text:
384/2016. (XII. 2.) Korm. rendelete az egyes földügyi eljárások részletes szabályairól.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva,
az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 90. § (5) bekezdés d) pontjában,
az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 29. pontjában,
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi CXL.  törvény 174/A.  § (1)  bekezdés a) és
b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet alkalmazásában a földügyi igazgatás kiterjed a földművelésügyi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó
szervek kijelöléséről szóló 383/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: kijelölő rendelet) 1.  §-ában felsorolt
feladatok ellátására.
2. § (1) A  földügyi igazgatási eljárásokban a  beadvány postai úton történő benyújtása esetén a  küldeményen fel kell
tüntetni az  ingatlanügyi hatáskörében eljáró illetékes fővárosi és megyei kormányhivatalnak (a  továbbiakban:
kormányhivatal) vagy az ingatlanügyi hatáskörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatalnak (a továbbiakban: járási
hivatal) a  fővárosi és megyei kormányhivatalok szervezeti és működési szabályzatáról szóló MvM utasítás szerinti,
e  rendelet alapján földügyi igazgatási, valamint telekalakítási hatósági feladatokat ellátó szervezeti egységét.
A szervezeti egység feltüntetésének hiányában a beadvány kezelésére a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének
általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 38/B. §-a irányadó.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti feladatokat érintő egyes eljárásokat, valamint a  küldeményen feltüntetendő szervezeti
egységek nevét és címét közzé kell tenni az ingatlan-nyilvántartásért, földügyért és térképészetért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium, a  kormányhivatalok, valamint a  földügyi szakigazgatás
hivatalos honlapján.
II. FEJEZET
AZ INGATLAN-NYILVÁNTARTÁSI ELJÁRÁS ÉS ADATSZOLGÁLTATÁS RÉSZLETES SZABÁLYAI
1. Az ingatlan-nyilvántartási eljárásra vonatkozó rendelkezések 3. § (1) Az  ingatlan-nyilvántartási ügyek intézése, az  ingatlan-nyilvántartás vezetése, valamint az  abból történő
adatszolgáltatás – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – az ingatlan fekvése szerint illetékes járási hivatal, mint
elsőfokú ingatlanügyi hatóság hatáskörébe tartozik.
(2) Ha csereszerződés alapján több járási hivatal illetékességi területén fekvő ingatlanra kérik a tulajdonjog bejegyzését,
a  döntés meghozatalára valamennyi érintett ingatlan vonatkozásában az  a  járási hivatal jogosult, amelyikhez
az eredeti okiratokat benyújtották.
(3) Fedezetcsere esetén, ha a kérelem több, különböző járási hivatal illetékességi területén fekvő ingatlanra vonatkozik,
a  döntés meghozatalára valamennyi érintett ingatlan vonatkozásában az  a  járási hivatal jogosult, amelyiknek
az illetékességi területén fekvő ingatlanra a jelzálogjog bejegyzést kérik. Az eredeti okiratot a döntés meghozatalára
jogosult járási hivatalhoz kell benyújtani. Ha a  jelzálogjog bejegyzése több járási hivatalt érint, a  döntés
meghozatalára az a járási hivatal jogosult, amelyikhez az eredeti okiratokat benyújtották.
(4) Ha az  eredeti okiratot a  (2) és (3)  bekezdés szerinti esetben ugyanazon a  napon több járási hivatalhoz is
benyújtották, ezért a  megelőzés alapján nem állapítható meg a  döntés meghozatalára jogosult hatóság,
az  ügyfeleket hiánypótlás keretében közös nyilatkozattételre kell felhívni. A  felhívást a  kérelem szerint több
ingatlannal érintett, ennek hiányában az  a  járási hivatal bocsátja ki, amelyiknél a  beadvány alacsonyabb
iktatószámot kapott.
(5) A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban:
Ket.) 71/A. §-a szerinti függő hatályú döntés meghozatalára az a járási hivatal jogosult, amely a (4) bekezdés szerinti
hiánypótlási felhívást kiadja.
(6) Az  eljárás lefolytatására és a  döntés meghozatalára a  (2) és (3)  bekezdés szerint jogosult járási hivatal köteles
a döntés meghozatala előtt valamennyi érintett járási hivatal írásos véleményét kikérni a kérelem teljesíthetősége
tekintetében. Az  érintett járási hivatal a  megkeresésre 8 napon belül köteles válaszolni. Véleményeltérés
esetén az  eljárás lefolytatására jogosult járási hivatal álláspontja az  irányadó. A  döntés meghozatalát követően
a  véleményeltérés okairól az  érintett kormányhivatalokat tájékoztatni kell. Az  egységes joggyakorlat kialakítása
érdekében a  másodfokú eljárásra jogosult kormányhivatal a  döntés jogerőre emelkedését követően tájékoztatja
a minisztert a véleményeltérés okairól.
(7) Ha a  föld bírósági végrehajtási árverésének vagy árverésen kívüli eladásának a  bírósági végrehajtásról szóló
1994.  évi LIII.  törvény (a  továbbiakban: Vht.) 139.  §-ában foglalt feltételei 2014. március 14. napját követően
következtek be vagy már azt megelőzően bekövetkeztek, de a  föld értékesítése még nem történt meg, a  Vht.
306. § (2) bekezdésével összhangban a föld kizárólag a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi
CXXII. törvény (a továbbiakban: Földforgalmi tv.) 35. §-a szerinti árverésen értékesíthető, és a tulajdonjog csak ilyen
árverés alapján jegyezhető be az ingatlan-nyilvántartásba.
(8) Peres, illetve nemperes eljárások során az  ingatlan tulajdonszerzése tárgyában hozott bírósági döntés – ide nem
értve a  (9)  bekezdésben meghatározott eseteket – alapján, a  bírósági döntésben szereplő föld tulajdonjogának
az  ott meghatározott személy javára történő bejegyzéséhez a  kormányhivatal által a  27.  § (1)  bekezdés b)  pontja
alapján kiállított, szerzési képességet igazoló – 30 napnál nem régebbi – hatósági bizonyítvány is szükséges.
Ha a járási hivatal megállapítja, hogy a szerzési képességet igazoló hatósági bizonyítvány nem került becsatolásra,
a bírósági döntés által jogot szerzőt a hiányosság pótlására szólítja fel.
(9) A (8) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni a bíróságnak az elbirtoklásról, illetve a tulajdonjog átruházásáról
szóló egyezségnek a bíróság általi jóváhagyásáról szóló döntése alapján történő tulajdonjog ingatlan-nyilvántartási
bejegyzésére irányuló eljárás során.
4. § Az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény bejegyzéshez szükséges igazolásokra vonatkozó rendelkezéseinek
alkalmazása során aláírási címpéldánynak minősül a  közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott címpéldány, valamint
a cégbejegyzési (változásbejegyzési) eljárásban készített és a közreműködő ügyvéd által ellenjegyzett aláírásminta.
5. § (1) A  választási eljárásról szóló törvényben meghatározott, a  helyrajzi szám megváltoztatására vonatkozó tilalom
betartása érdekében a  járási hivatal az  ingatlan helyrajzi számát érintő telekalakítási, illetve ingatlan-nyilvántartási
eljárás során ellenőrzi, hogy az adott ingatlan címében szerepel-e a megváltoztatásra kerülő helyrajzi szám.
(2) Az  ingatlan címadatában változást eredményező telekalakítási engedély megadására, illetve a  helyrajzi szám
változás ingatlan-nyilvántartási átvezetésére (ideértve a  térképi adatbázisban történő változásvezetést is) csak
a választási eljárásról szóló törvény szerinti határidőt követően kerülhet sor.
(3) A  telekalakítási, valamint az  ingatlan-nyilvántartási eljárás végzéssel történő felfüggesztése helyett a  kérelmezőt
írásban kell értesíteni az eljárás lefolytatásának törvényi akadályáról.
2. Több járási hivatalt érintő beadvány benyújtása 6. § (1) A  kijelölő rendelet 1.  melléklete szerinti több, különböző, ingatlanügyi hatósági hatáskörében eljáró járási hivatal
illetékességi területén fekvő ingatlanokra vonatkozó beadványt (bejelentést, kérelmet, megkeresést) és a  hozzá
tartozó eredeti okiratokat mindegyik eljáró járási hivatalhoz külön kell benyújtani.
(2) Csereszerződés, valamint fedezetcsere esetén az eljárásban érintett többi járási hivatalhoz elegendő a bejegyzéshez
szükséges okiratok egyszerű másolatát becsatolni. A  kérelemben utalni kell arra, hogy az  eredeti okiratot melyik
járási hivatalhoz nyújtották be.
3. Felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítása 7. § (1) A  felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítására irányuló eljárás hivatalból, a  járási hivatal észlelése
alapján, a  tulajdonos vagy vagyonkezelő bejelentésére (amennyiben ingatlanrendező földmérő jogosultsággal
rendelkező személy által készített szakvéleményt mellékel), vagy a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló
törvényben meghatározott földmérési jogosultsággal rendelkező személy bejelentésére indul.
(2) A felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítására irányuló eljárás megindítása tényét
a) az ingatlanügyi hatóság által észlelt hiba esetén az erről készült hivatalos feljegyzés keltének napján,
b) a tulajdonos vagy vagyonkezelő bejelentésének beadása napján,
c) a  földmérési jogosultsággal rendelkező személy bejelentésére indult eljárás esetén annak iktatását követő
munkanapon
a folyamatban lévő széljegyek rangsorától függetlenül kell az  érintett ingatlanok tulajdoni lapjára széljegyezni, és
ezt követően haladéktalanul fel kell jegyezni.
(3) A  felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítására irányuló tényfeljegyzés az  eljárást lezáró érdemi
döntés ellen benyújtott fellebbezéssel támadható meg.
(4) Törölni kell a  tényfeljegyzést a  járási hivatal ügy érdemében hozott döntésének jogerőre emelkedését követő
munkanapon.
4. Az államhatár vonalában bekövetkezett változások ingatlan-nyilvántartási átvezetése
8. § (1) A  járási hivatal az  államhatár vonalában bekövetkezett változásokat – azok nemzetközi jogi hatálybalépését
követően – az államhatárról szóló törvényben előírt,
a) a határokmányt kihirdető törvény, vagy
b) a kiegészítő határokmányt vagy a határjegyzőkönyvet jóváhagyó rendelet,
továbbá a határokmány – az államhatár vonalát rögzítő okmányok nyilvántartási példányai kezelésének, tárolásának
rendjéről és a  változások átvezetésének szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott – nyilvántartási
példányának adattartalmával összhangban a  földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv által készített és
a  járási hivatal által záradékolt változási vázrajz, valamint az  ahhoz tartozó egyéb munkarészek alapján vezeti át
az ingatlan-nyilvántartásban.
(2) Ha az  (1)  bekezdésben meghatározott határvonal-változás olyan ingatlant is érint, amelyre nem kizárólagosan
az  állam tulajdonjoga van bejegyezve, a  járási hivatal erről értesíti a  tulajdonosokat, illetve az  állam nevében
tulajdonosi jogokat gyakorló szervet.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti államhatár vonalában bekövetkezett változást abban az  esetben lehet a  Magyarország
részéről átadandó területekre átvezetni, ha azt megelőzően az  állam tulajdonjoga az  ingatlan-nyilvántartásba
bejegyzésre került.
5. Fellebbezés 9. § (1) A járási hivatal ingatlan-nyilvántartási eljárásban hozott döntése ellen a kézbesítéstől számított 30 napon belül lehet
fellebbezni.
(2) Az ingatlan-nyilvántartási eljárásban – a Ket.-ben foglaltak vizsgálata nélkül – fellebbezés benyújtására jogosultnak
kell tekinteni azt, akire nézve a beadvány elintézése sérelmes lehet, így különösen:
a) az adatváltozást bejelentő személyt, továbbá azt, akit érintően a bejegyzés jogszerzést, terhelést, változást,
törlést eredményez, és
b) ha nem azonos az eljárás megindítójával, azt, akinek az ingatlanára vonatkozóan valamely tény feljegyzésére,
törlésére, módosítására vagy adatváltozás átvezetésére került sor.
 (3) Az  az  érdekelt, akinek a  járási hivatal által hozott határozatot bármilyen okból nem kézbesítették, és a  határozat
kézbesítését a  bejegyzéstől számított egy éven belül kérte, a  kézbesítéstől számított 15 napon belül terjeszthet
elő fellebbezést. E bekezdés alkalmazásában érdekeltnek a  (2) bekezdés szerinti fellebbezés benyújtására jogosult
minősül.
(4) A  fellebbezést a  kormányhivatal érdemi határozatának, vagy a  fellebbezési kérelmet érdemi vizsgálat nélkül
elutasító, illetve a másodfokú eljárást megszüntető végzésének meghozataláig lehet visszavonni.
10. § A járási hivatal a  fellebbezés folytán saját hatáskörben vagy a  másodfokú döntés alapján megismételt elsőfokú
eljárásban meghozott döntését abban az  esetben küldi meg az  állami adóhatóságnak, ha a  fellebbezéssel
megtámadott döntését korábban is megküldte, vagy döntésének megváltoztatása okán azt a vonatkozó jogszabályi
előírásoknak megfelelően egyébként is meg kell küldeni.
11. § (1) A kormányhivatal a fellebbezéssel megtámadott döntést
a) helybenhagyja,
b) megváltoztatja, vagy
c) megsemmisíti és a járási hivatalt új eljárásra utasítja.
(2) A  kormányhivatal fellebbezés tárgyában meghozott másodfokú döntését – annak ingatlan-nyilvántartási
foganatosítását követően – abban az esetben kell az állami adóhatóságnak megküldeni, ha
a) korábban a fellebbezéssel megtámadott határozatot is megküldték a részére, vagy
b) az elsőfokú döntés megváltoztatása okán azt a vonatkozó jogszabályi előírásoknak megfelelően egyébként is
meg kell küldeni. 6. Bírósági felülvizsgálati kérelem 12. § (1) Az  ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény szerint az  ingatlanügyi hatósági határozat utólagos kézbesítését kérő
érdekelt a kézbesítéstől számított 15 napon belül terjeszthet elő bírósági felülvizsgálati kérelmet.
(2) A  bírósági felülvizsgálati kérelmet az  ügyre vonatkozó iratokkal, valamint a  tulajdoni lap másolatának
munkapéldányával együtt fel kell terjeszteni a kormányhivatalhoz. A felterjesztést megelőzően az érintett ingatlan
tulajdoni lapjára fel kell jegyezni az ingatlanügyi hatósági határozat elleni bírósági jogorvoslati kérelem benyújtása
tényét.
(3) Az  ingatlan határvonalát vagy területét érintő bírósági felülvizsgálati kérelmet a  bírósági jogorvoslati kérelem
benyújtása tényének feljegyzésével egyidejűleg meg kell küldeni valamennyi érintett ingatlan tulajdonosának is.
(4) A  kormányhivatal a  felterjesztett iratokat a  bíróságnak a  bírósági felülvizsgálati kérelem ügyében meghozott
döntésével együtt küldi vissza a járási hivatalnak.
7. Rendezetlen tulajdoni állású ingatlanokkal kapcsolatos eljárás 13. § A köztársasági elnök területszervezési döntése alapján kialakított település vagy települések az  ingatlannyilvántartás átalakítására irányuló különleges eljárás lefolytatását követően kerülnek felfektetésre az  ingatlannyilvántartásba. Ennek megtörténtéig a  területszervezési döntést megelőző település és helyrajzi szám szerint
szerepelnek az ingatlan-nyilvántartásban.
8. Elektronikusan lekérdezett tulajdonilap-másolat felhasználhatósága 14. § Az eljáró szerv az  általa elektronikus dokumentumként lekérdezett nem hiteles tulajdonilap-másolatot az  eljárása
során, így különösen a  tényállás tisztázásához felhasználhatja, kivéve, ha jogszabály hiteles tulajdonilap-másolat
felhasználását írja elő.
9. Adatleválogatást igénylő adatszolgáltatás elektronikusan feldolgozható formában 15. § (1) A  földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv egyedi megállapodásban meghatározott térítés ellenében
az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvényben foglalt keretek között:
a) a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.),
b) a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár),
c) a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet (a továbbiakban: NFA)
megkeresésére az  ingatlan-nyilvántartási adatbázisból adatleválogatást végezhet, amelynek eredményét
elektronikus dokumentumként adja át a megkeresőnek.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti elektronikus dokumentum szolgáltatási díjának megállapításánál – az  egyedi
megállapodásban – a nem hiteles tulajdoni lap szolgáltatásának díjáról szóló jogszabályokban meghatározott díjat
és díjmegosztást is figyelembe kell venni.
(3) Az (1) bekezdés szerinti elektronikus dokumentum szolgáltatásának díja – törvényben vagy e kormányrendeletben
meghatározott, a tulajdoni lap másolat szolgáltatásra vonatkozó díjmentesség hiányában – a megkeresőt terheli.
(4) Díjmentes adatszolgáltatásra helyrajzi számonként évente egy alkalommal kerülhet sor, a  díjmentességről
a megkeresőnek a vonatkozó jogszabályhely megjelölésével a megkeresésben nyilatkoznia kell.
(5) Az MNV Zrt. részére történő, az (1) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatás az alábbi adatokra nem terjed ki:
a) a lakásszövetkezeti tagot megillető állandó használati jog,
b) a tulajdoni lap III. részén bejegyzett jogosult kiskorúságának ténye, gondnokság alá helyezésének ténye,
c) a  külföldi székhelyű vállalkozás fióktelepének, kereskedelmi képviseletének cégnyilvántartásból történő
törlésének ténye.
(6) A Kincstár részére történő, az (1) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatás az alábbi adatokra nem terjed ki:
a) kiegészítő szöveges bejegyzés,
b) a  külföldi székhelyű vállalkozás fióktelepének, kereskedelmi képviseletének cégnyilvántartásból történő
törlésének ténye,
c) a  bejegyzés, a  feljegyzés és az  adatváltozás átvezetése alapjául szolgáló vagy azzal kapcsolatos bírósági
döntés elleni felülvizsgálati kérelem benyújtásának ténye,
d) jelzálogjog ranghelyének előzetes biztosítása, lemondás jelzálogjog előzetesen biztosított ranghelyével való
rendelkezés jogáról,
e) földminősítési mintatér megjelölése. (7) Az NFA részére történő, az (1) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatás az alábbi adatokra nem terjed ki:
a) a lakásszövetkezeti tagot megillető állandó használati jog,
b) a  társasházakról szóló törvény szerinti, a  közös tulajdon átruházására a  tulajdonostársak összes tulajdoni
hányadának legalább kétharmadát feljogosító alapító okirat elfogadása, módosítása, továbbá az  elfogadás,
illetve a módosítás időpontja.
16. § Az önkormányzati adóhatóság megkeresésére a járási hivatal az illetékességi területén fekvő település – fővárosban
kerület – vonatkozásában az építményadó, a telekadó, a magánszemély kommunális adójában az adómegállapítási
eljárásához szükséges ingatlan-nyilvántartási adatok leválogatásával adatszolgáltatást végez, amely elektronikusan
feldolgozható formában a tulajdoni lapon szereplő következő adatokat tartalmazza:
a) az ingatlan adatai (ingatlan címe, helyrajzi száma, területnagysága);
b) az ingatlan tulajdonosának, tulajdonosainak:
ba) természetes személyazonosító adatai, nem magánszemély székhelycíme,
bb) tulajdoni hányada;
c) bejegyzett – a helyi adókról szóló törvény szerinti – vagyoni értékű jogosultjainak:
ca) természetes személyazonosító adatai, nem magánszemély székhelycíme,
cb) jogosultsági hányada;
d) a telekalakítási vagy építési tilalom, mint tény feljegyzésének a napja.
17. § A járási hivatal az  ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény végrehajtására kiadott miniszteri rendelet szerinti
földmérési földkönyvet elektronikusan szerkeszthető formában is szolgáltathatja.
III. FEJEZET
A TERMŐFÖLD HASZNOSÍTÁSÁVAL, VÉDELMÉVEL ÉS A FÖLDMINŐSÍTÉSSEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁSOK
RÉSZLETES SZABÁLYAI
18. § (1) A  járási hivatal, valamint a  kormányhivatal az  1.  melléklet szerinti földvédelmi hatósági eljárásokban az  ott
meghatározott feltételek fennállása esetén, az 1. melléklet A) részében megjelölt szakkérdéseket is köteles vizsgálni,
továbbá az 1. melléklet B) részében meghatározott hatóságokat, mint kijelölt szakhatóságokat köteles megkeresni.
(2) Az 1. melléklet A) része szerinti eljárások eredményeként kiadott határozatnak – a Ket.-ben foglalt előírásokon túl –
tartalmaznia kell:
a) a rendelkező részben a vizsgált szakkérdésekkel összefüggő előírásokat és feltételeteket,
b) az  indokolási részben a  vizsgált szakkérdések és a  vizsgálat során tett, a  döntés szempontjából lényeges
megállapításokat, valamint
c) a rendelkező részbe foglalt előírások és feltételek indokainak részletes bemutatását.
(3) Ha a  fellebbezés az  elsőfokú eljárásban vizsgált olyan szakkérdést érint, amelynek elbírálására a  másodfokú
ingatlanügyi hatóság nem rendelkezik szakértelemmel, a szakkérdés vizsgálatára az 1. melléklet A) részében foglalt
táblázat „C” oszlopában megjelölt szerv rendelhető ki szakértőként.
(4) Ha a  döntés felülvizsgálatára jogosult másodfokú ingatlanügyi hatóság az  1.  melléklet A) részében foglalt
táblázat „B” oszlopában meghatározott szakkérdés kapcsán megállapítja, hogy az  elsőfokú határozatot az  (1) és
(2) bekezdésben foglaltak figyelmen kívül hagyásával hozták meg, a határozat megsemmisítésének van helye.
19. § (1) Ha a kormányhivatal másodfokú eljárásában vagy másodfokú szakhatósági közreműködésével, illetve szakértőként
történő kirendelésével kapcsolatban a  hatósággal szembeni kizárási ok áll fenn, a  Kormány a  4.  mellékletben
meghatározott kormányhivatalt jelöli ki másodfokon eljáró földvédelmi hatóságként, közreműködő
szakhatóságként a 4. mellékletben meghatározott illetékességi területen.
(2) A  földvédelmi szakkérdés vizsgálatára az  (1)  bekezdésben meghatározott kizárási ok fennállása esetén
a 4. mellékletben meghatározott kormányhivatal rendelhető ki szakértőként.
20. § A termőföld védelméről szóló törvényben meghatározott, a földminősítési mintatér elhelyezését biztosító használati
jogot a kormányhivatal gyakorolja.
IV. FEJEZET
TELEKALAKÍTÁSI ELJÁRÁS 21. § (1) A  telekalakítási eljárás kérelemre induló eljárás. A  kérelem tartalma szerint a  telekalakítási eljárás típusai
a következők:
a) telekalakítási engedélyezési eljárás, és
b) egyesített telekalakítási eljárás.
(2) Az egyesített telekalakítási eljárás lefolytatására vonatkozó kérelem alapján
a) a telekalakítás engedélyezésére, és
b) a  telekalakítási engedély jogerőre emelkedését követően a  földrészlet adataiban, továbbá a  bejegyzett
jogok és feljegyzett tények vonatkozásában a  telekalakítással bekövetkező változásnak az  ingatlannyilvántartásban történő átvezetésére (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban: változásátvezetési eljárás)
irányuló eljárás indul meg.
 (3) A telekalakítás engedélyezése iránti kérelmet benyújthat:
a) a telekalakítással érintett bármelyik földrészlet bármelyik tulajdonosa,
b) közös tulajdonban álló földrészlet esetén bármelyik tulajdonostárs,
c) aki a telekalakítással érintett földrészlet tekintetében tulajdoni igényt érvényesít,
d) az elbirtoklás megállapítása iránt polgári peres eljárást kezdeményező,
e) a tulajdonostársaknak a földrészlet területnagyság szerinti többsége, ha a telekalakítás során legalább nyolc
új építési telek keletkezik, valamint
f ) az a személy, aki a telekalakításról a tulajdonossal írásban megállapodott.
(4) Egyesített telekalakítási eljárás iránti kérelmet az – a (3) bekezdés szerinti kérelem benyújtására jogosult – nyújthat
be, aki az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvényben foglaltak szerint az ingatlan-nyilvántartási eljárás megindítására
egyébként jogosult.
(5) A telekalakítási eljárás megindítása iránti kérelemnek a Ket.-ben meghatározottakon túl a következő adatokat kell
tartalmaznia:
a) természetes személy kérelmező esetén a természetes személyazonosító adatokat;
b) gazdálkodó szervezet kérelmező esetén a gazdálkodó szervezet statisztikai számjelét;
c) a  telekalakítással érintett földrészlet vagy földrészletek helyrajzi számát, a  földrészlet vagy földrészletek
fekvése szerinti település megjelölésével;
d) a  kérelmezett telekalakítási eljárás típusának (telekalakítási engedélyezési eljárás vagy egyesített
telekalakítási eljárás) megjelölését;
e) a telekalakítás célját, amely lehet:
ea) telekcsoport újraosztása,
eb) telekfelosztás,
ec) telekegyesítés,
ed) telekhatárrendezés;
f ) az igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolását.
 (6) Az egyesített telekalakítási eljárás megindítására irányuló kérelemnek az  (5) bekezdésben foglaltakon túl meg kell
felelnie az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény szerinti előírásoknak is.
 (7) A telekalakítási eljárás megindítása iránti kérelmet a miniszter által rendszeresített, az általa irányított minisztérium,
valamint a  földügyi szakigazgatás hivatalos honlapján közzétett formanyomtatványon kell benyújtani.
A  telekalakítási eljárás megindítása iránti kérelemhez mellékelni kell a  telekalakítási dokumentációt, mely
a 2. melléklet 1. pontjában felsorolt munkarészeket tartalmazza, a telekalakítás céljának függvényében.
(8) Telekalakítási dokumentációt
a) ingatlanrendező földmérő minősítéssel rendelkező földmérő, vagy
b) az  a)  pont hatálya alá nem tartozó, de a  földmérési és térképészeti tevékenységről szóló jogszabályokban
meghatározott földmérési és térképészeti szakképzettséggel rendelkező személy a (9) bekezdésben foglaltak
figyelembevételével
készíthet.
 (9) Ha a  telekalakítási dokumentációt a  (8)  bekezdés b)  pontja szerinti szakképzettséggel rendelkező személy készíti,
a  dokumentáció minőségét, valamint a  tartalmi és pontossági előírásoknak való megfelelőségét a  (8)  bekezdés
a)  pontja szerinti jogosultsággal rendelkező szakember tanúsítja a  változási vázrajzon és a  telekalakítási
helyszínrajzon.
(10) Azokra az  ingatlanokra, amelyek a  kisajátítást kérő tulajdonában vannak és a  kisajátítási tervben szerepelnek,
az  (1)  bekezdés szerinti telekalakítási eljárás helyett a  kisajátítási terv elkészítéséről, felülvizsgálatáról,
záradékolásáról, valamint a  kisajátítással kapcsolatos értékkülönbözet megfizetésének egyes kérdéseiről szóló
kormányrendeletben meghatározott eljárásrendet kell alkalmazni és e kormányrendelet szerint záradékolt változási
vázrajz alapján kerül sor a változás ingatlan-nyilvántartási átvezetésére.
22. § Telekalakítási eljárás során a  birtokösszevonási cél a  telekcsoport újraosztás esetén valósul meg, amennyiben
az eljárást megelőzően a tulajdonos tulajdonát képező és egymástól távol elhelyezkedő földrészletek
a) egy helyrajzi számon,
b) közvetlenül egymás mellé, vagy
c) út, árok, csatorna közbeékelődésével egymás mellé
kerülnek kialakításra.
23. § (1) A telekalakítási eljárás megindítását az eljárás iránti kérelem benyújtását követő munkanapon valamennyi érintett
tulajdoni lapon széljegyezni kell. A  telekalakítási eljárás megindítása tényét a  széljegyzést követő 8 napon belül
hivatalból kell feljegyezni, kivéve, ha a  kérelem érdemi vizsgálat nélküli elutasítására kerül sor. Az  erről szóló
végzésben a  széljegy törléséről rendelkezni kell, és annak jogerőre emelkedését követő napon azt az  ügyfelek
értesítése nélkül törölni kell a tulajdoni lapról.
(2) A telekalakítási eljárás megindítás tényét hivatalból kell törölni az ingatlan-nyilvántartásból:
a) az engedély iránti kérelem ügyében folytatott eljárást lezáró érdemi döntés vagy az azt megszüntető végzés
jogerőre emelkedését követő napon,
b) egyesített telekalakítási eljárásban a (6), illetve a (7) bekezdés szerinti széljegyzéssel egyidejűleg,
c) egyesített telekalakítási eljárás esetén az a) pontban meghatározott napon.
(3) A telekalakítási eljárás megindítás ténye (1) és (2) bekezdésben foglaltak szerinti feljegyzésének, illetve törlésének
ingatlan-nyilvántartási foganatosításáról az ügyfeleket – ha jogszabály másként nem rendelkezik – külön értesíteni
nem kell.
(4) A  telekalakítási engedély és a  hozzá tartozó telekalakítási dokumentáció az  engedélyező határozat jogerőre
emelkedésétől számított egy évig hatályos. A telekalakítási eljárásban a változási vázrajzot a járási hivatal – ha ennek
műszaki és jogi akadálya nincs – újra záradékolja.
(5) Abban az esetben, ha a telekalakítás ingatlan-nyilvántartási átvezetése folyamatban lévő bírósági eljárás miatt nem
történt meg, az  ügyfél kérelmére a  járási hivatal – ha ennek műszaki és jogi akadálya nincs – hatályossági idején
belül egy alkalommal a  telekalakítási engedélyt egy évre meghosszabbítja, valamint a  változási vázrajzot újra
záradékolja. A kérelemhez a bíróság által érkeztetett keresetlevelet csatolni kell.
(6) Az  egyesített telekalakítási eljárás iránti kérelem esetén a  változásátvezetési eljárás a  beadvány széljegyzésével
–  a  (7)  bekezdésben foglalt esetet kivéve – a  telekalakítási engedély jogerőre emelkedését követő munkanapon
indul meg.
(7) Az  egyesített telekalakítási eljárás esetén amennyiben, a  telekalakítási engedély másodfokon emelkedik jogerőre,
a  változásátvezetési eljárás a  jogerős határozat elsőfokú ingatlanügyi hatósághoz történő beérkezésének napján
indul meg.
(8) Egyesített telekalakítási eljárás esetén a változásátvezetési eljárási szakasz ügyintézési határideje 15 nap.
 (9) Ha egyesített telekalakítási eljárás esetén a  változásátvezetési eljárásra irányuló kérelem teljesítésére nincs
lehetőség, a  telekalakítási engedély jogosultja a  szükséges okiratok benyújtásával a  (4)  bekezdésben megjelölt
időn belül külön ingatlan-nyilvántartási eljárás megindításával kérheti a  földrészlet adataiban történő, továbbá
a  bejegyzett jogok és feljegyzett tények vonatkozásában a  telekalakítással bekövetkező változásnak az  ingatlannyilvántartásban történő átvezetését.
24. § (1) A  járási hivatal, valamint a  kormányhivatal a  telekalakítási eljárásban a  3.  mellékletben meghatározott feltételek
fennállása esetén, az  ott megjelölt szakkérdéseket is köteles vizsgálni, továbbá – ha a  szakkérdés vizsgálatára
hatáskörrel nem rendelkezik – a 3. melléklet B) részében meghatározott hatóságokat, mint kijelölt szakhatóságokat
köteles megkeresni.
(2) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az ingatlanügyi hatósági hatáskörében eljáró járási
hivatal hatályos záradékával ellátott változási vázrajz és területkimutatás csatolásával a  szakhatóságként kijelölt
hatóság hat hónapig felhasználható előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki.
(3) A 3. melléklet A) része szerinti eljárások eredményeként kiadott határozatnak – a Ket.-ben foglalt előírásokon túl –
tartalmaznia kell
a) a rendelkező részben a vizsgált szakkérdésekkel összefüggő előírásokat és feltételeket,
b) az  indokolási részben a  vizsgált szakkérdések és a  vizsgálat során tett, a  döntés szempontjából lényeges
megállapításokat, valamint
c) a rendelkező részbe foglalt előírások és feltételek indokainak részletes bemutatását.
(4) A  járási hivatal a  kérelem mellékleteként benyújtott telekalakítási dokumentációt 15 napon belül megvizsgálja.
A  járási hivatal által záradékolt változási vázrajz és a  hozzá tartozó terület-kimutatás, valamint a  telekalakítási
helyszínrajz hiteles másolata képezi az  alapját a  3.  melléklet szerinti szakkérdések vizsgálatának, valamint
a 3. mellékletben kijelölt szakhatóság vagy szakértő megkeresésének, ha előzetes szakhatósági állásfoglalás nem áll
rendelkezésre.
(5) A  (4)  bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni, ha az  ingatlan-nyilvántartásban a  kérelem tárgyát képező
földrészletet vagy földrészleteket érintően változtatási vagy telekalakítási tilalom van feljegyezve. Ebben az esetben
a telekalakítási kérelmet – a szakhatóságok megkeresése nélkül – el kell utasítani.
(6) A járási hivatal a telekalakítás engedélyezése esetén a – 2. melléklet 3. pontja szerinti záradékkal ellátott – változási
vázrajzot a jogerős határozathoz mellékelve küldi meg a kérelmező részére.
(7) Abban az  esetben, ha a  telekalakítási eljárás az  ingatlan-nyilvántartásba feljegyzett bányatelket érint,
a  változásátvezetési eljárásban hozott bejegyző határozatot az  illetékes bányafelügyeleti hatáskörében eljáró
kormányhivatalnak is meg kell küldeni.
(8) Ha a  fellebbezés az  elsőfokú eljárásban vizsgált olyan szakkérdést érint, amelynek elbírálására a  másodfokú
telekalakítási hatóság nem rendelkezik szakértelemmel, a szakkérdés vizsgálatára a 3. melléklet A) részében foglalt
táblázat „C” oszlopában megjelölt szerv rendelhető ki szakértőként.
(9) Ha a  döntés felülvizsgálatára jogosult másodfokú telekalakítási hatóság megállapítja, hogy a  telekalakítási
határozatot az  (1) és (2)  bekezdésben foglaltak figyelmen kívül hagyásával hozták meg, a  határozat
megsemmisítésének van helye.
25. § (1) Nem minősül telekalakítási eljárásnak a  tulajdonosi jogokat gyakorló NFA kérelmére induló olyan megosztási
eljárás, amely a  Nemzeti Földalapba tartozó, kizárólagos állami tulajdonban lévő földrészlet árverés útján történő
értékesítése céljából az erdő művelési ágú alrészlet önálló ingatlanná alakítására és a változás ingatlan-nyilvántartási
átvezetésére irányul.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti eljárást a  földrészlet fekvése szerint területileg illetékes telekalakítási hatóságként eljáró
járási hivatal folytatja le.
(3) A  megosztáshoz szükséges földmérési munkarészeket az  NFA által az  árverési értékesítés során közzétett
hirdetményben is szereplő ingatlan-nyilvántartási adatok alapján kell elkészíteni, és a  változást az  ingatlanügyi
hatóság által záradékolt változási vázrajz alapján kell az  ingatlan-nyilvántartásban átvezetni azzal, hogy a változási
vázrajz elkészítéséhez helyszíni felmérés nem szükséges.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti, az  ahhoz kapcsolódó művelési ág változási, valamint a  változás átvezetésére irányuló
eljárást rangsorban megelőző kérelmek elbírálására irányuló valamennyi eljárást soron kívül kell lefolytatni.
26. § (1) A Kormány által rendeletben nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségűvé nyilvánított ügy tárgyát képező
építési beruházás tervezett megvalósítása érdekében lefolytatott egyesített telekalakítási eljárás telekalakítási
engedélyezési eljárási szakaszának ügyintézési határideje 15 nap, a  változásátvezetési eljárási szakasz ügyintézési
határideje 5 nap.
(2) A  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánított telekalakítási eljárásban a  24.  §
(1) bekezdését – a szakhatóságok bevonásának és közreműködésének feltétele tekintetében – az építési beruházást
nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánító kormányrendeletben meghatározott
eltérésekkel kell alkalmazni.
(3) A Kormány által rendeletben nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségűvé nyilvánított ügy tárgyát képező
építési beruházás megvalósulását követően a  beruházónak gondoskodnia kell a  megvalósult állapotot rögzítő
térképi adatváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő átvezetéséről.
V. FEJEZET
FÖLD TULAJDONJOGÁNAK MEGSZERZÉSÉRE IRÁNYULÓ SZERZÉSI KÉPESSÉG IGAZOLÁSA
27. § (1) A  kormányhivatal az  ügyfél erre irányuló kérelmére, valamint a  bíróság vagy közjegyző megkeresésére hatósági
bizonyítványt állít ki arról, hogy az  ügyfél földművesnek minősül vagy a  Földforgalmi tv. 10.  §-a alapján a  föld
tulajdonjogát megszerezheti, továbbá megfelel a  Földforgalmi tv. 16.  § (1)  bekezdésében foglaltaknak, és nem
állnak fenn a  Földforgalmi tv. 27.  § (2)  bekezdés b)  pont bb)  alpontjában foglalt elutasítási feltételek. A  hatósági
bizonyítvány a föld tulajdonjogának megszerzésére nem jogosít, az csak
a) a kérelemben megjelölt földnek:
aa) végrehajtási, felszámolási vagy önkormányzati adósságrendezési eljárással összefüggő, vagy
ab) a Nemzeti Földalapba tartozó földrészletek árverés útján történő értékesítésére irányuló
árverezésén való részvételhez szükséges vonatkozó feltétel fennállását; vagy
b) a  3.  § (8)  bekezdésében meghatározott bírósági döntésben szereplő föld tulajdonjogának a  bírósági
döntésben szereplő fél javára történő bejegyzéséhez szükséges szerzési képességet
igazolja.
(2) Az  (1)  bekezdés a)  pont ab)  alpontja alapján az  árverésen történő részvételhez kiállított hatósági bizonyítvány
tartalmazza a Földforgalmi tv. 18. § (1) bekezdés e) pontja szerinti, legfeljebb 20 km-es távolságra vonatkozó feltétel
fennállását.
(3) A  hatósági bizonyítvány kiadására irányuló kérelemben meg kell jelölni a  mező- és erdőgazdasági földek
forgalmáról szóló 2013.  évi CXXII.  törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló
2013. évi CCXII. törvény 13. § (1) bekezdés a) pontja szerinti adatokat, valamint az árverezésre kerülő vagy a bírósági
döntés alapján történő tulajdonjog bejegyzéssel érintett föld fekvésének települését és helyrajzi számát, valamint
a szerzéssel érintett tulajdoni hányadot.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 28. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
29. § Az e  rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokra az  eljárás megindulásakor hatályban lévő
jogszabályokat kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
32/2018. (XI. 27.) OGY határozata.  a 2019. év II. Rákóczi Ferenc-emlékévvé nyilvánításáról 1. Az Országgyűlés − tisztelettel adózva a Rákóczi-szabadságharc emléke előtt – II. Rákóczi Ferenc erdélyi fejedelemmé történő megválasztásának 315. évfordulója alkalmából a 2019-es esztendőt II. Rákóczi Ferenc-emlékévvé nyilvánítja.
2. Az  Országgyűlés támogatja és szorgalmazza mind az  anyaországban, mind a  határon túl élő magyarság és
a  diaszpóra magyarsága körében olyan rendezvények, megemlékezések szervezését, valamint oktatási anyagok
készítését, amelyek méltó emléket állítanak II. Rákóczi Ferenc fejedelemnek és szabadságküzdelmének.
3. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy az 1–2. pontban foglaltak figyelembevételével állapítsa meg a II. Rákóczi
Ferenc-emlékévhez kapcsolódó egyes feladatokat, és azok megvalósítása érdekében tegye meg a  szükséges
intézkedéseket.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Latorcai János s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
468/2017. (XII. 28.) Korm. rendelete a külföldi felhasználásra szánt közokiratok felülhitelesítésének szabályairól.
A Kormány a  külföldön felhasználásra kerülő közokiratok diplomáciai vagy konzuli hitelesítésének (felülhitelesítésének)
mellőzéséről Hágában, az 1961. október 5. napján kelt egyezmény kihirdetéséről szóló 1973. évi 11. törvényerejű rendelet 4. §
(3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya
a) a  külföldön felhasználásra kerülő közokiratok diplomáciai vagy konzuli hitelesítésének (felülhitelesítésének)
mellőzéséről Hágában, az  1961. október 5. napján kelt egyezmény kihirdetéséről szóló 1973. évi
11. törvényerejű rendelettel (a továbbiakban: Tvr.) kihirdetett, a külföldön felhasználásra kerülő közokiratok
diplomáciai vagy konzuli hitelesítésének (felülhitelesítésének) mellőzéséről Hágában, az  1961. október 5.
napján kelt egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 3.  cikkében előírt tanúsítványnak (a továbbiakban:
tanúsítvány) az  igazságügyért felelős miniszter, a  külpolitikáért felelős miniszter és a  Magyar Országos
Közjegyzői Kamara (a továbbiakban együtt: tanúsítványt kiállító szerv) általi kiállítására, és
b) az Egyezményben nem részes államokban történő felhasználásra szánt közokiratoknak a külpolitikáért felelős
miniszter általi felülhitelesítésére
terjed ki. 2. A tanúsítvány kiállításának szabályai 2. § (1) A kérelmet a tanúsítványt kiállító szervhez személyesen vagy – a külpolitikáért felelős miniszterhez intézett kérelem
kivételével – írásban lehet előterjeszteni.
(2) A  külföldön tartózkodó ügyfél a  kérelmet a  Magyar Országos Közjegyzői Kamara (a továbbiakban: Kamara) által
tanúsítvánnyal ellátandó közokirat kivételével, a  konzuli védelemre vonatkozó jogszabályok rendelkezéseivel
összhangban a külföldi tartózkodási helye szerint illetékes konzuli tisztviselőnél is benyújthatja.
(3) A kérelem kormányablaknál nem terjeszthető elő. 3. § (1) A kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a kérelmező nevét, megnevezését és lakóhelyét, székhelyét,
b) a tanúsítvánnyal ellátni kért közokiratot kiállító szerv vagy személy megnevezését,
c) a tanúsítvánnyal ellátni kért közokirat ügyszámát vagy az azonosítására alkalmas más adatot és
d) a tanúsítvánnyal ellátni kért közokirat felhasználási államát.
(2) A  kérelemmel több közokirat tanúsítvánnyal történő ellátása is kérhető, ha a  kérelem az  egyes közokiratokhoz
kapcsolódóan külön-külön tartalmazza az (1) bekezdés b)–d) pontja szerinti adatokat.
(3) A  kérelem a  tanúsítványt kiállító szerv által rendelkezésre bocsátott nyomtatványon is előterjeszthető.
A tanúsítványt kiállító szerv a nyomtatvány mintáját a honlapján közzéteszi.
(4) A kérelemhez mellékelni kell a tanúsítvánnyal ellátni kért eredeti közokiratot, elektronikus közokirat esetében annak
papíralapú hiteles másolatát.
(5) A Kamarát megillető díj megfizetéséről szóló igazolást a kérelemhez mellékelni kell.
4. § (1) Ha a tanúsítvány kiállításához előzőleg a közokiratnak valamely szerv által végzett felülhitelesítése (a továbbiakban:
közbenső felülhitelesítés) szükséges, a tanúsítványt kiállító szerv a közokirat külföldi felhasználhatósága érdekében
a  tanúsítvány kiállításával e  szerv hitelesítő záradékának felülhitelesítését végzi el. A  közbenső felülhitelesítésre
vonatkozó információkat a tanúsítványt kiállító szerv a honlapján közzéteszi.
(2) Egy szerv közbenső felülhitelesítése akkor fogadható el, ha az  általa felügyelt vagy irányított szerv aláírásés bélyegzőlenyomat-mintájával rendelkezik. Ilyen esetben a  felügyelt vagy irányított szerv aláírás- és
bélyegzőlenyomat-mintáját a tanúsítványt kiállító szervnek nem kell beszereznie.
(3) Ha a  Tvr. 3.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti közokirat tanúsítvánnyal történő ellátása iránti kérelmet konzuli
tisztviselőnél nyújtják be és a  tanúsítvány kiállítását megelőzően a  közokiratot közbenső felülhitelesítéssel is el
kell látni, a tanúsítványt kiállító szerv intézkedik a közokiratnak a közbenső felülhitelesítést végző szervhez történő
eljuttatása iránt. A közbenső felülhitelesítés szükségességéről és feltételeiről az ügyfelet előzetesen tájékoztatni kell.
5. § (1) A tanúsítvány tartalmát és formáját e rendelet 1. melléklete határozza meg.
 (2) A tanúsítványt magyar nyelven kell kiállítani, amely mellett az angol nyelv is használható.
 (3) A tanúsítványt a közokiratra kell rávezetni vagy ahhoz kell hozzáfűzni, és a kiállító szerv bélyegzőjének lenyomatával
kell ellátni. 6. § (1) A  tanúsítványt kiállító szerv jogosult a  tanúsítvánnyal ellátni kért közokiratot kiállító vagy azt közbenső
felülhitelesítéssel ellátó szervnél vagy személynél ellenőrizni a  közokirat, az  azokon szereplő aláírás vagy
bélyegzőlenyomat valódiságát, valamint a kiállításra való jogosultságot.
(2) A tanúsítvánnyal ellátni kért hiteles fordítást készítő személynek vagy szervnek a hiteles fordítás készítésére külön
jogszabály alapján fennálló jogosultságát a tanúsítványt kiállító szerv ellenőrzi.
7. § (1) A  tanúsítvány kiállításához szükséges aláírás- és bélyegzőlenyomat-mintákat az  aláírásra való jogosultság
keletkezésétől, illetve a bélyegzőlenyomat változásától számított tizenöt napon belül, megküldi
a) a Tvr. 3.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti közokiratokat kiállító szerv vagy személy az  igazságügyért felelős
miniszternek,
b) a Tvr. 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti közokiratokat kiállító szerv vagy személy a Kamarának,
c) minden olyan, a  Tvr. 3.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti közokiratot kiállító szerv vagy személy, amely
rendszeresen állít ki vagy lát el közbenső felülhitelesítéssel külföldön felhasználni kívánt közokiratot vagy lát
el külön jogszabály alapján hiteles fordítással ilyen közokiratot, a külpolitikáért felelős miniszternek.
(2) Nem terheli az  (1)  bekezdés szerinti kötelezettség a  szakfordításról és tolmácsolásról szóló 24/1986. (VI. 26.)
MT rendelet 6/A. §-a alapján hiteles fordítás készítésére jogosult személyt.
(3) Az  (1) bekezdés c) pontjának alkalmazásában azok a szervek minősülnek külföldön felhasználni kívánt közokiratot
rendszeresen kiállító vagy közbenső felülhitelesítéssel ellátó, illetve ilyen közokiratot rendszeresen, külön
jogszabály alapján hiteles fordítással ellátó szervnek, amelyek közokiratait vagy közbenső felülhitelesítéseit, illetve
hiteles fordításait a  külpolitikáért felelős miniszter két egymást követő félévben legalább két-két alkalommal
tanúsítvánnyal látta el. A  külpolitikáért felelős miniszter erről az  érdekelt szerveket írásban tájékoztatja,
a megkeresett szervek (1) bekezdésben előírt kötelezettsége az értesítés kézhezvételétől áll fenn.
(4) Ha a  tanúsítvány kiállításához szükséges aláírás- és bélyegzőlenyomat-minta nem áll rendelkezésre, azok
beszerzése iránt a  tanúsítványt kiállító szerv haladéktalanul intézkedik. A  megkeresett szerv az  aláírás- és
bélyegzőlenyomat-mintát a  megkeresés kézhezvételétől számított nyolc napon belül köteles megküldeni
a tanúsítványt kiállító szervnek.
(5) Nincs helye a (4) bekezdés szerinti intézkedésnek, ha a kérelmező a hiteles fordítás tanúsítvánnyal történő ellátása
iránti kérelemhez egyidejűleg mellékeli a  hiteles fordítást készítő személynek vagy szerv vezetőjének a  közjegyző
által hitelesített aláírását és bélyegzőlenyomatát, továbbá szükség esetén a  hiteles fordítás készítésére való
jogosultságot igazoló okiratot vagy annak közjegyző által hitelesített másolatát.
(6) A tanúsítványt kiállító szerv a honlapján megjelenteti azon hiteles fordítást készítő személyek és szervek felsorolását,
amelyek aláírás- és bélyegzőlenyomat-mintái a rendelkezésére állnak.
3. Az Egyezményben nem részes államokban felhasználásra szánt közokiratok hitelesítésének
szabályai
8. § (1) A  külpolitikáért felelős miniszter az  Egyezményben nem részes államokban felhasználásra szánt közokiratok
felülhitelesítése során a  konzuli védelemről szóló 2001. évi XLVI. törvényben (a továbbiakban: konzuli védelemről
szóló törvény) megállapított eltérésekkel, továbbá a  2.  § (2)  bekezdés és az  5.  § (1)  bekezdés kivételével
a 2. alcímben meghatározott szabályok szerint jár el.
(2) Az  igazságügyért felelős miniszter és a  Kamara a  konzuli védelemről szóló törvény 15.  § (5)  bekezdése szerinti
közbenső hitelesítési záradék kiállítása során a 2. § (2) bekezdés és az 5. § (1) bekezdés kivételével a 2. alcím szerinti
szabályok szerint jár el.
4. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet 2018. január 1. napján lép hatályba.
10. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
55/2017. (X. 20.) HM utasítása a közforgalmú személyszállítási utazási kedvezmények igénybevételéről és nyilvántartásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján – figyelemmel a közforgalmú személyszállítási
utazási kedvezményekről szóló 85/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet rendelkezéseire – a következő utasítást adom ki:
1. § Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra, a  honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter)
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a  miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési
intézményre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ), továbbá a Magyar Honvédség katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § (1) A  közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről szóló 85/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Korm. rendelet) 7.  §-a alapján a  jogosultak részére a  Korm. rendelet 2.  melléklete szerinti „Utazási utalványt”
a honvédelmi szervezet személyügyi szerve tárgyév március 31-ig a jogosultak rendelkezésére bocsátja. Az „Utazási
utalványt” a személyügyi szerv vezetője kiadmányozza.
(2) A honvédelmi szervezettel a tárgyév március 31. után foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt létesítő személyek számára
az „Utazási utalványt” a jogviszony létrejöttét követő 15 napon belül kell rendelkezésre bocsátani.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerint kiadott utalványok a tárgyévet követő év március 31-ig érvényesek.
3. § (1) A  honvédelmi szervezetek személyügyi szervei az  „Utazási utalvány” kiállításával egyidejűleg ellenőrzik, hogy
a jogosult megfelel-e a Korm. rendelet 7. § (2) bekezdése szerinti feltételeknek.
(2) A 2. § (2) bekezdése szerinti jogviszony-létesítéssel egyidejűleg az érintettet nyilatkoztatni kell arról, hogy az adott
naptári év vonatkozásában a korábbi munkáltató által kiállított „Utazási utalvánnyal” nem rendelkezik.
4. § A 2. és 3. §-ban foglaltaktól eltérően a KNBSZ állománya esetében az „Utazási utalvány” kiállításának rendjét, ideértve
az alapjául szolgáló, 3. § (1) bekezdése szerinti jogosultság fennállásának ellenőrzését is, a KNBSZ főigazgatója belső
rendelkezésben szabályozza.
5. § (1) Egy személy részére egy évben csak egy „Utazási utalvány” adható ki.
 (2) Az utalvány átvételét a jogosultak aláírásukkal igazolják.
 (3) Az utalvány felhasználásáról a jogosultakat elszámoltatni nem kell.
6. § (1) A  honvédelmi szervezetek személyügyi szervei szigorú elszámolású nyilvántartást vezetnek a  kiadott „Utazási
utalványokról”, amelynek alkalmasnak kell lennie arra, hogy kizárja több utalvány azonos személy részére történő
kiadását. A  nyilvántartást az  utolsó bejegyzés dátumát követő év december 31-ig kell megőrizni, ezt követően
az ügyviteli szabályok szerint meg kell semmisíteni.
(2) A tárgyévben az egyik honvédelmi szervezettől egy másik honvédelmi szervezethez áthelyezésre kerülő személyek
esetében az  átadó honvédelmi szervezet az „Utazási utalvány” kiállításáról írásban értesíti az  átvevő honvédelmi
szervezetet.
7. § A  foglalkoztatásra irányuló jogviszony megszűnésekor a  személyügyi szerv által kiadott igazolásokon az „Utazási
utalvány” kiadásának tényét fel kell tüntetni.
8. § Az „Utazási utalvány” kiadásának nyilvántartását az elöljáró személyügyi szerv jogosult ellenőrizni.
9. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
10. § Hatályát veszti a  közforgalmi személyszállítási utazási kedvezmények igénybevételéről és nyilvántartásáról szóló
72/2007. (HK 13.) HM utasítás.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1324/2013. (VI. 12.) Korm. határozata a Projekt és Pályázat Előkészítő és Menedzsment Központ létrehozásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  2014–2020 közötti időszakban állami szerepvállalással segítse a  pályázók európai uniós
forrásokhoz való hozzájutását,
 2. felkéri a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy készítsen részletes előterjesztést a  Projekt és Pályázat
Előkészítő és Menedzsment Központ létrehozásáról és annak működtetéséről a  Széchenyi Programiroda keretein
belül,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2013. augusztus 31.
3. felkéri a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár bevonásával a  2014–2020
közötti európai uniós források terhére tegyen javaslatot a Projekt és Pályázat Előkészítő és Menedzsment Központ
működésének és tevékenységének finanszírozására a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság számára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2013. július 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2009. (HK 4.) HM VTI SZÁT közleménye NATO egységesítési egyezmények elfogadásáról.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és
végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasítás
4. §-a alapján, az egységes védelmi előírások kidolgozása,
az egységesítési egyezményekben foglaltak megvalósítása
és végrehajtása érdekében az alábbi NATO dokumentumok magyar elfogadására, illetve alkalmazásba vételére
vonatkozó nyilatkozatot adom ki:
– Fenntartás nélküli elfogadás bevezetés nélkül. 2. STANAG 2350 (EDITION 3) MORPHIA DOSAGE AND CASUALTY MARKINGS
– Fenntartás nélküli elfogadás.
– A dokumentum alkalmazásba vételének előzetes idő
– Fenntartás nélküli elfogadás.
– A dokumentum alkalmazásba vételének előzetes idő
– Fenntartás nélküli elfogadás.
– A dokumentum alkalmazásba vételének előzetes idő
– Fenntartás nélküli elfogadás
– A dokumentum alkalmazásba vételének előzetes idő
– Fenntartás nélküli elfogadás.
– A dokumentum alkalmazásba vételének előzetes idő
pontja: DOP+6 hónap a teljes haderőnél. Dr. Füredi Károly s. k.,
HM VTI szakállamtitkár


text:
25/2012. (XII. 21.) OBH utasítása a szolgálati bíróság tagjai kinevezésének részletszabályairól és díjazásáról.
Az Országos Bírósági Hivatal elnökeként a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (1) bekezdés
b) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 102. § (4) bekezdésében írt felhatalmazás
alapján a Budapest területén működő ítélőtábla mellett eljáró elsőfokú szolgálati bíróság és a Kúria mellett eljáró másodfokú
szolgálati bíróság tagjainak díjazását az alábbiak szerint szabályozom.
1. § (1) A Budapest területén működő ítélőtábla mellett eljáró elsőfokú szolgálati bíróság és a Kúria mellett eljáró másodfokú
szolgálati bíróság (a továbbiakban: szolgálati bíróság) elnöke és tagjai kinevezéséről szóló, a 2/a., illetve a 2/b. melléklet
szerinti okiratot az Országos Bírói Tanács (a továbbiakban: OBT) soros elnöke írja alá.
(2) A szolgálati bíróság elnökhelyettesének kinevezéséről szóló, a 2/c. melléklet szerinti okiratot a szolgálati bíróság
elnöke a kinevezését követő 15 napon belül írja alá, és az elnökhelyettes személyéről haladéktalanul tájékoztatja az
OBT soros elnökét és az Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH) elnökét.
2. § (1) Az első- és másodfokú szolgálati bíróság az utasítás hatályba lépését követő 90 napon belül egységes ügyrendet alkot
a hatáskörébe tartozó ügyek elbírálása során irányadó eljárási és ügyviteli szabályokra, az eljáró tanácsok
összetételére, az ügyelosztás szabályaira vonatkozóan, s azt jóváhagyásra 15 napon belül az OBT elé terjeszti.
(2) A szolgálati bíróság ügyrendjét az OBT hagyja jóvá.
3. § (1) A szolgálati bíró díjazásának mértéke az adott ügyben működésének minden napjára a bírói 1. fizetési fokozat egy
munkanapra eső összegének kétszerese, de legalább az egy munkanapra eső összeg kétszerese. Amennyiben a
munkanapok kiszámítása során töredék munkanap keletkezik, a nyolc órát el nem érő, de négy órát meghaladó
időtartam egy munkanapnak minősül. (2) Az adott ügyben vagy a különböző ügyekben végzett, négy órát el nem érő munkavégzés időtartama a díjazás
mértékének meghatározása során összeadható. Ebben az esetben az összeszámítás és a díjazás nem a töredéknapokra
irányadó rendelkezések alapján történik. (3) A szolgálati bíróság elnöke e tisztség ellátásáért havonta a bírói 1. fizetési fokozat 50%-ának, elnökhelyettese havonta a
bírói 1. fizetési fokozat 30%-ának megfelelő díjazásra jogosult.
4. § (1) A szolgálati bírák díjazásának alapjául szolgáló munkanapok számát a szolgálati bíróság elnöke írásban igazolja.
Az igazolás alapján a szolgálati bíró szolgálati helye szerinti bíróság megelőlegezi, és havonta számfejti a szolgálati
bíró díját. (2) A szolgálati bíróság elnökének és elnökhelyettesének díját a szolgálati helye szerinti bíróság megelőlegezi és
negyedévente számfejti. 5. § A szolgálati bíróság elnöke, elnökhelyettese és bírája tevékenységével összefüggésben keletkezett költségek
megtérítésére a bírák és az igazságügyi alkalmazottak belföldi kiküldetése esetén fizetendő költségtérítés szabályairól
szóló OBH utasítást kell alkalmazni. A költségtérítés összegét a szolgálati hely szerinti bíróság megelőlegezi.
6. § (1) A díjazás és a költségtérítés pénzügyi forrása az OBH költségvetése.
(2) A szolgálati bíróság elnökének, elnökhelyettesének és tagjainak szolgálati helye szerinti bíróság a kifizetésekről
negyedévente összesítőt készít, amelyet előirányzat-átcsoportosítás céljából megküld az OBH elnökének. Az elnök
engedélyezését követően az előirányzat-módosítás végrehajtásra kerül. 7. § Az elsőfokú szolgálati bíróság feladatai ellátásához szükséges személyi és tárgyi feltételeket a Budapest területén
működő ítélőtábla elnöke, a másodfokú szolgálati bíróság feladatai ellátásához szükséges személyi és tárgyi
feltételeket a Kúria elnöke biztosítja. 8. § Az elsőfokú szolgálati bíróság és a másodfokú szolgálati bíróság tagjaira a javaslatot az OBT részére az 1. melléklet
szerinti adatlapon kell előterjeszteni. 9. § (1) Az utasítás közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a szolgálati bíróság tagjainak kinevezéséről és díjazásáról szóló 2011. évi 7. számú OIT szabályzat.
Dr. Handó Tünde s. k.,
az Országos Bírósági Hivatal elnöke


text:
2/2007. (I. 18.) OKM rendelete a nemzeti kulturális örökség minisztere által adományozható művészeti és egyéb szakmai díjakról szóló 3/1999. (II. 24.) NKÖM rendelet kiegészítéséről.
A Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 7. §-ának (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján az alábbiakat rendelem el:
1. § A nemzeti kulturális örökség minisztere által adományozható művészeti és egyéb szakmai díjakról szóló
3/1999. (II. 24.) NKÖM rendelet a következő 22/J. §-sal
egészül ki:
„22/J. § (1) A „Magyar Kultúra Követe” cím azon
magyar, illetve külföldi magánszemélyeknek adományozható, akik munkásságukkal kiemelkedő érdemeket szereztek a magyar kultúra külföldön történő képviselete terén,
illetve tevékenységükkel, kezdeményezéseikkel hozzájárultak ahhoz, hogy a magyar kultúra szolgálatában állók
munkásságát külföldön is megismerjék, elismerjék, és ezt
a jövőre nézve is vállalják.
(2) A címet évente a Magyar Kultúra Napja alkalmából
7 személy kaphatja.
(3) A kitüntetett adományozást igazoló okiratot, érmét,
kitűzőt és táblát kap.
(4) Az érme ovális alakú, aranyból készült, mérete
30×20, vastagsága 3 milliméter. Az érme egyoldalas,
stilizált – az angol Ambassador (Nagykövet) szót szimbolizáló – „A” betűt ábrázol, köriratban a „Magyar Kultúra
Követe” felirattal.
(5) A kitűző ovális alakú, aranyozott ezüstből készült,
mérete 15×10, vastagsága 3 milliméter. Az érme egyoldalas, stilizált – az angol Ambassador (Nagykövet) szót
szimbolizáló – „A” betűt ábrázol.
(6) A tábla ovális alakú, rézből készült, hosszúsága 200,
magassága 140, vastagsága 3 milliméter. A tábla stilizált
– az angol Ambassador (Nagykövet) szót szimbolizáló –
„A” betűt ábrázol, köriratban magyarul vagy a kitüntetett
által választott nyelven a „Magyar Kultúra Követe” felirattal.”
2. § Ez a rendelet a kihirdetést követő napon lép hatályba.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
1475/2014. (VIII. 27.) Korm. határozata a Magyar Közút Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság finanszírozásának biztosítása érdekében Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezeten belüli átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva, a  Magyar Közút Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság finanszírozásának biztosítása érdekében
10 000,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről
szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek
és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím,
4. Állami tulajdoni részesedések növekedését eredményező kiadások jogcímcsoport, 2. Az  MFB Zrt. tulajdonosi
joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos
bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások
alcím, 4. Állami tulajdoni részesedések növekedését eredményező kiadások jogcímcsoport, 1. Az  MNV Zrt.
tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: azonnal orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
279/2007. (X. 20.) Korm. rendelete a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. XXXIII. törvény végrehajtásáról a helyi önkormányzatok által fenntartott egyes intézményeknél, valamint a testnevelés és a sport területén.
A Kormány a közalkalmazottak jogállásáról szóló
1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.)
20/B. §-ának (2) bekezdésében, 22. §-a (5) bekezdésének
második mondatában, 22. §-ának (9) bekezdésében,
23. §-a (1) bekezdésének harmadik mondatában és
85. §-ában foglalt felhatalmazások alapján a következőket
rendeli el:
1. § A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény végrehajtásáról a helyi önkormányzatok
által fenntartott szolgáltató feladatokat ellátó egyes költségvetési intézményeknél tárgyú 77/1993. (V. 12.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Rendelet) a következő
1/A–1/C. §-okkal egészül ki:
„[A Kjt. 20/B. §-ának (2) bekezdéséhez,
22. §-ának (4), (5) és (9) bekezdéseihez]
1/A. § Nem kötelező pályázatot kiírni
a) abban a munkakörben, amelyre vonatkozóan – 90 na
pon belül – már legalább két alkalommal eredménytelen volt
a pályázati kiírás, és
b) abban a munkakörben, amelynek haladéktalan betöltése a folyamatos ellátás biztonságos megszervezéséhez
elengedhetetlenül szükséges, és a folyamatos ellátás nyújtásához szükséges személyi feltételek más munkaszervezési eszközzel nem biztosíthatóak,
c) a rendelet 2. számú mellékletében felsorolt ügyviteli,
képesített fizikai és fizikai munkakörökben.
1/B. § (1) A Kjt. 22. § (1) és (2) bekezdésével összefüggésben a munkáltató alaptevékenységének ellátásával
összefüggő munkakörnek minősülnek a rendelet 2. számú
mellékletében az ügyintézői munkaköri csoportban felsorolt munkakörök.
(2) Nem kell gyakornoki időt kikötni, ha a közalkalmazott olyan munkakört tölt be, amelyben a besorolás alapjául figyelembe vehető jogi szakvizsga, mérlegképes
könyvelő szakképesítés vagy ezzel egyenértékű képesítés,
okleveles könyvvizsgálói képesítés, doktori fokozat (PhD,
DLA), a tudomány(ok) kandidátusa, a tudomány(ok) doktora, illetve külföldön szerzett és honosított vagy elismert
tudományos fokozat, és ezzel a közalkalmazott rendelkezik.
1/C. § (1) A gyakornoki idővel kapcsolatos szakmai
követelmények két részből állnak: az általános követelményekből és a munkakörhöz kapcsolódó követelményekből.
Az általános követelmények teljesítését minden gyakornok részére elő kell írni. A munkakörhöz kapcsolódó szakmai kötelezettségek megállapításának alapja a kinevezésben meghatározott munkakör, illetőleg az ahhoz kapcsolódó munkaköri leírás.
(2) Az általános követelményeknek biztosítaniuk kell,
hogy a gyakornok megismerje
a) a munkáltató tevékenységét, szervezeti és működési
szabályzatát, egyéb belső szabályzatait, kollektív szerződését,
b) az intézmény működési céljait, azok gyakorlati megvalósulását.
(3) A munkakörhöz kapcsolódó követelményeknek biztosítaniuk kell, hogy a gyakornok
a) megismerje a munkakörére vonatkozó foglalkoztatási alapelveket, a munkaköre alapján ellátandó tevékenység gyakorlati feladatait,
b) megismerje a munkáltató tevékenységének általános
és sajátos jellemzőit,
c) elmélyítse a munkaköre ellátásához szükséges elméleti és gyakorlati ismereteket.
(4) Az (1) bekezdés szerinti szervek között történő munkakör változás esetén a gyakornoktól nem lehet megkövetelni a már teljesített általános követelmények elsajátításának megismétlését.
(5) A munkáltató szakterületenként szakmai vezetőt
(segítőt) jelöl ki, aki segíti a gyakornokot szakmai felkészülésében.
(6) A gyakornok munkanaplót vezet, amely tartalmazza
az elvégzett feladatokat.
(7) A munkáltató a munkakör önálló ellátásához szükséges gyakorlati, elméleti ismeretek számonkérése érdekében a gyakornok részére félévente vizsgafeladatot jelöl ki.
A vizsgafeladatot a szakmai vezető (segítő) az önálló feladatellátás szempontjából írásban értékeli.
(8) A szakmai vezető (segítő) a gyakornok szakmai előrehaladásáról – a (6) bekezdés szerinti munkanaplót, valamint a (7) bekezdés szerinti vizsgafeladatot is alapul véve – a munkáltató részére félévente értékelést készít. Az
értékelés tartalmazza
a) a gyakornok által az adott időszakban elvégzett feladatok főbb típusait,
b) a feladatok által megkövetelt tevékenységek körét,
c) a gyakornok által elsajátított gyakorlati, elméleti
ismereteket.
(9) A gyakornok a rá vonatkozó értékelésbe betekinthet,
és amennyiben annak tartalmát kifogásolja, írásos véleményét az értékeléshez mellékelni kell.
(10) A munkáltató félévente a gyakornok tevékenységét
írásban – az elvégzett feladatok végrehajtása során nyújtott teljesítmény és a számonkérés alapján – minősíti.
A munkáltató a minősítést a közalkalmazott közvetlen
felettese mellett – ha személyük nem azonos – a szakmai
vezető (segítő) értékelésének, javaslatának ismeretében
készíti el. (11) A gyakornoki idővel kapcsolatos szakmai kötelezettségek, a gyakornoki idő alatti számonkérés feltételeinek és a gyakornok szakmai vezetője (segítője) feladatainak részletes szabályait, továbbá a gyakornoki követelmények teljesítésével és a teljesítmény mérésével összefüggő
részletes eljárási rendet, valamint a gyakornoki minősítés
különös szabályait munkáltató által megállapított gyakornoki szabályzat tartalmazza.”
2. § A Rendelet 11. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül
ki, egyben a 11. § jelenlegi szövegének számozása (1) bekezdésre változik:
„(2) E rendelet 1/A. §-ának c) pontja 2007. december 31-én hatályát veszti.”
3. § (1) A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvénynek a testnevelés és sport területén történő végrehajtásáról szóló 89/1994. (VI. 8.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Korm. rendelet) 1. §-ának (2) bekezdésében a „Testnevelési és Sportmúzeumnál” szövegrész
helyébe a „Nemzeti Utánpótlás-nevelési és Sportszolgáltató Intézet Testnevelési és Sportmúzeumi Igazgatóságánál” szövegrész lép.
(2) A Korm. rendelet a következő 1/A–1/C. §-okkal
egészül ki:
„[A Kjt. 20/B. §-ának (2) bekezdéséhez,
22. §-ának (4), (5) és (9) bekezdéseihez]
1/A. § Nem kötelező pályázatot kiírni
a) abban a munkakörben, amelyre vonatkozóan – 90 na
pon belül – már legalább két alkalommal eredménytelen volt
a pályázati kiírás, és
b) abban a munkakörben, amelynek haladéktalan betöltése a folyamatos ellátás biztonságos megszervezéséhez
elengedhetetlenül szükséges, és a folyamatos ellátás nyújtásához szükséges személyi feltételek más munkaszervezési eszközzel nem biztosíthatóak,
c) a rendelet mellékletében felsorolt „A”, „B”, „C” és
„D” fizetési osztályba soroláshoz szükséges iskolai végzettséget, szakképesítést igénylő munkakörökben.
1/B. § (1) A Kjt. 22. § (1) és (2) bekezdésével összefüggésben a munkáltató alaptevékenységének ellátásával
összefüggő munkakörnek minősülnek a rendelet mellékletében az ügyintézői munkaköri csoportban felsorolt munkakörök.
(2) Nem kell gyakornoki időt kikötni, ha a közalkalmazott olyan munkakört tölt be, amelyben a besorolás alap
jául figyelembe vehető jogi szakvizsga, mérlegképes
könyvelő szakképesítés vagy ezzel egyenértékű képesítés,
okleveles könyvvizsgálói képesítés, doktori fokozat (PhD,
DLA), a tudomány(ok) kandidátusa, a tudomány(ok) doktora, illetve külföldön szerzett és honosított vagy elismert
tudományos fokozat, és ezzel a közalkalmazott rendelkezik.
1/C. § (1) A gyakornoki idővel kapcsolatos szakmai
követelmények két részből állnak: az általános követelményekből és a munkakörhöz kapcsolódó követelményekből.
Az általános követelmények teljesítését minden gyakornok részére elő kell írni. A munkakörhöz kapcsolódó szakmai kötelezettségek megállapításának alapja a kinevezésben meghatározott munkakör, illetőleg az ahhoz kapcsolódó munkaköri leírás.
(2) Az általános követelményeknek biztosítaniuk kell,
hogy a gyakornok megismerje
a) a munkáltató tevékenységét, szervezeti és működési
szabályzatát, egyéb belső szabályzatait, kollektív szerződését,
b) az intézmény működési céljait, azok gyakorlati megvalósulását.
(3) A munkakörhöz kapcsolódó követelményeknek biztosítaniuk kell, hogy a gyakornok
a) megismerje a munkakörére vonatkozó foglalkoztatási alapelveket, a munkaköre alapján ellátandó tevékenység gyakorlati feladatait,
b) megismerje a munkáltató tevékenységének általános
és sajátos jellemzőit,
c) elmélyítse a munkaköre ellátásához szükséges elméleti és gyakorlati ismereteket.
(4) Az (1) bekezdés szerinti szervek között történő munkakör változás esetén a gyakornoktól nem lehet megkövetelni a már teljesített általános követelmények elsajátításának megismétlését.
(5) A munkáltató szakterületenként szakmai vezetőt
(segítőt) jelöl ki, aki segíti a gyakornokot szakmai felkészülésben.
(6) A gyakornok munkanaplót vezet, amely tartalmazza
az elvégzett feladatokat.
(7) A munkáltató a munkakör önálló ellátásához szükséges gyakorlati, elméleti ismeretek számonkérése érdekében a gyakornok részére félévente vizsgafeladatot jelöl ki.
A vizsgafeladatot a szakmai vezető (segítő) az önálló feladatellátás szempontjából írásban értékeli.
(8) A szakmai vezető (segítő) a gyakornok szakmai előrehaladásáról – a (6) bekezdés szerinti munkanaplót, valamint a (7) bekezdés szerinti vizsgafeladatot is alapul véve – a munkáltató részére félévente értékelést készít. Az
értékelés tartalmazza
a) a gyakornok által az adott időszakban elvégzett feladatok főbb típusait,
b) a feladatok által megkövetelt tevékenységek körét,
c) a gyakornok által elsajátított gyakorlati, elméleti is
mereteket. (9) A gyakornok a rá vonatkozó értékelésbe betekinthet,
és amennyiben annak tartalmát kifogásolja, írásos véleményét az értékeléshez mellékelni kell.
(10) A munkáltató félévente a gyakornok tevékenységét
írásban – az elvégzett feladatok végrehajtása során nyújtott teljesítmény és a számonkérés alapján – minősíti.
A munkáltató a minősítést a közalkalmazott közvetlen
felettese mellett – ha személyük nem azonos – a szakmai
vezető (segítő) értékelésének, javaslatának ismeretében
készíti el.
(11) A gyakornoki idővel kapcsolatos szakmai kötelezettségek, a gyakornoki idő alatti számonkérés feltételeinek és a gyakornok szakmai vezetője (segítője) feladatainak részletes szabályait, továbbá a gyakornoki követelmények teljesítésével és a teljesítmény mérésével összefüggő
részletes eljárási rendet, valamint a gyakornoki minősítés
különös szabályait munkáltató által megállapított gyakornoki szabályzat tartalmazza.”
[A Kjt. 23. §-ának (2) bekezdéséhez] 4. §
A Korm. rendelet 2. §-a (1) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Magasabb vezető beosztású közalkalmazott annak
az intézménynek a vezetője, akit az önkormányzati és területfejlesztési miniszter nevez ki, továbbá a rendelet mel
lékletében megjelölt magasabb vezetői beosztásban lévő
közalkalmazott.” 5. §
A Korm. rendelet 7. §-a a következő (2) bekezdéssel
egészül ki, egyben a 7. § jelenlegi szövegének számozása
(1) bekezdésre változik:
„(2) E rendelet 1/A. §-ának c) pontja 2007. december 31-én hatályát veszti.”
6. § A Korm. rendelet mellékletének helyébe e rendelet melléklete lép.
7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba, és a hatálybalépését követő tizenötödik
napon hatályát veszti.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Korm.
rendelet 2. §-ának (2) bekezdése hatályát veszti.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1163/B/2009. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a polgári perrendtartásról szóló
1952. évi III. törvény 81. § (1) bekezdés első mondata alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. Egy indítványozó első beadványában kezdeményezte a
polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 81. § (1) bekezdés első mondata alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését.
Álláspontja szerint a támadott rendelkezés ellentétes az
Alkotmány 70/A. § (3) bekezdésében megfogalmazott
esélyegyenlőség követelményével. Az indítványozó indokolásként arra hivatkozott, hogy a bírói gyakorlatban alkotmánysértő módon érvényesül a Pp.-nek a perköltség viseléséről szóló rendelkezése. Kifejtette, hogy egy konkrét
perben felperesként kétharmad részben pernyertesnek minősült, ugyanakkor a perköltség nagyobb részét neki kellett viselnie, mivel az alperes ügyvédi képviseletet vett
igénybe, és így az ügyvédi költség egyharmadának megfizetése is őt terhelte. (Az indítványozó mellékelte az ügyben született bírósági határozatokat.) Az indítványozó álláspontja szerint a bírói gyakorlat alapján csak az a pernyertes fél nem fizet perköltséget, akinek van pénze ügyvédet fogadni.
Az előkészítő eljárás során az Alkotmánybíróság főtitkára hiánypótlásra hívta fel az indítványozót, mert az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) (a továbbiakban: Ügyrend) 21. § (2) bekezdése
alapján a kérelem nem kellőképpen határozott, ugyanis az
indítványozó nem indokolta meg, miért és mennyiben sérti
az Alkotmány hivatkozott rendelkezését a Pp. támadott
normája.
Az indítványozó második beadványában megismételte
és kiegészítette utólagos normakontrollra irányuló kérelmét. Kifejtette, hogy a Pp. 81. § (1) bekezdés első mondata
ellentétes az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében elismert
jogállamiság követelményével, mert a norma alkalmazása
nem kiszámítható és előrelátható; ellentétes az Alkotmány
57. § (1) bekezdésével, mert nem biztosít egyenlő jogvédelmet azoknak a pernyertes feleknek, akiknek nem volt
arányosan megfizetett jogi képviselőjük; továbbá ellentétes az Alkotmány 70/A. § (3) bekezdésével, mert az említett esetekben a pernyertes félnek nincs esélye arra, hogy
valóban (anyagi értelemben is) pernyertes legyen.
II. Az Alkotmány indítványban hivatkozott rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.”
„57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt min
denki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.”
„70/A. § (3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség
megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését
célzó intézkedésekkel is segíti.”
A Pp. 81. § (1) bekezdése így rendelkezik:
„Részleges pernyertesség esetében a bíróság a perkölt
ség felől a pernyertesség arányának, valamint az egyes felek által előlegezett költségek összegének figyelembevételével határoz. Ha a pernyertesség és pervesztesség aránya,
valamint az előlegezett költségek összege között nincsen
számottevő különbség, a bíróság akként rendelkezik, hogy
mindegyik fél maga viseli a saját költségét.”
III. Az indítvány megalapozatlan. Az indítványozó az ügyvéd által képviselt ügyfél és a
személyesen eljáró ügyfél perköltség-viselésének eltérő
szabályozását, illetve a szabályozás jogalkalmazási gyakorlatát kifogásolta az Alkotmány 2. § (1) bekezdésére,
57. § (1) bekezdésére, valamint a 70/A. § (3) bekezdésére
hivatkozva. Beadványában a Pp. 81. § (1) bekezdés első
mondatának utólagos alkotmányossági vizsgálatát kezdeményezte.
A Pp. kifogásolt szabálya arról rendelkezik, hogy részleges pernyertesség esetén a pernyertesség arányának, valamint az egyes felek által előlegezett költségek összegének figyelembevételével kell határoznia a bírónak a perköltségről. A perköltség fogalmát a Pp. 75. §-a határozza
meg, a perköltség előlegezését a 76. § szabályozza, a perköltség viseléséről pedig a 77–83. §-ok rendelkeznek.
1. Az Alkotmánybíróság több határozatban foglalkozott
a Pp.-nek a perköltség viselését szabályozó rendelkezéseivel. A határozatok az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdését
érintették. Az eljárások során nem merült fel alkotmányjogilag értékelhető összefüggés a vizsgált alkotmányossági
problémák és a 70/A. §-nak az esélyegyenlőségről szóló
(3) bekezdése között.
Az Alkotmánybíróság az ügyvéd és a jogtanácsos által
képviselt fél perköltség-viselésére vonatkozó szabályozásnak az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésével összefüggő
alkotmányossági vizsgálatakor a következőket állapította
meg:
„Diszkriminációról csak akkor lehet szó, ha valamely személyt vagy embercsoportot más, azonos helyzetben lévő
személyekkel vagy csoporttal történt összehasonlításban kezelnek hátrányosabb módon. A Pp 75. § (2) és (4) bekezdése
a peres felek között [n]em tesz tilos megkülönböztetést. (…)
A perköltség viseléséről – sorsának rendezéséről – a bíróság
a Pp. 77. §-ában és az azt követőkben foglaltak szerint dönt.
A döntés tárgya – a perköltség – az a költség, amely a 75. §
(1) bekezdés rendelkezése szerint a felek célszerű és jóhiszemű pervitelével kapcsolatban merült fel, hozzászámítva a
képviselő ügyvéd készkiadását és munkadíját (75. § (2)
bek.). Az egyes esetekben felmerülő költségfajták perköltségként való elfogadásához, a perköltség összegszerű megállapításához a Pp 75. §-a a bíróság számára mérlegelési jogot biztosít. A jogtanácsosi képviselet esetére is lehetővé teszi a képviseleti tevékenység perköltségként való elfogadását; ennek összegszerű megállapításához ad számítási módszert azzal, hogy az adott ügyben feltételezett ügyvédi képviselet esetében felszámítható díj összegéből kell kiindulni,
ezt – esetileg mérlegelhetően – csökkentetten számítva. Ez a
törvényi szabályozás nem tartalmaz semmiféle hátrányos
megkülönböztetést sem az ügyfelek, sem a jogi képviselők
említett fajtái között.” (1518/B/1991. AB határozat, ABH
1993, 570, 571.)
2. A Alkotmánybíróság egy későbbi határozatában az
Alkotmány 57. § (1) bekezdésével összefüggésben azt
vizsgálta meg, hogy a Pp. szabályozása alapján ügyvédi
képviselet esetében megítélhető munkadíj, de a fél vagy
egyéb képviselő részére nem. A határozat indokolása szerint: „Az Alkotmány 57. § (1) bekezdése értelmében a Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő és
mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit
a törvény által felállított független és pártatlan bíróság
igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el. A Pp. 75. §
(3) bekezdése alkotmányossági szempontból nincs kapcsolatban – ezáltal ellentétben sem – a bírói út, valamint a
bíróság előtti egyenlőség alapvető jogával. A kifogásolt
rendelkezés az alapvető jogok körén kívül eső jogot szabályoz. Az Alkotmánybíróság 1518/B/1991. AB határozatában (ABH 1993, 570, 571.) rámutatott, hogy a perköltség
fogalmának és feltételeinek meghatározásánál a jogalkotót
széleskörű mérlegelési jog illeti meg. Ennek keretében
szabályozta azt, hogy a saját jogait a bíróság előtt képviselő személy, illetőleg a képviseletét nem hivatásszerűen ellátó milyen költségeket számíthat fel perköltségként.
A perköltség szabályozása csak akkor hozható az Alkotmány 57. § (1) bekezdésével kapcsolatba, ha valamely személyi kör számára a bírói út igénybevétele a költségviselési szabályok miatt lehetetlenné válik.” (181/B/1993. AB
határozat, ABH 1994, 588–589.)
3. Az Alkotmánybíróság az 1203/B/2006. AB határozatban az Alkotmány 57. § (1) bekezdésével és a 70/A. §
(1) bekezdésével összefüggésben is megerősítette a perköltség-viselés alkotmányos elveire vonatkozó korábbi
megállapításait. (ABK 2010. február, 143–146.) Mindezek alapján az Alkotmánybíróság a jelen ügyben a következőket állapította meg.
3.1. Önmagában véve az ügyvéd által képviselt fél és a
személyesen eljáró fél perköltség-viselésének eltérő szabályozása nem alapozza meg az Alkotmány 57. § (1) bekezdésének a sérelmét, mert nem lehetetleníti el a bírói út
igénybevételét, és nem zárja ki a bírói mérlegelést.
3.2. Az indítvány alapján nem mutatható ki alkotmányjogilag értékelhető összefüggés a Pp. támadott rendelkezése és az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből következő jogbiztonság követelménye, valamint az Alkotmány 70/A. §
(3) bekezdésében megfogalmazott, a jogegyenlőségek
megvalósulását elősegítő és az esélyegyenlőségek kiküszöbölését célzó intézkedések között.
3.3. A perköltség viselésének általános szabályát a Pp.
78. § (1) bekezdése állapítja meg. A jelen ügyben kifogásolt 81. § (1) bekezdés első mondata a részletszabályok közé tartozik. A támadott rendelkezés szövegéből és az Alkotmánybíróság gyakorlatából is következik, hogy a bírónak „figyelembe kell vennie” a pernyertesség arányát és az
előlegezett költségeket, és a döntés meghozatalakor – a
Pp.-ben meghatározott keretek között széleskörű mérlegelési joga van. Az indítványozó saját konkrét ügyére hivatkozva sérelmezte a bírói mérlegelés eredményét, amelynek vizsgálatára az absztrakt utólagos normakontrollra
irányuló eljárás keretei között nincs hatásköre az Alkotmánybíróságnak.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság a Pp. 81. §
(1) bekezdés első mondata alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasította.
Budapest, 2010. szeptember 14. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
15/2016. (X. 17.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásáról szóló
megállapodás kihirdetésével, az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásával összefüggő feladatok irányítására
és összehangolására 2016. október 15. napjától Kecsmár Krisztiánt miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatai ellátása körében koordinálja az Igazságügyi Minisztériumban
az Egységes Szabadalmi Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás végleges szövegének megállapításával
összefüggő feladatok ellátását.
3. § (1) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra jogosult.
 (2) A miniszteri biztos munkájának és feladatainak ellátása érdekében az Európai Uniós és Nemzetközi Igazságügyi
Együttműködésért Felelős Államtitkárságon önálló szervezeti egységként háromfős titkárság működik.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
280/2008. (XII. 19.) KE határozata altábornagyi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Benkő Tibor vezérőrnagyot 2009. január 16-ai hatállyal altábornaggyá előléptetem.
Budapest, 2008. december 1. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
69/2009. (VIII. 31.) ME határozata a Magyar Energia Hivatal elnökének kinevezéséről.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 166. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva,
2009. szeptember 1-jei hatállyal, hat évre
dr. Matos Zoltánt
a Magyar Energia Hivatal elnökévé
kinevezem.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2013. (I. 31.) BM utasítása a Belügyminisztérium Beszerzési Szabályzatának kiadásáról.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés b) pontjában
foglaltaknak megfelelően, tekintettel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára, valamint a
közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 22. § (1) bekezdésében foglaltakra, kiadom a következő utasítást:
1. § A Belügyminisztérium Beszerzési Szabályzatát a jelen utasítás mellékletében foglaltak szerint határozom meg.
2. § A Belügyminisztérium fejezet költségvetési gazdálkodási rendjéről szóló 18/2012. (IV. 27.) BM utasítás 25. §
(7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: „(7) A költségvetési szerv a sajáthibás gépjárműkárokat káronként, károkozónként, a kár összege és a kár megtérülése
feltüntetésével nyilvántartja. A költségvetési szerv – a károkozók személyi adatai kivételével – a nyilvántartott
adatokról, továbbá a casco keret alakulásáról, felhasználásáról minden tárgyévet követő év május 15-ig adatot
szolgáltat a BM Műszaki Főosztály részére. Az adatszolgáltatás részletes tartalmát és formáját a BM GIHÁT határozza
meg.” 3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépést követően indult ügyekben kell
alkalmazni. 4. § Hatályát veszti a Belügyminisztérium Beszerzési Szabályzatának kiadásáról szóló 19/2010. (XII. 10.) BM utasítás.
5. § A 2012. és 2013. évi költségvetési hiánycél biztosításához szükséges további intézkedésekről szóló 1036/2012. (II. 21.)
Korm. határozat hatályon kívül helyezésével egyidejűleg hatályát veszti az utasítás mellékletének 5. c) pontja.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
27/2010. (XI. 4.) VM rendelete a Nemzeti Földalap ellenőrző bizottsága működési rendjének, valamint működési költségei megtérítésének szabályairól.
A Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény 32. § (2) bekezdésében, valamint az 5. § vonatkozásában az egyes
jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. évi LXXXII. törvény 6. §-a (4) bekezdésének
c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, továbbá
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 94. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Nemzeti Földalap Ellenőrző Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság) elnökét akadályoztatása esetén a Bizottság által
meghatározott más tag helyettesíti.
(2) A Bizottság titkársági feladatait a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet (a továbbiakban: NFA) látja el.
(3) A Bizottság ülését szükség szerint, de legalább negyedévente, vagy a Bizottság két tagjának írásbeli kezdeményezése
esetén kell összehívni. A Bizottság üléseinek időpontját úgy kell meghatározni, hogy a Nemzeti Földalapról szóló
2010. évi LXXXVII. törvény 14. § (8) bekezdésében meghatározott beszámoló elkészítésének szeptember 1-jei határideje megtartható legyen.
(4) A Bizottság elnökét és tagjait havonta tiszteletdíj illeti meg, amelynek mértéke a mindenkori köztisztviselői
illetményalap háromszorosa. Ezt az összeget az NFA költségvetéséből kell biztosítani.
2. § (1) A Bizottság akkor határozatképes, ha ülésén legalább három tag jelen van.
(2) A tagok a határozathozatal során egy-egy szavazattal rendelkeznek. A szavazás során a Bizottság valamennyi jelen lévő
tagjának szavaznia kell. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
(3) A Bizottság határozatait zárt ülésen (kizárólag a szavazásra jogosult tagok részvételével), egyszerű szótöbbséggel
hozza.
(4) A Bizottság üléseit az elnök, akadályoztatása esetén az 1. § (1) bekezdés szerinti tag vezeti. Az ülésről, illetve a szavazás
eredményéről jegyzőkönyv készül, melyet az elnök és egy tag ír alá.
3. § (1) Az elnök feladatai körében:
a) koordinálja a Bizottság munkáját,
b) megállapítja a Bizottság üléseinek napirendjét, időpontját és helyét,
c) az 1. § (3) bekezdésében foglaltak alapján összehívja a Bizottság ülését,
d) az ülésen szavazást rendel el,
e) megállapítja a szavazás eredményét,
f) képviseli a Bizottság álláspontját harmadik személyekkel szemben.
(2) A titkárság feladatai körében:
a) a Bizottság munkájához szükséges dokumentumokat az üléseken előterjeszti, illetve azokat a tagoknak
a határozathozatal előtt, a véleményezéshez szükséges időt biztosítva megküldi,
b) az ülések napirendjéről, időpontjáról és helyéről legalább tizennégy nappal korábban értesíti a tagokat,
c) az ülésekről jegyzőkönyvet vezet, amelyet kérésre a tagok rendelkezésére bocsát, illetve arról másolatot ad ki,
d) biztosítja a Bizottság munkájának technikai feltételeit.
(3) A tag feladatai körében:
a) véleményt nyilvánít, állást foglal, javaslatot tesz, közreműködik a Bizottság állásfoglalásának kidolgozásában,
b) szavazás útján részt vesz a határozathozatalban,
c) javaslatot tesz a Bizottságnak külső szakértői vélemény kérésére, ha ez a Bizottság állásfoglalásnak kialakításához
szükséges.
(4) Bizottsági tag tagságának megszűnése esetén a bizottság elnöke a tagság megszűnését haladéktalanul jelzi a jelölő
szervezeteknek, valamint az Országgyűlés mezőgazdasági ügyekkel foglalkozó bizottságának, egyidejűleg felhívja
a jelölő szervezetek figyelemét az új tag jelölésére. Ha a tagság megszűnését követő 14 napon belül az új tag jelölése
és megválasztása nem történik meg, a Bizottság munkája szünetel, ha a tagjainak száma 3 fő alá csökken.
4. § E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a Földművelésügyi Minisztérium szolgálati titokkörének megállapításáról szóló 2/1996. (I. 9.) FM
rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
454/2016. (XII. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Pósa Gergelyt
a 2016. december 1. napjától 2019. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. november 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1800/2013. (XI. 7.) Korm. határozata a TÁMOP-6.1.1-12/1-2013-0001 azonosító számú („Egészségfejlesztési szakmai hálózat létrehozása” című) kiemelt projektjavaslat akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. elfogadja a TÁMOP-6.1.1-12/1-2013-0001 azonosító számú, „Egészségfejlesztési szakmai hálózat létrehozása” című
projektjavaslat kiemelt projektként történő nevesítését,
 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humán Erőforrás
Programok Irányító Hatósága általi megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2013. (VIII. 30.) NGM rendelete a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elektronikus információs rendszerei biztonságának felügyeletéről és ellenőrzéséről.
Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény 24.  § (3)  bekezdés
d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el:
1. § (1) A  Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a  továbbiakban: NAV) állami költségvetési bevételek biztosítását támogató
elektronikus információs rendszerei (a  továbbiakban: elektronikus információs rendszerek) tekintetében az  állami
és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény (a  továbbiakban: Ibtv.)
14–18. §-aiban meghatározott feladatokat a miniszter a NAV elnöke útján, az e rendeletben foglaltak szerint látja el.
(2) Az e rendelet alapján végzett feladatai ellátásáról a NAV elnöke minden év március 31. napjáig jelentést terjeszt elő
a miniszter részére.
2. § Az Ibtv. 14. § (1)–(2) bekezdéseiben foglalt feladatokat – a 6. §-ban foglaltak kivételével – a miniszter a NAV elnöke
útján látja el.
3. § Az  Ibtv. 14.  § (4)  bekezdése alapján a  NAV elnöke javaslatot tesz a  miniszter részére az  éves ellenőrzési terv
vonatkozásában. A  NAV elnöke által minden év október 31-éig előterjesztett javaslat alapján az  éves ellenőrzési
tervet a miniszter állapítja meg.
4. § Az  Ibtv. 15.  §-a szerinti adatok kezelését, nyilvántartását, a  nyilvántartásba vétellel, valamint az  adatok törlésével
kapcsolatos feladatokat a miniszter a NAV elnöke útján látja el. A NAV elnöke e tevékenységéről az 1. § (2) bekezdése
szerinti jelentéssel együtt tájékoztatja a minisztert.
5. § Az elektronikus információs rendszerek, és az azokban kezelt adatok biztonsága érdekében az Ibtv. 16. §-a szerinti,
az  elektronikus információs rendszer védelmére vonatkozó intézkedések megtételét, elrendelését és ellenőrzését
a miniszter az általa vezetett minisztérium személyi állományából kijelölt kormánytisztviselő útján végzi.
6. § Az  Ibtv. 14.  § (2)  bekezdés n)  pontjában foglalt feladatot a  miniszter végzi. A  16.  § (3)  bekezdés b)  alpontjában
foglaltak a NAV tekintetében nem alkalmazhatóak.
7. § (1) A  NAV tekintetében az  Ibtv. 17.  §-a szerinti információbiztonsági felügyelő szükség szerinti kirendeléséről,
a kirendelés visszavonásáról és az információbiztonsági felügyelő tevékenységének szakmai irányításáról a miniszter
gondoskodik.
(2) Az  információbiztonsági felügyelő a  miniszter által vezetett minisztérium kormánytisztviselője, akinek szolgálati
jogviszonyára a  minisztériumban főosztályvezető-helyettesi munkakörben alkalmazott kormánytisztviselőre
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
8. § Az  Ibtv. 14.  § (2)  bekezdésében, valamint az  Ibtv. 18.  §-ában foglalt feladatok biztosítására a  NAV elnöke jogosult
független informatikai biztonsági szakértővel biztonsági auditot végeztetni.
9. § A  Nemzeti Biztonsági Felügyelet az  Ibtv. 18.  §-ában meghatározott sérülékenység- és műszaki vizsgálatot
a  NAV elektronikus információs rendszerei tekintetében kizárólag a  NAV elnökének javaslata alapján a  miniszter
megkeresésére vagy felkérésére végzi.
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Varga mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
47/2018. (XII. 13.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és Grenada Kormánya között a Stipendium Hungaricum ösztöndíjak biztosításáról szóló Megállapodás hatálybalépéséről.
A 281/2017. (IX. 22.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2017. szeptember 22-i 153. számában kihirdetett,
a  Stipendium Hungaricum ösztöndíjak biztosításáról szóló Megállapodás 2. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint
rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Megállapodás az 1. cikkben szereplő felajánlás érintett Partner általi elfogadásának napját követő 30. napon
lép hatályba.”
A felajánlás grenadai fél általi elfogadása kézhezvételének napja: 2018. december 1.
A Magyarország Kormánya és Grenada Kormánya között a Stipendium Hungaricum ösztöndíjak biztosításáról szóló
Megállapodás hatálybalépésének napja: 2018. december 31.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 281/2017. (IX. 22.) Korm. rendelet 4. §-ával, megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és Grenada Kormánya között a Stipendium Hungaricum ösztöndíjak biztosításáról szóló Megállapodás
2018. december 31-én, azaz kettőezertizennyolc december harmincegyedik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
16/2010. (IV. 7.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a Magyar Köztársaságnak a Moldovai Köztársaságban működő nagykövetségén a vízumkérelmek kezelésével kapcsolatos együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2010. XXVIII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2010. évi XXVIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2010. évi 32. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát
Köztársaság Kormánya között a Magyar Köztársaságnak a Moldovai Köztársaságban működő nagykövetségén a vízumkérelmek
kezelésével kapcsolatos együttműködésről szóló Megállapodás 7. cikkének 2. pontja a hatálybalépésről az alábbiak szerint
rendelkezik:
„A jelen Megállapodás az azt követő hónap első napján lép hatályba, hogy a Szerződő Felek diplomáciai úton
értesítették egymást arról, hogy a hatálybalépéshez szükséges belső jogi eljárások befejeződtek.”
Az első értesítés időpontja: 2010. január 12.
A későbbi értesítés időpontja: 2010. március 9.
A Megállapodás hatálybalépésének időpontja: 2010. április 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2010. évi XXVIII. törvény 4. §-ának (2)–(3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a Magyar Köztársaságnak a Moldovai
Köztársaságban működő nagykövetségén a vízumkérelmek kezelésével kapcsolatos együttműködésről szóló
Megállapodás kihirdetéséről szóló 2010. évi XXVIII. törvény 2. és 3. §-ai 2010. április 1-jén, azaz kettőezer-tíz április
elsején léptek hatályba.
Dr. Balázs Péter s. k.,
külügyminiszter


text:
61/2013. (X. 17.) NFM rendelete a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) „A” és „B” Mellékletének belföldi alkalmazásáról.
A közúti közlekedésről szóló 1988.  évi I.  törvény 48.  § (3)  bekezdés b)  pont 20.  alpontjában, valamint az  atomenergiáról szóló
1996. évi CXVI. törvény 68. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 84. § e) pontjában és a kormányhivatalokat felügyelő miniszterek kijelöléséről szóló 5/2010. (XII. 23.) ME rendelet
1. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 94. § k) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró vidékfejlesztési miniszterrel és
az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 41. § d) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások miniszterével egyetértésben
a következőket rendelem el:
1. § (1) E  rendelet 1.  melléklete a  Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás „A” és
„B” Melléklete kihirdetéséről, valamint a  belföldi alkalmazásának egyes kérdéseiről szóló 2013.  évi CX.  törvény
3. §-ának megfelelően, annak 1. melléklete (a továbbiakban: ADR Szabályzat) előírásainak kiegészítését tartalmazza
a veszélyes áruk közúti járművel végzett belföldi szállítására vonatkozóan.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki
a) a Magyar Honvédség és a  külföldi fegyveres erők tulajdonában lévő vagy felelősségi körébe tartozó közúti
járművel végzett szállításra;
b) a teljes egészében egy körülzárt terület határán belül végzett szállításra.
(3) E rendelet alkalmazásában:
1. közúti jármű: a  közúti forgalomban való használatra szánt, legalább négy kerékkel rendelkező, 25 km/h-t
meghaladó legnagyobb tervezési sebességű gépjármű, valamint pótkocsija, kivéve a síneken futó járművet,
a  mozgó munkagépet, valamint a  veszélyes áru szállításakor legfeljebb 40 km/h sebességgel közlekedő
mezőgazdasági és erdészeti vontatót.
2. § Ha a  veszélyes áruk szállítása során bekövetkezett baleset vagy más rendkívüli esemény nyomán megállapítást
nyer, hogy az  alkalmazandó biztonsági intézkedések nem elegendőek a  szállítással összefüggésben felmerülő
kockázat korlátozásához, továbbá ha sürgős intézkedések megtétele szükséges, a  közlekedésért felelős miniszter
haladéktalanul értesíti az Európai Bizottságot a javasolt intézkedésekről.
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) „A” és
„B” Mellékletének belföldi alkalmazásáról szóló 38/2009. (VIII. 7.) KHEM rendelet.
4. § Ez a rendelet a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter