type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1652/2017. (IX. 12.) Korm. határozata a Földművelésügyi Minisztérium által fenntartott Galamb József Mezőgazdasági Szakképző Iskolával összefüggésben a VP1-1.1.1-17 azonosító számú („Agrárgazdasági képzések és felkészítő tréningek” című), gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra a „Felnőttképzési, 80 órás növényvédelmi képzés szervezése és megvalósítása” tárgyú támogatási kérelem benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdése alapján hozzájárul
a VP1-1.1.1-17 azonosító számú, „Agrárgazdasági képzések és felkészítő tréningek” című, gazdaságfejlesztést célzó
projekt megvalósítására irányuló felhívásra a Galamb József Mezőgazdasági Szakképző Iskola konzorciumi tagsága
mellett előterjeszteni tervezett „Felnőttképzési, 80 órás növényvédelmi képzés szervezése és megvalósítása” tárgyú
támogatási kérelem benyújtásához.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1071/2012. (III. 22.) Korm. határozata az egészségügyi ágazat egyes foglalkoztatottjai 2012. bérfejlesztésének lehetséges irányairól.
1. A Kormány annak érdekében, hogy az egészségügyi ágazatban dolgozók szakmai előmenetele és szakmai
élethelyzete a jövőre nézve kiszámítható legyen, a Semmelweis Tervben foglaltakkal összhangban, az egészségügyi
ágazatban fennálló humánerőforrás-krízis kezelése érdekében felhatalmazza a nemzeti erőforrás minisztert, hogy
a 2012. évben az Egészségbiztosítási Alapnál a gyógyító-megelőző ellátás területén rendelkezésre álló 30,55 milliárd Ft
az orvosok részére 15,0 milliárd Ft összegben, az egészségügyi szakdolgozók részére 15,0 milliárd Ft összegben, az
egyéb felsőfokú végzettséggel rendelkező szakemberek részére 0,55 milliárd Ft összegben – béremelés formájában,
ideértve annak munkáltatói közterheit is – 2012. évre megállapításra kerüljön.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter Határidő: 2012. július 1.
2. Az 1. pont szerinti béremelésben az állami, önkormányzati, valamint egyházi tulajdonban/fenntartásban működő járó
és fekvőbeteg-ellátásban dolgozó orvosok, meghatározott munkakörben dolgozó egyéb felsőfokú végzettséggel
rendelkező szakemberek, valamint az egészségügyi szakdolgozók részesülnek. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2012. július 1. 3. Az 1. pont szerinti béremelést egészségügyi ágazati bértábla kidolgozásával kell végrehajtani.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter Határidő: 2012. július 1.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
189/2012. (VII. 27.) Korm. rendelete a Trend-Építő Zártkörűen Működő Részvénytársaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a Trend-Építő Zártkörűen Működő Részvénytársaság (Cg. 01-10-045591, székhely: 1047 Budapest, Baross u.
74.) gazdasági társaságot a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban:
Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ra – megállapítja, hogy a Trend-Építő Zártkörűen Működő Részvénytársaság,
mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1447/2013. (VII. 16.) Korm. határozata a KEOP-1.3.0/09-11-2012-0009 azonosító számú („Békés megyei Ivóvízminőség-javító Program” című, az Európai Bizottság számára benyújtandó) nagyprojekt javaslatáról.
A Kormány
 1. elfogadja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-1.3.0/09-11-2012-0009 azonosító számú, „Békés megyei
Ivóvízminőség-javító Program” című nagyprojekt javaslatát,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti nagyprojekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti projekt támogatási kérelmének
az Európai Bizottsághoz történő benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az engedélyek meglétét követően azonnal
4. hozzájárul ahhoz, hogy a  kedvezményezett a  projekt megvalósítását az  Európai Bizottság döntését megelőzően
megkezdje, és a  kifizetéseket a  Környezet és Energia Operatív Program forrásai, valamint a  BM EU Önerő Alap
terhére a projektben foglalt támogatási arány figyelembevételével elszámolja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2018. (I. 29.) MNB rendelete a „Görgei Artúr” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Görgei Artúr születésének 200. és az 1848–49-es forradalom és szabadságharc kitörésének
170. évfordulója alkalmából – „Görgei Artúr” megnevezéssel 10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2018. január 30. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  – kör alakú – középmezőben Than Mór Görgey lovasrohamot vezényel a  második
komáromi csatában Herkálypusztánál című festménye részletének ábrázolása látható, fölötte félköriratban
az  „ISASZEG BUDA KOMÁROM VÁC” felirat olvasható. Az  emlékérme szélén, félköriratban, fent
a „MAGYARORSZÁG” felirat, lent a „10 000” értékjelzés és a „FORINT” felirat, középen, bal oldalon a „BP.” verdejel,
jobb oldalon a „2018” verési évszám olvasható. A verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a verdejel
adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az  emlékérme előlapjának képét
az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapjának jobb oldalán Görgei Artúr félalakos portréjának ábrázolása látható, a  háttérben
– körvonallal határolt középmezőben – az 1884. november 23-án a Nemzet című napilapban megjelent, 207 honvéd
által aláírt „Nyilatkozvány”-ban Görgei Artúr mellett kiállók neve olvasható (nem teljes számban, három különböző
betűméretben). Az  emlékérme szélén, bal oldalon félköriratban, a  középvonaltól felfelé a  „GÖRGEI ARTÚR”,
lefelé az „1818–1916” felirat olvasható, jobb oldalon, középen Szilos András tervezőművész mesterjegye látható.
Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2018. január 30-án lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
136/2013. (III. 14.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – dr. Török Zoltán
rendőr ezredest 2013. március 15-ei hatállyal rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2013. március 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
464/2018. (X. 29.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Varga Balázst 2018. december 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. október 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
423/2019. (X. 7.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/1070/3/2019. számú előterjesztésére – Demján Háliná,
született: Dorundá Háliná (névmódosítás előtti neve: Demján Háliná Iványivná, született: Dorundá Háliná Iványivná;
születési hely, idő: Tiszaborkút [Szovjetunió], 1959. április 3.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. szeptember 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
10/2007. (II. 28.) OKM rendelete a külföldi kulturális intézetekről.
Az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának
d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a
Balassi Intézet létrehozásáról szóló 309/2006. (XII. 23.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 7. § (4) bekezdésének
a) pontjában, valamint az 1. § (3) bekezdése tekintetében a
Magyar Köztársaság nemzeti jelképeinek és a Magyar
Köztársaságra utaló elnevezésnek a használatáról szóló
1995. évi LXXXIII. törvény 21. § (1) bekezdésének a) és
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a külügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A Balassi Intézet az R. 3. § (1) bekezdésben meghatározott feladatait a külföldi kulturális intézetek (a továbbiakban: intézet) útján látja el.
(2) Az intézet hivatalos elnevezését és típusát az Oktatási és Kulturális Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) honlapján – cím, telefon- és faxszám, internetes elérhetőség megjelölésével – nyilvánosságra kell hozni.
(3) Az intézet a Magyar Köztársaság címerét, az intézet
székhelyét és elnevezését feltüntető bélyegzőt használ.
Az intézet típusai 2. § (1) Az intézetnek két típusa van: a Collegium Hungaricum és a Kulturális Intézet.
(2) A Collegium Hungaricum – az R. 3. § (1) bekezdésében meghatározottakon kívül – közvetlenül részt vesz közös tudományos kutatások szervezésében, az ösztöndíjasok fogadásában és elhelyezésében, segíti az ösztöndíjasok munkáját és szakmai kapcsolatainak kiépítését. A Collegium Hungaricum tudományos kutatásokat végez, és
eredményeit rendszeresen közzéteszi.
Az intézet működése 3. § (1) Az intézet éves munkaterv és költségvetés alapján működik. Az éves költségvetést – a Balassi Intézet éves költségvetésének részeként –, továbbá az éves munkatervet az oktatási és kulturális miniszter (a továbbiakban: miniszter) hagy
ja jóvá. Az intézet éves munkatervével kapcsolatban a külügyminiszter véleményezési jogot gyakorol.
(2) A Collegium Hungaricum munkaterve elkülönített
tudományos munkatervet is tartalmaz.
Az intézet finanszírozása 4. § (1) Az intézet fenntartása állami feladat. A fenntartásához és működéséhez szükséges kiadási és bevételi előirányzatot a Minisztérium költségvetési fejezete tartalmazza.
(2) Az intézet programjai finanszírozásához más, nem
költségvetési támogatásokat is igénybe vehet. Vállalkozási tevékenységet nem folytathat.
(3) Az intézet részjogkörű költségvetési egység, amelynek pénzügyi-gazdasági feladatai irányítását és felügyeletét – a miniszter irányában történő éves beszámolási kötelezettség mellett – a Balassi Intézet látja el.
Az intézet szervezete 5. § (1) Az intézet vezetője az igazgató, akit a miniszter pályázat útján – a köztisztviselők tartós külszolgálatáról
szóló 104/2003. (VII. 18.) Korm. rendeletben foglaltak
figyelembevételével – a tartós külszolgálatra kihelyezés
időtartamára nevez ki. Az igazgató felett a kinevezési, felmentési és fegyelmi jogkört – amennyiben az intézet létrehozásáról nemzetközi szerződés rendelkezik, vagy viszonosság alapján jött létre a külügyminiszter egyetértésével – a miniszter, az egyéb munkáltatói jogokat a Balassi
Intézet vezetője gyakorolja.
(2) Az igazgató külszolgálata idejére a köztisztviselők
jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény szerinti osztályvezetői megbízást kap.
(3) Az igazgató munkáját szükség esetén igazgatóhelyettes(ek) segíti(k).
(4) Amennyiben a fogadó ország lehetővé teszi, illetve
nemzetközi szerződés vagy viszonosság alapján lehetőség van, a külügyminiszter a miniszter javaslatára az intézet igazgatóját, illetve helyettesét diplomata útlevéllel
látja el, és kirendelésük időtartamára a diplomáciai vagy
konzuli képviselet személyzetének tagjává nevezi ki és
nemzetközi jogi státusnak megfelelő rangot adományoz
részükre.
(5) Az intézet vezetőinek, valamint az intézetben foglalkoztatott tartós külszolgálatot teljesítő köztisztviselők és
munkavállalók kiválasztása során a miniszter figyelembe
veszi a külügyminiszternek az adott állomáshelyre vonatkozó különös feltételeket tartalmazó tájékoztatását.
Záró rendelkezések 6. § (1) Ez a rendelet 2007. március 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti: a) a Balassi Bálint Magyar Kulturális Intézetben foglalkoztatott közalkalmazottak jogállását érintő kérdésekről szóló 18/2005. (V. 28.) NKÖM rendelet,
b) az egyes munkaköri megnevezésekről szóló
16/2003. (X. 29.) NKÖM rendelet, valamint az annak módosításáról szóló 20/2004. (IX. 24.) és a 16/2005. (IV. 22.)
NKÖM rendeletek,
c) a nemzeti kulturális örökség minisztere felügyelete
alatt álló intézmények közalkalmazottainak vagyonnyilatkozat-tételéről szóló 25/2002. (XII. 25.) NKÖM rendelet
mellékletének Balassi Bálint Magyar Kulturális Intézet alcíme,
d) a Magyar Nyelvi Intézet és a Nemzetközi Hungarológiai Központ megszüntetéséről, a jogutódlásról, valamint a jogutódlással érintett jogszabályok és az állami irányítás egyéb jogi eszközeinek módosításáról szóló
45/2001. (XII. 20.) OM rendelet 2. § (2) bekezdése,
e) a közalkalmazottak jogállását érintő kérdésekről
szóló 30/2000. (X. 11.) OM rendelet 1. §-ában a „Márton
Áron Szakkollégium” szövegrész,
f) a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi
LXXVIII. törvény végrehajtásáról szóló 7/1996. (VII. 9.)
MKM rendelet 1. számú mellékletének 38. pontja,
g) a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi
LXXVIII. törvény végrehajtásáról szóló 17/1999.
(XI. 18.) NKÖM rendelet 1. számú mellékletének
29. pontja.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg:
a) a külföldiek Balassi Bálint Intézetben folytatott ta
nulmányainak egyes kérdéseiről szóló 21/1998. (V. 13.)
MKM rendelet 1. § a) pontjában és mellékletének címében
a „Balassi Bálint Intézetben” szövegrész helyébe „Balassi
Intézetben” szövegrész lép,
b) a felsőoktatásban tanuló hallgatók és az oktatók
szakmai könyvekkel és folyóiratokkal történő jobb ellátásával kapcsolatos források elosztásáról szóló 7/1997.
(II. 13.) MKM rendelet 6. §-ában a „Balassi Bálint Intézet”
szövegrész helyébe „Balassi Intézet” szövegrész lép,
c) a szomszédos államokban élő magyarokról szóló
2001. évi LXII. törvény oktatást érintő rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 47/2001. (XII. 29.) OM rendelet 2. §
(4) bekezdésében a „Márton Áron Szakkollégium
(a továbbiakban: MÁSZ)” szövegrész helyébe „Balassi Intézet (a továbbiakban: BI)” szövegrész lép, továbbá a 2. §
(5), a 3. § (2)–(4) és az 5. § (1)–(6) bekezdéseiben a
„MÁSZ” szövegrész helyébe „BI” szövegrész lép, valamint a 43. § (4) bekezdésében a „Balassi Bálint Intézettől”
szövegrész helyébe „Balassi Intézettől” szövegrész lép,
d) a magyar felsőoktatási intézményekben tanulmányokat folytató külföldi hallgatók részére nyújtható juttatásokról, azok nyilvántartásáról és a hallgatók által fizetendő térítésekről szóló 30/1998. (VI. 25.) MKM rendelet
8. § (3) bekezdésében a „Márton Áron Kollégium” szövegrész helyébe a „Balassi Intézet” szövegrész lép,
e) a fontos és bizalmas munkakörök megállapításáról
és a biztonsági ellenőrzés szintjéről szóló 13/2006.
(XII. 7.) OKM rendelet mellékletében a „Külföldi Magyar
Kulturális Intézetek Igazgatóságánál” szövegrész helyébe
„Balassi Intézetben” szövegrész lép,
f) a Klebelsberg Kuno ösztöndíj alapításáról és odaítéléséről szóló 8/1999. (VI. 3.) NKÖM rendelet 5. § (3) és
9. § (1) bekezdéseiben a „Külföldi Magyar Kulturális Intézetek Igazgatósága” szövegrész helyébe „Balassi Intézet”
szövegrész lép,
g) a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi
LXXVIII. törvény végrehajtásáról szóló 17/1999.
(XI. 18.) NKÖM rendelet 1. számú melléklete 30. pontjában a „Balassi Bálint Intézet” szövegrész helyébe „Balassi
Intézet” szövegrész lép,
h) a könyvtári szakfelügyeletről szóló 14/2001.
(VII. 5.) NKÖM rendelet 10. § (2) bekezdésében a
„megyei, fővárosi közigazgatási hivatalnak” szövegrész
helyébe a „közigazgatási hivatalnak” szövegrész lép.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
194/2018. (HK 6.) HVKF szakutasítása a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Logisztikai Támogatás Doktrína 3. kiadás felülvizsgálatáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség szabványosítási, doktrinális és terminológiai tevékenységének részletes szabályozásáról szóló 104/2016.
(HK 11.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés 3. mellékletében foglaltakra, a Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Logisztikai Támogatás Doktrína 3. kiadás [a továbbiakban
kódszám szerint: MH LOGD 4 (3)] felülvizsgálatáról
az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter
közvetlen alárendeltségébe, közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire.
2. Az MH LOGD 4 (3) felülvizsgálata érdekében a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF) vezetésével Doktrína Kidolgozó
Munkacsoportot (a továbbiakban: DKM) hozok létre.
3. A DKM vezetője: a HVK LOGCSF csoportfőnöke.
4. A DKM vezetőjének helyettese: az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság (a továbbiakban: MH HFKP) Doktrinális és Szabályfejlesztési Osztály
(a továbbiakban: DSZO) osztályvezetője.
5. Tagjai:
a) a HM Védelmi Igazgatási Főosztály,
b) a HM Védelemgazdasági Hivatal,
c) a HVK LOGCSF,
d) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
e) az MH Logisztikai Központ,
f) az MH HFKP DSZO,
g) az MH HFKP Logisztikai Osztály,
h) az MH HFKP Katonai Igazgatási Osztály, és
i) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és
Honvédtisztképző Kar Katonai Logisztikai Intézet Műveleti Logisztikai Tanszék
kijelölt személyi állománya.
6. Az MH HFKP DSZO osztályvezetője készítse el
a HM Védelmi Igazgatási Főosztály főosztályvezetőjének,
a HM Védelemgazdasági Hivatal főigazgatójának, valamint a Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektorának szóló,
a Honvéd Vezérkar Főnök Helyettese által aláírt felkérést
a munkacsoport tevékenységében történő közreműködésre.
7. A DKM a kidolgozói szakasz feladatainak befejezése
után megszűnik, a további tevékenységeket az MH HFKP
DSZO hajtja végre.
8. A kiadvány kidolgozásának főbb szakaszai:
a) Alakuló munkacsoport ülés megtartása: 2018. 07.;
b) A doktrína aktualizált szinopszisának felterjesztése
jóváhagyásra: 2018. 11.;
c) A doktrína módosítás első tervezetének elkészítése:
2019. 03.; d) Az első tervezet véleményeztetése: 2019. 03. (MH
Szabványosítási és Doktrinális Tanács (a továbbiakban:
MH SZDT) ülés);
e) A második tervezet elkészítése és véleményezése:
2019. 06.;
f) A végleges változat elfogadása: 2019. 07. (MH SZDT
ülés);
g) A végleges változat felterjesztése jóváhagyásra:
2019. 08.;
h) A doktrínát hatályba léptető HVKF szakutasítás kiadása: 2019. 09.;
i) Nyomdai és terjesztési feladatok végrehajtása: 2019.
10.;
9. A DKM végezze el az elemző és értékelő munkát
a következő pontokban foglaltak szerint:
a) A kiadvány címe: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Logisztikai Támogatás Doktrína 3.1. kiadás
b) A kiadvány kódszáma: LOGD 4 (3.1.)
c) A kidolgozás elrendelője: Honvéd Vezérkar főnök
helyettes
d) A kiadvány jóváhagyója: Honvéd Vezérkar főnök
e) A kiadvány megjelentetésének célja: A LOGD 4
(3) kiadás kerüljön aktualizálásra a hatályba léptetés óta
eltelt 3 év szövetségi és hazai műveleti és kiképzési követelményei, a Magyar Honvédség képességeiben, struktúrájában bekövetkezett és bekövetkezendő változások, illetve
az átdolgozásra került MH Összhaderőnemi Doktrína
4. kiadás új elvei által a logisztikai támogatásban jelentkezett funkcionális és szakági ismeretekkel, eljárásrendekkel
és fogalmakkal.
f) A kidolgozandó kiadvány minősítése: „Nem minősített” g) A kiadvány formája: lapcserés módosítás.
h) A kiadvány célközönsége, felhasználói: a Magyar
Honvédség személyi állománya, különös tekintettel
a logisztikai támogatásban részt vevő parancsnokokra és
törzstisztekre.
10. Az MH LOGD 4 (3.1.) kiadású doktrína kidolgozására készített szinopszis tartalmazza az egyes fejezetek és
azok fő pontjainak felsorolását, a kidolgozásáért, a részleges bedolgozásokért felelős vagy arra felkért szervezeteket, valamint a kidolgozói munka részletes időrendjét.
11. Ez a szakutasítás az aláírás napján lép hatályba, és
a LOGD 4 (3.1.) kódszámú doktrínát kiadó HVKF szakutasítás hatályba lépésével egyidejűleg hatályát veszti.
Korom Ferenc altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
11/2003. (I. 30.) Korm. rendelete a frekvenciahasználati jogosultság megszerzését szolgáló árverés és pályázat szabályairól.
A Kormány a hírközlésről szóló 2001. évi XL. törvény
(a továbbiakban: Hkt.) 107. §-a (1) bekezdésének c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a távközlési tevékenység végzéséhez szükséges pol
gári célú frekvenciahasználati jogosultságot igénylő jogi
személyekre, jogi személyiség nélküli gazdasági társaságokra, egyéb szervezetekre és egyéni vállalkozókra, valamint a Hírközlési Felügyeletre;
b) a polgári célú frekvenciahasználati jog árverés, illetve
pályázat útján történő elnyerésével kapcsolatos eljárásokra.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) felhívás: a pályázat kiírásáról szóló értesítés, amelyet
az e rendeletben foglalt tartalommal, helyen és módon
közzétettek;
b) frekvenciahasználati jogosultság: felhatalmazás,
amely az árverés, illetve a pályázat nyertese részére biztosítja, hogy rádiótávközlési tevékenységhez árverés, illetve
pályázat tárgyát képező frekvenciakészlet használatára
kizárólagosan államigazgatási engedélyt szerezzen, és ezek
alapján rádióhálózatot helyezzen üzembe, illetve üzemeltessen;
c) hirdetmény: az árverés kiírásáról szóló értesítés,
amelyet az e rendeletben foglalt tartalommal, helyen és
módon közzétettek;
d) jelentkező: a kiírási dokumentáció alapján frekvenciahasználati jogosultságot szerezni kívánó jogi személy, jogi
személyiség nélküli gazdasági társaság, egyéb szervezet vagy
egyéni vállalkozó;
e) kiírási dokumentáció: az árverés vagy a pályázat és az
azokra történő jelentkezés részletes szabályait tartalmazó
dokumentáció;
f) kikiáltási ár: a kiírási dokumentációban meghatározott induló összeg, amely alatt árverés esetén a frekvenciahasználati jogosultság nem ítélhető oda;
g) pályázati díj: a kiírási dokumentációban meghatározott összeg, amely alatt pályázat esetén a frekvenciahasználati jogosultság nem ítélhető oda;
h) résztvevő: a részvételi nyilvántartásba vett jelentkező; i) részvételi díj: az az összeg, amelynek befizetésével a
jelentkező jogot szerez az árverésen, illetve pályázaton
való részvételre, amennyiben a kiírási dokumentációban
foglalt egyéb feltételeknek megfelel;
j) teljes árverési díj: egy nyertes által az árverésen elnyert
valamennyi frekvenciakészletre vonatkozó végleges árak
összegének általános forgalmi adóval növelt értéke;
k) teljes pályázati díj: pályázati eljárás során egy nyertes
által elnyert valamennyi frekvenciakészletre vonatkozó
végleges árak összegének általános forgalmi adóval növelt
értéke;
l) végleges ár: az árverésen, illetve pályázaton egy adott
frekvenciakészletre elért ár, a forgalmi adó beszámítása
nélkül.
AZ ÁRVERÉS ÉS A PÁLYÁZAT
KÖZÖS SZABÁLYAI 3. §
(1) Az árverés, illetve a pályázat egyes — a frekvencia
sávfelhasználási szabályaira vonatkozó jogszabály szerint —
hasznosításra kijelölt frekvenciatartományok frekvenciahasználati jogosultságának odaítélése érdekében az államigazgatási eljárás általános szabályai szerint lefolytatott eljárás.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott eljárás lebonyolításával kapcsolatos feladatokat — ideértve a felhívás vagy
hirdetmény elkészítését és közzétételét, továbbá a kiírási
dokumentáció kidolgozását is — a Hírközlési Területi Hivatal (a továbbiakban: hivatal) látja el.
(3) A kiírási dokumentáció szerinti eljárás tárgyát képező frekvenciakészlet, illetve frekvenciablokk használati
jogosultsága tekintetében a döntés alapja:
a) árverés esetén a megajánlott ár;
b) pályázat esetén az ajánlatok értékelése a pályázati
kiírásban előzetesen meghatározott elvek. Árverés, illetve pályázat kiírása
4. § (1) A hivatal által kidolgozott és a polgári célú frekvenciagazdálkodásért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) által jóváhagyott kiírási dokumentációnak tartalmaznia kell:
a) az eljárás rendjére vonatkozó alapvető szabályokat
(különösen: jelentkezés feltételei, módja, határidők), tájékoztatást a jogorvoslati rendszerről;
b) az elnyerhető frekvenciakészlet leírását, valamint
használatának részletes feltételeit;
c) a frekvenciahasználati jogosultság alapján végezhető
távközlési tevékenység alapvető adatait és végzésének feltételeit;
d) a frekvenciahasználati jogosultság továbbhasznosíthatóságára vonatkozó jogszabályi feltételeket;
e) a részvételi díj összegét és megfizetésének feltételeit;
f) a kikiáltási ár, illetve a pályázati díj mértékét és a
teljes árverési, illetve teljes pályázati díj megfizetésének
feltételeit;
g) a részvétellel kapcsolatos feltételeket;
h) a bankgarancia összegét és a bankgaranciára vonat
kozó egyéb feltételeket;
i) egyéb, az eljárásra vonatkozó feltételeket.
(2) Amennyiben a frekvenciát távközlési szolgáltatás
nyújtására használják a kiírási dokumentáció az (1) bekezdésben meghatározottakon túl tartalmazhatja
a) a nyújtani kívánt szolgáltatáshoz minimálisan szükséges hálózat leírását,
b) a hálózat létesítéséhez vagy megszerzéséhez szükséges vagyoni biztosítékra vonatkozó rendelkezéseket,
c) a szolgáltatás megkezdésének időpontját és a területi
ellátottság bővítésének időbeni ütemezését.
(3) A határidőket úgy kell kialakítani, hogy a jelentkezési határidő lejártától számított 8 hónapon belül megszerezhető legyen a frekvenciakijelölés.
(4) A hivatal köteles a hirdetményben, illetve a felhívásban meghatározott feltételekkel a kiírási dokumentációt
minden érdekelt számára beszerezhetővé tenni.
5. § (1) Az árverés, illetve a pályázat kiírásáról szóló hirdetményt, illetve felhívást a hivatal a Hírközlési Értesítőben,
legalább két országos napilapban, valamint elektronikus
úton a Hírközlési Felügyelet honlapján közzéteszi. A közzététel időpontjának az országos napilapban történő megjelenés napja számít.
(2) A közzétett hirdetménynek, illetve felhívásnak tartalmaznia kell az árverés és a pályázat legfontosabb adatait,
hivatkozást a jogszabályra, amely alapján a kiírás történik,
valamint a kiírási dokumentáció megszerzésének módját
és feltételeit.
Részvételi díj 6. § (1) A részvételi díj a Hírközlési Felügyelet bevételét
képezi. A részvételi díjat a mindenkor hatályos ÁFA törvényeknek megfelelő mértékű forgalmi adó terheli.
(2) A részvételi díj nettó összege nem haladhatja meg a
kikiáltási ár, illetve pályázati díj 2%-át. A részvételi díj
mértékének meghatározásakor figyelembe kell venni az
árverési, illetve a pályázati eljárás lebonyolításához szükséges költségeket, ideértve a felkészüléshez szükséges költségeket is.
(3) Amennyiben az eljárás meghiúsul, a befizetett részvételi díjat vissza kell fizetni, kivéve, ha a meghiúsulás oka
a résztvevő érdekkörében merült fel.
Konzultáció 7. § (1) A hivatal a hirdetményben, illetve felhívásban meghatározott módon, helyen és időben konzultációt tart.
A konzultáción azok a személyek vagy szervezetek vehetnek részt, akik a kiírási dokumentációt a hirdetményben,
illetve a felhívásban meghatározott módon beszerezték.
(2) A konzultáció során a tájékoztatás elsősorban az
elnyerhető frekvenciakészlet jellemzőire, használatára és a
használat körülményeire, továbbá a frekvencia használatával végezhető tevékenységre vonatkozik.
Jelentkezés 8. § (1) Az árverésen, illetve pályázaton azok a jogi személyek,
jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok,
egyéb szervezetek és egyéni vállalkozók vehetnek részt,
a) akiknek a Hírközlési Felügyelettel szemben lejárt
határidejű frekvenciadíj fizetési kötelezettségük nincs;
b) akiknek nincs 60 napnál régebben lejárt vám-, társadalombiztosítási járulék vagy a központi adóhatóság által
nyilvántartott adófizetési kötelezettségük, továbbá elkülönített állami pénzalappal szemben fennálló fizetési kötelezettségük, kivéve, ha a hitelező az adósság későbbi időpontban történő megfizetéséhez írásban hozzájárult;
c) akik nem állnak csődeljárás, felszámolási vagy végelszámolás eljárás alatt;
d) akik a kiírási dokumentációban, valamint a megszerezhető frekvenciasáv felhasználási szabályairól szóló
jogszabályban meghatározott egyéb feltételeknek megfeleltek;
e) akik a kiírási dokumentációt beszerezték;
f) akiknek a kikiáltási ár, illetve pályázati díj összege
megfizetésének biztosítékául szolgáló bankgarancia rendelkezésre áll. (2) Az árverésen, illetve a pályázaton egyidejűleg nem
vehetnek részt olyan jogi személyek, jogi személyiséggel
nem rendelkező gazdasági társaságok vagy egyéb szervezetek, amelyek egymásban, vagy egyike a másikban, a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény 2. §-ának
3. pontja szerinti befolyásoló részesedéssel rendelkezik,
illetőleg amelyekben ugyanaz a harmadik fél rendelkezik
befolyásoló részesedéssel.
(3) A részvételi feltételeknek az árverési eljárás, illetve
a pályázat teljes tartama alatt meg kell felelni. Amennyiben
a résztvevő nem felel meg a részvételi feltételeknek, a
bizottság javaslata alapján a hivatal törli a nyilvántartásból,
és a továbbiakban nem vehet részt az eljárásban.
9. § (1) Az árverésre, illetve a pályázatra való jelentkezés
során a jelentkező köteles nyilatkozni arról, hogy a kiírási
dokumentációban foglaltakat magára nézve kötelezőnek
ismeri el.
(2) Az (1) bekezdés szerinti jelentkezéshez csatolni kell:
a) a jelentkező azonosítására alkalmas dokumentu
mokat:
aa) 30 napnál nem régebbi cégkivonatot vagy az illeté
kes külföldi hatóság által kiadott igazolást, amely legalább
a cégbejegyzés tényét, időpontját, a jegyzett tőke nagyságát, a cég tulajdonosainak, illetve a cégjegyzésre jogosult
személy megnevezését tartalmazza,
ab) egyéni vállalkozói igazolvány hiteles másolatát,
vagy ac) egyéb szervezetek esetén a nyilvántartásba vételről
szóló határozatot, valamint 30 napnál nem régebbi, módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt alapító okiratot,
vagy közjegyző által hitelesített másolatát, vagy egyéb létesítő okiratot;
b) a tulajdonosi összetételt igazoló, valamint annak
megállapításához szükséges dokumentumokat, hogy mely
vállalkozások rendelkeznek a jelentkezőben befolyásoló
részesedéssel;
c) teljességi nyilatkozatot, melyben a jelentkező felelősséget vállal, hogy a befolyásoló részesedés megállapításához szükséges minden dokumentumot és információt
rendelkezésre bocsátott;
d) a jelentkezőnek az árverési, illetve a pályázati eljárásban történő teljes körű képviseletére jogosultak nevét,
személyazonosító adatait, valamint a képviseleti jog igazolására alkalmas dokumentumot;
e) a részvételi díj banki átutalását igazoló dokumentumot;
f) a 8. § (1) bekezdésének e) pontjában meghatározott
követelményekre vonatkozó igazolásokat;
g) az e rendeletben és a kiírási dokumentációban megjelölt egyéb dokumentumokat.
(3) A (2) bekezdésben felsorolt okiratok helyett az illetékes külföldi hatóság által hitelesített másolat is csatolható. A külföldi hatóság által kiadott okiratot, igazolást
vagy azok másolatát hiteles magyar nyelvű fordítással
együtt kell csatolni.
(4) Amennyiben a jelentkező nem magyar nyelven nyújt
be dokumentumot, csatolni kell annak hiteles magyar nyelvű
fordítását is.
(5) Hiteles fordításnak minősül a rendelet alkalmazása
szempontjából az Országos Fordító és Fordításhitelesítő
Iroda, a magyar külképviseleti szerv és a magyar közjegyző
által fordított vagy hitelesítési záradékával ellátott fordítás.
(6) A kiírási dokumentáció lehetővé teheti a (2) bekezdés szerinti dokumentumok egyéb módon és formában — így különösen elektronikus úton — történő benyújtását.
10. § (1) Ha a miniszter a sávfelhasználási szabályokban a
frekvenciahasználati jogosultság megszerzésének feltételeként a frekvencia felhasználásához szükséges hálózattal
való rendelkezést vagy a hálózat megszerzéséhez szükséges
vagyoni biztosítékot ír elő, a jelentkező az e feltételeknek
való megfelelést köteles írásban, a hálózattal való rendelkezést vagy a megszerzéshez szükséges vagyoni biztosítékot igazoló okirat benyújtásával igazolni.
(2) A vagyoni biztosíték a jelentkező választása szerint
lehet
a) belföldi székhelyű hitelintézet és a jelentkező által
kötött hitelszerződés,
b) az előírt hálózat megszerzésének céljára lekötött és
elkülönített pénzeszközökről szóló igazolás.
(3) Amennyiben a jelentkező a jelentkezés időpontjában már rendelkezik a frekvencia felhasználásához szükséges hálózat részekkel, úgy annak forgalmi értékét a vagyoni
biztosíték összegét csökkentő tényezőként lehet figyelembe venni.
11. § (1) A jelentkezéskor a dokumentumokat a kiírási dokumentációban meghatározott módon, helyen és határidőben kell benyújtani.
(2) A dokumentumok benyújtására kizárólag a jelentkező erre jogosított képviselője jogosult.
(3) A benyújtott dokumentumok átvételéről a hivatal
átvételi elismervényt állít ki, amelyen feltünteti az átvétel
pontos idejét.
12. § (1) A hivatal a jelentkezéseket a jelentkezési határidő
lejártától számított 15 napon belül megvizsgálja abból a
szempontból, hogy
a) a jelentkező nem esik-e a 8. § szerinti korlátozó
rendelkezések hatálya alá;
b) az e rendeletben és a kiírásban előírt dokumentumok a hivatalhoz hiánytalanul beérkeztek-e;
c) a benyújtott dokumentumok alapján a jelentkező
megfelel-e az e rendeletben és a kiírási dokumentációban
meghatározott követelményeknek.
(2) Ha a jelentkező a 8. §-ban vagy a kiírási dokumentációban foglalt jelentkezést kizáró rendelkezésekbe ütközik, a hivatal a jelentkezőt 15 napos határidő tűzése mellett
felhívja a kizáró ok megszüntetésére. A határidő eredménytelen letelte után a hivatal a jelentkező nyilvántartásba vételét elutasítja.
(3) A jelentkezési időpontnak az az időpont minősül,
amikor a dokumentumokat teljeskörűen benyújtották.
(4) A hivatal az e rendeletben és a kiírási dokumentációban meghatározott követelményeknek megfelelő jelentkezőket nyilvántartásba veszi.
(5) A nyilvántartásban szereplő adatok közül a jelentkezők neve, valamint azonosítására szolgáló adatok nyilvánosak.
(6) A nyilvántartásba vételről a hivatal a jelentkezőket
értesíti, és a nyilvántartásba vett jelentkezők listáját a Hírközlési Felügyelet honlapján közzéteszi.
Az árverési, illetve a pályázati bizottság 13. §
(1) A hivatalnak az árverés levezetésére, illetve a pályázatok értékelésére bizottságot kell létrehoznia (a továbbiakban: bizottság), mely szakértőként működik közre az
eljárásban. A bizottság munkájában a Nemzeti Hírközlési
és Informatikai Tanács egy fővel, a pénzügyminiszter egy
fővel, a miniszter, valamint a Hírközlési Felügyelet két-két
fővel képviselteti magát.
(2) A bizottságot a jelentkezési határidő lejártáig kell
létrehozni. A bizottság az eljárást lezáró határozat jogerőre emelkedéséig működik.
(3) Az (1) bekezdés szerinti szervek kötelesek felkészülni arra, hogy a bizottságba az általuk eredetileg megjelölt
képviselő tag helyett — szükség esetén — megfelelő póttagot delegáljanak.
(4) A bizottság tagjai közül elnököt választ (a továbbiakban: bizottság elnöke).
(5) Szavazategyenlőség esetén a bizottság elnökének
szavazata dönt.
14. § (1) A bizottság e rendelet és a kiírási dokumentáció által
biztosított keretek között ügyrendjét maga állapítja meg.
A bizottság ellátja a kiírási dokumentációban meghatározott feladatokat, így különösen:
a) megállapítja a résztvevők számát, és amennyiben
nincs résztvevő, az eljárás eredménytelenné nyilvánítására
tesz javaslatot a hivatalnak;
b) levezeti az árverést, illetve értékeli a pályázatot;
c) felelős a napi jegyzőkönyvek vezetéséért és a zárójegyzőkönyvek kiállításáért;
d) a döntésre vonatkozóan javaslatot tesz a hivatalnak
az árverés, illetve a pályázati eljárás eredményessé nyilvánításáról szóló határozat meghozatalára és a nyertes résztvevő személyére;
e) a döntésre vonatkozóan javaslatot tesz a hivatalnak
az árverés, illetve a pályázati eljárás eredménytelenné nyilvánítására;
f) a döntésre vonatkozóan javaslatot tesz a hivatalnak
az árverés, illetve a pályázati eljárás meghosszabbítására.
(2) Az eljárás során a bizottság folyamatosan ellenőrzi
az árverési, illetve a pályázati eljárás során a kiírási dokumentációban előírtak betartását.
(3) Amennyiben a bizottság megállapítja, hogy valamely
résztvevő a kiírási dokumentációban előírtakat megsérti,
javaslatot tesz a hivatalnak a résztvevő törlésére a nyilvántartásból és kizárására az eljárásból.
Zárójegyzőkönyv 15. § (1) A bizottság eljárásáról zárójegyzőkönyvet készít.
A zárójegyzőkönyv kötelező tartalmi elemeit árverés esetén az 1. számú melléklet, pályázat esetén pedig a 2. számú
melléklet tartalmazza.
(2) A zárójegyzőkönyvet az árverési, illetve a pályázati
bizottság elnöke, valamint a bizottság által felkért jegyzőkönyvvezető írja alá.
(3) Az árverés, illetve a pályázat részeredményeit és a
bizottságnak az eljárás során hozott döntéseit a zárójegyzőkönyv, napi jegyzőkönyvekkel azonos tartalmú mellékletei tartalmazzák. A napi jegyzőkönyveket az árverési,
illetve a pályázati bizottság legalább négy tagja írja alá.
(4) A zárójegyzőkönyv egy eredeti és annyi hiteles másolati példányban készül, ahány résztvevője volt az árverésnek, illetve a pályázatnak.
(5) A bizottság a zárójegyzőkönyv eredeti példányát a
hivatalnak adja át, valamint minden résztvevő részére átad
egy hiteles másolati példányt. A zárójegyzőkönyvben foglalt adatok közérdekű adatnak minősülnek. A zárójegyzőkönyvet a hivatalnál bárki megtekintheti, arról — a költségek megfizetése mellett — másolatot kérhet.
(6) Ha az eljárási cselekménynél, illetve a bizottság
tanácskozásánál közjegyző van jelen, a közjegyző a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény rendelkezéseinek
megfelelően tanúsítja az eljárás szabályszerűségét.
A teljes árverési és pályázati díj megfizetése 16. §
(1) A teljes árverési díjat, illetve a teljes pályázati díjat,
amelyről a hivatal a mindenkor hatályos ÁFA törvénynek
megfelelő mértékű általános fogyasztási adót tartalmazó
számlát állít ki, egy összegben kell megfizetni, azonban a
kiírási dokumentáció rendelkezhet több részletben történő fizetésről is.
(2) A teljes árverési díjat, illetve a teljes pályázati díjat
a nyerteseknek az árverést, illetve a pályázatot eredményesnek nyilvánító határozat jogerőre emelkedését követő
harminc napon belül, vagy ha az árverési, illetve pályázati
kiírás több részletben történő fizetést tesz lehetővé, a kiírásban meghatározott részletfizetési határidőkön belül
kell teljesíteniük a kiírási dokumentációban meghatározott számlára úgy, hogy az a számlán határidőben, hiánytalanul jóváírásra kerüljön.
(3) Az átutalási megbízás kellékeit a kiírási dokumentáció tartalmazza. A kiírási dokumentációban meghatározott számlára történő jóváírás napja minősül a teljesítés
időpontjának.
Bankgarancia 17. § (1) A bankgarancia érvényesítésére kerül sor, ha a nyertes határidőben a teljes árverési díjat, illetve a teljes pályázati díjat, vagy amennyiben a részletfizetés lehetséges, a
meghatározott részletet nem, vagy csak részben fizeti be a
kiírási dokumentációban meghatározott számlára.
(2) Az érvényesített bankgaranciát a mulasztó részére a
Hírközlési Felügyelet nem fizeti vissza. A részteljesítésként befizetett összeget a mulasztó részére a Hírközlési
Felügyelet visszafizeti.
(3) A hivatal a bankgaranciát felszabadítja, ha
a) a hivatal a jelentkezőt nem vette nyilvántartásba;
b) a hivatal a résztvevőt a nyilvántartásból törölte;
c) a hivatal az árverést, illetve a pályázatot határozatában eredménytelennek nyilvánította;
d) a résztvevő az árverésen, illetve a pályázaton sikertelen volt;
e) a nyertes a teljes árverési, pályázati díjat megfizette.
(4) Részletfizetés esetén a nyertes résztvevőnek az első
törlesztő részlet megfizetésére előírt határidőn belül be
kell nyújtania a hivatalhoz a teljes árverési vagy pályázati
díj megfizetésének biztosítékául szolgáló bankgarancia
állítását igazoló okmányokat.
(5) Amennyiben egy résztvevő több frekvenciakészlet
használatára is jogosultságot szerezhet, a résztvevőnek
annyi — a hirdetményben, illetve a felhívásban meghatározott összegű — bankgaranciát kell állítania, ahány frekvenciakészlet használatára jogosultságot kíván szerezni.
Amennyiben kevesebb frekvenciakészletre nyer el frekvenciahasználati jogosultságot, mint ahány frekvenciakészletre
bankgaranciát állított, az el nem nyert frekvenciakészlet vonatkozásában állított bankgaranciát a hivatal felszabadítja.
(6) Részletfizetés esetén az egyes törlesztő részletek
határidőre történő teljesítését követően a hivatal eljár annak érdekében, hogy a bankgarancia mértéke a teljesített
törlesztő részletnek megfelelő összeggel csökkenjen.
Frekvenciahasználati jogosultság 18. § (1) A hivatal — a bizottság döntésre vonatkozó javaslata
alapján — határozatban állapítja meg
a) az árverés vagy a pályázat eredményes vagy eredménytelen voltát, és
b) eredményesség esetén az árverés vagy a pályázat
nyertesét.
(2) Az árverést, illetve a pályázatot a hivatal akkor nyilvánítja eredményesnek, ha az árverés vagy a pályázat nyertese az eljárás teljes tartama alatt a jelentkezési feltételeknek megfelelt.
(3) Amennyiben a hivatal az árverés, illetve a pályázat
eredményességét vagy eredménytelenségét megállapító
határozatában eltér a bizottság döntési javaslatától, az eltérés okát részletesen köteles indokolni.
(4) Az (1) bekezdés szerinti határozatát a hivatal az
összes résztvevőnek haladéktalanul megküldi, valamint a
hirdetménnyel, illetve a felhívással azonos helyen és módon nyilvánosságra hozza.
(5) A hivatal az (1) bekezdés szerinti határozatában
— a kiírási dokumentációval, illetve a nyertes ajánlattal
összhangban — rendelkezik a frekvenciakészlet használatának feltételeiről, így különösen
a) a frekvenciakijelölési engedély kiadása iránti eljárás
megindításának határidejéről;
b) a szolgáltatás megkezdésének határidejéről, ha a
frekvenciát a kiírási dokumentáció, illetve a nyertes ajánlat
szerint szolgáltatás nyújtására használják.
19. § (1) A frekvenciahasználati jogosultság megszerzésének
napja:
a) a teljes árverési díj, illetve a teljes pályázati díj a
kiírási dokumentációban meghatározott számlán történő
jóváírásának napja;
b) több részletben történő fizetés esetén az első törlesztő részletnek a kiírási dokumentációban meghatározott
számlán történő jóváírásának napja, amennyiben a nyertes
résztvevő az első törlesztő részlettel csökkentett teljes árverési díj, illetve teljes pályázati díj összegének megfelelő
bankgaranciát állított.
(2) A frekvenciahasználati jogosultság megszerzésének
napján az árverés, illetve a pályázat nyertesének kizárólagos joga nyílik arra, hogy a frekvenciahasználathoz szükséges hatósági engedélyek kiadása érdekében eljárást kezdeményezzen.
(3) Frekvenciakijelölési engedélyt a hivatal kizárólag az
e rendelet szerinti eljárásban frekvenciahasználati jogosultságot szerzett olyan jogosultnak adhat, amely a frekvenciakijelölési engedélyre vonatkozó jogszabályokban
előírt feltételnek eleget tesz.
20. § A jogosult a frekvenciahasználati jogosultság megszerzése feltételeinek a jogosultság teljes ideje alatt köteles
megfelelni, amennyiben valamely feltételnek való megfelelés megszűnik, a külön jogszabályban meghatározott jogkövetkezmény alkalmazható.
21. § Ha a pályázati, illetve az árverési eljárás eredménytelenül végződött, a hivatal a miniszter egyetértése mellett
jogosult a kiírás szerint új eljárás megindításáról dönteni.
ÁRVERÉS Árverés előkészítése 22. § (1) Az árverés kiírási dokumentációjában a 4. §-ban
foglaltakon túl szerepeltetni kell:
a) az árverés lebonyolításának módját és rendjét, a
frekvenciakészlet választásának, valamint szükség esetén
az ajánlattétel részletes eljárási szabályait;
b) elektronikus úton lebonyolított árverés esetén annak speciális jellemzőit, az eredményesség feltételeit;
c) az árverés megszakításának és újraindításának rendjét; d) egyenlő ajánlattételek esetén a résztvevők rangsorolására vonatkozó módszert, ideértve a sorsolást;
e) ha a hivatal próbaárverés tartását tartja szükségesnek, az arra vonatkozó információkat;
f) ha szükséges, olyan adatok és dokumentációk előírását, amelyek alapján a hivatal megítélheti a jelentkezők
szakmai és pénzügyi alkalmasságát a frekvenciakészlet hatékony felhasználására és a tervezett szolgáltatások megfelelő minőségű nyújtására.
(2) A tartalmi vizsgálatról a kiírási dokumentáció rendelkezhet úgy, hogy az egyúttal előminősítési eljárásként
szolgál, amely biztosítja, hogy az árverésen csak azok a
jelentkezők vegyenek részt, akik szakmai és pénzügyi
szempontból alkalmasak a frekvenciakészlet hatékony felhasználására, illetve a tervezett szolgáltatás megfelelő
minőségű nyújtására.
(3) A (2) bekezdés szerinti előminősítési eljárásban
alkalmazott szempontokat a kiírási dokumentációban meg
kell határozni.
(4) Az előminősítés során a jelentkező által állított
vagyoni biztosítékról szóló igazolást a hivatal kizárólag
alaki szempontból, illetve a kiírási dokumentációban foglaltaknak való megfelelés szempontjából vizsgálja.
(5) Az árverést a hirdetmény közzétételét követő 60. és
150. nap között kell lebonyolítani.
(6) Az (5) bekezdés szerinti határidőt a bizottság által
egyhangúlag elfogadott döntésre vonatkozó javaslat alapján a hivatal egy alkalommal legfeljebb 30 nappal meghosszabbíthatja.
Próbaárverés 23. § (1) A próbaárverés helyszínéről és időpontjáról a résztvevőket legkésőbb a nyilvántartásba vételkor tájékoztatni
kell.
(2) A próbaárverés során a résztvevőknek a hivatal részletes tájékoztatást nyújt, és bemutatót tart az árverés lebonyolítási rendjéről, és lehetőséget biztosít a számítógépes rendszernek a leendő résztvevők általi kipróbálására.
Az árverés lebonyolítása 24. § (1) Az árverést az árverési bizottság valamennyi tagjának részvételével kell megtartani.
(2) A bizottság az árverés lebonyolítása során a résztvevők kifogásairól, többségi szavazattal dönt, és — a döntés
jegyzőkönyvezése mellett — megteszi intézkedési javaslatát a hivatalnak.
(3) Ha a megkezdett árverés folytatása akadályba ütközik, akkor a bizottság javaslatára a hivatal intézkedik az
árverés megszakításáról és az akadály megszűnését követően azonnali újraindításáról.
(4) Az árverést követően a bizottság az árverés nyertesét
vagy nyerteseit megállapítja, a nyertest vagy nyerteseket a
zárójegyzőkönyvbe foglalja, és a hivatalnak az árverési eljárás eredményessé nyilvánítására tesz határozati javaslatot.
A PÁLYÁZAT Pályázat előkészítése 25. § (1) A pályázati kiírási dokumentációban a 4. §-ban foglaltakon túl szerepeltetni kell:
a) az eljárás tárgyául szolgáló frekvenciakészlet felhasználásával végzett tevékenység, illetve nyújtott szolgáltatás feltételeinek azon pontjait, amelyekre a résztvevő
ajánlatot tehet;
b) azokat az értékelési elveket és az értékeléskor kizárólagosan figyelembe vett szempontokat, amelyek alapján
a résztvevők egyenlő eséllyel megfelelő pályázati ajánlatot
tehetnek;
c) amennyiben a bizottság a pályázatokat több fordulóban értékeli, az egyes fordulók lebonyolítási rendjét, valamint az egyes fordulók során benyújtott ajánlatok értékelésekor figyelembe vett szempontokat, amelyek alapján a
résztvevők egyenlő eséllyel tehetnek az egyes fordulókban
módosított pályázati ajánlatot.
(2) Az értékelés elveinek pártatlannak, átláthatónak,
megkülönböztetéstől mentesnek és arányosnak kell lenniük, valamint kialakításuk során figyelembe kell venni a
Hkt.-ban meghatározott célokat.
(3) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti szempontokat
a pályázat értékelésekor a bizottság eltérő súllyal veszi
figyelembe, a kiírási dokumentációban közzé kell tenni az
egyes szempontok súlyozására vonatkozó eljárást is.
(4) Az értékelés során a bizottság a kiírási dokumentációban meghatározott elvektől nem térhet el.
Jelentkezés 26. § (1) A pályázónak — a 9. és 10. §-ban meghatározottakon
túl — be kell nyújtania
a) a teljes pályázati díjra vonatkozó ajánlatát; b) a frekvenciahasználati jogosultság birtokában tervezett távközlési tevékenységre vonatkozó ajánlatát, ha a
kiírási dokumentáció alapján ez indokolt;
c) az üzleti és pénzügyi tervét. (2) A pályázati anyagok bontása közjegyző jelenlétében
történik.
27. § (1) A bizottság a pályázati eljárás során a résztvevők
kifogásairól, valamint az eljárás végeredményét közvetlenül nem befolyásoló kérdésekben egyszerű többségi szavazattal dönt és — a döntés jegyzőkönyvezése mellett —
megteszi intézkedési javaslatát a hivatalnak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetekben a pályázati bizottság akkor határozatképes, ha tagjai közül legalább négy tag
egyidejűleg jelen van.
28. § (1) A pályázatokról a pályázati bizottság a kiírási dokumentációban nyilvánosságra hozott és a jelen rendelet szerint meghatározott értékelési elveknek megfelelő értékelést készít.
(2) A pályázat értékeléséről a bizottság — valamennyi
tagjának jelenléte mellett — egyszerű többségi szavazattal
dönt.
(3) A pályázatok elbírálásának eredményét a felhívás
közzétételét követő 60. és 150. nap között kell közzétenni
a Hírközlési Értesítőben, két országos napilapban, valamint elektronikus úton a Hírközlési Felügyelet honlapján.
A közzététel napjának az országos napilapban történő
megjelenés napja számít.
(4) A (3) bekezdés szerinti határidőket a bizottság által
egyhangúlag elfogadott döntésre vonatkozó javaslat alapján a hivatal egy alkalommal legfeljebb 30 nappal meghosszabbíthatja.
Záró és átmeneti rendelkezések 29. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba. A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti
a) az egyes távközlési szolgáltatások engedélyezéséről
szóló 48/1997. (III. 14.) Korm. rendelet, valamint
b) az egyes távközlési szolgáltatások engedélyezéséről
szóló 48/1997. (III. 14.) Korm. rendelet módosításáról
szóló 156/2000. (IX. 13.) Korm. rendelet.
(2) A rendelet 10. §-a (2) bekezdésének a) pontjában a
,,belföldi székhelyű hitelintézet’’ szövegrész az Európai
Unióhoz történő csatlakozásról szóló nemzetközi egyezményt kihirdető törvény hatálybalépésének napján hatályát veszti, és helyébe ,,az Európai Unió másik tagállamában székhellyel rendelkező hitelintézet, illetőleg belföldi
székhelyű hitelintézet’’ szövegrész lép.
(3) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban a hírközlésről
szóló 2001. évi XL. törvénnyel együtt, az Európai Parlament és a Tanács az elektronikus távközlési hálózatok és
szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelvével, valamint az Európai Parlament és a Tanács az
elektronikus hírközlési hálózatok és szolgáltatások közös
keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
50/2014. (XII. 17.) OGY határozata az ügyészség 2013. tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés az ügyészség 2013. évi tevékenységéről szóló beszámolót elfogadja.
 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1338/2019. (VI. 5.) Korm. határozata a Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság XIV. ülésén fenntartott és elfogadott ajánlások jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyólag tudomásul veszi a  Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság 2019. február 20-án, Pozsonyban
megtartott XIV. ülésén kidolgozott és elfogadott, valamint a  Magyar–Szlovák Kisebbségi Vegyes Bizottság előző
ülésén elfogadott ajánlások teljesítésének állásáról folytatott kölcsönös tájékoztatást követően fenntartott,
az 1. mellékletben közzétett ajánlásokat,
2. felhívja a miniszterelnök általános helyettesét mint a Kormány nemzetpolitikáért felelős tagját, hogy a Magyar–Szlovák
Kisebbségi Vegyes Bizottság ajánlásainak tudomásulvételéről értesítse az érintett feleket,
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: a határozat közzétételét követő 15. nap
3. felhívja a feladat- és hatáskörrel rendelkező minisztereket, valamint felkéri a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság
elnökét, hogy az  1.  melléklet 1.  pontjában közzétett ajánlások végrehajtásának lehetőségét vizsgálják meg,
az alábbiak szerint:
3.1. az ajánlások 1. pontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: folyamatos
3.2. az ajánlások 2. pontja tekintetében
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
3.3. az ajánlások 3. pontja tekintetében
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2020. december 31.
3.4. az ajánlások 4. pontja tekintetében
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
3.5. az ajánlások 5. pontja tekintetében
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: folyamatos 3.6. az ajánlások 6. pontja tekintetében
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: folyamatos
3.7. az ajánlások 7. pontja tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
a miniszterelnök általános helyettese
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. december 31.
3.8. az ajánlások 8. pontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: folyamatos
3.9. az ajánlások 9. pontja tekintetében
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
igazságügyi miniszter Határidő: folyamatos
3.10. az ajánlások 10. pontja tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
igazságügyi miniszter
a miniszterelnök általános helyettese
belügyminiszter Határidő: folyamatos
3.11. az ajánlások 11. pontja tekintetében
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
igazságügyi miniszter Határidő: folyamatos
3.12. az ajánlások 12. pontja tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: folyamatos
3.13. az ajánlások 13. pontja tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
a miniszterelnök kabinetfőnöke
emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
3.14. az ajánlások 33. pontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
a miniszterelnök általános helyettese
pénzügyminiszter
Határidő: folyamatos
3.15. az ajánlások 34. pontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: 2019. december 31.
3.16. az ajánlások 35. pontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
a miniszterelnök általános helyettese
pénzügyminiszter
Határidő: 2019. december 31.
3.17. az ajánlások 36. pontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
a miniszterelnök általános helyettese
igazságügyi miniszter
Határidő: 2019. december 31.
3.18. az ajánlások 37. pontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 3.19. az ajánlások 38. pontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. december 31.
3.20. az ajánlások 39. pontja tekintetében
Felelős: belügyminiszter
igazságügyi miniszter
Határidő: folyamatos 3.21. az ajánlások 40. pontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: 2019. december 31.
3.22. az ajánlások 41. pontja tekintetében
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos 3.23. az ajánlások 42. pontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: 2019. december 31.
4. felhívja a feladat- és hatáskörrel rendelkező minisztereket, valamint felkéri a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság
elnökét, hogy az  1.  melléklet 2.  pontjában közzétett ajánlások végrehajtásának lehetőségét vizsgálják meg,
az alábbiak szerint:
4.1. az ajánlások 1. pontja tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
a miniszterelnök kabinetfőnöke Határidő: folyamatos
4.2. az ajánlások 2. pontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 4.3. az ajánlások 3. pontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökének felkérésével
Határidő: folyamatos
4.4. az ajánlások 4. pontja tekintetében
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
pénzügyminiszter
Határidő: 2019. december 31. 4.5. az ajánlások 5. pontja tekintetében
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
pénzügyminiszter
Határidő: 2019. december 31. 4.6. az ajánlások 6. pontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
4.7. az ajánlások 7. pontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: 2019. december 31.
4.8. az ajánlások 14. pontja tekintetében
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
emberi erőforrások minisztere
pénzügyminiszter Határidő: 2019. december 31.
4.9. az ajánlások 15. pontja tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökének bevonásával
Határidő: 2019. december 31.
4.10. az ajánlások 16. pontja tekintetében
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
emberi erőforrások minisztere a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökének bevonásával
Határidő: 2019. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1202/2019. (IV. 15.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében a Szolnoki Művésztelep fejlesztéséhez szükséges többletforrás biztosításáról.
A Kormány a  Magyarország Kormánya és Szolnok Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1428/2015. (VI. 25.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1428/2015. (VI. 25.)
Korm. határozat] 3. pont c) alpontja megvalósítása céljából
 1. egyetért a  Szolnoki Művésztelep fejlesztésének (a  továbbiakban: Fejlesztés) módosított műszaki tartalommal
történő megvalósításával, az egykori szolnoki vár részét képező kaszárnyaépület maradványainak bemutatásával és
kulturális célú hasznosításával;
2. egyetért azzal, hogy a  módosított műszaki tartalomból eredő 530 000 000 forint többletforrás a  Modern Városok
Program keretében megvalósításra kerülő, az 1428/2015. (VI. 25.) Korm. határozat 2.  pontja szerinti ipariparkfejlesztés költségkeretének terhére kerüljön biztosításra;
3. az 1.  pontban foglaltak érdekében egyetért Szolnok Megyei Jogú Város Önkormányzata (a  továbbiakban:
Önkormányzat) mint kedvezményezett részére – a  Modern Városok Program keretében a  Szolnoki Művésztelep
fejlesztése érdekében szükséges támogatás biztosításáról szóló 1135/2017. (III. 20.) Korm. határozat (a továbbiakban:
Korm. határozat) alapján megállapított költségvetési támogatáson felül – az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 95. § (2) bekezdés b) pontjában foglaltak szerint kiadásra
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
kerülő támogatóiokirat-módosítás alapján további 877 700 000 forint többlet költségvetési támogatás biztosításával
az alábbi költségvetési évek szerinti bontásban:
a) a 2019. évben 324 413 333 forint,
b) a 2020. évben 553 286 667 forint;
4. egyetért azzal, hogy a  Fejlesztés megvalósításához a  2019. évben szükséges 324 413 333 forint a  Magyarország
2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport előirányzat
terhére kerüljön biztosításra az Önkormányzat részére;
5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – a  Fejlesztés 2020. évi
feladatainak végrehajtása érdekében gondoskodjon legfeljebb 553 286 667 forint központi költségvetési forrás
biztosításáról a 2020. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 6. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a Modern Városok Program Bizottságának ezirányú döntését
követően a  támogatói okiratot az  1.  pont szerinti többlet költségvetési támogatások biztosítása érdekében
módosítsa, és a  2019. és 2020. évi többlet költségvetési támogatást a  fedezet rendelkezésre állásától számított
30 napon belül támogatási előlegként folyósítsa.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a támogatói okirat módosítására – Modern Városok Program Bizottság erre irányuló jóváhagyó
döntését követően – azonnal
 a 2019. és 2020. évi költségvetési támogatás folyósítására a  fedezet rendelkezésre állásától és
a támogatói okirat hatálybalépésétől számított 30 napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
242/2018. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Csépai Veronika
Gabriellát a 2018. június 1. napjától 2021. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. május 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
104/2008. (VII. 11.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
166/2008. (III. 26.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban:
OVB) a 166/2008. (III. 26.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.) hitelesítette a magánszemély által
benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírás
gyűjtő ívének mintapédányát. Az aláírásgyűjtő íven az
alábbi kérdés szerepel: „Egyetért-e Ön azzal, hogy a 2003.
évi CXIII. törvény az Európai Parlament tagjainak választásáról úgy módosuljon, hogy 20 000 választópolgár aláírásával hitelesített érvényes ajánlásának megszerzése esetén a választáson ne csak a pártok, hanem az Egyesülési
jogról szóló 1989. évi II. törvényben foglaltak szerint nyilvántartásba vett bármelyik társadalmi szervezet állíthasson listát?” Az OVBh. indokolása szerint az aláírásgyűjtő
ív a törvényben meghatározott formai, valamint a népszavazásra feltenni javasolt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért hitelesítésének akadálya
nincs.
Az OVBh. a Magyar Közlöny 2008. évi 52. számában,
2008. március 28. napján jelent meg. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. §
(1) bekezdése szerint az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt
napon belül lehet benyújtani. Az OVBh. ellen 2008. április
10-én, a törvény által előírt határidőn belül nyújtottak be
kifogást. Az Alkotmánybíróság a Ve. 130. § (3) bekezdésére tekintettel a kifogást soron kívül bírálta el.
2. A kifogást tevő álláspontja szerint az ügydöntő népszavazás kezdeményezője által megfogalmazott kérdés az
Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének d) pontjába foglalt
tiltó rendelkezésbe ütközik. Nézete szerint az Európai Parlament képviselői megválasztásának szabályozása az Országgyűlés, mint szerv alakításának a kérdései közé tartozik. Az Országgyűlésnek az Európai Parlament tagjainak
megválasztására vonatkozó döntése ezért az Országgyűlés
létrehozásával közvetlenül összefüggő kérdés. Tekintettel
arra, hogy az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének
d) pontja valamennyi szervezetalakítási kérdésben kizárja
a népszavazást, ezért az Országgyűlés tekintetében az
Európai Parlament képviselői megválasztásának módja
sem lehet népszavazási kezdeményezés tárgya, így az
OVB-nek a kérdés hitelesítését meg kellett volna tagadnia.
A kifogást tevő fenti érvelése alapján kéri az OVBh. megsemmisítését, és az OVB új eljárás lefolytatására való utasítását.
II. A kifogás elbírálásánál figyelembe vett jogszabályok: 1. 1. Az Alkotmány érintett rendelkezései:
„28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdemé
nyezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés
lehet.”
„28/C. § (5) Nem lehet országos népszavazást tartani:
(…)
d) az Országgyűlés hatáskörébe tartozó személyi és szer
vezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekről,
(…)” 2. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény érintett rendelkezései:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az
aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...)
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
(...)”
„18. § Az Országos Választási Bizottság akkor tagadja
meg az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény
ben foglalt követelményeknek,
c) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárás
ról szóló törvényben foglalt követelményeknek.” 3. A Ve. érintett rendelkezései:
„117. § (1) Az Országos Választási Bizottság a jogsza
bályi feltételeknek megfelelő aláírásgyűjtő ívet, illetőleg
kérdést a benyújtástól számított harminc napon belül hitelesíti.”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével
kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja
el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság, illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja,
vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot, illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott. A jelen ügyben az Alkotmánybíróság hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása jogorvoslati eljárás, ezért az Alkotmánybíróság a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja,
hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat,
ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
A kifogás előterjesztője az OVB határozatával hitelesített kérdés alkotmányellenességét abban látja, hogy a társadalmi szervezetek európai parlamenti választásokon
való indulásának lehetősége az Országgyűlés hatáskörébe
tartozó szervezetalakítási kérdés, amely az Alkotmány
népszavazási tilalmakat felsoroló rendelkezésébe ütközik.
Az Alkotmánybíróság megállapítja: az Európai Parlamentben a Magyar Köztársaság részére fenntartott képvi
selői helyek betöltésére irányuló választási eljárás során a
listaállítás lehetőségének törvényi biztosítása az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés, azonban semmiképp
nem tekinthető szervezetalakítási kérdésnek. Ebből következően az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés
nem ütközik az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésében felsorolt tiltó rendelkezésbe, az OVB eljárása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően eljárva
hozta meg döntését.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az OVB országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének
mintapéldányát hitelesítő határozatát helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság – figyelemmel az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére – elrendelte e határozatnak a Magyar Közlönyben való közzétételét.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
117/2008. (HK 17.) HM határozata ideiglenes katonai szervezet létrehozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a
Magyar Honvédség kijelölt állományának a NATO
Reagáló Erőkben történő részvételéről szóló 2007/2004.
(I. 22.) Korm. határozatban, valamint a Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató
műveletekkel kapcsolatos Magyar Honvédséget érintő feladatokról szóló 78/2007. (HK 15.) HM utasítás 4. §-ában
foglaltakra – ideiglenes katonai szervezet létrehozása
érdekében az alábbi
határozatot adom ki: 1. A Magyar Honvédség kijelölt állományának a NATO
Reagáló Erőkben történő részvételéről szóló 2007/2004.
(I. 22.) Korm. határozatban meghatározott feladatok végrehajtása érdekében 2010. január 6-tól 2010. június 30-ig
terjedő időszakra a Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) részjogkörű
költségvetési egységeként működő ideiglenes katonai
szervezetet hozok létre.
2. Az ideiglenes katonai szervezet megnevezése:
Magyar Honvédség NATO Reagáló Erők 14. váltás
Rövidített megnevezése: MH NRF 14. 3. Az ideiglenes katonai szervezet székhelye: 7400 Kaposvár, Füredi u.
Postacíme: 7401 Kaposvár, Pf. 179/MH NRF 14.
Alkalmazási körzete: Magyarország, valamint külföl
dön a NATO szervezetileg illetékes NRF parancsnokság
felelősségi körébe tartozó műveleti terület.
4. A katonai szervezet az MH ÖHP jogi személyiséggel
nem rendelkező, önálló század jogállású, Állománytáblával és Felszerelési Jegyzékkel megalakított ideiglenes
katonai szervezete. Állományát a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) költségvetési létszámkeretéből
kijelöléssel, a készenlét időszakára készenléti szolgálatba
vezényléssel, az alkalmazásra vonatkozó közjogi döntést
követően vezényléssel, anyagi-technikai eszközeit az MH
eszközállományából kell feltölteni.
5. A katonai szervezet béketámogató műveletek szerinti
kategóriába sorolása, valamint devizaellátmány-kiegészítés
mértékének meghatározása a feladat-végrehajtásra vonatkozó közjogi döntés után történik.
6. A katonai szervezet alaptevékenysége:
Az MH NRF 14. – a NATO szervezetileg illetékes
parancsnokságának alárendeltségében – képes az NRF
részére meghatározott műveleti feladatok végrehajtásában
való részvételre.
A készenléti időszakban a megfelelő közjogi döntést
követően részvétel konkrét feladat végrehajtásában:
a) részvétel vegyi-, biológiai-, radiológiai-, nukleáris-,
természeti- és humanitárius katasztrófák következményeinek felmérésében és felszámolásában;
b) közreműködés válságreagáló és béketámogató
műveletekben, terroristák elleni műveletek támogatásában, embargó érvényre juttatásában, nem hadviselők
evakuálásának megtervezésében, megszervezésében és
végrehajtásában;
c) részvétel műveleti területen közvetlen harctevékenységben, valamint erődemonstráció végrehajtásában.
7. Az ideiglenes katonai szervezet alapítója és fenntartója a honvédelmi miniszter, felügyeleti szerve a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM), a megalakításra kijelölt katonai szervezet az MH ÖHP.
8. A katonai szervezet az MH ÖHP parancsnok szolgálati alárendeltségébe tartozik. A külföldi alkalmazási
körzetben tevékenységét az azt elrendelő közjogi döntés
után, az MH NRF 14. különböző szintű, szervezetileg
illetékes parancsnokainak utasításai szerint látja el.
9. A katonai szervezet vezetése a művelet végrehajtása
során:
a) A katonai szervezet vezetője: parancsnok, beosztásának megnevezése: nemzeti támogató elem parancsnok
(kontingensparancsnok).
b) A parancsnokot beosztásba az MH ÖHP parancsnoka
vezényli.
c) A parancsnok az ideiglenes katonai szervezet élén
álló egyszemélyi felelős vezető, a szervezet személyi állományának szolgálati elöljárója. Szolgálati jogköre kiterjed
a katonai szervezet működésének minden területére. Ennek keretében – mint a vezénylési hely állományilletékes
parancsnoka – a jogszabályokban és az állami irányítás
egyéb jogi eszközeiben meghatározott keretek között gyakorolja a neki alárendelt személyi állománnyal kapcsolatos jogokat, teljesíti a kötelezettségeket. Az állományilletékes parancsnoki jogköröket a megfelelő közjogi
döntés után a műveleti területen gyakorolja.
d) A parancsnok felelős az ideiglenes katonai szervezet
alaptevékenységéből adódó feladatok és kötelezettségek
ellátásáért, a jogszabályokban, az állami irányítás egyéb
jogi eszközeiben előírtaknak megfelelő törvényes működésért. Teljes és oszthatatlan felelősséggel tartozik az
ideiglenes katonai szervezet hadrafoghatóságáért, a
személyi állomány felkészítéséért, a működés minden
oldalú biztosításáért és az állomány magas fokú fegyelméért. Felelős a gazdálkodás törvényességéért, a számviteli rend betartásáért.
10. Az ideiglenes katonai szervezetnél a Magyar
Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák
teljesítenek szolgálatot.
11. Gazdálkodási jogkör: A katonai szervezet a gazdálkodás megszervezésének
módjára tekintettel részben önállóan gazdálkodó, a
költségvetési előirányzatok feletti rendelkezési jogosultság szempontjából részjogkörű költségvetési egységként működő ideiglenes katonai szervezet.
Gazdálkodásának rendjét és az előirányzatok feletti
rendelkezési jogosultságát a vonatkozó jogszabályokkal
és belső rendelkezésekkel összhangban a felügyeleti szerv
határozza meg.
A pénzügyi, ellátási és gazdálkodási feladatait az MH
64. Boconádi Szabó József Logisztikai Ezred a pénzügyi
és számviteli feladatok központosított végrehajtására
kijelölt honvédelmi szerv illetékes szerveivel együttműködésben végzi.
Elhelyezési biztosításáért a HM Infrastrukturális Ügynökség felelős. Gazdálkodási tevékenységének felügyeletét a HM, a
HM központi ellenőrzési szervezete, valamint az MH ÖHP
ellenőrzési feladatait ellátó szervei látják el.
12. A katonai szervezet vállalkozási tevékenységet nem
folytat.
13. A katonai szervezet részletes szervezeti és működési
rendjét a Szervezeti és Működési Szabályzat tartalmazza.
A Szervezeti és Működési Szabályzatot a megalakításért
felelős parancsnok 2009. június 30-ig elkészíti, és azt
jóváhagyásra felterjeszti a HM Honvéd Vezérkar főnök
részére.
14. Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
103/2003. (VI. 25.) KE határozata Ipolyszög községgé nyilvánításáról.
A belügyminiszter előterjesztésére Balassagyarmat
város Ipolyszög elnevezésű településrészét — a korábbi
egyesítés megszüntetésével — Ipolyszög néven községgé
nyilvánítom. Ipolyszög községgé nyilvánítása nem érinti
Balassagyarmat városi címét.
Ez a határozat a kihirdetését követő önkormányzati
általános választás napján lép hatályba.
Budapest, 2003. június 24. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1021/2012. (II. 1.) Korm. határozata a Vidékfejlesztési Minisztérium és a Külügyminisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében, kormánytisztviselők tartós
külszolgálatának ellátása érdekében 27 633,0 ezer forint átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről
szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet 1. Vidékfejlesztési Minisztérium igazgatása cím
terhére, a XVIII. Külügyminisztérium fejezet 2. Külképviseletek igazgatása cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter külügyminiszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
34/2016. (II. 11.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  belügyminiszter BM/685-2/2016. számú előterjesztésére – Bortnicsuk Vladimír (névmódosítás
előtti neve: Bortnicsuk Volodymyr Ivánovycs; születési hely, idő: Horodno [Szovjetunió], 1968. május 7.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. január 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
11/2019. (III. 19.) OGY határozata Farkas Gergely országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Farkas Gergely országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  legfőbb ügyész KSB.1897/2018/13-I.
számú átiratával érintett ügyben felfüggeszti.
Dr. Latorcai János s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
1341/2015. (V. 27.) Korm. határozata egyes PPP konstrukcióban megvalósult felsőoktatási létesítményekkel kapcsolatos intézkedések megtételéről.
A Kormány
 1. egyetért a  PPP konstrukcióban megvalósult projektjeik (a  továbbiakban: projekt) miatt legnehezebb helyzetben
lévő felsőoktatási intézmények projektjeinek két ütemben történő kiváltásával;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pont szerinti feladat végrehajtása érdekében gondoskodjon
a szükséges összeg ütemezett biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2016. és 2017. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1068/2018. (III. 7.) Korm. határozata „Életmentő Emlékérem” adományozásáról.
A Kormány az „Életmentő Emlékérem” adományozásáról szóló 243/2009. (X. 29.) Korm. rendelet alapján, életmentés
közben tanúsított hősies magatartása elismeréseként – a  belügyminiszter mint helyi önkormányzatokért felelős
miniszter javaslatára –
Demeter Imre hajdúdorogi lakosnak,
Régi István tengelici lakosnak
„Életmentő Emlékérmet” adományoz. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2003. (VI. 20.) MeHVM rendelete a tűzvédelem és a műszaki mentés polgári nemzetbiztonsági szolgálatokra vonatkozó különös szabályairól.
A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a
tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: tűzvédelmi törvény) 47. §-a (4) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján — a belügyminiszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya kiterjed:
a) az Információs Hivatalra, a Nemzetbiztonsági Hiva
talra és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatra (a továbbiak ban: szolgálatok), valamint azok hivatásos és közalkalmazotti állományú munkatársaira (a továbbiakban együttesen: alkalmazottak); illetve
b) a szolgálatok objektumaiban elhelyezett más szervekre és e szervek személyi állományára.
A szolgálatok főigazgatóinak tűzvédelmi hatásköre
és feladatai 2. §
A szolgálat főigazgatója: a) gondoskodik az irányítása alatt álló szolgálat e rendeletben meghatározott tűzvédelmi szervezetének létrehozásáról, megteremti és biztosítja a működéséhez szükséges személyi, tárgyi és anyagi feltételeket;
b) kiadja az irányítása alá tartozó szolgálat Tűzvédelmi
Szabályzatát és Tűzriadó Tervét, a tűzvédelmi felügyelő
útján ellenőrzi az azokban foglaltak betartását;
c) intézkedik arról, hogy az alkalmazottakat a munkába
állás előtt és azt követően — a Tűzvédelmi Szabályzatban
meghatározott rendszerességgel — oktatásban részesítsék,
illetve, hogy az alkalmazottak a Tűzvédelmi Szabályzat
rájuk vonatkozó részét és a Tűzriadó Tervet megismerjék;
d) biztosítja a tűzvédelmi előírások érvényesülését a
beruházási és felújítási munkálatokkal kapcsolatos tervek
engedélyeztetése, valamint a használatbavételi eljárások
során, amelyekhez a Belügyminisztérium Országos
Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban:
BM OKF) kijelölt képviselőjének véleményét kell beszerezni;
e) jogosult együttműködni jogszabályban meghatározott módon az illetékes tűzvédelmi hatóságokkal az általa
irányított szolgálat tűzvédelmi hatósági ügyeiben, illetve a
működési terület szerint illetékes önkormányzati tűzoltósággal a tűzoltási és műszaki mentési feladatok végrehajtása során.
A szolgálatok tűzvédelmi szervezete 3. § (1) A szolgálatoknál a tűzvédelmi feladatokat tűzvédelmi
felügyelők, tűzvédelmi felelősök és tűzvédelmi megbízottak látják el.
(2) A tűzvédelmi felügyelő szakmailag irányítja a szolgálat tűzvédelmi szervezetét, felügyeli és ellenőrzi a szolgálat
objektumainak és létesítményeinek tűzvédelmi helyzetét.
Tűzvédelmi feladatait munkaköri kötelezettségéből adódóan látja el.
(3) A tűzvédelmi felügyelő jogállását, hatáskörét és feladatait a Szervezeti és Működési Szabályzatban kell rögzíteni.
(4) A tűzvédelmi felügyelő a tűzvédelmi ügyekben a
szolgálat főigazgatójának nevében jogosult eljárni.
(5) A tűzvédelmi felügyelőnek jogszabályban meghatározott tűzvédelmi és műszaki szakképesítéssel kell rendelkeznie.
(6) A szolgálatok valamennyi objektumában tűzvédelmi
felelőst kell kijelölni. A tűzvédelmi felelős a tűzvédelmi
felügyelő szakmai irányításával, szolgálati feladatai teljesítése vagy munkavégzése mellett, tevékenységével és tűzvédelmi ismereteivel folyamatosan biztosítja a szolgálat
objektumához kötődő tűzvédelmi feladatok ellátását, illetve
jogosult ellenőrizni a szervezeti egységek tűzvédelmi megbízottainak tűzvédelmi tevékenységét.
(7) Az egyes szervezeti egységek személyi állományából
tűzvédelmi megbízottat kell kijelölni. A tűzvédelmi megbízott a tűzvédelmi felügyelő szakmai irányítása alatt gondoskodik a tűzvédelmi szabályok betartatásáról a szervezeti egységnél. A tűzvédelmi megbízottak létszámával és kijelölésével kapcsolatos szabályokat a Tűzvédelmi Szabályzat tartalmazza.
(8) A tűzvédelmi felelősnek és a tűzvédelmi megbízottnak a feladatuk ellátásához szükséges tűzvédelmi alapismereti képzésben kell részesülniük.
(9) A tűzvédelmi szervezet tagjait (tűzvédelmi felügyelő,
tűzvédelmi felelős, tűzvédelmi megbízott) kinevezésükkor, illetve kijelölésük esetén megbízólevéllel kell ellátni,
amelyben szakirányú feladataikat is meg kell határozni.
4. § A szolgálat objektumában elhelyezett más szerv tűzvédelmi szervezetét és tevékenységét e rendelet alapján
— a főigazgatóval egyetértésben — a szerv vezetője határozza meg.
5. § A szolgálat alkalmazottja a tűzoltás vezetőjeként
— a tűzvédelmi törvényben meghatározott tűzoltáshoz —
a szolgálat alkalmazottait és rendelkezésre álló eszközeit
csak a szolgálat alapfeladatai ellátásának veszélyeztetése
nélkül rendelheti ki.
A tűzvizsgálat 6. § (1) A szolgálat objektumában és létesítményében bekövetkezett tűzesetet ki kell vizsgálni. A tűzvizsgálatot a
főigazgató által kijelölt bizottság végzi, amelynek minden
esetben tagja a tűzvédelmi felügyelő, a főigazgató felkérésére a BM OKF kijelölt képviselője.
(2) A tűzvizsgálat megkezdéséig a tűzvédelmi felügyelő
köteles intézkedni a tűz helyszínének eredeti állapotban
való megtartásáról.
(3) A tűzvizsgálat során fel kell deríteni a tűzeset keletkezési körülményeit, lehetőség szerint meg kell állapítani
a tűzeset bekövetkezéséért felelős személyét.
(4) A bizottság a tűzvizsgálat eredményét jelentésben
összegzi. A bizottság javaslatára a főigazgató a tűzvizsgálat
eredménye alapján további eljárást kezdeményezhet, a tűzesetek megelőzése érdekében köteles megfelelő intézkedéseket tenni.
(5) A tűzesetről a hatósági bizonyítványt a BM OKF
állítja ki.
A tűzvédelmi ellenőrzés és engedélyezés szabályai 7. §
(1) A szolgálat objektumainak és létesítményeinek tűzvédelmi helyzetét rendszeresen ellenőrizni és értékelni kell.
(2) Az ellenőrzésről készült írásbeli összefoglaló jelentést meg kell küldeni a Miniszterelnöki Hivatal Nemzetbiztonsági Irodának.
8. § A szolgálat létesítményeiben a tűzjelző és/vagy tűzoltó
berendezések létesítéséről, használatbavételéről, átalakításáról vagy bővítéséről készített műszaki tervdokumentációt, valamint a telepítést követően a berendezéseket a
BM OKF kijelölt képviselőjével engedélyeztetni kell.
Záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) A Tűzvédelmi Szabályzatot a rendelet hatálybalépésétől számított 180 napon belül kell kiadni.
Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
282/2015. (HK 10.) HVKF intézkedése a 2015/2016. influenza szezonra történő felkészülésről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján
– figyelemmel a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi
CCV. törvény 78. § (5) bekezdésére, a honvédelemről és a
Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben
bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdés
f) pontjára, a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi
CCV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
szóló 9/2013. (VIII. 12. ) HM rendeletre, valamint a rendvédelmi szervek, a Magyar Honvédség, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, az Országgyűlési Őrség, valamint
a honvédelemért felelős miniszter tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaságok közegészségügyi-járványügyi feladatait ellátó egyes szervek kijelöléséről
szóló 4/2014 (I. 10.) Korm. rendelet 8. § bekezdésére –
a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Az influenza elleni védőoltást biztosítani kell a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban HM), a honvédelmi miniszter közvetlen irányítása alá tartozó központi hivatalok, a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek, továbbá a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat részére is.
3. Az MH-nál szezonális influenza elleni védőoltásban
kötelező jelleggel részesíteni kell:
a) a külföldön szolgálatot teljesítő és 2016. március 31.
előtt külföldi szolgálatát megkezdő teljes állományt,
b) az MH egészségügyi szolgálata teljes katonai szakállományát,
c) az Ideiglenes Biztonsági Határzár (a továbbiakban
IBH feladat), a Közös Akarat (a továbbiakban: KA feladat) és a Balaton 2015 gyakorlatra jelölt és bevont állományt,
4. a 3. c) pontban felsorolt állomány védőoltását lehetőség szerint úgy tervezzék, hogy arra az anyaalakulatnál
kerüljön sor.
5. Az Országos Tisztifőorvos körlevelében meghatározott kockázati csoportokba tartozók, valamint az MH
Egészségügyi Központ (továbbiakban: MH EK) teljes
közalkalmazotti egészségügyi szakállománya, és az IHB
feladat, KA feladat, Balaton 2015 gyakorlat közalkalmazotti állománya számára a szezonális influenza elleni védőoltás ajánlott, törekedni kell a minél magasabb átoltottság elérésére.
6. Az intézkedés 3. és 4. pontjában meghatározott állomány körébe nem tartozók részére az oltóanyag a gyógyszertárakban beszerezhető, az oltás végrehajtását a csapatorvos, illetve a háziorvos végzi.
7. Az idei influenza szezonban három összetevőjű szezonális influenza elleni védőoltás áll a MH oltási célcsoportjainak rendelkezésére, melyre az Egészségügyi Világszervezet a beérkezett jelentések alapján dolgozott ki.
A WHO és az EMA a 2015/2016. évi influenzaszezonra a
trivalens influenza elleni vakcina előállításához az északi
féltekén
a) az A/California/7/2009 (H1N1)pdm09- variáns vírus;
b) az A/Switzerland/9715293/2013 (H3N2)- variáns
vírus;
c) a B/Phuket/3073/2013- variáns vírus. Az előző évivel összehasonlítva megváltozott a trivalens vakcina B komponensére vonatkozó ajánlás.
8. Az oltóanyagot a felhasználásig hűtőszekrényben
+2 – +8 oC hőmérsékleten, fénytől védve kell tárolni. Az
oltóanyagot tilos lefagyasztani, a korábbi évben kiadott
maradék oltóanyagot nem lehet felhasználni.
9. Az oltóanyag szétosztását az MH Egészségügyi
Központ Nemzetközi Oltóközpont (a továbbiakban: MH
EK NOK) szervezi és bonyolítja le.
10. A honvéd-tisztifőorvos körlevélben határozza meg
az influenza szezonra történő felkészülési feladatokat, a
megelőző egészségügyi rendszabályokat. A MH Közegészségügyi és Járványügyi Szolgálat (a továbbiakban:
MH KJSZ) az igények összesítését követően haladéktalanul értesíti az MH katonai szervezeteinek egészségügyi
szolgálatait az oltóanyag átvételének lehetőségéről.
11. A felhasználásra nem került oltóanyagokat 2016.
február 1-ig, a tárolási és szállítási előírások betartásával
a MH EK Oltóközpontja részére vissza kell küldeni.
12. Azok a honvédelmi szervezetek, amelyek bármely
okból a kiutalás keretében nem kapták meg a teljes igényelt mennyiséget, illetve ahol új oltási igény merült fel,
2016. február 1-ig pótlólagos oltóanyag igényléssel élhetnek, melynek fedezete az Oltóközpontba visszaszállított,
felhasználásra nem került oltóanyag.
13. Az MH katonai szervezeteinek egészségügyi szolgálatai az 1. melléklet szerint kötelesek nyilvántartani az
oltottakat. Az oltás végrehajtását az egyéni egészségügyi
dokumentációba, így különösen a nemzetközi oltási igazolványba, az egészségügyi könyvbe, egészségügyi kartonra és a számítógépes adatbázisba be kell jegyezni.
14. A külföldi szolgálatra felkészülő állományok influenza elleni védőoltását a célterületre előírt alap immunizációs oltásokkal együtt az MH EK Nemzetközi Oltóközpontja végzi.
15. A védőoltások alakulásának nyomon követése érdekében az oltások végrehajtását az 1. melléklet másolatának
megküldésével, két alkalommal, 2016. január 9-ig és
2016. április 10-ig az alakulatoknak és intézményeknek jelentenie kell az MH KJSZ honvéd-tisztifőorvos részére.
A jelentés minden esetben az adott időszakban beadásra
került oltási adatokat tartalmazza.
16. Az MH KJSZ soron kívüli ellenőrzéseket hajt végre
a honvédelmi szervezeteknél, amelynek ki kell terjednie
az oltóanyag tárolására, felhasználására és a védőoltásokkal kapcsolatos nyilvántartás vezetésére.
17. A járványügyi helyzet alakulásának figyelemmel kísérése és aktuális értékelése érdekében a járványügyi jelentőszolgálatnak folytatólagosan kell működnie 2015. év
40. héttől 2016. év 20. hetének végéig a következő szervezeteknél:
a) MH 1. Honvéd Tűzszerész és Hadihajós Ezred,
b) MH 5. Bocskai István Lövészdandár,
c) MH 12. Arrabona Légvédelmi Rakétaezred,
d) MH 25. Klapka György Lövészdandár,
e) MH 25/88 Könnyű Vegyes Zászlóalj,
f) MH 34. Bercsényi László Különleges Műveleti
Zászlóalj,
g) MH 37. II. Rákóczi Ferenc Műszaki Ezred,
h) MH 43. Nagysándor József Híradó és Vezetéstámo
gató Ezred, i) MH 54. Veszprém Radarezred,
j) MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis,
k) MH 86. Szolnok Helikopter Bázis,
l) MH 93. Petőfi Sándor Vegyivédelmi Zászlóalj,
m) MH Pápa Bázisrepülőtér,
n) MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dan
dár, 18. Az adatszolgáltatásra kötelezetteknek hetente, hétfőn 14.00 óráig kell regisztrálni és jelenteni a MH KJSZ
(elérhetőség: e-mail: mhkjsz@hm.gov.hu, fax:71-890)
számára a rendelésen megjelent összes influenzaszerű
megbetegedést.
19. A jelentést a MH KJSZ felé a 2. melléklet szerinti
formában kell elektronikusan (pdf és xls formátumban)
megküldeni.
20. Az influenzaszerű tünetekkel jelentkező betegektől
munkaidőben az MH KJSZ járványügyi szakembereivel,
vagy munkaidőn túl az MH KJSZ szakmai ügyeletesével
telefonon történt egyeztetést követően vizsgálati anyagot
küldhetnek (tel. munkaidőben: 71-891, munkaidőn túl:
06-30-815-0869).
21. A vizsgálati anyag vételéhez szükséges mintavételi
csomagot az egészségügyi szolgálatok az MH Mobil
Biológiai Laboratórium Komplexum (a továbbiakban:
MBLK) laboratóriumától, (1101 Budapest, Salgótarjáni
út 18., 45-692, 45-693; fax 45-689) munkaidőben vételezhetik fel.
22. A mintavételi csomagot hűtve kell szállítani és a felhasználás helyén tárolni, a levett mintát a szállításig, valamint a szállítás során +4 – +8 °C-on kell tárolni.
23. A levett mintákat az egészségügyi szolgálatnak
48 órán belül be kell szállítania az MBLK laboratóriumába.
24. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
25. Az intézkedés 2016. szeptember 30-án hatályát
veszti.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
7/2010. (VIII. 25.) NGM tájékoztatója az Artisjus Magyar Szerzői Jogvédő Iroda Egyesület által indított bírósági eljárásokat terhelő illeték utólagos elszámolással történő megfizetésének engedélyezéséről.
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.) 74. § (5) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján az Artisjus
Magyar Szerzői Jogvédő Iroda Egyesületnek (székhely: 1016 Budapest, Mészáros u. 15–17.) az általános szabályoktól
eltérő illetékfizetési módot engedélyeztem, melynek alapján a gazdálkodószervezet a 2010. augusztus 1. napjától
bármely, általa kezdeményezett bírósági eljárás illetékét illetékbélyeg helyett, utólagos elszámolással az APEH
Közép-magyarországi Regionális Igazgatóságának illetékbeszedési számlájára pénzzel fizetheti meg. Az engedély
határozott idejű, 1 évre – vagyis 2011. július 31-ig – szól.
Az engedély magánszemély és gazdálkodószervezet (Pp. 396. §) mint adós ellen indított bírósági eljárás illetékére
egyaránt kiterjed. A gazdálkodószervezetnek előleget kell fizetnie az engedélyben foglaltak szerint.
A gazdálkodószervezet valamennyi illetékköteles iraton az e célra rendszeresített gumibélyegzővel a következő
szöveget tünteti fel: „A bírósági (nemperes és peres) eljárást terhelő ………… Ft bírósági eljárási illeték megfizetésére az adópolitikáért
felelős miniszter 8274/2010. számú engedélye alapján utólagos elszámolással kerül sor.”
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter