text:
76/2003. (VI. 24.) OGY határozata az Európai Unióhoz történő csatlakozásról tartott 2003. április 12-i országos népszavazásról szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés 1. elfogadja a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény 34. § (2) bekezdés m) pontja értelmében az Országos
Választási Bizottságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásról tartott 2003. április 12-i országos népszavazásról szóló beszámolóját,
A határozatot az Országgyűlés a 2003. június 23-i ülésnapján fogadta el.
 A határozatot az Országgyűlés a 2003. június 23-i ülésnapján fogadta el.
2. megállapítja, hogy az Európai Unióhoz történő csatlakozásról tartott 2003. április 12-i országos népszavazás
törvényes rendben zajlott le,
3. köszönetét fejezi ki a népszavazás megszervezésében
és lebonyolításában közreműködő helyi és területi választási szerveknek, az Országos Választási Bizottság tagjainak, a köztisztviselőknek, valamennyi állami és társadalmi
szervnek és intézménynek, akik, illetve amelyek hozzájárultak a népszavazás törvényes lebonyolításához.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
44/2003. (IV. 26.) FVM rendelete a Magyar Takarmánykódex kötelező előírásairól.
A takarmányok előállításáról, forgalomba hozataláról
és felhasználásáról szóló 2001. évi CXIX. törvény (a továbbiakban: Tv.) 18. §-ának n) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Takarmánykódex (Codex Pabularis Hungaricus) I. kötetének kötelező előírásait a Tv. hatálya alá
tartozó takarmányokra és a takarmányokkal kapcsolatos
tevékenységekre kötelező alkalmazni.
(2) A Magyar Takarmánykódex (Codex Pabularis
Hungaricus) I. kötetének kötelező előírásait e rendelet
következő mellékleteiben adom ki:
a) a takarmányozásban felhasználható alapanyagokról
és azok kötelezően feltüntetendő jellemzőiről szóló 1. számú melléklet,
b) a takarmányokban a nemkívánatos anyagok és termékek megengedett mennyiségeiről szóló 2. számú melléklet,
c) a takarmányozásban tiltott anyagok jegyzékéről
szóló 3. számú melléklet,
d) a takarmányozásban felhasználható takarmány-adalékanyagokról szóló 4. számú melléklet,
e) a baromfi takarmánykeverékek energiatartalmának
kiszámításáról szóló 5. számú melléklet,
f) a takarmány-előállító üzemekre és a közvetítőkre
vonatkozó követelményekről szóló 6. számú melléklet,
g) a takarmányok forgalmazásáról szóló 7. számú melléklet,
h) a gazdasági állatok takarmánykeverékeinek jelöléséről szóló 8. számú melléklet,
i) a kedvtelésből tartott állatok takarmánykeverékeinek jelöléséről szóló 9. számú melléklet,
j) a takarmányok hatósági ellenőrzése során alkalmazott takarmányvizsgálati módszerekről szóló 10. számú
melléklet ,
k) a takarmányok hatósági ellenőrzése során alkalmazott mintavételi eljárásról szóló 11. számú melléklet,
l) a hatósági takarmány-ellenőrzés szervezésének alapelveiről szóló 12. számú melléklet,
m) a különleges táplálási célokat szolgáló takarmányok
alkalmazásáról, valamint a kutyák és macskák különleges
táplálási célt szolgáló takarmányainak energiaérték számításáról szóló 13. számú melléklet.
2. § Ez a rendelet a takarmányok előállításáról, forgalomba
hozataláról és felhasználásáról szóló 2001. évi CXIX. törvénnyel és a végrehajtására kiadott FVM rendelettel együtt
a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok
tagállamai között társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben,
1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvény
3. §-ával összhangban az Európai Közösségek következő
jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
1. a Tanács 70/373/EGK irányelve a takarmányok hatósági ellenőrzése során alkalmazandó közösségi mintavételi
és analitikai módszerekről,
2. a Tanács 70/524/EGK irányelve a takarmány-adalékanyagokról, valamint az azt módosító, a Tanács 96/51/EK,
98/92/EK, 1999/20/EK irányelve, a Bizottság 96/66/EK,
97/6/EK, 97/72/EK, 98/19/EK irányelve, a Bizottság
2786/98/EK, 2788/98/EK, 45/1999/EK rendelete, a Tanács
2821/98/EK rendelete,
3. a Bizottság 71/250/EGK irányelve a takarmányok
hatósági ellenőrzésére vonatkozó közösségi analitikai
módszerek létrehozásáról, valamint az azt módosító, a
Bizottság 81/680/EGK irányelve,
4. a Bizottság 71/393/EGK második irányelve a takarmányok hatósági ellenőrzésére vonatkozó közösségi analitikai módszerek létrehozásáról, valamint az azt módosító,
a Bizottság 81/680/EGK irányelve,
5. a Bizottság 72/199/EGK harmadik irányelve a takarmányok hatósági ellenőrzésére vonatkozó közösségi analitikai módszerek létrehozásáról, valamint az azt módosító,
a Bizottság 81/680/EGK, 93/28/EGK és 1999/79/EGK
irányelve,
6. a Bizottság 73/46/EGK negyedik irányelve a takarmányok hatósági ellenőrzésére vonatkozó közösségi analitikai módszerek létrehozásáról, valamint az azt módosító,
a Bizottság 81/680/EGK és 92/89/EGK irányelve,
7. a Bizottság 76/371/EGK irányelve a takarmányok
hatósági ellenőrzésére vonatkozó közösségi mintavételi
módszerek létrehozásáról,
8. a Bizottság 76/372/EGK hetedik irányelve a takarmányok hatósági ellenőrzésére vonatkozó közösségi analitikai módszerek létrehozásáról, valamint az azt módosító, a
Bizottság 81/680/EGK és 94/14/EGK irányelve,
9. a Tanács 76/895/EGK irányelve a gyümölcsökben és
zöldségekben, illetve azok felületén található peszticidszermaradványok megengedett legmagasabb mértékének
meghatározásáról, valamint az ezt módosító, a Tanács
80/428/EGK, 81/36/EGK, 82/36/EGK, 82/528/EGK,
88/298/EGK, 89/186/EGK, 93/58/EGK, 96/32/EK,
97/41/EK, a Bizottság 2000/24/EK, 2000/42/EK,
2000/48/EK, 2000/57/EK, 2000/58/EK és a 2000/82/EK
irányelve,
10. a Bizottság 78/633/EGK nyolcadik irányelve a
takarmányok hatósági ellenőrzésére vonatkozó közösségi
analitikai módszerek létrehozásáról, valamint az azt
módosító, a Bizottság 81/680/EGK irányelve,
11. a Tanács 79/373/EGK irányelve a takarmánykeverékek értékesítéséről, valamint az azt módosító, a Tanács
86/354/EGK, 90/44/EGK, 90/654/EGK, 93/74/EGK,
96/24/EK irányelve, az Európai Parlament és a Tanács
2000/16/EK irányelve, a Bizottság 97/47/EK, 98/87/EK,
1999/61/EK irányelve,
12. a Bizottság 80/511/EGK irányelve a nem lezárt
csomagolású takarmánykeverékek forgalmazásának engedélyezéséről,
13. a Bizottság 81/715/EGK kilencedik irányelve a
takarmányok hatósági ellenőrzésére vonatkozó közösségi
analitikai módszerek létrehozásáról,
14. a Tanács 82/471/EGK irányelve a takarmányozási
célra felhasznált egyes termékekről,
15. a Bizottság 82/475/EGK irányelve a kedvtelésből
tartott állatok takarmánykeverékeinek címkézéséhez
használható összetevők csoportjainak megállapításáról,
16. a Tanács 83/228/EGK irányelve az állati takarmányozás során használt egyes termékek értékelésére vonatkozó iránymutatások meghatározásáról,
17. a Bizottság 84/425/EGK tizedik irányelve a takarmányok hatósági ellenőrzésére vonatkozó közösségi analitikai módszerek létrehozásáról,
18. a Bizottság 85/382/EGK határozata az n-alkánokon
tenyésztett Candida-élesztőkből nyert fehérjetermékek
takarmányokban történő felhasználásának betiltásáról,
19. a Bizottság 86/174/EGK irányelve a baromfitápok
és takarmánykeverékek energiaértékére vonatkozó számítási módszer meghatározásáról,
20. a Tanács 86/362/EGK irányelve a gabonafélékben,
illetve azok felületén található peszticid-szermaradványok
megengedett legmagasabb mértékének meghatározásáról,
valamint ennek módosításáról és kiegészítéséről szóló, a
Tanács 88/298/EGK, 93/57/EGK, 94/29/EK, 95/39/EK,
96/33/EK, 97/41/EK, 97/71/EK és a 98/82/EK, a Bizottság
99/71/EK, 2000/24/EK, 2000/42/EC, 2000/48/EK,
2000/58/EK, 2000/81/EK, 2000/82/EK irányelve,
21. a Tanács 87/153/EGK irányelve a takarmányadalékanyagok értékelési iránymutatásának rögzítéséről,
22. a Tanács 90/44/EGK irányelve a takarmánykeverékek forgalomba hozataláról szóló 79/373/EGK irányelv
módosításáról,
23. a Tanács 90/167/EGK irányelve a Közösségen belül
a gyógyszeres takarmányok előállítására, forgalomba hozatalára és felhasználására irányadó feltételek megállapításáról,
24. a Tanács 90/642/EGK irányelve az egyes növényi
eredetű termékekben — többek között a gyümölcsökben
és zöldségekben —, illetve azok felületén található peszticidszermaradványok megengedett legmagasabb mértékének
meghatározásáról, valamint ennek módosításáról és kiegészítéséről a Tanács 93/58/EGK, 94/30/EK, 95/38/EK,
95/61/EK, 96/32/EK, 97/41/EK irányelve, a Bizottság
97/71/EK, 98/82/EK, 2000/24/EK, 2000/42/EK,
2000/48/EK, 2000/57/EK, 2000/58/EK, 2000/81/EK,
2000/82/EK irányelve,
25. a Bizottság 91/357/EGK irányelve a nem kedvtelésből tartott állatok takarmánykeverékeinek címkézéséhez
használható összetevők csoportjainak megállapításáról,
26. a Bizottság 91/516/EGK határozata a takarmánykeverékekben nem használható összetevők listájának létrehozásáról, valamint az azt módosító, a Bizottság
92/508/EGK határozata, a Bizottság 97/582/EK határozata, a Bizottság 1999/420/EK határozata, a Bizottság
2000/285/EK határozata,
27. a Bizottság 93/70/EGK tizenegyedik irányelve a
takarmányok hatósági ellenőrzésére vonatkozó közösségi
analitikai módszerek létrehozásáról,
28. a Tanács 93/74/EGK irányelve a különleges táplálási célokra szolgáló takarmányokról,
29. a Tanács 93/113/EGK irányelve a takarmányban
található enzimek, mikroorganizmusok és ezek készítményeinek felhasználásáról és forgalmazásáról,
30. a Bizottság 93/117/EGK tizenkettedik irányelve a
takarmányok hatósági ellenőrzésére vonatkozó közösségi
analitikai módszerek létrehozásáról,
31. a Bizottság 94/16/EK irányelve a takarmányokban
nemkívánatos anyagok és termékek legmagasabb megengedett szintjeinek meghatározásáról szóló 74/63/EGK
irányelv módosításáról,
32. a Bizottság 94/39/EGK irányelve a különleges táplálási célokra szolgáló takarmányok tervezett felhasználásainak listájáról,
33. a Tanács 95/69/EK irányelve a takarmányozási ágazatban működő létesítmények és forgalmazók engedélyezésének és nyilvántartásba vételének feltételeiről és az
ezekkel kapcsolatos intézkedésekről, valamint a
70/524/EGK, a 74/63/EGK, a 79/373/EGK és a
82/471/EGK irányelvek módosításáról, valamint az ezt módosító, a Tanács 1999/20/EK irányelve,
34. a Tanács 96/25/EK irányelve a takarmány-alapanyagok forgalmazásáról és a 70/524/EGK, a 74/63/EGK, a
82/471/EGK és a 93/74/EGK irányelvek módosításáról,
valamint a 77/101/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről, valamint az azt módosító, a Bizottság 98/67/EK irányelve, a Tanács 1999/61/EK irányelve, az Európai Parlament
és a Tanács 2000/16/EK és 2001/46/EK irányelve,
35. a Bizottság 98/51/EK irányelve a takarmányozási
ágazatban működő létesítmények és forgalmazók engedélyezésének és nyilvántartásba vételének feltételeiről és az
ezekkel kapcsolatos intézkedésekről szóló 95/69/EK tanácsi irányelv végrehajtására vonatkozó bizonyos intézkedések megállapításáról,
36. a Bizottság 98/64/EK irányelve a takarmányban található aminosavak, nyerszsírok, nyersolajok és az olaquindox meghatározásához alkalmazott közösségi analitikai
módszerekről és a 71/393/EGK irányelv módosításáról,
37. a Bizottság 98/68/EK irányelve a 95/53/EK tanácsi
irányelv 9. cikkének (1) bekezdésében említett szabvány
dokumentum kialakításáról és a harmadik országokból
származó takarmányoknak a Közösség területén történő
bevezetése során alkalmazott ellenőrzések egyes szabályairól,
38. a Bizottság 98/88/EK irányelve a takarmányok hatósági ellenőrzése érdekében az állati eredetű összetevők
mikroszkópos meghatározására és becslésére vonatkozó
iránymutatás kialakításáról,
39. a Bizottság 1436/98/EK rendelete bizonyos takarmány-adalékanyagok engedélyezéséről,
40. a Bizottság 2316/98/EK rendelete új takarmányadalékanyagok engedélyezéséről és már engedélyezett
takarmány-adalékanyagok engedélyezési feltételeinek
módosításáról,
41. a Bizottság 2374/98/EK rendelete új takarmányadalékanyagok engedélyezéséről,
42. a Bizottság 2785/98/EK rendelete a Tanács
70/524/EGK irányelvének 9e cikke (3) bekezdésében említett adalékanyagok engedélyezési időtartamának módosításáról,
43. a Bizottság 2786/98/EK rendelete a Tanács
70/524/EGK irányelvének 9i cikke (1) bekezdésében említett adalékanyagok engedélyezési időtartamának módosításáról,
44. a Tanács 2821/98/EK rendelete a takarmányokban
található adalékanyagokról szóló 70/524/EGK irányelvnek
egyes antibiotikumok engedélyének visszavonása tekintetében történő módosításáról,
45. a Bizottság 639/1999/EK rendelete új takarmányadalékanyagok engedélyezéséről,
46. a Bizottság 866/1999/EK rendelete új takarmányadalékanyagok engedélyezéséről és felhasználásáról,
47. a Bizottság 1245/1999/EK rendelete új takarmányadalékanyagok engedélyezéséről,
48. a Bizottság 1411/1999/EK rendelete új takarmányadalékanyagok engedélyezéséről és felhasználásáról,
49. a Bizottság 1594/1999/EK rendelete takarmányadalékanyag engedélyezési feltételeinek módosításáról,
50. a Bizottság 1636/1999/EK rendelete új takarmányadalékanyagok engedélyezéséről,
51. a Bizottság 2293/1999/EK rendelete meghatározott
takarmány-adalékanyagok ideiglenes engedélyének meghosszabbításáról,
52. a Bizottság 2430/1999/EK rendelete kokcidiosztatikumok és más gyógyszeres takarmányok adalékanyagként
történő engedélyezéséről és azok forgalomba hozataláért
felelős személyek megjelöléséről,
53. a Bizottság 2439/1999/EK rendelete új takarmányadalékanyagok engedélyezéséről,
54. a Bizottság 2562/1999/EK rendelete bizonyos antibiotikumok takarmány-adalékanyagként történő engedélyezéséről és a forgalomba hozatalért felelős személy megjelöléséről,
55. a Bizottság 2690/1999/EK rendelete új takarmányadalékanyagok engedélyezéséről,
56. a Bizottság 1999/27/EK irányelve a takarmányokban található amprolium, diklazuril és karbadox meghatározásához használt közösségi analitikai módszerek meghatározásáról, valamint a 71/250/EGK és a 73/46/EGK
irányelvek módosításáról és a 74/203/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről,
57. a Tanács 1999/29/EK irányelve a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról és termékekről, valamint az azt módosító, a Tanács 2001/102/EK irányelve,
58. a Bizottság 1999/76/EK irányelve a takarmányokban található lazalocid-nátrium meghatározására szolgáló
közösségi analitikai módszer létrehozásáról,
59. a Bizottság 45/2000/EK irányelve a takarmányokban található A-vitamin, E-vitamin és triptofán meghatározására szolgáló közösségi analitikai módszer létrehozásáról,
60. a Bizottság 654/2000/EK rendelete új takarmányadalékanyagok, azok felhasználási módjainak és új takarmány-adalékanyag készítmények engedélyezéséről,
61. a Bizottság 1353/2000/EK rendelete a takarmányadalékanyagok végleges engedélyezéséről, valamint új takarmány-adalékanyagok, azok felhasználási módjainak és
új takarmány-adalékanyag készítmények ideiglenes engedélyezéséről,
62. a Bizottság 1887/2000/EK rendelete új takarmányadalékanyag ideiglenes engedélyezéséről,
63. a Bizottság 2437/2000/EK rendelete takarmányadalékanyagok végleges engedélyezéséről, valamint új
takarmány-adalékanyagok ideiglenes engedélyezéséről,
64. a Bizottság 2697/2000/EK rendelete a takarmányadalékanyagok ideiglenes engedélyezéséről,
65. a Bizottság 25/2001/EK határozata bizonyos állati
eredetű melléktermékek alkalmazásának megtiltásáról a
takarmányokban,
66. a Bizottság 418/2001/EK rendelete az új takarmányadalékanyagok és adalékanyagok új alkalmazásainak engedélyezéséről,
67. a Bizottság 937/2001/EK rendelete új takarmányadalékanyagok és azok új alkalmazásainak engedélyezéséről,
az ideiglenes engedélyek meghosszabbításáról, továbbá egy
takarmány-adalékanyag 10 évre szóló engedélyezéséről,
68. a Bizottság 1334/2001/EK rendelete új takarmányadalékanyag ideiglenes engedélyezéséről,
69. a Bizottság 2200/2001/EK rendelete a takarmányadalékanyagok ideiglenes engedélyezéséről,
70. a Bizottság 2380/2001/EK rendelete takarmányadalékanyag 10 évre történő engedélyezéséről,
71. a Bizottság 1252/2002/EK rendelete takarmányadalékanyag ideiglenes engedélyezéséről,
72. a Bizottság 256/2002/EK rendelete új takarmányadalékanyagok ideiglenes engedélyezéséről, egy takarmány-adalékanyag ideiglenes engedélyének meghosszabbításáról és egy takarmány-adalékanyag végleges engedélyezéséről,
73. az Európai Parlament és a Tanács 2002/32/EK
irányelve a takarmányokban található nemkívánatos anyagokról.
3. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdésben foglalt kivétellel — a kihirdetését követő második hónap első napján lép
hatályba.
(2) A 12. számú melléklet I. fejezetének 8. és 9. pontja,
III. fejezetének 9. pontja, IV. és V. fejezete és a 12. számú
melléklet Függeléke a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a Magyar Takarmánykódex kötelező előírásairól
szóló 47/2001. (VI. 25.) FVM rendelet.
(4) A 4. számú melléklet II. 1.1. pontja a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról
szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti.
(5) E rendelet hatálybalépése előtt gyártott, a gyártás
idején hatályos jogszabályi előírásoknak megfelelő takarmányok minőségmegőrzési idejük lejártáig hozhatók forgalomba, illetve használhatóak fel.
(6) E rendelet hatálybalépése előtt gyártott, a gyártás
idején hatályos jogszabályi előírásoknak megfelelő csomagolóanyagok 2003. október 1-jéig használhatóak fel.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
123/2014. (X. 16.) ME határozata az Országos Statisztikai Tanács tagjának felmentéséről és új tag megbízásáról.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 7.  § (4)  bekezdésében és (6)  bekezdésének d)  pontjában foglalt
jogkörömben eljárva – a Miniszterelnökséget vezető miniszter előterjesztésére –
Vályi-Nagy Vilmost, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium volt államtitkárát
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátása alól – a  jelölés visszavonására tekintettel – felmentem,
egyidejűleg
dr. Solymár Károly Balázst, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárát
– a 2014. szeptember 1-jétől 2015. március 31-éig terjedő időtartamra –
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
63/2015. (X. 16.) FM rendelete a természetvédelmi szempontból jelentős mesterséges üregek védetté nyilvánításáról.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 18. pontjában,
a 3. § tekintetében a természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 23. pontjában,
a 4.  § tekintetében a  természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85.  § (2)  bekezdés 21. és 23.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 9.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Védetté nyilvánítom az 1. mellékletben meghatározott mesterséges üregeket.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
3. § (1) A  barlangok nyilvántartásáról, a  barlangok látogatásának és kutatásának egyes feltételeiről, valamint a  barlangok
kiépítéséről szóló 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet (a továbbiakban: KTM rendelet) 2. § b) pontja helyébe a következő
szöveg lép:
(A Nyilvántartás szempontjából barlangnak tekintendő:)
„b) a  Tvt. 48.  §-ának (2)  bekezdése alapján védetté vagy fokozottan védetté nyilvánított mesterséges üreg
(a továbbiakban: védett mesterséges üreg).”
(2) A KTM rendelet 15. § (1) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Barlangban, barlangszakaszban vagy védett mesterséges üregben történő kutatásra engedélyt kaphat
a) az a természetes személy, aki
b) az a jogi személy, amelynek a kutatásért felelős személye
(a továbbiakban együtt: kutatásvezető) rendelkezik – az e rendelet szerinti – barlangi kutatásvezetői képzettséggel,
vagy védett mesterséges üreg kutatása esetén a  kutatás végzéséhez szükséges, a  kutatás jellegének megfelelő
szakismeretet igazoló képesítéssel, tudományos fokozattal vagy legalább öt éves szakmai gyakorlattal.”
(3) A KTM rendelet 18/B. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Védett mesterséges üregre vonatkozó természetvédelmi hatósági engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell
az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően a mesterséges üreg tulajdonosának (vagyonkezelőjének) hozzájárulását
a Tvt. 51. § (1) és (3) bekezdésében meghatározott tevékenységhez.”
(4) A KTM rendelet a következő 18/F. §-sal egészül ki:
„18/F. § A védett mesterséges üregekkel kapcsolatosan végzett, a Tvt. 51. § (1) és (3) bekezdésében meghatározott
tevékenységekre e rendelet szabályait – a 17/B. § (1) bekezdés, 17/C. § (2) bekezdés, a 18/B. § (2) bekezdés c) pontja
és a 18/C. § (1) bekezdés kivételével – megfelelően alkalmazni kell.”
4. § (1) A KTM rendelet 11. § (1) bekezdés d) pontjában „a barlang és környezeti tényezőinek felmérése” szövegrész helyébe
„a barlang, a védett mesterséges üreg és környezeti tényezőik felmérése” szöveg lép.
(2) A  KTM rendelet 11.  § (1)  bekezdés e)  pontjában a  „barlangszakasz használatával járó szolgáltatás” szövegrész
helyébe a „barlangszakasz, védett mesterséges üreg vagy szakasza használatával járó szolgáltatás” szöveg lép.
(3) A KTM rendelet 11. § (2) bekezdésében a „barlangban folytatható kísérletre” szövegrész helyébe „barlangban, védett
mesterséges üregben folytatható kísérletre” szöveg lép.
(4) A KTM rendelet 15. § (2) bekezdésben az „(1) bekezdésben meghatározott képzettségi feltétel” szövegrész helyébe
a „(1) bekezdésben meghatározott barlangi kutatásvezetői képzettségi feltétel” szöveg lép.
(5) A  KTM rendelet 18/B.  § (4)  bekezdés a)  pontjában a „címét, kutatásvezetői igazolványának számát” szövegrészek
helyébe a „címét, barlangi kutatásvezetői igazolványának számát” szöveg lép.
(6) A  KTM rendelet 1. számú melléklet 1.  pont III.  alpontjában a  „mesterséges üreg” szövegrész helyébe a  „védett
mesterséges üreg”, V.  alpontjában „A barlang vagyonkezelőjének neve, címe” szövegrész helyébe „A barlang
vagyonkezelőjének neve, címe [kivéve a Tvt. 48. § (2) bekezdés szerinti védett mesterséges üreg esetén]” szöveg lép.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
4/2016. (I. 13.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2016. január 17. napjától 2016. június 30. napjáig
dr. Maruzsa Zoltán Viktort miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az Emberi Erőforrások Minisztériuma egyes oktatási háttérintézményei átszervezésével kapcsolatos
feladatkörében eljárva ellátja különösen az  Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet feladatainak áttekintésével és
működésének átalakításával, továbbá az  oktatási ágazat szakmai tevékenységéhez kapcsolódó egyes további
feladatok Oktatási Hivatalba történő integrálásával kapcsolatos tevékenységeket.
3. § A miniszteri biztos a felsőoktatás-, illetve tudománypolitikai ágazatirányítási feladatkörében eljárva ellátja különösen
a következő tevékenységeket:
a) a  felsőoktatás-, illetve a  kormányzati tudománypolitikai döntések meghozatala szempontjából hatáskörrel
rendelkező testületekkel kapcsolatos feladatok ellátása;
b) feladatkörében a minisztérium szakmai álláspontjának kialakításában való részvétel;
c) feladatkörében a  szakmai, politikai és fejlesztéspolitikai elvek és stratégiák meghatározásában, az  ágazati
informatikai rendszerek kialakításával, működtetésével kapcsolatos feladatok ellátásában való részvétel;
d) feladatkörébe tartozó jogszabályok, döntések szakmai előkészítésében, végrehajtásában való részvétel;
e) feladatkörében a fejezeti költségvetés tervezésével, költségvetési beszámoló készítésével és végrehajtásával,
valamint az  igazgatási költségvetés készítésével és beszámolójának végrehajtásával kapcsolatos feladatok
ellátása, a költségvetési tervjavaslatok szakmai tartalmának meghatározásában, az egyes szakmai programok
számszaki megalapozásában való részvétel;
f ) a határon túli magyarok szülőföldi, valamint anyaországi felsőoktatásával összefüggő feladatok ellátása;
g) a szakos képzési kapacitások, a felsőoktatási intézményekben folytatott képzés költségének jóváhagyásában
való közreműködés;
h) feladatkörében a társadalmi és állami szervek előtt, tárcaközi bizottságokban, hazai és – külön felkérés alapján –
nemzetközi szervezetekben a minisztérium képviselete;
i) feladatkörében a tárcaközi kapcsolatok működtetése;
j) az Emlékezet és Szolidaritás Európai Hálózatával kapcsolatos szakmai feladatok ellátása;
k) az a)–j) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a miniszter által meghatározott eseti, egyedi feladatok
ellátása. 4. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
5. § A miniszteri biztos tevékenységét a közigazgatási államtitkár útján a miniszter irányítja.
6. § A  miniszteri biztos a  tevékenységéért a  Ksztv. 38.  § (9)  bekezdés a)  pontja szerint bruttó 350  000 Ft/hó összegű
díjazásra és az  állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.) Korm. rendelet 3. § (1)  bekezdés 6.  pontjában
meghatározott juttatásokra jogosult.
7. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
8. § Ez az utasítás 2016. január 17-én lép hatályba.
9. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 35/2015. (VII. 28.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
26/2016. (IV. 11.) FM rendelete a faanyag kereskedelmi lánc felügyeletével kapcsolatos bejelentés, nyilvántartás és ellenőrzés részletes szabályairól.
Az erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112.  § (2)  bekezdés 27.  pontjában,
valamint (9)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014.
(VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 4. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 10.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A faanyag kereskedelmi lánc felügyeletével kapcsolatos bejelentés szabályai
1. § (1) A  faanyag kereskedelmi lánc szereplője az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló
2009. évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: Evt.) 90/F. § (1) bekezdésében meghatározott bejelentési kötelezettségét
elektronikus úton, az erdészeti hatóság honlapján elérhető elektronikus felületen teljesíti.
(2) Ha a  faanyag kereskedelmi lánc szereplője a  tevékenységét több telephelyen végzi, akkor a  bejelentését úgy kell
megtennie, hogy abból a  faanyag kereskedelmi lánchoz tartozó ténylegesen végzett tevékenysége az  egyes
telephelyek tekintetében egyértelműen beazonosítható legyen.
(3) Az  erdészeti hatóság a  nyilvántartásba vétellel egyidejűleg megállapított technikai azonosító számot
(a továbbiakban: technikai azonosító szám) a bejelentéstől számított nyolc napon belül, elektronikus úton megküldi
a faanyag kereskedelmi lánc szereplőjének.
2. § Ha az  erdőgazdálkodó – erdőgazdálkodási tevékenysége során – az  Evt. 90/F.  § (1)  bekezdésének megfelelően
kizárólag Magyarország területén végzi erdei faválasztékok előállítását és értékesítését, akkor a technikai azonosító
számának az erdőgazdálkodói kód minősül.
2. A faanyag kereskedelmi lánc ellenőrzése 3. § (1) Az  erdészeti hatóság a  faanyag kereskedelmi lánc felügyeletével kapcsolatos hatósági feladatainak ellátása
keretében, az  Evt. 90/C.  § (2)  bekezdés b) és c)  pontjában meghatározott ellenőrzések biztosítása érdekében,
faanyag kereskedelmi lánc felügyeleti információs rendszert hoz létre és működtet, amely tartalmazza
a) a faanyag kereskedelmi lánc szereplői által bejelentett adatokból létrehozott nyilvántartást,
b) az ellenőrzésre történő kiválasztás módszertanát,
c) az  ellenőrzések célját, módszereit, az  alkalmazott közigazgatási iratmintákat, a  lehetséges eljárási
cselekményeket, azok jogszabályi megalapozottságát tartalmazó, a  hatósági joggyakorlat egységesítését,
valamint a dokumentált eljárásrendet szolgáló ellenőrzési kézikönyvet,
d) az Evt. 90/G. § (1) bekezdése alapján átadott adatokat, valamint
e) az  ellenőrzések eredményeként alkalmazott szankciókról és egyéb megtett intézkedésekről vezetett,
ügyfélhez rendelt nyilvántartásokat.
 (2) Az erdészeti hatóság a faanyag kereskedelmi lánc felügyeletével kapcsolatos ellenőrzési tevékenysége eredményes
lefolytatása érdekében a  faanyag kereskedelmi lánc egyes szereplőitől – legfeljebb harminc napos – határidő
kitűzésével, az előállított vagy forgalmazott fával és fatermékkel kapcsolatban írásban adatszolgáltatást kérhet.
(3) Az Evt. 90/G. § (1) bekezdés e) pontjában és 90/I. § (3) bekezdésében meghatározott együttműködési kötelezettség
teljesítése, valamint az  (1)  bekezdés b)–d)  pontjában foglaltak megfelelő alkalmazása és az  ellenőrzések
összehangolt lefolytatása érdekében az  erdészeti hatóság és a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal együttműködési
megállapodást kötnek.
4. § (1) Az  erdészeti hatóság – figyelembe véve a  3.  § (1)  bekezdés b)  pontjában meghatározott ellenőrzésre történő
kiválasztás módszertanát – ellenőrzési tervet készít.
(2) Az ellenőrzési tervnek tartalmaznia kell legalább:
a) a célok és kockázatok meghatározását,
b) az ellenőrzések ütemtervét,
c) a kiemelt ellenőrzésekkel érintett fatermékkel kapcsolatos értékesítési láncokat,
d) a célok elérésének mérési és utóellenőrzési módszereit,
e) a  más hatóságokkal történő ellenőrzések során az  együttműködés és kölcsönös segítségnyújtás
megvalósítási terveit és feltételrendszereit,
f ) az ellenőrzési terv értékelése során alkalmazandó lényeges teljesítménymutatókat.
(3) Az  elvégzett ellenőrzések eredményeinek értékelése alapján az  erdészeti hatóság az  ellenőrzési tervet és a  3.  §
(1) bekezdés c) pontjában meghatározott ellenőrzésre vonatkozó követelményeket felülvizsgálja, és ha szükséges,
módosítja azokat.
(4) Az ellenőrzési tervtől függetlenül, haladéktalanul el kell végezni az ellenőrzést, ha
a) az ellenőrző szervezet az erdészeti hatóság felé jelzi, hogy a faanyag kereskedelmi lánc valamely szereplője
az Evt. 90/A. § (6) bekezdése szerinti, a kellő gondosság elvén alapuló nyomon követhetőségi eljárást, illetve
az ahhoz kapcsolódó naprakész dokumentációs rendszert nem megfelelő módon alkalmazza, vagy
b) a  faanyag kereskedelmi lánc szereplője a  3.  § (2)  bekezdésében foglalt adatszolgáltatási kötelezettségének
határidőre nem tesz eleget, illetve valótlan adatot szolgáltat.
5. § (1) A  helyszíni ellenőrzésről az  ellenőrzés alá vont ügyfelet az  erdészeti hatóság abban az  esetben értesítheti
előzetesen, ha az értesítés nem veszélyezteti az ellenőrzés célját. Ellenőrzésről való értesítés esetén az ellenőrzést
a lehető legrövidebb időn belül, de legfeljebb négy napon belül le kell folytatni.
(2) Az erdészeti hatóság a helyszíni ellenőrzés időpontjáról szóló értesítést telefonon, elektronikus levélben, vagy rövid
szöveges üzenet útján is közölheti.
(3) Ha a  helyszíni ellenőrzés lefolytatásához az  ügyfél jelenléte szükséges, akkor az  ügyfelet úgy kell értesíteni, hogy
akadályoztatása esetén a képviseletét biztosítani tudja.
(4) Indokolt esetben azonos ellenőrzési céllal, ismételt ellenőrzés hajtható végre.
6. § (1) A helyszíni ellenőrzést az erdészeti hatóság megbízólevéllel vagy szolgálati igazolvánnyal rendelkező alkalmazottja
(a továbbiakban: ellenőr) folytatja le.
(2) Az ellenőr részére kiállított megbízólevél tartalmazza:
a) a „Megbízólevél” megnevezést,
b) az ellenőr nevét, beosztását, szolgálati igazolványának, illetve – ha szolgálati igazolvánnyal nem rendelkezik –
a személyazonosító igazolványának vagy más személyazonosításra alkalmas igazolványának számát,
c) az ellenőrzéssel érintett ügyfél nevét,
d) az ellenőrzés időpontját,
e) az ellenőrzésre vonatkozó jogszabályi felhatalmazásra történő hivatkozást,
f ) a megbízólevél iktatószámát és érvényességi idejét,
g) a kiállítás keltét,
h) a kiállításra jogosult aláírását és bélyegzőlenyomatát.
(3) Az  ellenőr részére általános megbízólevél is kiállítható. Az  általános megbízólevél a  (2)  bekezdés a), b), valamint
e)–h) pontjában meghatározott adatokat tartalmazza.
(4) A  helyszíni ellenőrzés során felvett jegyzőkönyvben rögzíteni kell az  ügyfél által felajánlott és az  ellenőr által
visszautasított bizonyítást, kitérve a visszautasítás indokaira is.
(5) Az  ügyfél a  helyszíni ellenőrzésről készített jegyzőkönyvre, annak kézhezvételétől számított nyolc napon belül
észrevételt tehet.
(6) Az ellenőr a helyszíni ellenőrzés során megállapított tényeket, körülményeket és adatokat a jegyzőkönyvben rögzíti,
és a jelen levő ügyfelet, illetve annak képviselőjét az ellenőrzés során tett megállapításairól tájékoztatja.
(7) Az  ellenőr a  nyomtatvány-kiállító programmal készülő nyomtatvány kiállításának folyamatát úgy is ellenőrizheti,
hogy felügyelete alatt a nyomtatvány kiállítója – próbajelleggel – nyomtatványt állít ki.
7. § (1) Az  erdészeti hatóság a  hatósági ellenőrzés során próbavásárlást – ideértve az  interneten történő vásárlást
is – végezhet.
(2) A próbavásárláshoz az erdészeti hatóság közreműködő személyt vehet igénybe.
 (3) A  közreműködő személy részére a  közreműködést igénybe vevő erdészeti hatóság megbízólevelet állít ki, amely
tartalmazza a közreműködő nevét, továbbá azt, hogy mely forgalmazónál milyen típusú ellenőrzésben vehet részt.
 (4) A közreműködő személyre az erdészeti hatóság ügyintézőjére vonatkozó kizárási szabályokat kell alkalmazni.
 (5) Próbavásárlás esetén az  erdészeti hatóság az  ellenőrzési jogosultságát a  próbavásárlás befejezésekor igazolja,
ezzel egyidejűleg a  forgalmazó képviseletében eljáró személy a  termék visszavétele mellett köteles a  vételárat
visszatéríteni. Ha a  próbavásárlással lefolytatott hatósági ellenőrzés során a  termék károsodik, részben vagy
egészben megsemmisül, a vételár eljárási költségnek minősül, és a terméket a forgalmazónak nem kell visszavennie.
(6) A  próbavásárlás során szerzett adatok a  feltárt jogsértés miatt indított hatósági eljárásban bizonyítékként
felhasználhatóak.
8. § (1) A faterméket szállító jármű esetén – ideértve a külföldi hatósági jelzéssel közlekedő járműveket is – az Evt.-ben és
az  Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi aktusaiban előírt, a  fatermék nyomon követhetőségére vonatkozó
előírások, kötelezettségek betartását az  erdészeti hatóság a  közúti forgalomban közúti ellenőrzés keretében is
ellenőrzi.
(2) Az erdészeti hatóság az (1) bekezdés szerinti közúti ellenőrzéseket a rendőrséggel, az állami adó- és vámhatósággal,
illetve a közlekedési hatósággal is együttműködve folytatja le.
(3) A közúti ellenőrzés során az erdészeti hatóság a rendelkezésére álló vizsgáló eszközökkel megvizsgálja:
a) a fatermék nyomon követhetőségét és származását igazoló dokumentumokat,
b) import esetén az exportőr nyilatkozatát arról, hogy a fatermék nem illegális kitermelésből származik,
c) a szállított fatermék fafajának, választékának és mennyiségének kísérő okmányokkal való egyezőségét.
(4) A (3) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott közúti ellenőrzési módok önállóan és együttesen is alkalmazhatóak.
3. Az erdei faválaszték szállításának nyilvántartása 9. § (1) Az Evt. 90. §-ában meghatározott szállítójegy legalább a következő adatokat tartalmazza:
 1. a szállítójegy kiállítójának
a) neve és
b) technikai azonosító száma, 2. a vevő
a) neve,
b) címe vagy székhelye és
c) technikai azonosító száma,
3. az átvevő neve és címe,
 4. a fuvarozó neve és székhelye,
 5. a feladás és az átvétel helyének címe, helyrajzi száma vagy erdészeti azonosítója,
 6. a szállítójármű rendszáma,
 7. a műveleti lap sorszáma vagy a fakitermelés bejelentésére rendszeresített nyomtatvány ügyiratszáma,
 8. az Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer működéséről szóló miniszteri rendelet szerinti EKAER
szám,
 9. a szállítójegy kiállításának időpontja (a dátum, óra, perc megjelölésével),
10. a szállítójármű indulásának és érkezésének időpontja (a dátum, óra, perc megjelölésével),
11. az átvétel időpontja (a dátum, óra, perc megjelölésével),
12. a  szállított termék értékesítését bizonylatoló számla sorszáma – kivéve, ha a  szállítójegy kiállítására nem
számla alapján kerül sor –,
13. a szállított termék megnevezése,
14. a szállított termék mennyisége és mennyiségi egysége,
15. a kiállító, a szállító és az átvevő aláírása.
(2) Az (1) bekezdés 2. pontjának alkalmazásában nem kell feltüntetni
a) a vevő adatait és a technikai azonosító számot, ha a szállítás nem a vevő részére történik, vagy
b) a technikai azonosító számot, ha a vevő nem minősül a faanyag kereskedelmi lánc szereplőjének.
(3) Az  (1)  bekezdés 7.  pontjának alkalmazásában a  műveleti lap sorszámát abban az  esetben kell feltüntetni, ha
a szállítás az erdőrészletből közvetlenül vagy a 14. § szerinti farakodóról történik.
(4) Az (1) bekezdés 8. pontjának alkalmazásában az EKAER számot nem kell feltüntetni, ha a szállítmány nem tartozik
az Elektronikus Közúti Áruforgalom Ellenőrző Rendszer működéséről szóló miniszteri rendelet hatálya alá.
(5) Az (1) bekezdés 14. pontjának alkalmazásában
a) – a tűzifa kivételével – az erdei faválaszték esetén az adatot fafajonként vagy tételenként külön sorban, a fafaj
kódjának feltüntetésével,
b) tűzifa szállítmány esetén az adatot
ba) fafajonként, a fafaj kódjának feltüntetésével, vagy
bb) a „kemény lombos tűzifa” vagy a „lágy lombos tűzifa” megnevezéssel
kell megadni.
 (6) Kemény lombos tűzifának minősül a sarangolt vagy ömlesztett tétel, ha benne a  lágy lombos fafajok aránya nem
haladja meg a szállítmány mennyiségének 5%-át, lágy lombos tűzifának minősül a sarangolt vagy ömlesztett tétel,
ha benne a kemény lombos fafajok aránya nem haladja meg a szállítmány mennyiségének 5%-át.
10. § (1) Tűzifának fogyasztó részére történő értékesítése esetén a  szállítójegyhez mellékelni kell a  (3)  bekezdésben
meghatározott vásárlói tájékoztatót.
(2) Ha a tűzifa fogyasztó részére történő értékesítése tömegre történik, az eladó
a) a szállítójegyen feltünteti
aa) a tömegmérés helyét, valamint
ab) a mérlegen elhelyezett törvényes tanúsító jel vagy hitelesítési bizonyítvány azonosítóját, vagy
b) a mérlegelési jegyet a szállítójegyhez csatolja, ha a mérlegelési jegy tartalmazza
ba) az a) pontban meghatározott adatokat vagy
bb) a tömegmérés helyét és a mérleg azonosítására alkalmas adatokat.
(3) A vásárlói tájékoztatót az erdészeti hatóság állítja össze és a honlapján közzéteszi.
11. § (1) A műveleti lapot és a szállítójegy nyomtatványt (a továbbiakban együtt: nyomtatvány) – a 13. §-ban meghatározott
kivétellel – folyamatos sorszámozással, az adott sorszámtartományba illeszkedő sorszám kihagyása vagy ismétlése
nélkül, nyomdai úton vagy nyomtatvány-kiállító programmal kell előállítani.
(2) A nyomtatvány a számvitelről szóló törvény szerinti szigorú számadás alá vont bizonylatnak minősül.
 (3) A  nyomdai úton előállított nyomtatvány nyomtatvány-tömb részét képezi. A  nyomtatvány sorszámtartományát
az erdészeti hatóság – a honlapján közzétett formanyomtatványon benyújtott kérelemre – jelöli ki.
(4) A  kijelölt sorszámtartományt az  erdészeti hatóság – a  nyomtatvány fajtájának megjelölésével – a  kijelöléstől
számított nyolc napon belül a honlapján közzéteszi.
(5) A nyomdai úton előállított nyomtatvány értékesítéséről kibocsátott számlán fel kell tüntetni
a) az  értékesített nyomtatvány megnevezését és sorszámtartományát az  első és az  utolsó sorszám
megjelölésével, továbbá
b) a nyomtatvány beszerzőjének adószámát vagy adóazonosító jelét.
(6) A nyomtatvány kiállítható nyomtatvány-kiállító programmal is, ha
a) a nyomtatvány
aa) alkalmas az Evt. 90/A. § (6) bekezdésében meghatározott, a kellő gondosság elvén alapuló nyomon
követhetőségi eljárás naprakész dokumentálására, és
ab) az (1) bekezdésben meghatározott sorszámozásra vonatkozó követelménynek megfelel, továbbá
b) a program
ba) nevét és azonosítóját,
bb) fejlesztőjének nevét és címét, valamint – ha van – adószámát, továbbá
bc) értékesítőjének vagy rendelkezésre bocsátójának nevét és – ha van – adószámát
annak első használata előtt az erdészeti hatóságnak bejelentették.
 (7) A  (6)  bekezdés b)  pontja szerinti bejelentéshez csatolni kell a  program fejlesztője vagy értékesítője által készített
felhasználói dokumentációt. A dokumentációnak tartalmaznia kell a program működésére, használatára vonatkozó
részletes leírást és a program valamennyi funkciójának ismertetését. Idegen nyelvű dokumentáció esetén csatolni
kell annak hiteles magyar nyelvű fordítását is.
(8) A program kizárólag a dokumentációban szereplő funkciókat hajthatja végre.
 (9) A  faanyag kereskedelmi lánc szereplője az  általa használt program használatból történő kivonásának időpontját
a  kivonástól számított tizenöt napon belül az  erdészeti hatóságnak az  erre a  célra rendszeresített nyomtatványon
bejelenti.
(10) A  faanyag kereskedelmi lánc szereplője a  (7)  bekezdés szerinti dokumentációt, valamint program funkcióinak
módosítása esetén a dokumentáció megfelelő kiegészítését, módosítását, továbbá – idegen nyelvű dokumentáció
esetén – azok hiteles magyar nyelvű fordítását a program használatból történő kivonásától számított 5 évig megőrzi.
12. § (1) A  faanyag kereskedelmi lánc azon szereplője, aki az  Evt. 90.  §-a, illetve 101.  § (1)  bekezdés b)  pont bb)  alpontja
alapján a  11.  § (1)  bekezdésében meghatározott nyomtatvány kiállítására jogosult, – elkülönítve egymástól
a  műveleti lapot és a  szállítójegyet – sorszám szerinti bontásban nyilvántartást vezet, amely tartalmazza
a nyomtatvány:
a) sorszámtartományát az első és az utolsó sorszám megjelölésével,
b) nyomdai úton előállított nyomtatvány esetén a  nyomtatvány beszerzését igazoló számla sorszámát és
beszerzésének időpontját, továbbá
c) az első és az utolsó felhasználás időpontjának megjelölését.
(2) Nyomdai úton előállított nyomtatvány felhasználása esetén a  nyomtatvány kiállítására jogosult személy
az  (1)  bekezdés a) és c)  pontjában meghatározott adatokat a  nyomtatvány-tömb felhasználásának megkezdése
előtt, valamint a nyomtatvány-tömb felhasználásának befejezését követően haladéktalanul, az erdészeti hatóságnak
elektronikus úton bejelenti.
13. § A szállítójegy a 9. § (1) bekezdés 1. pont a) alpontjában, 3–11., 13. és 15. pontjában meghatározott adattartalommal
az  erdészeti hatóság honlapján közzétett formanyomtatvány alkalmazásával is kiállítható, ha a  fakitermelést
követően az erdei faválaszték
a) a  fakitermelésre jogosult tulajdonában vagy írásba foglalt szerződésen alapuló használatában álló
ingatlanon, illetve
b) a fakitermelésre jogosult vagy közeli hozzátartozója lakóhelyén vagy tartózkodási helyén
nem kereskedelmi céllal kerül felhasználásra.
14. § Nem kell szállítójegyet kiállítani az  erdőrészleten belül végzett közelítéshez, valamint az  erdőben kialakított
farakodó és az erdőrészlet közötti szállításhoz, ha a készletre vétel a farakodón erdőrészletre elkülönítetten történik.
15. § A faanyag kereskedelmi lánc szereplője a  fatermék-készletet érintő átminősítést, továbbá ha a  faanyag-készlet
nyilvántartása vagy értékesítése a  korábbihoz képest eltérő mértékegységben történik, az  átváltási tényező
számításának módját dokumentálja.
4. Jelentéstételi és tájékoztatási kötelezettség 16. § (1) Az  erdészeti hatóság a  tárgyévet követő év március 1-jéig jelentést készít az  erdőgazdálkodásért felelős
miniszternek (a  továbbiakban: miniszter) az  éves ellenőrzések végrehajtásának eredményéről, valamint
az ellenőrzési tervekben meghatározott célok teljesüléséről.
(2) A  995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 20.  cikkében meghatározott jelentést az  erdészeti hatóság
készíti el minden második év március 1-jéig, amelyet a  miniszter április 10-éig jóváhagy. A  jelentést a  Bizottság
részére a miniszter általi jóváhagyást követően az erdészeti hatóság küldi meg.
(3) Az erdészeti hatóság
a) az  ellenőrző szervezetek elismerésének visszavonásáról szóló bizottsági határozatokat, azok kézhezvételét
követően haladéktalanul,
b) az  illegális fakitermelés kockázatával kapcsolatosan az  ország területére vonatkozóan kidolgozott éves
statisztikai adatokat megyei vagy egyéb, célszerűen megválasztott területi bontásban, továbbá
c) a  faanyag kereskedelmi lánccal kapcsolatosan végzett ellenőrzések végrehajtásának összefoglaló
eredményeit évente április 30-áig
a honlapján közzéteszi. (4) A  995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 13.  cikkében meghatározott, a  faanyag kereskedelmi
lánc szereplői részére történő technikai segítségnyújtást és információs útmutatást az  erdészeti hatóság
– a  faanyag kereskedelmi lánc valamennyi szereplőjének érdekét, valamint a  fenntartható erdőgazdálkodásból
és a  fatermesztésből származó fatermék előállításának és forgalmazásának elősegítését szem előtt tartva –
tájékoztatások, képzések és oktatás biztosításával teljesíti.
5. Záró rendelkezések 17. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 16. napon lép hatályba.
 (2) A 9–15. § 2016. július 1-jén lép hatályba.
18. § A 16. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott kötelezettséget első alkalommal a 2017. évben kell teljesíteni.
19. § Ez a rendelet
a) a  fát és faterméket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló,
2010. október 20-i 995/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint
b) a  fát és fatermékeket piaci forgalomba bocsátó piaci szereplők kötelezettségeinek meghatározásáról szóló
995/2010 európai parlamenti és tanácsi rendelet által előírt, a  kellő gondosság elvén alapuló rendszerre,
valamint az  ellenőrző szervezetek felett végzendő ellenőrzések gyakoriságára és jellegére vonatkozó
részletes szabályokról szóló, 2012. július 6-i 607/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
25/2018. (XII. 28.) BM utasítása a Belügyminisztérium adatvédelmi, adatbiztonsági és közérdekű adat megismerésére vonatkozó szabályzatának kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva – tekintettel
az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 25/M. § (1) bekezdés f ) pontjában
és 30. § (6) bekezdésében meghatározottakra és a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő
védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló Európai Parlament
és Tanács 2016/679 számú rendelet 24. cikk (2) bekezdésében vonatkozó szabályokra – a Belügyminisztérium által kezelt személyes
adatok védelme érdekében a következő utasítást adom ki:
1. § A  Belügyminisztérium adatvédelmi, adatbiztonsági és közérdekű adat megismerésére vonatkozó szabályzatát
az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő ötödik napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  Belügyminisztérium adatvédelmi, adatbiztonsági és közérdekű adat megismerésére vonatkozó
Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2017. (IV. 28.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
133/2013. (XI. 4.) ME határozata a Magyarország, valamint Japán, Ausztrália, Argentína és Tajvan között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról (Working Holiday Program) szóló kétoldalú megállapodások létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter, a külügyminiszter, valamint a nemzetgazdasági miniszter együttes előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország, valamint Japán, Ausztrália, Argentína és Tajvan között az  ideiglenesen munkát vállaló
turisták programjáról (Working Holiday Program) szóló megállapodások (a továbbiakban együtt: Megállapodások)
létrehozásával;
2. felhatalmazom a  belügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon részt vevő
személyeket jelölje ki;
3. felhatalmazom a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezeteket kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodások létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratokat adja ki;
 5. felhívom a  belügyminisztert, a  külügyminisztert, valamint a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Megállapodások
létrehozását követően a  Megállapodások szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló
határozat tervezetét terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1109/2012. (IV. 12.) Korm. határozata Magyarország 2012–2020. évre szóló külgazdasági stratégiájának végrehajtásáról.
A Kormány elfogadta a részére bemutatott, Magyarország 2012–2020. évre szóló külgazdasági stratégiáját (a továbbiakban:
külgazdasági stratégia), amelynek végrehajtása érdekében a következőket rendeli el:
1. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, a külügyminisztert és a vidékfejlesztési minisztert, hogy
a) a külgazdasági stratégia figyelembevételével készítsék el a kereskedőház részletes koncepcióját,
b) készítsék elő a kereskedőház létrehozásához szükséges, a jogi, pénzügyi és költségvetési feltételeket is tartalmazó
részletes intézkedési és ütemtervet, c) gondoskodjanak a kereskedőház megalapításáról és a kereskedőház tevékenységének megkezdéséről.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter külügyminiszter vidékfejlesztési miniszter Határidő: az a) pont tekintetében 2012. április 30.
a b) pont tekintetében 2012. május 31. a c) pont tekintetében 2012. szeptember 1.
2. A Kormány egyetért azzal, hogy a Magyar Export-Import Bank Zrt. (EXIMBANK) és a Magyar Exporthitel Biztosító Zrt.
(MEHIB) tekintetében a Magyar Fejlesztési Bank Zrt. tulajdonosi részesedésének Magyar Állam által történő
megszerzését követően – az e határozat közzétételének napja szerinti feladat, szervezet és engedélyezett létszám
változatlanul hagyása mellett – a Magyar Állam nevében a tulajdonosi jogokat a nemzetgazdasági miniszter
gyakorolja. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert, a közigazgatási és
igazságügyi minisztert, valamint a külügyminisztert, hogy a tulajdonosi részesedés megszerzéséhez, a tulajdonosi
jogok gyakorolásához szükséges jogszabály-módosításokat és szerződéseket készítsék elő.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
külügyminiszter Határidő: azonnal 3. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy készítsenek előterjesztést a kötött
segélyhitel projektek felülvizsgálatáról, értékeléséről, és ennek ismeretében dolgozzák ki a kötött segélyhitelezés
koncepcióját. Felelős: nemzetgazdasági miniszter külügyminiszter Határidő: 2012. április 30.
4. A Kormány a Magyarország külgazdasági stratégiájáról szóló 2288/2001. (X. 11.) Korm. határozatot, és a Magyarország
középtávú külgazdasági stratégiájáról szóló 2169/2005. (VIII. 3.) Korm. határozatot visszavonja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1347/2017. (VI. 9.) Korm. határozata a geszti Tisza-kastély és környezetének rekonstrukciójához, valamint hosszú távú működtetéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a geszti Tisza-kastély és környezete örökségvédelmi szempontú, oktatási és kulturális célú rekonstrukciójával;
 2. az 1. pontban meghatározott célok elérése érdekében
a) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával 2017. évben
gondoskodjon az 1. pontban megfogalmazott cél előkészítése (tervezés, örökségvédelmi hatástanulmányok)
érdekében legfeljebb 100,0 millió forint többletforrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2017.  évi
központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC.  törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím 88. Nemzeti Kastélyprogram jogcímcsoporton;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében b) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával 2018. évben
gondoskodjon az  1.  pontban megfogalmazott cél megvalósítása érdekében legfeljebb 2100,0  millió
forint, 2019.  évben további 200,0 millió forint forrás rendelkezésre állásáról a  központi költségvetés
Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. évben a felmerülés ütemében, 2019. évre vonatkozóan a 2019. évi költségvetési tervezés során
c) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon arról,
hogy a  geszti Tisza-kastélyban az  1.  pontban meghatározott célra a Magyarországi Református Egyház által
működtetni kívánt feladatokhoz a szükséges források 2020–2024. közötti években évente legfeljebb 160,0 millió
forint összegben rendelkezésre álljanak a központi költségvetés Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2020–2024. évi költségvetés tervezése során
d) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  kulturális örökség védett elemeivel érintett
helyszíneken a műemlékvédelmi szempontokat a legmesszebbmenőkig érvényesítse.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
623/B/2010. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény 269/C. §-a alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványa alapján indult eljárást megszünteti.
1. Az indítványozó a Büntető Törvénykönyvről szóló
1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 269/C. §-a alkotmányellenességének megállapítása és megsemmisítése
iránt fordult az Alkotmánybírósághoz. A holokauszt nyilvános tagadása bűncselekményét a Btk.-t módosító 2010.
évi XXXVI. törvény 1. §-a iktatta be a törvénybe 2010.
április 10-i hatállyal.
Az indítványozó álláspontja szerint az új bűncselekményi tényállás sérti az Alkotmány 61. § (1) bekezdésében
biztosított szabad véleménynyilvánítás alapjogát, valamint a 70/G. §-át, amely szerint a Magyar Köztársaság
tiszteletben tartja és támogatja a tudományos és művészeti
élet szabadságát, a tanszabadságot és a tanítás szabadságát, tudományos igazságok kérdésében dönteni, kutatások
tudományos értékét megállapítani kizárólag a tudomány
művelői jogosultak.
2. Az indítvány benyújtását követően a támadott rendelkezés helyébe a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi
IV. törvényt módosító 2010. évi LVI. törvény 7. §-a új alcímet és új tényállást iktatott be. A módosítás a törvény
8. §-ának megfelelően 2010. július 23. napján lépett hatályba.
A jogszabályváltozásra tekintettel az Alkotmánybíróság nyilatkozat tételére hívta fel az indítványozót, aki a felhívásnak a megadott határidőben nem tett eleget.
3. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 20. §-a szerint az Alkotmánybíróság az arra jogosult indítványa alapján jár el – és
főszabályként – csak a hatályban lévő jogszabály alkotmányosságát vizsgálja. Ez alól kivétel lehet, ha az eljárás az
Abtv. 38. §-a alapján bírói kezdeményezés, vagy a 48. §-a
alapján alkotmányjogi panasz tárgyában folyik. [10/1992.
(II. 25.) AB határozat, ABH 1992, 72, 76.; 335/B/1990.
AB határozat, ABH 1990, 261, 262.] Ugyancsak sor kerül
a hatályon kívül helyezett rendelkezések érdemi vizsgálatára akkor is, ha az indítványozó által támadott jogszabály
az új jogszabályban is változatlan tartalommal jelenik
meg. Amennyiben az időközben hatályát vesztett jogszabály helyébe lépő új jogszabály – azonos jogi környezetben – szintén tartalmazza a vitatott normát, az Alkotmánybíróság az eljárást az új rendelkezés tekintetében folytatja
le. (137/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 456, 457.;
157/B/2003. AB határozat, ABH 2008, 1921, 1922.)
A jelen esetben az indítvány elbírálásának egyik feltétele sem áll fenn, annak indokolása szorosan kapcsolódott a
holokauszt tagadásának tényállási eleméhez. Ezért az Alkotmánybíróság az eljárást – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. § a) pontja alapján – megszüntette.
Budapest, 2010. október 12. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1665/2016. (XI. 18.) Korm. határozata az Esterházy család hercegi ágának tulajdonából elszármazott műtárgyak megvásárlásához szükséges források biztosításáról.
A Kormány a  fertődi Esterházy-kastélyegyüttes (a  továbbiakban: Kastélyegyüttes) hiteles berendezése, az  Esterházy család
fraknói hercegi ágához és a Kastélyegyütteshez kötődő műkincsek, használati és berendezési tárgyak eredeti helyszínen történő
bemutatása érdekében felhívja
 1. a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Kastélyegyüttesből elszármazott vagy az  Esterházy család
fraknói hercegi ágához kötődő vagy vélelmezhetően egykor hozzájuk tartozott műkincsek megvásárlásához,
valamint a  műkincsek elhelyezéséhez elengedhetetlen biztonsági feltételek megteremtéséhez szükséges
500,0 millió forint forrás biztosításáról a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 9. Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az 1. pont szerinti forrásfelhasználásról készítsen jelentést a Kormány
számára.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. október 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1352/2017. (VI. 9.) Korm. határozata a Magyarország és a Koszovói Köztársaság között létrejött kiadatási egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország és a  Koszovói Köztársaság között létrejött kiadatási egyezmény (a  továbbiakban:
Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  igazságügyi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
az igazságügyi minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
90/2014. (III. 10.) KE határozata az Európai Parlament tagjainak 2014. választása kitűzéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés e) pontja, valamint a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 6. §-a és
332. § (2) bekezdése alapján az Európai Parlament tagjainak 2014. évi választását 2014. május 25. napjára tűzöm ki.
Budapest, 2014. március 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1044/2016. (II. 15.) Korm. határozata a II. Budapesti Víz Világtalálkozó megrendezésének előkészítéséről.
1. A Kormány
a) egyetért a  II. Budapesti Víz Világtalálkozó (a  továbbiakban: Víz Világtalálkozó) 2016-ban történő
megrendezésével a víz, szanitáció és fenntartható vízgazdálkodás témaköreivel foglalkozó ENSZ szakosított
intézmények, illetve más releváns hazai és nemzetközi intézmények, továbbá kormányok, az  üzleti és
tudományos élet képviselői részvételével, amely nagymértékben hozzájárulhat a vízzel kapcsolatos globális
fenntartható fejődési cél végrehajtására vonatkozó tervek kidolgozásához;
b) egyetért azzal, hogy a  Víz Világtalálkozó teljes körű előkészítésének koordinálását a  külgazdasági és
külügyminiszter lássa el;
c) felkéri a köztársasági elnököt a Víz Világtalálkozó fővédnökének.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
2. A Kormány a  Víz Világtalálkozó előkészítésére és megszervezésére – a  központi államigazgatási szervekről,
valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 30. §-a szerinti javaslattevő,
véleményező, illetve tanácsadói tevékenységet végző szervként – tárcaközi bizottságot hoz létre.
3. A tárcaközi bizottság feladata a  Víz Világtalálkozó teljes körű előkészítésével kapcsolatos szakmai feladatok
koordinálása, a Víz Világtalálkozó előkészítésével összefüggésben javaslattétel a Kormány, illetve a külgazdasági és
külügyminiszter részére.
4. A Kormány felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  tárcaközi bizottság bevonásával készítse el a  Víz
Világtalálkozó szakmai koncepcióját és költségvetési tervezetét, és azt terjessze a Kormány elé a nemzetgazdasági
miniszter általi pénzügyi forrás biztosíthatósága érdekében.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2016. február 29.
5. A tárcaközi bizottság elnökét a  külgazdasági és külügyminiszter, elnökhelyettesét a  belügyminiszter javaslatára
a külgazdasági és külügyminiszter jelöli ki.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 6. A tárcaközi bizottság állandó tagjai az elnök és az elnökhelyettes, valamint az érintett tárcák miniszterei által kijelölt
tagok.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 földművelésügyi miniszter
 honvédelmi miniszter
 igazságügyi miniszter
 miniszterelnök kabinetfőnöke
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
7. A tárcaközi bizottság üléseinek állandó meghívottja a Köztársasági Elnöki Hivatal képviselője.
 8. A tárcaközi bizottság üléseire az elnök a tagokon kívül, ha valamely napirendi pont tárgyalása kapcsán szükségesnek
tartja, a  szakpolitikát érintő területek más szakértőit is meghívhatja, akik az  elnök által meghatározott napirendi
pontok tekintetében tanácskozási joggal vesznek részt az üléseken.
9. A tárcaközi bizottság elnöke, a  testület munkájának segítésére más feladatkörükben érintett kormányzati és nem
kormányzati szervezeteket, illetve a Víz Világtalálkozó előkészítésének segítésére a területen kiemelkedő tekintéllyel
bíró hazai és külföldi szakértőket kérhet fel.
10. A tárcaközi bizottság tagjai tevékenységükért tiszteletdíjban nem részesülnek.
 11. A tárcaközi bizottság ügyrendjét maga állapítja meg.
 12. A tárcaközi bizottság működésével kapcsolatos titkársági feladatokat a Külgazdasági és Külügyminisztérium látja el.
13. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
341/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Szabó Andrást kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország accrai
nagykövetségének a  vezetésével, valamint Magyarországnak az  Elefántcsontparti Köztársaságban, a  Guineai
Köztársaságban és a Gambiai Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2015. december 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök