text:
45/2012. (III. 20.) Korm. rendelete a közszolgálati tisztviselők személyi irataira, a közigazgatási szerveknél foglalkoztatott munkavállalók személyi irataira és a munkaügyi nyilvántartásra, a közszolgálati alapnyilvántartásra és közszolgálati statisztikai adatgyűjtésre, valamint a tartalékállományra vonatkozó egyes szabályokról.
A Kormány a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 259. § (1) bekezdés 1. pont a)–d) alpontjaiban és
16. pontban, és a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. §
(1) bekezdés m) pontjában, valamint az e rendelet 30. § e) pontja tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 10. §
(3) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, Magyarország Alaptörvénye 15. cikk (3) bekezdésében megállapított
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el: I. FEJEZET
BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. § (1) E rendelet hatálya – a (2)–(7) bekezdésekben meghatározott kivétellel –
a) a közszolgálati tisztviselők jogállásáról szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 1–2. § szerinti
szervekre (a továbbiakban: közigazgatási szervek), és b) a közigazgatási szerveknél foglalkoztatott
ba) kormányzati szolgálati jogviszonyban, valamint bb) közszolgálati jogviszonyban (a továbbiakban együtt: szolgálati jogviszony) álló közszolgálati tisztviselőkre
terjed ki. (2) A 8. § és az 1. melléklet hatálya azon magyar állampolgárokra is kiterjed, akik pályázati eljárásban vesznek részt, illetve
felvételüket kérik a toborzási adatbázisba. (3) A 9. § és a 2. melléklet hatálya a közigazgatási szerveknél foglalkoztatott munkavállalókra terjed ki.
(4) A 3–7. §-ok, a 16. § és 6. melléklet hatálya a közigazgatási szerveknél foglalkoztatott munkavállalókra is kiterjed.
(5) A 17–23. §-ok hatálya a közigazgatási szervnél foglalkoztatott
a) szakmai vezetőre, b) vezetői munkakörrel rendelkező közszolgálati tisztviselőre,
c) politikai tanácsadóra, politikai főtanácsadóra, d) önkormányzati tanácsadóra, önkormányzati főtanácsadóra,
e) jegyzőre (ideértve a jegyzőt, körjegyzőt, megyei jogú város kerületi hivatalvezetőjét, aljegyzőt, főjegyzőt, és
körzetközponti jegyzőt), f) kormányzati ügykezelőre, g) közszolgálati ügykezelőre
nem terjed ki. (6) A 2. § c) pont, a 17–18. §-ok, valamint a 20–22. §-ok hatálya
a) a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
(a továbbiakban: Hszt.) 1. § (1) bekezdésében meghatározott fegyveres szervekre (a továbbiakban: fegyveres
szervek), és b) a fegyveres szerveknél foglalkoztatott szolgálati jogviszonyban (a továbbiakban: hivatásos szolgálati jogviszony)
álló vagy a Hszt. 66/C. § (2) bekezdése alapján hivatásos szolgálati jogviszonyban állt hivatásos állomány tagjára
(a továbbiakban együtt: hivatásos állományúra) is kiterjed. (7) A 2. § d)–e) pontjai, a 24–26. §-ok, és a 9–12. mellékletek hatálya a fegyveres szervekre és a hivatásos állományúakra
terjed ki. 2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) személyi irat: bármilyen anyagon, alakban és bármilyen eszköz felhasználásával keletkezett adathordozó, amely
a szolgálati jogviszony létesítésekor, fennállása alatt, megszűnésekor, illetve azt követően keletkezik és
a közszolgálati tisztviselő személyével összefüggésben adatot, megállapítást tartalmaz,
b) munkavállaló személyi anyaga: a munkavállaló öt évnél nem régebbi fényképe, önéletrajza, a bűnügyi
nyilvántartó szerv által kiállított hatósági bizonyítvány, a munkavállaló titoktartási nyilatkozata, munkaszerződése
és annak módosítása, munkaköri leírása, teljesítményértékelése, a munkaviszonyt megszüntető irat, és
a munkáltatói igazolás másolata, c) tartalékállományba helyezett: az a közszolgálati tisztviselő, akinek tartalékállományba helyezéséről az őt
foglalkoztató közigazgatási szerv intézkedett, d) országos parancsnok: a rendőrség központi szervének vezetője, a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi
szerve vezetője, a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka, valamint a nemzetbiztonsági szolgálatok
főigazgatói, e) országos parancsnokság: az országos parancsnok által vezetett szerv,
f) üres álláshely: a közigazgatási szervnél betöltetlen közszolgálati tisztviselői állás, amelynek betöltése érdekében
a munkáltatói jogkör gyakorlója megteszi a szükséges intézkedéseket – így különösen meghívásos vagy pályázati
eljárást kezdeményez, valamint a tartalékállományba helyezettek között keresést kér –, ugyanakkor nem
tekinthető üres álláshelynek a Kttv. alapján munkavégzési kötelezettsége alól mentesített közszolgálati
tisztviselők álláshelye, g) irányító szerv: a kormányhivatal, a központi hivatal, valamint a megyei, fővárosi kormányhivatal,
h) irányított szerv: az irányító szerv irányítása alatt álló területi, illetve helyi államigazgatási szerv.
II. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 3. § (1) A közigazgatási szerv – az általa foglalkoztatott közszolgálati tisztviselő írásbeli kérelmére – a közszolgálati tisztviselő
olyan adatait is kezelheti, amelyek átadására törvény a közszolgálati tisztviselőt nem kötelezi. Ezen adatok csak
a közszolgálati tisztviselő által megjelölt célra használhatók fel, illetve csak hozzájárulásával továbbíthatók más szerv
részére. (2) A közszolgálati tisztviselő (1) bekezdés szerinti adatait elkülönítetten kell kezelni, és az ezekben szereplő
személyazonosító adatokat a közszolgálati tisztviselő kérésére haladéktalanul törölni kell. Az adatok
személyazonosításra alkalmatlan módon statisztikai célra felhasználhatók, illetve ezekből adatszolgáltatás végezhető.
(3) A közigazgatási szerv köteles biztosítani, hogy a közszolgálati tisztviselő a róla nyilvántartott iratokról másolatot vagy
kivonatot kaphasson. (4) A közszolgálati tisztviselő adatainak rögzítése közokirat, illetve a munkáltató döntése alapján történhet.
4. § A közszolgálati tisztviselő e rendelet szerinti határidő mulasztását akkor mentheti ki, ha az akadályoztatása
megszűnését követő nyolc napon belül, de legkésőbb az elmulasztott határidő utolsó napjától számított három
hónapon belül igazolja a mulasztás okát, és egyúttal pótolja az elmulasztott cselekményt.
5. § Az irányító szerv az irányított szerv által kezelt adatok vonatkozásában adatfeldolgozói tevékenységet végezhet az
irányított szervvel kormányzati szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselő, munkaviszonyban álló munkavállaló
személyi anyagával, jogszabály eltérő rendelkezése hiányában egyéb személyi irataival, a közszolgálati
alapnyilvántartással, valamint a Kttv. 178. § (1) bekezdése szerinti adatszolgáltatással kapcsolatban.
III. FEJEZET KÖZSZOLGÁLATI TISZTVISELŐK SZEMÉLYI IRATAI 6. § (1) A személyi iratok köre:
a) a személyi anyag Kttv. 184. § (1) bekezdésében meghatározott iratai (a továbbiakban: személyzeti irat);
b) a szolgálati jogviszonnyal összefüggő egyéb iratok (ide nem értve a külön törvény által szabályozott
vagyon-nyilatkozattételi kötelezettséggel kapcsolatos iratokat); c) a szolgálati jogviszonnyal összefüggő más jogviszonyokkal kapcsolatos iratok;
d) a közszolgálati tisztviselő saját kérelmére kiállított vagy a közigazgatási szervnek önként átadott adatokat
tartalmazó iratok. (2) A szolgálati jogviszony létrehozásának elmaradása esetén az ezzel kapcsolatos döntést követő nyolc napon belül
vissza kell adni a szolgálati jogviszony létrehozását kezdeményező iratokat az érintettnek, illetve a személyi anyagot
annak a szervnek, amely azt megküldte. 7. § (1) A személyi iratokat – ha jogszabály másként nem rendelkezik – külön számtartományon belül gyűjtőszámon vagy
ezzel egyenértékű módon kell iktatni. (2) A személyi iratra csak olyan adat és megállapítás vezethető, amelynek alapja
a) közokirat vagy a közszolgálati tisztviselő írásbeli nyilatkozata;
b) a munkáltatói jogkör gyakorlójának írásbeli rendelkezése; c) bíróság vagy más hatóság döntése;
d) jogszabályi rendelkezés. (3) A szolgálati jogviszony megszűnése, megszüntetése (a továbbiakban: megszűnés) után a közszolgálati tisztviselő
személyi iratait a közigazgatási szervirattárában kell elhelyezni. (4) A szolgálati jogviszony létesítésekor a közigazgatási szerv összeállítja, illetve végleges áthelyezés esetén megkéri
a közszolgálati tisztviselő személyi anyagát, s azt e rendeletben meghatározottak szerint kezeli. A személyzeti iratokat
tartalmuknak megfelelően csoportosítva, keletkezésük sorrendjében, az e célra személyenként kialakított gyűjtőben
kell őrizni. Az elhelyezett személyzeti iratokról tartalomjegyzéket (a továbbiakban: tartalomjegyzék) kell készíteni,
amelyen a közigazgatási szerv dokumentálja az irat megnevezését, iktatószámát és keltezését. A tartalomjegyzékre
azonnal rávezeti a változást. (5) A határozott időre történő áthelyezést, illetve a kirendelést követően keletkező és a személyi anyag részét képező
személyzeti iratot a személyi anyagban kell elhelyezni. (6) Végleges áthelyezés (Kttv. 59. §) esetén a közszolgálati tisztviselő személyi anyagát a személyzeti iratokról készített
átadási jegyzékkel együtt az áthelyezés időpontjában – legkésőbb az áthelyezés időpontját követő munkanapon –
meg kell küldeni az áthelyezés helye szerinti közigazgatási szervnek, amely nyolc napon belül visszaigazolja azok
átvételét. (7) A személyi anyagot „Betekintési lap” (a továbbiakban: betekintési lap) kimutatással kell ellátni, amelyen dokumentálni
kell a személyi anyagba történő betekintés tényét, jogosultjának személyét, jogszabályi alapját és időpontját.
(8) A szolgálati jogviszony megszűnése esetén a tartalomjegyzéket és a betekintési lapot a közigazgatási szerv lezárja és
a személyi anyagot – a végleges áthelyezés miatti szolgálati jogviszony megszűnés kivételével – irattárazza. A személyi
anyag tárolásáról és levéltárba helyezéséről a közigazgatási szervnek az iratkezelési szabályzatában és irattárazási
tervében kell rendelkeznie. (9) A szolgálati jogviszony megszűnése után a közszolgálati tisztviselő egyéb személyi iratait a közigazgatási
szervirattárában kell elhelyezni az iratkezelési szabályzat és irattárazási terv szerint.
8. § A Kttv. alapján önéletrajz benyújtására kötelezett személy az 1. mellékletben meghatározott önéletrajzot nyújt be az
őt foglalkoztató, vagy a pályázati eljárást lefolytató közigazgatási szervnek, vagy a toborzási adatbázist kezelő
személyügyi központnak. IV. FEJEZET KÖZSZOLGÁLATI MUNKAVÁLLALÓK SZEMÉLYI IRATAI, MUNKAÜGYI NYILVÁNTARTÁS
9. § (1) A közigazgatási szerv az általa foglalkoztatott munkavállaló (2) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott személyi
iratait a munkavállaló írásbeli hozzájárulása esetén kezelheti. (2) A közigazgatási szervnél foglalkoztatott munkavállaló személyi iratainak köre:
a) a munkavállaló írásbeli hozzájárulásával kezelt személyi anyaga [2. § b) pont] körébe tartozó iratok;
b) a munkaviszonnyal összefüggő egyéb iratok; c) a munkaviszonnyal összefüggő más jogviszonyokkal kapcsolatos iratok;
d) a munkavállaló saját kérelmére kiállított vagy a közigazgatási szervnek önként átadott adatokat tartalmazó iratok.
(3) A munkavállaló munkába állását megelőzően a 2. melléklet szerinti írásbeli titoktartási nyilatkozatot teszi meg.
(4) A 3–7. §-ok rendelkezései a munkavállaló személyi irataira megfelelően alkalmazandók.
V. FEJEZET KÖZSZOLGÁLATI NYILVÁNTARTÁS 10. § (1) A közigazgatási szervnek e fejezetben foglaltak szerint kell ellátnia a közszolgálati alapnyilvántartás vezetésével és
a közszolgálati statisztikai adatgyűjtés végrehajtásával (a továbbiakban együtt: közszolgálati nyilvántartás)
kapcsolatos feladatokat. (2) E fejezet rendelkezéseit a szolgálati jogviszony megszűnése után, illetve az e jogviszony létesítésére irányuló előzetes
eljárásokra is megfelelően alkalmazni kell. (3) A közszolgálati nyilvántartás vezetésével kapcsolatos feladatokat csak a közigazgatási szerv hivatali szervezetének
vezetője által e feladattal megbízott szervezeti egység vagy közszolgálati tisztviselő láthatja el.
3. Közszolgálati alapnyilvántartás 11. § (1) A közszolgálati alapnyilvántartás a közszolgálati tisztviselő szolgálati jogviszonnyal összefüggésben keletkezett és
azzal kapcsolatban álló adatait rendszerezetten tárolja és feldolgozza.
(2) A közszolgálati alapnyilvántartást a közszolgálati tisztviselőt foglalkoztató közigazgatási szerv az általa rendszeresített
adatlapon a Kttv. 2. mellékletében meghatározott adattartalommal az e rendelet 3. mellékletében meghatározottakra
figyelemmel folyamatosan köteles vezetni. (3) A közszolgálati tisztviselő az adataiban bekövetkező változásokról nyolc napon belül köteles tájékoztatni
a munkáltatói jogkör gyakorlóját, aki a változás tudomására jutásától számított nyolc napon belül köteles intézkedni az
adatok aktualizálásáról. (4) A közigazgatási szerv haladéktalanul köteles az adatlapra rávezetni a munkáltatói jogkör gyakorlójának intézkedése
alapján a személyi iraton átvezetett és igazolt adatváltozásokat.
(5) A közigazgatási szerv köteles gondoskodni a munkáltatói jogkör gyakorlójának intézkedése alapján a hatályát vesztett
fegyelmi büntetés teljes és végleges törléséről mind a számítógépes adatállományból, mind a közszolgálati
alapnyilvántartás adatlapjáról. 12. § (1) A közszolgálati alapnyilvántartás papír alapon vagy elektronikusan is vezethető.
(2) Az elektronikusan vezetett közszolgálati alapnyilvántartás esetén papír alapú adatlapot – a szolgálati jogviszony első
alkalommal történő létesítését és a szolgálati jogviszony megszűnését kivéve – nem kell vezetni.
(3) A Kttv. 180. § (1) bekezdése alapján betekintési joggal rendelkező szerv vagy személy erre irányuló külön kérelmére ki
kell nyomtatni azokat az adatokat, amelyekre betekintési joga kiterjed.
(4) A (2)–(3) bekezdés alapján kinyomtatott iratokat személyzeti iratként kell kezelni.
(5) Az elektronikusan vezetett közszolgálati alapnyilvántartásból a szolgálati jogviszony megszűnése esetén
haladéktalanul és véglegesen törölni kell a közszolgálati tisztviselő személyazonosító adatait. Statisztikai
adatfeldolgozás vagy adatszolgáltatás céljából a személyazonosításra alkalmatlan adatok továbbra is felhasználhatók.
13. § (1) A közigazgatási szerv a közszolgálati tisztviselő kinevezésekor, a munkáltató személyében bekövetkező
jogutódlásakor – a (3) bekezdés szerinti eset kivételével – köteles a közszolgálati tisztviselő számára közszolgálati
alapnyilvántartási technikai azonosító kódot (a továbbiakban: technikai azonosító) megállapítani. A technikai
azonosító a közszolgálati tisztviselő azonosítását biztosító tizenegy számjegyből álló számsor. Az első hat számjegye
a szervazonosító kód (a továbbiakban: szervazonosító), az utolsó öt számjegye a közszolgálati tisztviselő egyéni
azonosítására szolgáló, folyamatos és egyszer használható számsor (a továbbiakban: egyéni azonosító).
(2) A szervazonosítót a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban:
miniszter) állapítja meg a közigazgatási szerv e rendelet 4. mellékletében meghatározott szervezeti adatok
jelentőlapja (a továbbiakban: jelentő lap) alapján. A jelentő lapot a közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője
írásban köteles megküldeni a miniszter részére. (3) Új közigazgatási szerv létrehozása esetén a jelentő lapot az alapító okirat aláírásával vagy a létrehozásról szóló
jogszabály kihirdetésével, illetve a képviselő-testületnek a létrehozásról rendelkező döntésével egy időben kell
megküldeni. (4) A szervazonosítót a miniszter öt munkanapon belül megküldi a bejelentkező közigazgatási szervnek. Adatfeldolgozási
megállapodás esetén az irányított szerv nyolc napon belül tájékoztatja az irányító szervet a szervazonosítójáról, illetve
annak változásáról. (5) Az egyéni azonosítót – kivéve a (6) bekezdésben foglalt esetet – a közigazgatási szerv állapítja meg, amelyet nem
változtathat meg a szolgálati jogviszony fennállása alatt. (6) Adatfeldolgozási megállapodás esetén – az egyéni azonosítókhoz kapcsolódóan – a megállapodásban kell
meghatározni az egyéni azonosítók a) megállapításának és nyilvántartásának módját,
b) védelmét, c) kezelésével összefüggő felelősség szabályait. 14. § A Kormány a Kttv. 185. § (6) bekezdése szerinti államigazgatási szervként a Nemzeti Közigazgatási Intézetet jelöli ki.
4. Közszolgálati statisztikai adatgyűjtés 15. § (1) A Kttv. 178. § (1) bekezdése szerinti közszolgálati statisztikai adatgyűjtés keretében az adatszolgáltatást
elektronikusan, az erre szolgáló informatikai rendszerben kell teljesíteni.
(2) Az adatgyűjtésért, az adatkezelésre vonatkozó döntésekért és a feldolgozott adatokból történő adatszolgáltatásokért
a miniszter a felelős. (3) A miniszter gondoskodik az adatgyűjtésről, a feldolgozásról, az elemzésről, továbbá a statisztikai adatgyűjtéshez
szükséges informatikai rendszer kifejlesztéséről, működtetéséről, rendszeres karbantartásáról és továbbfejlesztéséről.
(4) Az adatszolgáltatásra kötelezett szerv a (3) bekezdés szerinti informatikai rendszerbe a közszolgálati statisztikai
adatgyűjtési bejelentkezési kóddal (a továbbiakban: KSA-kód) és jelszóval jelentkezik be. A KSA-kód megegyezik
a közigazgatási szerv részére e rendelet hatálybalépéséig kiadott e-Közigtad bejelentkezési kóddal és jelszóval.
(5) Új közigazgatási szerv létrehozása esetén a 13. § (2) bekezdése szerinti jelentőlap alapján adott szervazonosító kóddal
egyidejűleg kerül sor a KSA-kód igénylésére és kiadására.
(6) Az adatszolgáltatás teljesítéséről a közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője gondoskodik.
(7) A közigazgatási szerv a tárgyév január 1-jei állapotnak megfelelően legkésőbb tárgyév március 31-éig köteles évente
az 5. mellékletben meghatározott adatokat szolgáltatni. 16. § (1) A Kttv. 178. § (2) bekezdése alapján a Magyar Államkincstár a miniszter részére a közigazgatási szerv a 6. mellékletben
meghatározottakra figyelemmel adja át a létszám- és illetményadatokat, valamint kereseti adatokat.
(2) Az adatok átadásának időpontjával, valamint az átadással kapcsolatos feldolgozási és technikai szempontokról
a miniszter közvetlenül tájékoztatja a Magyar Államkincstárt. VI. FEJEZET
TARTALÉKÁLLOMÁNY 5. TARTINFO-rendszer 17. § (1) A tartalékállományba helyezett adatait valamint a közigazgatási szerv által bejelentett üres álláshely adatait
a személyügyi központ az ezek nyilvántartására szolgáló informatikai rendszerben (a továbbiakban:
TARTINFO-rendszer) tartja nyilván. (2) A TARTINFO-rendszer az (1) bekezdés szerinti feladatok ellátása érdekében a következő funkciókra alkalmazható:
a) a tartalékállományba helyezett adatainak rögzítése, módosítása, törlése;
b) az üres vagy megüresedő álláshelyre alkalmas tartalékállományba helyezett keresése;
c) a közigazgatási szerv és az országos parancsnokság adatainak kezelése;
d) a közigazgatási szervnél megüresedett álláshely bejelentése, törlése.
(3) E fejezet alkalmazásában a Kormány a Kttv. 73. § (5) bekezdése vonatkozásában a Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztériumot személyügyi központként jelöli ki. (4) A személyügyi központ a TARTINFO-rendszerben kezelt elérhetőségén keresztül közvetlenül értesíti
a tartalékállományba helyezettet a munkaerőpiacon történő elhelyezkedését elősegítő programban való részvétel
lehetőségéről és annak feltételeiről. Az állami foglalkoztatási szerv köteles a személyügyi központtal együttműködni,
és részére előzetesen tájékoztatást adni az említett programok tervezett kezdetéről, és az azokban való részvétel
feltételeiről. (5) A TARTINFO-rendszer a tartalékállományba került közszolgálati tisztviselőről a Kttv. 3. mellékletében meghatározott
adatokat, továbbá statisztikai célra szolgáló, önkéntes adatszolgáltatáson alapuló adatokat tartalmaz. A közszolgálati
tisztviselő Kttv. 3. mellékletében meghatározott adatainak 20. § (5) bekezdése céljából történő továbbításához az
érintett írásbeli hozzájárulása szükséges. 18. § (1) A közszolgálati tisztviselő adatainak a TARTINFO-rendszerben történő rögzítéséről, módosításáról, törléséről, valamint
a közigazgatási szerv adataiban történő változás átvezetéséről a közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője
által megbízott személy gondoskodik. A közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője legfeljebb öt közszolgálati
tisztviselő számára biztosíthat hozzáférést a TARTINFO-rendszerhez. (2) A közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője a TARTINFO-rendszerbe bejelentkezési kóddal és jelszóval
(a továbbiakban együtt: TARTINFO azonosítók) lép be. (3) A közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője a TARTINFO-rendszerbe a 2010. január 1-jei eKözigtad
adatszolgáltatás során használt bejelentkezési kóddal és jelszóval lép be.
(4) Annak a közigazgatási szervnek kell regisztrálnia a TARTINFO-rendszerbe, amely nem rendelkezik eKözigtad
bejelentkezési kóddal és jelszóval. (5) A regisztrációhoz szükséges TARTINFO azonosítók kiadását a közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője
igényelheti a 7. melléklet szerinti regisztrációs bejelentő lap megküldésével. A közigazgatási szerv hivatali
szervezetének vezetőjének aláírásával ellátott regisztrációs bejelentő lapot a személyügyi központnak kell postai úton
megküldeni legalább tizenöt munkanappal a TARTINFO-rendszer használatának megkezdése előtt.
(6) A személyügyi központ a közigazgatási szerv vezetőjének a TARTINFO azonosítókat a regisztrációs bejelentő lap
megérkezésétől számított nyolc munkanapon belül, postai úton, tértivevényes küldeményként küldi meg.
(7) A közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője a TARTINFO-rendszerbe történő első bejelentkezéskor
megváltoztatja a jelszavát. A megváltoztatott jelszóról a TARTINFO-rendszer elektronikus úton értesíti a közigazgatási
szerv hivatali szervezetének vezetőjét. 6. TARTINFO-rendszer egyes funkciói
19. § (1) A közszolgálati tisztviselő tartalékállományba helyezéséről a közigazgatási szerv felmentésre vonatkozó munkáltatói
intézkedésében kell rendelkezni. (2) A közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője a közszolgálati tisztviselő adatait a tartalékállományba
helyezésétől számított öt munkanapon belül rögzíti a TARTINFO-rendszerben.
(3) A közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője haladéktalanul intézkedik a közszolgálati tisztviselő adatainak
a TARTINFO-rendszerből való törléséről, ha a) végleges áthelyezésére kerül sor;
b) új munkakörbe helyezik át; c) megszűnik a szolgálati jogviszonya;
d) a közszolgálati tisztviselő kéri a törlését. (4) A felmentési idő lejártával a TARTINFO-rendszer automatikusan törli a közszolgálati tisztviselő adatait.
20. § (1) A közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője megkeresheti a személyügyi központot, hogy
a TARTINFO-rendszerben tartalékállományba helyezettek között keresést végezzen. (2) A személyügyi központ az üres álláshely betöltése érdekében – a közigazgatási szerv hivatali szervezetének
vezetőjének megkeresése nélkül is – keresést végez a TARTINFO-rendszerben, ha a közigazgatási szerv a 23. §
(1) bekezdésében meghatározottak szerint üres álláshelyet jelentett be.
(3) A személyügyi központ a keresést a közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetőjének megkeresésétől
– a (2) bekezdésben foglalt esetben az üres álláshely bejelentésétől – számított öt munkanapon belül lefolytatja, és abc
sorrendben ajánlati listát állít össze az álláshely betöltésére alkalmas tartalékállományba helyezettekről.
(4) A személyügyi központ a lefolytatott keresésről értesíti a keresést kérő, illetve az üres álláshelyet bejelentő
közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetőjét. A keresést kérő közigazgatási szerv hivatali szervezetének
vezetője abban az esetben is kap értesítést, ha a személyügyi központ keresése eredménytelen.
(5) Az eredményes keresésről szóló értesítéssel egyidejűleg a személyügyi központ a keresést kérő, illetve az üres
álláshelyet bejelentő közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője számára hozzáférhetővé teszi az ajánlati
listán szereplő tartalékállományba helyezetteknek a Kttv. 3. mellékletében meghatározott adatait.
21. § (1) Az ajánlati listán szereplők adatai alapján a keresést kérő, illetve az üres álláshelyet bejelentő közigazgatási szerv
közvetlenül a tartalékállományba helyezett közszolgálati tisztviselőnél kezdeményezheti a szóbeli meghallgatást
továbbfoglalkoztatása céljából. (2) A szóbeli meghallgatás helyét és időpontját úgy kell meghatározni, hogy a közszolgálati tisztviselő eleget tudjon tenni
a szóbeli meghallgatáson való megjelenésnek. Az erről szóló tájékoztatást a meghallgatás időpontját megelőzően
legalább három munkanappal kell a közszolgálati tisztviselőnek kézbesíteni. A szóbeli meghallgatáson való
megjelenést a közszolgálati tisztviselőt foglalkoztató munkáltatói jogkör gyakorlója köteles lehetővé tenni.
(3) A szóbeli meghallgatást követően a keresést kérő, illetve üres álláshelyet bejelentő közigazgatási szerv hivatali
szervezetének vezetője haladéktalanul írásban tájékoztatja a közszolgálati tisztviselőt foglalkoztató közigazgatási
szerv vezetőjét a közszolgálati tisztviselő továbbfoglalkoztatására irányuló szándékáról és kezdeményezi az
áthelyezést. (4) Az áthelyezésről a munkáltatói jogkör gyakorlója írásban tájékoztatja a közszolgálati tisztviselőt, aki a tájékoztatás
kézhezvételét követő nyolc napon belül nyilatkozik, hogy az áthelyezést elfogadja-e. Amennyiben a közszolgálati
tisztviselő felmentési idejéből kevesebb, mint nyolc nap van hátra, a közszolgálati tisztviselőnek legkésőbb
a felmentési idő utolsó napján kell nyilatkoznia az áthelyezés elfogadásáról.
(5) A közszolgálati tisztviselő hozzájárulása esetén a munkáltatói jogkör gyakorlója intézkedik az áthelyezésről, s
visszavonja a tartalékállományba helyezett közszolgálati tisztviselő felmentését. (6) A keresést kérő, illetve az üres álláshelyet bejelentő közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője az ajánlati lista
kézhezvételét követő tizenöt munkanapon belül a TARTINFO-rendszeren keresztül értesíti a személyügyi központot az
ajánlati listán szereplőkre vonatkozó döntéséről. 22. § (1) A közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője a változás bekövetkeztétől számított öt munkanapon belül
intézkedik a közigazgatási szerv adataiban történő változás átvezetéséről a TARTINFO-rendszerben.
(2) Ha a közigazgatási szerv megszűnik, akkor a megszűnő közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője
a TARTINFO-rendszerben rögzíti a megszűnés időpontját, annak módját (jogutóddal vagy jogutód nélkül). A
megszűnés időpontjától kezdve a megszűnő közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője nem jogosult
a TARTINFO-rendszerhez hozzáférni. (3) Ha a megszűnő közigazgatási szervnek van jogutódja, akkor a Kttv. 58. § (2) bekezdése szerint kell eljárni azzal, hogy
több jogutód szerv esetén a megszűnő közigazgatási szervnek minden közszolgálati tisztviselő esetében meg kell
határozni a jogutód szervet. (4) A közigazgatási szerv vezetőjének személyében történő változás esetén az új vezető haladéktalanul postai úton kéri
a személyügyi központtól a korábbi vezető jogosultságának megszüntetését és a TARTINFO-rendszerhez való
hozzáférés biztosítását a közigazgatási szerv nevének és az e rendelet 7. mellékletében szereplő regisztrációs
adatlapnak a közigazgatási szerv vezetőjére vonatkozó adatainak megadásával. A személyügyi központ öt
munkanapon belül módosítja a vezető adatait, és elektronikus úton elküldi a TARTINFO azonosítókat.
23. § (1) A közigazgatási szerv üres álláshelyének betöltése érdekében tett intézkedések megtételétől számított tizenöt napon
belül a közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője rögzíti az üres álláshely 8. mellékletében meghatározott
adatait a TARTINFO-rendszerben. (2) Az üres álláshelyre történő kinevezés – határozott idejű áthelyezés esetén kinevezés-módosítás – napjától számított
nyolc napon belül a közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője törli az üres álláshely adatait
a TARTINFO-rendszerből. 7. Hivatásos állományúakra vonatkozó eltérő rendelkezések
24. § (1) Az országos parancsnokság a TARTINFO-rendszer a 17. § (2) bekezdés a)–c) pontjaiban meghatározott funkcióit
alkalmazza. (2) A 19. § (2) bekezdéstől eltérően a TARTINFO-rendszer a tartalékállományba helyezett hivatásos állományúakról a Hszt.
11. mellékletében meghatározott adatokat, továbbá statisztikai célra szolgáló, önkéntes adatszolgáltatáson alapuló
adatokat tartalmaz. (3) Az országos parancsnok a 9. melléklet szerinti regisztrációs bejelentő lap megküldésével igényel TARTINFO
azonosítókat, amelyet a 18. § (5) bekezdésében meghatározott módon kell megküldenie a személyügyi központnak.
Az országos parancsnok csak az így igényelt TARTINFO azonosítókkal léphet be a TARTINFO-rendszerbe. Az országos
parancsnok – a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – a hivatásos állományú adatait a tartalékállományba
helyezésétől számított öt munkanapon belül rögzíti a TARTINFO-rendszerben.
(4) A Hszt. 66/C. § (1) bekezdése szerinti feltételeknek megfelelő hivatásos állományú a 10. melléklet szerinti tartalommal,
a Hszt. 66/C. § (2) bekezdése szerinti feltételeknek megfelelő hivatásos állományú a 11. melléklet szerinti tartalommal
tartalékállományba helyezése iránt kérelmet nyújthat be a személyügyi központnak. A polgári nemzetbiztonsági
szolgálatoknál foglalkoztatott hivatásos állományú köteles csatolni a kérelméhez a főigazgató hozzájáruló
nyilatkozatát. A személyügyi központ a kérelem kézhezvételétől számított öt munkanapon belül rögzíti
a TARTINFO-rendszerben a hivatásos állományú adatait. (5) A hivatásos állományú adatainak (4) bekezdés szerinti TARTINFO-rendszerbe történő rögzítését követő öt
munkanapon belül a személyügyi központ tájékoztatja a hivatásos állományút foglalkoztató fegyveres szerv országos
parancsnokságát a tartalékállományba helyezésről. (6) A (4) bekezdés alapján tartalékállományba helyezett hivatásos állományú köteles az adataiban történő változásokat öt
munkanapon belül postai úton bejelenteni a személyügyi központ felé.
25. § (1) Az országos parancsnok a hivatásos állományú adatait törli a TARTINFO-rendszerből, ha
a) a felmentési ideje lejár és nem kerül sor a Hszt. 66/A. § (2) bekezdése szerinti tartalékállományban tartására;
b) a Hszt. 66/A. § (2) bekezdése szerinti tartalékállományban tartásának időtartama letelt;
c) a továbbfoglalkoztatásra kerül sor; d) a hivatásos állományú a Hszt. 66/A. § (8) bekezdésében meghatározott okból kérelmet nyújt be az országos
parancsnokság részére. (2) A hivatásos állományú a Hszt. 66/A. § (2) bekezdése szerinti tartalékállományban tartására irányuló kérelmét
a hivatásos szolgálati jogviszony megszűnését megelőző legalább tizenöt nappal megelőzően írásban be kell nyújtani
az országos parancsnokság részére. Az országos parancsnok a Hszt. 66/A. § (2) bekezdés szerinti feltételek fennállása
esetén módosítja a TARTINFO-rendszerben a tartalékállományba helyezés időtartamát.
(3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti továbbfoglalkoztatás megkezdésének azt a napot kell tekinteni, amelyen a hivatásos
állományút áthelyezik vagy közigazgatási szervnél közszolgálati tisztviselővé kinevezik.
(4) A 24. § (4) bekezdése alapján tartalékállományba helyezett hivatásos állományú a 12. melléklet szerinti tartalommal
bármely okból törlés iránt postai úton kérelmet nyújthat be a személyügyi központhoz. A személyügyi központ
vezetője a kérelem kézhezvételétől számított tizenöt napon belül törli a TARTINFO-rendszerből a tartalékállományba
helyezett hivatásos állományú adatait. (5) A TARTINFO-rendszerből történő (5) bekezdés szerinti törlést követő tizenöt napon belül a személyügyi központ
tájékoztatja a hivatásos állományút foglalkoztató fegyveres szerv országos parancsnokságát a tartalékállományból
történő törlésről. 26. § (1) A 21. § (3)–(5) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy áthelyezés alatt érteni kell a Hszt. 53. § d) pontja
szerinti esetet, valamint a tartalékállományba helyezett hivatásos állományú közigazgatási szervnél közszolgálati
tisztviselővé történő kinevezését is. (2) A 24. § (4) bekezdése alapján tartalékállományba helyezett hivatásos állományúra a 21. § (3) és (5) bekezdést nem kell
alkalmazni. A Hszt. 66/C. § (1) bekezdése alapján tartalékállományba helyezését kérő hivatásos állományú
áthelyezéséhez vagy közigazgatási szervnél közszolgálati tisztviselővé történő kinevezéséhez történő előzetes
hozzájárulása esetén, a hivatásos szolgálati jogviszonyát a Hszt. 53. § d) pontja alapján kell megszüntetni.
(3) A tartalékállományba helyezett hivatásos állományúra – a 24–26.§-okban foglalt eltérésekkel – megfelelően
alkalmazni kell a 18. §, 20–22. §-okban foglaltakat.
VII. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 27. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(4) bekezdésben meghatározottak kivételével – a kihirdetését követő harmadik napon lép
hatályba. (2) A rendelet 1. § (6)–(7) bekezdése, 2. § d) pontja, 23–26. §-ok, 29. §, valamint a 8–12. mellékletek 2012. szeptember 1-jén
lépnek hatályba. (3) A 30. § d) pontja 2012. szeptember 2-án lép hatályba.
(4) A 30. § c) pontja 2012. december 31-én lép hatályba.
28. § (1) E rendelet hatálybalépéséig a közigazgatási szerv számára kiadott szervazonosító kód megegyezik a 13. § (2) bekezdés
szerinti szervazonosító kóddal. (2) E rendelet 15. § (7) bekezdésétől eltérően a közigazgatási szerv 2012-ben az adatszolgáltatást a 2012. január 1-jei
állapotnak megfelelően legkésőbb a 2012. május 31-éig köteles adatokat szolgáltatni a közigazgatási szerv szervezeti
adatairól, a közigazgatási szervnél foglalkoztatott közszolgálati tisztviselők létszámáról, életkoráról, munkaidejéről,
besorolásáról, vezetői beosztásáról, valamint a szolgálati jogviszony létesítéséről és megszüntetéséről.
(3) E rendelet 23. §-át azokra az üres álláshelyekre kell alkalmazni, amelyek betöltése érdekében a közigazgatási szerv e
rendelet hatálybalépését követően tett intézkedést. 29. § (1) A 2. § c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„c) tartalékállományba helyezett: az a közszolgálati tisztviselő, akinek tartalékállományba helyezéséről az őt
foglalkoztató közigazgatási szerv intézkedett, valamint az a hivatásos állományú, akinek tartalékállományba
helyezéséről az őt foglalkoztató fegyveres szerv országos parancsnoksága intézkedett, továbbá az a hivatásos
állományú, akinek tartalékállományba helyezéséről a személyügyi központ a hivatásos állományú személyügyi
központhoz intézett kérelmére intézkedett,” (2) A 17. § (3) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) E fejezet alkalmazásában a Kormány a Kttv. 73. § (5) bekezdése vonatkozásában a Nemzeti Közigazgatási Intézetet
személyügyi központként jelöli ki.” (3) 17. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A TARTINFO-rendszer a tartalékállományba helyezett közszolgálati tisztviselőről a Kttv. 3. mellékletében, valamint
a tartalékállományba helyezett hivatásos állományúakról a Hszt. 11. mellékletében meghatározott adatokat, továbbá
statisztikai célra szolgáló, önkéntes adatszolgáltatáson alapuló adatokat tartalmaz. A közszolgálati tisztviselő Kttv.
3. mellékletében, valamint a hivatásos állományú Hszt. 11. mellékletében meghatározott adatainak 20. § (5) bekezdése
céljából történő továbbításához az érintett írásbeli hozzájárulása szükséges.”
(4) A 20. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Az eredményes keresésről szóló értesítéssel egyidejűleg a személyügyi központ a keresést kérő, illetve az üres
álláshelyet bejelentő közigazgatási szerv hivatali szervezetének vezetője számára hozzáférhetővé teszi az ajánlati
listán szereplő tartalékállományba helyezetteknek a Kttv. 3. mellékletében, valamint a Hszt. 11. mellékletében
meghatározott adatait.” 30. § Hatályát veszti a) a közszolgálati jogviszonnyal összefüggő adatkezelésre és a közszolgálati nyilvántartásra vonatkozó szabályokról
szóló 233/2001. (XII. 10.) Korm. rendelet, b) a köztisztviselők és a kormánytisztviselők tartalékállományba helyezéséről szóló 292/2010. (XII. 22.) Korm.
rendelet, c) a 28. § (2) bekezdése, d) a 29. §,
e) a közszolgálati nyilvántartás egyes kérdéseiről szóló 7/2002. (III. 12.) BM rendelet,
f) az egyes központi államigazgatási szervek személyügyi nyilvántartási és integrált emberi erőforrás-gazdálkodási
rendszeréről szóló 335/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet melléklete.
31. § (1) A közigazgatási és az ügykezelői alapvizsgáról szóló 174/2011. (VIII. 31.) Korm. rendelet alkalmazásában
a) köztisztviselőn kormánytisztviselőt is érteni kell, b) ügykezelőn kormányzati ügykezelőt és közszolgálati ügykezelőt kell érteni,
c) köztisztviselői vizsgarendszeren közszolgálati tisztviselői vizsgarendszert kell érteni,
d) köztisztviselői illetményalapon a költségvetési törvény által megállapított illetményalapot kell érteni,
e) ügykezelő közszolgálati jogviszonyán kormányzati ügykezelő kormányzati szolgálati jogviszonyát, illetve
közszolgálati ügykezelő közszolgálati jogviszonyát kell érteni. (2) A közigazgatási szakvizsgáról szóló 35/1998. (II. 27.) Korm. rendelet alkalmazásában
a) köztisztviselőn kormánytisztviselőt is érteni kell, b) a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervén a fővárosi és megyei kormányhivatalokat kell
érteni, c) közszolgálati jogviszonyon kormányzati szolgálati jogviszonyt is érteni kell,
d) köztisztviselői illetményalapon a költségvetési törvény által megállapított illetményalapot kell érteni,
e) vezetői megbízáson vezetői kinevezést kell érteni. (3) A kormányzati személyügyi igazgatási feladatokat ellátó szerv által lefolytatott pályáztatás rendjéről, annak
szervezéséről és lebonyolításáról, a pályázati eljárás alól adott mentesítésről, a kompetencia-vizsgálatról és a toborzási
adatbázisról, valamint a pályázati eljáráshoz kapcsolódó nyilvántartás szabályairól szóló 406/2007. (XII. 27.) Korm.
rendelet alkalmazásában a) köztisztviselőn közszolgálati tisztviselőt kell érteni,
b) köztisztviselői álláson közszolgálati tisztviselői állást kell érteni,
c) köztisztviselői pályázati lehetőségeken közszolgálati tisztviselői lehetőségeket kell érteni,
d) KÖZIGTAD azonosítón szerv azonosítót kell érteni. (4) A Magyar Közigazgatási Ösztöndíjról szóló 228/2011. (X. 28.) Korm. rendelet alkalmazásában
a) kormánytisztviselői jogviszonyon kormányzati szolgálati jogviszonyt kell érteni,
b) köztisztviselői jogviszonyon közszolgálati jogviszonyt kell érteni, c) közigazgatási szerven – a 8. § (3) bekezdésének a kivételével – államigazgatási szervet kell érteni.
(5) A köztisztviselők továbbképzéséről és a közigazgatási vezetőképzésről szóló 199/1998. (XII. 4.) Korm. rendelet
alkalmazásában a) köztisztviselőn közszolgálati tisztviselőt kell érteni, b) köztisztviselői továbbképzésen közszolgálati tisztviselői továbbképzést kell érteni,
c) önkormányzatok köztisztviselőin közszolgálati ügykezelőt is érteni kell,
d) Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszteren közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős
minisztert kell érteni, e) a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervén a fővárosi és megyei kormányhivatalokat kell
érteni, f) közszolgálati jogviszonyon kormányzati szolgálati jogviszonyt is érteni kell.
(6) Az Országos Közigazgatási Vizsgabizottságról szóló 153/2010. (V. 4.) Korm. rendelet alkalmazásában
a) köztisztviselőn kormánytisztviselőt kell érteni, b) közszolgálati jogviszonyon kormányzati szolgálati jogviszonyt kell érteni,
c) köztisztviselői illetményalapon a költségvetési törvény által megállapított illetményalapot kell érteni.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
370/2013. (VIII. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f ) pontja, illetve a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
hat évtizedes nemzetközileg is nagyra becsült tudományos kutatómunkájáért és eredményeiért, oktatói
tevékenységéért
Berczik Árpád, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, állami díjas hidrobiológus, zoológus, ökológus, a
Magyar Tudományos Akadémia Ökológiai Kutatóközpontja Duna-kutató Intézetének (Vácrátót) nyugalmazott
igazgatója, professor emeritus részére,
a rendszer- és irányításelmélet területén nemzetközileg is kiemelkedő kutatási eredményeiért, sikeres
tudományszervezési és szakmai, közéleti tevékenysége elismeréseként
Bokor József, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, Széchenyi-díjas villamosmérnök, a Magyar Tudományos
Akadémia Számítástechnikai és Automatizálási Kutatóintézetének tudományos igazgatója, a Budapesti Műszaki és
Gazdaságtudományi Egyetem tanszékvezető egyetemi tanára részére,
sportpályafutása elismeréseként
dr. Fenyvesi Máté labdarúgó részére, nemzetközi viszonylatban is kiemelkedő, példaértékű építőművészeti életműve elismeréseként
Finta József, a Magyar Tudományos Akadémia és a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja, állami és Kossuth-díjas
építész részére,
nemzetközileg elismert és igen magasra értékelt tudományos eredményeiért, oktatói és tudományos közéleti
tevékenységéért
Hajnal András, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, állami díjas matematikus, a Magyar Tudományos
Akadémia Rényi Alfréd Matematikai Kutatóintézetének professor emeritusa részére,
az agrártudomány, az agrár-felsőoktatás területén végzett kiemelkedő oktatási és iskolateremtő tevékenysége
elismeréseként
dr. Jávor András, a mezőgazdasági tudomány kandidátusa, a Debreceni Egyetem oktatási rektorhelyettese, egyetemi
tanár, a Debreceni Egyetem Agrár- és Gazdálkodástudományok Centruma Mezőgazdaság-, Élelmiszertudományi és
Környezetgazdálkodási Kar Állattenyésztés-tudományi, Biotechnológiai és Természetvédelmi Intézetének vezetője
részére,
a felnövekvő nemzedékek érdekében végzett több évtizedes sokoldalú munkássága elismeréseként
Levente Péter Jászai Mari-díjas színművész, rendező, a nyíregyházi Bessenyei György Tanárképző Főiskolán az
Evangélikus Hittudományi Egyetem Hittanárképző Tagozatának meghívott tanára részére,
a magyar történelemtudományt gazdagító, az 1944-1956 közötti magyar politikatörténeti és az 1956-os forradalom
és szabadságharc történetét kutató tudományos munkásságáért, oktatói tevékenységéért, példaértékű pályafutása
elismeréseként
dr. M. Kiss Sándor, a történelemtudomány kandidátusa, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Bölcsészettudományi
Kara, Új- és Legújabbkori Történeti Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
a központi idegrendszerre ható gyógyszerek hatásmódjának biokémiai vizsgálatában végzett tudományos és
kutatói munkássága, életpályája elismeréseként
Magyar Kálmán, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, Széchenyi-díjas orvos, farmakológus, a Semmelweis
Egyetem professor emeritusa részére,
a magyar külgazdasági érdekek érvényesítése érdekében végzett négy évtizedes közszolgálati, diplomáciai és
vezető tevékenysége, életpályája elismeréseként
dr. Major István nagykövet, Magyarország állandó képviselője a WTO-nál, a genfi Állandó WTO Képviselet vezetője
részére,
az evolúciós ökológia, a genetikai diverzitás megőrzése és a klímaváltozásra való felkészülés terén végzett
nemzetközileg is nagyra becsült iskolateremtő kutatási, oktatási és közéleti tevékenysége elismeréseként
Mátyás Csaba, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, erdőmérnök, ökológus, a Nyugat-magyarországi
Egyetem Erdőmérnöki Kara Környezet- és Földtudományi Intézetének egyetemi tanára részére,
a közigazgatásban – különösen Kecskemét város és a megye érdekében – végzett több évtizedes eredményes
szakmai munkája elismeréseként
dr. Metzinger Éva, Kecskemét Megyei Jogú Város nyugalmazott jegyzője részére,
az evolúcióbiológia és bioinformatika területén elért kimagasló, e tudományterületek fejlődésében új irányt nyitó
eredményeiért, különösen a moduláris fehérje evolúció koncepciójának kidolgozásáért és az exon-shuffling
törvényszerűségeinek meghatározásáért, valamint tudományos közéleti tevékenysége elismeréseként
Patthy László, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, Széchenyi-díjas biokémikus, a Magyar Tudományos
Akadémia Természettudományi Kutatóközpontja Enzimológiai Intézetének kutatóprofesszora részére,
az immunológiai – különösen az immunogenetikai és a transzplantációs immunológiai – kutatások terén végzett
úttörő jelentőségű tudományos munkásságáért, a hazai szervátültetés ügyének következetes képviseletéért,
életpályája elismeréseként
Petrányi Győző, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, állami és Széchenyi-díjas immunológus, az Országos
Vérellátó Szolgálat szakmai tanácsadója, tudományos és egészségügyi szakértő, professor emeritus részére,
az ezredvégi kerámiaművészet megújításáért, új technikai megoldásaiért, a mesterképzésben, valamint a hazai és a
nemzetközi művészeti életben méltán nagyra becsült munkássága elismeréseként
Schrammel Imre, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja, Kossuth-díjas keramikusművész, érdemes művész
részére,
több évtizedes eredményes oktatói, tudományos, szakmai és egyetemi közéleti munkássága, egyetemvezetői
tevékenysége elismeréseként
dr. Szabó Imre PhD, az állam- és jogtudomány kandidátusa, a Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi
Karának dékánja, a Polgári Jogi és Polgári Eljárásjogi Tanszék tanszékvezető egyetemi tanára részére,
nemes építészi hagyományokat megőrző, városképformáló munkásságáért, eredményes oktatói tevékenysége,
példaértékű életpályája elismeréseként
dr. Zalaváry Lajos, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja, Kossuth-díjas építészmérnök részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. augusztus 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
484/2016. (XII. 14.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. §
(8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a  Pallasz Athéné Egyetemen Dr. Ailer
Piroska Gyöngyi főiskolai tanárt a 2017. január 1. napjától 2019. december 31. napjáig terjedő időtartamra megbízom
a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2016. december 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
105/2007. (HK 2/2008.) MH KKB PK intézkedése az MH Központi Kiképző Bázis csapatkarjelzésének rendszeresítéséről.
A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és
engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasításban (a továbbiakban: Utasítás) kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.)
HM rendelet rendelkezéseire – az MH Központi Kiképző
Bázis (a továbbiakban: MH KKB) csapatkarjelzésének
rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált és felterjesztett karjelzést rendszeresítem, viselését az MH KKB
hivatásos és szerződéses állománya részére engedélyezem.
2. Az MH KKB pk. által rendszeresített csapatkarjelzésének szöveges leírását és eredeti, valamint kétszeres méretű
színes grafikáját ezen intézkedés melléklete tartalmazza.
3. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgatója gondoskodik a
jóváhagyott karjelzés rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, gyártásáról és az MH KKB
személyi állományának csapatkarjelzéssel való ellátásáról.
4. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Isaszegi János mk. vezérőrnagy s. k.,
MH KKB parancsnok


text:
1764/2015. (X. 16.) Korm. határozata a TIOP-3.3.1/A-12/2 kódszámú („A közszolgáltatásokhoz való egyenlő esélyű hozzáférés megteremtése: akadálymentesítés” című) konstrukcióval összefüggő egyes intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon az  irányítása alatt álló szervezetek
a  TIOP-3.3.1/A-12/2 kódszámú, „A közszolgáltatásokhoz való egyenlő esélyű hozzáférés megteremtése:
akadálymentesítés” című konstrukció (a továbbiakban: konstrukció) keretében támogatást elnyert projektjei
tekintetében arról, hogy a kedvezményezettek terjesszék elő a konstrukcióért felelős irányító hatóságnál a projektek
támogatási szerződésben rögzített megvalósítási határidejének meghosszabbítására irányuló szerződésmódosítási
kérelmet, valamint azt alátámasztó, havi bontású kifizetési és szakmai megvalósítási ütemtervet,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. október 20.
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti szerződésmódosítási kérelmek
értékeléséről és a  projektek fizikai befejezése határidejének legkésőbb 2015. december 20-ában történő
meghatározásáról,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az 1. pont szerinti kérelem benyújtást követő harminc napon belül
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon a  hazai források rendelkezésre állásáról
az  1.  pont szerinti projektek keretében felhasznált források mértékéig, illetve azon projektek esetére, amelyek
2015. december 20-áig nem fejeződnek be, abban az  esetben, ha a  Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program
(a továbbiakban: TIOP) 2013. évi kötelezettségvállalás értékének nem teljesítéséből eredő forrásvesztésre kerül sor
a TIOP-ban az érintett projektek vonatkozásában,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos 4. visszavonja a TIOP-3.3.1/A-12/2 kódszámú („A közszolgáltatásokhoz való egyenlő esélyű hozzáférés megteremtése:
akadálymentesítés” című) konstrukcióval összefüggő egyes intézkedésekről szóló 1706/2014. (XII. 3.)
Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
76/2016. (XII. 29.) HM utasítása a katonai rehabilitációs eljárásnak az 1956-os forradalom és szabadságharc kapcsán történő megnyitásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján, figyelemmel arra, hogy a  Kormány az  1956-os forradalom
és  szabadságharc emlékéve meghirdetéséről szóló 1728/2015. (X. 8.) Korm. határozatban a  2016. évet az  1956-os forradalom
és szabadságharc emlékévévé nyilvánította, a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az  utasítás hatálya a  Magyar Néphadsereg irányítása és felügyelete alatt álló szervezetek azon egykori tagjainak
erkölcsi és katonai rehabilitációjával kapcsolatos eljárásra terjed ki, akiket az 1956-os forradalom és szabadságharc
eseményeiben való szerepükért a bíróság bizonyíthatóan politikai okok miatt ítélt el, feltéve hogy az ítéletet semmissé
nyilvánították.
(2) Az  utasítás hatálya kiterjed továbbá a  Magyar Néphadsereg azon tagjainak erkölcsi és katonai rehabilitációjával
kapcsolatos eljárásra, akiket az 1956-os forradalom és szabadságharc eseményeiben való szerepükért bizonyíthatóan
politikai meggyőződésük miatt
a) közbiztonsági őrizetben vagy más módon fogva tartottak,
b) fegyelmi eljárás keretében felelősségre vontak,
c) a honvédség állományából eltávolítottak vagy
d) a felülvizsgálatok során tartalékos rendfokozatuktól megfosztottak.
(3) Felkérem a 3. § (4) bekezdése szerinti szervezetek vezetőjét, hogy szervezetük vonatkozásában az utasítás végrehajtása
érdekében közreműködni szíveskedjenek.
(4) Az utasítás alkalmazása során hozzátartozó: az egyeneságbeli rokon, beleértve az örökbe fogadott, mostoha és nevelt
gyermeket is, valamint a házastárs és a testvér.
2. § (1) A katonai rehabilitációra vonatkozó döntést felülvizsgálati eljárás előzi meg.
 (2) A felülvizsgálati eljárás hivatalból, az érintett vagy hozzátartozója kérelmére vagy civil szervezet által előterjesztett
beadványra indul.
 (3) Felülvizsgálati eljárás kezdeményezésére igény 2017. december 31-ig nyújtható be.
 (4) Nem vizsgálható felül annak a volt katonának a rendfokozattól való megfosztása, akit
a) a bíróság fosztott meg rendfokozatától, és az ítélet semmissé nyilvánítása nem történt meg,
b) 1963. április 4-e után fegyelmi okból – az 1. § (2) bekezdés b) pontjában foglalt fegyelmi eljárás kivételével –
vagy méltatlanság címén államigazgatási úton bocsátottak el a szolgálatból.
3. § (1) Az eljárást a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) szervezetében az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg
megalakuló 1956-os HM Rendfokozati Rehabilitációs Bizottság (a továbbiakban: RRB) folytatja le.
(2) Az  RRB elnöke a  HM parlamenti államtitkára. Az  RRB elnöke gondoskodik a  (4)  bekezdésben felsorolt szervetek
képviselőjének meghívásáról.
(3) Az RRB tag
a) a HM Jogi Főosztály főosztályvezetője mint az RRB alelnöke,
b) a HM Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség képviselője,
c) a HM Társadalmi Kapcsolatokat Koordináló Főosztály képviselője,
d) a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum Hadtörténeti Levéltár képviselője,
e) a HM sajtófőnöke vagy képviselője és
f ) a honvédelmi miniszter által kijelölt személy.
(4) Az RRB munkájában állandó meghívottként szavazati joggal veszt részt
a) a Magyar Politikai Foglyok Szövetségének képviselője,
b) a Történelmi Igazságtételi Bizottság képviselője,
c) a Magyar Tudományos Akadémia által kijelölt történész,
d) a Magyar Politikai Elítéltek Közössége képviselője,
e) a VERITAS Történetkutató Intézet képviselője és
f ) a Szabadságharcosokért Alapítvány képviselője.
(5) Az RRB titkára a HM Társadalmi Kapcsolatokat Koordináló Főosztály vezetője által kijelölt bizottsági tag. Az RRB titkára
végzi az RRB munkája során keletkezett iratok, valamint a korábban kezelt rehabilitációk adatbázisának – különösen
a katonai rehabilitációval és a rehabilitáltakkal összefüggő nyilvántartások, ügydarabok, jegyzőkönyvek – megőrzését,
irattározását és a betekintésre történő előkészítését.
(6) Az RRB munkájában részt vevők feladatukat eredeti beosztásuk ellátása mellett látják el, megbízási díjat nem kapnak.
4. § (1) Az RRB tevékenysége az utasítás személyi hatálya alá tartozók katonai rehabilitációjának, valamint a nyugállományú
katonákat megillető kedvezményekkel rendelkező rehabilitáltak ügyeivel kapcsolatos, a  honvédelmi miniszter
mérlegelési jogkörébe tartozó döntések előkészítésére terjed ki, így különösen
a) a lefokozást elrendelő parancs semmissé nyilvánítására, az eredeti rendfokozat helyreállítására,
b) indokolt esetben a rehabilitációval egyidejű kitüntetésre,
c) a nyugállományú katonákat megillető kedvezmények biztosítására,
d) különös méltánylást érdemlő esetben szociális segélyezésre és
e) elhunyt esetében a „katonai szolgálat halottjává” nyilvánításra.
(2) A felülvizsgálati eljárás befejezését követően – a feltárt tények ismeretében – az RRB elnöke a HM Honvéd Vezérkar
főnök és a  HM közigazgatási államtitkár egyidejű tájékoztatásával felterjeszti a  honvédelmi miniszternek az  RRB
javaslatát.
(3) A felülvizsgálati eljárás eredményéről vagy a felülvizsgálati eljárás feltételeinek hiánya esetén ennek tényéről az RRB
elnöke írásban tájékoztatja a kérelmezőt, a beadvány benyújtóját.
(4) A  rehabilitáltak személyes érdemeinek rehabilitációt követő elismerésére, valamint egyéb ügyeinek rendezésére
a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvénynek a nyugállományúakra és az önkéntes tartalékos katonákra
vonatkozó, továbbá a  honvédelemről, a  Magyar Honvédségről és a  különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény rendelkezései irányadóak.
5. § (1) Az RRB az alakuló ülésen elfogadott és a honvédelmi miniszter által ellenjegyzett ügyrend szerint végzi munkáját.
 (2) Az  RRB az  illetékességi körébe tartozó kérdésekben szavazással – egyszerű többséggel – dönt. A  tagok egy-egy
azonos értékű szavazattal rendelkeznek. Szavazategyenlőség esetén az RRB elnökének szavazata dönt. A szavazás
érvényességéhez a tagok több mint felének jelenléte szükséges.
(3) A  RRB munkájának segítésére az  RRB elnöke szakértőket vehet igénybe, valamint az  abban képviselettel nem
rendelkező társadalmi szervezeteket kérhet fel közreműködésre. A  rehabilitációs javaslat kidolgozásánál az  RRB
mérlegeli az érdekképviseleti szervezetek véleményét is.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1246/2010. (XI. 17.) Korm. határozata közbeszerzési eljárás elfogadott előirányzat nélkül történő megindításának engedélyezéséről.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 12/A. § (6) bekezdése alapján
1. engedélyezi közbeszerzési eljárás megindítását „médiastratégia alkotási, médiatervezési- és vásárlási,
reklámügynökségi és online kommunikációs szolgáltatási feladatok elvégzése” tárgyban a Közigazgatási és
Igazságügyi Minisztérium „Lakossági tájékoztatáshoz kapcsolódó kiadások” című fejezeti kezelésű előirányzata
terhére;
2. a szükséges pénzügyi fedezetet 600 millió forint összegben a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló
törvényjavaslat elfogadását követően biztosítja.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
42/2011. (VI. 9.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 386/2010. (V. 19.) OVB határozatát megsemmisíti, és
az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Magánszemély 2010. május 4-én országos népszavazási kezdeményezés tárgyában aláírásgyűjtő ív mintapéldányát
nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés céljából.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az országgyűlési képviselőknek csak a bizonylattal alátámasztott elszámolható kiadásai
után járhat választókerületi pótlék és lakhatási támogatás?”
Az OVB megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint a népszavazásra feltenni
kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a 386/2010. (V. 19.) OVB határozatával
(a továbbiakban: OVBh.) annak mintapéldányát hitelesítette.
2. A kifogást tevő a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 77. § (1) bekezdése, valamint
130. §-a alapján kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen, kérve annak megsemmisítését és az OVB
új eljárásra utasítását.
A kifogással érintett határozat a Magyar Közlöny 2010. évi 82. számában, 2010. május 19-én jelent meg; a kifogás 2010.
június 3-án 8 óra 00 perckor, vagyis a törvényes határidőn belül érkezett az OVB-hez.
A kifogást tevő szerint az OVB-nek meg kellett volna tagadnia a hitelesítést, mert a feltenni kívánt kérdésben „az
országgyűlési képviselők (...) bizonylattal alátámasztott elszámolható kiadásai” szövegrész többféleképpen
értelmezhető: értelmezhető úgy is, hogy „csak a képviselői munkával összefüggő kiadásokra vonatkozik”, de úgy is,
hogy minden kiadásra, „melyről a képviselőnek bizonylata van”, így nem felel meg sem a választói, sem a jogalkotói
egyértelműség követelményének.
II. Az Alkotmánybíróság a kifogást a következő jogszabályi rendelkezések alapján vizsgálta.
1. Az Nsztv. érintett rendelkezése:
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
2. A Ve. érintett rendelkezése:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
[...]
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás az alábbiak szerint megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben
a hatáskörben jogorvoslati természetű. Ennek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban – a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és
a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési
eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH
2002, 342.]. Eljárása során az Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban
látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
2. Az Alkotmánybíróság számos alkalommal foglalkozott az országgyűlési képviselők költségtérítésének kérdésével, így
– többek között – a 82/2009. (VII. 15.) AB határozatában, valamint a 117/2010. (VI. 30.) AB határozatában is.
A 82/2009. (VII. 15.) AB határozatban az Alkotmánybíróság az Országgyűlésnek az országos népszavazás elrendeléséről
 szóló 28/2009. (IV. 17.) OGY határozatát vizsgálta, melyben az Országgyűlés országos, ügydöntő népszavazást rendelt
el a jelen ügyben szereplő kérdéssel nagyrészt megegyező kérdésben („Egyetért-e Ön azzal, hogy az országgyűlési
képviselőknek csak a bizonylattal alátámasztott elszámolható kiadásai után járhat költségtérítés?”). A vizsgált OGY
határozatot az Alkotmánybíróság megsemmisítette, és az Országgyűlést új eljárásra utasította arra tekintettel, hogy
az országgyűlési képviselői tevékenységgel összefüggő költségek elszámolásának szabályozása olyan mértékben
módosult, hogy az új jogi szabályozás tükrében a népszavazásra bocsátott kérdés már nem felel meg sem
a választópolgári egyértelműség, sem a jogalkotói egyértelműség követelményének.
(Ebben az ügyben egyébként az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát és az azon szereplő kérdést az OVB hitelesítette, és
az OVB határozata ellen nem érkezett kifogás.)
A 117/2010. (VI. 30.) AB határozatban a jelenlegivel szó szerint megegyező kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítése volt az ott vizsgált OVB határozat tárgya. Az OVB 346/2009. (VIII. 14.) OVB határozatával
megállapította, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglaltaknak, és a hitelesítést
megtagadta. A határozatát a következőkkel indokolta: „[a] választókerületi pótlék és a lakhatási támogatás fogalmát
az országgyűlési képviselők tiszteletdíjáról, költségtérítéséről és kedvezményeiről szóló 1990. évi LVI. törvény
módosításával az egyes képviselői juttatások és kedvezmények megszüntetéséről szóló 2009. évi LXV. törvény vezeti
be, mely 2010. január 1-jén lép hatályba. Ez a jogszabály módosította a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi
CXVII. törvényt is (a továbbiakban: Szja.tv.), mely szerint a választókerületi pótlék és a lakhatási támogatás is adóköteles
jövedelem. Ebből következően 2009. december 31-gyel hatályát veszíti az a szabályozás, mely a képviselői
költségtérítés teljes összegét adómentes juttatásként kezelte. Az állampolgárok számára a szabályozási tárgykörrel
kapcsolatos törvényalkotási folyamat olyan részletekben nem ismert és áttekinthető, mint amilyen részletre az új
kérdés irányul. Így azt a látszatot kelti, mintha nem változott volna meg a bizonylat nélküli, adómentes jövedelmek
lehetősége az országgyűlési képviselők esetében. Az Országos Választási Bizottság következetes gyakorlata alapján
nem hitelesíthető az a kérdés, amely félrevezető eleme által megtéveszti a választópolgárokat akarat-kifejezésükben.”
(ABH 2010. június, 734.)
A támadott OVB határozatot az Alkotmánybíróság helybenhagyta azzal, hogy az OVB helyesen hivatkozott arra, hogy
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés az időközben bekövetkezett jogszabály-módosítások miatt
a választópolgárok számára megtévesztővé vált.
3. Az Alkotmánybíróság szerint a feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű, azonban a kifogást tevő érvelésétől eltérő
indokból.
3.1. Az Alkotmánybíróság gyakorlata során számos határozatban értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt,
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban
az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség).
Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában
foglalt jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes
népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor vizsgálni kell
azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség) [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH
2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358,
360–361.; 84/2008. (VI. 13.) AB határozat, ABH 2008, 695, 703.].
3.2. A választókerületi pótlék és a lakhatási támogatás fogalmát az egyes képviselői juttatások és kedvezmények
megszüntetéséről szóló 2009. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Módtv.) vezette be 2010. január 1-jei hatállyal,
az országgyűlési képviselők javadalmazásáról szóló 1990. évi LVI. törvény (a cím – ugyancsak a Módtv. általi –
módosítása előtt az országgyűlési képviselők tiszteletdíjáról, költségtérítéséről és kedvezményeiről szóló 1990. évi
LVI. törvény; a továbbiakban: Kjtv.). A Kjtv. 1. §-ának megfelelően a képviselői javadalom tiszteletdíjból (alapdíj és
pótdíj), választókerületi pótlékból, valamint lakhatási támogatásból áll. A Kjtv. 3. §-a határozza meg a választókerületi
pótlék mértékét, amely a képviselői tiszteletdíj meghatározott százaléka, míg a lakhatási támogatásról a 4. §
rendelkezik.
A Módtv. nemcsak az országgyűlési képviselők javadalmazásának rendszerét alakította át, hanem egyúttal
módosította az Szja.tv. egyes rendelkezéseit is. E módosítások következtében az országgyűlési képviselők
költségtérítésének korábbi adómentessége megszűnt. Az Szja.tv. hatályos 16. § – Módtv. 11. §-ával módosított –
(1) bekezdése értelmében az országgyűlési képviselői tevékenység is olyan önálló tevékenységnek minősül, amelynek
eredményeként a magánszemély bevételhez jut, és amely az Szja.tv. szerint nem tartozik a nem önálló tevékenység
körébe. A Módtv. 13. §-a folytán az Szja.tv. 3. számú mellékletének I. „Jellemzően előforduló költségek” alcímű fejezete
kiegészült a 25. ponttal, melynek megfelelően az országgyűlési képviselői tevékenységgel összefüggésben
megszerzett bevétel esetén az adott tisztséggel összefüggő feladat ellátása érdekében felmerült, a magánszemély
nevére kiállított bizonylattal igazolt kiadás – ideértve különösen a lakhatási támogatásra jogosult országgyűlési
képviselő szállásra fordított kiadását –, valamint az adott tisztséggel összefüggő feladat ellátása érdekében használt
tárgyi eszközök átalány-értékcsökkenése költségként elszámolható kiadásnak tekintendő (feltéve, hogy azok
a felsorolásban említett kivételekkel, részben sem szolgálják a magánszemély személyes vagy családi szükségleteinek
kielégítését).
4. Az OVB a jelen ügyben – a 346/2009. (VIII. 14.) OVB határozattal ellentétben – hitelesítette a korábban feltett kérdéssel
szó szerint megegyező kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív mintapéldányát, amit azzal indokolt, hogy az aláírásgyűjtő
ív a törvényben megkövetelt formai, valamint a feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget
tesz.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a jogszabályok ismertetett megváltozása folytán a feltett kérdés tartalma
megegyezik a hatályos szabályozással. A feltenni kívánt kérdés a jelen ügyben is azt a téves benyomást kelti, mintha
az országgyűlési képviselők számára az elszámolás nélküli költségtérítés nyújtotta kedvezmény megszüntetésére
irányulna. Az Országgyűlés azonban a Módtv. elfogadásával a népszavazási kezdeményezésben foglaltaknak eleget
tett azzal, hogy ezt az országgyűlési képviselőket megillető kedvezményt megszüntette. Az Országgyűlés
a költségtérítést – és annak adómentességét is – megszüntette, az országgyűlési képviselők minden javadalmazását
az Szja.tv. hatálya alá helyezte oly módon, hogy költségelszámolásra az Szja.tv. magánszemélyekre irányadó általános
szabályai szerint van mód; ennek következtében a kérdés a továbbiakban nem értelmezhető, nem állapítható meg
egyértelműen milyen további jogalkotásra irányul. „A népszavazás rendeltetésével összeegyeztethetetlen, és
a választópolgárokat az Alkotmány 70. § (1) bekezdése alapján megillető népszavazáshoz való jogot is sértené olyan
kérdés népszavazásra bocsátása, amely az egyértelműség hiánya miatt, sem a választói akarat kifejezésére, sem
az Országgyűlést terhelő jogalkotási kötelezettség tartalmának megítélésére nem alkalmas.” [82/2009. (VII. 15.) AB
határozat, ABH 2009, 779, 789.]
Minthogy tehát a kérdés azt a látszatot kelti a választópolgárokban, mintha az országgyűlési képviselők költségtérítése
adómentes juttatás lenne, azaz jelenleg nem kizárólag a bizonylattal alátámasztott elszámolható kiadásaik után
lennének jogosultak választókerületi pótlékra, illetve lakhatási támogatásra, az Alkotmánybíróság szerint nem felel
meg a választópolgári egyértelműség követelményének. A kérdés az átlagos választópolgárnak azt sugallja, hogy
„igen” szavazatával a fennálló jogszabályi helyzet megváltoztatására szavaz. Valójában azonban a kérdésre adott
„igen” válasszal a ai jogi szabályozást erősítenék meg, míg a „nem” válasz értelmetlen lenne.
Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság a 386/2010. (V. 19.) OVB határozatot – a Ve. 130. § (3) bekezdésében foglalt
jogkörében eljárva – megsemmisítette, és az OVB-t új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. június 7. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
432/2016. (XII. 15.) Korm. rendelete a költségvetési szervek és az egyházi jogi személyek foglalkoztatottjainak 2017. kompenzációjáról.
A Kormány a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 75. § (1) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya
a) a költségvetési szervekre és a foglalkoztatotti állományukba tartozó,
aa) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) szerinti,
ab) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) szerinti,
ac) az állami tisztviselőkről szóló 2016. évi LII. törvény (a továbbiakban: Áttv.) szerinti,
ad) a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) szerinti,
ae) a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) szerinti hivatásos és
szerződéses katonai,
af ) az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény
(a továbbiakban: Iasz.) szerinti,
ag) a  legfőbb ügyész, az  ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az  ügyészi
életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Üjt.) szerinti,
ah) a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) szerinti, valamint
ai) a  2013. december 31-én a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi
XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 66/G. § (1) bekezdése szerinti hivatásos nevelőszülői
jogviszonyban állókra és
b) a  köznevelési, felsőoktatási, egészségügyi, karitatív, szociális, család-, gyermek- és ifjúságvédelmi, kulturális
vagy sporttevékenységet ellátó egyházi jogi személy (a továbbiakban: egyházi foglalkoztató) és a velük
ba) az Mt. szerinti munkaviszonyban állókra, valamint
bb) a 2013. december 31-én a Gyvt. 66/G. § (1) bekezdése szerinti hivatásos nevelőszülői jogviszonyban
állókra
terjed ki (a továbbiakban együtt: foglalkoztatott). 2. § E  rendelet szempontjából az  1.  § a)  pont aa)  alpontja szerinti közalkalmazotti jogviszonyban töltött időnek kell
tekinteni
a) a  fekvőbeteg-szakellátó és egyes fekvőbeteg-szakellátóhoz kapcsolódó egészségügyi háttérszolgáltatást
nyújtó, 100%-os állami tulajdonban lévő, valamint azok 100%-os tulajdonában lévő gazdasági társaságok
által ellátott feladatok központi költségvetési szervek általi átvételéről, valamint az ezzel kapcsolatos eljárási
kérdések rendezéséről szóló 2013. évi XXV. törvény (a továbbiakban: Fbszt.) alapján megszüntetésre került
gazdasági társaságok volt foglalkoztatottjainak a  társaságnál, valamint közfinanszírozott egészségügyi
szolgáltatónál és
b) a települési önkormányzatok fekvőbeteg-szakellátó intézményeinek átvételéről és az átvételhez kapcsolódó
egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Tbszt.) 5/A. és 5/B.  §
szerinti gazdasági társaságok feladatainak átvételében érintett, a  feladatot átvevő költségvetési szervek
közalkalmazottainak a társaságnál
munkaviszonyban töltött idejét. 3. § (1) A  foglalkoztatott a  2011–2012. évi adó- és járulékváltozások ellentételezésére szolgáló kompenzációra
(a  továbbiakban: kompenzáció) a  2017. év hónapjaira járó illetményének kifizetésével egyidejűleg, havonta
a  (2)–(16)  bekezdésben foglalt feltételekkel jogosult. Az  a  foglalkoztatott, akinek jogviszonya 2011. december
31-ét követően keletkezett, abban az esetben jogosult a kompenzációra, ha e rendelet hatálya alá tartozó szervvel
2010.  és 2011. évek bármelyikében vagy mindkét évben is az  1.  § szerinti jogviszonyok valamelyikében állt, és
az  utolsó ilyen jogviszonyát követően munkavégzésre irányuló, az  1.  § szerintitől eltérő jogviszonyt – a  tartós
megbízási szerződés kivételével – nem létesített.
(2) A  tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével az  1.  melléklet szerinti kompenzációra
jogosult az  a  foglalkoztatott, aki a  10.  § szerinti nyilatkozata alapján a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi
CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.) 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre nem jogosult és jogviszonya
2010. év decemberében vagy annak egy részében a  rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval fennállt, és azóta
munkavégzésre irányuló jogviszonyt – a  tartós megbízási szerződés és az  e  rendelet hatálya alá tartozó szervvel
fennálló 1. § szerinti jogviszonyok valamelyike kivételével – kizárólag e rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval
létesített.
(3) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 2. melléklet szerinti kompenzációra jogosult
az a foglalkoztatott, aki a 10. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre
nem jogosult és jogviszonya a rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval 2010. év decemberében vagy annak egy
részében nem állt fenn, de 2011. év decemberében vagy annak egy részében fennállt, és azóta munkavégzésre
irányuló jogviszonyt – a tartós megbízási szerződés és az e rendelet hatálya alá tartozó szervvel fennálló 1. § szerinti
jogviszonyok valamelyike kivételével – kizárólag e rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval létesített.
(4) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 3. melléklet szerinti kompenzációra jogosult
az a foglalkoztatott, aki a 10. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre
egy kedvezményezett eltartott után jogosult, az eltartottak száma három főnél kevesebb, továbbá nincs házas- vagy
élettársa.
(5) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 4. melléklet szerinti kompenzációra jogosult
az a foglalkoztatott, aki a 10. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre
két kedvezményezett eltartott után jogosult, az eltartottak száma három főnél kevesebb, továbbá nincs házas- vagy
élettársa.
(6) Azon házas- vagy élettársak közül, akik a  10.  § szerinti nyilatkozatuk alapján az  Szja tv. 29/A. és 29/B.  §-a szerint
családi kedvezményre egy kedvezményezett eltartott után jogosultak, és az  eltartottak száma három főnél
kevesebb,
a) az  a  foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye házas- vagy élettársa tárgyhavi illetményénél alacsonyabb
vagy azzal megegyezik, a tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 2. melléklet,
b) az a foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye magasabb, mint házas- vagy élettársa tárgyhavi illetménye
a tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 3. melléklet
szerinti kompenzációra jogosult.
(7) Azon házas- vagy élettársak esetében, akik a 10. § szerinti nyilatkozatuk alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint
családi kedvezményre két kedvezményezett eltartott után jogosultak, és az eltartottak száma három főnél kevesebb
és
a) legalább egyikük tárgyhavi illetménye alacsonyabb, mint 109 000 forint és kettejük tárgyhavi illetménye
közötti különbség legalább 50 000 forint,
aa) az  a  foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye házas- vagy élettársa tárgyhavi illetményénél
alacsonyabb vagy azzal megegyezik, a  tárgyhónap első napján érvényes illetménye
figyelembevételével a 2. melléklet,
ab) az  a  foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye magasabb, mint házas- vagy élettársa tárgyhavi
illetménye a tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 4. melléklet
szerinti kompenzációra jogosult,
b) mindkettőjük tárgyhavi illetménye eléri a  109 000 forintot, illetve kettejük tárgyhavi illetménye közötti
különbség kisebb, mint 50 000 forint, a  tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével
a 3. melléklet szerinti kompenzációra jogosult.
(8) Az  a  foglalkoztatott, akinek a  jogviszonya 2010. év decemberében vagy annak egy részében e  rendelet hatálya
alá tartozó munkáltatóval fennállt, és azóta munkavégzésre irányuló jogviszonyt – a  tartós megbízási szerződés
és az e  rendelet hatálya alá tartozó szervvel fennálló 1. § szerinti jogviszonyok valamelyike kivételével – kizárólag
e rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval létesített, a tárgyhónap első napján érvényes illetménye
a) 2,29%-ának megfelelő – 100 forintra kerekített összegű – kompenzációra jogosult, ha a  10.  § szerinti
nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre
aa) egy, két vagy három kedvezményezett eltartott után jogosult, az  eltartottak száma eléri
vagy meghaladja a  három főt, és a  tárgyhónap első napján érvényes illetménye nem éri el
a 135 000 forintot,
ab) négy vagy több kedvezményezett eltartott után jogosult, és a  tárgyhónap első napján érvényes
illetménye nem éri el a  135 000 forintnak a  három feletti kedvezményezett eltartottak száma és
a 20 000 forint szorzatával növelt összegét,
b) 1,53%-ának megfelelő – 100 forintra kerekített összegű – kompenzációra jogosult, ha a  10.  § szerinti
nyilatkozata alapján az  Szja tv. 29/A. és 29/B.  §-a szerint családi kedvezményre egy vagy több
kedvezményezett eltartott után jogosult úgy, hogy az eltartottak száma eléri vagy meghaladja a három főt, és
a tárgyhónap első napján érvényes illetménye meghaladja az a) pont szerinti illetményhatárt, de nem haladja
meg a 213 500 forintot.
(9) A  tárgyhónap első napján érvényes illetménye 1,53%-ának megfelelő – 100 forintra kerekített összegű –
kompenzációra jogosult az  a  foglalkoztatott, akinek jogviszonya a  rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval
2010.  év decemberében vagy annak egy részében nem állt fenn, de 2011. év decemberében vagy annak egy
részében fennállt, és azóta munkavégzésre irányuló jogviszonyt – a  tartós megbízási szerződés és az  e  rendelet
hatálya alá tartozó szervvel fennálló 1. § szerinti jogviszonyok valamelyike kivételével – kizárólag e rendelet hatálya
alá tartozó munkáltatóval létesített, és aki a 10. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint
családi kedvezményre egy vagy több kedvezményezett eltartott után jogosult úgy, hogy az eltartottak száma eléri
vagy meghaladja a három főt, és a tárgyhónap első napján érvényes illetménye nem haladja meg a 213 500 forintot.
(10) Az 5. melléklet II. 1. Munkáltatói rész szerinti nyilatkozat alapján a  (2)–(9) bekezdés szerinti kompenzáció összegét
az  illetményszámfejtést végző szervezet legfeljebb nulla összegig csökkenti a  kötelező legkisebb munkabér
(minimálbér) és a  garantált bérminimum megállapításáról szóló 337/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet, valamint
a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum megállapításáról szóló 298/2011. (XII. 22.)
Korm. rendelet szerinti minimálbér és garantált bérminimum elérése érdekében végrehajtott illetményemelés
94%-ának 100 forintra kerekített összegével.
(11) Az  Fbszt. és a  Tbszt. alapján megszüntetésre került gazdasági társaságok volt foglalkoztatottjai esetében
az 5. melléklet II. 2. Munkáltatói rész szerinti nyilatkozat alapján a  (2)–(9) bekezdés szerinti kompenzáció összegét
az illetményszámfejtést végző szervezet legfeljebb nulla összegig csökkenti
a) a  kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a  garantált bérminimum megállapításáról szóló
337/2010.  (XII. 27.) Korm. rendelet szerinti minimálbér és garantált bérminimum elérése érdekében
végrehajtott személyi alapbéremelés,
b) a  munkabérek nettó értékének megőrzéséhez szükséges munkabéremelés 2012. évi elvárt mértékéről
és a  béren kívüli juttatás ennek keretében figyelembe vehető mértékéről szóló 299/2011. (XII. 22.)
Korm.  rendelet szerinti munkabéremelés, vagy ennek hiányában a  kötelező legkisebb munkabér
(minimálbér) és a  garantált bérminimum megállapításáról szóló 298/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet szerinti
minimálbér és garantált bérminimum elérése érdekében végrehajtott személyi alapbéremelés
94%-ának 100 forintra kerekített összegével.
 (12) Az  Fbszt. alapján megszüntetésre került gazdasági társaságok azon foglalkoztatottjai, akiknek
továbbfoglalkoztatására az  Fbszt. 7.  § (1)  bekezdése vagy (2)  bekezdés b)  pontja alapján nem került sor, nem
jogosultak kompenzációra.
(13) A  munkaidő hosszának megváltozásakor a  kompenzáció összegét úgy kell megállapítani, hogy a  munkaidő
növekedése esetén az addig alkalmazott, (10) és (11) bekezdés szerinti levonást kell a továbbiakban is alkalmazni,
a munkaidő csökkenése esetén a levonást a munkaidő változásának arányában csökkenteni kell.
(14) Az  1.  § szerinti jogviszony hóközi létesítése, illetve megszűnése esetén a  foglalkoztatott a  törthónapra
a (2)–(13) bekezdés szerinti kompenzáció 100 forintra kerekített időarányos részére jogosult.
(15) Az  1.  § szerinti jogviszonyok közül egyidejűleg több jogviszonyban álló foglalkoztatott a  teljes munkaidős
jogviszonyában jogosult a  kompenzációra. Az  1.  § szerinti teljes munkaidős jogviszony hiányában az  időben
legkorábban keletkezett jogviszonyban jár a kompenzáció.
(16) Nem jogosult kompenzációra a  foglalkoztatott a  fizetés nélküli szabadság, valamint az  egész napos igazolatlan
távollét időtartamára. A  kompenzáció emiatt kieső összegét a  tárgyhónapban kieső munkanapok számának
a  foglalkoztatott munkarendje szerinti, a  tárgyhónap egészére megállapított munkanapok számához viszonyított
arányában, 100 forintra kerekítve kell megállapítani.
4. § (1) A  3.  § vonatkozásában – a  (2)  bekezdésben, a  (3)  bekezdésben, valamint a  3.  § (10)  bekezdésében foglalt
kivételekkel – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában illetményként kell figyelembe venni:
a) a Kjt. 66. és 79/E. §-a szerinti illetményt (beleértve a garantált illetmény feletti, a munkáltató döntése alapján
megállapított illetményrészt is), továbbá a  közalkalmazott számára a  Kjt. 70–75.  §-a alapján megállapított
illetménypótlékot,
b) a  Kttv. 131.  § (2)  bekezdése szerinti – a  Kttv. 133.  § (3)–(6)  bekezdése szerinti alapilletmény-eltérítés
figyelembevételével számított – illetményt, valamint a kormányzati ügykezelők esetén a Kttv. 208. §-a, illetve
a közszolgálati ügykezelők esetén a Kttv. 242. §-a szerinti illetményt,
c) az Áttv. 18. §-a szerinti illetményt,
d) a Hszt. 168. §-a szerinti távolléti díj alapját képező illetményt,
e) a Nemzeti Adó-és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 20/D. § (2) bekezdése szerinti illetményt,
f ) a Hjt. 2. § 41. pontja szerinti távolléti díj alapját képező illetményt,
g) az  Iasz. 96.  § (1)  bekezdése szerinti – az  Iasz. 102.  § (2)  bekezdése szerinti illetményeltérítés
figyelembevételével számított – illetményt,
h) az  Üjt. 59.  § (2)  bekezdése, 114.  § (1)  bekezdése és 135.  § (1)  bekezdése szerinti – az  Üjt. 116.  §-a és
139. § (2) bekezdése szerinti illetményeltérítés figyelembevételével számított – illetményt,
i) az  Mt. hatálya alá tartozó, az  egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményeinél és az  országos
nemzetiségi önkormányzat hivatalánál, illetve az országos és a helyi nemzetiségi önkormányzat költségvetési
szerveinél foglalkoztatott munkavállalók alapbérét és rendszeres bérpótlékait,
j) a Gyvt. 66/H. § (3)–(5) bekezdése szerinti díjazást,
k) a  prémiumévek programról és a  különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény
4. § (4) bekezdése szerinti juttatást, valamint
l) a  költségvetési szervként működő köznevelési intézményben pedagógus munkakörben foglalkoztatott
pedagógusok esetében a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 65.  § (1)  bekezdése szerinti
illetményt (beleértve a garantált illetmény feletti, a munkáltató döntése alapján megállapított illetményrészt
is), továbbá a 65. § (3) bekezdés szerint megállapított illetménypótlékot.
(2) Az  (1) bekezdés a) és f ) pontjában foglaltaktól eltérően nem kell illetményként figyelembe venni az egészségügyi
tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény (a továbbiakban: Eütev.) alapján
az  egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó foglalkoztatott illetményének az  Eütev.
11/A. § (4)–(6a) bekezdése alapján járó növelését.
(3) Az (1) bekezdés a) pontjában foglaltaktól eltérően nem kell illetményként figyelembe venni
a) a  belügyminiszter irányítása alatt álló rendvédelmi szerveknél foglalkoztatott közalkalmazottak részére
rendvédelmi ágazati pótlék megállapításáról szóló 29/2015. (VI. 15.) BM rendeletben meghatározott
rendvédelmi ágazati pótlékot,
b) a  honvédelmi szervezeteknél foglalkoztatott közalkalmazottak részére a  honvédelmi ágazatban
foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyával összefüggő egyes kérdések rendezéséről szóló
27/2008. (XII. 31.) HM rendelet 11/A. §-ában meghatározott honvédelmi ágazati pótlékot, és
c) a  Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítása alatt álló Információs Hivatalnál foglalkoztatott
közalkalmazottak részére polgári hírszerzési ágazati pótlék megállapításáról szóló 29/2015. (VI. 18.)
MvM rendeletben meghatározott polgári hírszerzési ágazati pótlékot.
(4) A (2) bekezdés alkalmazásában
a) az  Eütev. 11/A.  § (4) vagy (5)  bekezdése alapján járó növelésnek kell tekinteni az  egyes egészségügyi
dolgozók és egészségügyben dolgozók illetmény- vagy bérnövelésének, valamint az  ahhoz kapcsolódó
támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 256/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet [a  továbbiakban:
256/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet] 3. melléklete és 9. melléklete alapján számított összeget,
b) az  Eütev. 11/A.  § (6) vagy (6a)  bekezdése alapján járó növelésnek kell tekinteni az  Eütev. 11/A.  §
(6) és a  256/2016. (VII. 5.) Korm. rendelet 6.  melléklete alapján számított összeget, vagy az  Eütev.
11/A. § (6a) bekezdése és a 256/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet 5. melléklete alapján számított összeget,
azzal, hogy részmunkaidős foglalkoztatás esetén az  a) vagy b)  pont szerinti összegnek a  részmunkaidő és a  teljes
munkaidő arányában csökkentett részét nem kell illetményként figyelembe venni.
(5) A  kompenzáció a  személyi jövedelemadó-előleg megállapításánál nem rendszeres jövedelemnek minősül, és
a költségvetési rend szerint foglalkoztatottak egyéb személyi juttatásaiként kell elszámolni. A kifizetés a statisztikai
elszámolásokban a szociális költségek között kerül figyelembevételre.
5. § (1) A  központi költségvetés a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
4.  §  (1)  bekezdésében megjelölt céltartalék terhére, az  e  rendeletben meghatározottak szerint biztosít fedezetet
(a továbbiakban: támogatás)
a) a  (3)  bekezdésben meghatározott kivétellel a  központi költségvetési szervek, a  köztestületi költségvetési
szervek és az országos nemzetiségi önkormányzati költségvetési szerv,
b) a helyi önkormányzatok, valamint a társulások (a továbbiakban együtt: helyi önkormányzat),
c) a helyi nemzetiségi önkormányzatok, továbbá
d) a bevett egyház
részére az e rendelet alapján járó kompenzáció és annak járulékai kifizetéséhez.
(2) Az  országos és a  helyi nemzetiségi önkormányzatot megillető (1)  bekezdés szerinti támogatásról
a nemzetiségpolitikáért felelős miniszter szolgáltat adatot az államháztartásért felelős miniszter részére.
(3) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti költségvetési szervek esetében nem vehető igénybe a  támogatás a  részben
vagy egészben külön – ide nem értve az  európai uniós forrás terhére finanszírozott – feladat ellátására kötött
szerződésből származó bevétel terhére foglalkoztatottak után.
(4) Az e rendelet alapján igénybe vett támogatás kizárólag a foglalkoztatottak 2017. évi kompenzációjára használható
fel, más jogcímen kifizetés nem teljesíthető.
6. § (1) Az  1.  § a)  pontja szerinti költségvetési szerveknél és a  helyi nemzetiségi önkormányzatoknál a  támogatás
megállapítása a  költségvetési szerv által várhatóan ténylegesen kifizetésre kerülő – az  államháztartásért felelős
miniszter által március hónapban felmért – összeg alapján történik.
(2) Az  (1)  bekezdés alapján igénybe vett támogatással 2017. november 10-ig el kell számolni, mely intézkedést
az államháztartásért felelős miniszter készíti elő.
(3) Ha a  költségvetési szerv az  elszámolást követően állapít meg visszafizetési kötelezettséget, azt a  2017. évi
költségvetési maradvány elszámolás keretében kell teljesíteni.
(4) A  támogatás folyósítása és elszámolása tekintetében az  országos és a  helyi nemzetiségi önkormányzat és
a  nemzetiségpolitikáért felelős miniszter támogatási szerződést köt az  országos nemzetiségi önkormányzat
hivatalánál, valamint az országos és a helyi nemzetiségi önkormányzat költségvetési szerveinél foglalkoztatottakat
megillető kompenzáció biztosításáról.
(5) Az  (1)  bekezdés szerint nyújtott támogatás intézmények közötti átadása esetén az  átadásra kerülő előirányzatot
az átadás-átvételi dokumentumban nevesítve szerepeltetni kell.
7. § (1) A  helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a  Magyar Államkincstár a  helyi önkormányzat
részére – a  IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet terhére – a  nettó finanszírozás keretében a  kifizetés
hónapjában elszámolja a  kifizetett havi kompenzációnak a  munkáltatót terhelő, közterheket magában foglaló
bruttó összegét
a) a  Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő (a továbbiakban: NEAK) által finanszírozott helyi önkormányzati
költségvetési szervek,
b) az a) pontba nem tartozó helyi önkormányzati költségvetési szervek
foglalkoztatottjaira vonatkozóan.
(2) A helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a Magyar Államkincstár a helyi önkormányzatok
részére a  nettó finanszírozás keretében a  2017. január hónap után járó kompenzáció kifizetéséhez január 31-én
előleget számol el. Az előleg elszámolására a 2017. december havi nettó finanszírozás keretében kerül sor.
(3) A 2017. december hónap után járó kompenzáció elszámolása a 2018. évi költségvetés terhére történik.
 (4) Az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 139.  § (1)  bekezdése
szerinti egészségügyi szolgáltatónak minősülő költségvetési szervek részére megállapított kompenzációt a  helyi
önkormányzat soron kívül továbbítja.
(5) A  helyi önkormányzat által fenntartott költségvetési szervére és munkavállalóira vonatkozóan a  központosított
illetményszámfejtési rendszer szolgáltat adatot a helyi önkormányzatokért felelős miniszter részére a  (2) bekezdés
szerinti előleg és az 5. § (1) bekezdése szerinti támogatás kifizetéséhez.
(6) A Magyar Államkincstárnak a helyi önkormányzat székhelye szerint illetékes területi szerve a kifizetés hónapjának
5-éig a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter részére a  6.  melléklet szerint, az  (1)  bekezdés szerinti
elszámoláshoz – a nettó finanszírozással egyidejűleg – a helyi önkormányzat részére a 7. melléklet szerint szolgáltat
adatot.
8. § (1) A  támogatásra az  egyházi foglalkoztató a  bevett egyházon és az  egyházi foglalkoztató fenntartóján keresztül
jogosult. A  támogatás folyósítására és elszámolására az  egyházakkal való kapcsolattartás koordinációjáért felelős
miniszterrel (a továbbiakban: miniszter) kötött támogatási szerződés vagy támogatói okirat alapján kerül sor.
(2) A  bevett egyház részére a  2017. évi bérkompenzáció összegéből előzetes hozzájárulásként maximum
1400,0  millió  Ft kerül átadásra a  miniszter által 2017. március hónapban felmért, az  egyházi foglalkoztató által
benyújtott és a miniszter által elfogadott igények alapján, azok arányában.
(3) A  támogatás terhére a  miniszter – utólagos elszámolás mellett – előleget nyújt. Az  előleg nyújtásának feltétele
a költségvetési szerveknél és az egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményeinél foglalkoztatottak 2016. évi
kompenzációjáról szóló kormányrendelet alapján kapott támogatással történő elszámolás és annak elfogadása.
(4) A  bevett egyház a  támogatást az  egyházi foglalkoztató fenntartója részére utalja át. Az  egyházi foglalkoztató
fenntartója a támogatást az egyházi foglalkoztató részére átadja, illetve a 3. § (1) bekezdésében meghatározott célra
fordítja.
9. § (1) A támogatás igénylése az egyházi foglalkoztató által a 8. melléklet szerinti igénylőlapnak és az az alapján összesített
adatokat tartalmazó 9. melléklet szerinti adatlapnak a miniszter részére való megküldésével történik.
(2) Az  előlegből 2017. január–szeptember hónapokra ténylegesen kifizetett és a  2017. október–december
hónapokra várhatóan kifizetésre kerülő összegekkel a  bevett egyház 2017. november 10-éig elszámolást nyújt
be a  miniszternek. Az  elszámolás tartalma a  10.  melléklet szerinti – ágazati bontású, az  ágazat teljes létszámát,
az  érintettek létszámát, havi bontásban a  ténylegesen kifizetett és a  várhatóan kifizetésre kerülő összegeket és
a munkaadókat terhelő járulékokat bemutató – beszámoló és rövid szöveges jelentés.
(3) Az  elszámolás utólagos – adott esetben helyszíni ellenőrzés útján történő – ellenőrzése céljából az  egyházi
foglalkoztató jogosult személyenkénti bontásban elkülönített nyilvántartást vezet.
10. § (1) A foglalkoztatott a 2017. évi kompenzációjának megállapításához a saját munkáltatója részére nyilatkozik a családi
kedvezményre való jogosultságáról, az  annak igénylése során figyelembe vehető kedvezményezett eltartottak,
valamint az  eltartottak számáról, adóazonosító jeléről, saját és házas- vagy élettársa illetményéről, jogviszonya
keletkezésének időpontjáról. A  nyilatkozat mintáját az  5.  melléklet tartalmazza. A  nyilatkozat kitöltési útmutatóját
az  államháztartásért felelős miniszter az  általa vezetett minisztérium honlapján – e  rendelet hatálybalépésével
egyidejűleg – közzéteszi.
(2) A  nyilatkozó a  nyilatkozatot 2017. március 15-ig nyújtja be a  munkáltatónak két példányban. Ha a  jogviszony
év közben keletkezett, a  jogviszony keletkezésével egyidejűleg köteles a  nyilatkozó benyújtani a  nyilatkozatot.
A  munkáltató az  egyik példányon igazolja az  átvételt, a  másik példányt intézkedésre megküldi az  illetékes
illetményszámfejtő helynek.
(3) A 3. § (15) bekezdésében meghatározott esetben a nyilatkozó nyilatkozatát az őt teljes munkaidős jogviszonyban
foglalkoztató munkáltatónak köteles a  (2)  bekezdés szerinti határidőig leadni. Teljes munkaidős jogviszony
hiányában a nyilatkozó nyilatkozatát a  (2) bekezdésben meghatározott határidőig annak a munkáltatónak köteles
leadni, akinél jogviszonya a  legkorábban keletkezett, illetve azonos időpontban keletkezett jogviszonyok esetén
a választása szerinti munkáltatónak köteles leadni.
(4) A munkáltatói igazolást tartalmazó nyilatkozatot a nyilatkozó köteles 5 évig megőrizni.
 (5) A  tárgyhó 15-ig benyújtott nyilatkozat alapján a  nyilatkozó kompenzációra a  tárgyhóban jogosulttá válik, és
annak összege a  tárgyhóra esedékes illetménye számfejtésével egyidejűleg kifizetésre kerül. A  tárgyhó 15-e után
benyújtott nyilatkozat alapján a  nyilatkozó a  kompenzációra csak a  nyilatkozat leadását követő hónaptól válik
jogosulttá, és az  a  tárgyhónapot követő hónapra esedékes illetmény számfejtésével egyidejűleg kerül kifizetésre.
A március 15-ig benyújtott nyilatkozatok esetén a  január és február hónapok után járó kompenzáció is kifizetésre
kerül.
11. § (1) Ha a leadott nyilatkozatban feltüntetett, a kompenzáció megállapításánál irányadó adatok év közben módosulnak,
a  nyilatkozó az  erről való tudomásszerzést követően haladéktalanul köteles újabb nyilatkozat kitöltésével
bejelenteni a változást a munkáltatónak.
(2) A  munkáltató a  nyilatkozat II. részében foglaltak módosítását változásbejelentéssel teheti meg, a  nyilatkozat
III. részében a változás bekövetkezésének dátumaként 2017. január 1-jét jelölve meg.
(3) A  bejelentett változás alapján a  változás bekövetkezése dátumának alapulvételével kerül megállapításra és
érvényesítésre a kompenzáció összege.
(4) Ha olyan változás bejelentésére került sor, amely alapján a  foglalkoztatott nem jogosult vagy csökkentett
összegű kompenzációra jogosult, a  kompenzáció összegére vonatkozó jogosultsága megszűnik vagy csökken.
A változás bejelentése előtt a korábbi nyilatkozat alapján a változás bekövetkezésének dátumát követően kifizetett
kompenzáció összege visszavonásra kerül.
(5) Ha a  nyilatkozó a  kompenzáció megállapítása érdekében tett nyilatkozat kitöltésével valótlan adatot közölt,
a kompenzáció már teljesített összege visszavonásra, és a kompenzáció további folyósítása felfüggesztésre kerül.
(6) Ha a kompenzáció nem e rendeletben foglaltaknak megfelelő megállapítása és kifizetése nem az (5) bekezdésben
foglaltak alapján valósult meg, vagy az  illetményeltérítés összege visszamenőleg kerül megállapításra, a  már
kifizetett kompenzáció összege a következő hónap(ok) kompenzációjának összegéből levonásra kerül.
12. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
13. § E rendeletet első alkalommal a 2017. év január hónapra járó illetmény számfejtésekor kell alkalmazni.
14. § Ez a rendelet 2018. január 31-én hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök