, jogszabályban meghatározott eljárás nincs folyamatban,
c) akinek a saját forrás rendelkezésére áll,
d) aki megfelel az Áht. 48/B. §-ában és 50. §-ában meghatározott követelményeknek, kivéve, ha erről a Kormány
az Áht. 50. § (2) bekezdése szerint egyedi határozatban döntött,
e) akinek nem áll fenn harmadik személy irányában olyan kötelezettsége, amely a  költségvetési támogatás
céljának megvalósulását meghiúsíthatja,
f ) aki nyilatkozik arról, hogy a költségvetési támogatás tekintetében adólevonási joggal rendelkezik-e,
g) aki a támogatási szerződés megkötésekor rendelkezik támogatott tevékenység megvalósításához szükséges
hatósági engedélyekkel, amennyiben a támogatott tevékenység hatósági engedélyhez kötött,
h) aki a  támogatási szerződés megkötésekor nem rendelkezik lejárt esedékességű adótartozással – kivéve,
ha az  adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett és azt a  vonatkozó döntés
hitelesített másolatával igazolja – vagy adók módjára behajtandó köztartozással,
i) akinek a  támogatási szerződés megkötésekor nincs költségvetési támogatás jogosulatlan igénybevétele
miatt jogerős döntéssel megállapított köztartozása,
j) aki a támogatási szerződés megkötésekor, természetes személy esetén nem áll gazdálkodási tevékenységével
összefüggő végrehajtási eljárás alatt, vagy az 1996. évi XXV. törvény hatálya alá tartozó pályázó esetén nem
áll adósságrendezési eljárás alatt,
k) aki a  támogatás tárgyának, a  támogatás összegének, a  fejlesztés megvalósítási helyének, és időpontjának
nyilvánosságra hozatalához hozzájárul,
l) aki a 2011. évi CXII. törvény alapján az egyedi támogatási kérelmében, valamint a támogatási szerződésben
feltüntetett adatainak kezeléséhez, valamint adatainak monitoring tevékenységhez történő felhasználásához
hozzájárul,
m) aki nyilatkozik arról, hogy a  támogató által előírt biztosítékokat a  költségvetési támogatás folyósítását
megelőzően rendelkezésre bocsátja, és
n) aki az a)–m) pontban foglaltakról az egyedi támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozik.
 (4) Az  5. célterület keretében meghatározott fejlesztésre irányuló támogatásigénylés esetén a  támogatás
igénybevételének – a (3) bekezdésben foglaltakon túl – további feltétele, hogy
a) a pályázó megfeleljen a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11/A. §-ában foglalt követelményeknek,
b) ha a  pályázó az  1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján az  Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott Vidékfejlesztési Programból egyösszegű átalánytámogatásban
részesül, akkor a  Tanyafejlesztési Program keretében olyan fejlesztéseket valósíthat meg, amelyek nem
szerepelnek a  Vidékfejlesztési Program pályázatához csatolt üzleti tervben, és erről a  pályázatában
nyilatkozik és
c) a pályázó megfelel a felhívásban foglalt egyéb feltételeknek.
5. § A 4.  §-ban foglalt feltételek teljesítése esetén sem jogosult támogatás igénybevételére az  a  pályázó vagy egyedi
támogatási kérelmet benyújtó ügyfél, aki a  pályázat vagy az  egyedi támogatási kérelem benyújtását megelőző
három naptári éven belül az  államháztartás valamely alrendszeréből támogatásban részesült, és az  elnyert
támogatásról szóló szerződés rendelkezéseit, feltételeit megszegte, a  szerződésben foglalt kötelezettségét nem
teljesítette, kivéve az elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén alkalmazandó egyes szabályokról és a vis maiorral
összefüggő egyes miniszteri rendeletek módosításáról szóló 94/2015. (XII. 23.) FM rendelet szerinti vis maior esetét.
4. A támogatás forrása és mértéke 6. § (1) A támogatás forrása Magyarország 2017. évi központi költségvetésről szóló 2016. évi XC. törvény 1. mellékletének
XII.  Földművelésügyi Minisztérium fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím,
5. Tanyafejlesztési Program jogcímcsoport céljai részére megállapított keretösszeg.
(2) A 2. és 5. célterületre igénybe vehető támogatás összegét a pályázati felhívás kihirdetése hónapjának első napján
érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett forint/euró átváltási árfolyam alapján kell euróban meghatározni.
(3) Az 1–3. célterület egyes céljaira igénybe vehető támogatás legmagasabb összege nem haladhatja meg a pályázati
felhívásban közzétett mértéket.
(4) A  4–5. célterület céljaira igénybe vehető támogatás legmagasabb összege nem haladhatja meg felhívásban
közzétett mértéket.
(5) Az igényelhető támogatás mértéke
a) az  1. célterület esetében az  összes jogosult, elszámolható költség – a  támogatási keret lekötésének
mértékétől vagy a  pályázó által az  előírtnál nagyobb arányú saját forrás vállalásától függően – a  2.  §
(2) bekezdés a), b), c), e) és f ) pontjában meghatározott célok esetében legfeljebb 90%-a, a 2. § (2) bekezdés
d) pontjában meghatározott cél esetében legfeljebb 100%-a,
b) a 2. célterület esetében az összes jogosult, elszámolható költség – a támogatási keret lekötésének mértékétől
vagy a pályázó által az előírtnál nagyobb arányú saját forrás vállalásától függően – a pályázat benyújtásának
időpontjában 40. életévét betöltött pályázó esetében legfeljebb 75%-a, a  pályázat benyújtásának
időpontjában 40. életévét be nem töltött pályázó esetében legfeljebb 90%-a, de mindösszesen legfeljebb
a pályázó, illetve a pályázó és a vele egy és ugyanazon vállalkozás vagy vállalkozások részére rendelkezésre
álló szabad csekély összegű támogatási keretnek megfelelő forintösszeg,
c) a 3. célterület esetében az összes jogosult, elszámolható költség – a támogatási keret lekötésének mértékétől
vagy a pályázó által az előírtnál nagyobb arányú saját forrás vállalásától függően – legfeljebb 75%-a,
d) a 4. célterület esetében az összes jogosult, elszámolható költség legfeljebb 100%-a,
e) az 5. célterület esetében amennyiben az egyedi támogatási kérelmet benyújtó
ea) az  egyedi támogatási kérelem benyújtásának időpontjában 40. életévét betöltött természetes
személy, őstermelő vagy egyéni vállalkozó, úgy az összes jogosult, elszámolható költség legfeljebb
75%-a, de mindösszesen legfeljebb az  egyedi támogatási kérelmet benyújtó, illetve az  egyedi
támogatási kérelmet benyújtó és a  vele egy és ugyanazon vállalkozás vagy vállalkozások részére
rendelkezésre álló szabad csekély összegű támogatási keretnek megfelelő forintösszeg,
eb) az  egyedi támogatási kérelem benyújtásának időpontjában 40. életévét be nem töltött pályázó
esetében az  összes jogosult, elszámolható költség legfeljebb 90%-a, de mindösszesen legfeljebb
a  pályázó, illetve a  pályázó és a  vele egy és ugyanazon vállalkozás vagy vállalkozások részére
rendelkezésre álló szabad csekély összegű támogatási keretnek megfelelő forintösszeg,
ec) önkormányzat, egyházi jogi személy, valamint nonprofit szervezet esetében az  összes jogosult,
elszámolható költség legfeljebb 100%-a, de mindösszesen legfeljebb a pályázó, illetve a pályázó és
a  vele egy és ugyanazon vállalkozás vagy vállalkozások részére rendelkezésre álló szabad csekély
összegű támogatási keretnek megfelelő forintösszeg.
(6) A  támogatás csak abban az  esetben igényelhető az  általános forgalmi adó (a  továbbiakban: ÁFA) összegét is
tartalmazó fejlesztési összköltség alapján, ha a  pályázónak vagy az  egyedi támogatási kérelmet benyújtónak
a támogatásból megvalósított cél kapcsán ÁFA visszaigénylési joga nincs.
5. A pályázat és az egyedi támogatási kérelem benyújtása
7. § (1) Az 1–3. célterület esetében
a) a  célterületekre vonatkozóan külön pályázati felhívások készülnek, amelyeket a  miniszter jóváhagyását
követően, a minisztérium a kormányzati portálon és a Herman Ottó Intézet Nonprofit Kft. (a  továbbiakban:
Herman Ottó Intézet) a saját honlapján e rendelet hatálybalépését követő harminc naptári napon belül tesz
közzé,
b) a  pályázatokat az  elektronikus felületen kitöltött pályázati adatlapon a  pályázati felhívásban megadott
határidőig és módon – az abban előírt tartalommal és mellékletekkel – a Herman Ottó Intézethez egy eredeti
és egy másolati példányban kell benyújtani,
c) az 1. célterület kivételével egy tanya fejlesztésére csak egy pályázat nyújtható be,
d) egy pályázó a 2. és 3. célterület vonatkozásában kizárólag egy pályázatot nyújthat be, míg az 1. célterületen
belül célonként egy pályázat nyújtható be, amelynek módját a hozzá kapcsolódó felhívás tartalmazza,
e) a Herman Ottó Intézet a formai szempontból hiányosan benyújtott pályázat esetén – a pályázati felhívásban
meghatározott hiánypótoltatható mellékletek tekintetében – a pályázat beérkezését követő harminc naptári
napon belül a  hiányok megjelölésével, egy alkalommal, öt munkanap határidő kitűzésével hiánypótlásra
szólítja fel a  pályázót és egyben figyelmezteti, hogy ha a  hiánypótlást a  kitűzött határidőn belül nem vagy
ismételten hiányosan nyújtja be, a pályázat elutasításra kerül.
(2) A 4. célterület esetében
a) felhívás készül, amelyet a  miniszter a  kormányzati portálon e  rendelet hatálybalépését követő napon tesz
közzé,
b) az egyedi támogatási kérelmet papíralapon egy eredeti példányban, postai úton, e rendelet hatálybalépését
követő hatvan napon belül kell benyújtani a  minisztériumhoz – a  benyújtás napjának a  postai bélyegző
dátuma szerinti nap minősül,
c) egy településről önállóan vagy konzorciumi partnerként egy egyedi támogatási kérelem nyújtható be.
 (3) Az 5. célterület esetében
a) felhívás készül, amelyet a  miniszter a  kormányzati portálon e  rendelet hatálybalépését követő harminc
naptári napon belül tesz közzé,
b) az egyedi támogatási kérelmet papíralapon egy eredeti példányban, postai úton, e rendelet hatálybalépését
követő hatvan napon belül kell benyújtani a  minisztériumhoz – a  benyújtás napjának a  postai bélyegző
dátuma szerinti nap minősül.
6. A pályázat és az egyedi támogatási kérelem elbírálása
8. § (1) A  miniszter a  pályázatokra, valamint az  egyedi támogatási kérelmekre vonatkozó döntésének előkészítése
érdekében véleményezési jogosultsággal rendelkező, szakértőkből álló Bíráló Bizottságot hoz létre. A  Bíráló
Bizottság tagjait a miniszter kéri fel. A Bíráló Bizottság az ügyrendjét maga határozza meg.
(2) A pályázatok értékelését
a) az 1. célterület esetében az 1. mellékletben,
b) a  2. célterület keretében benyújtott, 0 STÉ-vel rendelkező, induló tanyagazdaság fejlesztésére irányuló
pályázat esetében a 2. mellékletben,
c) a  2. célterület keretében benyújtott, 1 STÉ feletti tanyagazdaság fejlesztésére irányuló pályázat esetében
a 3. mellékletben,
d) a 3. célterület esetében a 4. mellékletben
meghatározott pontozási rendszer szerint a  Herman Ottó Intézet végzi, amely az  értékelésről tájékoztatja a  Bíráló
Bizottságot,
e) a  4. célterület esetében az  5.  mellékletben meghatározott pontozási rendszer szerint a  miniszter végzi, aki
az értékelésről tájékoztatja a Bíráló Bizottságot,
f ) az  5. célterület esetében a  felhívásban meghatározott pontozási rendszer szerint a  miniszter végzi, aki
az értékeléséről tájékoztatja a Bíráló Bizottságot.
 (3) A  Herman Ottó Intézet a  37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11.  § (9)  bekezdésében foglaltak alapján a  szükséges
adatok beszerzése érdekében a  pályázatok beérkezését követő tizenöt naptári napon belül a  Kincstár részére
továbbítja a pályázó alábbi adatait:
a) a pályázó neve, születési neve,
b) a pályázó lakóhelye vagy székhelye,
c) a pályázó adószáma vagy adóazonosító jele,
d) a pályázó ügyfél-azonosítója, valamint
e) a  pályázó által tett, az  egy és ugyanazon vállalkozás minőségre és az  alkalmazott üzleti évre vonatkozó
nyilatkozat adatait.
 (4) A  Kincstár – a  pályázó hozzájárulása alapján – a  pályázó és a  vele egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő
vállalkozás részére a  Kincstár által működtetett mezőgazdasági csekély összegű támogatások nyilvántartási
rendszerében rendelkezésre álló szabad csekély összegű támogatási keretről – a  (3)  bekezdés szerinti, hiánytalan
adatok kézhezvételétől számított öt naptári napon belül – tájékoztatja a Herman Ottó Intézetet.
(5) A  miniszter a  37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11.  § (9)  bekezdésében foglaltak alapján a  szükséges adatok
beszerzése érdekében a  pályázatok beérkezését követő tizenöt naptári napon belül a  Kincstár részére továbbítja
az egyedi támogatási kérelmet benyújtó alábbi adatait:
a) az egyedi támogatási kérelmet benyújtó ügyfél neve, születési neve,
b) az egyedi támogatási kérelmet benyújtó ügyfél lakóhelye vagy székhelye,
c) az egyedi támogatási kérelmet benyújtó ügyfél adószáma vagy adóazonosító jele,
d) az egyedi támogatási kérelmet benyújtó ügyfél-azonosítója, valamint
e) az  egyedi támogatási kérelmet benyújtó ügyfél által tett, az  egy és ugyanazon vállalkozás minőségre és
az alkalmazott üzleti évre vonatkozó nyilatkozat adatait.
 (6) A Kincstár – az egyedi támogatási kérelmet benyújtó ügyfél hozzájárulása alapján – az egyedi támogatási kérelmet
benyújtó és a vele egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozás részére rendelkezésre álló szabad csekély
összegű támogatási keretről – az (5) bekezdés szerinti hiánytalan adatok kézhezvételétől számított öt naptári napon
belül – tájékoztatja a minisztert.
(7) A Bíráló Bizottság – a Herman Ottó Intézet, illetve a miniszter (2) bekezdés szerinti értékelése alapján – a pályázatok,
illetve az egyedi támogatási kérelmek között rangsort állít fel, és támogatási javaslatot tesz a miniszter részére.
(8) A  támogatásra vonatkozó döntést a  Bíráló Bizottság javaslata alapján és bevonásával a  miniszter hozza meg, és
az (1)–(3) célterületek esetében a döntéséről értesíti a Herman Ottó Intézetet.
(9) A  pályázatokat, valamint az  egyedi támogatási kérelmeket a  pályázati felhívásokban, illetve a  felhívásokban
meghatározott határidőn belül kell elbírálni. A  támogatási döntés az  igényeltnél alacsonyabb mértékű támogatás
megítélésére is vonatkozhat. Az  igényeltnél alacsonyabb mértékű támogatás megítélése esetén – pályázati céltól
függően – a  pályázónak, illetve az  egyedi támogatási kérelmet benyújtó ügyfélnek lehetősége van a  pályázati
tartalmat, valamint az egyedi támogatási kérelemben foglalt szakmai tartalmat az igényelt és az odaítélt támogatás
különbségének összegével csökkenteni.
(10) A támogatási döntésről – annak meghozatalát követő tíz naptári napon belül – pályázat esetében a Herman Ottó
Intézet, egyedi támogatási kérelem esetében a miniszter írásban értesíti az érintett ügyfeleket.
(11) A  nyertes pályázók, valamint az  egyedi támogatási kérelmet benyújtó, támogatásban részesülő ügyfelek
névsorát, az  elnyert támogatás összegét és célterületének megnevezését a  miniszter a  kormányzati portálon
– az 1–3. célterület esetében a Herman Ottó Intézet a saját honlapján is – a döntést követő tíz naptári napon belül
közzéteszi, és ezzel egyidejűleg értesítést küld a Kincstár részére az alábbi adattartalommal:
a) a támogatásban részesülő ügyfél neve, születési neve,
b) a támogatásban részesülő ügyfél lakóhelye vagy székhelye,
c) a támogatásban részesülő ügyfél adószáma vagy adóazonosító jele,
d) a támogatásban részesülő ügyfél ügyfél-azonosítója,
e) a támogatási cél vagy célok megnevezése,
f ) a  támogatásban részesülő ügyfél részére támogatási célonként megítélt támogatás forintban és euróban
meghatározott összege,
g) a támogatási döntésszám,
h) a támogatási döntés meghozatalának időpontja,
i) a  támogatásban részesülő ügyfél nyilatkozata szerint kapott valamennyi, az  általános csekély összegű
rendelet hatálya alá tartozó csekély összegű támogatás euróban kifejezett összege.
9. § (1) A  támogatási döntésről szóló értesítés pályázó által történő kézhezvételét követő harminc naptári napon belül
a  miniszter az  1–3. célterület esetében a  nyertes pályázóval, a  4–5. célterület esetében az  egyedi támogatási
kérelmet benyújtó, támogatásban részesülő ügyféllel támogatási szerződést köt, amelyben meghatározza
a  támogatás igénybevételének és felhasználásának részletes feltételeit. A  szerződéskötésre vonatkozó határidő
a  nyertes pályázó vagy a  támogatásban részesülő ügyfél kérelme alapján egy alkalommal, legfeljebb harminc
naptári nappal meghosszabbítható.
(2) A nyertes pályázó a pályázatban, az egyedi támogatási kérelmet benyújtó, támogatásban részesülő ügyfél az egyedi
támogatási kérelmében foglaltak megvalósítására vonatkozó tartalmat a  támogatási szerződés megkötését
követően – pályázat esetében a Herman Ottó Intézet felé történő bejelentési kötelezettsége mellett – legfeljebb egy
alkalommal, a miniszter előzetes jóváhagyásával módosíthatja. A módosításra vonatkozó bejelentést az azt kiváltó
okról történő tudomásszerzéstől számított nyolc naptári napon belül lehet megtenni.
(3) A pályázati felhívásban előírt feltételeket és a pályázatnak, valamint az egyedi támogatási kérelemnek a támogatási
döntés alapján elfogadott részét a  támogatási szerződésben foglaltak szerinti megvalósítási határidőn belül,
de legkésőbb 2018. április 30-ig kell teljesíteni.
7. Támogatási előleg 10. § (1) Az  1–5. célterületek esetében a  megítélt támogatás legfeljebb 75%-os mértékéig – a  szerződésben rögzített
feltételek szerint – támogatási előleg nyújtható.
(2) Az  elnyert támogatás előleg feletti része csak az  előleggel történő teljes, elfogadott elszámolás és a  fejlesztés
megvalósulását követően benyújtott elszámolás elfogadása után folyósítható.
(3) Ha a  támogatásra jogosult ügyfél a  támogatási előleg felhasználásával egyidejűleg a  teljes támogatási tartalmat
megvalósította, akkor lehetősége van a  támogatási előleggel történő elszámolás során a  teljes támogatási
összeggel is egyidejűleg elszámolni.
(4) Előlegfizetés esetén az  1–3. célterület esetében a  Herman Ottó Intézet előlegfizetési utasítást küld – a  megkötött
támogatási szerződés Herman Ottó Intézethez történő hiánytalan megérkezését követő nyolc naptári napon belül –
a Kincstár és a minisztérium részére az alábbi adattartalommal:
a) a nyertes pályázó neve, születési neve,
b) a nyertes pályázó lakóhelye vagy székhelye,
c) a nyertes pályázó adószáma vagy adóazonosító jele,
d) a nyertes pályázó ügyfél-azonosítója,
e) a nyertes pályázóval kötött támogatási szerződés száma,
f ) a támogatási cél vagy célok megnevezése,
g) a  nyertes pályázó részére támogatási célonként összesen megállapított támogatás forintban és euróban
meghatározott összege, valamint
h) a megállapított támogatásból támogatási célonként kifizetendő előleg forintban és euróban meghatározott
összege.
 (5) A Kincstár – a 2007. évi XVII. törvény 60. §-ában foglaltakra is figyelemmel – az 1–3. célterület esetében a kifizetési
utasítás kézhezvételétől számított harminc naptári napon belül, de legkésőbb a forrás rendelkezésre állását követő
tizenöt naptári napon belül gondoskodik az előleg – nyertes pályázó Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási
Rendszerbe bejelentett fizetési számlaszámára történő – átutalásáról.
(6) A 4–5. célterület esetében a miniszter – a 2007. évi XVII. törvény 60. §-ában foglaltakra is figyelemmel – a kifizetési
utasítás kézhezvételétől számított tizenöt naptári napon belül, de legkésőbb a  forrás rendelkezésre állását követő
tizenöt naptári napon belül gondoskodik az  előleg – támogatott támogatási szerződésében szereplő fizetési
számlaszámára történő – átutalásáról.
8. A támogatás elszámolása és kifizetése 11. § (1) Az 1–3. célterület esetében a támogatás tekintetében azon költségek számolhatók el, amelyek
a) a támogatott fejlesztés megvalósításához nélkülözhetetlenek, ahhoz közvetlenül kapcsolódnak, és a pályázat
összeállításakor a  pályázó azokat, mint költségelemeket szerepeltette a  pályázati adatlapján, valamint azok
összhangban vannak a számviteli törvénnyel;
b) a  nyertes pályázónál ténylegesen felmerült költségként keletkeznek, és amelyek teljesülése számviteli
bizonylattal igazolható és ellenőrizhető;
c) a  fejlesztés előkészítésében és megvalósításában részt vevők, kizárólag a  fejlesztés előkészítési és
megvalósítási feladatait ellátók munkájához kapcsolódó, személyi jellegű költségek (munkabér és annak
járulékai, utazási költségek), valamint az  ezen munka során igénybe vett anyagi jellegű ráfordítások
és anyagköltségek, amelyek a  munkaidejükben – munka- vagy megbízási szerződéssel, munkaköri
leírással, munkaidő-nyilvántartással, bérkartonnal és számviteli bizonylattal alátámasztva és igazolt
módon – keletkeztek;
d) e  rendelet hatálybalépésének napjától a  fejlesztés befejezésének a  támogatási szerződésben foglalt
időpontjáig keletkeztek.
(2) Az  (1)  bekezdés d)  pontja alól kivételt képeznek – a  megítélt támogatási összeg legfeljebb 10%-a erejéig  –
a fejlesztés előkészítésében részt vevők, kizárólag a fejlesztés előkészítési feladatait ellátók munkájához kapcsolódó,
személyi jellegű költségek (munkabér és annak járulékai, utazási költségek), valamint az  ezen munka során
igénybe vett anyagi jellegű ráfordítások és anyagköltségek, amelyek a munkaidejükben – munka- vagy megbízási
szerződéssel, munkaköri leírással, munkaidő-nyilvántartással, bérkartonnal és számviteli bizonylattal alátámasztva
és igazolt módon – e rendelet hatálybalépéséig keletkeztek.
(3) A 4–5. célterület esetében a támogatás tekintetében azon költségek számolhatók el, amelyek
a) a  támogatott fejlesztés megvalósításához nélkülözhetetlenek, ahhoz közvetlenül kapcsolódnak és
a támogatási szerződésben, valamint annak mellékletében szerepelnek, és összhangban vannak a számviteli
törvénnyel;
b) a  támogatásban részesülő szervezetnél ténylegesen felmerült költségként keletkeznek, és amelyek
teljesülése számviteli bizonylattal igazolható és ellenőrizhető;
c) a  8.  § (9)  bekezdése szerinti csökkentés esetén a  támogatási döntés közzétételének napjától a  fejlesztés
befejezésének a támogatási szerződésben foglalt időpontjáig keletkeztek.
12. § (1) A  támogatásban részesült ügyfélnek a  pénzügyi és szakmai elszámolást legkésőbb a  fejlesztésnek a  támogatási
szerződésben foglalt befejezési időpontját követő tizenöt naptári napon belül kell benyújtania az  1–3. célterület
esetében a  Herman Ottó Intézethez, a  4–5. célterület esetében a  minisztériumhoz. Az  elszámoláshoz mellékelni
kell a  támogatásban részesült ügyfél saját nevére szóló, a  támogatási összeg elszámolható kiadásra irányuló
felhasználását, valamint pénzügyi teljesítését igazoló számviteli bizonylatainak és az  azokhoz kapcsolódó
mellékleteknek egy, az  eredetivel mindenben megegyező másolati példányát, az  azokhoz kapcsolódó – pályázat
esetében a  pályázati felhívásokban is közzétett – számlaösszesítő nyomtatványt és szakmai beszámolót, valamint
fotódokumentációt. Az  elszámoláshoz szükséges eredeti számlákat a  támogatásban részesült ügyfélnek
záradékolnia kell, amelynek tartalmaznia kell a  szerződés számát, valamint külön a  támogatási előleg terhére és
külön a  támogatási előlegen túl fennmaradó támogatás terhére – a  támogatási intenzitás figyelembevételével  –
elszámolt összeget. Az  elszámolás elmulasztása esetén – hiánypótlási felhívás kibocsátását követően  –
az intézkedésben való jogosulatlan részvételre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(2) Ha a  támogatásban részesült ügyfélnek a  támogatásból megvalósított fejlesztés kapcsán ÁFA visszaigénylési joga
nincs, akkor a támogatás alapjának kiszámítása a bruttó költségek alapján történik.
(3) Az 1–3. célterület esetében a Herman Ottó Intézet, egyedi támogatási kérelem esetében a miniszter a jogosultságot
a  támogatásban részesült ügyfél által benyújtott számlák, bizonylatok és dokumentumok alapján ellenőrzi
–  amennyiben szükséges, hiánypótlásra szólítja fel a  pályázót – és dönt a  kifizetésről, vagy ha a  támogatásban
részesült ügyfél a  részére teljesített előleggel történő elszámolási kötelezettségének – a  hiánypótlási felhívás
ellenére – nem tett eleget, a miniszter dönt az intézkedésben való jogosulatlan részvételről.
(4) Az  1–3. célterület esetében a  támogatás kifizetése jogosultságának megállapításakor a  Herman Ottó Intézet
a  támogatási szerződésre hivatkozva – a  döntéshozatalt követő nyolc naptári napon belül – értesítést küld
az elfogadott elszámolásokról a Kincstár és a miniszter részére az alábbi adattartalommal:
a) a nyertes pályázó neve, születési neve,
b) a nyertes pályázó lakóhelye vagy székhelye,
c) a nyertes pályázó adószáma vagy adóazonosító jele,
d) a nyertes pályázó ügyfél-azonosítója,
e) a nyertes pályázóval kötött támogatási szerződés iktatószáma,
f ) a támogatási cél vagy célok megnevezése,
g) a nyertes pályázó részére támogatási célonként kifizetendő támogatás és az előlegként folyósított támogatás
összege, valamint
h) az összesen megállapított támogatásból az elszámolások alapján jogos, kifizetendő támogatás forintban és
euróban meghatározott összege.
 (5) A 2. § (3) és (6) bekezdésében meghatározott célra irányuló fejlesztés támogatása esetén a támogatási szerződésbe
bele kell foglalni a  támogatás összegéről és annak mezőgazdasági csekély összegű jellegéről szóló tájékoztatást.
A szerződésben utalni kell a mezőgazdasági csekély összegű rendelet címére, az Európai Unió Hivatalos Lapjában
való kihirdetése napjára, továbbá meg kell határozni a  támogatás összegét támogatástartalomban (euróban)
kifejezve.
(6) Az 1–3. célterület esetében a Kincstár, a 4–5. célterület esetében a miniszter – a 2007. évi XVII.  törvény 60. §-ában
foglaltakra is figyelemmel – legkésőbb a  forrás rendelkezésre állását követő tizenöt naptári napon belül
gondoskodik a  támogatásnak a  támogatásban részesült ügyfél Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási
Rendszerbe bejelentett, támogatási szerződés esetében a  támogatási szerződésben feltüntetett fizetési
számlaszámára történő átutalásáról.
9. A támogatás nyilvántartása és ellenőrzése 13. § (1) Az  e  rendelet szerinti intézkedésekkel összefüggő ellenőrzések lefolytatásáról az  1–3. célterület esetében
a  Herman Ottó Intézet, a  4–5. célterület esetében a  miniszter gondoskodik. A  Herman Ottó Intézet a  támogatott
pályázatoknak, a  miniszter pedig a  támogatott támogatási kérelmeknek a  10%-át 2018. december 31-ig
a megvalósulás helyszínén köteles ellenőrizni.
(2) Az  intézkedésben való jogosulatlan részvétel megállapítása esetén – a visszafizetés elrendeléséről szóló határozat
alapján – az 1–3. célterület esetében a Herman Ottó Intézet az alábbi adatok megküldésével tájékoztatja a Kincstárt:
a) a támogatásban részesülő ügyfél neve, születési neve,
b) a támogatásban részesülő ügyfél lakóhelye vagy székhelye,
c) a támogatásban részesülő ügyfél ügyfél-azonosítója,
d) a támogatásban részesülő ügyfél adószáma vagy adóazonosító jele,
e) a jogosulatlan igénybevételről szóló határozat iktatószáma és kelte,
f ) a támogatási cél vagy célok megnevezése,
g) a  támogatásban részesülő ügyféltől támogatási célonként visszakövetelendő támogatás forintban és
euróban meghatározott összege,
h) a  2007.  évi XVII.  törvény 69.  § (5)  bekezdésének megfelelően számított kamat forintban meghatározott
összege. 10. A csekély összegű támogatásokra vonatkozó egyéb rendelkezések
14. § (1) A  csekély összegű támogatások nyújtásával kapcsolatos eljárásokra a  37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet
11–11/A. §-ában foglaltak az irányadóak.
(2) A 2., valamint az 5. célterület keretében nyújtott támogatás mezőgazdasági csekély összegű támogatásnak minősül.
A  mezőgazdasági csekély összegű rendelet 2.  cikk (2)  bekezdése szerinti egy és ugyanazon vállalkozás részére
bármely három pénzügyi év időszakában Magyarországon a  mezőgazdasági csekély összegű rendelet alapján
nyújtott támogatás összege nem haladhatja meg a  15 000 eurós keretösszegből a  vállalkozás rendelkezésére
álló szabad csekély összegű támogatási keret bruttó támogatástartalmának megfelelő forintösszeget, amelyet
a mezőgazdasági csekély összegű rendelet 5. cikkében, illetve 3. cikk (3), (5)–(8) bekezdésében, valamint a halászati
csekély összegű rendelet 5. cikkében, illetve 3. cikk (5)–(8) bekezdésében foglaltakra figyelemmel kell megállapítani.
(3) A mezőgazdasági csekély összegű rendelet hatálya alá tartozó támogatás kizárólag átlátható formában nyújtható.
 (4) Nem nyújtható mezőgazdasági csekély összegű támogatásként
a) olyan támogatás, amelynek összege a  piacon forgalmazott termékek ára vagy mennyisége alapján kerül
rögzítésre,
b) harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységekhez nyújtott
támogatás, nevezetesen az  exportált mennyiségekhez, az  értékesítési hálózat kialakításához és
működtetéséhez vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz
közvetlenül kapcsolódó támogatás,
c) importáruval szemben belföldi áru használatához kötött támogatás.
15. § (1) A  mezőgazdasági csekély összegű rendelet alapján mezőgazdasági csekély összegű támogatás nyújtása esetén,
a  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint az  általános csekély
összegű rendelet hatálya alá tartozó egy vagy több ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások
esetében a  mezőgazdasági termelőágazatra tekintettel a  mezőgazdasági csekély összegű rendelet alapján
nyújtott támogatások az  általános csekély összegű rendelet 3.  cikkének (2)  bekezdésében rögzített alkalmazandó
felső határig halmozhatók az  utóbbi tevékenységre vagy tevékenységekre tekintettel nyújtott csekély összegű
támogatásokkal, feltéve, hogy az érintett tagállam megfelelő eszközökkel – úgymint a tevékenységek szétválasztása
vagy a költségek megkülönböztetése révén – biztosítja, hogy az elsődleges mezőgazdasági termelőtevékenység ne
részesüljön az általános csekély összegű rendelet alapján nyújtott csekély összegű támogatásban.
(2) A  mezőgazdasági csekély összegű támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos
kockázatfinanszírozási célú intézkedés vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha a támogatások halmozása
túllépi bármely csoportmentességi rendeletben vagy az  Európai Bizottság által elfogadott határozatban
meghatározott maximális intenzitást vagy összeget. A  nem konkrét elszámolható költségekre nyújtott vagy
azokhoz hozzá nem rendelhető csekély összegű támogatás halmozható más, az Európai Bizottság által elfogadott
csoportmentességi rendelet vagy határozat alapján nyújtott állami támogatással.
(3) A  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint a  halászati és akvakultúra
ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében a  mezőgazdasági termelő ágazatra tekintettel
a  mezőgazdasági csekély összegű rendelet alapján nyújtott támogatások a  halászati csekély összegű rendelet
3.  cikk (2)  bekezdésében rögzített felső határig halmozhatók az  utóbbi tevékenységekre tekintettel a  halászati
csekély összegű rendelettel összhangban nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve, ha biztosítva van, hogy
az  elsődleges mezőgazdasági termelési tevékenység ne részesüljön a  halászati csekély összegű rendelet alapján
nyújtott csekély összegű támogatásban.
(4) A feleknek a támogatáshoz kapcsolódó iratokat az odaítélést követő tíz évig meg kell őrizniük, és a támogató ilyen
irányú felhívása esetén a támogatott köteles azokat bemutatni.
(5) A  csekély összegű támogatást nyújtó a  37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11.  § (8)  bekezdésében meghatározott
feltételek teljesülését a  Kincstár által a  2007.  évi XVII.  törvény alapján vezetett mezőgazdasági csekély összegű
támogatások nyilvántartási rendszere alapján ellenőrzi.
11. Záró rendelkezések 16. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
17. § A tervezet 2.  § (3) és (6)  bekezdésében meghatározott támogatás az  Európai Unió működéséről szóló szerződés
107.  és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról
szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352., 2013.12.24., 9. o.) hatálya alá tartozó
támogatást tartalmaz.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
408/2013. (X. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Máté Kingát
2013. október 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. szeptember 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
33/2019. (III. 25.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 236.  § (1)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– a honvédelmi miniszter előterjesztésére – megállapítom, hogy
dr. Vezekényi Csabának, a  Honvédelmi Minisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása a  kormányzati
igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 239. § (1) bekezdése alapján történt lemondására tekintettel
– 2019. március 31-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2018. (X. 4.) MvM utasítása a VIP Kincstári Kártya kiadásáról és használati rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (2)  bekezdésében foglaltakra,
a  Miniszterelnökségen a  VIP Kincstári Kártya kiadásával és használati rendjével kapcsolatos kérdéseket a  következők szerint
szabályozom:
1. Az utasítás hatálya 1. § Az  utasítás hatálya a  Miniszterelnökségnél rendszeresített MasterCard Ezüst és Arany VIP Kincstári Kártya
(a  továbbiakban együtt: VIP kártya) kiadására, használatára, tárolására, kezelésére, valamint a  kártyahasználatra
jogosult személyek (a továbbiakban: kártyabirtokosok) jogaira és kötelezettségeire terjed ki.
2. Általános rendelkezések 2. § A VIP kártya készpénz-helyettesítő fizetési eszköz, a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) és a kincstári
kártyarendszert üzemeltető hitelintézet, az  OTP Bank Nyrt. (a továbbiakban: Bank) logójával ellátott,
a  Miniszterelnökség  mint a  kártyafedezeti számla tulajdonosa, és a  kártyabirtokos nevének feltüntetésével
megszemélyesített betéti kártya, amelyhez egy négyjegyű titkos PIN-kód tartozik.
3. VIP kártyára jogosultság 3. § (1) A Miniszterelnökségnél VIP kártyára jogosult
a) a miniszter,
b) a miniszter által írásban kijelölt, a Miniszterelnökségnél foglalkoztatott állami vezető.
(2) A miniszter Arany VIP Kincstári Kártyára, az (1) bekezdés b) pontja szerinti állami vezető Ezüst VIP Kincstári Kártyára
jogosult.
(3) A VIP kártyára való jogosultság megszűnik a kártyabirtokos
a) állami vezető állami vezetői szolgálati jogviszonyának megszűnésével,
b) VIP kártyára való jogosultságát visszavonó miniszteri döntéssel.
(4) A kártyabirtokos a VIP kártyát az 5. §-ban és a 6. § (2) bekezdésében foglaltak szerint, a kártya típusa és a használatához
kapcsolódó limitösszegek keretén belül jogosult használni.
4. A VIP kártya igénylése és kiadása 4. § (1) A miniszter, illetve döntése alapján a kijelölt állami vezető részére a VIP kártya igénylése a Kincstár honlapján közzétett
„Adatlap Kincstári bankkártyához” (a továbbiakban: Adatlap) elnevezésű formanyomtatványon történik. Az Adatlapot
a Pénzügyi és Számviteli Főosztály (a továbbiakban: PSZF) tölti ki és küldi meg a kártyabirtokos részére aláírás céljából.
A PSZF az aláírt Adatlap visszaérkezését követő 5 napon belül a VIP kártyát megigényli a Kincstárnál.
(2) Az igényelt kártyákat és az azokhoz tartozó PIN-kódokat a Kincstárral fennálló megállapodás alapján a Bank készíti el.
A  VIP kártyát és – a  lezárt, sértetlen borítékban – a  hozzátartozó PIN-kódot a  Banknak a  budapesti kincstári
számlavezető hely tevékenysége során közreműködő fiókjában (1052 Budapest, Deák Ferenc utca 7–9. szám alatti
fiók) a  PSZF munkatársa szabályszerűen kiállított hivatalos meghatalmazással veszi át. A  Banktól a  VIP kártyákat
és a PIN borítékokat sértetlen állapotban kell átvenni. Az átvételt igazoló aláírást követően az átvevő személy felel
a VIP kártyáért és a hozzátartozó PIN-kódért.
(3) Az átvételt követően a VIP kártyákat nyilvántartásba kell venni. A PSZF a VIP kártyákról analitikus nyilvántartást vezet,
amely tartalmazza:
a) a VIP kártya számát és lejáratát;
b) a kártya használatához kapcsolódó limitösszegeket;
c) a  kártyabirtokos adatait (kártyabirtokos neve, kártyán feltüntetett név, személyi igazolványa vagy úti
okmányának száma);
d) a VIP kártya és a PIN-kód átvevőjének nevét és az átvétel időpontját;
e) az átadó és az átvevő aláírását;
f ) megjegyzés rovatban a VIP kártyához kapcsolódó tényeket és változásokat (különösen: a kártya elvesztése,
a  kártyabirtokos kártyával, azzal való visszaéléssel kapcsolatos bejelentése, a  kártya esetleges letiltása,
bevonása, a kártya cseréje, a kártya őrzési helye) és azok időpontját.
(4) A  nyilvántartásba vételt követően a  PSZF a  VIP kártyára vonatkozó részletes banki tájékoztató és a  VIP kártya
felhasználási területeiről és szabályairól szóló tájékoztató megküldésével egyidejűleg értesíti a  kártyabirtokost
a  kártya átvételének lehetőségéről. A  banki tájékoztató tartalmazza a  kártya használatához kapcsolódó
limitösszegeket is.
(5) A VIP kártyát a kártyabirtokos személyesen vagy szabályszerű meghatalmazással meghatalmazott útján veheti át.
 (6) VIP kártya csak abban az esetben adható ki a kártyabirtokos vagy a meghatalmazottja részére, ha a kártyabirtokos
az e célra rendszeresített, 1. melléklet szerinti nyilatkozatban (a továbbiakban: nyilatkozat) előzetesen nyilatkozott
a PSZF felé arról, hogy a VIP kártya birtoklásával, a kártya használatával, őrzésével, letiltásával, a kártya használatához
kapcsolódó elszámolási kötelezettségeit megismerte, betartásukat vállalja és tudomásul veszi az ezek megszegése
esetén követendő eljárást és következményeket.
(7) A VIP kártya kiadásakor az átvevőnek aláírásával igazolnia kell az átadás-átvételi bizonylaton, hogy a VIP kártyát és
a PIN-kódot lezárt és sértetlen PIN borítékban átvette.
(8) A PIN borítékot csak a kártyabirtokos bonthatja fel, annak tartalmát csak ő ismerheti meg. A kártyabirtokos köteles
írásban haladéktalanul bejelenteni a PSZF vezetőjének, ha a VIP kártya átvételekor a PIN-kódot tartalmazó boríték
(a továbbiakban: PIN boríték) az átadáskor nem lezárt vagy nem sértetlen.
(9) A kártya átvételekor a kártyabirtokosnak a kártya hátoldalán lévő aláíráspanelen az Adatlapon szereplő aláírásával
megegyező módon kell aláírnia. A VIP kártya az első használat alkalmával aktiválható.
5. A VIP kártya használata 5. § (1) A VIP kártya kizárólag hivatalos célra, elsősorban a Miniszterelnökség belföldi és ideiglenes külföldi kiküldetéseivel
kapcsolatos kiadások elszámolásáról szóló MvM utasítás valamint indokolt esetben a Miniszterelnökség reprezentációs
kiadásairól szóló MvM utasítás szerint, hivatalosan elszámolható utazási és reprezentációs (kizárólag éttermi
fogyasztás, virág és egyéb ajándék vásárlása) kiadások kiegyenlítésére használható a  kártyabirtokos számára
a kijelöléskor meghatározott feltételekkel, az utasításban foglaltaknak megfelelően.
(2) Az  utazási és esetlegesen felmerülő reprezentációs kiadások kiegyenlítése során a  kártyabirtokosnak a  vonatkozó
utasításokban foglaltak szerint kell eljárnia. A kártyabirtokos az (1) bekezdés szerinti célra, az utazási és reprezentációs
kiadásokra vonatkozó értékhatárok összegéig, a  VIP kártya használatához kapcsolódó limit összegek
figyelembevételével teljesíthet kifizetést.
(3) A VIP kártya készpénz felvételére nem használható.
 (4) Nem használható fel a  VIP kártya olyan beszerzésekre, melyek közbeszerzési kötelezettség alá esnek, így tilos
a VIP kártya használata különösen:
a) a  Nemzeti Kommunikációs Hivatalról és a  kormányzati kommunikációs beszerzések központosított
közbeszerzési rendszeréről szóló 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet hatálya alá tartozó beszerzésekre, kiemelten
a hivatkozott rendelet 1. § (2) bekezdés 1. pontjában meghatározott rendezvényszervezési kiadásokra;
b) a  központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a  központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről
szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet 1. mellékletében foglalt kiemelt termékek beszerzésére;
c) a  büntetés-végrehajtási szervezet részéről a  központi államigazgatási szervek és a  rendvédelmi szervek
irányában fennálló egyes ellátási kötelezettségekről, a termékek és szolgáltatások átadás-átvételének és azok
ellentételezésének rendjéről szóló 44/2011. (III. 23.) Korm. rendelet szerinti beszerzésekre.
(5) A VIP kártyával történő fizetéskor a kártyabirtokosnak a Miniszterelnökség nevére és címére szabályszerűen kiállított
számlát kell kérnie. A VIP kártyával történt fizetés igazolásaként az elektronikus elfogadó-terminál (POS) bizonylatokon
(a továbbiakban: POS-bizonylat) a kártyabirtokos aláírásával igazolja a fizetés megtörténtét, majd átveszi és megőrzi
a VIP kártya lehúzásakor keletkezett bizonylatot (a kártyabirtokos aláírásával ellátott másodpéldányt vagy az aláírás
nélküli nyomtatott bizonylatot). A POS-bizonylat összegének és dátumának egyeznie kell a vásárlás alkalmával kért
számla végösszegével és dátumával.
(6) A kártyabirtokosnak a VIP kártyával teljesített kifizetésekről a vonatkozó utasítások szerint, határidőben, legkésőbb
a  fizetéstől vagy ideiglenes kiküldetés esetén a  visszaérkezéstől számított 7 napon belül el kell számolnia.
Az  elszámoláshoz a  kártyabirtokosnak a  vásárlást igazoló számlát, a  kártyás fizetés megtörténtét igazoló
POS-bizonylatot és a teljesítésigazolást meg kell küldenie a PSZF részére.
(7) Amennyiben az utólagos elszámolás során megállapításra kerül, hogy a kártyabirtokos a megállapított értékkeretet
túllépte, vagy olyan kiadásokat is kiegyenlített a  VIP kártyával, amelyek a  Miniszterelnökség igazgatása cím
költségvetése terhére nem számolhatóak el, a  jogosulatlanul felhasznált összeget (különbözetet) a  visszafizetésre
vonatkozó felszólításban előírt határidőn belül köteles a Miniszterelnökség részére visszafizetni, melynek elmaradása
esetén a Miniszterelnökség a kártyabirtokos 4. § (6) bekezdése szerinti nyilatkozata alapján – amennyiben a tartozás
fennállását vagy annak összegét a  visszafizetésre kötelezett az  előírt határidőn belül nem vitatja – jogosult
a kártyabirtokos illetményéből levonni.
6. A kártyabirtokos kötelezettségei 6. § (1) A VIP kártya 4. § (5) bekezdése szerinti átvételét követően annak szabályos használatáért és biztonságos őrzéséért
a kártyabirtokos felelős.
(2) A  kártyabirtokos a  VIP kártyát kizárólag személyesen a  Kincstári Kártyarendszer működését szabályozó
dokumentumok, valamint az utasítás rendelkezései szerint, hivatalos célra használhatja.
(3) Amennyiben a kártyabirtokos kártyáját elveszíti, azt ellopják, a kártya bármely más módon kikerül ellenőrzési köréből,
vagy a  használatához szükséges adat jogosulatlan harmadik személy tudomására jutott és visszaélés lehetősége
merül fel, a kártyabirtokos köteles haladéktalanul gondoskodni a VIP kártya letiltásáról a 061/3666-666-os számon
hívható TeleBank rendszeren keresztül és minderről egyidejűleg köteles írásban haladéktalanul tájékoztatni a PSZF
vezetőjét is.
(4) A VIP kártya a rajta feltüntetett hónap utolsó napján 24 óráig érvényes. A kártyacsere a lejárat hónapjának közepétől
biztosított, igénylőlap, illetve kérelem kitöltése nélkül. A  kártyabirtokos személyesen vagy meghatalmazottja által
a  PSZF-en köteles a  lejárt VIP kártyát leadni, és egyidejűleg jogosult az  új kártyát felvenni. Kártyacsere esetén
egyebekben az új kártya kiadására és átvételére vonatkozó rendelkezések szerint kell eljárni, azzal, hogy amennyiben
a  4.  § (6)  bekezdése szerinti nyilatkozat rendelkezésre áll, a  kártyabirtokosnak nem szükséges újból nyilatkozatot
tennie.
(5) A kártyabirtokos a VIP kártya használatára vonatkozó jogosultságának megszűnése előtti utolsó munkanapon köteles
a kártyát a Házipénztárban leadni és a kártyaszámlán lévő terhelésekkel elszámolni.
(6) A  kártyabirtokos az  utasítás előírásainak be nem tartása esetén fegyelmi és kártérítési felelősséggel tartozik.
Amennyiben a kártyabirtokos nem tesz eleget az utasításban részletezett bármely kötelezettségének, a PSZF vezetője
a  VIP-kártyát azonnali hatállyal letiltja, és intézkedést kezdeményez a  kötelezettségszegés következményeinek
érvényesítése érdekében.
7. VIP kártyák tárolása, nyilvántartása, kezelése, kártyafedezet biztosítása
7. § (1) A  pénz- és értékkezelésre vonatkozó szabályok betartásával gondoskodni kell a  VIP kártyák szigorú számadású
bizonylatként történő kezeléséről, nyilvántartásáról, a kártyák biztonságos elhelyezéséről és őrzéséről.
(2) A  kincstári kártyák kezelésével és használatával kapcsolatos eljárást a  PSZF felügyeli és gondoskodik a  következő
feladatok elvégzéséről:
a) a kártyafedezeti számlák megnyitása,
b) a fedezetek biztosítása,
c) a Kincstári Bankkártya Szerződés megkötése, szükség szerinti módosítása,
d) kártyaigénylések és kártyacserék a lejárati idő figyelembevételével,
e) a kártyák nyilvántartása, azok időszakos őrzése,
f ) a kártyatranzakciók bizonylatainak begyűjtése, a kártyabirtokosok elszámoltatása,
g) az esetleges reklamációk kezelése,
h) a  kártyabirtokosok rendszeres tájékoztatása a  kártyahasználattal és a  kártyarendszer működésével
kapcsolatban,
i) a VIP kártya azonnali bevonása, amennyiben a kártyabirtokos VIP kártya használatára vonatkozó jogosultsága
megszűnik,
j) jogosulatlan művelet(ek)kel történő kincstári kártyaterhelések esetén eljárás a Banknál.
8. § (1) A kártyahasználat fedezetét a Miniszterelnökség igazgatása cím költségvetése biztosítja az előirányzat-felhasználási
keretszámlájáról a Kincstár által megnyitott és visszaigazolt kártyafedezeti számlákra történő átvezetéssel.
(2) A VIP kártyához tartozó VIP kártyafedezeti számla figyelemmel kísérése, esetenkénti vagy rendszeres feltöltése a PSZF
feladata.
(3) A  PSZF figyelemmel kíséri a  Bank által a  kincstári kártyával végzett műveletekről és a  kártyafedezeti számlához
kapcsolódó megfelelő kincstári számlára történő visszavezetésekről adott – az egyeztetési és analitikus nyilvántartási
célokat szolgáló és a reklamációs ügyek alapját képező – tételes tükörszámlát.
8. Záró rendelkezések 9. § Az utasításban nem szabályozott kérdésekben az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény, az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet, a Miniszterelnökség Szervezeti és Működési
Szabályzatáról szóló 14/2018. (VII. 3.) MvM utasítás, a Miniszterelnökség intézménygazdálkodási szabályzatáról szóló
5/2016. (III. 10.) MvM utasítás, a Miniszterelnökség Pénzkezelési szabályzatáról szóló MvM utasítás, a Miniszterelnökség
belföldi és ideiglenes külföldi kiküldetéseivel kapcsolatos kiadások elszámolásáról szóló 13/2018. (VI. 27.) MvM
utasítás, a  Miniszterelnökség reprezentációs kiadásairól szóló MvM utasítás rendelkezéseit kell megfelelően
alkalmazni.
10. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Gulyás Gergely s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
145/2014. (XII. 8.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére megállapítom, hogy
Takács Szabolcs Ferencnek, a  Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárának e  megbízatása
a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221.  § (1)  bekezdésének d)  pontja alapján, politikai
vezetővé történő kinevezésére tekintettel
– 2014. december 7-ei hatállyal – megszűnik. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2014. (II. 7.) NGM rendelete a nemzetgazdasági miniszter feladatkörét érintő ágazati honvédelmi feladatokról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény 81. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a 6. alcím tekintetében a  honvédségi adatkezelésről, az  egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos katonai
igazgatási feladatokról szóló 2013. évi XCVII. törvény 68. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73.  §-ában meghatározott feladatkörömben eljárva, a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint
a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
szóló 290/2011.  (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljáró honvédelmi miniszterrel
egyetértésben
a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. Honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszak: az  Alaptörvény szerinti rendkívüli állapot, megelőző
védelmi helyzet, váratlan támadás és szükségállapot,
2. Meghagyásba bevont gazdasági szerv: a  nemzetgazdasági miniszter (a  továbbiakban: miniszter) által
e  rendeletben honvédelmi feladat ellátása érdekében termelési, ellátási szolgáltatásra kijelölt gazdálkodó
szervezet,
3. Nemzetgazdasági szervezet: a  miniszter irányítása, felügyelete, alapítói joggyakorlása vagy tulajdonosi
joggyakorlása alá tartozó szervek.
2. A honvédelmi feladatok végrehajtásának egységes rendje 2. § (1) A  Nemzetgazdasági Minisztérium (a  továbbiakban: minisztérium) honvédelmi feladatai végrehajtásának
koordinálására kijelölt hivatali egysége
a) összehangolja a  minisztérium részére megállapított honvédelmi feladatok teljesítését, a  nemzetgazdasági
szervezetek honvédelmi feladatairól szóló okmányok (a  továbbiakban: honvédelmi intézkedési terv)
összeállítását, felülvizsgálatát, módosítását,
b) koordinálja a  minisztérium nemzetközi válságkezelési gyakorlatokon, valamint az  egyéb honvédelmi
gyakorlatokon való részvételét,
c) részt vesz az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének (a továbbiakban: NATO) felajánlott civil képességekkel és
a befogadó nemzeti támogatással kapcsolatos ágazati feladatok végrehajtásában,
d) együttműködik az  ágazati védelmi tervezés rendszerének kialakításában, működtetésében
a  gazdaságfelkészítés rendszerében, továbbá a  védelmi igazgatási szervek, a  megyei, fővárosi védelmi
bizottságok és munkaszervezeteik ellenőrzésének végrehajtásában,
e) gondoskodik a honvédelmi felkészítés kormányzati feladattervében meghatározott feladatok végrehajtásáról
és az  abban biztosított költségvetési források felhasználásáról szóló beszámoló tervezetének, valamint
a  honvédelmi felkészítés következő évi feladattervéhez szükséges javaslatok és költségvetési igények
összeállításáról a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben
bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
290/2011.  (XII.  22.) Korm. rendelet 18.  § (1)  bekezdés j)  pontjában meghatározott feladat végrehajtása
érdekében.
(2) A nemzetgazdasági szervezetek
a) közreműködnek az ágazati honvédelmi feladatok végrehajtásában,
b) a minisztérium megkeresése szerint intézkednek a NATO vagy az Európai Unió (a továbbiakban: EU) műveleti
területen történő szakmai feladat ellátására jelölt állításról,
c) a  NATO vagy EU műveletbe jelöltek és a  vállalt feladat adatait tartalmazó jegyzéket megküldik a  miniszter
által kijelölt szervezet részére és azt változás esetén aktualizálják.
3. A honvédelmi intézkedési terv 3. § (1) A nemzetgazdasági szervezet vezetője által felterjesztett honvédelmi intézkedési tervet a miniszter hagyja jóvá.
 (2) A  honvédelmi intézkedési terv tartalmazza a  nemzetgazdasági szervezet különleges jogrendre vonatkozó,
a  honvédelmi feladatok ellátását rendkívüli körülmények között is biztosító, a  személyi és anyagi erőforrásokra is
kiterjedő működési szabályait.
(3) A honvédelmi intézkedési terv a nemzetgazdasági szervezet sajátosságainak megfelelő – a működési szabályokról
rendelkező – szöveges részből, valamint – a személyi és anyagi erőforrásokat bemutató – mellékletekből áll.
(4) A  honvédelmi intézkedési terv rendszeres felülvizsgálatáról és szükség szerinti módosításáról, illetve a  módosítás
jóváhagyásra történő felterjesztéséről a nemzetgazdasági szervezet vezetője gondoskodik.
(5) A nemzetgazdasági szervezet vezetője gondoskodik arról, hogy
a) a  honvédelmi intézkedési terv végrehajtásában részt vevő személyi állomány a  tervet megismerje,
begyakorolja és felkészüljön annak végrehajtására, továbbá
b) a honvédelmi intézkedési terv végrehajtását biztosító erők és eszközök rendelkezésre álljanak.
4. A minisztérium ágazati honvédelmi feladatai 4. § (1) A miniszter a minisztérium útján
a) rögzíti és rendszeresen felülvizsgálja a  honvédelmi, vagy nemzetbiztonsági szempontból stratégiai érdekű
kapacitásokat és a hadiipari kapacitásokat, a kapacitások rendelkezésre állása érdekében szerződéseket köt,
meghatározza az üzemi szolgáltatások igénybevételének szabályait,
b) kormányzati ciklusonként kidolgozza a  nemzetgazdaság honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi
időszakra vonatkozó felkészítési adatait tartalmazó védelemgazdasági alaptervet, amelyet évente pontosít
és az igényelt vagyoni szolgáltatásokat visszaigazolja a nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása
feladatai végrehajtásának szabályozásáról szóló jogszabályban meghatározott követelménytámasztó szervek
(a továbbiakban: követelménytámasztó szervek) részére,
c) monitorozza a  gazdaság honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszakra vonatkozó
teljesítőképességét, a tapasztalatokról rendszeres időközönként jelentést készít a Kormány részére,
d) ellátja a  minisztérium kezelésében lévő Állami Céltartalékokkal és Gyártóeszköz Tartalékokkal összefüggő
gazdálkodási teendőket,
e) elemzi a  védelmi célú tartalékolás intézményi rendszerét, javaslatot dolgoz ki a  rendszer korszerűsítésére,
annak érdekében, hogy a tartalékok egységes kezelésének kormányzati szintű felügyelete megvalósuljon,
f ) előkészíti a lakosság alapvető létszükségleti cikkekkel történő ellátását biztosító, a honvédelmi vonatkozású
különleges jogrendi időszakra vonatkozó terveket,
g) üzemelteti és fejleszti a gazdaságmozgósítási informatikai rendszert,
h) a  követelménytámasztó szervek igénytámasztása alapján naprakészen tartja az  Egységes
Követelménytámasztói Nomenklatúrát,
i) elemzi a  potenciálisan bekövetkező veszélyhelyzeteket, ennek eredményeképpen az  azonosítási eljárás
alapját képező ágazati kritériumrendszert a folyamatos üzembiztonság érdekében aktualizálja,
j) gondoskodik a nemzetgazdasági szervezetek honvédelmi és a válságkezelés katonai feladataival kapcsolatos
elméleti és gyakorlati felkészítéséről.
 (2) A miniszter a minisztérium útján a honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszakban gondoskodik
a) a  szükséges mértékű személyi- és eszközállomány átcsoportosításáról az  érintett szervezeti egységek
vezetőinek javaslata alapján,
b) a vagyon- és személyvédelemhez, valamint a dokumentációk biztonságba helyezéséhez szükséges feltételek
biztosításáról,
c) a minisztériumon belüli riasztási-értesítési feladatok megkezdéséről. 5. A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal speciális honvédelmi feladatai
5. § A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal a  honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszakra történő
felkészülés érdekében
a) kidolgozza a  haditechnikai termékek külkereskedelmével, tranzitjával és a  haditechnikai szolgáltatások
nyújtásával összefüggő engedélyek felülvizsgálatának rendszerét, rögzíti a  bevezethető intézkedések
részletszabályait,
b) javaslatot dolgoz ki a döntés-előkészítő munka során
ba) az  ország védelme szempontjából fontos termékek, javak forgalmának korlátozására, a  korlátozás
ütemezett feloldására, továbbá a  fogyasztói árak értékére és a  termékárak egymáshoz viszonyított
arányára,
bb) a viszonteladásra vagy tovább-feldolgozásra jogosult gazdálkodó szervezetek összetételére,
bc) az alapvető élelmiszerek és közszükségleti cikkek készletezésére, a készletek minimális mértékére és
a helyettesítő termékek körére,
bd) az  egyes termékek elosztásának szabályozására, a  jegy- vagy utalványrendszer bevezetésének
feltételrendszerére, továbbá a  termékjegyek, vagy termék utalványok lakosság részére történő
eljuttatására,
be) a  nemesfém és a  nemesfémtárgy kereskedelembe való beavatkozásra, a  nemesfémek kötelező
vételre való felajánlása elrendelésekor az ellenszolgáltatás értékének meghatározására,
c) közreműködik a honvédelmi és a válságkezelés katonai feladatainak végrehajtása során
ca) a  külföldi csapatok magyarországi állomásoztatásával kapcsolatos, a  Magyar Kereskedelmi
Engedélyezési Hivatalt érintő ügyek intézésében,
cb) a  fegyverkereskedelmi tiltásokkal kapcsolatos hazai kötelezettségek végrehajtásának
ellenőrzésében. 6. Meghagyással kapcsolatos ágazati feladatok 6. § (1) A meghagyásba bevont gazdasági szerveket az 1. melléklet tartalmazza.
 (2) Az 1. melléklet tartalmáról a miniszter honvédelmi feladatai koordinálására kijelölt hivatali egység tájékoztatást küld
a) a honvédelmi igazgatás központi döntés-előkészítő és végrehajtás koordináló szakmai szerv,
b) a Magyar Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerv,
c) a meghagyásba bevont gazdasági szerv székhelye szerint illetékes megyei, fővárosi védelmi bizottság és
d) a meghagyásba bevont gazdasági szerv székhelye szerint illetékes polgármester
részére.
(3) A  minisztérium ágazati irányítása alá tartozó tevékenységet végző gazdasági társaság is kezdeményezheti
a  meghagyásba történő bevonását. A  gazdasági társaság kérelmét a  minisztérium belgazdasági-szabályozási
ügyekért felelős állami vezetője részére kell eljuttatnia.
(4) A  meghagyásba bevont gazdasági szerv vezetője köteles tájékoztatni a  minisztériumot minden olyan változásról,
ami jelentős kihatással van a  szerv honvédelmi vonatkozású különleges jogrendi időszak idején elvégzendő
feladatainak végrehajtására, a változás bekövetkezésétől számított 30 napon belül.
7. § (1) A hadkötelezettség bevezetését követően a meghagyásba bevont gazdasági szerv
a) a  munkaköröket tartalmazó nyilvántartást és a  – Magyar Honvédség katonai igazgatási és központi
adatfeldolgozó szerve által visszaigazolt – meghagyási névjegyzéket a honvédelmi vonatkozású különleges
jogrendi időszakban szükséges működésüket alátámasztó okmányokhoz, illetve a  részükre meghatározott
feladatokat tartalmazó tervekhez, intézkedésekhez csatolja,
b) a  meghagyási névjegyzék visszaigazolását követő 30 napon belül tájékoztatja az  állományába tartozó
hadkötelesek teljes – ezen belül a  meghagyásra felterjesztett és ténylegesen meghagyott személyek –
létszámáról a honvédelmi igazgatás központi döntés-előkészítő és végrehajtás koordináló szakmai szervet és
a miniszter honvédelmi feladatai koordinálására kijelölt hivatali egységet,
c) a név szerinti meghagyás tényét – Magyar Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve
visszaigazolását követő 30 napon belül – közli az érintettel, továbbá tájékoztatja a meghagyással kapcsolatos
jogokról és kötelezettségekről.
(2) A  meghagyási tevékenység személyi és tárgyi feltételeinek biztosításáért, végrehajtásáért a  meghagyásba bevont
gazdasági szerv vezetője a felelős.
7. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
9. § A meghagyásba bevont szerv a meghagyási jegyzéket első alkalommal e rendelet hatályba lépését követő 90 napon
belül köteles megküldeni
a) a Magyar Honvédség katonai igazgatási és központi adatfeldolgozó szerve és
b) a miniszter honvédelmi feladatai koordinálására kijelölt hivatali egysége
részére.
10. § Hatályát veszti a  hadköteleseknek rendkívüli állapot idejére szóló meghagyásról szóló 14/1994. (IV. 30.)
PM rendeletet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1444/2012. (X. 11.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/09-11-2012-0007 azonosító számú („A szécsényi agglomeráció szennyvíztisztításának fejlesztése” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-1.2.0/09-11-2012-0007 azonosító számú, „A szécsényi agglomeráció
szennyvíztisztításának fejlesztése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi
Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
664/2010. (XI. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. november 15-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Kunhalmi Ágnes (1139 Budapest, Tahi u. 40/B) által a Magyar Szocialista Párt képviseletében benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-795-0143).
Indokolás I. A beadványozó 2010. október 20-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a magánnyugdíjpénztári tagdíjat törvény nem módosíthatja – még időlegesen sem –
nyugdíjjárulékra?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján
az Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen milyen jogalkotásra köteles.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint megtévesztő a népszavazásra feltenni kívánt kérdés abban
a tekintetben, hogy nem egyértelmű, hogy a kezdeményező a magánnyugdíjpénztárak mely formájára kívánja
alkalmazni a kérdésben foglaltakat. A jelenleg hatályos szabályozás alapvetően két típusát különbözteti meg
a magánnyugdíjpénztári tagságnak. A magánnyugdíjról és magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény
(a továbbiakban: Mny. tv.) 3. § (2) bekezdés arról rendelkezik, hogy mely természetes személyek létesíthetnek önként
pénztártagsági jogviszonyt. Nem egyértelmű, hogy a kezdeményező kizárólag a kötelező, vagy kizárólag az önkéntes
belépéssel keletkező pénztártagsági jogviszony szabályait, esetleg mindkettőt egyszerre kívánja népszavazás útján
szabályozni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása
nem egyértelmű a választópolgárok számára, tekintettel arra, hogy egy kérdésen belül két különböző fogalmat,
úgymint tagdíj és a nyugdíjjárulék is használ, ezáltal a választópolgár számára nem állapítható meg egyértelműen,
hogy egy eredményes népszavazást követően milyen tartalmú törvény megalkotására kerülne sor.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdés azért sem egyértelmű, mivel a beadványozó által használt
„törvény nem módosíthatja” kifejezés alkalmas azon téves következtetés levonására, hogy a Mny.tv-nek
a magánnyugdíjpénztári tagdíjra vonatkozó rendelkezéseit más, alacsonyabb szintű jogszabály azonban
módosíthatja, amely ellentétes lenne a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 1. § (2) bekezdésében foglaltakkal.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Mny.tv rendelkezésein, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról
 szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
33/2011. (V. 26.) OGY határozata szeptember 5-ének, Calcuttai Teréz anya halála napjának az ENSZ Közgyűlése által a Jótékonyság Világnapjává történő nyilvánítása kezdeményezéséről.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése – egyetértve az állampolgári kezdeményezésekkel – kifejezvén a világszerte Calcuttai
Teréz anyának ismert Béke-Nobel-díjas szerzetesnő munkássága iránti tiszteletét és elkötelezettségét, a következő határozatot
hozza:
1. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, kezdeményezze, hogy az ENSZ Közgyűlése nyilvánítsa szeptember 5-ét, Calcuttai
Teréz anya halálának napját a Jótékonyság Világnapjává.
2. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy a kezdeményezés alapos előkészítésére és a Közgyűlés napirendjére
tűzéséhez szükséges feladatok elvégzésére jelöljön ki egy szakmailag illetékes minisztériumot.
3. E határozat közzétételének napján lép hatályba. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke