text:
1568/2012. (XII. 6.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján:
1. A központosított illetményszámfejtéshez kötelezően csatlakozók körének bővítéséhez szükséges intézkedésekről
szóló 1419/2012. (X. 4.) Korm. határozat végrehajtásához szükséges Honvédelmi Minisztérium által elvégzendő
informatikai feladatok elvégzéséhez 460,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi
költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium
fejezet, 1. Honvédelmi Minisztérium cím, 2. Egyéb HM Szervezetek alcím javára a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettségért: a honvédelmi miniszter
Határidő: 2013. április 30. 2. A Kormány felhívja a honvédelmi minisztert és a Magyar Államkincstár elnökét, hogy állapodjanak meg a
központosított illetményszámfejtéshez kötelezően csatlakozók körének bővítéséhez szükséges intézkedésekről szóló
1419/2012. (X. 4.) Korm. határozat végrehajtásával összefüggésben, a Honvédelmi Minisztérium által elvégzett
informatikai feladatok során létrejövő valamennyi tárgyi eszköz és immateriális jószág térítésmentes átadásáról.
Felelős: honvédelmi miniszter és a Magyar Államkincstár elnöke
Határidő: 2012. december 15. 3. A Kormány felhívja a honvédelmi minisztert, hogy a 2. pont végrehajtásához szükséges engedélyeket az átadásig
szerezze be. Felelős: honvédelmi miniszter Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
6/2003. (MK 99.) MSZH közleménye a PORTÁL BUDAPEST Nemzetközi Nyílászáró, Üvegipari, Kapu- és Árnyékolástechnikai Szakkiállításon bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről.
Az 1995. évi XXXIII. törvény 3. §-ának b) pontja, az
1997. évi XI. törvény 53. §-a (1) bekezdésének c) pontja, a
2001. évi XLVIII. törvény 40. §-a (1) bekezdésének
c) pontja és az 1991. évi XXXVIII. törvény 36. §-ának
(1) bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2003. november hó 6. és 9. napjai között Budapesten megrendezendő,
PORTÁL BUDAPEST Nemzetközi Nyílászáró, Üvegipari, Kapu- és Árnyékolástechnikai Szakkiállításon bemutatásra kerülő találmányokat, védjegyeket, formatervezési és
használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott kiállítási kedvezmény illeti meg.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
a Magyar Szabadalmi Hivatal elnöke


text:
298/2018. (VII. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Nagy Gábort
a 2018. július 1. napjától 2021. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. június 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
82/2019. (VII. 31.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 228. § (2) bekezdés b) pontja alapján – a miniszterelnök
kabinetfőnökének javaslatára –
dr. Korom Renátát, a  Miniszterelnöki Kabinetiroda helyettes államtitkárát e  tisztségéből – a  Honvédelmi
Minisztérium helyettes államtitkárává történt kinevezésére tekintettel –
2019. augusztus 11-ei hatállyal felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2010. (V. 7.) OKM utasítása az Oktatási és Kulturális Minisztérium nemzetközi szakállamtitkára hatáskörének további ideiglenes ellátásáról.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. § (1) bekezdése, illetve a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 55. § (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, a következő
utasítást adom ki: 1. § Az Oktatási és Kulturális Minisztériumban 2010. február 1-jétől betöltetlen nemzetközi szakállamtitkári tisztséghez
tartozó hatásköröket továbbra is Loboda Zoltán főosztályvezető gyakorolja.
2. § (1) Ez az utasítás 2010. május 1-jén lép hatályba és 2010. május 16-án hatályát veszti.
(2) Jelen utasítást az Oktatási és Kulturális Minisztérium intranetes portálján, valamint internetes oldalán is közzé kell
tenni. Budapest, 2010. április 30. Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
7/2014. (VI. 30.) NIH utasítása a Nemzeti Innovációs Hivatal közbeszerzési szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a Nemzeti Innovációs Hivatalról szóló 303/2010. (XII. 23.)
Korm. rendelet 1. és 3. § (1) bekezdése alapján, a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 22. § (1) bekezdésében, valamint
a  közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 46/2011. (III. 25.) Korm. rendelet 13.  § (3)  bekezdésében
foglaltakra tekintettel a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya 1. Az utasítás személyi hatálya kiterjed a Nemzeti Innovációs Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) nevében eljáró, a Hivatal
által megindított közbeszerzési eljárásokba bevont személyekre.
2. Az  utasítás alkalmazási köre kiterjed valamennyi, a  Hivatal által a  közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény
(a  továbbiakban: Kbt.) és a  központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a  központi beszerző szervezet
feladat- és hatásköréről szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.) alapján kezdeményezett, illetve
lebonyolított beszerzésekre, az  ilyen eljárások eredményeképpen megkötött szerződések módosítására, és azok
teljesítésével kapcsolatos közbeszerzési kötelezettségekre a pénzügyi forrástól függetlenül.
2. A közbeszerzési eljárások tervezése 3. A közbeszerzési ügyekért felelős főosztály vezetője minden évben a következő évi intézményi munkaterv résztervezetei
megküldésének határidejét megelőző 2 héttel felhívja a szervezeti egységek vezetőit, hogy az intézményi munkatervre
vonatkozó résztervezetük megküldésével egy időben írásban (elektronikusan és papír alapon, feljegyzésként is)
nyújtsák be a következő költségvetési évre vonatkozó beszerzési igényeiket az 1. mellékletben foglalt minta alapján.
A  közbeszerzési eljárások lebonyolításához szükséges időigényről, a  kapcsolódó kötelezettségekről, az  eljárás
lebonyolításának feltételeiről (értékhatárok, kivételek, beszerzés tárgya, részekre bontás tilalma stb.) az  eljárások
tervezhetősége érdekében a közbeszerzési ügyekért felelős főosztály ad tájékoztatást.
4. A Kbt. 33. §-a és a központosított közbeszerzési rendszerről, valamint az R1. 17. § (2) és (3) bekezdése szerinti éves
összesített közbeszerzési tervet – a  3.  pontban leírt adatszolgáltatás alapján – a közbeszerzési ügyekért felelős
főosztály készíti el. A tervet a Hivatal elnöke (a továbbiakban: Elnök) hagyja jóvá. A tervet – a jóváhagyást követően –
a  közbeszerzési ügyekért felelős főosztály küldi meg a  Hivatal webmesterének (a továbbiakban: webmester)
közzétételre, valamint a jóváhagyást követő 3 munkanapon belül a közbeszerzésekért felelős miniszter által vezetett
minisztériumnak (a továbbiakban: minisztérium), továbbá gondoskodik a terv központosított közbeszerzési portálon
történő feltöltéséről. A terv módosításakor ugyanez az eljárásrend az irányadó.
5. A  közbeszerzési ügyekért felelős főosztály a  költségvetési év kezdetét követően a  Kbt. 32.  §-a szerinti előzetes
összesített tájékoztatót készíthet, amelyet az Elnök hagy jóvá.
3. Éves statisztikai összegezés, a közbeszerzések nyilvánossága 6. A  közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények feladásának, ellenőrzésének és közzétételének szabályairól,
a  hirdetmények mintáiról és egyes tartalmi elemeiről, valamint az  éves statisztikai összegezésről szóló 92/2011.
(XII. 30.) NFM rendelet 36. § (1) bekezdése szerinti statisztikai összegezést a közbeszerzési ügyekért felelős főosztály
készíti el és vezetője küldi meg jóváhagyásra az Elnöknek, majd – jóváhagyást követően – továbbítja a Közbeszerzési
Hatóságnak, valamint a Kbt. 31. § (1) bekezdés f ) pontja szerinti közzététel érdekében a webmesternek.
7. A  közbeszerzésekkel kapcsolatos, a  Kbt. 31.  §-ában foglalt közzétételi kötelezettségek teljesítését a  közbeszerzési
ügyekért felelős főosztály vezetője kezdeményezi az  Elnöknél. A  közzéteendő dokumentumokat – jóváhagyást
követően – a közbeszerzési ügyekért felelős főosztály továbbítja a webmesternek.
4. A közbeszerzési eljárások kezdeményezése és előkészítése 8. A  közbeszerzési tervben rögzített eljárás kezdeményezésére a  Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatában
megállapított valamennyi szervezeti egység vezetője jogosult (a továbbiakban: kezdeményező) a  2.  mellékletben
foglalt minta alapján elkészített egyedi közbeszerzési adatlap alkalmazásával. Ha a megindítani kívánt eljárás nem
vagy eltérő adatokkal szerepel a közbeszerzési tervben, úgy a kezdeményező egyúttal a közbeszerzési terv megfelelő
módosítását kezdeményezi az 1. melléklet szerinti közbeszerzési tervlap alkalmazásával.
A közbeszerzési ügyekért felelős főosztály minden esetben vizsgálja azt, hogy a  beszerzés tárgya nem tartozik-e
az  R1.  hatálya alá, amennyiben igen, van-e arra vonatkozóan hatályos keretmegállapodás vagy keretszerződés,
valamint, hogy fennáll-e a Kbt. alapján a közbeszerzési eljárás lefolytatásának kötelezettsége.
A véglegesített egyedi közbeszerzési adatlapot a közbeszerzési ügyekért felelős főosztály az Elnök általi jóváhagyásra
felterjeszti.
9. Amennyiben a beszerzés tárgya nem tartozik az R1. hatálya alá, vagy a hatálya alá tartozik, de nincs arra vonatkozóan
hatályos keretmegállapodás vagy keretszerződés, és fennáll a  Kbt. alapján a  közbeszerzési eljárás lefolytatásának
kötelezettsége, a közbeszerzési ügyekért felelős főosztály az egyedi közbeszerzési adatlap Elnök általi jóváhagyása
esetén a következő lépéseket teszi meg:
a) felhívja a  kezdeményezőt, hogy az  eljárás megindítására vonatkozó kezdeményezéshez elkészített egyedi
közbeszerzési adatlaphoz csatolja
aa) a beszerzési tárgyra vonatkozó részletes feladatspecifikációt (műszaki leírást);
ab) a  gazdasági és pénzügyi alkalmasság és a  műszaki-szakmai alkalmasság megítéléséhez szükséges
adatokra vonatkozó javaslatokat;
ac) a bírálati szempontra, részszempontokra, súlyszámokra vonatkozó javaslatokat;
ad) a becsült érték pontos meghatározásához szükséges esetlegesen hiányzó adatokat;
ae) hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás, a  Kbt. 122.  § (7)  bekezdése szerinti eljárás esetében
az  ajánlattételre felhívni javasoltak listáját legalább név, székhely, e-mail cím, levelezési cím
megjelölésével;
af ) a tárgyalásos eljárás, gyorsított eljárás megalapozását szolgáló tények leírásához szükséges esetleges
további indokokat;
b) megvizsgálja a kezdeményező által benyújtott adatokat közbeszerzési és jogi szempontból, jelzi az azokkal
kapcsolatos esetleges aggályokat és – a kezdeményezővel egyeztetetten – véglegesíti azokat;
c) összeállítja az ajánlati/részvételi/ajánlattételi felhívást és dokumentációt (benne a szerződéstervezetet vagy
a szerződési feltételeket), egyezteti a közbeszerzés tárgya szerinti szakértővel, adott esetben elkészíti a Kbt.
100. § (1) bekezdés szerinti tájékoztatást;
d) tájékoztatja a kezdeményezőt az eljárás időigényéről és lefolyásáról;
e) a bírálóbizottság tagjai részére előkészíti a megbízó leveleket;
f ) elkészíti és a bírálóbizottság tagjaitól beszerzi az összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatokat, felhívja
őket a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségükre;
g) elkészíti a 3. melléklet szerinti fedezetigazolást és gondoskodik a gazdasági vezető általi aláírásáról;
h) javaslatot tesz az ajánlati biztosítékra és a teljesítési biztosítékokra, azok összegére, rendelkezésre bocsátásának
módjára (a biztosítékokat a Gazdasági és Üzemeltetési Főosztály – a továbbiakban: GÜFO – kezeli).
10. A  8. és 9.  pontban foglaltakat követően a  közbeszerzési ügyekért felelős főosztály vezetője az  Elnök részére
jóváhagyásra felterjeszti az alábbiakat:
a) előterjesztés a minisztérium részére (kivéve, ha nem hazai forrásból történik a beszerzés);
b) ajánlati, részvételi vagy ajánlattételi felhívás és dokumentáció;
c) adott esetben a Kbt. 100. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatás;
d) javaslattétel a  bírálóbizottság elnökének és tagjainak személyére, a  bizottsági elnök és a  tagok által aláírt
megbízólevelek;
e) adott esetben az ajánlattételre felhívni javasolt gazdasági szereplők listája.
11. A 10. pont szerinti jóváhagyást követően a közbeszerzési ügyekért felelős főosztály a vonatkozó iratokat megküldi
a minisztériumnak a közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 46/2011. (III. 25.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R2.) 3. és 4. §-a szerinti hozzájárulás megkérése céljából, kivéve, ha egészben vagy részben nem
hazai forrásból történik a beszerzés.
12. Amennyiben a minisztérium az R2. 4/A. § (1) bekezdése alapján a hozzájárulás megadásához szükséges további adatok
benyújtását kéri, a tájékoztatás megadásáról a közbeszerzési ügyekért felelős főosztály gondoskodik, és küldi meg
jóváhagyásra az Elnöknek. Az aláírt tájékoztatást a közbeszerzési ügyekért felelős főosztály küldi meg a minisztérium
részére.
13. Amennyiben a közbeszerzésekért felelős miniszter olyan döntést hoz, amelyben jóváhagyja az ajánlat(tétel)i, illetve
a részvételi felhívást és a dokumentációt, és az eljárás megindításához hozzájárul, a közbeszerzési ügyekért felelős
főosztály haladéktalanul intézkedik az eljárás megindítása (a felhívások kiküldése vagy a hirdetményfeladás) iránt;
amennyiben a minisztérium igényének megfelelően az ajánlat(tétel)i vagy részvételi felhíváson vagy dokumentáción
érdemi változtatás történik, azt jóváhagyásra felterjeszti az Elnöknek.
5. A közbeszerzési, beszerzési eljárások lebonyolítása 14. A  közbeszerzési eljárás lebonyolítása során a  közbeszerzési ügyekért felelős főosztály látja el a  bírálóbizottság
adminisztrációs feladatait. Ennek keretében különösen:
a) összehívja a bírálóbizottságot;
b) elkészíti a bírálóbizottság üléseiről a jegyzőkönyvet;
c) az ajánlatok vagy részvételi jelentkezések másolati példányait eljuttatja a bírálóbizottsági tagoknak és az eljárás
lefolytatását követően begyűjti tőlük;
d) begyűjti az  ajánlati, ajánlattételi vagy részvételi felhívással és dokumentációval kapcsolatos észrevételeket,
egyezteti azokat, és az elfogadott észrevételeket átvezeti;
e) megfelelő időben, írásban tájékoztatja a  bírálóbizottsági tagokat és az  eljárásba bevont más személyeket
minden, az  eljárással kapcsolatos eseményről és folyamatosan – az  eljárás későbbi szakaszában történő
becsatlakozás esetén visszamenőlegesen is – megküld részükre valamennyi kapcsolódó dokumentumot;
f ) határidő tűzésével megküldi a bírálóbizottsági tagoknak az ajánlattevőktől beérkezett kiegészítő tájékoztatásra
irányuló kéréseket, amelyre a tagok a megadott határidőn belül kötelesek választ adni;
g) előkészíti, írásba foglalja és a döntéshozó részére továbbítja a bírálóbizottság döntési javaslatait;
h) összegyűjti és nyilvántartja a bírálóbizottsági tagok összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatait, bírálati
lapjait. 15. A  közbeszerzési eljárások lebonyolítása során a  közbeszerzési ügyekért felelős főosztály tart kapcsolatot
az ajánlattevőkkel. Ennek keretében különösen:
a) kiértesíti az ajánlattevőket az olyan eljárási cselekményekről, amelyen részvételük lehetséges;
b) megküldi részükre a kiegészítő tájékoztatást;
c) kiküldi nekik a hiánypótlási felhívásokat;
d) tájékoztatja őket az ajánlatban található számítási hiba javításáról;
e) felvilágosítást kér tőlük;
f ) bekéri az ajánlattevőtől a Kbt. 69. § vagy 70. § szerinti adatokat, indokolást;
g) átadás-átvételi elismervénnyel átveszi és – a részvételi vagy ajánlattételi határidő lejártakor – jegyzőkönyv
felvétele mellett bontja az ajánlatokat, azzal, hogy a bontást a bírálóbizottság legalább két tagja végzi, akik
közül egy fő a bírálóbizottság jogi vagy közbeszerzési szakértelemmel rendelkező tagja;
h) fogadja a  kiegészítő tájékoztatásra irányuló kéréseket, hiánypótlásokat, felvilágosításokat, adatokat,
indokolásokat;
i) elkészíti (szükség esetén javítja, módosítja) és megküldi a  minisztériumnak (kivéve, ha nem hazai forrásból
történik a beszerzés) és az ajánlattevők részére az írásbeli összegezést.
16. A közbeszerzési eljárások lebonyolítása során a bírálóbizottsági tag köteles:
a) a közbeszerzési ügyekért felelős főosztály által megadott határidőket megtartani;
b) az eljárási cselekményeken részt venni vagy helyettesítéséről megfelelő időben gondoskodni és erről
a bírálóbizottságot tájékoztatni;
c) álláspontját, véleményét kialakítani és azt – dokumentálható formában is – kifejezésre juttatni, a bírálati lapot
kitölteni és aláírni;
d) a kiegészítő tájékoztatás kérése során részére továbbított kérdéseket megválaszolni;
e) a részére átadott ajánlati vagy részvételi jelentkezés példányokat bizalmasan kezelni és megőrizni, majd
az eljárás befejezését követően a közbeszerzési ügyekért felelős főosztály részére visszaadni.
17. A  bírálóbizottság elnöke – a  Hivatal vezető beosztással rendelkező kormánytisztviselője (elnökhelyettes vagy
a  kezdeményező főosztály vezetője). A  bírálóbizottság elnöke megnyitja, vezeti és lezárja a  bírálóbizottsági
üléseket, valamint – amennyiben arra sor kerül – a  tárgyalásokat, szavazategyenlőség esetében a  szavazata dönt.
Az  ülések, tárgyalások vezetésével a  bírálóbizottság elnöke más bírálóbizottsági tagot is megbízhat. Egyebekben
a bírálóbizottság elnökére a 16. pontban foglaltak az irányadók.
18. A közbeszerzési eljárások lebonyolítása során a bírálóbizottság dönt:
a) a hiánypótlási felhívások tartalmáról és a benyújtott hiánypótlások elfogadásáról;
b) a Kbt. 69. § és 70. § szerinti adatok, indokolások bekéréséről és elfogadásáról vagy elutasításáról;
c) felvilágosítás kéréséről;
d) a számítási hiba javításról.
19. A közbeszerzési eljárások lebonyolítása során a bírálóbizottság javaslatot tesz az Elnök részére:
a) az ajánlati, részvételi vagy ajánlattételi felhívás vagy dokumentáció visszavonására, módosítására;
b) az ajánlattételi vagy részvételi határidő meghosszabbítására;
c) az eredményhirdetés elhalasztására vagy az  ajánlati felhívásban megjelöltnél korábbi időpontban történő
megtartására;
d) az ajánlatok érvényessé vagy érvénytelenné nyilvánítására;
e) az ajánlattevő kizárására, alkalmatlanságának megállapítására;
f ) az eljárás eredménytelenné nyilvánítására;
g) az eljárás eredményére.
20. A  bírálóbizottsági szakvéleményben foglalt megállapítások, javaslatok elfogadásáról vagy elutasításáról az  Elnök
írásban nyilatkozik. Az Elnök a bírálóbizottság döntési javaslata alapján hozza meg döntését, írásba foglalva.
21. A bírálóbizottság javaslata alapján az Elnök dönt a 19. pontban felsoroltakról, az eljárások ajánlati szakaszában az R2.
7. §-a szerinti közbeszerzésekért felelős miniszter állásfoglalását követően.
22. A közbeszerzési eljárások lebonyolítása során a közbeszerzési ügyekért felelős főosztály gondoskodik
a) a hirdetmények közzétételre történő feladásáról;
b) az előzetes vitarendezési kérelmekkel kapcsolatos intézkedések megtételéről;
c) az iratbetekintés biztosításáról.
6. A közbeszerzési szerződések teljesítése, módosítása, jogorvoslat 23. A közbeszerzési eljárás eredményeképpen kötött szerződés teljesítésének elismeréséről vagy annak megtagadásáról
a  Kbt. 130.  § (1) és (2)  bekezdésében foglalt határidőkben köteles a  teljesítés igazolására jogosult személy kiadni
a  teljesítésigazolást. A  Kbt. 130.  § (3)–(6)  bekezdésében rögzített fizetési feltételekkel kapcsolatos ajánlatkérői
kötelezettségek megtartásáért a GÜFO felelős.
24. Közbeszerzési szerződés módosítását a  Kbt. 132.  §-a és 128.  § (3)  bekezdése alapján a  4.  mellékletben foglalt
formanyomtatványon a  közbeszerzési ügyekért felelős főosztálynál lehet kezdeményezni. A  szerződésmódosítás
jogszerűsége esetén a  közbeszerzési ügyekért felelős főosztály vezetője felterjeszti azt az  Elnöknek, aki – az  R2.
12.  § (1)  bekezdésében foglalt esetben a  minisztérium jóváhagyásától függően – dönt a  szerződésmódosítás
engedélyezéséről. A közbeszerzési ügyekért felelős főosztály a döntést követően véglegesíti a szerződés módosítását
és a  szerződésmódosításról szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetményt, továbbá gondoskodik a  hirdetmény
feladásáról, és a módosítás, valamint a hirdetmény közzétételéről.
25. Amennyiben a  közbeszerzési jogszabályok megsértése miatt a  Közbeszerzési Döntőbizottság előtt jogorvoslati
eljárás indul a  Hivatallal szemben, az  ezzel kapcsolatos közzétételi kötelezettségek teljesítéséről, valamint a  jogi
képviselet – szükség esetén hivatalos közbeszerzési tanácsadóval történő – ellátásáról a jogi ügyekért felelős főosztály
gondoskodik.
7. A Nemzeti Innovációs Hivatal nevében eljáró és a közbeszerzési eljárásba bevont személyekkel kapcsolatos
szabályok
26. A  Hivatalnál a  közbeszerzési eljárásokban részt vevők eseti jelleggel kapnak megbízást a  feladatok ellátására
az Elnöktől.
27. Közbeszerzési eljárásban a  Hivatal munkatársai közül kizárólag az  járhat el, az  eljárásba kizárólag az  vonható
be, az  eljárást csak olyan személy ellenőrizheti, aki az  egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló
2007. évi CLII. törvényben foglaltak szerint – több eljárásban való részvétel esetén legalább évente, június 30-ig –
vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségének – a humánpolitikai ügyekért felelős szervezeti egység felé – eleget tett
(erre nézve a közbeszerzésekért felelős főosztály külön felhívja a figyelmét, és egyúttal tájékoztatja a humánpolitikai
ügyekért felelős szervezeti egységet az  érintett személyekről), valamint akivel szemben a  Kbt. 24.  §-ában foglalt
összeférhetetlenségi helyzet nem áll fenn és erről, továbbá titoktartási kötelezettségéről nyilatkozik.
28. A közbeszerzési ügyekért felelős főosztály, valamint az eljárásba bevont hivatalos közbeszerzési tanácsadó köteles
biztosítani az  eljárásban a  közbeszerzési szakértelmet; ennek keretében felelős az  egyes eljárási cselekmények,
dokumentumok közbeszerzési jogszabályoknak való megfeleléséért. Az  egyes közbeszerzési eljárások esetén
az Elnök dönthet egy külső, közbeszerzési eljárást lebonyolító szervezet vagy személy – így különösen a Közbeszerzési
és Ellátási Főigazgatóságról szóló 53/2011. (III. 31.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés e) pontja szerint a Közbeszerzési
és Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF) – igénybevételéről, amely vagy aki a Hivatal nevében lebonyolítja
a közbeszerzési eljárást. Ezen esetekben a Nemzeti Innovációs Hivatal megbízási szerződést köt a külső, közbeszerzési
eljárást lebonyolító szervezettel vagy személlyel, amely szabályozza a szerződő felek jogait és kötelezettségeit azzal,
hogy az eljárásban a döntéseket a Hivatal jogosult meghozni. A megbízási szerződésben ki kell kötni, hogy az abban
nem szabályozott eljárási cselekmények során jelen szabályzat rendelkezései figyelembevételével kell eljárni.
29. Az  eljárásba bevont jogi szakértő a  szerződéstervezet, illetve a  szerződési feltételek jogszerűségéért; a  pénzügyi
szakértő a  pénzügyi fedezet rendelkezésre állásáért, a  fizetési feltételek teljesíthetőségéért és a  gazdálkodási
szabályoknak való megfelelésért felelős. A közbeszerzés tárgya szerinti szakértelemmel rendelkező felel az ajánlatok
szakmai értékeléséért.
30. A  28. és 29.  pontban foglalt személyek a  Kbt. 22.  § (4)  bekezdése szerint létrehozott bírálóbizottság tagjai.
A közbeszerzés tárgya szerinti, a pénzügyi, a jogi és a közbeszerzési szakértelmet biztosító tag és póttag személyére
a közbeszerzési ügyekért felelős főosztály tesz javaslatot.
31. A bírálóbizottság összetételét az Elnök hagyja jóvá, aki a bírálóbizottság bármely tagja személyében bekövetkező
változás engedélyezésére jogosult.
32. A  kezdeményező szervezeti egységnek lehetősége van külső szakértő bevonására is javaslatot tenni. A  külső
szakértővel a Hivatal megbízási szerződést köt, és beszerzi a 27. pont szerinti nyilatkozatokat.
33. A  kezdeményező és a  közbeszerzés tárgya szerinti szakértő felelnek azért, hogy a  beszerzés tárgyaként és
mennyiségeként közölt adatok, a műszaki leírásban meghatározottak szakmai szempontból helytállóak, a valóságnak
megfelelnek. A  kezdeményező és a  közbeszerzés tárgya szerinti szakértő által közölt adatok és szakmai elvárások
helyességének ellenőrzése nem képezi a közbeszerzési ügyekért felelős főosztály feladatát.
34. A  pénzügyi, a  jogi és a  közbeszerzési szakértelmet biztosító bírálóbizottsági tagoknak a  kezdeményező és
a közbeszerzés tárgya szerinti szakértő által meghatározott műszaki tartalom, bírálati szempontrendszer, általános
joggyakorlat során alkalmazott szerződéses feltételek vonatkozásában a Kbt. és a közbeszerzési eljárásra vonatkozó
egyéb jogszabályok betartása érdekében figyelmeztetési kötelezettségük van a  bírálóbizottság irányában,
amennyiben ezen feltételek jogellenessége nyilvánvalóan megállapítható, és arról tudomást szereznek.
35. A bírálóbizottsági tag a 16. pontban foglaltakon túl köteles:
a) biztosítani az általa képviselt szakértelmet az eljárás során;
b) tiszteletben tartani a verseny tisztaságát, az esélyegyenlőség és az egyenlő bánásmód elvét;
c) az eljárás előkészítése és lefolytatása során az eljárásban résztvevőkkel folyamatosan együttműködni.
8. Központosított közbeszerzés 36. A  központosított közbeszerzéseket is az  éves összesített közbeszerzési tervben rögzíteni kell; az  ide tartozó,
utazásszervezéssel kapcsolatos beszerzéseket a külkapcsolatokért felelős főosztály, az egyéb beszerzéseket a GÜFO
jelenti be a KEF portáljára; szükség esetén papír alapon is a vezetője útján.
37. A  központosított közbeszerzéssel történő beszerzésekkel kapcsolatos feladatokat a  36.  pont szerinti főosztályok
végzik, melyek különösen az alábbiak:
a) intézkedés a központi közbeszerzési rendszerbe történő igénybejelentésről;
b) szükség szerint a központi közbeszerzési rendszerben kezelt, Hivatalra vonatkozó adatok aktualizálása;
c) adminisztratív és adatszolgáltatási – így különösen az R1. 28. § (4) bekezdése szerinti – teendők ellátása a KEF
felé;
d) a központosított közbeszerzési igények összesítése és folyamatos frissítése, azoknak a  közbeszerzési terv
módosításának kezdeményezésével történő rögzítése;
e) az R1. 1. mellékletében felsorolt termékek megrendelése.
38. Az  egyes szervezeti egységek vezetői gondoskodnak a  saját szervezeti egységük szakmai feladataihoz szükséges
központosított közbeszerzés alá eső anyagok, eszközök, szolgáltatási igények összegyűjtéséről, és azok a  GÜFO
vezetőjéhez történő megküldéséről.
39. A  saját hatáskörben történő beszerzés esetén az  adott termékkör beszerzésére a  36.  pont szerinti főosztályról
a  KEF-hez bejelentett munkatárs köteles a  Hivatal beszerzési igényét előzetesen a  központosított közbeszerzési
portálon elektronikus úton bejelenteni. A  saját hatáskörben megvalósított beszerzés eredményeként megkötött
szerződés az R1. 7. § (4) bekezdése szerinti alapadatait, valamint a szerződés teljesítésének dokumentumait az adott
termékkör beszerzésére a  36.  pont szerinti főosztályról a  KEF-hez bejelentett munkatárs köteles a  központosított
közbeszerzési portálon elektronikus úton feltölteni.
40. A  KEF által megkötött keretmegállapodás által előírt, a  verseny újranyitására vonatkozó kötelezés esetében, vagy
az  Elnök verseny újranyitásáról szóló döntése esetén, az  eljárást e  szabályzat rendelkezéseire figyelemmel kell
lefolytatni.
9. Ellenőrzés, dokumentálási rend 41. Az  utasításban és az  annak hátterét képező jogszabályokban foglaltak betartását és a  közbeszerzéseket a  Hivatal
belső ellenőre a belső ellenőrzési tervben foglaltak szerint, valamint soron kívül ellenőrzi.
42. A közbeszerzési eljárásnak a Kbt. 34. § (1) bekezdésében foglaltak szerinti, az eljárás kezdeményezésétől a szerződés
teljesítéséig dokumentált, az  adott közbeszerzési eljárásra vonatkozó valamennyi iratát a  közbeszerzési ügyekért
felelős főosztály köteles összegyűjteni és megőrizni; a  dokumentumokat a  belső ellenőr vagy más ellenőrzésre
jogosult kérésére átadás-átvételi jegyzőkönyvvel ellenőrzésre át kell adnia vagy lehetővé kell tennie az elektronikus
úton történő hozzáférést.
43. A Kbt. 28. § (2) bekezdése szerinti bejelentést a Hivatal képviseletében kizárólag az Elnök tehet. A Hivatal nevében
eljáró, a közbeszerzési, beszerzési eljárásba bevont személy a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás
tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 11. §-a, vagy az Európai Unió Működéséről szóló Szerződés 101. cikke szerinti
rendelkezések nyilvánvaló megsértésének észlelése vagy annak alapos okkal történő feltételezése esetén erről
az Elnököt köteles értesíteni.
10. Záró rendelkezések 44. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
45. A jelen utasítás rendelkezéseit a hatálybalépését követően indított közbeszerzési eljárásokra kell alkalmazni.
46. A  Nemzeti Innovációs Hivatal Gazdálkodási Szabályzata című 17/2013. számú elnöki utasítás 22.1.4a.  pontjában
a „beszerzést kezdeményező szervezeti egység köteles” szövegrész helyébe a „beszerzést kezdeményező szervezeti
egység által javasolt lehetséges szakmai szereplők figyelembevételével a közbeszerzésekért felelős szervezeti egység
– az elnök előzetes jóváhagyásával – köteles” szöveg lép.
47. A szabálytalanságok kezelésének eljárásrendjéről szóló 2/2014. (II. 21.) NIH utasítás:
a) 5.  pontjában a „szabálytalanságot,” szövegrész helyébe a „szabálytalanság észlelését és a  kezelésére saját
hatáskörben nincs joga,”,
b) 8. pontjában a „főosztályvezetők” szövegrész helyébe a „szervezeti egység vezetők”,
c) 14. pont c) alpontjában a „folyamatban lévő” szövegrész helyébe a „folyamatban lévő és későbbi”,
d) 15. és 17. pontjában az „egység” szövegrész helyébe az „egység vezetője”, és
e) 16. pontjában az „intézkedések végrehajtása” szövegrész helyébe az „intézkedések végrehajtása és az eljárások
nyomon követése”
szöveg lép. 48. Hatályát veszti
a) a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal Beszerzési szabályzatáról szóló 18/2009. elnöki utasítás;
b) a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal Beszerzési szabályzat módosításáról szóló 29/2009. elnöki utasítás.
Spaller Endre s. k.,
 elnök


text:
135/2011. (VII. 20.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Czakó Borbála rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság londoni nagykövetségének
vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2010. augusztus 19. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
13/2018. (II. 6.) Korm. rendelete a mátrai és bükki térség egyes villamosenergia-elosztó vezetékeinek földkábelre történő cseréjével összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és d) pontjában,
a 2. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 2. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  villamosenergia-elosztó
vezetékek földkábelre történő cseréjére irányuló,
a) Mátraszentimre, Mátraszentimre (Bagolyirtás), Mátraszentimre (Fallóskút) és Pásztó (Mátrakeresztes)
települések vonatkozásában az ingatlan-nyilvántartás szerint
aa) Mátraszentimre 02, 03/3, 010/15, 010/37, 010/41, 010/42, 010/50, 015/1, 015/2, 016/1, 016/12,
016/13, 016/15, 016/16, 016/18, 016/19, 016/20, 016/21, 016/22, 016/23, 016/24, 016/25, 016/26,
016/27, 016/28, 016/29, 016/30, 016/32, 016/35, 016/36, 016/37, 016/38, 016/39, 016/43, 016/44,
016/45, 016/46, 016/79, 016/83, 019/22, 019/32, 021/2, 021/3, 021/4, 021/5, 021/6, 024/10, 024/11,
024/12, 024/13, 024/2, 024/5, 024/7, 024/8, 024/9, 028, 029/1, 029/20, 029/21, 029/22, 029/23,
029/4, 029/5, 029/6, 029/7, 031/12, 031/25, 031/26, 031/27, 031/28, 031/29, 031/30, 031/31, 031/32,
031/33, 031/34, 031/35, 031/36, 031/37, 031/38, 031/39, 031/53, 032/30, 056/3, 058, 059, 062, 064,
242, 310/1, 310/2, 441, 447/1, 462, 2035, 2527/2, 2530, 2582, 2627, 2801, 2802, 2859, 2874, 2914/6,
2914/7, 2945, 2966, 3274, 3275, 3276, 3277, 3278, 3279, 3280, 3281,
ab) Pásztó 018, 4681/2, 4682, 4683, 4847, 4864, 4865, 4869, 4870, 4927, 4982/1,
b) Parád, Parád (Parádóhuta), Parádsasvár és Gyöngyössolymos települések vonatkozásában az  ingatlan
nyilvántartás szerint
ba) Parád 1/1, 1/2, 031/1, 031/3, 031/5, 031/6, 031/7, 031/8, 034/2, 034/3, 034/4, 076/1, 078, 079/55,
079/57, 079/58, 079/59, 079/60, 079/61, 079/62, 079/64, 079/66, 079/67, 081, 092/14, 092/15,
092/16, 092/17, 092/18, 097/4, 098/2, 098/17, 098/18, 098/45, 098/138, 098/139, 098/140, 098/141,
098/161, 098/162, 098/163, 098/164, 098/165, 098/166, 099/1, 0100, 0101/1, 0102/3, 0102/4,
0103/2, 0104/5, 0107, 0108/2, 0108/3, 0108/33, 0108/34, 0108/39, 0108/40, 0108/42, 0109, 0110/10,
0110/11, 0110/14, 0110/16, 0111, 0112/62, 0112/64, 0112/68, 0112/69, 0112/70, 0112/72, 0112/78,
0113, 0114/1, 0114/5, 0114/6, 0114/8, 0114/9, 0114/10, 0114/12, 0114/14, 0123, 225, 228, 320,
499/10, 499/11, 499/12, 499/13, 499/14, 499/16, 499/18, 499/19, 499/4, 563, 652, 653, 706, 709,
720, 727/1, 750/5, 758/1, 865, 866, 867, 868, 891, 892, 985/5, 985/6, 995, 1120, 1129, 1130, 1255/1,
1392/1, 1410/10, 1411/1, 1411/2, 1412/1, 1417, 1435, 1436, 1438, 1439, 1475, 1493, 1494, 1495/1,
1497, 1498, 1499, 1500, 1501, 1502, 1504, 1505/2, 1506, 1512, 1513, 1514, 1515, 1518, 1519, 1561/2,
1564/5, 1565/1, 1566/1, 1567/1, 1568/1, 1569/1, 1570/4, 1571/1, 1572/1, 1573/1, 1574/1, 1575/1,
1577/2, 1578/2, 2021/3, 2021/4, 2040, 2064/1, 2064/3, 2064/4, 2065, 2069, 2070, 2084, 2085, 2086,
bb) Parádsasvár 04, 05, 06, 08, 09, 013, 014, 015, 019, 030, 031, 032, 32, 034, 042, 45, 045, 88, 129, 132,
148, 149, 150, 152, 154, 158, 159, 172, 175, 54/1, 54/2, 86/1, 87/1, 87/2, 010/1, 010/2, 023/1, 133/3,
133/4, 134/9, 146/4, 147/1, 147/2, 151/1, 151/2, 153/1, 153/2, 155/2, 155/3, 156/1, 156/2, 157/21,
157/22, 157/26, 157/27, 157/31, 157/32, 157/33, 157/34, 157/35, 157/60, 171/4, 171/5, 173/1, 173/2,
220/1,
bc) Gyöngyössolymos 0299/3,
c) Gyöngyös (Mátrafüred) és Gyöngyös (Mátraháza) települések vonatkozásában az  ingatlan-nyilvántartás
szerint Gyöngyös 0107/4, 0108/3, 0108/5, 0109, 0110, 0111, 0115/3, 0115/4, 0122/1, 0123, 0125/1, 0126,
0128, 0130/4, 0131/1, 0131/2, 0131/3, 0131/4, 0131/5, 0131/7, 0131/8, 0135/1, 0135/11, 0135/12, 6201/1,
6226, 6227, 6228, 6230, 6231, 6232, 6233, 6234, 6236, 6248/2, 6249, 6254, 6255, 6256, 6257, 6258, 6263, 6264,
6265, 6266, 6267, 6269, 6276, 6278/2, 6294/3, 6295/5, 6302, 6306, 6307, 6316, 6317, 6318, 6319, 6351, 6352/1,
6352/2, 6359, 6360/1, 6360/2, 6372, 6373, 6374, 6392, 6415, 6440, 6482, 6484/1, 6488/2, 6489, 6490, 6491,
6493, 6494/1, 6495, 6496, 7108, 7109, 7110/1, 7112, 7113, 7114, 7115/4, 7116, 7117, 7118, 7121, 7124, 7125,
7131, 7135, 7136, 7137, 7138, 7141, 7146, 7147, 7148, 7149, 7150, 7151, 7153, 7154/1, 7155, 7156, 7157, 7158,
7159, 7160, 7163, 7164, 7171,
d) Bükkszentkereszt, Miskolc (Lillafüred), Miskolc (Ómassa) és Miskolc (Bükkszentlászló) települések
vonatkozásában az ingatlan-nyilvántartás szerint
da) Bükkszentkereszt 023, 024, 26, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 46, 47, 48, 49, 50, 51/1, 51/2, 51/3, 118/2, 52,
55, 56, 57, 58, 62, 63, 65/1, 66, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77/2, 78, 79, 80, 81/1, 81/11, 81/12,
86, 87, 105, 106, 107/1, 107/2, 108, 109, 110/1, 110/2, 110/3, 111/2, 113, 115, 116, 117, 121/1, 121/3,
122/1, 124, 126, 127, 130, 131, 133, 134, 134, 135, 170/2, 171, 193, 202, 227, 224/2, 228, 230, 231, 232,
233, 234, 235/2, 236/4, 291/2, 292, 293, 294, 297, 300, 301/4, 311/1, 313, 330, 341, 367, 677/1, 677/2,
678, 833, 841, 842, 843, 844, 859/2, 859/3, 859/4, 859/5, 859/6, 859/7, 864, 1054, 1134/1, 1135, 1147,
1155, 1234/1, 1272,
helyrajzi számú ingatlanokon, valamint ezen ingatlanokkal kapcsolatos telekalakítási eljárás befejezését követően
kialakított ingatlanokon megvalósuló beruházással összefüggő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági
ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
megkezdéséhez szükségesek.
2. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
3. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1257/2016. (VI. 6.) Korm. határozata a Gyöngyös város területén fekvő egyes földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007.  évi CXXIX.  törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a Gyöngyös város területén fekvő, az  ingatlan-nyilvántartás szerint
0236/7, 0236/11, 0236/12, 0236/13, 0236/14, 0237, 0242/46 helyrajzi számú földrészleteket, a  0242/47 helyrajzi
számú földrészlet szántó művelési ágú „a” és „c” alrészletét, valamint az ezen földrészletekből telekalakítási eljárások
jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
49/2011. (XII. 20.) BM rendelete a hivatásos katasztrófavédelmi szervek állományának, valamint a polgári védelmi szervezetek Szolgálati Szabályzatáról.
A katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 81. § g) pontjában,
a 28. § tekintetében a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. §
(2) bekezdés 17. pontjában,
a 29–30. § tekintetében a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. §
(1) bekezdés h) és i) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 37. § q) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya kiterjed a hivatásos katasztrófavédelmi szervek hivatásos és szerződéses állományú, tűzoltói és
polgári védelmi állományviszonyban szolgálatot teljesítő tagjaira, (a továbbiakban együtt: katasztrófavédelmi
hivatásos állományú), valamint a polgári védelmi szervezetek állományának szolgálati tevékenységére.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) alaki szabályok: a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: BM OKF)
főigazgatója által kiadott, a katasztrófavédelmi hivatásos állomány, a polgári védelmi szervezetek állománya,
valamint a különböző kötelékek egységes megjelenésének, egyöntetű mozgásának és fegyelmezett
magatartásának biztosítására vonatkozó szabályok,
b) alárendelt: az a katasztrófavédelmi hivatásos állományú, aki – szolgálati helyére tekintet nélkül – valamely
elöljáróhoz a szolgálati beosztás, megbízás vagy vezetői rendelkezés alapján, akár ideiglenes jelleggel is, be van
osztva,
c) beavatkozó egység: a kárterületen a tűzoltási, műszaki és egyéb mentési, kárelhárítási feladatokat ellátó egység,
d) belső szolgálat: olyan készenléti jellegű szolgálat, amelyet a beosztotti állomány a készenléti szerre történő
beosztása mellett, meghatározott helyen és időben lát el,
e) beosztás: meghatározott feltételekhez kötött olyan hivatali kategória, amely meghatározza a hivatásos állomány
tagjának a hivatásos katasztrófavédelmi szervezetben betöltött helyét, ellátandó szolgálati feladatainak körét,
elöljárói vagy alárendeltségi viszonyát,
f) egység: a hivatásos katasztrófavédelmi szerv tűzoltási, műszaki és egyéb mentési, kárelhárítási feladatok ellátására
szervezett létszáma és rendszeresített felszerelése,
g) elöljáró: munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró, állományilletékes parancsnok, elöljáró parancsnok, szolgálati
elöljáró,
h) felettes szerv: irányítási és ellenőrzési joggal rendelkező szerv,
i) feljebbvaló: az a katasztrófavédelmi hivatásos állományú, aki magasabb rendfokozattal rendelkezik, és az
alacsonyabb rendfokozatú személlyel nem áll elöljárói viszonyban,
j) intézkedés: a vezetés-irányítás eszközeként a szolgálat teljesítésével, szakmai tevékenységgel vagy azok logisztikai
feladataival összefüggő cselekvés, eljárás, magatartás módjára, végrehajtására vonatkozó írásban adott
rendelkezés,
k) polgári felettes: az a hivatásos katasztrófavédelmi szervvel közszolgálati, közalkalmazotti jogviszonyban vagy
munkaviszonyban álló személy, aki a hivatásos állomány tagjának szervezetszerű felettese, akivel szemben
a katasztrófavédelmi hivatásos állományú beosztott,
l) rangidős: elöljáró-alárendelt viszonyban nem lévő, azonos rendfokozatú katasztrófavédelmi hivatásos
állományúak esetén az, aki az azonos rendfokozatot előbb érte el, egy időben történő elérés esetén aki idősebb,
vagy az a személy, akinek a katasztrófavédelmi hivatásos állományú utasítás vagy megbízás alapján – akár
ideiglenes jelleggel is – alá van rendelve,
m) szolgálati csoport: a készenléti jellegű szolgálattal rendelkező hivatásos tűzoltóságok tűzoltási és műszaki mentési
feladat ellátására szervezett napi készenléti létszáma,
n) szolgálati feladat: az elöljáró által meghatározott, a szolgálatteljesítés során végrehajtandó tevékenységek,
feladatok összessége,
o) szolgálati okmány: a készenléti beosztás ellátásával kapcsolatos okmány, továbbá az állományilletékes
parancsnok által szolgálati okmánynak minősített egyéb okmány,
p) szolgálati út: a szolgálati ügyek intézésének azon módja, mely során az utasítások, szolgálati ügyiratok a szolgálati
elöljárótól az alárendelthez vagy a jelentések, kérelmek és panaszok az alárendelttől az alá-fölérendeltségi
viszonynak megfelelő egymásra épülő rendben az intézkedésre jogosult elöljáróhoz jutnak,
r) ügyeleti szolgálat: a tűz- és káresetek, egyéb rendkívüli események jelzésének fogadására és a szükséges
intézkedések megtételére, az együttműködő szervekkel való állandó kapcsolattartás biztosítására, az
intézkedésre jogosult és köteles szervek, személyek értesítésére, a vezetők tájékoztatására létrehozott – váltásos
szolgálati időrendben – megszakítás nélkül folyamatosan működő híradó-ügyeletesi, ügyeletesi, főügyeletesi
szolgálat.
I. FEJEZET
A HIVATÁSOS KATASZTRÓFAVÉDELMI SZERVEK SZOLGÁLATI SZABÁLYZATA
3. § A katasztrófavédelmi hivatásos állományúak a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
szóló 1996. évi XLIII. törvényben (a továbbiakban: Hszt.) meghatározott, szolgálati viszonyban álló tűzoltói és polgári
védelmi állományviszonyú tábornokok, főtisztek, tisztek, zászlósok és tiszthelyettesek.
3. A katasztrófavédelmi hivatásos állományú kötelezettségére, szolgálatellátására, magatartására
vonatkozó általános szabályok
4. § A katasztrófavédelmi hivatásos állományú köteles
a) feladatát a katasztrófavédelem szervezetében meghatározott függelmi viszonyok rendszerében teljesíteni,
b) gondoskodni a rábízott felszerelések, eszközök rendeltetésszerű használatáról, karbantartásáról, védelméről,
közvetlen környezete rendjéről, tisztaságáról,
c) fokozott gondossággal és ésszerű takarékossággal bánni a rábízott és a szolgálati tevékenységhez kapcsolódó
anyagi javakkal, minden törvényes eszközzel megakadályozni annak károsodását, pazarlását,
d) tiszteletben tartani munkatársai és beosztottjai emberi méltóságát,
e) szolgálati, munkaköri, szakmai feladatait beosztásának megfelelően, a legjobb tudása szerint ellátni,
f) az esküjében, fogadalmában vállalt, jogszabályokban, munkaköri leírásában előírt, valamint az elöljárói által
meghatározott utasítást teljesíteni,
g) a szolgálati feladatok végrehajtására vonatkozó tényeket és körülményeket a valóságnak megfelelően jelenteni,
h) a szolgálat ellátásához, az esküjében, fogadalmában vállalt kötelezettségének teljesítéséhez szükséges szakmai
képzettséget, általános műveltséget és fizikai erőnlétet megszerezni és fenntartani, melyhez a munkáltató
segítséget nyújt,
i) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv hivatásos állományára vonatkozó alaki szabályokat betartani,
j) a szolgálati feladatainak ellátása során hivatali, ügyeleti, készültségi, készenléti és készenléti jellegű szolgálatot
teljesíteni. 5. § (1) A hivatali munkaidő meghatározásáról az állományilletékes parancsnok – az elöljáró parancsnok tájékoztatásával –
intézkedik az irányítása alatt álló szervezet vonatkozásában.
(2) Az ügyeleti szolgálatot ellátó katasztrófavédelmi hivatásos állományú részére biztosítani kell azokat az eszközöket,
amelyek a feladat zavartalan ellátásához és a feladatkörébe tartozó intézkedések megtételéhez szükségesek.
(3) Az ügyeleti szolgálatot ellátó katasztrófavédelmi hivatásos állományút feladatának teljesítésétől elvonni, más
feladatra igénybe venni nem lehet.
(4) A készenléti jellegű beosztás esetén a katasztrófavédelmi hivatásos állományú 24 órás váltásos munkarendbe tartozó
beosztásban, állandó készenléti helyzetben a szolgálatteljesítés helyén látja el a szolgálatát.
(5) Készenléti szolgálat esetén a katasztrófavédelmi hivatásos állományú a hivatali munkaidején túl a szolgálatteljesítés
helyén kívül áll készenlétben és szükség esetén a szolgálati beosztásához előírt feladatra köteles jelentkezni.
4. Állományhoz tartozás igazolása 6. § A katasztrófavédelmi hivatásos állományú a szolgálati feladatai ellátása során, polgári öltözetben – a szolgálati
feladatok ellátása során az érintett személy kérésére egyenruhában is – köteles bemutatkozni, nevét, rendfokozatát,
beosztását közölni és szolgálati igazolványát felmutatni.
5. Polgári felettes 7. § (1) A polgári felettessel szemben a beosztottak részéről kötelező érvényű mindaz a szolgálati érintkezési előírás, ami az
elöljárót megilleti.
(2) A polgári felettes számára meghatározott feladatkörben tett intézkedéseit beosztottjai kötelesek végrehajtani.
(3) Hatásköre csak beosztottjaira terjed ki, a hivatásos állomány más tagjával nem áll rangidős vagy feljebbvalói
viszonyban. 6. Elöljárói viszonyba lépés 8. § (1) Ha egymásnak szolgálatilag alá nem rendelt katasztrófavédelmi hivatásos állományúak együtt látnak el szolgálatot és
a parancsnok nincs kijelölve, a szolgálati elöljáró:
a) a felsőbb szintű hivatásos katasztrófavédelmi szerv beosztottja, ennek hiányában
b) a magasabb beosztású katasztrófavédelmi hivatásos állományú,
c) azonos beosztás esetén a magasabb rendfokozatú,
d) azonos rendfokozat esetén az a katasztrófavédelmi hivatásos állományú, aki régebben viseli az adott
rendfokozatot,
e) ha azonos ideje viselik a rendfokozatot, akkor az életkorban idősebb katasztrófavédelmi hivatásos állományú.
(2) A feljebbvaló elöljárói viszonyba köteles lépni, ha
a) a katasztrófavédelmi hivatásos állományú fegyelemsértő vagy jogszabálysértő tevékenységet folytat,
b) a katasztrófavédelmi hivatásos állományú közterületen, nyilvános helyen a katasztrófavédelem tekintélyét sértő
cselekményt követ el,
c) a helyszínen intézkedő katasztrófavédelmi hivatásos állományú segítése érdekében erre szükség van.
(3) Az elöljárói viszonyba lépést minden, a helyszínen tartózkodó és az utasítások végrehajtásában érintett személy
tudomására kell hozni.
(4) Amennyiben az elöljárói viszonyba lépés szolgálati feladat végzésekor történik, akkor az elöljáró a megkezdett feladat
végrehajtásáért felelősséggel tartozik.
(5) Az elöljárói viszonyba lépés tényét az érintettek haladéktalanul, akadályoztatásuk esetén annak elhárulását követően
azonnal kötelesek jelenteni szolgálati elöljáróik felé szóban, majd az esetet követő első szolgálati napjukon írásban is.
Az írásbeli jelentésnek tartalmaznia kell a közvetlenül érintett személyek nevét, rendfokozatát, beosztási helyét, az eset
rövid leírását.
7. A szolgálati elöljáró kötelességei 9. § (1) A Szolgálati elöljáró irányítja, vezeti, szervezi, ellenőrzi az alárendelt szervezeti egységek és alárendeltjei munkáját,
megadja a feladatok ellátásához a szükséges információkat, figyelembe veszi és mérlegeli az alárendeltek javaslatait,
biztosítja a munkavégzés feltételeit.
(2) A 72 óra időtartamot meghaladóan kitelepült beavatkozó egység parancsnokát és a váltás rendjét a BM OKF
főigazgatója határozza meg.
(3) A 72 óra időtartamot meghaladóan kitelepült beavatkozó egység kijelölt parancsnoka az egység teljes személyi
állományának szolgálati elöljárója.
(4) A szolgálati elöljáró hatáskörében:
a) megismeri, beosztottjaival megismerteti, betartja és betartatja a szolgálati viszonyra, a hivatásos
katasztrófavédelmi szerv tevékenységére, működésére vonatkozó jogszabályokat, egyéb előírásokat, megteszi
a szükséges intézkedéseket a kiemelkedő munkát végzők elismerésére és a fegyelmezetlenséget elkövetők
felelősségre vonására,
b) szervezi, irányítja, ellenőrzi alárendeltjei munkáját, megteremti a szolgálat ellátásának feltételeit, meghallgatja és
mérlegeli alárendeltjei javaslatait,
c) biztosítja a szolgálati érdek mindenkori érvényesülését,
d) fellép a hivatásos katasztrófavédelmi szerv mint szervezet és mint munkahely, továbbá az alárendeltjei jogainak
és jogos érdekeinek védelmében,
e) megismeri és figyelemmel kíséri közvetlen alárendeltjei személyiségét, képességeinek, adottságainak, emberi
tulajdonságainak változását, munkáját befolyásoló körülmények alakulását, megteszi a szükséges intézkedéseket
a szolgálatellátás terén jelentkező hátráltató tényezők csökkentésére,
f) személyes helytállásával pozitív példát mutat a szolgálati feladat ellátásában, a fegyelmezett magatartásban,
a szakmai ismeretek elsajátításában, valamint a társadalmi elvárás szerinti erkölcsi normák betartásában,
g) mindenkor tiszteletben tartja alárendeltjei személyiségi jogait és emberi méltóságát,
h) elöljárói tevékenysége során nyomon követi az irányítása alá tartozó szervezet létszámát, eszközeit, felszereléseit,
azok állapotát, használhatóságát, és törekszik a szervezet optimális működtetésére,
i) gondoskodik a vezetése alá tartozó szervezet objektumai tekintetében a szükséges felülvizsgálatok elvégzéséről,
az állagmegóvásról,
j) intézkedik a vezetése alá tartozó szervezeti egységek épületeinek körletrendjéről, objektumainak szükség szerinti
őrzéséről, a helyiségek rendeltetésszerű használatáról és tisztán tartásáról, a hivatásos katasztrófavédelmi szerv
elhelyezési objektuma környezete összképének, tisztaságának javítása érdekében végrehajtható
tevékenységekről, valamint a napirend meghatározásáról,
k) intézkedik a szervezet tulajdonában lévő szerek, felszerelések, eszközök védelméről, állapotuk megóvásáról,
rendeltetésszerű használatukról, lehetőségei szerint gondoskodik a technika korszerűsítéséről,
l) intézkedik a továbbképzés, önképzés, számonkérés folyamatos végrehajtásáról, az ezekre vonatkozó feltételek
megteremtéséről,
m) intézkedik a katasztrófavédelmi hivatásos állományú lakóhelyének, tartózkodási helyének, elérhetőségének
nyilvántartásáról, annak naprakészen tartásáról,
n) intézkedik a szolgálati okmányoknak az iratkezelési szabályok szerinti kezeléséről, elhelyezéséről úgy, hogy azok a
nap 24 órájában – valamennyi szolgálati csoport okmányai vonatkozásában – ellenőrzéskor rendelkezésre
álljanak és naprakészek legyenek.
(5) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú szolgálati feladatainak ellátásához az elöljárójától tájékoztatást kérhet,
annak kérdést tehet fel. Az elöljáró a kért információkat biztosítja, és a szükséges felvilágosítást megadja.
8. Az alárendelt jelentési kötelezettsége 10. § (1) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú a tűzesetekkel, műszaki mentésekkel, katasztrófavédelmi és polgári
védelmi ügyekkel összefüggő intézkedéséről, megfigyeléséről és a mások által közöltekről köteles elöljárójának
jelentést tenni. A szóban tett jelentést az elöljáró utasítására az alárendelt köteles írásba foglalni. A jelentést tevő
felelősséggel tartozik a jelentés valóságtartalmáért.
(2) Az alárendelt a közvetlen szolgálati elöljárónak szóban jelenti
a) a szolgálati feladat, utasítás végrehajtását, a végrehajtást gátló körülményeket,
b) kitüntetését, jutalmazását, ha azt nem a közvetlen elöljáró jelenlétében közölték, illetve nem tőle kapta,
c) ha más elöljárótól utasítást kapott vagy az általa végzett tevékenységet ellenőrizte az arra jogosult elöljáró,
d) a szabadságról történt bevonulását,
e) balesetét, megbetegedését, felgyógyulását, amennyiben a jelentésre kötelezett személyt egészségi állapota
korlátozza a jelentés megtételében, akkor meg kell tennie minden tőle elvárható intézkedést az értesítés
érdekében,
f) ha tartózkodási helyét nem a szolgálatellátás érdekében vagy a szolgálati elöljáró utasítására vagy lakóhelyét
a szolgálati időn kívül tartósan elhagyja,
g) ha elháríthatatlan külső ok miatt a szolgálati vagy vezénylési helyén az előírt időben nem tud megjelenni.
(3) Az alárendelt a közvetlen szolgálati elöljárónak írásban jelenti
a) családi állapotának változását,
b) ha ellene büntető- vagy szabálysértési eljárás indul, továbbá annak lezárását,
c) lakhelyének, elérhetőségének változását.
(4) Az alárendelt szolgálati időben a közvetlen szolgálati elöljárónak haladéktalanul, de legkésőbb szolgálatának letelte
előtt, szolgálati időn kívül az eseményt követő szolgálati napon jelenti a jogszabály által előírt jelentési kötelezettség
alá eső változásokat, továbbá – a változástól számított 8 hivatali munkanapon belül – írásban a személyügyi
nyilvántartás adatkörébe tartozó adataiban bekövetkezett változásokat.
9. A parancs, utasítás, intézkedés adásának és végrehajtásának rendje
11. § (1) A parancsot, utasítást, intézkedést a szolgálati út megtartásával kell kiadni. A szolgálati út csak indokolt,
halaszthatatlan esetben mellőzhető.
(2) Ha az új parancs, utasítás a katasztrófavédelmi hivatásos állományút akadályozza a korábban kapott parancs, utasítás
végrehajtásában, azt jelenti az új parancsot, utasítást adó elöljárónak. Ha az utóbbi elöljáró ennek ellenére fenntartja
az általa adott parancs, utasítás végrehajtását, azt végre kell hajtani és a végrehajtást, továbbá az előző parancs,
utasítás végrehajtásának meghiúsulását jelenteni kell a korábbi parancsot, utasítást adó elöljárónak. A későbbi
parancs, utasítás kiadásáról és végrehajtásáról az azt kiadó elöljáró tájékoztatja a korábbi parancsot, utasítást kiadó
elöljárót.
(3) A parancs, utasítás végrehajtását jelenteni kell az azt kiadó elöljárónak.
(4) A kiadott szóbeli parancs, utasítás végrehajtására való készséget, a feladat megértését az alárendelt „értettem” szóval
jelzi az elöljárónak.
(5) Indokolt esetben az elöljáró köteles meggyőződni arról, hogy az alárendelt pontosan megértette az utasítást.
12. § (1) Távbeszélőn adott utasítás jogosultságáról kétség esetén visszahívással kell meggyőződni.
(2) Ha a katasztrófavédelmi hivatásos állományú kapcsolata megszakad az elöljárójával, utasítás hiányában köteles
a vonatkozó jogszabályok és rendelkezések előírásai szerint önállóan eljárni. Az utasítást az alárendelt ellentmondás
nélkül, kellő időben és a legjobb tudása szerint hajtja végre.
(3) A parancsot, utasítást kiadónak kell biztosítania a parancsban, utasításban foglaltak végrehajthatóságának feltételeit.
10. A jelentkezés, jelentés rendje 13. § (1) Az alárendelt az alábbi tisztségeket, beosztásokat betöltők felé jelentkezik és a szolgálati, szakmai elöljáró által kért
információkat jelenti:
a) a köztársasági elnöknek,
b) a miniszterelnöknek,
c) a belügyminiszternek,
d) a Belügyminisztérium államtitkárának,
e) a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság főigazgatójának (a továbbiakban: BM OKF főigazgatója),
főigazgató-helyettesének, ügyeletes főigazgatójának, az országos tűzoltósági főfelügyelőnek, az országos polgári
védelmi főfelügyelőnek, az országos iparbiztonsági főfelügyelőnek,
f) a területi jogállású katasztrófavédelmi szerv igazgatójának, igazgató-helyettesének,
g) az állományilletékes parancsnoknak és helyettesének,
h) az elöljáró által ellenőrzésre feljogosított katasztrófavédelmi hivatásos állományúnak, ha azonos vagy magasabb
rendfokozatú.
(2) Az elöljárónál a szerv vezetője és annak beosztottjai jelentkezni kötelesek.
(3) Az alárendelt a szolgálati elöljárónál, feljebbvalónál köteles jelentkezni és szükség esetén jelentést tenni, az
elöljárónak, feljebbvalónak az általa kért információt megadni.
(4) A jelentkezés alkalmával az alárendelt jelenti vezetéknevét, rendfokozatát, beosztását, és röviden azt, amit elöljárója
tudomására akar hozni.
(5) Ünnepi rendezvény, állománygyűlés vagy parancsnoki értekezlet kivételével jelentkezéskor, jelentéskor nem kell
nevet, rendfokozatot, beosztást jelenteni, ha az elöljáró ismeri a jelentőt vagy a jelentkező személyt.
(6) Az előre bejelentett ellenőrzés alkalmával az ellenőrzött szerv vezetője szolgálati öltözetben fogadja az ellenőrzést
végző személyt. A felettes szervtől ellenőrzés céljából érkezett beosztottnál az ellenőrzött szerv vezetője jelentkezik,
ha az ellenőrző nála magasabb vagy vele azonos rendfokozatú. A felettes szervtől érkező katasztrófavédelmi hivatásos
állományú jelentkezik, ha alacsonyabb beosztású és rendfokozatú, mint az ellenőrzés alá vont szerv vezetője.
14. § (1) Az elöljárók és feljebbvalók a szolgálati érintkezés alkalmával alárendeltjeiket vagy az alacsonyabb rendfokozatúakat
a név ismeretében a megszólított személy számára egyértelműen vagy vezetéknevükön és rendfokozatuk
megnevezésével, férfiak esetén az „úr”, hölgyek esetében az „asszony” vagy „kisasszony” szóval, a név ismeretének
hiányában rendfokozatával és az „úr”, „asszony” vagy „kisasszony” szóval szólítják meg. Ha a hölgyek családi állapotát,
nevét nem ismerik, akkor az „úrhölgy” megszólítás is alkalmazható.
(2) Az alárendeltek az elöljáróikat a beosztás vagy rendfokozat és az „úr”, „asszony”, „kisasszony”, „úrhölgy” megszólítással
szólítják meg.
(3) Az elöljárók és feljebbvalók, valamint az alárendeltek – amennyiben nem ismerik egymást és egyértelműen nem
állapítható meg legalább a rendfokozat – szolgálati érintkezés alkalmával a nem ismert információk beszerzése
érdekében tisztázzák az érintett katasztrófavédelmi hivatásos állományú megszólítását. A kezdeményező fél
bemutatkozása (név, rendfokozat, beosztás) után a megszólított személy mutatkozik be. További szolgálati érintkezés
az elöljárói, feljebbvalói viszonyoknak megfelelően történik.
(4) A távollévő elöljárót, feljebbvalót vagy alárendeltet vezetéknevével és rendfokozatával, ennek ismerete nélkül
a vezetéknévvel és az „úr”, „asszony”, „kisasszony”, „úrhölgy” megszólítással kell mások előtt megnevezni.
(5) Távbeszélőn történő érintkezés alkalmával először a hívást fogadó, majd a hívó fél köteles a nevét és rendfokozatát
közölni, ezt követően amennyiben jelentkezési kötelezettség áll fenn, úgy azt az arra kötelezettnek kell teljesíteni.
15. § (1) Az ügyeleti, kapuügyeleti szolgálatot ellátó katasztrófavédelmi hivatásos állományú vagy a szolgálati csoport
parancsnoka az érkező elöljárónak – amennyiben az aznapi szolgálat kezdete óta először találkoznak – jelenti a napi
eseményeket, továbbá az elöljáró által kért információkat. A híradó szolgálatot ellátó katasztrófavédelmi hivatásos
állományú jelentkezés céljából nem hagyhatja el a híradóhelyiséget.
(2) Az ügyeleti szolgálatot ellátó katasztrófavédelmi hivatásos állományú a kívülről érkező hívások fogadásánál szolgálati
helyének megnevezését, napszaknak megfelelő köszöntést, elöljárói, feljebbvalói viszony esetén jelentkezést köteles
végrehajtani.
(3) A nem készenléti szolgálati gépjármű használatát, állomáshelyének elhagyását, beérkezését a gépkocsivezető
katasztrófavédelmi hivatásos állományú haladéktalanul jelenti a szolgálati elöljárónak.
11. Tiszteletadás 16. § (1) Az egyenruhát viselő katasztrófavédelmi hivatásos állományú és a hivatásos katasztrófavédelmi szerv egységei az
alaki szabályok szerint teljesítenek tiszteletadást.
(2) Az egyenruhát viselő katasztrófavédelmi hivatásos állományú a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek
egyenruhát viselő tagjainak a kölcsönös udvariasság alapján teljesít tiszteletadást, amelyet az alacsonyabb
rendfokozatú kezdeményez.
(3) A szolgálatot teljesítő katasztrófavédelmi hivatásos állományú tiszteletadást teljesít az általa személy szerint ismert
vagy magát azonosító polgári ruhás elöljárónak. Az elöljárónak a tiszteletadást fogadnia kell.
(4) Kötelező a tiszteletadás az alakzaton kívül önállóan egyenruhát viselő katasztrófavédelmi hivatásos állományú
részéről
a) rendezvényeken a Magyar Himnusz, a Szózat, az Európai Unió Himnusza, továbbá más államok himnuszának
elhangzása alatt,
b) Magyarország állami lobogójának,
c) síremlékek, emlékművek előtt, kegyeleti tiszteletadás alatt,
d) a Magyar Honvédség, a rendvédelmi szervek csapatzászlói előtt,
e) a Magyar Honvédség, a rendvédelmi szervek egységei által kísért temetési menetnek,
f) eskü-, illetve fogadalomtétel alatt.
(5) Nem kell tiszteletadást teljesíteni
a) a temetési menetben,
b) tűzoltás, műszaki mentés közben,
c) katasztrófaelhárítási és felszámolási tevékenység közben,
d) tűz- és káresethez való kivonulás vagy bevonulás közben,
e) gyakorlat és tűzoltóverseny feladat-végrehajtása közben,
f) fizikai munkavégzés közben,
g) az étkezdében (rendeltetésszerű használat esetén),
h) a tisztálkodó helyiségben,
i) hálóban a takarodótól az ébresztőig,
j) a készenléti szolgálati idő alatt a közvetlen készenléti szolgálati elöljáró felé, amennyiben a szolgálatváltáskor
a tiszteletadás megtörtént,
k) színház-, mozi-, hangversenyterem, sportpálya nézőterén, társadalmi rendezvényeken és egyházi szertartásokon,
l) szolgálati és magángépjárművek utasterében és kerékpározás közben,
m) tömegközlekedési eszközökre történő fel- vagy leszállás közben vagy ha az balesetveszélyt jelent.
(6) A kapuügyeleti szolgálatot teljesítő katasztrófavédelmi hivatásos állományú a hivatásos katasztrófavédelmi szerv
épületébe be- és kilépő személyek felé minden esetben tiszteletadást teljesít. A civil személyek felé felállással,
udvarias, a napszaknak megfelelő köszöntéssel, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjai felé a 13. §
(1) bekezdésben foglaltak szerint jelentkezik.
12. A katasztrófavédelmi hivatásos állományú magatartása szolgálatban és szolgálaton kívül
17. § (1) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú szolgálatellátásra a meghatározott időben, pihenten, az előírásoknak
megfelelő tiszta öltözetben, ápoltan köteles megjelenni.
(2) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú – beosztására való tekintet nélkül – köteles másokkal szemben a társadalmi
együttélési és udvariassági szabályokat betartani.
(3) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú hivatali, ügyeleti, készenléti, készenléti jellegű és készültségi szolgálati ideje
alatt, tudatállapot-módosító szert (különösen alkoholt, bódító szert), nem fogyaszthat, azok hatása alatt szolgálatba
nem léphet. A katasztrófavédelmi hivatásos állományút fegyelmi felelősség terheli, ha önhibájából eredő ittas vagy
bódult állapota miatt nem láthatja el szolgálatát. Ha az ittas állapot, vagy gyógyszeres kezelés miatti bódult állapot
a szabadidőben történt berendelés közlése előtt alakult ki, a fegyelmi felelősség nem állapítható meg.
A katasztrófavédelmi hivatásos állományú a szolgálatellátás ilyen akadályát köteles jelenteni.
(4) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú a szolgálat ellátásához nem szükséges tárgyakat, vagyoni értéket képviselő
okiratokat szolgálati helyére csak saját felelősségére viheti. Ezek használata csak a szolgálati elöljáró engedélyével és az
általa meghatározott időben és módon történhet.
(5) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú a rábízott szolgálati okmányokat köteles megőrizni és azokat az előírások
szerint kezelni.
18. § (1) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú a rendelkezésére bocsátott szolgálati rádiótelefont kizárólag szolgálati ügy
intézésére használhatja azzal, hogy rendezvényen a rádiótelefon használatához az elöljárója előzetes engedélyét kell
kérnie.
(2) A magántulajdonú rádiótelefon szolgálati idő alatt nem használható
a) a szervezetnél végrehajtott ellenőrzés során,
b) értekezletek, hivatalos ünnepségek alkalmával,
c) szolgálatváltáskor, képzések ideje alatt,
d) gyakorlatok, helyismereti foglalkozások során,
e) tűzoltás, műszaki mentés, katasztrófa-elhárítási és felszámolási tevékenység, valamint riasztás, vonulás közben,
kivéve, ha a rendszeresített hírközlő eszközök egyike sem használható, és az információcsere elmaradása
beláthatatlan következményekkel járna,
f) egyéb, a szolgálati elöljáró által meghatározott esetben.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott esetekben a katasztrófavédelmi hivatásos állományú a magántulajdonú
rádiótelefonját kikapcsolt vagy néma üzemmódú állapotban – saját felelősségére – magánál tarthatja. A helyszíni
műveletirányító, a gyakorlat vezetője a (2) bekezdés d)–f) pontban meghatározott esetekben eltérést engedélyezhet.
13. A szolgálati feladatokkal kapcsolatos nyilvános szereplés rendje
19. § (1) A hivatásos katasztrófavédelmi szerv nyilatkozatra felhatalmazott tagja a média részére a saját feladatkörében,
munkaköri leírásában meghatározottak szerint – a minősített adatok, a személyes adatok, valamint a személyiségi és
kegyeleti jogok védelmére vonatkozó szabályok betartása mellett – adhat nyilatkozatot, amit utólag a közvetlen
szolgálati elöljárójának jelentenie kell.
(2) A hivatásos katasztrófavédelmi szerv káreseti tevékenysége során nyilatkozatot a helyszíni műveletirányító
– a helyszínen tartózkodó szolgálati elöljáró – adhat, amelyhez a szerv vezetőjének előzetes engedélye nem szükséges,
de azt utólag a nyilatkozatot adó személy elöljárójának jelenteni kell.
(3) Nyilatkozatot tehetnek az állományilletékes parancsnok által kijelölt személyek, azonban nyilatkozattételre nem
kötelezhetők, kivéve az, akinek a nyilatkozattétel hivatalból kötelessége.
20. § (1) Amennyiben egy káresemény felszámolásával kapcsolatos intézkedésben egyidejűleg több hatóság, közreműködő
szerv vesz részt, nyilatkozni csak az azokkal történt egyeztetést követően lehet, a helyszíni műveletirányító
engedélyével.
(2) Az utólagos jelentési kötelezettség alól mentesül a katasztrófavédelmi hivatásos állományú, amennyiben
a közszolgálati magazin vagy hírműsorban való rendszeres vagy alkalomszerű szereplését, továbbá írott sajtóban való
megjelenését az állományilletékes parancsnok előzetesen engedélyezte.
(3) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú egyéb nyilvános szereplések alkalmával az állományilletékes parancsnok
egyetértésével az általa meghatározott feltételek szerint képviselheti a hivatásos katasztrófavédelmi szervet.
A szolgálati feladathoz kapcsolódó nyilvános szereplésért tiszteletdíjat nem fogadhat el.
(4) A nyilatkozatot adó katasztrófavédelmi hivatásos állományú felelősséggel tartozik nyilatkozata valóságtartalmáért,
továbbá a feladatkörét meghaladó tartalmú nyilatkozatért.
(5) Tűzoltói, polgári védelmi és katasztrófavédelmi adatok felhasználásával készített szakirodalmi, valamint valóságos
ügyeket feldolgozó irodalmi alkotást a katasztrófavédelmi hivatásos állományú előzetes engedéllyel jelentethet meg.
Az ilyen műveken a szerző nevén kívül a rendfokozatát is fel lehet tüntetni. A katasztrófavédelmi hivatásos állományú
rendszeresen vagy időszakosan megjelenő lapok, sajtótermékek szerkesztője vagy munkatársa csak engedéllyel lehet.
Az engedély megadására az állományilletékes parancsnok, megyei jogállású hivatásos katasztrófavédelmi szerv
állományát érintően az igazgató, a BM OKF-en szolgálatot teljesítő katasztrófavédelmi hivatásos állományú esetében
a BM OKF főigazgatója jogosult.
(6) A hivatásos katasztrófavédelmi szervet érintő nyilvános közléseket – az állami tisztséget betöltők kivételével –
kizárólag katasztrófavédelmi hivatásos állományú tehet.
14. Ajándék, jutalom elfogadása 21. § (1) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú szolgálattal összefüggésben jutalmat vagy kivételes esetben ajándékot
csak az állományilletékes parancsnok előzetes engedélyével fogadhat el.
(2) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú az elöljáró vagy az általa megbízott személy által átadott dicséretet,
jutalmat, ajándékot az átvétel után, az „A Hazámat szolgálom” kifejezéssel köszöni meg.
(3) Beavatkozás alkalmával alkoholmentes ital, étel helyszíni fogyasztásra elfogadható.
15. Felvilágosítás adás, közreműködés kérés 22. § (1) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú a szakmai kérdésben hozzá fordulónak – amennyiben megfelelő szakmai
ismeretekkel rendelkezik -felvilágosítást nyújt.
(2) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú jogszabályban meghatározott feladatainak teljesítéséhez természetes
személy, jogi személy közreműködését kérheti. A közreműködés kezdeményezésekor ismertetni kell annak jogi
alapjait és megtagadásának jogi következményeit.
16. Az elhelyezési objektum rendje 23. § (1) Az elhelyezési objektum helyiségeinek, szabad területeinek rendeltetését, használatuk szabályait, az illetékes vezető
határozza meg. Több szerv által közösen használt elhelyezési objektum esetén az elöljáróknak intézkedniük kell
a közös használatú helyiségekre vonatkozó szabályokról. A használati szabályokat az érintett katasztrófavédelmi
hivatásos állományúnak meg kell ismernie.
(2) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú felelős az elhelyezési objektum rendjének fenntartásáért, a használatára
bízott eszközök, felszerelések, berendezések megóvásáért, rendeltetésszerű használatáért.
(3) Az elhelyezési objektumba történő ki- és belépést, a szolgálati időn kívüli ott-tartózkodás rendjét az elöljáró
szabályozza. A személyes tűzjelzés lehetőségét biztosítani kell.
(4) Az állami tűzoltóságok elhelyezési objektuma a tűzoltólaktanya, amely bejáratait éjszaka és rossz látási viszonyok
között meg kell világítani.
(5) A tűzoltólaktanya személybejárati homlokzatát el kell látni éjjel is jól látható „TŰZOLTÓSÁG” felirattal, amelynek
láthatóságát folyamatosan biztosítani kell.
17. A katasztrófavédelmi hivatásos állományú intézkedési kötelezettsége 24. § (1) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú az azonnali beavatkozást igénylő tűzeset, közvetlen tűz- vagy
robbanásveszély, valamint egyéb káreset észlelése esetén – feltéve, hogy beavatkozásra alkalmas állapotban van
szolgálati idején kívül is – köteles a beavatkozó egység megérkezéséig a szakmai felkészültségének megfelelően és
a rendelkezésére álló felszereléseivel beavatkozni, az általa ismert szükséges biztonsági intézkedéseket megtenni
vagy kezdeményezni és közreműködni azok megtételében.
(2) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú a tűzvédelmi, polgári védelmi és katasztrófavédelmi jogszabályok
megsértésének vagy bűncselekményre utaló körülmény észlelése esetén, valamint a tűzvédelmi, polgári védelmi és
katasztrófavédelmi előírások érvényre juttatása érdekében köteles kezdeményezni vagy megtenni a szükséges
intézkedést.
18. Együttműködés rendje 25. § (1) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú a jogszabályok, együttműködési megállapodások által meghatározott
esetekben feladatait a Magyar Honvédség, az állami, az egészségügyi, a rendvédelmi szervek (a továbbiakban:
társszervek), valamint a civil és karitatív szervezetek tagjaival, képviselőivel együttműködve látja el.
(2) A katasztrófavédelmi hivatásos állományúnak – a társszervekkel való együttműködéskor a közös feladat végrehajtása
során – a hatáskör és illetékesség szabályait betartva, a szolgálati elöljáró utasítása és irányítása figyelembevételével,
önállóan kell a feladatát végrehajtania.
(3) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú a szolgálati feladatainak ellátása során észlelt, más szerv hatáskörébe
tartozó ügyben – a feladatkörét meghaladó esetben a szolgálati elöljárója útján – értesíti a hatáskörrel rendelkező
szervet és tájékoztatja a tudomására jutott adatokról.
(4) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú a társszervek tagjaival történő kapcsolattartás során a kölcsönös
megbecsülés érvényre juttatásával tart fenn jó viszonyt.
(5) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú a szakmai feladatainak körébe tartozó esetekben segítséget nyújt
a hatáskörrel rendelkező szervek tevékenységéhez.
19. Ruházat viselésének rendje 26. § (1) Az egyenruha viselésére jogosult vagy kötelezett katasztrófavédelmi hivatásos állományú rendszeresített, a szolgálati
feladataihoz igazodó egyenruházati és felszerelési cikket viselhet.
(2) A készenléti jellegű beosztás ellátása során engedélyezett öltözet az állományilletékes parancsnok által
meghatározott öltözet.
(3) A készenléti állományba tartozó egyenruhás ruhanormába sorolt katasztrófavédelmi hivatásos állományú
– a társasági öltözet viselésének esetét kivéve – szolgálati ideje alatt ékszert nem viselhet. Társasági öltözet viselése
esetén gyűrűt, továbbá nem látható helyen egyéb ékszert viselhet.
(4) A készenléti állományba nem tartozó egyenruhás normába sorolt katasztrófavédelmi hivatásos állományú – a hivatali
munkarendben szolgálatot teljesítő katasztrófavédelmi hivatásos állományú kivételével – szolgálati ideje alatt nem
fedett testfelületén divat- és testékszert nem viselhet. A hivatali munkarendben szolgálatot teljesítő
katasztrófavédelmi hivatásos állományú ékszert a munkavédelmi szabályok figyelembevételével hordhat.
(5) A vegyes vagy polgári ruhás ruhanormába sorolt katasztrófavédelmi hivatásos állományú vagy az engedély alapján
polgári ruhát viselő egyenruhás normába sorolt katasztrófavédelmi hivatásos állományú öltözetének ápoltnak,
kulturáltnak, a testülethez méltónak kell lennie.
(6) A készenléti jellegű beosztást ellátó katasztrófavédelmi hivatásos állományú elhelyezési objektumon belüli szolgálati
öltözetére vonatkozó előírások:
a) a szolgálati elöljáró engedélyezheti az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérő cipő és zokni viselését,
b) póló viselése az elhelyezési épületen belül engedélyezett,
c) szabadban végrehajtásra kerülő szerelési és más gyakorlat során (amennyiben ezt az időjárási viszonyok lehetővé
teszik) az öltözet: gyakorlónadrág derékszíjjal, a szolgálati elöljáró által meghatározott felsőruházat, sisak,
mászóőv, védőcsizma, munkavédelmi kesztyű,
d) szabadban végrehajtásra kerülő, zárt térre irányuló, illetve légzőkészülék használatával végrehajtott szerelési
gyakorlatkor a teljes védőfelszerelés használata kötelező,
e) gyakorlatok, valamint helyismereti foglalkozás tartása esetén a gyakorlatvezető, szolgálati elöljáró
engedélyezheti az egyéni védőeszközök közül a bevetési ruha viselésének mellőzését abban az esetben, ha
a gyakorlaton résztvevők ruházata egységes.
27. § (1) Tűzesethez, káresethez történő riasztáskor rendszeresített védőöltözet alatt viselhető ruházatról a munkavédelmi,
egészségügyi szempontok figyelembevételével az állományilletékes parancsnok határoz.
(2) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú olyan ápolt hajat és bajuszt viselhet, amely a védőfelszerelések és eszközök
használatában nem akadályozza.
(3) Egyenruhás normába sorolt készenléti jellegű beosztást ellátó katasztrófavédelmi hivatásos állományú szakállt nem
viselhet, kivéve, ha beosztásából adódóan, szolgálati feladatainak ellátása során nem használ légzésvédelmi
felszerelést és ezt a szolgálati elöljáró engedélyezi.
(4) Vegyes ruhás ruhanormába sorolt katasztrófavédelmi hivatásos állományú részére rövid, ápolt szakáll viselését
a szolgálati elöljáró engedélyezheti, ha a katasztrófavédelmi hivatásos állományú életvédelmi felszerelések
használatára szolgálati feladatainak ellátása során nem kötelezhető.
20. Kérelem, szolgálati panasz esetén való eljárás 28. § (1) A Hszt. 193. §-ában meghatározott, szóban előterjesztett kérelmet, ha az ügy jellege megkívánja vagy további
intézkedést igényel, jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(2) A kérelmet a közbeeső elöljáró köteles a döntésre hivatott elöljáróhoz írásos véleményével együtt haladéktalanul
felterjeszteni.
(3) A döntésről történő szóbeli értesítést jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(4) Az alaptalan panaszt indokolással kell elutasítani.
21. A külföldi szolgálatteljesítés sajátos szabályai 29. § (1) A külföldi szolgálatteljesítés esetén a katasztrófavédelmi hivatásos állományút terhelő többletkötelezettségek
teljesítése külön előmeneteli és anyagi elismeréssel jár.
(2) A külföldi szolgálat teljesítéséhez már a hazai felkészülés során is előírhatók a felkészülő által vállalt, hazai beosztása
feladataitól eltérő eseti, illetve többletfeladatok.
(3) A katasztrófavédelmi hivatásos állományú nem katasztrófa, káresemény helyszínén teljesített külföldi szolgálata során
a) legjobb tudása szerint képviseli Magyarországot és a katasztrófavédelmet, valamint a nemzeti és szolgálati
érdeket, b) a szolgálatteljesítéshez szükséges mértékben ismeri a fogadó országban szolgálati tevékenysége tekintetében
érvényesülő két- és többoldalú nemzetközi megállapodásokat, a fogadó ország fontosabb jogszabályait és
szokásait, hivatásos állományra vonatkozó szabályozókat,
c) törekedik a fogadó ország nyelvének a napi életben történő használathoz szükséges ismeretére, a helyi
lakossággal való közvetlen és tárgyilagos kapcsolat kialakítására, fenntartására,
d) folyamatos kapcsolatot tart a külföldi szolgálatba kiküldéséért felelős szervezeti egységgel és azt
szolgálatteljesítésének eseményeiről rendszeresen tájékoztatja, az attól kapott feladatokat végrehajtja,
e) kapcsolatot tart hazánk külföldi diplomáciai képviseletével,
f) szakterületén a hazai és külföldi szabályokat ismerve képviseli a katasztrófavédelem szakmai elöljárói jogkörrel
rendelkező szerveit és elősegíti azok együttműködését a szakterület szerint illetékes külföldi szervezetekkel,
g) részt vesz a fogadó külföldi katasztrófavédelmi szervezet és a magyar nemzeti delegációk programjának
tervezésében, előkészítésében és eredményes lebonyolításában,
h) szövetséges és európai uniós egységekben szolgálatát ezek szolgálati rendjének figyelembevételével teljesíti,
i) diplomáciai szolgálatban érvényesíti a belügyi és katasztrófavédelmi szakterületen érvényesülő irányelveket,
a nemzetközi jog és a két- vagy többoldalú szerződések előírásait, a protokolláris szokásoknak való megfelelést,
j) tanulmányi, oktatási, képzési és tudományos feladatok végzésekor felkészül és eleget tesz a fogadó szerv által
meghatározott követelményeknek és a szerzett ismereteket a katasztrófavédelemben hasznosítja,
k) konferenciákon, kereskedelmi, kulturális, sport-, hagyományőrző és egyéb rendezvényeken, amelyek
programjain részt vesz, betartja a szolgálati érintkezés, a hivatásos állomány tagjainak udvariassági és a minősített
adat védelmének szabályait.
30. § A katasztrófavédelmi hivatásos állományú katasztrófa, káresemény helyszínén teljesített külföldi szolgálata során
a) általánosan ismeri és érvényesíti a vonatkozó két- és többoldalú nemzetközi megállapodások, a nemzetközi
humanitárius jog, a fogadó ország fontosabb jogszabályai és szokásai, a nemzetközi szervezetek polgári védelmi
és tűzoltó missziókra vonatkozó szabályai, a műveletirányító egység által kiadott műveleti szabályok adott
magyar tagokra is vonatkozó előírásait és a részére adott tájékoztatóban, valamint szolgálati munkaköre
leírásában foglaltakat,
b) elöljáróként gondoskodik arról, hogy a vonatkozó szabályokat alárendeltjei – a feladatukhoz és beosztásukhoz
szükséges mértékben – megismerjék,
c) beosztásának megfelelően ismeri az együttműködő erők szervezetét, felszerelését, tevékenységeinek elveit,
tevékenységi körzetében a terep és az időjárás, a helyi lakosság jellemzőit, értékelésük módszereit, képes azokról
jelentések és tájékoztatások megtételére,
d) gondoskodik a katasztrófára vagy a káreseményre, az egységnek nem alárendelt más erőkre, azok eszközeire,
a tevékenység körzetében található lakosságra vonatkozó és további, a döntés elhatározásához megismerendő,
személyes adatnak nem minősülő adatok beszerzéséről, jelentéséről,
e) elöljáróként folyamatosan gondoskodik egysége készenlétének fenntartásáról, a készenléti feladatok és
szolgálatok begyakorlásának megszervezéséről, az irányító egységgel való folyamatos szolgálati
kapcsolattartásról, részére adatok és javaslatok előkészítéséről, az attól kapott parancsok végrehajtásáról, az
alakulat katasztrófavédelmi megszervezéséről,
f) elöljáróként katasztrófavédelmi tevékenységen kívüli időszakban biztosítja és végrehajtja a napirendet:
a kiképzési feladatokat, a készenléti, ügyeleti felkészítést, eligazítást, a személyi állomány jogállására vonatkozó
speciális jogszabályok szerinti pihentetését, étkeztetését,
g) beosztása szerint tervezi, szervezi, végrehajtja az egység objektumainak, eszközeinek, veszélyes anyagainak,
egyéb javainak őrzését, védelmét,
h) következetesen betartja az egységet érintő információ és minősített adat védelmére vonatkozó rendszabályokat,
i) végzi a katasztrófa vagy a káresemény helyszínén ellátandó feladatokat az irányító egység által meghatározott
cél, tartalom és tevékenységi formák keretei között, szükség esetén ezt az együttműködő erők tagjaival közösen
hajtja végre, ezen tevékenységi előírások korlátozottsága esetén vagy váratlan döntési helyzetben rugalmasan,
önálló tevékenységet kezdeményezve jár el,
j) válságos körülmények között se hagyja el a helyét parancs nélkül, ne hagyja cserben bajtársait, vagy azokat
a személyeket, akiket rábíztak, vagy akik védelmére parancsot kapott.
II. FEJEZET
A POLGÁRI VÉDELMI SZERVEZETEK ÁLLOMÁNYÁNAK SZOLGÁLATI SZABÁLYZATA
31. § A polgári védelmi szervezetekre vonatkozó, a II. fejezetben nem szabályozott kérdésekben az I. fejezetben foglaltakat
kell alkalmazni.
32. § (1) A polgári védelmi szervezetek állománya a polgári védelmi szervezet elöljáróiból és a polgári védelmi szervezetbe
beosztottakból áll. A polgári védelmi szervezet teljes állományának irányítója a hivatásos katasztrófavédelmi szerv
kijelölt katasztrófavédelmi hivatásos állományú tagja.
(2) A polgári védelmi szervezet elöljárója (a továbbiakban: elöljáró) a polgári védelmi szervezetbe beosztottak
tevékenységének irányítására és utasítás adására jogosult. A polgári védelmi szervezet elöljárója az utasításadás jogát
megbízólevéllel vagy elosztó határozattal igazolja.
(3) A polgári védelmi szervezetbe beosztott (a továbbiakban: beosztott) a polgári védelmi kötelezettség alatt álló
állampolgár, valamint polgári védelmi feladat ellátására önkéntesen jelentkező személy, aki polgári védelmi
szervezetbe polgári védelmi feladat ellátása céljából beosztásra kerül.
(4) A polgári védelmi szervezet teljes állománya irányítójának jogaira és kötelességeire az elöljáróra vonatkozó jogok és
kötelességek az irányadók.
(5) A polgári védelmi szervezetekkel kapcsolatos kérdésekben a közvélemény tájékoztatására a polgármester és
a hivatásos katasztrófavédelmi szerv jogosult.
22. Az elöljáró jogai és kötelességei 33. § (1) Az elöljáró jogosult
a) figyelemmel kísérni beosztottai munkavégzését,
b) az illetékes hivatásos katasztrófavédelmi szervvel való kapcsolattartásra.
(2) Az elöljáró köteles
a) megkövetelni a szolgálati tevékenységet szabályozó rendelkezések betartását, átadni a polgári védelmi
munkában szerzett tapasztalatait,
b) védeni beosztottai jogait és jogos érdekeit,
c) gondoskodni beosztottai egészségének védelméről,
d) gondoskodni a feladat ellátásához szükséges technikai eszközökről,
e) ismerni a vezetése alá tartozó szakalegységek létszámát, a felszerelés mennyiségét és állapotát,
f) távolléte esetére kijelölni helyettesét, ha kijelölt vagy megbízott helyettese nincs,
g) ellenőrizni a kiadott parancsok, utasítások végrehajtását,
h) megkövetelni a beosztottaktól a fegyelemre, a rendre, az öltözködési szabályokra, valamint a magatartásra, az
udvariasságra vonatkozó előírások megtartását. 23. A beosztott jogai és kötelességei
34. § (1) A beosztott jogosult
a) nemzetközi szerződésen alapuló, az országhatáron túli mentési feladatok ellátásában részt venni,
b) a polgári védelmi szervezetbe történő beosztásra iskolai végzettségének megfelelően,
c) a polgári védelmi szervezet alkalmazása során a jogszabályokban előírt pihenőidőre,
(2) A beosztott köteles
a) feladat ellátására fizikailag, pszichikailag alkalmas állapotban, az előírásoknak megfelelő tiszta és ápolt öltözetben
megjelenni,
b) a polgári védelmi feladat végrehajtása érdekében a jogszabályban és az elöljáró utasításaiban foglalt feladatokat
végrehajtani,
c) jelenteni, ha a feladat végrehajtásával összefüggésben ajándékot ajánlanak fel és visszautasítani azt,
d) a polgári védelmi szervezetek alkalmazása idején a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények
módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 72. § (5) bekezdésében meghatározott igazolványt magánál
tartani,
e) a feladat ellátása során a polgári védelmi tevékenységhez kapcsolódó védőfelszereléseket és a munkaeszközöket
rendeltetésszerűen használni,
f) tiszteletben tartani munkatársai emberi méltóságát,
g) a polgári védelmi feladatok végrehajtására vonatkozó információkat a valóságnak megfelelően jelenteni,
h) jelenteni a közvetlen elöljárónak az utasítás végrehajtását, az akadályozó körülményeket, valamint ha más
elöljárótól utasítást kapott vagy az ellenőrizte tevékenységét. 24. Az utasítás adásának és végrehajtásának rendje
35. § (1) A polgári védelmi szervezetek tevékenysége irányításának alapvető eszköze az utasítás.
(2) Az utasítást adónak biztosítania kell az abban foglaltak végrehajthatóságának feltételeit és a szükséges mértékben
ellenőriznie kell a végrehajtást.
(3) Indokolt esetben az elöljáró köteles meggyőződni arról, hogy a beosztott pontosan megértette-e az utasítást.
(4) Az utasítást a polgári védelmi szervezetek állománya a legjobb tudása szerint hajtja végre.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 36. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a polgári védelem hivatásos állományának szolgálati szabályzatáról szóló 7/1997. (II. 4.) BM rendelet,
a Tűzoltóság Alaki Szabályzatának kiadásáról szóló 8/1999. (III. 26.) BM rendelet, valamint a Hivatásos Tűzoltóságok
Szolgálati Szabályzatának kiadásáról szóló 1/2006. (VI. 26.) ÖTM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.
belügyminiszter


text:
1800/2014. (XII. 19.) Korm. határozata a 2013. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
 1. az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek és fejezeti kezelésű előirányzatok
2013. évi költségvetési maradványának felhasználásáról szóló 1363/2014. (VI. 30.) Korm. határozatban megállapított,
2013. évi, további intézkedésig fel nem használható, kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési
maradványokból
a) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) 152.  § (5)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  XXXIV. Magyar Művészeti
Akadémia fejezetnél keletkezett 80 000 ezer forintnak, a  LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet
5. Nyugdíjbiztosítási költségvetési szervek címen keletkezett 759 ezer forintnak, a LXXII. Egészségbiztosítási
Alap fejezet 5. Egészségbiztosítási költségvetési szervek címen keletkezett 301 456 ezer forintnak
a felhasználását és
b) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. a 2013. évi költségvetési maradványok felhasználásáról szóló 1562/2014. (X. 2.) Korm. határozatban megállapított,
2013. évi, további intézkedésig fel nem használható, kötelezettségvállalással terhelt, de meghiúsulás miatt
kötelezettségvállalással nem terheltté vált költségvetési maradványokból
a) az Ávr. 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezetnél keletkezett 137 564 ezer forintnak a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél keletkezett
116 054 ezer forintnak, valamint a  LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet 5. Nyugdíjbiztosítási költségvetési
szervek címen keletkezett 1803 ezer forintnak a felhasználását és
b) az Áht. 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli
el;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
3. a kötelezettségvállalással terhelt, de 2014. június 30. után meghiúsulás miatt kötelezettségvállalással nem
terheltté vált költségvetési maradványokból az  Ávr. 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi
a XIV. Belügyminisztérium fejezetnél keletkezett 58 000 ezer forintnak a keletkezés helyén történő felhasználását.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
53/2008. (XII. 23.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és az Azerbajdzsán Köztársaság Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem és a vagyonadók területén, Budapesten, 2008. február 18-án aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2008. LXXXIX. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2008. évi LXXXIX. törvénnyel a Magyar Közlöny 2008. december 13-i, 178. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és az Azerbajdzsán Köztársaság Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén, Budapesten, 2008. február 18-án aláírt Egyezmény a 29. cikk (1) bekezdése értelmében a szükséges belső jogi eljárások lefolytatásáról szóló utolsó hivatalos értesítés
keltének napján lép hatályba.
A szükséges belső jogi eljárások lefolytatásáról szóló hivatalos értesítést az Azerbajdzsán Köztársaság 2008. november 5-én, a Magyar Köztársaság 2008. december 15-én kelt értesítésével küldte meg. Az Egyezmény a 29. cikk bekezdései értelmében 2008. december 15-én hatályba lépett, alkalmazásának kezdete 2009. január 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2008. évi LXXXIX. törvény 29. cikkének rendelkezéseivel megállapítom, hogy
a Magyar Köztársaság Kormánya és az Azerbajdzsán Köztársaság Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről és
az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és a vagyonadók területén, Budapesten, 2008. február
18-án aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 2008. évi LXXXIX. törvény 2. és 3. §-ai 2008. december 15-én, azaz kettőezer-nyolc december tizenötödikén hatályba léptek.
Dr. Göncz Kinga s. k.,
külügyminiszter


text:
456/2017. (XII. 4.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
az egyik legsikeresebb magyar nagyvállalat élén végzett több évtizedes, a céget a kelet-közép-európai térség egyik
legjelentősebb vállalatává emelő, kimagasló színvonalú munkája, a  gyártás mellett a  kutatásfejlesztésre, valamint
a  hazai egészségügy és oktatás támogatására is nagy hangsúlyt fektető, példamutató és felelősségteljes vezetői
tevékenysége elismeréseként
Bogsch Erik Széchenyi-díjas vegyészmérnök, a  Richter Gedeon Vegyészeti Gyár Nyilvánosan Működő Rt.
elnök-vezérigazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 nagykeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. szeptember 27.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
363/2012. (XII. 17.) Korm. rendelete az Óvodai nevelés országos alapprogramjáról.
A Kormány a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94. § (4) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Az 1. melléklet (a továbbiakban: Melléklet) tartalmazza az Óvodai nevelés országos alapprogramját.
2. § A Melléklet VI. 3. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„3. A hároméves kortól kötelező óvodába járás ideje alatt az óvodai nevelési folyamat célja, feladata a gyermeki
személyiség harmonikus testi és szociális fejlődésének elősegítése.” 3. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2013. szeptember 1-jén lép hatályba.
(2) A 2. § 2014. szeptember 1-jén lép hatályba.
(3) A Melléklet rendelkezéseit első alkalommal a 2013/2014. nevelési évtől kell alkalmazni.
(4) Hatályát veszti az Óvodai nevelés országos alapprogramjának kiadásáról szóló 137/1996. (VIII. 28.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
58/2018. (VI. 13.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a honvédelmi miniszter javaslatára
dr. Balogh András Józsefet és
Erdélyi Lajost – 2018. június 11-ei hatállyal –
a Honvédelmi Minisztérium helyettes államtitkárává kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1192/2018. (IV. 4.) Korm. határozata a XII. Földművelésügyi Minisztérium és a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva, a  Magyar Kertészeti Szaporítóanyag Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság részére történő tőkeemelés
finanszírozása érdekében 200 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2018. évi központi
költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások alcím, 8. Nemzeti agrártámogatások
jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet,
2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 2. Társaságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Állami
tulajdoni részesedések növekedését eredményező kiadások jogcímcsoport, 1. Az  MNV Zrt. által végrehajtott
részesedésvásárlás, tőkeemelés, pótbefizetés jogcím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
138/2019. (IV. 5.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Kemecseiné dr. Hársfalvi Klára Annát 2019. október 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. március 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1238/2012. (VII. 12.) Korm. határozata a TÁMOP 2.1.2-12/1-2012-0001 „Idegen nyelvi és informatikai kompetenciák fejlesztése” című kiemelt projekt támogatásának jóváhagyásáról és akciótervi nevesítéséről.
A Kormány úgy dönt, hogy 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a TÁMOP 2.1.2-12/1-2012-0001 ötmilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot, 2. elfogadja a 2. melléklet szerinti TÁMOP 2.1.2-12/1-2012-0001 projekt kiemelt projektként történő nevesítését,
és hozzájárul ahhoz, hogy a Humán Erőforrás Programok Irányító Hatósága a támogatási szerződést megkösse.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök