text:
3/2014. (XII. 31.) MBFH utasítása a kötelezettségvállalás, az érvényesítés, az utalványozás, az ellenjegyzés és a szakmai teljesítés igazolás rendjének szabályozásáról (Gazdálkodási szabályzatról).
A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) és szervezeti egységeinek (a továbbiakban: Bányakapitányság)
kötelezettségvállalási, érvényesítési, utalványozási, ellenjegyzési és a szakmai teljesítés igazolás rendjéről, az államháztartásról
szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.), az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.), valamint az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendeletben foglaltak
szerint az alábbiakról rendelkezem:
1. Az utasítás hatálya kiterjed a Hivatal valamennyi szervezeti egységére és munkavállalójára, valamint a hozzá kijelölt,
önállóan működő Magyar Földtani és Geofizikai Intézet (a továbbiakban: Intézet) teljes körű kötelezettségvállalási,
utalványozási, ellenjegyzési és érvényesítési rendjére.
2. A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Gazdálkodási szabályzatát jelen utasítás melléklete tartalmazza.
3. A szervezeti vezetők vagy az általuk megbízott személyek kötelesek gondoskodni az utasítás rendelkezéseinek
megismertetéséről az annak alkalmazására köteles személyekkel és a megismerés tényének hitelt érdemlő
dokumentálásáról.
4. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Jászai Sándor s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
116/2019. (III. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Sarkadi Mónika
Emesét 2019. március 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. március 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
46/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – dr. Hetesy Zsoltot kinevezem rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2012. július 12. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
238/2015. (V. 26.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Czimbalmosné Molnár Évát kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország
pozsonyi nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2014. október 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
27/2019. (VIII. 26.) ITM rendelete a Nemzeti Hozzáférési Pontról és a közúti közlekedési információs szolgáltatásokról.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48.  § (3)  bekezdés b)  pont 52.  alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 116.  § 18.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el.
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet személyi hatálya kiterjed
a) a Nemzeti Hozzáférési Pont működtetőjére,
b) a Nemzeti Szervre,
c) az adatgazdára.
(2) Ez a rendelet
a) az Európai Bizottságnak az intelligens közlekedési rendszerekre vonatkozó 2010/40/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek a teher- és haszongépjárművekkel igénybe vehető biztonságos és védett parkolóhelyekre
vonatkozó információs szolgáltatásnyújtás tekintetében történő kiegészítéséről szóló 885/2013/EU
rendeletében előírtak esetében a TEN-T hálózatra,
b) az  Európai Bizottságnak a  2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a  közúti biztonsággal
kapcsolatos, minimális általános forgalmi információk lehetőség szerinti, a felhasználók számára térítésmentes
biztosításához szükséges adatok és eljárások tekintetében való kiegészítéséről szóló 886/2013/EU
rendeletében előírtak esetében a TEN-T hálózatra,
c) az  Európai Bizottságnak a  2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az  EU egészére kiterjedő
valós idejű forgalmi információs szolgáltatások nyújtása tekintetében történő kiegészítéséről szóló
2015/962 rendeletében előírtak esetében a gyorsforgalmi úthálózatra,
d) az  Európai Bizottságnak a  2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az  EU egészére kiterjedő
multimodális utazási információs szolgáltatások nyújtása tekintetében történő kiegészítéséről szóló
2017/1926 rendeletében előírtak esetében a teljes közlekedési hálózatra
alkalmazandó. 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. adatgazda: a Nemzeti Hozzáférési Pont részére az 1. § (2) bekezdés szerinti uniós jogi aktusok alapján adatot
szolgáltatni köteles jogalany,
2. biztonságos és védett parkolóhely: a  Bizottság 885/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendeletében
meghatározott fogalom,
3. DATEX II: az Európai Szabványügyi Bizottság által kiadott CEN/TS 16157 azonosító jelzetű műszaki specifikáció
szerinti adatátviteli rendszer és annak továbbfejlesztett verziói,
4. ITS irányelv: az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint
a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről szóló, 2010. július 7-i 2010/40/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelv,
5. Nemzeti Hozzáférési Pont: a  Bizottság (EU) 2015/962, (EU) 2017/1926, 885/2013/EU és 886/2013/EU
felhatalmazáson alapuló rendeleteiben meghatározott nemzeti hozzáférési pont feladatait ellátó szerv.
6. Nemzeti Szerv: A  Bizottság 885/2013/EU és 886/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendeleteiben
meghatározott, az  intelligens közlekedési rendszerek üzemeltetésével és a  Nemzeti Hozzáférési Pont
működtetésével kapcsolatos követelmények teljesítésének értékelését ellátó szerv,
7. TEN-T hálózat: az 1315/2013/EU rendeletben meghatározott transzeurópai közlekedési hálózat magyarországi
elemei.
2. Nemzeti Hozzáférési Pont 3. § (1) A  Nemzeti Hozzáférési Pont működtetését a  Magyar Közút Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság
az ÚTINFORM útján látja el.
(2) Az 1. § (2) bekezdése szerinti uniós jogi aktusok alapján szolgáltatott adatok megjelenítésére a Nemzeti Hozzáférési
Pont működtetője térítésmentesen biztosítja a felületet.
(3) Az  adatszolgáltatás módjáról a  Nemzeti Hozzáférési Pont működtetője megállapodást köt az  adatgazdákkal.
A megállapodás tartalmazza
a) az adatköröket,
b) az adatok területi lehatárolását és időbeli érvényességét,
c) az átadás módját, rendszerességét,
d) a rendelkezésre állást, a hibakezelést,
e) az adatok megbízhatóságának, valódiságának felelősségi határait,
f ) a szolgáltatás megszűnésével kapcsolatos tájékoztatási kötelezettséget,
g) az adatok harmadik félnek történő átadásának feltételeit és
h) az elsődleges adatok feldolgozásának és továbbhasznosításának lehetőségeit.
(4) A  Nemzeti Hozzáférési Ponton keresztül történő adatszolgáltatás a  DATEX II felhasználásával, vagy más,
a DATEX II-vel kompatibilis nemzetközi, gépi úton feldolgozható formátumban történik az adatgazdák és a Nemzeti
Hozzáférési Pont működtetője között interfészen keresztül.
(5) A  Nemzeti Hozzáférési Pont működtetője a  rendelkezésre álló információkat (ideértve a  statikus és dinamikus
útadatokat, a meteorológiai és forgalmi adatokat) a felhasználók számára valós idejű módon hozzáférhetővé teszi.
(6) A Nemzeti Hozzáférési Pont működtetője a rendelkezésre álló közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális forgalmi
információkat az  ITS irányelv felhatalmazáson alapuló jogi aktusaival összhangban, minden felhasználó számára,
megkülönböztetés nélkül, térítésmentesen szolgáltatja.
(7) A  Nemzeti Hozzáférési Pont működtetője a  Nemzeti Hozzáférési Pont működéséről évente – a  tárgyévet követő
március 31-ig – beszámolót készít, és a  beszámolót vagy annak digitális másolatát a  honlapján nyilvánosan
hozzáférhetővé teszi.
(8) A  Nemzeti Szerv a  Nemzeti Hozzáférési Pont működését folyamatosan ellenőrzi. A  tárgyévet követő minden év
augusztus 31-ig jelentést készít az Európai Bizottság részére
a) az ellenőrzések eredményéről,
b) a Nemzeti Hozzáférési Pont működéséről és a tárgyévben végrehajtott módosításokról.
(9) Az adatgazda a Nemzeti Hozzáférési Pontnak az adatszolgáltatást a hely meghatározására alkalmas formában,
a) közúti azonosítójának (út megjelölése, szelvényszáma) és
b) EOV vagy WGS koordinátáknak
kölcsönösen egyértelmű megadásával teljesíti.
3. Záró rendelkezések 4. § Ez a rendelet 2020. január 1-jén lép hatályba.
5. § Az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően létrejött koncessziós szerződés alapján működtetett közutak
tekintetében e  rendelet annyiban alkalmazandó, amennyiben a  koncessziós szerződés eltérően nem rendelkezik,
feltéve, hogy azt az 1. § (2) bekezdésében megjelölt uniós jogi aktusok nem zárják ki.
6. § Ez a rendelet
a) az  intelligens közlekedési rendszerekre vonatkozó 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
a  teher- és haszongépjárművekkel igénybe vehető biztonságos és védett parkolóhelyekre vonatkozó
információs szolgáltatásnyújtás tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2013. május 15-i 885/2013/EU
felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet,
b) a  2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a  közúti biztonsággal kapcsolatos, minimális
általános forgalmi információk lehetőség szerinti, a  felhasználók számára térítésmentes biztosításához
szükséges adatok és eljárások tekintetében való kiegészítéséről szóló, 2013. május 15-i 886/2013/EU
felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet,
c) a  2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az  EU egészére kiterjedő valós idejű forgalmi
információs szolgáltatások nyújtása tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. december 18-i
(EU) 2015/962 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet,
d) a  2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az  EU egészére kiterjedő multimodális utazási
információs szolgáltatások nyújtása tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2017. május 31-i
(EU) 2017/1926 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
1213/2013. (IV. 16.) Korm. határozata a magyarországi Holokauszt 70. évfordulójához kapcsolódó megemlékezések és programok megvalósításával összefüggő feladatokról.
1. A Kormány – a  Magyar Holokauszt – 2014 Emlékbizottság javaslata alapján – a  magyar zsidóság deportálásának
70. évfordulójáról történő méltó megemlékezés biztosítása és a nemzeti szolidaritás növelése érdekében, a 2014. évet
a magyarországi Holokauszt Emlékévévé (a továbbiakban: Emlékév) nyilvánítja.
2. A Kormány a magyar zsidóság deportálásának 70. évfordulójáról, valamint Radnóti Miklós életéről, munkásságáról és
haláláról történő méltó megemlékezés érdekében 2014. november 9. napját Radnóti Miklós Emléknappá nyilvánítja.
3. A Kormány az  Emlékév alkalmából megrendezésre kerülő megemlékezések, rendezvények, ismeretterjesztő
programok (a továbbiakban: Programok) sikeres megvalósítása és lebonyolítása érdekében felhívja
3.1. a külügyminisztert, hogy a  közigazgatási és igazságügyi miniszterrel együttműködve gondoskodjon
az  Auschwitz–Birkenauban megrendezésre kerülő, az  Emlékév hivatalos megnyitó és záró ünnepségének,
valamint Programjainak megszervezéséről 2014. és 2015-ben a  Holokauszt Nemzetközi Emléknapján,
valamint koncepciójának, kommunikációs stratégiájának, lebonyolítási tervének és költségkalkulációjának
kidolgozásáról;
Felelős: külügyminiszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. április 30.
3.2. a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy – a  3.1.  pont kivételével – gondoskodjon a  2014. évi
emléknapok (a Holokauszt áldozatainak magyarországi emléknapja – 2014. április 16., a  roma Holokauszt
nemzetközi emléknapja – 2014. augusztus 2., Radnóti Miklós Emléknap – 2014. november 9.) megszervezéséről,
valamint koncepciójának, kommunikációs stratégiájának, lebonyolítási tervének és költségkalkulációjának
kidolgozásáról;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. április 30.
3.3. az emberi erőforrások miniszterét, hogy a honvédelmi miniszterrel együttműködve, az oktatással kapcsolatos
kezdeményezések megvalósítása érdekében már a  2013–2014. tanév folyamán tegye meg a  szükséges
intézkedéseket;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 honvédelmi miniszter
Határidő: 2013. április 30.
3.4. az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a 2014. évi emléknapokhoz kapcsolódó konferenciák,
továbbá az egyház- és nemzetiségközi párbeszédre irányuló programsorozat, valamint a gyermekholokauszt
kutatásával foglalkozó tudományos kezdeményezések koncepciójának, kommunikációs stratégiájának,
lebonyolítási tervének és költségkalkulációjának kidolgozásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. április 30.
3.5. a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  honvédelmi miniszterrel együttműködve gondoskodjon
a tokaj-hegyaljai zsidó örökséget célzó programok, a zsinagóga-felújítási kezdeményezés, valamint a további
örökségvédelmi, kegyeleti jellegű programok koncepciójának, kommunikációs stratégiájának, lebonyolítási
tervének és költségkalkulációjának kidolgozásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 honvédelmi miniszter
Határidő: 2013. április 30.
3.6. az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  Holokausztot tematizáló médiaalkotások
megjelenéséről, valamint az  ezzel kapcsolatos koncepció, kommunikációs stratégia, lebonyolítási terv és
költségkalkuláció kidolgozásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2013. április 30.
3.7. az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  Emlékévvel kapcsolatban felmerülő civil
kezdeményezések megvalósításának támogatására létrehozandó pályázati alapprogram kidolgozásáról,
valamint az  ezzel kapcsolatos koncepció, kommunikációs stratégia, lebonyolítási terv és költségkalkuláció
elkészítéséről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. április 30.
3.8. az emberi erőforrások miniszterét, hogy a  közigazgatási és igazságügyi miniszterrel együttműködve
gondoskodjon a  kapcsolódó emlékhelyek felújítását, illetve létrehozását célzó javaslatok megvalósításáról,
valamint az  ezzel kapcsolatos koncepció, kommunikációs stratégia, lebonyolítási terv és költségkalkuláció
kidolgozásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. április 30.
3.9. a külügyminisztert, hogy vizsgálja meg Magyarországnak az Auschwitz-Birkenau Alapítványt (a továbbiakban:
Alapítvány) támogató országok köréhez történő csatlakozásának lehetőségét, és a  Miniszterelnökséggel
együttműködve tegyen javaslatot az Alapítvány pénzbeli támogatásának mértékére;
Felelős: külügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2013. április 30.
3.10. a külügyminisztert, hogy gondoskodjon az  Emlékév, illetve Programjainak és kiállításainak a  magyar
külképviseleteken, valamint – a közigazgatási és igazságügyi miniszterrel együttműködve – a Balassi Intézet
külföldi központjaiban történő megfelelő megjelenítéséről;
Felelős: külügyminiszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. április 30.
3.11. a külügyminisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  Izrael és Magyarország közötti
diplomáciai látogatások megvalósítása érdekében, továbbá vizsgálja meg az  Emlékév egészére kiterjedő
UNESCO-védnökség megszerzésének lehetőségét;
Felelős: külügyminiszter
Határidő: 2013. április 30.
3.12. a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  Emlékévet megörökítő
emlékbélyeg kibocsátása iránt és gondoskodjon a kibocsátás költségkalkulációjának kidolgozásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. április 30.
3.13. az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost, hogy tegye meg a szükséges
intézkedéseket a  Holokauszt Gyermekáldozatainak Emlékhelye – Európai Oktatási Központ létrehozásáról
és ünnepélyes átadásáról a  Józsefvárosi pályaudvar épületében, valamint gondoskodjon a  megvalósítás
koncepciójának, kommunikációs stratégiájának, lebonyolítási tervének és költségkalkulációjának
kidolgozásáról;
Felelős: az egyes kiemelt jelentőségű budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2013. április 30.
3.14. a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  3.1–3.13.  pontban megjelölt feladatok végrehajtását
koordinálja;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: folyamatosan
3.15. a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy gondoskodjon az Emlékév és Programjainak megfelelő szintű
és minőségű, médiában történő megjelenítéséről, valamint az ezzel kapcsolatos koncepció, kommunikációs
stratégia, lebonyolítási terv és költségkalkuláció kidolgozásáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: folyamatosan
4. Ez a határozat a közzétételét követőn napon lép hatályba.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1034/2015. (I. 30.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének az  5. Mesepark
projekt megvalósítása címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. az Áht. 21.  § (6)  bekezdése alapján 2459,4 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel
nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter, külgazdasági és külügyminiszter, emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. június 30.
3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerinti, a  Mesepark projekt megvalósítására felhasználható
támogatást külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, vissza nem térítendő támogatás formájában,
előfinanszírozás keretében és egy összegben nyújtsa Budapest Főváros Önkormányzata (a  továbbiakban:
Önkormányzat) részére, valamint a támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeiről támogatási
megállapodást kössön az Önkormányzattal;
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerinti támogatást – legkésőbb 2016. december 31-éig
történő elszámolási kötelezettséggel – a  támogatási szerződés megkötését követően soron kívül utalványozza
az Önkormányzat számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2013. CXLVIII. törvény a Normafa Park történelmi sportterületről.
Az Országgyűlés a  polgárok fizikai és szellemi épülése, a  gazdaság és a  turizmus élénkítése, az  egyes építészeti, természeti és
hitéleti értékek megóvása, a  sport- és kulturális szolgáltatások színvonalának emelése érdekében a  Normafa Park történelmi
sportterületen a  sport- és kulturális igényeknek megfelelő, nemzetközi színvonalú, összetett szolgáltatásokat biztosítani
képes közösségi használatú parkerdő és kiszolgáló épületei, valamint a  szükséges infrastruktúra létrehozásának elősegítése
céljából – Budapest Főváros Településszerkezeti Tervével és a Budapesti Agglomeráció Területrendezési Tervéről szóló 2005. évi
LXIV. törvénnyel összhangban – a következő törvényt alkotja:
1. § (1) E törvény hatálya
a) a Normafa Park történelmi sportterülettel érintett földrészletekre (a továbbiakban: történelmi sportterület),
valamint
b) a történelmi sportterület kijelölésére és a kialakításának szabályaira
terjed ki.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltak esetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII.  törvény (a továbbiakban: Étv.), az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló törvény
(a  továbbiakban: erdőtörvény), a  Nemzeti Földalapról szóló törvény előírásait, az  országos településrendezési és
építési követelményekről szóló szabályokat, a  településfejlesztési koncepcióról, az  integrált településfejlesztési
stratégiáról és a  településrendezési eszközökről, valamint egyes településrendezési sajátos jogintézményekről
szóló kormányrendeletet az  e  törvényben foglalt eltéréssel, a  természet védelméről szóló törvény rendelkezéseit
a 2. § (4)–(5) bekezdésében foglalt eltéréssel kell alkalmazni.
A törvényt az Országgyűlés a 2013. szeptember 30-i ülésnapján fogadta el.
2. § (1) A  történelmi sportterület az  1.  mellékletben meghatározott földrészletekre, illetve ezen földrészletekből
a telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően kialakított földrészletekre terjed ki.
(2) A  történelmi sportterület megközelítését biztosító fogaskerekű vasút fejlesztésével érintett földrészleteket
a 2. melléklet tartalmazza.
(3) A történelmi sportterület erdőterület területfelhasználási egységbe sorolt területét a kerületi építési szabályzatban
az erdőterület területfelhasználási egységen belül történelmi sportterületként kell megjelölni.
(4) A történelmi sportterületen
a) az  1.  melléklet 1.  pontjában meghatározott földrészleteken kizárólag sport- és szabadidő-rendeltetés
helyezhető el, épület nem helyezhető el,
b) az  1.  melléklet 2.  pont a)  alpontjában meghatározott földrészleteken a  meglévő épületek felújítása,
korszerűsítése mellett az  ingatlan meglévő beépítettsége legfeljebb 10%-kal növelhető, szállásférőhelyet
is tartalmazó vendéglátó, sport-, szabadidő- és turisztikai, valamint biztonsági vagy rendészeti rendeltetés
helyezhető el, a megengedett legnagyobb beépítési magasság a meglévő épület beépítési magassága,
c) az 1. melléklet 2. pont b) alpontjában meghatározott földrészleten
ca) a  meglévő épület bruttó alapterülete legfeljebb 10%-kal növelhető, a  megengedett legnagyobb
beépítési magasság a meglévő épület beépítési magassága,
cb) kizárólag hitéleti rendeltetéssel legfeljebb egy új épület, legfeljebb 500 m2 bruttó alapterületen és
legfeljebb 15 méter beépítési magassággal helyezhető el,
d) az  1.  melléklet 2.  pont c)  alpontjában meghatározott földrészleten a  meglévő épületek felújítása,
korszerűsítése mellett az  ingatlan meglévő beépítettsége legfeljebb 10%-kal növelhető, szállásférőhelyet
is tartalmazó vendéglátó, sport-, szabadidő- és turisztikai, közlekedési, valamint biztonsági vagy rendészeti
rendeltetés helyezhető el,
e) az 1. melléklet 3. pont a) alpontjában meghatározott földrészletek közül azon, amelyen a természeti értékek
védelme nem sérül, legfeljebb 300 m2 bruttó alapterületű épület helyezhető el, a megengedett legnagyobb
beépítési magasság 7,5 méter; a fennmaradó telkeken épület nem helyezhető el,
f ) az  1.  melléklet 3.  pont b)  alpontjában meghatározott földrészleten sport-, szabadidő-, és közlekedési
rendeltetés helyezhető el, a  megengedett legnagyobb beépítettség 1%, a  megengedett legnagyobb
beépítési magasság 7,5 méter.
(5) Az 1. melléklet 4–6. pontjában szereplő földrészleteken
a) természetvédelmi,
b) vendéglátó,
c) turisztikai,
d) szállás,
e) sport- és szabadidő-,
f ) oktatási-nevelési,
g) hitéleti,
h) biztonsági és
i) közlekedési
rendeltetés helyezhető el.
(6) A  történelmi sportterületre vonatkozó kerületi építési szabályzat készítése és jóváhagyása során a  Fővárosi
Szabályozási Kerettervet és a Budapesti Városrendezési és Építési Keretszabályzatot nem kell figyelembe venni.
(7) A  beruházással érintett és az  erdőtörvény hatálya alá tartozó ingatlanok esetében az  erdővédelmi járulék
megfizetése alól mentesül az  ingatlan mindenkori tulajdonosa, amennyiben az  igénybe vett ingatlan esetében
annak megfizetésére jogszabály alapján kötelezettsége keletkezik.
3. § (1) A történelmi sportterülettel érintett, az állam tulajdonában lévő földrészletek e törvény hatálybalépésével, e törvény
erejénél fogva mint közfeladat ellátásához szükséges ingatlanok ingyenesen a  Budapest Főváros XII. kerület
Hegyvidéki Önkormányzat vagyonkezelésébe kerülnek.
(2) Az  ingatlanokra vonatkozó vagyonkezelői jogot a  Budapest Főváros XII. kerület Hegyvidéki Önkormányzat
(a továbbiakban: vagyonkezelő) kérelme alapján az ingatlan-nyilvántartásba be kell jegyezni.
(3) A  vagyonkezelő építtetői minőségében ellátja az  Étv. 43.  § (1)  bekezdésében meghatározott, az  1.  mellékletben
szereplő ingatlanok területét érintő, a történelmi sportterület létrehozásával összefüggő beruházások megvalósítása
vonatkozásában az építtetői feladatokat.
4. § A történelmi sportterület kialakítása közérdekű célú fejlesztésnek minősül.
5. § Felhatalmazást kap Budapest Főváros XII. kerület Hegyvidéki Önkormányzat, hogy 2014. június 30-ig a  történelmi
sportterület területére a  fővárosi településszerkezeti terv figyelembevételével rendelet formájában kerületi építési
szabályzatot állapítson meg.
6. § Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
áder jános s. k., dr. latorcai jános s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
391/2016. (XII. 5.) Korm. rendelete az állami közlekedésbiztonsági szerv kijelöléséről.
A Kormány
a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 73. § (2) bekezdés d) pontjában, valamint a légi-, a vasúti és a víziközlekedési
balesetek és egyéb közlekedési események szakmai vizsgálatáról szóló 2005. évi CLXXXIV. törvény 22. § (4) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány az  állami célú légiközlekedésben bekövetkezett légiközlekedési események szakmai vizsgálatára és
tematikus vizsgálatára állami közlekedésbiztonsági szervként a  honvédelemért felelős minisztert jelöli ki, aki
országos illetékességgel jár el.
2. § Az állami közlekedésbiztonsági szerv hatásköre kiterjed:
a) a  kizárólag állami légijárművel vagy a  pilóta nélküli állami légijárművel belföldön bekövetkezett
légiközlekedési balesetek, súlyos repülőesemények, és repülőesemények kivizsgálására,
b) az állami légijárművek vagy a pilóta nélküli állami légijárművekre vonatkozó bejelentett adatok gyűjtésére,
feldolgozására, tárolására,
c) az  állami légijárművekkel, a  pilóta nélküli állami légijárművekkel bekövetkező repülőesemények
bejelentésének vétele céljából baleseti ügyeleti szolgálat működtetésére. 3. § Az állami közlekedésbiztonsági szerv feladatai:
a) a  kizárólag állami légijárművel vagy a  pilóta nélküli állami légijárművel belföldön bekövetkezett
légiközlekedési balesetek, súlyos repülőesemények, és repülőesemények kivizsgálása,
b) az  állami légijárművek vagy a  pilóta nélküli állami légijárművel bekövetkezett légiközlekedési balesetek és
az egyéb légiközlekedési események tekintetében biztonsági ajánlás megtétele,
c) az  eseményjelentések, elemzések, és az  állami légijárművekkel vagy a  pilóta nélküli állami légijárművekkel
bekövetkezett légiközlekedési balesetekre, súlyos repülőeseményekre, repülőeseményekre vonatkozó
adatok, információk nyilvántartása, nyomon követése és feldolgozására szolgáló adatbázis létrehozása és
működtetése,
d) az  állami légijárművek vagy a  pilóta nélküli állami légijárművekre vonatkozó bejelentett adatok gyűjtése,
feldolgozása, tárolása,
e) a  más országok szervezeteivel, a  nemzetközi szervezetekkel a  műszaki és tudományos fejlődéssel
összhangban lévő közös vizsgálati módszerek kidolgozása, a  biztonsági ajánlások végrehajtásának
figyelemmel kísérésére szolgáló közös elvek megfogalmazása céljából folyamatos vélemény- és
tapasztalatcsere folytatása,
f ) a  kizárólag állami légijárművel bekövetkezett légiközlekedési balesetek, repülőesemények szakmai
vizsgálatának részletes szabályairól, valamint a  kizárólag állami légijárművel összefüggő üzemben tartói
vizsgálat szabályairól szóló együttes rendeletben foglalt formai és tartalmi követelményeknek megfelelő
zárójelentés készítése,
g) a  kizárólag állami légijárművel vagy a  pilóta nélküli állami légijárművel bekövetkezett légiközlekedési
események bejelentése, vagy a  szakmai vizsgálat során tudomására jutott információk alapján tematikus
vizsgálat folytatása és a vizsgálat alapján biztonsági ajánlás kiadása,
h) az  állami jégijárművekkel, a  pilóta nélküli állami légijárművekkel bekövetkező repülőesemények
bejelentésének vétele céljából baleseti ügyeleti szolgálat működtetése.
4. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1345/2016. (VII. 6.) Korm. határozata a közlekedési infrastrukturális fejlesztésekért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010.  évi XLIII.  törvény (a  továbbiakban: Ksztv.) 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a  közúti és kötöttpályás közlekedési infrastrukturális fejlesztésekkel (a  továbbiakban: fejlesztések) kapcsolatos
feladatok ellátására dr. Homolya Róbertet e határozat közzétételét követő naptól kormánybiztossá (a továbbiakban:
kormánybiztos) nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében eljárva
a) ellátja a  költségvetési, az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program (a  továbbiakban: IKOP) és
az  Európai Hálózatfejlesztési Eszköz (a  továbbiakban: CEF) forrásokból finanszírozott fejlesztésekkel
kapcsolatos állami feladatok koordinációját,
b) részt vesz mindazon felhívások, illetve kiemelt projektek – az illetékes szervezetek vagy szervezeti egységek
által kidolgozott – szakmai tartalmának a  megvalósításában, amelyeket az  IKOP éves fejlesztési keretei
tartalmaznak,
c) összehangolja a fejlesztésekben részt vevő államigazgatási szervek és állami vállalatok tevékenységét,
d) javaslatot tesz a  Kormány számára a  fejlesztések kormányzati szándéknak megfelelő megvalósításához,
befejezéséhez és lezárásához kapcsolódó jogalkotói és egyéb döntést igénylő feladatok vonatkozásában,
e) részt vesz a  fejlesztésekhez kapcsolódó útügyi műszaki szabályozás – jogszabály, szabvány, műszaki
szabályzat – előkészítésében.
 3. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladat- és hatáskörében eljárva előzetesen jóváhagyja
a) a  fejlesztések megvalósítását szolgáló valamennyi költségvetési előirányzat felosztásához kapcsolódó,
a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium közlekedéspolitikáért felelős államtitkára, valamint más illetékes
államigazgatási szervek, szervezeti egységek által előkészített döntési javaslatokat,
b) – feladat- és hatáskörében – a  fejlesztések megvalósításában érintett, a  nemzeti fejlesztési miniszter
irányítása, felügyelete vagy tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó szervezetek vezetőinek kinevezésére,
felmentésére vonatkozó javaslatokat,
c) a  fejlesztésekhez kapcsolódó, a  Kormány vagy annak tagja feladat- és hatáskörébe tartozó útügyi műszaki
szabályokat – jogszabályok tervezetét, szabványokat, műszaki szabályzatokat –, javaslatot tesz azok
felülvizsgálatára.
4. A kormánybiztos a nemzeti fejlesztési miniszterrel együttesen
a) irányítja
aa) a  költségvetési, az  IKOP és a  CEF forrásokból finanszírozott fejlesztésekkel kapcsolatos állami
feladatok koordinációját ellátó szerveket, szervezeti egységek vezetőit,
ab) a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium közlekedéspolitikáért felelős államtitkárának a  kormánybiztos
feladat- és hatáskörével összefüggő tevékenységét, különös tekintettel az  IKOP megvalósításával
összefüggő, a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó
támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 18.  §-a szerint
ellátott szakpolitikai feladataira;
b) gyakorolja a  Magyar Államvasutak Zrt., a  Magyar Közút Nonprofit Kft. és a  Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő
Zrt. feletti tulajdonosi jogkört az  e  gazdasági társaságok tevékenységével kapcsolatos, a  kormánybiztos
feladat- és hatáskörébe tartozó ügyekben.
5. A  kormánybiztos egyedi utasítást adhat ki feladat elvégzésére vagy mulasztás pótlására a  3. és 4.  pontban
meghatározott szervek, szervezeti egységek vezetői számára.
6. A  költségvetési források, az  IKOP és a  CEF terhére megvalósuló fejlesztésekben részt vevő, a  nemzeti fejlesztési
miniszter irányítása és szakmai felügyelete alá tartozó szervezetek részére kizárólag a nemzeti fejlesztési miniszter és
a kormánybiztos rendelhet el feladatot, adhat ki egyedi utasítást a fejlesztések előkészítésével és megvalósításával
kapcsolatban.
7. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja. A kormánybiztos feladatainak ellátását a miniszterelnök
a Miniszterelnökséget vezető miniszter közreműködésével biztosítja.
8. A  kormánybiztos az  1.  pont szerinti feladatköre ellátásáért a  Ksztv. 31.  § (7)  bekezdése szerinti díjazásban és
juttatásokban részesül.
9. A kormánybiztost az 1. pont szerinti tevékenységének ellátásában nyolcfős titkárság segíti.
 10. A Kormány felhívja az irányítása alatt álló szerveket, intézményeket, hogy az általános együttműködési kötelezettség
keretében a  kormánybiztos feladatának ellátásához szükséges adatokat, információkat, elemzéseket bocsássák
a kormánybiztos rendelkezésére.
11. A  Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy haladéktalanul intézkedjen a  kormánybiztos feladat- és
hatásköre gyakorlásával összefüggő jogszabályoknak és közjogi szervezetszabályozó eszközöknek a  2–6.  pontban
foglaltak érvényesüléséhez szükséges módosításáról.
12. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2018. (XII. 17.) PM utasítása a Pénzügyminisztérium Biztonsági Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel a Nemzeti Biztonsági Felügyelet
működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 58. § (1) bekezdésében
foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. § A Pénzügyminisztérium Biztonsági Szabályzatát az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a Nemzetgazdasági Minisztérium Biztonsági Szabályzatáról szóló 11/2016. (VIII. 4.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 pénzügyminiszter


text:
4/2016. (XII. 29.) MBFH utasítása a számlarendről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva az alábbi
utasítást adom ki:
1. A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) számlarendje a számvitelről szóló 2000. évi
C. törvény (a továbbiakban: Szt.), valamint az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet alapján
készült. A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal számlarendjét jelen utasítás melléklete1 tartalmazza.
2. A számlarend főbb irányainak meghatározásáért, aktualizálásáért, valamint annak végrehajtásáért a Hivatal gazdasági
vezetője a felelős.
3. A számlarenddel összefüggő feladatok elvégzéséért (összeállítás, jóváhagyás), a naprakész könyvelés helyességéért
a Hivatal/Intézet vezetője a felelős mint egyszemélyi felelős vezető.
4. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. Hatályát veszti a számlarendről szóló 6/2014. (XII. 31.) MBFH utasítás.
Zelei Gábor s. k.,
 elnökhelyettes


text:
514/2017. (XII. 29.) Korm. rendelete a vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedési tevékenység bejelentésének részletes szabályairól.
A Kormány a  vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedésről szóló 2015.  évi CII.  törvény 24.  § (1)  bekezdés
a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § E rendelet vonatkozásában bejelentéshez kötött egyéb kötöttpályás közlekedési tevékenység (a  továbbiakban:
tevékenység):
a) a siklón végzett személyszállítás,
b) a siklón végzett áruszállítás,
c) az alsó kötélvezetésű sífelvonón végzett személyszállítás,
d) a sífelvonón végzett személyszállítás,
e) a kötélpályán végzett személyszállítás,
f ) a kötélpályán végzett áruszállítás.
2. § (1) A  tevékenységet végző személy vagy szervezet a  vasútnak nem minősülő egyéb kötöttpályás közlekedésről
szóló 2015.  évi CII.  törvény 6.  § (1)  bekezdése szerinti bejelentést a  vasúti igazgatási szerv által rendszeresített
formanyomtatványon, az  e  rendeletben meghatározott tartalommal és módon nyújtja be a  vasúti igazgatási
szervnek.
(2) A tevékenység bejelentése esetén a bejelentésnek tartalmaznia kell:
a) a tevékenységet végző személy vagy szervezet nevét, levelezési címét és telefonszámát,
b) a kapcsolattartó személy nevét, levelezési címét és telefonszámát,
c) a tervezett tevékenység megjelölését,
d) a tevékenység megkezdésének tervezett időpontját,
e) a tevékenység folyamatos vagy időszakos üzemeltetésének megjelölését,
f ) időszakos üzemeltetés esetén az üzemeltetési ciklusok megjelölését,
g) az  egyéb kötöttpályás közlekedés biztonságával összefüggő munkakört betöltő munkavállalók és egyéb
foglalkoztatott személyek felsorolását a név és munkakör feltüntetésével.
 (3) A  bejelentéshez mellékelni kell a  tevékenységet végző személy vagy szervezet kötelező baleseti kárfedezeti
képességének biztosításának részletes szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott követelményeknek
való megfeleléséről szóló igazolást.
(4) A bejelentő a bejelentésért a vasúti igazgatási szerv által végzett vasúti hatósági eljárások igazgatási szolgáltatási
díjairól szóló miniszteri rendeletben előírt igazgatási szolgáltatási díjat köteles fizetni. A  bejelentéshez mellékelni
kell az igazgatási szolgáltatási díj megfizetésének igazolását.
3. § (1) A  2.  § (2)  bekezdés c)  pontban és a  (3)  bekezdésben meghatározottak változása esetén a  változás bekövetkeztét
követő 10 napon belül a  tevékenységet végző személy vagy szervezet a  megváltozott adatok vonatkozásában
bejelentést tesz a vasúti igazgatási szerv felé.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentést a  vasúti igazgatási szerv által rendszeresített formanyomtatványon kell
megtenni.
(3) Az (1) bekezdés szerinti bejelentéshez mellékelni kell
a) a benne foglalt tényállást igazoló okiratokat, nyilatkozatokat,
b) a  tevékenységet végző személy vagy szervezet nyilatkozatát arról, hogy a  2.  § (2)  bekezdésben
meghatározott, az  (1)  bekezdés szerinti bejelentéssel nem érintett adatok vonatkozásában változás nem
következett be,
c) az igazgatási szolgáltatási díj megfizetésének igazolását.
 (4) A  bejelentés tartalmának (1)  bekezdésben nem szereplő adatainak változása esetén a  vasúti társaság a  változás
bekövetkeztét követő 5 napon belül értesíti a vasúti igazgatási szervet.
4. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
5. § E rendelet hatálybalépésekor tevékenységet végző személy vagy szervezet a  rendelet hatálybalépésétől számított
120 napon belül nyújtja be a 2. § szerinti bejelentését a vasúti igazgatási szervnek.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1111/2017. (III. 7.) Korm. határozata a Kína–Közép-Kelet-Európa együttműködés miniszterelnöki csúcstalálkozójának magyarországi megrendezésével kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért a Kína–Közép-Kelet-Európa együttműködés miniszterelnöki csúcstalálkozójának és kísérőrendezvényeinek
magyarországi megrendezésével;
 2. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy lássa el a csúcstalálkozóval és a kísérőrendezvényekkel összefüggő
logisztikai, koordinációs és felügyeleti, rendezvényszervezési, valamint protokolláris feladatokat;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjanak
a  2.  pontban meghatározott feladatok ellátásához szükséges 457,0 millió forint biztosításáról a  Magyarország
2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet, XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezetben;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
 4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert az  1.  pontban meghatározott feladatok teljesítéséhez szükséges
beszerzések lefolytatására azzal, hogy e  beszerzések mentesülnek a  Kormány irányítása alá tartozó fejezetek
költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozatban elrendelt beszerzési
tilalom alól.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.
 miniszterelnök


text:
8/2014. (IV. 30.) GVH utasítása a Gazdasági Versenyhivatal számviteli politikájáról.
A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 14.  § (3)–(5)  bekezdése, továbbá az  államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.)
Korm. rendelet 50.  §-a alapján, a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a Gazdasági Versenyhivatal számviteli politikájával kapcsolatos előírásokat az alábbiak szerint állapítom
meg:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Magyarország költségvetésének XXX. fejezete tartalmazza a Gazdasági Versenyhivatal igazgatása (a továbbiakban:
Hivatal) és a fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetését.
(2) A Hivatal kincstári körbe tartozó autonóm államigazgatási szerv.
 (3) A tervezéssel, az előirányzat-felhasználással, a hatáskörébe tartozó előirányzat-módosítással, a készpénzkezeléssel,
a  könyvvezetéssel és a  beszámolási kötelezettséggel, valamint az  adatszolgáltatással valamint a  fejezeti kezelésű
előirányzatokkal kapcsolatos feladatokat a Költségvetési Iroda végzi.
(4) A Hivatal szakmai tevékenysége szerinti
a) kormányzati funkció száma: 041110 Általános gazdasági és kereskedelmi ügyek igazgatása,
b) szakágazati besorolása: 841318 Gazdasági, kereskedelmi, munkaügyi igazgatás.
(5) A Hivatal az Alapító Okiratban meghatározott alaptevékenységet látja el, vállalkozási tevékenységet nem folytat.
 (6) A Hivatal közhatalmi tevékenysége alapján nem alanya az általános forgalmi adónak.
 (7) A Hivatal gazdasági társaságban való részvétele nem engedélyezett.
 (8) A költségvetési számviteli és a  pénzügyi számviteli nyilvántartások, valamint a  jogszabályban előírt analitikai
nyilvántartások vezetése a Saldo Rt. által kidolgozott integrált pénzügyi nyilvántartási rendszerrel történik. A rendszer
biztosítja a két számvitel közötti kötelező egyezőségek meglétét.
2. A számviteli elszámolás és az értékelés szempontjából lényeges, nem lényeges információ, jelentős,
nem jelentős összeg
2. § (1) A számviteli elszámolás és az értékelés szempontjából
a) lényeges szempont
aa) minden olyan információ, amely hatással van a  Hivatal feladatainak ellátására, vagyoni, pénzügyi
helyzetére, így különösen a  Hivatal feladataiban bekövetkezett változások, a  szervezeti és/vagy
szerkezeti változások, továbbá rendkívüli események,
ab) a kisértékű tárgyi eszközök, vagyoni értékű jogok és szellemi termékek éven belül elhasználódónak
vagy éven túl elhasználódónak minősítésénél a tulajdon védelmének biztosítása,
ac) a terven felüli értékcsökkenés elszámolásánál az, hogy az  immateriális javak és a  tárgyi eszközök
rendeltetésszerű használatra alkalmasak-e,
ad) hosszúlejáratú kölcsön és más követelések esetében az értékvesztésének elszámolásánál a megtérülés
bizonytalanná válása,
ae) a bekerülési érték megállapításánál a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.)
47.  § (1)–(8)  bekezdésében és az  államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Áhsz.) 15–16/A. §-ában meghatározottak érvényesítése;
b) nem lényeges az  információ, amely nem befolyásolja a  Hivatal alaptevékenysége ellátását, gazdálkodási
tevékenységét;
c) jelentős összegű
ca) a hiba, ha az eléri vagy meghaladja az Áhsz. 1. § 3. pontjában meghatározott minden esetben jelentős
összegű hibaértéket,
cb) az eltérés, amely eléri vagy meghaladja bekerülési értéknél az  Áhsz. 15.  § (1)  bekezdésében
meghatározott értékhatárt. (2) Nem tekinthető lényegesnek, illetve jelentősnek az, ami az (1) bekezdés feltételeinek nem felel meg, illetve a megadott
határok alatt van.
(3) Az általános kiadások közvetlenül a kormányzati funkción jelennek meg.
3. Az eszközgazdálkodásra vonatkozó alapelvek 3. § (1) Befektetett eszközként kell kimutatni – a (3) és (4) bekezdésben meghatározott kivételekkel – azt az eszközt, amely
a Hivatal tevékenységét egy éven túl szolgálja.
(2) Az eszköz minősítését a  beszerzés szakmai tartalmáért felelős szervezeti egység végzi a  számvitelei bizonylatra
történő rögzítéssel.
(3) Az adathordozó céljára beszerzett winchestert azonnali felhasználású készletként kell elszámolni.
 (4) A bekerülési érték megállapításához az Szt. 3. § (4) bekezdés 8. pontjában, 47. § (9) bekezdésében, 48. § (7) bekezdésében,
50. § (1), (2), (4) és (6) bekezdésében, 51. § (1)–(4) bekezdésében és 62. § (2) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
 (5) A Szt. 47. § (9) bekezdésében szabályozott esetben a „becsült” bekerülési érték meghatározását a beszerzés szakmai
tartalmáért felelős szervezeti egység végzi.
 (6) Az immateriális javak és tárgyi eszközök üzembe helyezésének dokumentálásához a  Saldo Rt. által kidolgozott
integrált pénzügyi nyilvántartási rendszerrel készített Üzembe helyezési okmányt kell használni.
 (7) Az immateriális javak és a  tárgyi eszközök után negyedévente az  Áhsz. 17.  §-ának rendelkezései szerint kell
értékcsökkenést elszámolni.
 (8) Az eszközök értékcsökkenésének, értékvesztésének megállapításához a  Szt. 52.  § (1), (2) és (5)–(7)  bekezdésében,
53. § (1) bekezdés b) és c) pontjában, 54–56. §-ában, 57. § (2) és (3) bekezdésében, 58. § (1)–(3) és (5)–(9) bekezdésében
foglaltakat kell alkalmazni.
(9) Épületberuházás esetén a  beszerzés szakmai tartalmáért felelős szervezeti egységnek írásban nyilatkoztatnia
kell a beruházást végző vállalkozást arról, hogy az adott eszköz hosszú, közép vagy rövid élettartamú szerkezettel
rendelkezik.
(10) Terven felüli értékcsökkenést kell elszámolni a  feleslegessé vált, megrongálódott, megsemmisült, rendeltetésének
megfelelően nem használható, illetve használhatatlan szellemi termék és tárgyi eszköz esetében.
(11) A Hivatal vagyonkezelésében lévő immateriális javak és tárgyi eszközök tekintetében értékhelyesbítés nem kerül
elszámolásra.
(12) Az Áhsz. 19. § (2) bekezdését nem kell alkalmazni, mivel a Hivatal nem alkalmazza a piaci értéken történő értékelést.
 (13) Követelések esetében az értékvesztés elszámolását, illetve az értékvesztés visszaírását a főtitkár hagyja jóvá.
 (14) A mérlegben nem szereplő tételekről is nyilvántartás kell vezetni:
a) a nulláig leírt, de használatban lévő tárgyi eszközök esetében a Saldo Rt. által kidolgozott integrált pénzügyi
nyilvántartási rendszerben,
b) biztos jövőbeni követelést és függő követelést, a  biztos jövőbeni kötelezettséget, valamint a  függő
kötelezettséget a  követelést, illetve kötelezettséget keletkeztető dokumentum alapján külön analitikus
nyilvántartásban.
4. Beszámolási kötelezettség 4. § (1) Az időközi mérlegjelentés, az éves intézményi és fejezeti elemi költségvetési beszámoló elkészítéséért a Költségvetési
Iroda vezetője felel.
(2) Az éves intézményi és fejezeti elemi költségvetési beszámolót a főtitkár javaslata alapján az elnök fogadja el.
 (3) A Gazdasági Versenyhivatal fejezeti sajátosságára tekintettel nem végez a beszámolókkal kapcsolatban külön fejezeti
irányítószervi felülvizsgálatot. A beszámoló összeállítása után át kell tekinteni
a) a költségvetési előirányzattal együtt jóváhagyott – alaptevékenységbe tartozó – szakmai feladatok teljesítését,
értékelését,
b) a költségvetési előirányzat megállapításának módjától függően a pénzügyi teljesítés és a feladatmegvalósítás
összhangját,
c) az eredeti és a módosított terv- és tényadatok eltérését, valamint
d) a költségvetési és a pénzügyi számvitel összefüggéseinek érvényesülését.
5. A számviteli politika keretében elkészítendő szabályzatok 5. § A számviteli politika keretében elkészítendő szabályzatokat a mellékletek tartalmazzák az alábbiak szerint:
a) az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát az 1. melléklet,
b) az eszközök és források értékelésének szabályozását a 2. melléklet,
c) az önköltségszámítás rendjét a 3. melléklet,
d) a pénz- és értékkezelési szabályzatot a 4. melléklet,
e) a felesleges vagyontárgyak hasznosításának és selejtezésének rendjét az 5. melléklet.
6. Záró rendelkezések 6. § Ez az utasítás 2014. május 1-jén lép hatályba.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
2011. CLXV. törvény a polgárőrségről és a polgárőri tevékenység szabályairól.
A közbiztonság és a közrend megteremtése és fenntartása az állam alapvető joga és kötelessége. A közbiztonság és a közrend
fenntartásában részt venni kívánó, a környezetük biztonságáért felelősséget érző állampolgárok számára a polgárőrség nyújt
cselekvési lehetőséget. E tiszteletre méltó tevékenység elismerése és megbecsülése fejeződik ki a polgárőrök védelmének és
támogatásának állam általi garantálásával. A közbiztonság megszilárdításában fontos szerepet betöltő önkéntes társadalmi
szerveződés hatékony működésének biztosítása, valamint e szerveződéseknek a rendőrséggel, az önkormányzatokkal, a rendészeti
szervekkel és a lakossággal való együttműködése kereteinek meghatározása érdekében az Országgyűlés a következő törvényt
alkotja: I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § Az e törvényben nem szabályozott kérdésekre az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek
működéséről és támogatásáról szóló törvény és a Polgári Törvénykönyv rendelkezéseit kell alkalmazni.
II. FEJEZET A POLGÁRŐR SZERVEZETEK JOGÁLLÁSA 1. A polgárőr szervezetek típusai
2. § (1) Polgárőr szervezet: a) a polgárőr egyesület,
b) a területi polgárőr szövetség, valamint c) az Országos Polgárőr Szövetség.
(2) A polgárőr szervezetek politikai tevékenységet nem folytathatnak, működésük a politikai pártoktól független.
(3) A polgárőr szervezet elnevezésének tartalmaznia kell a „polgárőr” megjelölést. Nyilvántartásba vett más társadalmi
szervezet az elnevezésében a polgárőrséggel való összetéveszthetőségre alkalmas megjelölést és elnevezést nem
használhat. (4) A polgárőr szervezet e jellegére utaló adatot a bírósági nyilvántartásban fel kell tüntetni.
2. A polgárőr egyesület 3. § (1) A polgárőr egyesület alapfeladatként a helyi közrend és közbiztonság védelme, valamint a bűnmegelőzésben való
közreműködés érdekében közterületi járőrszolgálatot, figyelőszolgálatot, a közúti baleset helyszínén, valamint
bölcsőde, óvoda, általános és középiskola közvetlen közelében jelzőőri tevékenységet lát el.
(2) A polgárőr egyesület az (1) bekezdésben foglalt polgárőri tevékenységen túlmenően kiegészítő feladatként
önkéntesen közreműködhet a) a katasztrófákra történő felkészülés, a katasztrófák elleni védekezés és a helyreállítás, újjáépítés feladataiban,
valamint a polgári védelmi szervezetek tevékenységében, továbbá a környezet veszélyeztetésének, károsításának
megelőzésében és elhárításában, következményeinek felszámolásában, A törvényt az Országgyűlés a 2011. november 28-ai ülésnapján fogadta el.
b) a baleset-megelőzési, az áldozatvédelmi, a közlekedésbiztonsági, állat-, környezet- és természetvédelmi
tevékenység támogatásában, a lakosság és az önkormányzatok közötti kapcsolat erősítésében,
c) az otthonában élő fogyatékos személy védelmében, a polgárok és javaik védelmében, az állami és önkormányzati
vagyon megóvásában, d) a közterületen közbiztonsági, bűnmegelőzési, valamint bűnüldözési célból elhelyezett képfelvevő által rögzített
felvételek megfigyelésében, e) a rendezvények helyszínének biztosításában, f) a Rendőrségről szóló törvény alapján a rendőrkapitány, a megyék (főváros) tekintetében a rendőrfőkapitány és
a polgárőr szervezet működési területén illetékes helyi önkormányzat által létrehozott bűnmegelőzési és
közbiztonsági, valamint baleset-megelőzési bizottság munkájában, g) az önálló, valamint közös feladat- vagy szolgálatellátás útján az együttműködő szervek szakmai tevékenységének
segítésében, h) a polgárőr egyesület feladataival összefüggő oktatási, kulturális, ismeretterjesztő tevékenységben, valamint
i) a körözött tárgyak, személyek és holttestek azonosításában és felkutatásában.
(3) A polgárőr egyesület (1) bekezdésben meghatározott alapfeladatait más társadalmi szervezet nem végezheti, ilyen
célra más társadalmi szervezet nem alapítható. 4. § (1) A polgárőr egyesület a 3. § (1) bekezdésében meghatározott alapfeladatokat akkor kezdheti meg, valamint
végezheti, ha a) a működési területén illetékes megyei (fővárosi) rendőr-főkapitánysággal írásbeli együttműködési
megállapodást kötött, valamint b) az Országos Polgárőr Szövetség tagja.
(2) A polgárőr egyesület a 3. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott, a katasztrófák elleni védekezéssel összefüggő
kiegészítő feladat ellátását akkor kezdheti meg, valamint végezheti, ha rendelkezik a hivatásos katasztrófavédelmi
szerv illetékes területi szervének előzetes írásbeli egyetértésével. (3) A polgárőr egyesület működési területe annak a településnek, fővárosi kerületnek, valamint az azokkal közvetlenül
határos település földrajzi területe, amelyet a polgárőr egyesület székhelyeként megjelölt. A polgárőr egyesület
működési területe – az alapfeladata ellátásával összefüggésben, indokolt esetben – a fővárosi kerület, valamint az
azzal közvetlenül határos kerület közigazgatási területén túl a főváros teljes közigazgatási területére is kiterjedhet.
5. § (1) A polgárőr egyesület a helyi rendőri szervnél kezdeményezi a 4. § (1) bekezdés a) pontja szerinti együttműködési
megállapodás megkötését. A helyi rendőri szerv az együttműködési megállapodás megkötésére irányuló kérelmet
– a kézhezvételt követő – 30 napon belül, javaslatával együtt köteles felterjeszteni a megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányságra. A megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság az együttműködési megállapodást a kérelem és
a helyi rendőri szerv javaslatának kézhezvételét követő 30 napon belül köti meg.
(2) Az együttműködési megállapodás tartalmazza különösen a) az együttműködés területeit,
b) a polgárőr egyesület részére térítés nélkül vagy térítés ellenében átadásra kerülő tárgyi eszközök, valamint a
biztosított helyiségek használatára és visszavételére vonatkozó rendelkezéseket, c) a közös feladatok ellátásának rendjét, valamint a polgárőr egyesület tevékenysége ellátásáról, annak
körülményeiről nyújtandó tájékoztatás módját és tartalmát, d) a kapcsolattartás módját, az együttműködéssel kapcsolatban eljárásra jogosult helyi rendőri szervet,
e) az együttműködést segítő további rendelkezéseket, valamint f) a polgárőr egyesület elkötelezettségét tartalmazó nyilatkozatot a jogszabályok és az együttműködési
megállapodásban foglaltak betartására vonatkozóan. (3) Ha a polgárőr egyesület a 3. § (2) bekezdésében megjelölt kiegészítő feladatok közül az általános rendőrségi feladatok
ellátására létrehozott szerv hatáskörével összefüggő feladatot is ellát, úgy e feladat ellátásának módjáról az
együttműködési megállapodásban rendelkezni kell. (4) Az együttműködési megállapodás megszűnik, ha
a) azt határozott időtartamra kötötték, az időtartam letelt és az együttműködést nem hosszabbították meg,
b) abban a felek közösen megállapodnak, c) azt az együttműködő fél felmondja, valamint
d) az együttműködők valamelyike jogutód nélkül megszűnik. (5) Az együttműködési megállapodás felmondása esetén a polgárőr egyesület – jogorvoslati eljárás megindításától
függetlenül – polgárőri tevékenységet nem láthat el. (6) Ha az együttműködési megállapodás megszűnik, az együttműködők kötelesek elszámolni egymással. Az elszámolás
az együttműködési megállapodásban meghatározottak szerint történik. (7) Az együttműködési megállapodás vonatkozásában – e törvényben foglalt kivételekkel – a Polgári Törvénykönyv,
az azzal kapcsolatos jogvita bíróság előtti eljárására a polgári perrendtartásról szóló törvény szabályai az irányadók.
(8) Ha a polgárőr egyesületnek korábban azért kellett az e törvény szerinti tevékenységével felhagynia, mert az
együttműködési megállapodást a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság felmondta, akkor e polgárőr egyesülettel,
valamint a tagjai által alapított új polgárőr egyesülettel az azonnali hatályú felmondástól számított 1 éven belül nem
köthető újabb együttműködési megállapodás. 6. § (1) A polgárőr szervezet tevékenysége során együttműködik az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott
szervvel, a hivatásos katasztrófavédelmi szervekkel, továbbá együttműködhet az egyéb rendvédelmi szervekkel,
az önkormányzati tűzoltóságokkal és az önkéntes tűzoltó egyesületekkel, az állami és önkormányzati szervekkel,
a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszervével, a közlekedési hatósággal, a környezet- és természetvédelmi szervekkel,
a mezei és természetvédelmi őrszolgálatokkal, az erdészeti szakszemélyzettel, valamint a hivatásos vadászokkal.
Az együttműködés tartalmát a felek írásbeli együttműködési megállapodásban rögzíthetik.
(2) Az együttműködés különösen a tevékenységek közös ellátását, a szakmai tevékenység segítését, a kölcsönös
tájékoztatást, a tevékenység összehangolását, a képzési programokban való részvétel elősegítését, valamint az
önkéntesen vállalt feladatok támogatását jelenti. (3) Ha az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv tudomására jut, hogy az illetékességi területén
együttműködési megállapodás hiányában polgárőr szervezet működik, vagy nem polgárőr szervezetként
nyilvántartásba vett társadalmi szervezet a 3. § (1) bekezdése szerinti tevékenységet lát el, haladéktalanul értesíti az
ügyészt, valamint a külön jogszabályokban meghatározottak szerint intézkedik.
3. A területi polgárőr szövetség 7. § (1) Területi polgárőr szövetségnek minősül a polgárőr egyesületek olyan szövetsége, amelyet a megyében (fővárosban)
székhellyel rendelkező polgárőr egyesületek hoznak létre és az e törvényben meghatározott feladatokat látja el.
(2) A területi polgárőr szövetség a 8. § (4) bekezdés szerint akkor kérheti felvételét az Országos Polgárőr Szövetségbe, ha a
székhelye szerint illetékes megyei (fővárosi) rendőr-főkapitánysággal megkötött együttműködési megállapodással
rendelkezik. (3) A területi polgárőr szövetség működési területe kiterjedhet a székhelye szerinti
a) megye (főváros) közigazgatási területére, valamint b) megyével (fővárossal) közvetlenül határos közigazgatási egységek földrajzi területére is.
(4) A területi polgárőr szövetség tagja a (3) bekezdés szerinti közigazgatási területen működő polgárőr egyesület lehet.
(5) A területi polgárőr szövetség a) képviseli tagjai közös érdekeit a területi állami szervek, a megyei (fővárosi) önkormányzatok, valamint más civil
szervezetek előtt, b) összehangolja tagjai tevékenységét, c) együttműködik a működési területén illetékes állami szervekkel, megyei (fővárosi) önkormányzatokkal, valamint
a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitánysággal a polgárőri szolgálat ellátása feltételeinek fejlesztése érdekében.
4. Az Országos Polgárőr Szövetség 8. § (1) Az Országos Polgárőr Szövetség az önkormányzás elvén alapuló közhasznú jogállású köztestület. Az Országos
Polgárőr Szövetség névhasználatára kizárólag az e törvény által létrehozott köztestület jogosult.
(2) Az Országos Polgárőr Szövetség feletti törvényességi ellenőrzést az ügyészség gyakorolja.
(3) Az Országos Polgárőr Szövetség az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv központi szervével
együttműködési megállapodást köt. (4) A polgárőr szervezet felvétele az Országos Polgárőr Szövetségbe nem tagadható meg, ha a polgárőr szervezet magára
nézve kötelezőnek elfogadja az Országos Polgárőr Szövetség alapszabályát. A tagfelvételi kérelem vonatkozásában
annak beérkezését követő 30 napon belül az Országos Polgárőr Szövetség dönt.
(5) Az Országos Polgárőr Szövetség legfelsőbb szerve a tagok képviselőiből álló közgyűlés.
(6) A közgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik: a) az alapszabály megállapítása és módosítása,
b) ügyintéző és a képviseleti, valamint a felügyelő szerv tagjainak megválasztása és visszahívása,
c) az etikai bizottság elnökének és tagjainak megválasztása és visszahívása,
d) az előző évre vonatkozó szakmai és pénzügyi beszámoló valamint a tárgyévi pénzügyi és szakmai terv elfogadása,
e) minden olyan kérdés, amelyet az alapszabály a közgyűlés kizárólagos hatáskörébe utal.
(7) Az Országos Polgárőr Szövetség gazdálkodását az ellenőrző testület mellett a közgyűlés által választott könyvvizsgáló
is ellenőrzi. Az ellenőrző testület, valamint a könyvvizsgáló írásbeli jelentése hiányában a közgyűlés a számvitelről
szóló törvény szerinti beszámolóról nem dönthet. (8) Az Országos Polgárőr Szövetség működésének részletes szabályait e törvény, valamint az egyéb jogszabályok
rendelkezéseinek figyelembevételével a közgyűlés által elfogadott alapszabály határozza meg.
9. § (1) Az Országos Polgárőr Szövetség közigazgatási hatósági feladatként
a) kiadja a polgárőr tevékenység végzésére jogosító igazolványt (a továbbiakban: polgárőr igazolvány),
b) nyilvántartást vezet a kiadott polgárőr igazolványokról, a kiadásuk alapjául szolgáló, a 10. § (3) bekezdésében
meghatározott feltételek igazolásához szükséges adatokról, az adatváltozásról, a polgárőr szolgálat ellátására
jogosultakról, az igazolvány visszavonásáról, bevonásáról, c) dönt a szolgálati és etikai szabályokat megszegő polgárőrökkel szemben benyújtott panaszról,
d) az országos baleset-megelőzési bizottság tagjaként közvetlenül is részt vesz a baleset-megelőzésben.
(2) Az Országos Polgárőr Szövetség további feladatai: a) gondoskodik a polgárőrök szakmai felkészítéséről, képzéséről, továbbképzéséről,
b) a polgárőr szolgálat ellátását meghatározó szolgálati és etikai szabályzat megalkotásával biztosítja a polgárőr
szolgálat rendeltetésszerű és szakszerű ellátását, c) meghatározza a polgárőrség bűnmegelőzési, közlekedésbiztonsági tevékenységének irányait, folyamatos
szakmai koordinációval segíti a területi polgárőr szövetségek és polgárőr egyesületek tevékenységét,
d) az Országgyűlés rendészeti ügyekkel foglalkozó bizottsága részére minden év március 31-ig írásos beszámolót
készít és a bizottság munkaterve szerint tájékoztatót tart,
e) képviseli és védi a polgárőrség, valamint a polgárőrök érdekeit,
f) véleményt nyilvánít az e törvény hatálya alá tartozó tevékenységeket érintő jogszabályokról, kezdeményezheti
jogszabályok kiadását, g) az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény adatvédelmi szabályai
megtartásával a nyilvántartásában szereplő adatokról – személyazonosításra alkalmatlan módon – statisztikai
adatokat szolgáltat, valamint h) kapcsolatot tart a polgárőri tevékenységet ellátó külföldi szervezetekkel.
(3) Az Országos Polgárőr Szövetség működési, elhelyezési feltételeit az általános rendőrségi feladatok ellátására
létrehozott szerv központi szervével kötött együttműködési megállapodásban meghatározott módon az általános
rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv központi szerve vagy a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság
biztosíthatja. (4) Az Országos Polgárőr Szövetség felkérésére az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv központi
szerve gondoskodik a polgárőrök képzésében, szakmai ismereteinek bővítésében való rendőrségi közreműködésről.
III. FEJEZET A POLGÁRŐRI SZOLGÁLAT ELLÁTÁSÁNAK, VALAMINT A POLGÁRŐR IGAZOLVÁNY KIBOCSÁTÁSÁNAK
ÉS A NYILVÁNTARTÁS SZABÁLYAI 5. A polgárőri szolgálat ellátásának feltételei
10. § (1) A polgárőri szolgálat a 3. § (1) és (2) bekezdése szerinti feladatok e törvényben meghatározott feltételeknek megfelelő
ellátása. (2) A polgárőri szolgálat ellátásának rendjével kapcsolatos részletes szabályokat az Országos Polgárőr Szövetség által
kiadott szolgálati és etikai szabályzat állapítja meg. (3) Polgárőr az a
a) 18. életévét betöltött, b) cselekvőképes és c) büntetlen előéletű
személy lehet, aki nyilatkozatával önként vállalja a polgárőri szolgálat ellátását és magára nézve kötelezőnek ismeri el
a (2) bekezdés szerinti szabályzatokat. 6. A polgárőr igazolvány kibocsátása és a nyilvántartás
11. § (1) A polgárőr a 3. § (1) és (2) bekezdésben meghatározott alap- és kiegészítő feladatokat kizárólag polgárőr igazolvány
birtokában láthatja el. A polgárőr igazolvány formátumát a rendészetért felelős miniszter állapítja meg.
(2) A polgárőr igazolvány kiadását a polgárőr egyesületbe történő belépését követően a polgárőr egyesület az Országos
Polgárőr Szövetségtől kérelmezi a tagja számára. A kérelemhez mellékelni kell a polgárőr által önkéntesen
rendelkezésre bocsátott természetes személyazonosító adatokat, a lakcímét igazoló hatósági igazolvány másolatát,
továbbá a 10. § (3) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott feltételek megállapításához szükséges, a polgárőr által
a Polgári Törvénykönyv szerint tett jognyilatkozatot. (3) Az Országos Polgárőr Szövetség a polgárőr igazolványt a kiállítására irányuló kérelem beérkezését követő 30 napon
belül adja ki. (4) Az Országos Polgárőr Szövetség által kibocsátott polgárőr igazolvány tartalmazza
a) a polgárőr aa) családi és utónevét, ab) fényképét,
ac) azonosító számát, b) a polgárőr egyesület nevét és székhelyének megjelölését,
c) az Országos Polgárőr Szövetség mint kibocsátó megnevezését,
d) a polgárőr igazolvány egyedi azonosítóját, valamint e) a 10. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelő polgárőr esetén, hogy közterületi járőr- és figyelőszolgálat,
valamint jelzőőri tevékenység ellátására jogosult. (5) A polgárőr igazolvány visszavonásig érvényes.
(6) Az Országos Polgárőr Szövetség a (2) bekezdésben meghatározottakon kívül ellenőrizheti a 10. § (3) bekezdés b) és
c) pontjában meghatározott feltételek fennállását, amelynek elősegítése érdekében a polgárőr – az Országos Polgárőr
Szövetség felszólítására – köteles új, 30 napnál nem régebbi hatósági bizonyítványt benyújtani.
(7) Az Országos Polgárőr Szövetség a (6) bekezdés alapján kezelt adatokat az eljárás befejezését követő napon törli.
(8) A polgárőr a polgárőr igazolvány adataiban vagy a kiadásának feltételeiben bekövetkezett változást – az adatok
megváltozása esetén új polgárőr igazolvány kiadása, a kiadás feltételeiben bekövetkezett változás esetén a polgárőr
igazolvány visszavonása céljából – 8 napon belül a polgárőr egyesület útján köteles bejelenteni az Országos Polgárőr
Szövetség részére. 12. § (1) Az Országos Polgárőr Szövetség a polgárőr igazolványt 8 napon belül visszavonja, ha
a) megállapítja, hogy kiadásának feltételei nem állnak fenn,
b) a polgárőrt a polgárőri szolgálat jogellenes ellátása miatt indult szabálysértési vagy büntetőeljárásban jogerősen
elmarasztalták, c) a polgárőr egyesület kezdeményezésére, ha a polgárőr nem kíván a továbbiakban polgárőri szolgálatot folytatni,
vagy d) a polgárőr egyesület jelzésére, ha a polgárőr egyesületi tagsága megszűnt.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben történő visszavonás tartama a polgárőri szolgálat ellátására vonatkozó
szolgálati és etikai szabályok megsértése miatt a polgárőri szolgálat ellátásától való eltiltás időtartama, de legfeljebb
6 hónap, szabálysértés elkövetése esetén 1 év, bűncselekmény elkövetése esetén 5 év. A visszavonás kezdőnapja
a polgárőr jogsértő tevékenységét megállapító határozat jogerőre emelkedésének napja. A visszavonás
időtartamának leteltét követően a polgárőr a 11. § (2) bekezdés szerint kezdeményezheti az Országos Polgárőr
Szövetségnél a polgárőr igazolvány újbóli kiadását. (3) Az Országos Polgárőr Szövetség a polgárőr igazolványt 8 napon belül bevonja
a) a 3. § (1) bekezdésben meghatározott alapfeladat ellátásától vagy a polgárőri szolgálat ellátásától való eltiltás
időtartamára, ha a polgárőrrel szemben az Országos Polgárőr Szövetség etikai bizottsága a 25. § (1) bekezdés
b) vagy c) pontjában meghatározott intézkedést alkalmazta, valamint
b) a szabálysértési vagy a büntetőeljárás jogerős befejezéséig, ha a polgárőrrel szemben szabálysértési vagy
büntetőeljárás indult és a polgárőr igazolvány bevonását az eljáró hatóság előzetesen indokoltnak tartotta.
(4) A polgárőr köteles a polgárőr egyesületnek haladéktalanul jelezni, ha vele szemben szabálysértési vagy büntetőeljárás
indult. A polgárőr egyesület e tényről haladéktalanul tájékoztatja az Országos Polgárőr Szövetséget, amely beszerzi
az eljáró hatóság nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy az eljárás jogerős befejezéséig indokoltnak tartja-e a polgárőr
igazolványának bevonását. (5) Az Országos Polgárőr Szövetség a honlapján közzéteszi az érvényes, a bevont és a visszavont polgárőr igazolványok
egyedi azonosítóját, valamint a polgárőr egyesület működési területének megjelölését, amelynek tagja az igazolvány
birtokosa. 13. § (1) Az Országos Polgárőr Szövetség a polgárőr igazolványok kibocsátásával és visszavonásával kapcsolatos feladatok
ellátása céljából nyilvántartást vezet, amely a) a polgárőr természetes személyazonosító adatait és lakcímét, a 10. § (3) bekezdés b) és c) pontjában
meghatározott feltételek igazolásához szükséges iratokat, b) a kiadott polgárőr igazolványok egyedi azonosítóját, továbbá
c) a visszavont polgárőr igazolványokra, valamint a visszavonás jogalapjára és időtartamára vonatkozó adatokat
tartalmazza. (2) Az Országos Polgárőr Szövetség a 26. §-ban meghatározott rendelkezések végrehajtásának elősegítése érdekében
nyilvántartást vezet, amely a 26. § szerinti támogatás felhasználásával kapcsolatos adatokat tartalmazza.
(3) A polgárőr egyesületi tagságának megszűnése vagy a polgárőr igazolvány visszavonása esetén az (1) bekezdésben
meghatározott adatokat 2 év elteltével kell törölni. (4) Az (1) és (2) bekezdés szerinti adat – az (5) bekezdésben meghatározott kivétellel – kizárólag statisztikai célú gyűjtésre
továbbítható. (5) Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott nyilvántartásokból adatot igényelhet
a) a bíróság büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetés és intézkedés végrehajtása céljából,
b) az ügyészség törvényességi ellenőrzés lefolytatása, bűncselekmények megelőzése, felderítése, büntetőeljárás
lefolytatása vagy büntetés és intézkedés végrehajtása céljából, c) a nyomozó hatóság bűncselekmények megelőzése, felderítése, büntetőeljárás lefolytatása vagy büntetés és
intézkedés végrehajtása céljából, d) a nemzetbiztonsági szolgálatok a törvényben meghatározott felderítési, nemzetbiztonsági védelmi és elhárítási,
információszerzési, továbbá nemzetbiztonsági, iparbiztonsági, belső biztonsági és bűnmegelőzési ellenőrzési
célból, e) a rendőrség belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerve a hatáskörébe tartozó
bűncselekmények megelőzése és felderítése céljából, f) a rendőrség terrorizmust elhárító szerve terrorcselekmények vagy azzal összefüggésben elkövetett más
bűncselekmények megelőzése, felderítése és megszakítása, továbbá kiemelt személyvédelmi feladatai ellátása
céljából, g) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv közbiztonság-védelmi feladatainak, valamint
közrendvédelmi, határrendészeti feladatainak ellátása során az együttműködési megállapodás megkötéséhez
szükséges, az e törvényben meghatározott rendelkezések vizsgálata céljából,
h) a szabálysértési eljárás lefolytatásához a szabálysértési ügyekben eljáró hatóság, valamint
i) jogának vagy jogos érdekének érvényesítése érdekében a magánszemély, jogi személy vagy jogi személyiséggel
nem rendelkező szervezet. (6) Az adattovábbítás iránti kérelemnek tartalmaznia kell az adatigénylés céljának igazolását és a jogalapot, valamint
az adatigénylés tárgyának azonosításához szükséges adatokat. 7. A polgárőri szolgálatellátás szabályai
14. § (1) A polgárőr – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – kizárólag egyesülete működési területén láthatja el
tevékenységét. (2) A polgárőr az egyesülete működési területén kívül is elláthatja tevékenységét, ha
a) a területileg illetékes polgárőr egyesülettel közösen látja el tevékenységét,
b) arra a polgárőr egyesület a 6. § (1) bekezdésben meghatározott szervekkel együttműködési megállapodást
kötött, c) a polgárőr egyesületet, vagy a területi szövetséget a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság felkéri a megye
(főváros) közigazgatási területén való tevékenységellátásra, vagy d) a polgárőr egyesület az érintett önkormányzattal írásban erre irányuló együttműködési megállapodást kötött.
(3) Amennyiben az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv arról tájékoztatja a polgárőr egyesületet,
hogy működési területén fokozott ellenőrzést hajt végre, ennek tartama alatt a polgárőr egyesület saját feladatainak
ellátását köteles bejelenteni és a fokozott ellenőrzést elrendelő rendőri szerv utasításainak megfelelően eljárni.
15. § (1) A polgárőr a polgárőri szolgálat ellátása során hatósági jogkörrel nem rendelkezik, a Rendőrségről szóló törvényben
meghatározott kényszerítő eszközt – az e törvényben meghatározottak kivételével – nem alkalmazhat, valamint
köteles az eljárása által érintett személyek emberi méltóságát és alapvető jogait tiszteletben tartani.
(2) A polgárőr a polgárőri szolgálat ellátása során – a 3. § (2) bekezdés b), f) és h) pontjai kivételével – országosan egységes
formaruhát (a továbbiakban: formaruha) visel. A formaruhán jól láthatóan fel kell tüntetni a „polgárőrség”, valamint
a polgárőr egyesület székhelyének megjelölését. A formaruha jellemzőit a rendészetért felelős miniszter állapítja meg.
(3) A polgárőr hatósági jellegre utaló, megtévesztésre alkalmas egyéb jelzést vagy címet, rendfokozati jelzést nem
használhat. (4) A polgárőri szolgálat ellátása során a polgárőr köteles magánál tartani polgárőr igazolványát. Ha a polgárőr
közterületen lát el polgárőri szolgálatot, annak tartama alatt polgárőri igazolványát köteles a formaruhán jól látható
helyen, az egyedi azonosítót tartalmazó oldalával kifelé fordítva, kitűzve viselni.
(5) A polgárőr a polgárőri szolgálat ellátása során – a Rendőrségről szóló törvényben meghatározott vegyi eszköz
kivételével – nem tarthat magánál a közbiztonságra különösen veszélyes eszközökről szóló kormányrendeletben
meghatározott közbiztonságra különösen veszélyes eszközt, továbbá nem viselhet lőfegyvert.
(6) A polgárőr egyesület polgárőri szolgálat ellátása érdekében a jogszabályban meghatározottak szerint jogosult
az egységes digitális rádió-távközlő rendszer használatára. 16. § (1) A polgárőr a polgárőri szolgálat ellátása során a rendőrségnél rendszeresített hatóanyag-tartalmú és töltőanyag
tömegű vegyi eszközt tarthat magánál, amelyet kizárólag jogos védelmi helyzetben használhat. A használata esetén
kerülni kell a sérülés okozását. (2) A polgárőr a vegyi eszköz használata nyomán megsérült személynek köteles segítséget nyújtani, szükség esetén pedig
gondoskodni arról, hogy a sérültet orvos elláthassa. (3) A vegyi eszközt az Országos Polgárőr Szövetség – térítés ellenében – az általános rendőrségi feladatok ellátására
létrehozott szerv központi szervétől igényelheti az együttműködési megállapodás alapján.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott eljárásrend nélkül beszerzett vegyi eszköz birtoklására és a polgárőri tevékenység
során történő felhasználására a közbiztonságra különösen veszélyes eszközökre vonatkozó általános szabályok az
irányadók. 17. § (1) A polgárőr egyesület gépjárművén a fényvisszaverődést segítő eszközökön és anyagokon kívül jelzésként kizárólag
a „polgárőrség” felirat, a polgárőr egyesület székhelyének megjelölése, az Országos Polgárőr Szövetség és a település
címere helyezhető el. A polgárőr szervezet gépjárműve nem lehet valamely rendvédelmi szerv vagy más hatóság
gépjárművéhez való hasonlósága miatt megtévesztésre alkalmas. (2) A polgárőri szolgálat ellátása során a gépjárművön figyelmeztető jelzést adó készülék – jogszabályban
meghatározottak szerint – működtethető. (3) A közterületi járőrszolgálat gépjárművel történő ellátása során a polgárőr köteles a gépjármű menetlevelének olyan
módon történő vezetésére, amelyből egyértelműen megállapítható a polgárőri szolgálat útvonala, időtartama,
valamint a figyelmeztető jelzést adó készülék működtetésének oka, helyszíne és időtartama.
18. § (1) A polgárőr a polgárőri szolgálat ellátása során jogosult a szabálysértés, bűncselekmény elkövetésén tetten ért
személyt a cselekmény abbahagyására felszólítani, a cselekmény folytatását megakadályozni és a bűncselekmény,
valamint a tulajdon elleni szabálysértés elkövetésén tetten ért személyt visszatartani.
(2) A polgárőr köteles a visszatartott személyt haladéktalanul a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a
szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló törvény vagy a büntetőeljárásról szóló törvény szerint eljárni jogosult
hatóságnak átadni, ha erre nincs módja, e szervet nyomban értesíteni.
19. § (1) A közterületi járőrszolgálat során a közterületen és nyilvános helyen a bűncselekmények, a szabálysértések, valamint a
közrendet és a közbiztonságot sértő cselekmények észlelése és megakadályozása céljából a polgárőr meghatározott
körzetben, területen vagy útvonalon bűnmegelőzési tevékenységet folytat, megelőzi az egyéb jogellenes
cselekményeket, valamint végzi a jogsértések 18. § szerinti megszakítását és a tetten ért személyek visszatartását.
(2) A figyelőszolgálatra beosztottak feladata, hogy a megfigyeléssel érintett területen a közrendet, közbiztonságot
veszélyeztető cselekményeket megelőzzék és megszakítsák, továbbá a rend fenntartása érdekében segítséget
nyújtsanak a közösségi rendezvények rendezőinek. 20. § (1) A polgárőr a közúti közlekedési balesetek, valamint a kiemelt rendezvények, katasztrófa sújtotta területek helyszínén,
továbbá az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv, más rendvédelmi szervek és az önkormányzat
felkérésére a közlekedés zavartalanságának biztosítása érdekében jogosult jelzőőri feladatok ellátására. A rendőri
intézkedést igénylő baleset helyszínén a polgárőr a jelzőőri tevékenységet a rendőr megérkezéséig önállóan,
azt követően az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv felkérésére és utasításainak megfelelően
végezheti. (2) A polgárőr a rendőri intézkedést igénylő baleset helyszínére érkezését követően haladéktalanul értesíti az általános
rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervet. Az értesítés kiterjed a baleset jellegére, a sérültek számára,
valamint arra, hogy a polgárőr megítélése szerint milyen veszélyhelyzet állt elő.
(3) A polgárőr – a bölcsőde, az óvoda, valamint az általános és középiskola fenntartójának értesítése mellett – a megyei
(fővárosi) rendőr-főkapitánysággal kötött együttműködési megállapodása alapján jogosult a gyermekek úttesten
történő biztonságos átkelésének elősegítése érdekében a bölcsődék, az óvodák és az általános iskolák közvetlen
közelében jelzőőri feladatokat ellátni. (4) Az (1) és a (3) bekezdésben foglalt célból a jelzőőr nappal jelzőtárcsával, éjszaka és korlátozott látási viszonyok esetén
piros fényt adó lámpával irányítja a forgalmat. Munkáját jól látható és hallható jelzésekkel köteles összehangolni.
A jelzőőri tevékenységet végzőnek és jelzéseinek a megállási látótávolságból folyamatosan láthatóknak kell lenniük.
(5) Ha a közúti közlekedési baleset helyszínén a forgalmat jelzőőr irányítja, „Egyéb veszély” jelzőtáblát – jelzőőrre utaló
kiegészítő táblával – kell elhelyezni a) lakott területen kívül minden esetben,
b) lakott területen akkor, ha a jelzőőr és jelzése folyamatosan és jól láthatóan nem észlelhető.
(6) A jelzőőri feladatokat ellátó polgárőr e tevékenysége során láthatósági mellénnyel kiegészített formaruhát visel.
A láthatósági mellényen jól láthatóan fel kell tüntetni a „polgárőrség” megjelölést.
21. § (1) A polgárőr – az együttműködési megállapodásban rögzítettek alapján – közreműködhet körözött személyek,
gépjárművek és más tárgyak felkutatásában, azonosításában, valamint holttestek személyazonosságának
megállapításában. Ha a polgárőr olyan személyről, gépjárműről vagy más tárgyról szerez tudomást, akivel vagy
amellyel kapcsolatban körözést rendeltek el, köteles erről az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott
szervet haladéktalanul értesíteni. (2) Az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv az adatot igénylő polgárőr egyesület részére az Országos
Polgárőr Szövetségen keresztül biztosítja a körözött személyek, gépjárművek vagy egyéb tárgyak, valamint az
azonosítandó holttestek aktuális listájának elektronikus elérhetőségét. 22. § (1) A polgárőr – az együttműködési megállapodásban rögzítettek alapján, a szakmai felkészítést követően – az általános
rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv vagy a települési önkormányzat (a továbbiakban: üzemeltető) által
közterületen közbiztonsági, valamint bűnmegelőzési és bűnüldözési célból, bárki számára nyilvánvalóan észlelhető
módon elhelyezett képfelvevő eszközök által rögzített képek megfigyelésében közreműködhet.
(2) Az (1) bekezdés szerinti közreműködés kizárólag a képfelvevő által továbbított képek megfigyelését jelenti.
(3) A polgárőr az (1) bekezdés szerinti közreműködés során észlelt szabálysértésről vagy bűncselekményről
haladéktalanul köteles tájékoztatni a hatóságot. (4) A polgárőr a képfelvevő eszközök kezelése során köteles betartani azokat az üzemeltető által kialakított szervezési,
technikai és egyéb adatbiztonsági intézkedéseket, amelyek az érintett személy személyes adatait, így különösen
magántitkait és magánéletének körülményeit illetéktelen személy tudomására jutásától óvja meg.
(5) A rögzített képfelvételt a polgárőr köteles a Rendőrségről szóló törvényben és a közterület-felügyeletről szóló
törvényben foglalt felhasználási célból a büntető vagy szabálysértési eljárásra jogosult szerv részére továbbítani.
A továbbítás során meg kell jelölni a képfelvétel keletkezése helyét, napját és pontos idejét, valamint a kezelő polgárőr
nevét és azonosítószámát. (6) A polgárőr a képfelvevő eszköz kezelése során az (5) bekezdésben meghatározott feladat ellátása céljából a
képfelvételen szereplő személyre vagy járműre vonatkozóan tudomására jutott adatokat, információkat az eredeti
céltól eltérően nem használhatja fel, a személy- és lakcím, valamint a közúti közlekedési nyilvántartásban tárolt adatok
lekérdezésére nem jogosult. (7) A polgárőr e feladatkörébe tartozó, a szabálysértési és a közigazgatási hatósági eljárásokkal összefüggő személyes
adatok kezelésére külön törvények rendelkezései az irányadók. 23. § Június 27-e országos polgárőrnap.
IV. FEJEZET A PANASZ 24. § (1) A polgárőri szolgálat ellátásával összefüggő szolgálati és etikai szabályszegés esetén panasznak van helye.
(2) Etikai szabályszegést követ el az a polgárőr, aki
a) az etikai szabályzat előírásaival ellentétes magatartást tanúsít,
b) e törvény hatálya alá tartozó tevékenységet oly módon gyakorolja, amely alkalmas arra, hogy a polgárőrség jó
hírnevét sértse, c) a polgárőr a 11. § (2) bekezdésben meghatározott jognyilatkozatában valótlan feltételek fennállását állította, vagy
d) a 11. § (8) bekezdés és 12. § (4) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségét elmulasztja.
(3) Szolgálati szabályszegést követ el az a polgárőr, aki a szolgálati szabályzat előírásaival ellentétes magatartást tanúsít,
azonban magatartásával nem valósít meg szabálysértést, vagy bűncselekményt.
(4) A panaszról etikai eljárás keretében az Országos Polgárőr Szövetség etikai bizottsága dönt. Az etikai eljárás
lefolytatásának nem akadálya, ha ugyanabban az ügyben állami szervek is eljárást folytatnak.
(5) Etikai eljárás indítását az Országos Polgárőr Szövetségnél bárki kezdeményezheti, valamint az Országos Polgárőr
Szövetség hivatalból is megindíthatja. (6) Az etikai eljárás megindítására csak szolgálati vagy etikai szabályszegés gyanúja esetén kerülhet sor. Nem indítható
etikai eljárás, ha azt az Országos Polgárőr Szövetség a szolgálati vagy etikai szabályszegés tudomására jutásától
számított 3 hónapon, vagy a cselekmény elkövetésétől számított 1 éven belül nem indította meg.
(7) Az eljárás alá vont polgárőr az eljárás során képviselőt vehet igénybe, a bizonyítékokat megismerheti, nyilatkozatot
tehet, az iratokba betekinthet, azokról másolatot kérhet, a tanúkhoz és a szakértőkhöz kérdést intézhet, bizonyítási
indítványt terjeszthet elő, az eljárási cselekményeknél jelen lehet.
(8) Az etikai bizottság által kitűzött tárgyalásra az eljárás alá vont polgárőrt meg kell idézni és egyben tájékoztatni kell a
távolmaradás következményeiről. (9) Az etikai bizottság tagjaként az eljárásban és a döntéshozatalban nem vehet részt az eljárás alá vont polgárőr
hozzátartozója és az, aki az eljárásban mint tanú, szakértő vagy tolmács vesz részt, valamint akitől az ügy tárgyilagos
megítélése nem várható el. Az etikai bizottság tagja a kizárási ok fennállását köteles haladéktalanul bejelenteni.
Ezt követően az eljárásban nem vehet részt. (10) Az Országos Polgárőr Szövetség bármely tagja bejelenthet olyan okot, amely az etikai bizottság tagjának
elfogulatlanságát kétségessé teszi. A bejelentés alapján a kizárás kérdésében az etikai bizottság dönt, a bizottság
döntéséig a kizárási okkal érintett személy az eljárásban részt vehet, kivéve a kizárásáról való döntés meghozatalát.
(11) Az etikai bizottság az eljárás során írásbeli, indokolással ellátott határozatot hoz, amelyet a meghozataltól számított
3 napon belül az eljárás alá vont polgárőr és a panaszt tevő részére megküld, a határozattal érintett más személy
részére pedig kérésére megküldhet. (12) Az etikai bizottság tagjai eljárásuk során nem utasíthatók és döntéseikkel kapcsolatban nem vonhatók felelősségre.
25. § (1) A polgárőr szolgálati és etikai szabályszegése esetében alkalmazható intézkedések:
a) írásbeli figyelmeztetés, b) a 3. § (1) bekezdésben meghatározott alapfeladat ellátásától való – legfeljebb 6 hónapig terjedő – eltiltás, vagy
c) a polgárőri szolgálat ellátásától való – legfeljebb 6 hónapig terjedő – eltiltás.
(2) Az Országos Polgárőr Szövetség a) etikai szabályait, az etikai szabályszegéseket és az etikai eljárás részletes szabályait az etikai szabályzat,
b) szolgálati szabályait, a szolgálati szabályszegéseket és az etikai eljárás részletes szabályait a szolgálati szabályzat
rögzíti. (3) Az etikai bizottság által lefolytatott eljárásban hozott határozat ellen a kézbesítéstől számított 30 napon belül a
panaszt tevő, az etikai eljárás alá vont polgárőr, valamint más, a határozattal érintett személy – az egyesületek által
hozott döntésekre irányadó szabályok szerint – bírósághoz fordulhat.
V. FEJEZET A POLGÁRŐR SZERVEZETEK TÁMOGATÁSA 26. § (1) A központi költségvetés a polgárőri tevékenységet – az éves költségvetési törvényben meghatározottak szerint – az
Országos Polgárőr Szövetségen keresztül az alábbi formában támogatja:
a) az Országos Polgárőr Szövetségnek az éves költségvetési törvényben meghatározott összegű támogatást nyújt,
b) megtéríti a polgárőri szolgálatot ellátó polgárőrök formaruhával történő ellátásának költségeit vagy azt
természetben biztosítja, és c) megtéríti a polgárőri szolgálatot ellátó polgárőrök fényvisszaverő mellénnyel történő ellátásának költségeit vagy
azt természetben biztosítja. (2) Az (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott támogatás keretében a formaruhának, valamint a fényvisszaverő
mellénynek a polgárőr részére történő juttatását a központi költségvetés egyszeri alkalommal, valamint az új tagnak a
polgárőr egyesületbe való belépését követően biztosítja. (3) A polgárőr szervezetek a részükre biztosított eszközöket – a rendeltetésüknek és céljuknak megfelelően – kizárólag az
e törvényben meghatározott feladataik ellátásához használhatják. (4) Az állami, önkormányzati szervek – különösen az önkormányzatok, a rendvédelmi szervek, valamint a közlekedési, a
környezet- és természetvédelmi hatóságok – a polgárőr szervezetek működését és tevékenységét lehetőség szerint
anyagi források biztosításával, technikai és egyéb eszközök átadásával, feleslegessé vált vagyontárgy ingyenes
átruházásával vagy más módon támogathatják. VI. FEJEZET AZ ÜGYÉSZ ÉS A BÍRÓSÁG INTÉZKEDÉSEI
27. § (1) A polgárőr szervezetek működésének törvényességét az ügyész – az e törvényben meghatározott eltérésekkel –
az ügyészségről szóló törvény és az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről
és támogatásáról szóló törvény rendelkezései szerint ellenőrzi. (2) Ha a 3. § (1) bekezdésében meghatározott polgárőr tevékenységet nem polgárőr szervezetként nyilvántartásba vett
civil szervezet végzi, az ügyészség törvényességi ellenőrzési jogkörében eljárva keresettel a bírósághoz fordul.
A bíróság a kereset alapján a civil szervezetet eltiltja további tevékenységétől.
(3) Ha a polgárőri szolgálat végzéséhez szükséges együttműködési megállapodás megszűnik, vagy a polgárőr
egyesületnek az Országos Polgárőr Szövetségben megszűnik a tagsága, az ügyészség törvényességi ellenőrzési
jogkörében eljárva keresettel a bírósághoz fordulhat. A bíróság a kereset alapján a polgárőr egyesületet
– új együttműködési megállapodás megkötéséig, valamint az Országos Polgárőr Szövetség tagjai közé való újbóli
felvételig – eltiltja további tevékenységétől. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 8. Felhatalmazó rendelkezések
28. § Felhatalmazást kap a rendészetért felelős miniszter, hogy rendeletben határozza meg
a) a polgárőrök szakmai ismereteinek bővítésében való közreműködés rendőrségi feladatait,
b) a polgárőrök által alkalmazható vegyi eszköz igénylésének rendjét, a térítés módját, a vegyi eszköz átvételének,
valamint visszavételének szabályait, c) a polgárőrök formaruhával történő ellátásának szabályait,
d) a polgárőr igazolvány formátumát, e) a formaruha és a fényvisszaverő mellény jellemzőit,
f) – az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben – a polgárőr igazolvány kiadásával kapcsolatos igazgatási
szolgáltatási díjat, g) – az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – az éves költségvetési törvényben meghatározott
összegű támogatás elosztásának a részletes szabályait. 9. Hatályba léptető rendelkezések
29. § Ez a törvény 2012. február 1-jén lép hatályba.
10. Átmeneti rendelkezések 30. § (1) A bejegyzett és működő polgárőr szervezet legfőbb szervének e törvény hatálybalépése évében megtartott első
ülésén köteles alapszabályát – e törvénynek megfelelően – módosítani és azt a bíróság részére megküldeni.
(2) A bejegyzett és működő polgárőr szervezetek 2012. december 31-ig kötelesek az e törvényben foglaltaknak
megfelelni. (3) A 26. § (1) bekezdés b) és c) pontja szerinti ruházatot vagy annak fedezetét a központi költségvetésben
– az e törvénynek megfelelően átalakult, e törvény szerint működő polgárőr egyesületek tagja vonatkozásában –
2013. január 1-jét követően kell biztosítani. Az új formaruhák biztosításáig az e törvény hatálybalépését megelőzően
használt formaruhák tovább használhatók, amennyiben megfelelnek a 15. § (3) bekezdésében foglalt
követelményeknek. (4) Az Országos Polgárőr Szövetség az e törvény szerint működő polgárőr egyesületek tagjainak a polgárőr
igazolványokat 2013. július 1-jéig köteles kiadni. Az új polgárőr igazolványok kiadásáig az e törvény hatálybalépését
megelőzően, az Országos Polgárőr Szövetség által kiadott polgárőr igazolványok tovább használhatók.
(5) Az Országos Polgárőr Szövetség, mint köztestület a Fővárosi Bíróság által, a 3664/2011. megyei nyilvántartási számon
és 5603/1991. országos nyilvántartásbeli azonosító számon nyilvántartott Országos Polgárőr Szövetség általános
jogutódjaként alakul meg. Az Országos Polgárőr Szövetség a törvény hatálybalépését követő 60. napon belül köteles
az alapító közgyűlését összehívni, amelyen meg kell állapítani az alapszabályt, valamint ügyintéző-képviselő szervet
(elnökséget) és ellenőrző szervet kell választani. (6) A köztestületté átalakult Országos Polgárőr Szövetséget a Fővárosi Törvényszék, mint társadalmi szervezetet
nyilvántartásából törli. 11. Módosító rendelkezések 31. § A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 137. § 2. pont i) alpontja helyébe
a következő rendelkezés lép: (E törvény alkalmazásában közfeladatot ellátó személy:)
„i) a polgárőr a polgárőrségről és a polgárőri tevékenység szabályairól szóló törvényben meghatározott feladatok
ellátásával kapcsolatban,” 12. Hatályon kívül helyező rendelkezések 32. § (1) Hatályát veszti a polgárőrségről szóló 2006. évi LII. törvény.
(2) Hatályát veszti a Btk. 217. § (2) bekezdése, valamint a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 142/B. §-a és
az azt megelőző alcím. Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
15/2012. (I. 6.) KE határozata szolgálati nyugállományba helyezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 52/A. § (2) bekezdése alapján a belügyminiszter előterjesztésére dr. Muhoray
Árpád polgári védelmi vezérőrnagy hivatásos szolgálati viszonyát 2011. december 30-ai hatállyal megszüntetem és őt 2011.
december 31-ei hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem. Budapest, 2011. december 20.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
3/2015. (VII. 21.) KEKKH utasítása a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala Iratkezelési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában és a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások
Központi Hivatala Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 29/2014. (XII. 31.) BM utasítás 43.  § (1)  bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, a  köziratokról, a  közlevéltárakról és a  magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény
(a továbbiakban: Ltv.) 10. § (1) bekezdése, valamint a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló
335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet rendelkezéseinek figyelembevételével – a  Magyar Nemzeti Levéltár Országos Levéltára és
a  Belügyminisztérium jóváhagyásával – a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala iratkezelési
tevékenységének szabályozására kiadom az alábbi utasítást:
1. § A Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala (a továbbiakban: KEKKH) Iratkezelési Szabályzatát
jelen utasítás 1. melléklete tartalmazza.
2. § Jelen utasítás személyi hatálya kiterjed a KEKKH teljes személyi állományára, valamennyi kormánytisztviselőjére és
munkavállalójára.
3. § Az utasítás tárgyi hatálya kiterjed a KEKKH-ban keletkező, oda érkező, illetve onnan kimenő valamennyi iratra.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. § Jelen utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a KEKKH 11/2014. és 25/2014. számú elnöki intézkedése hatályát veszti.
Dr. Ignácz István s. k.,
 elnök


text:
1005/2007. (II. 6.) Korm. határozata a Nemzet Sportolója Cím adományozásáról.
A Kormány a sportról szóló 2004. évi I. törvény
62. §-ának (1) bekezdése alapján – figyelemmel a Nemzet
Sportolója Címről szóló 40/2004. (III. 12.) Korm. rendelet
5. §-ában foglaltakra –
Földi Imre súlyemelő részére a NEMZET SPORTOLÓJA CÍMET
és az azzal járó életjáradékot adományozza. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
10/2010. (II. 5.) ME határozata az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagja megbízásáról.
Az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramokról szóló 1997. évi CXXXVI. törvény 2. § (4) bekezdésében foglalt
jogkörömben az oktatásért felelős miniszter javaslatára
dr. Nádai Lászlót, az Oktatási és Kulturális Minisztérium főosztályvezetőjét
az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagsági teendőinek ellátásával 2010. január 31-ei
hatállyal – hároméves időtartamra – megbízom.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1027/2016. (II. 9.) Korm. határozata az elektromobilitás elterjesztését szolgáló további intézkedésekről.
A Kormány
 1. fontosnak tartja az  elektromos járművek terjedésének elősegítését, ezért egyetért azzal, hogy a  torlódások
megakadályozása céljából esetlegesen bevezetésre kerülő útdíj hatálya alól mentesek legyenek a környezetkímélő
gépkocsik;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és a  nemzeti fejlesztési
miniszter bevonásával készítsen előterjesztést arra vonatkozóan, hogy miként növelhető a  központi költségvetési
szervek, valamint az  állami tulajdonban lévő gazdasági társaságok nem gazdasági alaptevékenységhez használt
személygépjármű-parkjában a  környezetkímélő – és ezen belül az  elektromos – járművek részesedése úgy, hogy
folyamatosan növekedve ezen járművek aránya 2030-ra elérje a 30%-ot;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. május 31.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával vizsgálja meg a  két- és
háromkerekű elektromos járművek (pedelec, e-bike) nemzetgazdasági lehetőségekre épített, szélesebb körű hazai
elterjedését segítő lehetséges kormányzati intézkedéseket és készítsen azokról előterjesztést a Kormány számára.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. május 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök