text:
41/2015. (VII. 15.) BM rendelete az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. L. törvényben meghatározott technológiai biztonsági, valamint a biztonságos információs eszközökre, termékekre, továbbá a biztonsági osztályba és biztonsági szintbe sorolásra vonatkozó követelményekről.
Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény 24.  § (2)  bekezdés
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
21.  § 5. és 20.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014.  (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 11.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény (a továbbiakban:
Ibtv.) hatálya alá tartozó elektronikus információs rendszerrel rendelkező szervezet az  elektronikus információs
rendszereit az 1. mellékletben felsorolt szempontok szerint sorolja biztonsági osztályba.
2. § Az elektronikus információs rendszerrel rendelkező szervezet vagy e szervezetnek az Ibtv. 9. § (2) bekezdése szerinti
szervezeti egysége (a továbbiakban: szervezeti egység) a biztonsági szintbe sorolást a 2. melléklet szerinti biztonsági
szintek alapján végzi el.
3. § (1) Az  1.  § és a  2.  § szerint elvégzett besorolás alapján az  elektronikus információs rendszerrel rendelkező szervezet
a  3.  mellékletben meghatározott, az  elektronikus információs rendszerére érvényes biztonsági osztályhoz rendelt
követelményeket a 4. mellékletben meghatározott módon teljesíti.
(2) Ha az  elektronikus információs rendszerrel rendelkező szervezetre vagy a  szervezeti egységre e  rendelet előírásai
szerint kidolgozott szabályzatokban meghatározott adminisztratív és fizikai védelmi intézkedésektől egy
elektronikus információs rendszer esetében a magasabb védelmi igény miatt el kell térni, az eltéréseket az érintett
elektronikus információs rendszer e rendelet előírásai szerint kidolgozott szabályzatában kell rögzíteni.
(3) Ha a  szervezeti egységre vonatkozóan – a  magasabb védelmi igény miatt a  szervezetre megállapított biztonsági
szinttől – eltérő biztonsági szint megállapítása indokolt, a  szervezeti egységet önállóan kell szintbe sorolni
a 2. mellékletben meghatározott szempontok alapján.
(4) Ha az  elektronikus információs rendszerrel rendelkező szervezet az  elektronikus információs rendszernek csak
egyes elemeit vagy funkcióit üzemelteti vagy használja – részben vagy teljesen –, a 4. mellékletben meghatározott
követelményeket ezen elemek és funkciók tekintetében kell teljesíteni.
(5) Ha az  elektronikus információs rendszert több szervezet használja, az  elektronikus információs rendszer
üzemeltetője az  üzemeltetés elektronikus információbiztonságához szükséges követelményeket az  elektronikus
információs rendszeren tevékenységet végző minden, elektronikus információs rendszerrel rendelkező szervezet
tekintetében érvényesíti.
(6) Az  elektronikus információs rendszer üzemeltetője az  üzemeltetés elektronikus információbiztonságához
szükséges követelményeket úgy érvényesíti az  elektronikus információs rendszeren tevékenységet végző
elektronikus információs rendszerrel rendelkező szervezetek tekintetében, hogy a  követelményeknek való
megfelelés az  elektronikus információs rendszerrel rendelkező szervezet elektronikus információbiztonsággal
kapcsolatos eljárási rendjébe beépüljön. Az  elektronikus információs rendszer üzemeltetője és az  elektronikus
információs rendszerrel rendelkező szervezetek az  üzemeltetés elektronikus információbiztonságához szükséges
követelményeket az elektronikus információs rendszer üzemeltetésére kötött szerződésben rögzítik.
4. § Ez a rendelet 2015. július 16-án lép hatályba.
5. § Hatályát veszti az  állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi
L.  törvényben meghatározott technológiai biztonsági, valamint biztonságos információs eszközökre, termékekre
vonatkozó, valamint a biztonsági osztályba és biztonsági szintbe sorolási követelményeiről szóló 77/2013. (XII. 19.)
NFM rendelet (a továbbiakban: R.).
6. § (1) Ha az  elektronikus információs rendszerrel rendelkező szervezet az  Ibtv. 26.  §-ában meghatározott határidőig
az  elektronikus információs rendszereinek biztonsági osztályba sorolását elvégezte és az  elektronikus
információbiztonságról szóló törvény hatálya alá tartozó egyes szervezetek hatósági nyilvántartásba vételének
rendjéről szóló BM rendelet 5.  § (1)  bekezdés b) és c)  pontja szerinti bejelentési kötelezettségének eleget tett,
az elektronikus információs rendszerek e rendelet szerinti osztályba sorolását az Ibtv. 8. § (1) bekezdésében foglalt
esetekben kell elvégezni.
(2) Ha az  elektronikus információs rendszerrel rendelkező szervezet az  Ibtv. 26.  §-ában meghatározott határidőig
a  szervezet biztonsági szintbe sorolását elvégezte és a  biztonsági szint – az  e  rendelet 2.  mellékletében foglaltak
alkalmazásával – nem változik, továbbá az  Ibtv. 9.  § (2)  bekezdése szerinti szervezeti egység nem kerül
kijelölésre, valamint az  elektronikus információbiztonságról szóló törvény hatálya alá tartozó egyes szervezetek
hatósági nyilvántartásba vételének rendjéről szóló BM rendelet 5.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti bejelentési
kötelezettségének eleget tett, a  szervezet e  rendelet szerinti osztályba sorolását az  Ibtv. 10.  § (5)  bekezdésében
foglalt esetekben kell elvégezni.
(3) Ha az  elektronikus információs rendszer fejlesztése e  rendelet hatálybalépésekor az  R. előírásai szerint már folyik,
az  elektronikus információs rendszer e  fejlesztésére az  e  rendeletben foglaltakat 2015. október 1. napjától kell
alkalmazni.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
248/2016. (VII. 15.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Osztrogonácz Juditot 2016. szeptember 20-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. július 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
34/2011. (IV. 15.) ME határozata az ELI (Extreme Light Infrastructure) projekt megvalósításához kapcsolódó kormányzati feladatok végrehajtásában közreműködő miniszterelnöki megbízott kinevezéséről szóló 19/2010. (III. 5.) ME határozat hatályon kívül helyezéséről.
1. Hatályát veszti az ELI (Extreme Light Infrastructure) projekt megvalósításához kapcsolódó kormányzati feladatok
végrehajtásában közreműködő miniszterelnöki megbízott kinevezéséről szóló 19/2010. (III. 5.) ME határozat.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2003. LXXXI. törvény az elektronikus cégeljárásról és a cégiratok elektronikus úton történő megismeréséről.
1. § (1) A cégnyilvántartásról, a cégnyilvánosságról és a
bírósági cégeljárásról szóló 1997. évi CXLV. törvény (Ctv.)
3. §-a (2) bekezdésének első mondata helyébe a következő
szöveg lép:
,,(2) A cégjegyzék fennálló, illetve törölt adatai, valamint a cégiratok — ideértve az elektronikus úton feldolgozott cégiratokat, valamint a törvényességi felügyeleti eljárás során keletkezett iratokat is, amennyiben a cégbíróság
az 54. § (1) bekezdésében meghatározott intézkedést
hozott — teljeskörűen nyilvánosak, azokat bárki megtekintheti, és azokról feljegyzést készíthet.’’
(2) A Ctv. 3. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(4) A cégnyilvántartásban szereplő, illetve az elektronikus úton feldolgozott cégiratokról a cégbíróságon — külön jogszabály szerinti — hiteles és nem hiteles másolat
kérhető.’’
2. § (1) A Ctv. 4. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) A Szolgálat kérelemre tájékoztatást, továbbá hiteles vagy nem hiteles másolatot ad a cégek elektronikus
úton feldolgozott, számviteli törvény szerinti beszámolóiról, valamint az elektronikus úton feldolgozott cégiratokról, továbbá biztosítja az e beszámolókba és cégiratokba
való betekintést.’’
(2) A Ctv. 4. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
,,(3) A Szolgálat elektronikus ügyfélszolgálata a kor
mányzati portálon keresztül érhető el.’’ 3. § A Ctv. a 8. §-t megelőzően a következő 7/A. §-sal
egészül ki:
,,7/A. § A cégbíróság a részvénytársaság és a korlátolt
felelősségű társaság cégjegyzék adatainak közzétételével
egyidejűleg gondoskodik a részvénytársaság és a korlátolt
felelősségű társaság létesítő okiratának, illetve a létesítő
okirat módosításának Cégközlönyben történő közzétételéről is.’’
4. § (1) A Ctv. 13. §-ának (4) bekezdése a következő
d) ponttal egészül ki:
[13. § A cégjegyzék cégformánként, a 12. §-ban meghatározottakon túlmenően az alábbi adatokat is tartalmazza:
(4) korlátolt felelősségű társaság esetében]
,,d) azt, hogy a korlátolt felelősségű társaság cégiratai
elektronikus úton hozzáférhetőek-e.’’ A törvényt az Országgyűlés a 2003. október 20-i ülésnapján fogadta el.
(2) A Ctv. 13. §-ának (5) bekezdése a következő j) ponttal egészül ki:
[13. § A cégjegyzék cégformánként, a 12. §-ban meghatározottakon túlmenően az alábbi adatokat is tartalmazza:
(5) részvénytársaság esetében]
,,j) azt, hogy a részvénytársaság cégiratai elektronikus
úton hozzáférhetőek-e.’’ 5. § (1) A Ctv. 22. §-ának (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(5) A cégbejegyzésre irányuló eljárás illetékét és a közzétételi költségtérítést a bejegyzési kérelem benyújtását
követő 2 napon belül — a tanúsítvány számára és a cégjegyzékszámra hivatkozással — a Szolgálat elektronikus ügyfélszolgálatán a kormányzati portál elektronikus fizetési
rendszerén keresztül elektronikus úton is meg lehet fizetni.
A Szolgálat az illeték és a közzétételi költségtérítés befizetéséről elektronikus igazolást ad ki, és ezzel egyidejűleg
értesíti a cégbíróságot az illeték és a közzétételi költségtérítés befizetéséről. A befizetett illetéknek a Kincstár illetékbeszedési számlájára, a közzétételi költségtérítésnek
pedig az Igazságügyi Minisztérium — külön jogszabályban
meghatározott — számlájára történő átutalásáról a Szolgálat gondoskodik. Az illeték és a költségtérítés elektronikus úton történő megfizetésének részletes szabályait
külön jogszabály határozza meg.’’
(2) A Ctv. 22. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
,,(6) Ha a bejegyzési kérelemben az szerepel, hogy a
cégbejegyzésre irányuló eljárás illetékét elektronikus úton
fizetik meg, a cégbíróság a 26. § (2) bekezdése szerinti
elutasító végzést csak a kérelem érkezésétől számított
nyolcadik napon hozhatja meg.’’
6. § (1) A Ctv. 25. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,25. § (1) A bejegyzési kérelem cégbírósághoz érkezésekor a cég nevét és székhelyét számítógépen rögzíteni kell,
egyidejűleg a cég az azonosítására, illetve valamennyi más
cégtől való megkülönböztetésére alkalmas cégjegyzékszámot kap, amelyet ettől kezdődően a cégnek az iratain fel
kell tüntetnie. Ugyanakkor a cégbíróság a bejegyzést kérő
helyett az érintett szervezetektől — az erre a célra létrehozott számítógépes rendszer útján — beszerzi és a cégnyilvántartásban rögzíti a cég adószámát (ideértve a közösségi
adószámot is), valamint statisztikai számjelét. Az érintett
szervezetek kötelesek ezeket az adatokat haladéktalanul a
cégbíróság rendelkezésére bocsátani. A cégbíróság ennek
érdekében a cég neve, székhelye, cégjegyzékszáma mellett
az adóhatósággal e törvény melléklete I. részének 6. pontja
szerinti adatokat, a Központi Statisztikai Hivatallal pedig
a cég főtevékenységét is közli. A személyesen eljáró cégbejegyzést kérő a cégbejegyzési kérelem benyújtásáról a cégbíróságon tanúsítványt kap, mely tartalmazza a cég nevét,
székhelyét, cégjegyzékszámát, adószámát, valamint statisztikai számjelét.’’
(2) A Ctv. 25. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
,,(3) Ha a kérelem benyújtása nem elektronikus úton
történt, korlátolt felelősségű társaság és részvénytársaság
bejegyzésére irányuló kérelem esetén, annak érkezésétől
számított nyolc napon belül a bejegyzési kérelem valamennyi mellékletét elektronikus okirattá kell alakítani
(elektronikus úton fel kell dolgozni).’’
7. § A Ctv. a 49. §-t megelőzően a következő alcímekkel
és 48/A—48/E. §-okkal egészül ki:
,,A cégbejegyzési (változásbejegyzési) kérelem elektronikus
úton történő benyújtása
48/A. § (1) Korlátolt felelősségű társaság és részvénytársaság bejegyzése (változásbejegyzése) iránti kérelem
elektronikus úton is benyújtható. Az elektronikus úton
benyújtott kérelem esetén a cégbíróság a jogi képviselővel
elektronikus úton közli a bejegyzési (változásbejegyzési)
eljárás során hozott végzéseket. Az elektronikus úton közölt végzést a kézbesítést igazoló elektronikus tértivevényen megjelölt időpontban kell kézbesítettnek tekinteni.
A tanúsítványt, a bejegyző és a bejegyzési kérelmet elutasító végzést a cégbíróság írásban is megküldi. A kézbesítéshez fűződő jogkövetkezmények az elektronikus úton történő érkezéshez fűződnek.
(2) A cégbejegyzési (változásbejegyzési) eljárás során az
elektronikus úton küldött okiratokat — ha törvény eltérően nem rendelkezik — az elektronikus aláírásról szóló
törvény szerinti minősített elektronikus aláírással és időbélyegzővel (a továbbiakban együtt: minősített elektronikus aláírás) kell ellátni. A cégbíróság által küldött elektronikus okirat közokiratnak minősül.
(3) Elektronikus cégeljárás esetén a cégbíróság a cégre
vonatkozó iratokat elektronikus okirat formájában tartja
nyilván.
(4) A 48/A—48/D. §-ok rendelkezései csak az elsőfokú
eljárásban alkalmazhatók.
48/B. § (1) A jogi képviselő feladata az általa készített
okiratok mellett a cégbejegyzési (változásbejegyzési) kérelem mellékletét képező, nem általa készített okiratok
(pl. tulajdoni lap másolata, hatósági engedély, a hitelintézet igazolása a pénzbetétek befizetéséről) elektronikus okirati formába történő átalakítása is. A hatóságok, pénzügyi
intézmények vagy más szervek által kiadott, minősített
elektronikus aláírással ellátott elektronikus dokumentum
közvetlenül csatolható a kérelemhez.
(2) A jogi képviselő az eredetileg nem elektronikus
formában készült okiratok (hiteles másolatuk) megőrzéséről az ügyvédi törvényben, illetve a közjegyzőkről szóló
törvényben szabályozott módon gondoskodik. A jogi képviselő köteles a papíralapú okiratot a cégbíróság felhívására bemutatni az elektronikus okirattal való egyezőség megállapítása érdekében, ha e tekintetben a cégbíróságnak
kételye merül fel. Az országos ügyvédi levéltárban elhelyezett okiratok bemutatásáról a Magyar Ügyvédi Kamara, a
közjegyzői levéltárban elhelyezett okiratok bemutatásáról
pedig a közjegyzői levéltár vezetője gondoskodik.
48/C. § (1) A bejegyzési (változásbejegyzési) kérelmet és
annak mellékleteit a jogi képviselő elektronikus okirat
formájában, elektronikus úton a Szolgálathoz küldi meg.
Az eljárási illetéket és a közzétételi költségtérítést a jogi
képviselő a cég nevében fizeti meg elektronikus úton, a
Szolgálat elektronikus ügyfélszolgálatán a kormányzati
portál elektronikus fizetési rendszerén keresztül a bejegyzési (változásbejegyzési) kérelem benyújtásával egyidejűleg, vagy az megfizethető később, a 48/A. § (1) bekezdése
szerinti elektronikus úton megküldött tanúsítvány kézhezvételét követő 2 napon belül, a tanúsítvány számára és a
cégjegyzékszámra hivatkozással. A befizetett illetéknek a
Kincstár illetékbeszedési számlájára, a közzétételi költségtérítésnek pedig az Igazságügyi Minisztérium — külön
jogszabályban meghatározott — számlájára történő átutalásáról a Szolgálat gondoskodik.
(2) A Szolgálat az elektronikus okiratot informatikai
szempontból (az elektronikus aláírások hitelessége, az
adatok sértetlensége, az okiraton szereplő időbélyegző dátuma tekintetében) megvizsgálja. Ha a bejegyzési (változásbejegyzési) kérelem informatikai szempontból szabályszerűen került benyújtásra, a Szolgálat azt legkésőbb egy
munkanapon belül továbbítja az illetékes cégbírósághoz.
A Szolgálat ezzel egyidejűleg, vagy — a tanúsítvány kézhezvételét követő befizetés esetén — a befizetéstől számított
egy munkanapon belül értesíti a cégbíróságot az illeték és
a közzétételi költségtérítés befizetéséről. Ha a bejegyzési
(változásbejegyzési) kérelem és mellékletei informatikai
szempontból hibásak vagy hiányosak, a Szolgálat az iratokat az erre vonatkozó tájékoztatással továbbítja a cégbírósághoz.
(3) A Szolgálat a kérelem benyújtásának tényéről, és
arról, hogy azt milyen tájékoztatással továbbította a cégbírósághoz, továbbá az illeték és a közzétételi költségtérítés
befizetéséről — a kérelem cégbírósághoz való továbbításával egyidejűleg, illetve az illeték és a közzétételi költségtérítés befizetésekor — elektronikus igazolást küld a jogi
képviselőnek, amely közokiratnak minősül. A bejegyzési
(változásbejegyzési) kérelem benyújtására vonatkozó
határidők szempontjából a Szolgálathoz érkezés időpontja
irányadó.
(4) A cégbíróságra vonatkozó ügyintézési határidő akkor kezdődik, amikor a Szolgálattól a bejegyzési (változásbejegyzési) kérelem a cégbírósághoz megérkezik. A cégbíróság tanúsítványt csak az informatikai szempontból szabályszerűen érkezett kérelem alapján ad ki. Ha a Szolgálat
által — a (2) bekezdés alapján — továbbított, informatikai
szempontból nem szabályszerűen benyújtott kérelem cégbírósághoz való érkezésétől számított nyolc napon belül a
jogi képviselő által szabályszerűen benyújtott kérelem,
továbbá az illeték és a közzétételi költségtérítés befizetésére vonatkozó értesítés nem érkezik meg a cégbírósághoz,
a cégbíróság a kérelmet az érkezést követő nyolcadik napon — a 26. § megfelelő alkalmazásával — hiánypótlási
eljárás lefolytatása nélkül elutasítja.
48/D. § Ha törvény a cégirat cégbírósághoz történő benyújtására közvetlenül valamely személyt vagy szervezetet
kötelez, a kötelezett e kötelezettségét elektronikus úton is
teljesítheti. Ebben az esetben a jogi képviselet kötelező. Az
eljárásra egyebekben a 48/B—48/C. §-ok rendelkezései
megfelelően alkalmazandók.
A cégiratok elektronikus úton történő megismerése 48/E. § (1) Az elektronikus úton feldolgozott cégiratokról a cégbíróságtól — illeték ellenében — hiteles vagy nem
hiteles elektronikus másolat is kérhető. A másolat iránti
kérelem benyújtható írásban vagy — a kormányzati portálon keresztül, a Szolgálat elektronikus ügyfélszolgálata útján — elektronikus úton. A cégbíróság a kérelemre — a
kérelemben foglaltaknak megfelelően — a másolatot
elektronikus úton vagy írásban küldi meg, illetve adja ki.
Ha a kérelemből más nem következik, elektronikus okiratként a cégbíróság a cégirat nem hiteles másolatát küldi
meg.
(2) Az elektronikus úton feldolgozott cégiratokról a
Szolgálattól — külön jogszabályban meghatározott költségtérítés ellenében — hiteles vagy nem hiteles elektronikus másolat is kérhető. A másolat iránti kérelem benyújtható írásban vagy — a kormányzati portálon keresztül, a
Szolgálat elektronikus ügyfélszolgálatán — elektronikus
úton. A Szolgálat a kérelemre — a kérelemben foglaltaknak megfelelően — a másolatot elektronikus úton vagy
írásban küldi meg, illetve adja ki. Ha a kérelemből más nem
következik, elektronikus okiratként a Szolgálat a cégirat
nem hiteles másolatát küldi meg.
(3) Az elektronikus úton benyújtott kérelmeket legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírással kell ellátni. A cégjegyzék adatairól kiállított elektronikus okiratot, továbbá a cégiratok hiteles elektronikus másolatát
a cégbíróság, illetve a Szolgálat minősített elektronikus
aláírással látja el. A cégbíróság és a Szolgálat által a cégjegyzék adatairól, illetve a cégiratokról kiállított, minősített elektronikus aláírással ellátott elektronikus okirat
közokiratnak minősül (elektronikus közokirat). A cégiratokról készült elektronikus közokirat kiállításával a cégbíróság, illetve a Szolgálat tanúsítja, hogy a másolatként
megküldött elektronikus okirat tartalma megegyezik az
eredeti okiratéval.
(4) Ha a kérelmet elektronikus úton terjesztik elő, az
(1) bekezdésben meghatározott illetéket, illetve a (2) bekezdésben meghatározott költségtérítést a kormányzati
portál elektronikus fizetési rendszerén keresztül kell a
Szolgálat elektronikus ügyfélszolgálatán megfizetni. A befizetett illetéknek a Kincstár illetékbeszedési számlájára,
a költségtérítésnek pedig az Igazságügyi Minisztérium
— külön jogszabályban meghatározott — számlájára történő átutalásáról a Szolgálat gondoskodik.’’
8. § A Ctv. a 49. §-t megelőzően a következő alcímmel
és 48/F. és 48/G. §-okkal egészül ki:
,,A beszámoló elektronikus úton történő letétbe helyezése
és közzététele
48/F. § (1) A számviteli törvény szerinti beszámoló
elektronikus úton is letétbe helyezhető és közzétehető. Az
elektronikus úton benyújtott beszámolót minősített elektronikus aláírással kell ellátni.
(2) Az elektronikus okiratként készült beszámolót a cég
képviselője, a (3) bekezdés szerint átalakított beszámolót
pedig a jogi képviselő elektronikus okirat formájában,
elektronikus úton a Szolgálathoz küldi meg, és ezzel egyidejűleg a közzétételi költségtérítést elektronikus úton, a
Szolgálat elektronikus ügyfélszolgálatán megfizeti.
(3) Ha a beszámoló elektronikus okirati formába történő átalakítása szükséges, erre a cég jogi képviselője jogosult. Az eredeti okirat megőrzésére a 48/B. § (2) bekezdése
megfelelően irányadó.
48/G. § (1) A Szolgálat az elektronikus okiratot informatikai szempontból (az elektronikus aláírások hitelessége, az adatok sértetlensége, az okiraton szereplő időbélyegző dátuma tekintetében) megvizsgálja. Ha az okirat informatikai szempontból szabályszerűen került benyújtásra, a
Szolgálat erről — legkésőbb egy munkanapon belül —
értesíti az illetékes cégbíróságot.
(2) A Szolgálat a beszámoló informatikai szempontból
szabályszerű benyújtásának tényéről, és arról, hogy a benyújtásról a cégbíróságot tájékoztatta, továbbá a közzétételi költségtérítés befizetéséről — a cégbíróság (1) bekezdés szerinti értesítésével egyidejűleg — elektronikus igazolást küld a beszámolót benyújtó személynek. Ha az elektronikus okirat informatikai szempontból hibás vagy hiányos, az elektronikus igazolás ezt a tényt tartalmazza. Az
elektronikus igazolás közokirat. A beszámoló benyújtására vonatkozó határidők tekintetében a Szolgálathoz — az
informatikai szempontból szabályszerű — érkezés időpontja irányadó.
(3) A közzétételi költségtérítésnek az Igazságügyi
Minisztérium — külön jogszabályban meghatározott —
számlájára történő átutalásáról a Szolgálat gondoskodik.
(4) A 48/F—48/G. §-ok alkalmazásával benyújtott
számviteli törvény szerinti beszámolót a Szolgálat őrzi.
A beszámolóról — a 3. és 4. §, valamint a 48/E. § megfelelő
alkalmazásával — mind a cégbíróságon, mind a Szolgálatnál másolat kérhető, illetve azt bárki ingyenesen megtekintheti.
(5) A számviteli törvény szerinti beszámoló Cégközlönyben történő közzétételéről a Szolgálat gondoskodik.’’
9. § A Ctv. 61. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,(3) Felhatalmazást kap az igazságügy-miniszter, hogy
a) a cégbejegyzési eljárásra és a cégnyilvántartásra,
b) — az informatikai és hírközlési miniszterrel egyet
értésben — az elektronikus cégbejegyzési eljárásra és cégnyilvántartásra,
c) — az informatikai és hírközlési miniszterrel és a
pénzügyminiszterrel egyetértésben — a cégbejegyzés iránti
eljárás illetéke és a közzétételi költségtérítés elektronikus
úton történő megfizetésével kapcsolatos eljárásra
vonatkozó részletes szabályokat rendelettel állapítsa
meg.’’ 10. § A Ctv. melléklete I. részének 4. pontja helyébe a
következő rendelkezés lép:
[Valamennyi cég bejegyzéséhez (változásbejegyzéséhez)
szükséges okiratok:] ,,4. jogszabályban meghatározott mértékű közzétételi
költségtérítés megfizetésének igazolása, kivéve, ha a közzétételi költségtérítést elektronikus úton, a Szolgálat
elektronikus ügyfélszolgálatán fizetik meg,’’
11. § A Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (Pp.) 195. §-ának (2) bekezdése a következő mondatokkal egészül ki:
,,Az okiratnak az eredeti közokiratéval azonos bizonyító
ereje van, ha az elektronikus okiraton a közokirat kiállítására jogosult minősített elektronikus aláírást helyezett el.
Ugyanilyen bizonyító ereje van az olyan elektronikus okiratnak is, amelyet a törvény elektronikus közokiratnak
nyilvánít.’’
12. § (1) A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény
(Ktv.) 111. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki, és
ezzel egyidejűleg a § szövegének számozása (1) bekezdésre
változik:
,,(2) A közjegyzői okirat, ennek hiteles kiadmánya és a
közjegyzői tanúsítvány — ha törvény eltérően nem rendelkezik — elektronikus úton is elkészíthető. A közjegyző
által e törvényben előírt alakszerűségek megtartásával készített, a közjegyző minősített elektronikus aláírásával ellátott közjegyzői okirat, ennek hiteles kiadmánya és a közjegyzői tanúsítvány: közokirat (elektronikus közokirat).’’
(2) A Ktv. 119. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
,,(4) Az elektronikus úton készített közjegyzői okiratot
a felek részére elektronikus úton vagy adathordozón elektronikus okirat formájában, illetve papíralapú hiteles kiadmány, hiteles másolat formájában lehet kiadni. A papíralapú közjegyzői okiratról elektronikus úton vagy adathordozón is lehet hiteles kiadmányt, hiteles másolatot kiadni.’’
(3) A Ktv. 137. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
,,(3) A másolatok hitelesítésére vonatkozó szabályokat
kell megfelelően alkalmazni az okiratról, illetve az elektronikus úton vezetett adatbázisból a közjegyző felügyelete
mellett, elektronikus úton előállított másolat és kivonat
hitelesítésére, továbbá az elektronikus okiratról készített
papíralapú másolat és kivonat hitelesítésére. A közjegyző
az elektronikus úton készített másolatot és kivonatot minősített elektronikus aláírással látja el.’’
(4) A Ktv. a következő 166/A. §-sal egészül ki:
,,166/A. § (1) A közjegyző köteles az általa készített
közjegyzői okiratot és jegyzőkönyvi tanúsítványt, valamint
a nemperes eljárásban hozott jogerős határozatot a
Magyar Országos Közjegyzői Kamara elektronikus úton
vezetett levéltárában elhelyezni. Az archiválás alkalmával
a közjegyző elkészíti a közokirat digitalizált másolatát, és
azt a részére e célra rendelkezésre bocsátott elektronikus
aláírásával hitelesíti [137. § (3) bek.], továbbá az okirat
kísérő lapján feltünteti annak jellemző adatait és a betekintésre jogosultakat. Az elektronikus levéltárra vonatkozó részletes szabályokat külön jogszabály állapítja meg.
(2) Az elektronikus levéltárban elhelyezett okiratról a
közjegyző, szolgálatának megszűnését követően pedig a
közjegyzői levéltár vezetője ad ki hiteles kiadmányt, másolatot, illetve bizonyítványt.’’
13. § (1) Az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény
(Ütv.) 5. §-ának (3) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki:
[5. § (3) Az ügyvéd az (1) bekezdésben felsoroltakon kívül
elláthatja a következő tevékenységeket is:]
,,h) a cég — általa készített — létesítő okiratának és
e cég bejegyzési (változásbejegyzési) kérelme további mellékleteinek elektronikus okirati formába alakítása.’’
(2) Az Ütv. 5. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
,,(4) A (3) bekezdés h) pontjában meghatározott tevékenységet az folytathatja, aki az ügyvédi kamara által meghatározott technikai feltételekkel rendelkezik és a kamara
nyilvántartásba vett.’’
(3) Az Ütv. 12. §-ának (2) bekezdése a következő
e) ponttal egészül ki:
[(2) Az ügyvédi kamara az ügyvédek szakmai irányításával, érdekképviseletével kapcsolatos közfeladatokat látja el.
Ennek során]
,,e) önállóan vagy más szakmai kamarával együtt országos levéltárat (a továbbiakban: ügyvédi levéltár) működtet
és tart fenn.’’
14. § Az Ütv. a 28. §-t megelőzően a következő
27/A. §-sal egészül ki:
,,27/A. § (1) Az ügyvéd a cég — általa készített — létesítő
okiratának és e cég bejegyzési (változásbejegyzési) kérelme
további mellékleteinek elektronikus okirati formába alakítása esetén, az elektronikus okiratot minősített elektronikus aláírásával látja el. A minősített elektronikus aláírással az ügyvéd bizonyítja, hogy az elektronikus okirat tartalma megegyezik az eredeti papíralapú okiratéval.
(2) Az okiratok elektronikus formába alakítása esetén
az ügyvéd köteles az eredeti papíralapú okiratot (hiteles
másolatát) megőrizni. A kamarai tagság megszűnése esetén az okiratokat az ügyvédi levéltárban kell elhelyezni.’’
15. § Az Ütv. 112. §-a (1) bekezdése a következő
k) ponttal egészül ki, és ezzel egyidejűleg a jelenlegi
k) pont jelölése l) pontra változik:
[112. § (1) A teljes ülés a 111. § (2) bekezdésének e) pontja alapján szabályzatot ad ki]
,,k) az 5. § (3) bekezdésének h) pontjában meghatározott tevékenység végzésének technikai feltételeiről, az
ilyen tevékenységet végző ügyvédek, ügyvédi irodák nyilvántartásáról, az eredeti papíralapú okiratok őrzésének
— ideértve az ügyvédi tevékenység szüneteltetése esetén
követendő eljárást is — részletes szabályairól, az ügyvédi
levéltár működéséről és az okiratok ügyvédi levéltárban
történő elhelyezésének, kezelésének, továbbá a cégbíróság
felhívására történő bemutatásának szabályairól,’’
16. § (1) E törvény — a (2) és (3) bekezdésekben foglalt
kivételekkel — 2005. január 1-jén lép hatályba.
(2) E törvény 5. §-a és 7. §-a 2005. szeptember 1-jén lép
hatályba azzal, hogy a 7. §-ban foglaltak csak a korlátolt
felelősségű társaságok székhelyének (telephelyének), fióktelepének és tevékenységi körének megváltozására vonatkozó változásbejegyzési eljárásokban, továbbá a részvénytársaságok cégbejegyzési és változásbejegyzési eljárásaiban
alkalmazandók. A 7. § rendelkezései 2006. szeptember
1-jétől minden korlátolt felelősségű társaság és részvénytársaság bejegyzésére és változásbejegyzésére irányuló eljárásban alkalmazandók.
(3) E törvény 12. §-a 2004. július 1-jén lép hatályba.
(4) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a Ctv. 59. §-ának második mondata.
Mádl Ferenc s. k., Mandur László s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés alelnöke


text:
1538/2014. (IX. 24.) Korm. határozata az ENSZ Közép-afrikai Köztársaságbeli Többdimenziós Integrált Stabilizációs Missziójában (MINUSCA) történő magyar katonai szerepvállalásról.
A Kormány az  Alaptörvény 47.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott hatáskörében eljárva, Magyarország
nemzetközi béke és biztonsághoz, valamint az  ENSZ békefenntartó műveleteihez történő látható és aktív
hozzájárulása érdekében, az ENSZ Biztonsági Tanácsának döntése alapján engedélyezi, hogy az ENSZ Közép-afrikai
Köztársaságbeli Többdimenziós Integrált Stabilizációs Missziója (MINUSCA) tevékenységében a Magyar Honvédség
állományából legfeljebb 2 fő (váltási időszakban legfeljebb 4 fő) törzstiszt a művelet mandátumában meghatározott
ideig, de legfeljebb 2015. április 30-ig részt vegyen.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1591/2014. (X. 21.) Korm. határozata a Magyar Légimentő Nonprofit Kft. törzstőke-emeléséhez és az ehhez kapcsolódó részesedések rendezéséhez szükséges fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  Magyar Légimentő Nonprofit Kft. törzstőke-emelése és az  ehhez kapcsolódó részesedések rendezése
céljából 28 000 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről
szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
14. Országos Mentőszolgálat cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek
és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím,
4.  Állami tulajdoni részesedések növekedését eredményező kiadások jogcímcsoport, 1. Az  MNV Zrt. tulajdonosi
joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
160/2013. (V. 24.) Korm. rendelete a Somogy Tornaterem 2006 Sportlétesítményt Üzemeltető, Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről szóló 188/2012. (VII. 27.) Korm. rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Hatályát veszti a Somogy Tornaterem 2006 Sportlétesítményt Üzemeltető, Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság
stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről szóló 188/2012. (VII. 27.) Korm. rendelet.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1292/2019. (V. 17.) Korm. határozata a Liszt Ferenc Kamarazenekar Alapítvány támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Liszt Ferenc Kamarazenekar Alapítvány támogatásával;
 2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy az emberi erőforrások minisztere bevonásával az 1. pontban meghatározott cél
megvalósítása érdekében gondoskodjon
a) a 2019. évben egyszeri jelleggel 600 000 000 forint biztosításáról a  Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok, 13. Művészeti tevékenységek alcím, 4. Művészeti tevékenységek és egyéb
fejezeti feladatok támogatása jogcímcsoport javára,
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal b) a 2020–2022. években évi 480 000 000 forint költségvetési forrás biztosításáról a  központi költségvetés
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2020–2022. évekre az adott év központi költségvetésének tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
58/2003. (IX. 23.) GKM rendelete a Magyar Műszaki Biztonsági Hivatal felügyelete alatt álló Műszaki Biztonsági Felügyelőség szervezetéről, székhelyéről és illetékességi területéről.
A Magyar Műszaki Biztonsági Hivatal szervezetéről,
feladat- és hatásköréről szóló 110/2003. (VII. 24.) Korm.
rendelet 15. §-ának a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján — az érdekelt miniszterekkel egyetértésben —
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Műszaki Biztonsági Felügyelőség (a továbbiakban: Felügyelőség) szervezeti egységei a területi műszaki
biztonsági felügyelőségek (a továbbiakban: területi szervezetek).
(2) A Felügyelőség székhelye: 1081 Budapest, Köztársaság tér 7. A Felügyelőség illetékessége az egész ország
területére kiterjed.
(3) A területi szervezetek székhelyét és illetékességi
területét e rendelet melléklete tartalmazza.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba,
egyidejűleg hatályát veszti a műszaki-biztonsági felügyele
tet ellátó szervezetről szóló 166/1995. (XII. 27.) Korm.
rendelet végrehajtásáról szóló 33/1996. (VI. 25.) IKM rendelet.
(2) Ahol a következő rendeletek Állami Energetikai és
Energiabiztonságtechnikai Felügyeletet említenek, ott
Magyar Műszaki Biztonsági Hivatalt kell érteni:
a) a gázenergiáról szóló 1969. évi VII. törvény végrehajtásáról szóló 1/1977. (IV. 6.) NIM rendelet;
b) a Kazánbiztonsági Szabályzat hatálybaléptetéséről
szóló 8/1978. (XI. 29.) NIM rendelet;
c) a gázüzemű járművek üzemanyagellátó berendezéseiről szóló 6/1993. (V. 12.) IKM rendelet.
(3) Ahol a következő rendeletek területi szerveket és
azok illetékességét említik, ott az e rendelet mellékletében
meghatározott területi szervezeteket és illetékességüket
kell érteni:
a) a tűzvédelem és a polgári védelem műszaki követelményeinek megállapításáról szóló 2/2002. (I. 23.) BM rendelet;
b) a telekalakításról szóló 85/2000. (XI. 8.) FVM rendelet;
c) az építőipari kivitelezési, valamint a felelős műszaki
vezetői tevékenység gyakorlásának részletes szakmai szabályairól és az építési naplóról szóló 51/2000. (VIII. 9.)
FVM—GM—KöViM együttes rendelet;
d) az előmunkálati jogot és a vezetékjogot engedélyező
hatóság meghatározásáról szóló 10/2003. (III. 4.) GKM
rendelet;
e) az egyes sajátos műszaki építmények tekintetében az
építési műszaki ellenőri névjegyzékbe való felvételhez
szükséges szakvizsgáról, valamint az építésfelügyeletet ellátó szervezetek ezzel kapcsolatos feladatairól szóló
3/2002. (II. 13.) GM rendelet;
f) a Villamosmű Műszaki-Biztonsági Követelményei
Szabályzat hatálybaléptetéséről szóló 8/2001. (III. 30.) GM
rendelet;
g) a Gázpalack Biztonsági Szabályzatról szóló 14/1998.
(XI. 27.) GM rendelet;
h) a műszaki-biztonsági felügyeletet ellátó szervezet
egyes államigazgatási eljárásainak és igazgatási jellegű
szolgáltatásainak díjairól szóló 15/1997. (IV. 4.) IKIM rendelet;
i) a gázüzemű járművek üzemanyagellátó berendezéseiről szóló 6/1993. (V. 12.) IKM rendelet;
j) a villamos berendezések biztonságát ellenőrző szerv
kijelöléséről és hatásköréről szóló 6/1984. (III. 27.) IpM
rendelet;
k) az utak építésének, forgalomba helyezésének és
megszüntetésének engedélyezéséről szóló 15/2000.
(XI. 16.) KöViM rendelet;
l) a távközlési építmények engedélyezéséről és ellenőrzéséről szóló 29/1999. (X. 6.) KHVM rendelet;
m) a gépjárműfenntartó tevékenység személyi és dologi
feltételeiről szóló 1/1990. (IX. 29.) KHVM rendelet;
n) az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési
tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról szóló 46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet;
o) a Nyomástartó Edények Biztonsági Szabályzata hatálybaléptetéséről szóló 4/1979. (III. 7.) NIM rendelet.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
180/2012. (VII. 27.) Korm. rendelete az ATTAND Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány az ATTAND Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 16-09-014242, székhely: 5000
Szolnok, Bacsó Nándor utca 12.) gazdasági társaságot a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi
XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ra – megállapítja, hogy az ATTAND Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt
Felelősségű Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át
alkalmazni kell. 3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
65/2003. (IV. 3.) KE határozata Berecz Marianne rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
A külügyminiszter előterjesztésére Berecz Mariannet kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és
megbízom a Magyar Köztársaság Európai Biztonsági és
Együttműködési Szervezet mellett működő bécsi Állandó
Képviseletének vezetésével.
Budapest, 2002. december 20. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1135/2019. (III. 18.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti programozási időszakra vonatkozó indikatív támogatási keretösszegekről.
A Kormány elfogadja a  2014–2020 közötti programozási időszak operatív programjai és azok prioritásai
– árfolyamváltozással módosított – indikatív támogatási keretösszeget, az 1. melléklet szerint.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2018. (VII. 3.) OGY határozata Burány Sándor országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés Burány Sándor országgyűlési képviselő mentelmi jogát a legfőbb ügyész KSB.671/2018/3-I. számú
megkeresésével érintett ügyben felfüggeszti.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
70/2012. (HK 13.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése.  a Magyar Honvédség vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár gépjárműveinek üzemeltetési
rendjéről A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII törvény 52. §. (1) bekezdése, továbbá a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés a) pontja, illetve 11. § p) pontja alapján a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, az államtitkár által
felügyelt szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) végrehajtásban érintett katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Nem terjed ki az együttes intézkedés hatálya az állami
vezetők és az államigazgatási szervek köztisztviselői számára biztosított juttatásokról és azok feltételeiről szóló
192/2010. (VI. 10.) Korm. rendelet 10. §-a szerinti személyi használatú gépjárművek üzemeltetésére.
3. A honvédelmi szervezeteknél csak a HM közigazgatási államtitkár és a Honvéd Vezérkar főnöke által együttesen jóváhagyott „Az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest
Helyőrség Dandár gépjármű biztosítási kötelezettsége”
engedélyben meghatározott fajtájú és darabszámú gépjármű üzemeltethető.
4. A gépjárművek a rendeltetésüknek és az igénybevételi jellegüknek megfelelően, elsősorban szolgálati feladatokra vehetőek igénybe. Magáncélú igénybevételeket az
MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár
(a továbbiakban: MH BHD) parancsnoka a honvédségi
járművek fenntartásával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló 97/2009. (XII. 11.) HM utasítás rendelkezéseivel összhangban engedélyezhet.
5. A szolgálati feladatok során biztosítani kell a gépjárművek jogszerű használatát, gazdaságos igénybevételét és
az üzemeltetési előírások maradéktalan betartását, ame
lyekért az igénybe vevő honvédelmi szervezet vezetője a
felelős.
6. A személygépkocsikat kizárólag egy-egy személy részére fenntartani – kivéve az engedéllyel rendelkező személyek lakás és munkahely közötti gépkocsi használatának időtartamára – nem lehet.
7. A felhasználható éves kilométer és hajtóanyag kiszabatokat az MH BHD parancsnoka az adott évben rendelkezésre álló hajtóanyag fogyasztási keretek, valamint a korábbi évek felhasználásának figyelembevételével a gépjárművek éves „Besorolási parancs”-ában határozza meg.
8. Az MH BHD parancsnoka a kilométer és hajtóanyag
kiszabatok felhasználásának helyzetéről – negyedévenként az igénybe vevő honvédelmi szervezetek szerinti, és
gépjárművenkénti bontásban – írásban jelentést tesz, illetve tájékoztatást ad az igénybe vevő szervek vezetőinek. A
gépjárművezetők vonatkozásában a jelentés, illetve tájékoztatás tartalmazza:
a) a tárgy évi szabadság kiszabatot,
b) az előző és tárgy évi szabadság maradványt,
c) az aktuális negyed év végéig teljesített túlszolgálatot
és annak ellentételezését. 9. Az MH BHD parancsnoka a negyedik negyedév
összesített, és az új év induló adatairól – a 8. pontban meghatározottak alapján – a következő év január 15-ig írásban
jelentést tesz, illetve tájékoztatást ad az igénybe vevő honvédelmi szervezetek vezetőinek.
10. A gépjárművezető távolléte, illetve a gépkocsik
üzemképtelensége esetén a feladatokat az adott honvédelmi szervezet részére biztosított gépjárművekkel és gépjárművezetőkkel kell megoldani. A honvédelmi szervezetekhez biztosított gépjárművek helyett – javításba adásuk idejére – javítási tartalék gépjármű biztosítható.
11. A gépjárművezetők járandóságainak biztosítására
kizárólag az MH BHD parancsnoka jogosult.
12. Az igénybevevő honvédelmi szervezetek vezetői a
gépjárművezetők részére biztosítják a napi foglalkoztatásra és pihenésre vonatkozó jogszabályi előírásokat és ellenőrzik annak betartását.
13. A honvédelmi szervezetekhez biztosított gépjárművezetők „Munkaidő nyilvántartási lap”-ját, a honvédelmi
szervezet vezetőjének, vagy az általa kijelölt személynek a
jóváhagyásával, a túlmunka, illetve a túlszolgálat elszámolása céljából az adott hónapot követő hónap 5-éig meg
kell küldeni az MH BHD Szállító Zászlóalj parancsnokának.
14. A gépjárművek csak az előírt érvényes okmányokkal közlekedhetnek, melyek meglétéért, szabályszerű ve
zetéséért a gépjármű vezetője, külföldi igénybevétel alkalmával a kiutazó csoport vezetője is felelős. Az igénybevételhez szükséges okmányok:
a) személyi igazolvány vagy vezetői engedély, és lakcím kártya,
b) szolgálati igazolvány,
c) adott kategóriára érvényes vezetői engedély,
d) az 1. melléklet szerinti átadás-átvételi jegyzőkönyv,
e) forgalmi engedély,
f) gépjármű menetlevél,
g) „a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség
gépjárműveit érintő közlekedési baleseti bejelentő lap”,
h) „Baleseti adatközlő lap”,
i) „Tájékoztató a honvédségi gépjárművek által okozott
károk megtérítéséről”,
j) „Igazolás a kötelező gépjármű felelősség biztosítási
kötelezettség hatálya alól mentesített gépjárművek részére”,
k) engedély a lakás és munkahely közötti gépkocsi
használatra,
l) az MH Logisztikai Ellátó Központ (a továbbiakban:
MH LEK) által kiadott „Igazolvány a honvédségi személygépkocsi vezetéséhez (nem gépkocsivezetői beosztást betöltők részére)”,
m) kísérőlap,
n) pótlap a gépjármű menetlevélhez,
o) igazolás a gépjármű külföldi igénybevételéhez,
p) engedély a honvédség állományába nem tartozó pol
gári személyek szállítására. 15. A 14. pont k)-p) alpontjai szerinti okmányokat csak
esetenként – így különösen az igénybevétel jellegétől, a
gépjárművezető állomány kategóriájától függően – kell kiállítani.
16. Az MH BHD állományába tartozó gépjárművezetőket az MH BHD parancsnoka látja el a HM objektumaiba
való belépési regisztrációhoz használatos aktív kártyákkal. Az igénybe vevő honvédelmi szervezetek a saját objektumuk belső zónáira vonatkozó érvényesítési igényeiket az MH BHD parancsnoka részére adják meg.
17. A gépjárművek igénybevételére a gépjármű menetlevél az alábbiak szerint állítható ki:
a) az MH BHD objektumaiban parkoló gépjárművek részére naponta, több napos igénybevételek esetén az igénybevétel időtartamára érvényes menetlevelet kell kiállítani,
b) az igénybevevő honvédelmi szervezet objektumában
parkoló, és az MH BHD parancsnoki gépjárművek részére
legfeljebb egyhetes menetlevelet kell kiállítani, azonban
különösen indokolt esetben az igénybe vevő katonai szervezet vezetőjének írásbeli kérelmére az MH BHD parancsnoka kéthetes menetlevél kiállítását is engedélyezheti,
c) a b) alpont szerinti gépjárművekhez kiadott új menetleveleket a 2. melléklet szerinti Kísérő lappal kell ellátni.
A Kísérő lap hátoldalán fel kell tüntetni a gépjármű vezetésére jogosultak nevét, rendfokozatát, az MH LEK által
kiadott igazolvány számát és érvényességi idejét. Az
igénybevevő honvédelmi szervezetek a gépjárművek ve
zetésére jogosultak körében, valamint azok adataiban történő változásáról tájékoztatják az MH BHD parancsnokát,
d) a b) alpont szerint kiállított menetlevelek menetvonalra rovatába „az igénybevevő szervezet vezetője határozza meg” szöveget kell beírni. A pontos úticélokat a gépjármű vezetője a részigénybevétel megkezdése előtt vezeti
rá a menetlevélre.
18. A gépjárművek igénybevételre történő kirendelésére jogosult: a) az MH BHD parancsnoka,
b) az MH BHD parancsnok-helyettese,
c) az MH BHD törzsfőnöke (pk.h.),
d) az MH BHD logisztikai főnöke,
e) az MH BHD Szállító Zászlóalj parancsnoka.
19. Az MH BHD állományában összevontan üzemelő
gépjárműveket a honvédelmi szervezetek az alábbiak szerint igényelhetik:
a) szolgálati feladatokra az igénybevételt megelőzően
legalább öt munkanappal, országhatáron kivüli igénybevétel estén legalább 20 munkanappal a 3. melléklet szerinti
szolgálati gépjármű igénylésére vonatkozó nyomtatványon,
b) magáncélú igénybevételre a 4. melléklet szerinti magáncélú gépjárműigénylő lapon, legfeljebb 48 óra időtartamra, az igénybevételt megelőzően legalább tíz munkanappal,
c) az igénylőlapokat – telefaxon – közvetlenül az MH
BHD parancsnokának kell megküldeni,
d) a gépjármű országhatáron kívüli igénybevételéhez
szükséges 5. melléklet szerinti igazolások iránti kérelmet
az MH LEK parancsnoka részére az igénybevevő terjeszti
fel vagy küldi meg. A feladat előtt a gépjárművet fel kell
készíteni az országhatáron kivüli igénybevételre.
20. A menetlevelek cseréje, a gépjárművek műszaki ellenőrzése céljából az MH BHD parancsnoka az MH BHD
objektumaiban, valamint a HM I–II objektumokban diszpécser és műszaki ellenőr szolgálatot szervez, és azok jogkörét, feladatait, munkarendjét „Szolgálati utasítás”-ban
szabályozza. A diszpécserek a visszavett, lejárt menetleveleket 3 munkanapon belül megküldik az MH BHD gépjármű menetleveleket feldolgozó szerve részére.
21. Az igénybevételek befejezése után:
a) a gépjárműveket elsősorban az igénybevevő honvé
delmi szervezet szolgálati helyén, vagy az MH BHD objektumaiban kell tárolni. A gépjárművek tárolási rendjét
az objektum parancsnokok szabályozzák. Az objektum parancsnokok MH BHD által megküldött adatszolgáltatás
alapján nyilvántartást vezetnek az objektumban tárolt eszközökről,
b) a három napot meghaladó munkaszünet esetén az
igénybe vevő honvédelmi szervezetek részére biztosított
eszközöket az MH BHD Szentmihályi úti objektumában
kell elhelyezni. Az MH BHD parancsnoka szervezi meg a
járművek fogadását, tárolását, és gondoskodik azok meg
bízható őrzéséről. Az objektumból történő távozás segítésére indító brigádot működtet,
c) az MH BHD parancsnoka dandár szinten évente egy
alkalommal, zászlóalj szinten háromhavonta ellenőrizteti
a honvédelmi szervezetek által az MH BHD objektumain
kívül tárolt gépjárműveket.
22. Naponta a 05:00 óra előtt kezdődő, valamint a
22:00 óra után befejeződő igénybevételek esetén, az MH
BHD parancsnoka ügyeletes gépjárművet vezényel a gépjárművezetők be-, illetve a telephelyről történő hazaszállítására. A szállítást a honvédelmi szervezetek vezetői írásban kérik az MH BHD parancsnokától.
23. A honvédelmi szervezetnél szolgálatot teljesítő gépjárműnél, vagy annak vezetőjénél történő változásról –
ideértve az ideiglenes változás esetét is – az érintett honvédelmi szervezet vezetője írásban értesíti az MH BHD parancsnokát.
24. Az igénybevevő honvédelmi szervezet vezetője – az
igénybevételek figyelembe vételével – biztosítja a gépjárművezetők részvételét az előírt kiképzési foglalkozásokon, állománygyűléseken és rendezvényeken, valamint a
szolgálati viszonyból eredő eljárásokban.
25. Az MH BHD a 24. pontban foglaltakról az igénybe
vevő honvédelmi szervezetek vezetőit az esedékességet
megelőzően legalább 3 munkanappal értesíti.
26. Az üzemanyag kártyával ellátott gépjárműveket a
menetlevélcsere előtt a telephelyhez legközelebbi szerződött üzemanyag töltőállomáson teljesen fel kell tölteni.
Magáncélú igénybevétel esetén a feltöltést az igénybevevő
jelenlétében kell végrehajtani.
27. A hivatásos és szerződéses állományú gépjárművezetők polgári ruhát csak egyedi rendezvényeken – az
igénybevétel jellegétől függően – az igénybevevő honvédelmi szervezet vezetője engedélyével viselhetnek. Az engedélyezést a gépjármű menetlevél „Megjegyzés” rovatában előzetesen rögzítik.
28. Jogtalan igénybevétel esetén az MH BHD parancsnoka a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény, a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény, a közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011. évi CXCIX. törvény alapján fegyelmi, és kártérítési
eljárást kezdeményez az igénybevevő szervezet vezetőjénél. Jogtalannak minősül a gépjármű igénybevétel, különösen ha
a) a gépjármű használata engedély nélkül történik,
b) az igénybevétel érvényes menetokmányok nélkül tör
ténik,
c) a gépjármű vezetését jogosulatlan személy részére
engedik át, d) a gépjárművet a kirendeléstől eltérő célra, különösen,
ha magáncélra veszik igénybe,
e) a meghatározott menetvonalról indokolatlanul letérnek, és ez többlet kilométer felhasználást eredményez,
f) a honvédelmi szervezetek állományába nem tartozó
személyeket engedély nélkül szállítanak.
29. Jogtalan igénybevétel esetén a teljes önköltséget,
vagyis az igénybevétel során felhasznált hajtóanyag értékét, valamint a felhasznált hajtóanyag beszerzési ára alapján számított költség 70%-át kell megfizetni.
30. A technikai kiszolgálások, felkészítések szakmai
végrehajtásáért, minőségéért és az anyagi-technikai feltételek biztosításáért az MH BHD parancsnoka a felelős.
31. A kilométer teljesítéshez kötött és az időszakos
technikai kiszolgálások, valamint az időszakos műszaki
vizsgálat esedékességét a gépjárművezetők kötelesek időben jelenteni az igénybe vevő honvédelmi szervezetek vezetőinek.
32. A technikai kiszolgálások meghatározott normáinak
betartásáért az igénybevevő honvédelmi szervezet vezetője a felelős.
33. Az üzemképtelen gépjárművek technikai mentése
érdekében az MH BHD parancsnoka autómentőt biztosít.
A meghibásodott gépjármű vezetője telefonon értesíti az
MH BHD helyőrség ügyeletes szolgálatát.
34. Külföldön történő meghibásodás esetén márkaszervizben, számla ellenében 250 EURO értékben futó javítások elvégeztethetők, ezen értéken felül technikai mentést
kell kérni a 33. pont szerint.
35. Az igénybevétel alatti, előre nem látható meghibásodások javíttatásához szükséges valutáról az igénybevevő honvédelmi szervezet gondoskodik.
36. Gépjárműbaleset bekövetkezésekor a gépjármű vezetője, vagy a gépjármű parancsnoka haladéktalanul értesíti az MH BHD helyőrség ügyeletest.
37. Ez az intézkedés a közzétételét követő 8. napon lép
hatályba.
38. Hatályát veszti a személygépkocsik, tehergépkocsik
és autóbuszok üzemeltetési rendjéről szóló 66/2002.
(HK 25.) HM KÁT–HM HVKF együttes intézkedés.
Fodor Lajos s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
1013/2016. (I. 20.) Korm. határozata a Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottságról.
1. A Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottság (a továbbiakban: FKB) a Kormány – által a központi államigazgatási szervekről,
valamint a  kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 30.  § (1)  bekezdése alapján
létrehozott és működtetett – fejlesztéspolitikai javaslattevő, véleményező, döntés-előkészítő és koordináló szerve.
2. Az  FKB feladata az  európai uniós forrásból megvalósuló fejlesztéspolitika végrehajtásának összehangolása,
a  fejlesztéspolitika területén hozandó kormányzati döntések előkészítése és az  európai uniós források
felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium központi koordinációs tevékenységének elősegítése.
Az FKB ennek érdekében különösen
2.1. javaslatot dolgoz ki, állást foglal a  Kormány számára a  hosszú- és középtávú fejlesztési és tervezési
feladatokról, az  Európai Unió pénzügyi támogatásainak igénybevételéhez szükséges tervekről,
a  programokról, azok végrehajtásáról, a  támogatások felhasználásához szükséges intézményrendszer
kialakításáról, valamint e témakörökben indokolt szabályozásról,
2.2. összehangolja az  európai uniós források – ideértve az  európai uniós agrár- és vidékfejlesztési alapokat is –
eredményes felhasználásával kapcsolatos feladatokat,
2.3. megtárgyalja és véleményezi a  Kormány döntését nem igénylő ágazati fejlesztési tervet, programot,
stratégiát a  fejlesztéspolitikával való összhang megteremtése és a  központi koordináció biztosítása
érdekében,
2.4. megtárgyalja a  Kormány döntését igénylő fejlesztéspolitikai tárgyú, illetve azzal összefüggő fejlesztési,
tervezési és végrehajtási dokumentumokat, és döntési javaslatot tesz azokra,
2.5. döntési javaslatot tesz a  program, az  azzal összefüggő stratégiai dokumentumok – így különösen
az  akcióterv és az  éves fejlesztési keret –, valamint az  irányító hatóság munkatervének elfogadásáról és
módosításáról szóló tervezetre vonatkozóan, ennek keretében véleményezi az  akcióterv, az  éves fejlesztési
keret és a  munkaterv intézkedéseivel elérni kívánt célokat, azok mérhető indikátorait, a  lehetséges
kedvezményezettek körét, a  támogatás formáját, mértékét, a  támogatható tevékenységet, a  támogatni
tervezett projektek számát és a támogatási értéket, és ezek éves ütemezését,
2.6. megtárgyalja a kiemelt projektről szóló előterjesztést, és döntési javaslatot tesz arra,
2.7. megtárgyalja az  egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatokat – ideértve azt is,
ha a projekt elszámolható összköltsége a költségnövekménnyel együtt az egymilliárd forintot meghaladja –,
és döntési javaslatot tesz azokra,
2.8. véleményezi a nagyprojektekre vonatkozóan az Európai Bizottság számára benyújtandó javaslatokat,
2.9. véleményezi a  fejlesztéspolitikai szempontból kiemelt jelentőségű ügyeket, projekteket és a  komplex
programokat,
2.10. véleményezi a  projektkiválasztás elbírálási szempontjait, a  2.1.  alpontban meghatározottakon kívüli
eljárásrendi szabályokról és utasításokról szóló dokumentumokat, és javaslatot tesz azokra,
2.11. nyomon követi az  irányító hatóságok munkatervének megvalósulását, azok végrehajtásáról tájékoztatást
kérhet,
2.12. részt vesz a  fejlesztéspolitikai célok teljesülése érdekében a  fejlesztéspolitikát érintő jogszabályok
előkészítésében,
2.13. a fejlesztések végrehajtásáért felelős szervezetektől beszámolót kérhet és intézkedést javasolhat,
2.14. az  európai uniós fejlesztési forrásokból megvalósuló fejlesztések összehangolása érdekében adatot kérhet
a hazai fejlesztési forrásokból megvalósuló fejlesztésekre vonatkozóan,
2.15. véleményezi a  közreműködő szervezetek kialakításának, kiválasztásának módszerét, feltételrendszerét,
nyomon követi tevékenységüket, e szervezetektől rendszeresen beszámolót, tájékoztatót kérhet,
2.16. véleményezi az  EU Önerő Alapból történő támogatás céljából benyújtott kérelmek elbírálásáról szóló,
döntésre előkészített dokumentumot,
2.17. nyomon követi a Támogatásokat Vizsgáló Iroda munkáját.
3. A 2. pontban meghatározott tárgykörbe tartozó előterjesztés és jelentés a Kormány napirendjére csak akkor vehető
fel, ha azt az  FKB előzetesen megtárgyalta vagy azt az  előterjesztő az  FKB-val előzetesen egyeztette. E  szabály
alkalmazása alól indokolt esetben és csak akkor lehet eltérni, ha ahhoz a miniszterelnök, az európai uniós források
felhasználásáért felelős miniszter vagy az FKB elnöke hozzájárul.
4. Ha az  FKB a  feladatkörébe tartozó előterjesztést megvitatta és a  Kormány általi megtárgyalásra javasolta,
az előterjesztés közvetlenül benyújtható a Kormány ülésére.
5. Az FKB elnökből és tagokból álló testület.
 6. Az FKB elnökét a miniszterelnök jelöli ki és menti fel.
 7. Az FKB tagjai
7.1. az irányító hatóságot vezető államtitkár vagy helyettes államtitkár,
7.2. az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által kijelölt személyek,
7.3. a miniszter által kijelölt államtitkár vagy helyettes államtitkár, ha a miniszter által vezetett minisztériumban
irányító hatóság nem működik,
7.4. az igazoló hatóság vezetője.
8. Az FKB ülésének állandó meghívottjai
8.1. az  európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által fejlesztéspolitikai ügyekkel összefüggő
feladatok ellátására kinevezett miniszteri biztos,
8.2. az  európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium állami támogatások
uniós versenyjogi szempontú vizsgálatával foglalkozó szervezeti egységének vezetője,
8.3. az  európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium európai uniós
forrásokkal összefüggő közbeszerzési dokumentumai közbeszerzési-jogi minőségellenőrzésével foglalkozó
szervezeti egységének vezetője,
8.4. az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium európai uniós és hazai
fejlesztéspolitikai szabályozásával foglalkozó szervezeti egységének vezetője,
8.5. az  európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium európai uniós
projektek monitoringjával és értékelésével foglalkozó szervezeti egységének vezetője,
8.6. az FKB titkárságának vezetője.
 9. Az FKB ülésére az elnök a tagon és az állandó meghívotton kívül más személyt is meghívhat.
 10. Az FKB elnöke, tagja, állandó meghívottja és meghívottja személyesen vesz részt az FKB munkájában. Az FKB elnöke,
tagja, állandó meghívottja és meghívottja helyettesíthető.
 11. Az FKB elnökét az FKB elnöke által kijelölt FKB-tag helyettesíti. Az FKB elnöke esetileg az FKB tagján kívüli személyt is
kijelölhet helyettesítés céljából.
 12. Az FKB elnöke a helyettesítéséről szóló intézkedésében a helyettes jogait korlátozhatja. Ilyen rendelkezés hiányában
az FKB elnöke által kijelölt helyettes az FKB elnökének jogait gyakorolja és kötelezettségeit teljesíti.
 13. Ha az  FKB elnöke helyettes kijelöléséről nem intézkedett, akkor az  FKB elnökét – kizárólag az  FKB ülésének
vezetésével összefüggő jogai tekintetében – az FKB titkárságának vezetője helyettesítheti.
 14. Az FKB tagját az FKB tagja által kijelölt vezető jogállású – döntéshozatalra és állásfoglalásra feljogosított – személy
helyettesítheti.
 15. A helyettesítés további szabályait az FKB ügyrendje állapítja meg.
 16. Az FKB elnöke állapítja meg az FKB ülésének napirendjét.
 17. Az  FKB üléséről összefoglaló készül, amelynek összeállításáról az  FKB titkársága gondoskodik. Az  FKB ülésének
összefoglalóját az FKB elnöke hagyja jóvá.
 18. Az  FKB ügyrendjét és munkatervét maga állapítja meg. Az  FKB ügyrendjére és munkatervére az  FKB elnöke tesz
javaslatot.
 19. A FKB működésének feltételeiről, valamint titkársági és ügyviteli feladatainak ellátásáról az európai uniós források
felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium szervezetén belül működő szervezeti egység
gondoskodik.
20. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 21. Hatályát veszti
21.1. a  Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság létrehozásáról és a  Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság
létrehozásával összefüggésben egyes kormányhatározatok módosításáról szóló 1221/2012. (VII. 2.)
Korm. határozat,
21.2. a Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottságról szóló 1012/2014. (I. 17.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
157/2009. (XI. 16.) KE–ME együttes határozata az Országos Rádió és Televízió Testület elnöke megbízatásának megszűnéséről.
A rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény 37. § (2) bekezdése alapján megállapítjuk, hogy Majtényi
Lászlónak, az Országos Rádió és Televízió Testület elnökének e megbízatása, lemondása miatt, 2009. november 30-án
megszűnik.
Budapest, 2009. november 6. Sólyom László s. k., Bajnai Gordon s. k.,
köztársasági elnök miniszterelnök


text:
225/2015. (V. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Kovács Barnabást kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2015. január 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1447/2019. (VII. 26.) Korm. határozata a Magyar Máltai Szeretetszolgálat Egyesület központi költségvetési támogatásból megvalósuló egyes beszerzései tekintetében közbeszerzési eljárás lefolytatása alól történő felmentéséről.
A Kormány a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 5.  § (5)  bekezdése alapján
a  Magyar Máltai Szeretetszolgálat Egyesület (nyilvántartási száma: 01-02-0000010, székhelye: 1125 Budapest,
Szarvas Gábor út 58–60.) részére
a) a fejezetek közötti és fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításokról, a 2017. évi költségvetési maradványok
egy részének felhasználásáról, valamint egyes kormányhatározatok módosításáról szóló 1806/2018. (XII. 23.)
Korm. határozat alapján juttatott, és az ezen források terhére a GF/SZKF/1106/6/2018. iktatószámú támogatói
okirattal biztosított támogatásból, valamint
b) a Központi Maradványelszámolási Alapból, valamint a  Beruházás Előkészítési Alapból történő előirányzatátcsoportosításról és egyes kormányhatározatok módosításáról szóló 1299/2019. (V. 27.) Korm. határozat
alapján juttatott, és az  ezen források terhére a  KT-ME/220/5/2019 iktatószámú támogatási szerződésben
biztosított támogatásból
megvalósuló beszerzései tekintetében – figyelembe véve a támogatási cél sajátosságait – felmentést ad a Kbt. 5. §
(3) bekezdésének alkalmazása alól.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
21/2003. (III. 13.) OGY határozata a Magyar Televízió Közalapítvány Kuratóriuma Elnöksége tisztségviselőinek és tagjainak választásáról.
Az Országgyűlés a rádiózásról és televíziózásról szóló
1996. évi I. törvénynek megfelelően, négy évre
dr. Czeglédi Lászlót
a Magyar Televízió Közalapítvány Kuratóriuma elnökévé,
Kozma Hubát
a Magyar Televízió Közalapítvány Kuratóriuma elnök
helyettesévé, Bakó Lajost,
dr. Farkasné Gábor Alicét,
Haraszti Miklóst,
Kerekes Pált,
Kozák Mártont és
Peták Istvánt
a Magyar Televízió Közalapítvány Kuratóriuma Elnökségének tagjává megválasztja.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
430/2016. (XI. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szántai Orsolyát
2016. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
494/2010. (VIII. 4.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. augusztus 3-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-795-0143).
Indokolás I. A beadványozók 2009. augusztus 7-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt az Országos Választási Bizottság – eljárási és működési
szabályait tartalmazó – ügyrendjéről?”
Az Országos Választási Bizottság 362/2009. (IX. 3.) számú határozatával hitelesítette az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát,
amely ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 126/2010. (VII. 8.) AB számú határozatával az Országos
Választási Bizottság 362/2009. (IX. 3.) számú határozatát megsemmisítette és a Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatának indokolásában előadta, hogy a testületnek a benyújtott kifogás alapján először
arra kellett választ adnia, hogy a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban:
Alkotmány) 28/C. § (5) bekezdésének d) pontja kizárja-e a népszavazás tartását az Országos Választási Bizottság által
hitelesített kérdésben. Az Alkotmány említett rendelkezése alapján nem lehet népszavazást tartani az Országgyűlés
hatáskörébe tartozó „személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekről.”
Az Alkotmánybíróság határozatának indokolásában előadta továbbá, hogy a 25/2004. (VII. 7.) AB határozatában már
értelmezte az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés d) pontját. E határozatában a testület rámutatott: „Az Országgyűlés
döntési jogkörébe tartozó szervezetalakító kérdésekről az Országgyűlés számos formában és minőségében dönthet.
Alkotmányozó hatalomként az Alkotmányban szereplő állami szervtípusokat is alakíthatja, törvényhozóként
az alkotmányban nem szereplő kérdésekben szabályozhat az Alkotmány keretei között. Az Alkotmánybíróság érvelése
szerint az Országgyűlés szerveket hozhat létre, szüntethet meg, alakíthat át, de határozati formában is hozhat egyes
– pl. a saját belső szervezetére vonatkozó – szervezetalakító döntéseket. Az Országgyűlés alkotmányozóként és
törvényhozóként is szabályozhatja a saját létrejötte, működése szabályait. A testület határozatának indokolásában
kifejtette továbbá, hogy az Országos Választási Bizottságnak, illetve az Alkotmánybíróságnak ezért esetről esetre kell
eldöntenie, hogy a népszavazást kezdeményező által megfogalmazott kérdés az Országgyűlés hatáskörébe tartozó
szervezetalakítási kérdés-e.” (ABH 2004, 380, 385.)
Az Alkotmánybíróság érvelése alapján az Országos Választási Bizottság által hitelesített kérdés alapján
a választópolgároknak olyan, az Országgyűlés által megalkotandó törvény meghozataláról kellene állást foglalniuk,
amely megváltoztatná a Bizottság eljárására vonatkozó jelenlegi szabályokat. A kérdésre adott válasz közvetlenül
ugyan nem jelenti valamely szerv létrehozását, átalakítását, vagy megszüntetését, azonban a kérdésről tartott
eredményes népszavazás az adott testület eljárási rendjére vonatkozó, a Ve.-ben, az Nsztv.-ben szabályozott hatályos
jogi rend megváltoztatását eredményezheti. Az Alkotmánybíróság szerint az pedig az Országgyűlés hatáskörébe
tartozó szervezeti kérdés, hogy valamely törvényben létrehozott testület eljárási rendjét maga állapítja meg, vagy
részben rábízza az érintett testületre. Bármelyik megoldást is választja az Országgyűlés mindenképp szervezeti
döntésnek tekintendő.
Az Alkotmánybíróság határozatában megállapította, hogy a törvényen alapuló államszervezeti döntések, így
az Országos Választási Bizottság működési és eljárási rendjére vonatkozó törvényi szabályozás is az Alkotmány 28/C. §
(5) bekezdés d) pontjának hatálya alá tartozó kérdés, így erről népszavazás nem tartható.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az eljárása alapjául szolgáló kifogást megalapozottnak találta, ezért
az Országos Választási Bizottság 362/2009. (IX. 3.) számú határozatát a fentiek szerint megsemmisítette, és a testületet
új eljárás lefolytatására utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja
alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének d) pontján, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, a 13. §
(1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1009/2017. (I. 11.) Korm. határozata a bányászati igazgatás átszervezésével kapcsolatos feladatokról.
1. A Kormány elismerve a bányászati szakigazgatás tradícióját, megerősítve a hatékony ásványvagyon-gazdálkodást,
a  bányajáradék beszedésének rendszerét, továbbá a  bányászati koncessziós pályázatok támogatását,
növelve az  ügyfélközpontúságot, biztosítva a  bányászat versenyképességét és fenntarthatóságát, elősegítve
az ellátásbiztonságot, modern bányászati és geológiai szolgálatot hoz létre.
2. Az 1.  pontban foglaltak megvalósulása céljából a  Kormány egyetért a  Magyar Földtani és Geofizikai Intézetnek
a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalba történő beolvadása útján, központi hivatal jogállású Magyar Bányászati és
Földtani Szolgálat 2017. július 1-jével történő létrehozásával.
3. A 2. pontban foglaltak végrehajtása érdekében a Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) a törvényi szintű szabályozás szükséges módosítására terjesszen elő javaslatot a Kormány részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. február 28.
b) a kormányrendeleti szintű szabályozás szükséges módosítására terjesszen elő javaslatot a Kormány részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. március 31.
c) gondoskodjon a kapcsolódó miniszteri rendeleti szintű jogszabályok felülvizsgálatáról és módosításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. április 30.
d) gondoskodjon a Magyar Földtani és Geofizikai Intézetnek a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalba történő
beolvadásáról és a Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat működésének megkezdéséhez szükséges közjogi
szervezetszabályozó eszközök kiadásáról, valamint az egyéb szükséges intézkedések megtételéről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. június 10.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2010. (IX. 17.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból a borászati gépek, technológiai berendezések beszerzéséhez nyújtott támogatás igényléséről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. gép: az 1. mellékletben meghatározott gépcsoportokba, gépváltozatokba és gépkatalógusi kódok alá tartozó
mezőgazdasági gépek és technológiai berendezések;
2. gépár: az elszámolható kiadás legmagasabb összege;
3. gépkatalógus: a VM Mezőgazdasági Gépesítési Intézete által készített, az adott borászati évre vonatkozó, az e rendelet
hatálybalépésének napján lezárt, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) honlapján
közzétett gépek műszaki-technológiai adatait tartalmazó gyűjtemény, amely többek között tartalmazza a gépárat, és
a gép esetleges energiatakarékos jellegére való utalást;
4. KKV: a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: KKV
törvény) szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás;
5. nagyvállalat: mikro-, kis- és középvállalkozásnak nem minősülő vállalkozás, amely 750 főnél kevesebb munkavállalót
foglalkoztat, vagy éves nettó árbevétele kevesebb, mint 200 millió eurónak megfelelő forintösszeg, a létszám és
az árbevétel megállapításakor számításba kell venni a KKV törvény 4. §-ában meghatározott partner- és kapcsolódó
vállalkozások létszámát és árbevételét;
6. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami
támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet
8. számú mellékletében meghatározottak szerinti vállalkozás.
2. A támogatás jellege, mértéke 2. § (1) Támogatás kizárólag olyan új gép vásárlásához nyújtható, amely javítja a vállalkozás összteljesítményét, és célja
a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó
egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet („az egységes közös piacszervezésről
 szóló rendelet”) XIb. mellékletében említett termékek előállítása vagy forgalmazása.
(2) Nem nyújtható támogatás olyan beruházásra, amely egy új és korszerű géppel lecseréli a meglévő gépet, vagy annak
részeit, anélkül, hogy legalább 25%-kal növelné a termelési kapacitást vagy alapvetően megváltoztatná a termelés
jellegét vagy az alkalmazott technológiát.
3. § (1) Az egy kérelmező által igényelhető támogatási összeg támogatási időszakonként legalább 1 000 000 Ft, legfeljebb
400 000 000 Ft lehet.
(2) A támogatási intenzitás KKV esetében 30%.
(3) A támogatási intenzitás nagyvállalat esetében 20%.
(4) A támogatás alapjául a számlán vagy a gépkatalógusban szereplő gépár nettó értéke közül a kisebb szolgál.
(5) E rendelet alapján a 2010/2011. borpiaci évben támogatásra fordítható keretösszeg 7 500 000 euró.
4. § (1) A támogatási keretösszeg forintra történő átszámítása a határozathozatal évének január 1-jén érvényes, az Európai
Központi Bank (a továbbiakban: EKB) által jegyzett középárfolyamon történik.
(2) Ha a 2010/2011. borpiaci évben benyújtott támogatási kérelmek alapján az összesített támogatási igény a 3. §
(5) bekezdésben meghatározott keretösszeget meghaladja, úgy a keretösszegen felüli, jogos támogatási igényt tartalmazó
támogatási kérelmek kapcsán a kifizetésre a 2011/2012. borpiaci évre meghatározott keretösszeg terhére kerül sor.
3. A támogatás igénybevételének a feltételei 5. § (1) Támogatást az a természetes személy vagy gazdálkodó szervezet igényelhet, aki vagy amely őstermelő vagy egyéni
vállalkozó, egyéni cég, jogi személyiség nélküli, valamint jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaság,
szövetkezet, amely a KKV törvény alapján KKV-nak vagy nagyvállalatnak minősül (a továbbiakban: kérelmező).
(2) Nem igényelhet támogatást az a kérelmező, aki vagy amely:
a) a kérelemben megjelölt gép vásárlása tekintetében a SAPARD-ból, az AVOP-ból és az EMVA-ból finanszírozott
támogatásban részesült, vagy érvényes támogatási határozattal rendelkezik;
b) nem rendelkezik a szabályszerű működéshez szükséges hatósági engedélyekkel vagy igazolásokkal;
c) nem rendelkezik a számla teljesítésének időpontjában kezdődő termékfelelősségi, jótállási és szavatossági
jogainak érvényesítéséhez szükséges okiratokkal;
d) nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül;
e) a támogatási kérelem benyújtásakor csőd-, felszámolási, végelszámolási, adósságrendezési eljárás, gazdálkodási
tevékenységével összefüggő végrehajtási eljárás alatt áll;
f) nem rendelkezik egyszerűsített adóraktári engedéllyel, vagy pezsgőadóraktári engedéllyel vagy a borászati
üzemre vonatkozó működési engedéllyel;
g) bor forgalomba hozatali járuléktartozással rendelkezik;
h) mulasztási vagy minőségvédelmi bírság tartozással rendelkezik;
i) jogerős ideiglenes bezárásra vonatkozó határozattal rendelkezik.
6. § Nem igényelhető támogatás olyan gépre, amely:
a) nem szerepel a gépkatalógusban,
b) nem került a kérelmező 100%-os tulajdonába, vagy
c) a gyártásától a támogatási kérelem benyújtásáig 2 évnél több idő telt el.
7. § (1) Támogatás az alábbi feltételek teljesülése esetén vehető igénybe:
a) a gép használatba vételének és üzemeltetésének helye a Magyar Köztársaság területén van;
b) a gépet a támogatási döntés közlésétől számított legalább 5 évig rendeltetésének megfelelően, a vonatkozó
engedélyek és előírások betartásával kell használni, üzemeltetni (a továbbiakban: üzemeltetési kötelezettség);
c) az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt a gép nem idegeníthető el és nem adható bérbe, de jótállás
alapján történő csere, amortizáció, lopás, működésképtelenné vagy használhatatlanná válás esetén az MVH által
rendszeresített formanyomtatványon történő bejelentést követően – a bejelentés alapjául szolgáló eseményt
igazoló dokumentumokat mellékelve – saját forrásból azonos rendeltetésű, azonos vagy jobb paraméterekkel
rendelkező gépre lecserélhető;
d) a kérelmezőnek az üzemeltetési kötelezettség idejére rendelkeznie kell a gép üzemeltetésének lehetőségét
biztosító kizárólagos joggal.
(2) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti bejelentést legalább 3 munkanappal a gép tervezett cseréjének megkezdése előtt
kell az MVH részére benyújtani. A bejelentésnek tartalmaznia kell a gép pótlásának határidejét.
4. A támogatási kérelem benyújtása 8. § (1) A támogatási kérelmet az MVH részére kell benyújtani az MVH központi szerve által rendszeresített és az MVH
honlapján közzétett formanyomtatványon. A formanyomtatványon a kérelmezőnek meg kell adnia
a) a regisztrációs számát,
b) a támogatási kérelem benyújtásának évét megelőző évben
ba) az általa foglalkoztatottak számát, és
bb) az elért éves nettó árbevételét,
c) az elszámolni kívánt számla
ca) sorszámát,
cb) a kiállítás időpontját,
cc) számlatételének megnevezését,
cd) számlatételének gépkatalógus szerinti azonosítóját,
ce) számlatételének gyári számát,
cf) számlatételének használatba vételi helyét,
cg) nettó vételárát,
ch) devizanemét,
ci) a számlatételének darabszámát, és
d) a gazdasági aktáját vezető hegybíró nevét és elérhetőségét.
(2) A támogatási kérelmet 2010. október 16. és 2011. március 31. között lehet benyújtani.
(3) Az agrárpolitikáért felelős miniszter a forráskimerülésről közleményt ad ki.
(4) Egy kérelmező egy benyújtási időszakban egy támogatási kérelmet nyújthat be.
(5) A támogatási kérelemhez csatolni kell:
a) a gép vásárlásához kapcsolódó számlák és azok kifizetését igazoló bizonylatok másolatát;
b) a borászati hatóság által kiállított, a 2. mellékletben meghatározott tartalmú hatósági bizonyítvány eredeti
példányát;
c) az egyszerűsített adóraktári vagy pezsgőadóraktári engedély, és a borászati üzemre vonatkozó működési
engedély másolatát;
d) ha a gép használatbavétele, forgalomba helyezése, üzemeltetése engedélyköteles, akkor a jogerős
használatbavételi, forgalomba helyezési, üzemeltetési engedély másolatát;
e) ha a gép használatba vétele nem saját tulajdonú, vagy más személy jogával terhelt ingatlanon valósul meg, az azt
igazoló teljes bizonyító erejű okiratot a 3. melléklet szerint, amely alapján a kérelmező jogosult a műveletet
meg valósítani, és az ingatlant az üzemeltetési kötelezettsége lejártáig használni; és
f) idegen nyelven kiállított bármilyen dokumentum esetében a szakfordítói vagy tolmácsigazolvánnyal rendelkező
személy által készített magyar nyelvű fordítást.
9. § (1) A támogatási kérelemben az elszámolás alapját csak a gép nettó beszerzési költsége képezheti, amelyet a gép
vásárlásáról a kérelmező nevére kiállított, pénzügyileg rendezett számla igazol.
(2) A kiadások igazolására e rendelet hatálybalépését követően kiállított számla kerülhet elszámolásra.
(3) Egy számla csak egy támogatási kérelemhez számolható el.
(4) A számlán fel kell tüntetni a tétel vámtarifa számát vagy Kombinált Nomenklatúra-kódját, a regisztrációs számot,
valamint azt, hogy a számla támogatás elszámolása céljából benyújtásra került.
(5) Ha a számla nem felel meg a számvitelről szóló törvény vagy az általános forgalmi adóról szóló törvény formai vagy
tartalmi előírásainak, az elszámoláshoz nem fogadható el. 10. § (1) Kizárólag a készpénzzel vagy banki átutalással a támogatási kérelem benyújtásáig 100%-ban kiegyenlített kiadások
fogadhatók el a támogatás alapjaként. Csereszerződéses – ún. „kompenzációs” – számlák, számlaösszegek és lízing
konstrukcióval érintett számlák nem szolgálhatnak a támogatás alapjául. Az ilyen módon kiegyenlített összegek
alapján támogatás nem fizethető.
(2) A forinttól eltérő pénznemben kiállított számla esetén, a forintra történő átszámítás az e rendelet hatálybalépésének
napján érvényes EKB által jegyzett középárfolyamon történik.
(3) A számla nem kerül elfogadásra, ha az ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az a 9. §-ban felsorolt feltételeknek
nem felel meg.
(4) A számla elutasítását vonja maga után, ha a számlát más támogatáshoz elszámolták.
5. A kérelem hiánypótlása 11. § (1) Hiányosan benyújtott támogatási kérelem esetében az MVH a kérelmezőt egy alkalommal hiánypótlásra szólítja fel.
(2) Az elbírálás sorrendjét a hiánypótlás beérkezésének időpontja határozza meg.
6. A támogatás kifizetése 12. § (1) A támogatás kifizetésére akkor kerül sor, amikor a gépvásárlás számlával igazolt meg valósulásának adminisztratív,
valamint helyszíni ellenőrzése megtörtént.
(2) Az MVH a támogatási kérelmeket beérkezési sorrendben bírálja el.
(3) A támogatás kifizetésének legkésőbbi határideje 2011. október 15.
7. Jogkövetkezmények 13. § (1) Az a kérelmező, aki a szőlészeti és a borászati adatszolgáltatás, valamint a származási bizonyítványok kiadásának
rendjéről, továbbá a borászati termékek előállításáról, forgalomba hozataláról és jelöléséről szóló 127/2009. (IX. 29.)
FVM rendeletben [a továbbiakban: 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelet] meghatározott szüreti, termelési vagy
készletjelentési kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, nem jogosult az e rendelet szerint támogatás
igénybevételére sem a kötelezettség nem teljesítésének borpiaci évében, sem az azt követő borpiaci évben.
(2) Azon kérelmező esetében, aki a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendeletben meghatározott szüreti, termelési vagy
készletjelentési kötelezettségét a határidő lejárta után teljesíti, de ezt a kötelezettségét a határidő lejártát követő
legfeljebb 10 munkanapon belül pótolja, a megítélhető támogatás összegét az MVH késedelmes munkanaponként
a megítélhető támogatási összeg 1/11-ed részével csökkenti. A csökkentés alapját az az összeg képezi, amelyre
a kérelmező a határidőig benyújtott jelentés esetén lett volna jogosult.
8. Záró rendelkezések 14. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
15. § Ez a rendelet
a) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet („az egységes közös
piacszervezésről szóló rendelet”) 103u. cikkének, valamint
b) a borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a támogatási programok, a harmadik
országokkal folytatott kereskedelem, a termelési potenciál és borágazat ellenőrzése tekintetében történő
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. június 27-i 555/2008/EK bizottsági
rendelet 17–20. cikkeinek
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
102/2011. (V. 20.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésekről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. CXXXIX. törvény
100. §-ának b) pontja alapján, a nemzeti erőforrás miniszter javaslatára
Dr. Barsi Árpádot, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
Dr. Kriszbacher Ilona Ildikót, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
Dr. Sashalmi Endrét, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
Dr. Pénzes Bélát, a Budapesti Corvinus Egyetem egyetemi docensét,
Dr. Lentner Csabát, a Wekerle Sándor Üzleti Főiskola főiskolai tanárát, továbbá
Dr. Enghy Sándort, a Sárospataki Református Teológiai Akadémia főiskolai tanárát
2011. május 1. napjával kinevezem egyetemi tanárrá. Budapest, 2011. március 29.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
162/2015. (IV. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Tinka Tamásné
dr. Bécsi Katalint a 2015. április 1. napjától 2018. március 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. március 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
87/2011. (VI. 24.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. június 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B. és dr. Sch. A. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az álláskeresési járadék összegének 2011. január 1-jén hatályos számítási szabályai az
álláskereső hátrányára ne változzanak meg?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság szerint a választópolgárok számára nem egyértelmű, hogy mi értendő a kérdésben
meghatározott „2011. január 1-jén hatályos szabályok” alatt. A választópolgároktól ugyanis nem várható el, hogy
a jogszabályok részletes tartalmával tisztában legyenek. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint magából
a népszavazási kérdésből ki kell derülnie, hogy a választópolgár aláírásával, illetve szavazatával milyen kérdést
támogat.
Fentiek értelmében mivel a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke