text:
2015. C. törvény Magyarország 2016. központi költségvetéséről.
Az Országgyűlés az  Alaptörvény 36.  cikk (1)  bekezdése alapján Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről a  következő
törvényt alkotja:
I. FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZER KIADÁSAINAK ÉS BEVÉTELEINEK FŐÖSSZEGE, A HIÁNY ÉS AZ ÁLLAMADÓSSÁG
ÉRTÉKE
1. Az államháztartás központi alrendszerének egyenlege és főösszegei
1. § Az Országgyűlés az államháztartás központi alrendszerének (a továbbiakban: központi alrendszer) 2016. évi
a) bevételi főösszegét 15 800 364,6 millió forintban,
b) kiadási főösszegét 16 561 999,1 millió forintban,
c) hiányát 761 634,5 millió forintban
állapítja meg.
2. § Az 1. §-ban meghatározott bevételi és kiadási főösszegeknek és a saját bevétellel nem fedezett kiadásokhoz nyújtott
központi támogatási előirányzatoknak a fejezetek, címek, alcímek, jogcímcsoportok, jogcímek szerinti részletezését
az 1. melléklet tartalmazza.
2. Az államadósság értéke 3. § (1) A  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény (a  továbbiakban: Gst.) 4.  § (1)  bekezdése
alapján az  államháztartás 2016. december 31-ére tervezett adóssága 303,7 forint/euró, 289,4 forint/svájci frank és
276,3 forint/amerikai dollár árfolyam mellett 25 898,5 milliárd forint.
(2) 2016. december 31-én az államadósság-mutató
a) számlálójának a Gst. 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti várható összege 25 803,9 milliárd forint,
b) nevezőjének a Gst. 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti várható összege 35 188,0 milliárd forint.
(3) Az államadósság-mutató mértéke a (2) bekezdés alapján 2016. december 31-ére tervezett mértéke 73,3%.
 (4) Az  Országgyűlés megállapítja, hogy az  államadósság-mutató (3)  bekezdés szerinti mértéke a  2015. év utolsó
napján várható 74,3%-hoz képest az  Alaptörvény 36.  cikk (5)  bekezdésében meghatározott államadósság-mutató
csökkenése követelményének eleget tesz.
II. FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZER EGYES ELŐIRÁNYZATAINAK MEGÁLLAPÍTÁSÁVAL, TELJESÍTÉSÉVEL ÉS
FELHASZNÁLÁSÁVAL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK
3. A központi alrendszer tartalék-előirányzatai 4. § (1) Céltartalék szolgál a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 34. cím, 1. Közszférában foglalkoztatottak bérkompenzációja
alcímen a  költségvetési szerveknél és a  nevelési-oktatási, felsőoktatási, egészségügyi, karitatív, szociális, család-,
gyermek- és ifjúságvédelmi, kulturális vagy sporttevékenységet önmaga vagy intézménye útján ellátó egyházi
jogi személynél foglalkoztatottak részére a  2016. évben – jogszabály alapján – járó többlet személyi juttatások és
az azokhoz kapcsolódó munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó kifizetésére.
A törvényt az Országgyűlés a 2015. június 23-i ülésnapján fogadta el.
(2) Céltartalék szolgál a XI. Miniszterelnökség fejezet, 34. cím, 2. Különféle kifizetések alcímen
a) a  prémiumévek programról és a  különleges foglalkoztatási állományról szóló törvény szerinti munkáltatói
kifizetésekre,
b) az  Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény 21.  § (1)  bekezdésében meghatározott számvevői
illetményalap változása miatti személyi juttatás és az azokhoz kapcsolódó munkaadókat terhelő járulékok és
szociális hozzájárulási adó növekményének kifizetésére,
c) a  központi költségvetési szerveknél a  feladatok változásával, a  szervezetek, szervezetrendszerek
korszerűsítésével, a  feladatellátás ésszerűsítésével megvalósuló, kiadás- és költségvetési támogatásmegtakarítást eredményező létszámcsökkentésekhez kötődő személyi juttatások és az azokhoz kapcsolódó
munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó kifizetéseire,
d) az  Alkotmánybíróság új tagjának megválasztásánál jelentkező többlet személyi juttatások és az  azokhoz
kapcsolódó munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó kifizetésére,
e) a  Bíróságok és az  Ügyészség esetében a  jogszabály-módosítás következtében jelentkező többlet személyi
juttatások és az  azokhoz kapcsolódó munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó
kifizetésére.
(3) A  Kormány a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 34. cím, 2. Különféle kifizetések alcím előirányzatából a  IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai címre, – a 3. mellékletben
szereplő I.  pont 2.  alpont szerinti Helyi szervezési intézkedésekhez kapcsolódó többletkiadások támogatása
jogcímen – átcsoportosíthat, ha a  helyi önkormányzati létszámleépítések miatt e  jogcímen rendelkezésre álló
előirányzat már felhasználásra került.
(4) Céltartalék szolgál a XI. Miniszterelnökség fejezet, 34. cím, 3. Ágazati életpályák alcímen – jogszabály alapján – járó
többlet személyi juttatások és az azokhoz kapcsolódó munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó
kifizetésére.
(5) A költségvetési szerveknél és a nevelési-oktatási, felsőoktatási, egészségügyi, karitatív, szociális, család-, gyermek- és
ifjúságvédelmi, kulturális vagy sporttevékenységet önmaga vagy intézménye útján ellátó egyházi jogi személynél
foglalkoztatott természetes személy és annak e  körben foglalkoztatott házas- vagy élettársa a  2016. évi adó- és
járulékváltozások ellentételezésének megállapításához a  saját és házas- vagy élettársa munkáltatója részére is
nyilatkozik – a kompenzáció összegének megállapítása érdekében – a családi kedvezményre való jogosultságáról,
az  annak igénylése során figyelembe vehető kedvezményezett eltartottak számáról, adóazonosító jeléről,
illetményéről és a  jogviszonya keletkezésének időpontjáról. A  nyilatkozatra vonatkozó további rendelkezéseket
a Kormány rendeletben állapítja meg.
4. Az állam vagyonával kapcsolatos rendelkezések 5. § (1) A  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. hitel, kölcsön felvételére, kötvény kibocsátására, garancia és kezesség
vállalására nem jogosult.
(2) A XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet kiadásai terhére történő, 1000,0 millió forint
összeget elérő mértékű kötelezettségvállalásokat és – a  központi alrendszer likviditási helyzetére figyelemmel –
a kifizetések ütemezését az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter a rábízott vagyon vagyonkezelési tervének
keretében hagyja jóvá.
(3) Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény
a) 28. § (4) bekezdésében meghatározott egyedi könyv szerinti bruttó érték a 2016. évben 25,0 millió forint,
b) 33. § (2) bekezdésében meghatározott egyedi könyv szerinti bruttó érték a 2016. évben 25,0 millió forint,
c) 35. § (2) bekezdés i) pontjában meghatározott egyedi bruttó forgalmi érték a 2016. évben 25,0 millió forint,
d) 36.  § (4)  bekezdésében meghatározott ingyenesen átruházható vagyontárgyak 2016. évi összesített bruttó
forgalmi értéke – az (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – 20 000,0 millió forint
lehet.
(4) Az állam javára megszerzett
a) a Nemzeti Eszközkezelő Zrt. vagyonkezelésébe átadott ingatlanok és
b) a PPP-konstrukcióban létrehozott sport- és oktatási létesítmények
a (3) bekezdés d) pontjában foglalt keretszámra tekintet nélkül, ingyenesen önkormányzati tulajdonba adhatók.
(5) A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény
a) 11.  § (6)  bekezdésében meghatározott értékhatárt a  2016. évben 25,0 millió forint egyedi bruttó forgalmi
érték, b) 11. § (16) bekezdésében meghatározott értékhatárt a 2016. évben a hasznosítással érintett rész tekintetében
25,0 millió forint egyedi bruttó forgalmi érték,
c) 13.  § (1)  bekezdésében meghatározott értékhatárt a  2016. évben 25,0 millió forint egyedi bruttó forgalmi
érték
képezi.
 (6) A Nemzeti Eszközkezelő Zrt. vagyonkezelésében álló, állami tulajdonú ingatlanok értékesítéséből és hasznosításából
származó bevételeket a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 1. cím, 1. Értékesítési
bevételek alcímen, és 1. cím, 2. Hasznosítási bevételek alcímen belül önálló jogcímcsoporton vagy jogcímen kell
elszámolni. Ezek a bevételek a 2016. évben a Kormány határozatában adott jóváhagyásával a Nemzeti Eszközkezelő
Zrt. jogszabályban meghatározott feladatellátásának finanszírozására használhatók fel. A  Kormány határozatában
legfeljebb a  pénzforgalmilag teljesült hasznosítási és értékesítési bevételek mértékéig engedélyezheti
a  XLIII.  Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet Nemzeti Eszközkezelő Zrt. feladatait
finanszírozó kiadási előirányzatainak növelését.
(7) A  Kormány irányítása alá tartozó központi költségvetési szerv feladatellátására feleslegessé nyilvánított,
értékesítésre kijelölt, a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. rábízott állami vagyonába tartozó állami tulajdonú
ingatlanok értékesítéséből származó – a  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetben
elszámolandó – bevételek államháztartásért felelős miniszter által jóváhagyott összege a  2016. évben a  központi
költségvetési szerv költségvetését tartalmazó költségvetési fejezet által finanszírozható felhalmozási kiadások
teljesítésére használhatók fel. Az  államháztartásért felelős miniszter ennek érdekében – legfeljebb a  2016. évben
pénzforgalmilag teljesült értékesítési bevételek mértékéig – új kiadási előirányzat létrehozatalát és meglévő kiadási
előirányzat növelését engedélyezheti e költségvetési fejezetben.
(8) Az  Állami Egészségügyi Ellátó Központ tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó ingatlanok (7)  bekezdés szerinti
értékesítése esetén a befolyó bevételeket, továbbá a  tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó vagyonnal kapcsolatos
egyéb bevételeket a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 28. cím, 1. alcím, 1. Az Állami Egészségügyi Ellátó
Központ tulajdonosi joggyakorlásával kapcsolatos bevételek jogcímcsoport előirányzaton belül kell elszámolni.
E  bevételek államháztartásért felelős miniszter által jóváhagyott összege a  2016. évben a  XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezetből finanszírozható felhalmozási kiadások teljesítésére használható fel a  (7)  bekezdésben
meghatározott módon.
(9) A XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. cím, 2. alcím, 4. jogcímcsoport, 2. A Magyar
Nemzeti Filmalap Zrt. támogatása jogcím előirányzat tartalmazza a  mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény
9/A.  § (2)  bekezdése szerinti kiadást, mely előirányzat a  hatoslottó szerencsejáték játékadója pénzforgalmilag
teljesült összege 100%-ának mértékéig az  államháztartásért felelős miniszter engedélyével túlléphető. A  túllépés
mértékének számítása során az  előirányzat összegének megállapításakor nem vehető figyelembe az  előirányzat
javára év közben a Kormány döntésével biztosított többlet.
(10) A honvédelmi célra feleslegessé vált hadfelszerelések, haditechnikai eszközök és anyagok értékesítéséből származó
bevételt a  honvédelemért felelős miniszter a  2016. évben a  Magyar Honvédség technikai modernizációjára,
a  technikai eszközök fenntartására és javítására, képesség- és hadfelszerelés fejlesztésre, illetve az  értékesítési
eljárások során felmerült kiadások fedezetére használhatja fel. A  2016. évben pénzforgalmilag teljesülő bevételt
a  XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 2. cím, 1. Honvéd Vezérkar közvetlen szervezetei alcím bevételeként kell
elszámolni.
(11) A  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 3. alcím, 6. Felsőoktatási vagyongazdálkodási feladatok
jogcímcsoport előirányzat a Kormány engedélyével 2016. szeptember 30. után túlléphető azzal, hogy ezen túllépés és
a 19. § (4) bekezdésben foglalt tartalékösszeg-felhasználás együttes összegének figyelembevételével sem haladhatja
meg az  Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a  túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló
jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-ei 479/2009/EK tanácsi rendelet szerint benyújtott jelentésben
(a továbbiakban: EDP jelentés) szereplő 2016. évre várható hiány (a továbbiakban: EDP-hiány) a GDP 2,0%-át.
6. § (1) A XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. cím, 5. Fejezeti tartalék alcímén szereplő
kiadási előirányzat az  e  költségvetési fejezetben szereplő kiadási előirányzatok átcsoportosítás útján történő
növelésére használható fel. A XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. cím, 5. Fejezeti
tartalék alcím kiadási előirányzatának felhasználásáról az  állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter és
az államháztartásért felelős miniszter együttesen dönt.
(2) A  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet bevételi előirányzatainak a  tervezettet
meghaladó pénzforgalmi teljesítése esetén különösen indokolt esetben, a  Kormány határozatában adott
jóváhagyásával e  költségvetési fejezetnek a  Kormány határozatában megjelölt kiadási előirányzata – legfeljebb
a  pénzforgalmilag teljesült többletbevétel mértékével – túlléphető, ha e  költségvetési fejezet bevételei együttes
összegénél nem jelentkezik bevétel-elmaradás.
(3) Az  állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter a  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet, 2. cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím és a 2. Hasznosítással kapcsolatos folyó kiadások alcím kiadási
előirányzatain belül és a két alcím kiadási előirányzatai között átcsoportosíthat. Az átcsoportosítás mértéke az egyes
kiadási előirányzatokat érintően egyedileg és együttesen sem haladhatja meg a  3000,0 millió forintot és nem
történhet olyan előirányzat terhére, amelynek teljesülése módosítás nélkül eltérhet az előirányzattól.
(4) Az  állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter a  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet Nemzeti Eszközkezelő Zrt. feladatait finanszírozó kiadási előirányzatai között átcsoportosíthat.
(5) A  frekvenciahasználati jogosultság értékesítéséből származó bevételt a  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos
bevételek és kiadások fejezet, 1. cím, 1. Értékesítési bevételek alcímen belül önálló jogcímcsoporton kell elszámolni.
7. § (1) A  XLIV. A  Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. cím, 4. Fejezeti tartalék alcímén
szereplő kiadási előirányzat az  e  költségvetési fejezetben szereplő kiadási előirányzatok átcsoportosítás útján
történő növelésére használható fel. A  XLIV. A  Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet,
2. cím, 4. Fejezeti tartalék alcím kiadási előirányzatának felhasználásáról az  agrárpolitikáért felelős miniszter és
az államháztartásért felelős miniszter együttesen dönt.
(2) A  XLIV. A  Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet bevételi előirányzatainak a  tervezettet
meghaladó pénzforgalmi teljesítése esetén különösen indokolt esetben, a  Kormány határozatában adott
jóváhagyásával e  költségvetési fejezetnek a  Kormány határozatában megjelölt kiadási előirányzata – legfeljebb
a  pénzforgalmilag teljesült többletbevétel mértékével – túlléphető, ha e  költségvetési fejezet bevételei együttes
összegénél nem jelentkezik bevétel-elmaradás.
8. § (1) Az  állami tulajdonú gazdasági társaságok felett törvényben és miniszteri rendeletben kijelölt tulajdonosi
jogok gyakorlására feljogosított szervezet által, e  minőségében beszedett bevételeket és teljesített kiadásokat
központi kezelésű előirányzatként kell megtervezni és elszámolni. A  tulajdonosi joggyakorló szervezet az  általa
e  minőségében a  2016. év során beszedett bevételeket előirányzat-módosítás nélkül is elszámolhatja, erről
a  fejezetet irányító szervet és az  államháztartásért felelős minisztert írásban tájékoztatni kell. A  fejezetet irányító
szerv e  tulajdonosi joggyakorlói minőségben végrehajtandó kiadások teljesítése érdekében – a  XLIII. Az  állami
vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet kivételével – a fejezeten belül átcsoportosíthat és új központi
kezelésű kiadási előirányzatot hozhat létre, erről az államháztartásért felelős minisztert írásban tájékoztatni kell.
(2) Az  államháztartásért felelős miniszter az  üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és
az  erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény
(a  továbbiakban: Ügkr. tv.) által létrehozott légiközlekedési kibocsátási egységek 2016. évi értékesítéséből
pénzforgalmilag teljesült bevétel 50%-áig, továbbá az  Ügkr. tv. hatálya alá tartozó kibocsátási egységek 2016. évi
értékesítéséből pénzforgalmilag teljesült bevétel 25%-áig teljesíthet kiadást a  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium
fejezet, 25. cím, 5. alcím, 1. Gazdasági Zöldítési Rendszer jogcímcsoporton.
(3) Az  energiapolitikáért felelős miniszter az  Ügkr. tv. által létrehozott légiközlekedési kibocsátási egységek 2016. évi
értékesítéséből pénzforgalmilag teljesült bevétel 50%-áig, továbbá az  Ügkr. tv. hatálya alá tartozó kibocsátási
egységek 2016. évi értékesítéséből pénzforgalmilag teljesült bevétel 25%-áig teljesíthet kiadást a  XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. cím, 35. alcím, 4. Zöldgazdaság Finanszírozási Rendszer jogcímcsoporton.
(4) Az  ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló
2007. évi LX. törvény (a továbbiakban: Éhvt.) alapján létrehozott kiotói egységek átruházásából befolyt bevétel
a) 50%-ával az államháztartásért felelős miniszter a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25. cím, 5. alcím,
1. Gazdasági Zöldítési Rendszer jogcímcsoport előirányzatát,
b) 50%-ával az  energiapolitikáért felelős miniszter a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. cím,
35. alcím, 7. Zöld Beruházási Rendszer végrehajtásának feladatai jogcímcsoport előirányzatát
megnövelheti. Az  államháztartásért felelős miniszter az  Éhvt. alapján létrehozott kiotói egységek átruházásából
befolyó bevételek elszámolására a  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 1. cím,
1.  alcím, 3. Kibocsátási egységek értékesítéséből származó bevételek jogcímcsoporton belül új jogcímet hozhat
létre.
(5) A  fejlődő országok részére nyújtandó klímafinanszírozás kiadásait a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott
– az Ügkr. tv. hatálya alá tartozó kibocsátási egységek 2016. évi értékesítéséből pénzforgalmilag teljesült bevételhez
kötött mértékű – kiadási előirányzatok terhére kell teljesíteni.
5. Egyes költségvetési szervek befizetési kötelezettségei 9. § (1) A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal 607,2 millió forintot, a Nemzeti Közlekedési Hatóság 21 218,0 millió forintot,
a  Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ 185,3 millió forintot köteles 2016. évben befizetni a  bevételeiből
a  központi költségvetés részére, amelyek esedékessége az  első három negyedév vonatkozásában a  negyedévet
követő hónap 20. napja, a negyedik negyedévben december 10-e.
(2) Az  Országos Atomenergia Hivatal 368,8 millió forintot köteles 2016. évben befizetni a  bevételeiből
– az államháztartásért felelős miniszter által jóváhagyott ütemezési terv szerint – a központi költségvetés részére,
amelyek esedékessége az első három negyedév vonatkozásában a negyedévet követő hónap 20. napja, a negyedik
negyedévben december 10-e.
(3) A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal 2029,1 millió forintot köteles fizetni a bevételeiből a központi
költségvetés javára, havi 1/12-ed részenként február hónaptól minden hónap 20. napjáig, illetve további
1/12-ed részt december hónapban 10-ei befizetési időpontra.
(4) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala 220,0 millió forintot köteles befizetni a bevételeiből a központi költségvetés
javára, havi 1/12-ed részenként február hónaptól minden hónap 20. napjáig, illetve további 1/12-ed részt december
hónapban 10-ei befizetési időpontra.
(5) A  fővárosi és megyei kormányhivatal 837,4 millió forintot köteles befizetni a bevételeiből a központi költségvetés
javára, havi 1/12-ed részenként február hónaptól minden hónap 20. napjáig, illetve további 1/12-ed részt december
hónapban 10-ei befizetési időpontra.
(6) A  Földmérési és Távérzékelési Intézet 94,1 millió forintot köteles befizetni a  bevételeiből a  központi költségvetés
javára, havi 1/12-ed részenként február hónaptól minden hónap 20. napjáig, illetve további 1/12-ed részt december
hónapban 10-ei befizetési időpontra.
(7) Ha az  (1)  bekezdésben meghatározott költségvetési szervek befizetési kötelezettségüknek nem tesznek eleget,
a hiányzó összegre fejezeti tartalékot kell képezni és a befizetést legkésőbb 2016. december 20-áig kell teljesíteni.
(8) A  Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szervek az  irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt
betöltött és az öregségi teljes nyugdíjhoz szükséges szolgálati időt megszerzett közalkalmazotti vagy kormányzati
szolgálati jogviszonyban állók jogviszonyának megszüntetéséből eredő kiadási megtakarításaikat – a  2016. évi
költségvetésbe már beépült megtakarítások kivételével – kötelesek befizetni a  Magyar Államkincstár „A zárolt
álláshelyekhez kapcsolódó megtakarítások befizetései” megnevezésű, 10032000-01034286-00000000 számú
számlájára, a központi költségvetés javára.
6. Az elkülönített állami pénzalapokkal összefüggő rendelkezések 10. § (1) A Társadalmi Megújulás Operatív Program hazai társfinanszírozása céljára a Nemzeti Foglalkoztatási Alap összesen
3808,7 millió forintot utal át a  XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. cím, 4. alcím, 7. Társadalmi Megújulás Operatív
Program – Nemzeti Foglalkoztatási Alap jogcímcsoport javára. Az átutalást az első negyedévben kell teljesíteni.
(2) A  LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet, 8. Start-munkaprogram címen rendelkezésre álló előirányzat nyújt
fedezetet az e törvény hatályba lépése előtt keletkezett, 2016. évre áthúzódó kötelezettségvállalásokra is.
(3) Az Elektronikus Információszolgáltatás Nemzeti Program működtetésével kapcsolatos feladatokra a feladatot ellátó
MTA Könyvtár és Információs Központ részére a LXII. Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap fejezet, 1. Hazai
innováció támogatása cím terhére 2016. évben 1426,0 millió forint támogatást kell biztosítani.
(4) A  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap a  2016. évben a  központi költségvetés javára összesen
17 000,0 millió forintot ad át a  kutatás-fejlesztési tevékenység Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alapon
kívüli finanszírozásához. A befizetési kötelezettséget negyedévente, az éves előirányzat 25%-ával kell teljesíteni.
(5) A Paksi Atomerőmű Zrt. 2016. évi befizetési kötelezettsége a Központi Nukleáris Pénzügyi Alapba 21 294,1 millió forint,
amelyet havonta egyenlő részletekben köteles átutalni a Központi Nukleáris Pénzügyi Alap fizetési számlájára.
7. A Nyugdíjbiztosítási Alappal összefüggő rendelkezések 11. § (1) A  LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezetnél a  2. cím, 1. Nyugellátások alcímen belül az  adott előirányzat terhére
különös méltánylást érdemlő körülmények esetén méltányossági alapon megállapításra kerülő nyugellátásra
200,0 millió forint, méltányossági alapú nyugdíjemelésre 700,0 millió forint, egyszeri segélyre 500,0 millió forint
használható fel.
(2) A  szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter a  Nyugdíjbiztosítási Alap (a  továbbiakban: Ny. Alap) kezelőjének
javaslatára az (1) bekezdésben meghatározott méltányossági keretösszegek között átcsoportosíthat.
8. Az Egészségbiztosítási Alappal összefüggő rendelkezések 12. § (1) A Kormány a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezetben kizárólag
a) a  2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, a  4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport,
az  5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoport és a  7. jogcímcsoport, 3. Külföldön tervezett
egészségügyi ellátások megtérítése jogcím között és
b) a  2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, 21. Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék
jogcímről a jogcímcsoport 1–18. jogcímére
csoportosíthat át.
 (2) A  Kormány a  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport
1–18. jogcímei, 4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport 1. és 2. jogcímei, valamint 5. Gyógyászati segédeszköz
támogatás jogcímcsoport 1. és 3. jogcímei előirányzatait megemelheti.
(3) A  Kormány a  15.  § (2)  bekezdésében meghatározott keretösszeget is módosíthatja az  (1)  bekezdés b)  pontjában
foglalt átcsoportosítással, vagy a (2) bekezdés szerinti előirányzat-emeléssel.
13. § (1) A  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoporton belül
az 1–18. jogcímek között, a 4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport 1. és 2. jogcíme között, valamint az 5. Gyógyászati
segédeszköz támogatás jogcímcsoporton belül a  jogcímek között az  egészségbiztosításért felelős miniszter
az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével átcsoportosíthat.
(2) A  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 8. Természetbeni ellátások céltartaléka jogcímcsoport
előirányzatból a  2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás, 4. Gyógyszertámogatás, az  5. Gyógyászati
segédeszköz támogatás jogcímcsoportok jogcímeire és a  7. jogcímcsoport, 3. Külföldön tervezett egészségügyi
ellátások megtérítése jogcímre az  egészségbiztosításért felelős miniszter az  államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével átcsoportosíthat.
(3) Az egészségbiztosításért felelős miniszter a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 1. cím, 7. alcím, 7. jogcímcsoport,
1. Szerződések szerinti gyógyszergyártói és forgalmazói befizetések jogcím, valamint 2. Folyamatos
gyógyszerellátást biztosító gyógyszergyártói és forgalmazói befizetések és egyéb gyógyszerforgalmazással
kapcsolatos bevételek jogcím előirányzaton elszámolt bevételek mértékéig a  gyógyszertámogatási céltartalékot
a 2. cím, 3. alcím, 4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport 1. és 2. jogcímeire átcsoportosíthat azzal, hogy a 2. jogcím
esetében az államháztartásért felelős miniszter egyetértése szükséges.
(4) Az  egészségbiztosításért felelős miniszter az  államháztartásért felelős miniszter egyetértésével megemelheti
a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím,
a) 4. jogcímcsoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím előirányzatát a gyógyszertámogatással,
b) 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoport jogcímei előirányzatát a  gyógyászati segédeszköz
támogatással
kapcsolatos ellenőrzésekből eredő – a  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 1. cím, 7. alcím, 11. jogcímcsoport,
1.  Gyógyszertámogatással, gyógyászati segédeszköz támogatással kapcsolatos ellenőrzésekből eredő
visszafizetések jogcím előirányzaton felül befolyt – bevételek összegével.
(5) Az  egészségbiztosításért felelős miniszter az  államháztartásért felelős miniszter egyetértésével
a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 4. jogcímcsoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím
előirányzatát év közben megemelheti a  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 1. cím, 7. alcím, 7. jogcímcsoport,
1.  Szerződések szerinti gyógyszergyártói és forgalmazói befizetések jogcím, 2. Folyamatos gyógyszerellátást
biztosító gyógyszergyártói és forgalmazói befizetések és egyéb gyógyszerforgalmazással kapcsolatos bevételek
jogcím bevételi előirányzatán felül jelentkező többletbevétel összegével.
(6) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, 22. Alapellátás
megújításának II. üteme jogcímről a  jogcímcsoport 1–3. és a  13. jogcímére, kiemelten az  1. Háziorvosi, háziorvosi
ügyeleti ellátás jogcím javára az  egészségbiztosításért felelős miniszter az  államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével átcsoportosíthat.
14. § A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. Természetbeni ellátások alcímen belül az  időarányoshoz
viszonyított évközi előirányzat-túllépést az  1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, a  4. Gyógyszertámogatás
jogcímcsoport, az 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoport, továbbá a 7. jogcímcsoport, 3. Külföldön
tervezett egészségügyi ellátások megtérítése jogcím esetében az államháztartásért felelős miniszter engedélyezheti.
15. § (1) A  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport tartalmazza
az  Egészségbiztosítási Alapból (a  továbbiakban: E. Alap) finanszírozott térítésmentesen vagy részleges térítés
ellenében igénybe vehető egészségügyi szolgáltatásokat nyújtó egészségügyi szolgáltatók szerződésben
meghatározott feladataira tárgyévben folyósítandó összeget.
(2) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport jogcímeinek
előirányzatai együttesen 5000,0 millió forintot tartalmaznak az  egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről
szóló törvény és végrehajtási rendelete szerinti többletkapacitás-befogadások várható éves teljesítményének
finanszírozására. A  befogadásoktól eltérő, a  jogcímcsoporton belüli jogcímek szerinti célra történő felhasználását
a tényleges kiadások függvényében az egészségbiztosításért felelős miniszter az államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével engedélyezheti.
(3) A  LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoport
tartalmazza az  Országos Egészségbiztosítási Pénztár által a  járóbeteg-szakellátás részére beszerzett gyógyászati
segédeszközök kiadásait is.
(4) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 4. jogcímcsoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím
előirányzata tartalmazza az 1200,0 millió forint finanszírozási előlegre fordítható összeget.
16. § A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 2. Egészségbiztosítás pénzbeli ellátásai alcímen belül az adott előirányzat
terhére különös méltánylást érdemlő körülmények esetén táppénz, csecsemőgondozási díj és gyermekgondozási
díj megállapítására együttesen 200,0 millió forint, a  3. Természetbeni ellátások alcímen belül az  adott előirányzat
terhére különös méltánylást érdemlő körülmények esetén gyógyító-megelőző ellátásra 5611,3 millió forint,
gyógyszertámogatásra 8100,0 millió forint és gyógyászati segédeszköz támogatásra 1300,0 millió forint használható fel.
9. A központi alrendszer előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül teljesülő kiadásai és bevételei
17. § Az 1.  mellékletben meghatározott kiadási előirányzatok közül a  4.  mellékletben meghatározott esetekben
a teljesülés külön szabályozott módosítás nélkül is eltérhet az előirányzattól.
10. Az Országgyűlés kizárólagos hatásköre 18. § (1) Az Országgyűlés magának tartja fenn a jogot
a) az I. Országgyűlés fejezet, 8. Pártok támogatása cím és
b) az I. Országgyűlés fejezet, 9. Pártalapítványok támogatása cím
előirányzatainak év közbeni megváltoztatására.
(2) Az  Országgyűlés magának tartja fenn a  jogot az  I. Országgyűlés fejezet, 24. Nemzeti Választási Iroda cím
előirányzatainak csökkentésére.
(3) Az  Országgyűlés – az  államháztartásról szóló 2011. CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 30.  § (3)  bekezdése és
40. § (4) bekezdése szerinti esetek, valamint a fejezetet irányító szervek vezetőinek a költségvetési fejezetek között
együttesen kezdeményezett előirányzat-átcsoportosítása kivételével – magának tartja fenn a jogot
a) az  I. Országgyűlés fejezet, a  II. Köztársasági Elnökség fejezet, a  III. Alkotmánybíróság fejezet, a  IV. Alapvető
Jogok Biztosának Hivatala fejezet, az V. Állami Számvevőszék fejezet, a VI. Bíróságok fejezet, a VIII. Ügyészség
fejezet, a  XXX. Gazdasági Versenyhivatal fejezet, a  XXXIII. Magyar Tudományos Akadémia fejezet és
a XXXIV. Magyar Művészeti Akadémia fejezet kiadási és bevételi előirányzatai főösszegének,
b) a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési
hozzájárulások alcím előirányzatai közül a  3. Egyházi alapintézmény-működés, SZJA rendelkezés
és kiegészítése jogcímcsoport, a  4. Átadásra nem került ingatlanok utáni járadék jogcímcsoport,
az  5.  Kistelepülési és szórvány egyházi támogatások jogcímcsoporton belül az  1. Az  5000 lakosnál kisebb
településeken szolgálatot teljesítő egyházi személyek jövedelempótléka – Bevett egyházak jogcím, valamint
a  4. Külhonban szolgálatot teljesítő egyházi személyek jövedelempótléka – Határon túli egyház és annak
belső egyházi jogi személye jogcím előirányzatai
csökkentésére. 11. A Kormány, az államháztartásért felelős miniszter és a fejezetet irányító szervek vezetőjének
különleges jogosítványai
19. § (1) Az  önkormányzati és az  állami feladatellátásban év közben bekövetkező változásokkal összefüggő, a  Kormány
irányítása alá tartozó fejezetek között előirányzat-átcsoportosításra
a) az  államháztartás központi alrendszerébe tartozó szervek és a  helyi önkormányzatok közötti feladat-, és
intézmény átadás-átvétel esetén a Kormány jogosult,
b) a helyi önkormányzatok és a helyi önkormányzati körön kívüli közszolgáltatók – így különösen az egyházi jogi
személy, a civil szervezet, az alapítvány, a közalapítvány, a nemzetiségi önkormányzat, a gazdasági társaság és
a humánszolgáltatást alaptevékenységként végző, a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény
(a  továbbiakban: Szja tv.) hatálya alá tartozó egyéni vállalkozó – közötti, a  2.  melléklet szerint támogatott
feladat átadás-átvétele esetén az  államháztartásért felelős miniszter előzetes egyetértésével az  érintett
fejezetet irányító szervek jogosultak.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontja és a  35.  § szerinti esetek kivételével a  IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet
kiadási előirányzatai terhére, illetve javára történő előirányzat-átcsoportosításra, valamint e  fejezet címrendjének
és a címrend alá rendezett alcímek, jogcímcsoportok módosítására, kiegészítésére a Kormány egyedi határozatban
jogosult.
(3) A XI. Miniszterelnökség fejezet, 33. Országvédelmi Alap cím előirányzatából legfeljebb 40 000,0 millió forint az EDP
jelentés 2016. március 31-ig történő benyújtását követően használható fel az  (5)  bekezdés figyelembevételével,
amennyiben a  benyújtott EDP jelentésben szereplő EDP-hiány – a  felhasználni kívánt tartalékösszeg
figyelembevételével – nem haladja meg a GDP 2,0%-át.
(4) A  XI. Miniszterelnökség fejezet, 33. Országvédelmi Alap cím előirányzatának a  (3)  bekezdésen felüli része az  EDP
jelentés 2016. szeptember 30-ig történő benyújtását követően használható fel az (5) bekezdés figyelembevételével,
amennyiben a  benyújtott EDP jelentésben szereplő EDP-hiány – a  felhasználni kívánt tartalékösszeg
figyelembevételével – nem haladja meg a GDP 2,0%-át.
(5) A  (3) és (4)  bekezdés szerinti összeg felhasználásáról a  Kormány határozatban dönt, amelyet az  államháztartásért
felelős miniszter készít elő, ennek során bemutatja a Kormány számára
a) a 2016. évi gazdasági és költségvetési folyamatok,
b) a 2016. évre várható EDP-hiány és
c) a 2016. évre várható államadósság
alakulását, továbbá javaslatot tesz a kiadási előirányzat felhasználásának céljára és ütemezésére.
(6) A  X. Igazságügyi Minisztérium fejezetben, XI. Miniszterelnökség fejezetben, XII. Földművelésügyi Minisztérium
fejezetben, XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezetben, XIV. Belügyminisztérium fejezetben, XV. Nemzetgazdasági
Minisztérium fejezetben, XVI. Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezetben, XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezetben, XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetben, XIX. Uniós Fejlesztések fejezetben, XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezetben, XXXI. Központi Statisztikai Hivatal fejezetben és a  XXXV. Nemzeti Kutatási,
Fejlesztési és Innovációs Hivatal fejezetben, valamint a  LXII. Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap
fejezetben, LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezetben, LXV. Bethlen Gábor Alap fejezetben, LXVI. Központi
Nukleáris Pénzügyi Alap fejezetben, LXVII. Nemzeti Kulturális Alap fejezetben, LXVIII. Wesselényi Miklós Ár- és
Belvízvédelmi Kártalanítási Alap fejezetben lévő fejezeti stabilitási tartalék előirányzatokat 2016. október 1-ét
megelőzően nem lehet felhasználni.
(7) A  Kormány az  államháztartásért felelős miniszter javaslatára határozatban dönt – a  fejezetek költségvetési
folyamatainak értékelése alapján – a  (6)  bekezdésben meghatározott fejezeti stabilitási tartalék előirányzatok
felhasználásának engedélyezéséről, fejezeten belüli és fejezetek közötti átcsoportosításáról.
20. § (1) Az államháztartásért felelős miniszter a 4. § (2) és (4) bekezdése szerinti előirányzatból más fejezetre, címre, alcímre,
jogcímcsoportra, jogcímre, előirányzat-csoportra, kiemelt előirányzatra – felmérés alapján – átcsoportosíthat.
(2) Az  államháztartásért felelős miniszter a  XVI. Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezet, 1. Nemzeti Adó- és Vámhivatal
igazgatása cím, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport, 1. Személyi juttatások kiemelt előirányzatát legfeljebb
6250,0 millió forinttal, a  2. Munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó kiemelt előirányzatát
legfeljebb 1687,5 millió forinttal negyedévente megemelheti, ha az általa a negyedévet megelőzően meghatározott
adónemek vonatkozásában teljesülnek az általa ezzel egyidőben meghatározott negyedéves bevételi tervek.
(3) A  10.  mellékletben meghatározott előirányzatok terhére új kötelezettséget vállalni az  államháztartásért felelős
miniszter előzetes egyetértésével lehet. Az  államháztartásért felelős miniszter a  kötelezettségvállalásra jogosult
kérésére az  egyetértést az  érintett negyedévben esedékes új kötelezettségvállalások mindegyikére általánosan
is megadhatja. Az  egyetértés megadása során figyelemmel kell lenni a  19.  § (5)  bekezdés a)–c)  pontjában foglalt
folyamatok és mutatószámok alakulására, ezen belül az állami vagyon értékesítéséből és hasznosításából származó,
a 10. mellékletben szereplő bevételek éven belüli időbeli teljesülésére.
21. § (1) A Köztársasági Elnöki Hivatal főigazgatója
a) a  II. Köztársasági Elnökség fejezet, 2. cím, 2. alcím, 1. Állami kitüntetések jogcímcsoport terhére
átcsoportosíthat a II. Köztársasági Elnökség fejezet, 1. Köztársasági Elnöki Hivatal cím javára,
b) a  II. Köztársasági Elnökség fejezet, 2. cím, 2. alcím, 3. jogcímcsoport, 1. Államfői Protokoll kiadásai jogcím
terhére átcsoportosíthat a II. Köztársasági Elnökség fejezet, 1. Köztársasági Elnöki Hivatal cím javára,
c) a  II. Köztársasági Elnökség fejezet, 2. cím, 2. alcím, 3. Államfői Protokoll kiadásai jogcímcsoport terhére
a  XVIII.  Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet javára átcsoportosíthat, ha az  államfői protokollal
kapcsolatos feladatok ellátása érdekében szükséges,
d) a  II. Köztársasági Elnökség fejezet, 2. cím, 2. alcím, 3. jogcímcsoport, 1. Államfői Protokoll kiadásai jogcím
terhére a XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet javára átcsoportosíthat, ha az államfői protokollal kapcsolatos
feladatok ellátása érdekében szükséges.
(2) Az (1) bekezdés c) pontja szerint átcsoportosított előirányzat terhére történő visszarendezésre a XVIII. Külgazdasági
és Külügyminisztérium fejezetet irányító szerv vezetője jogosult.
(3) Az  Országos Bírósági Hivatal elnöke a  VI. Bíróságok fejezet, 3. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím terhére
átcsoportosíthat a VI. Bíróságok fejezet, 1. Bíróságok és 2. Kúria cím javára.
(4) A  Gazdasági Versenyhivatal elnöke a  XXX. Gazdasági Versenyhivatal fejezet, 2. cím, 1. OECD ROK alcím terhére
átcsoportosíthat a XXX. Gazdasági Versenyhivatal fejezet, 1. Gazdasági Versenyhivatal igazgatása cím javára.
22. § (1) A  XI. Miniszterelnökség fejezetet irányító szerv vezetője a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. cím, 1. alcím,
1. Kormányfői protokoll jogcímcsoport terhére a  XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet javára
átcsoportosíthat, ha az  a  kormányfői protokollal kapcsolatos feladatok ellátása érdekében szükséges.
Az  átcsoportosított előirányzat terhére történő visszarendezésre a  XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium
fejezetet irányító szerv vezetője jogosult.
(2) A  XI. Miniszterelnökség fejezetet irányító szerv vezetője a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. cím, 1. alcím,
3. Konzultációk kiadásai jogcímcsoport terhére a  XIV. Belügyminisztérium fejezet javára átcsoportosíthat.
Az átcsoportosított előirányzat terhére történő visszarendezésre a XIV. Belügyminisztérium fejezetet irányító szerv
vezetője jogosult.
(3) A  XI. Miniszterelnökség fejezetet irányító szerv vezetője a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. cím, 1. alcím,
1. Kormányfői protokoll jogcímcsoport terhére átcsoportosíthat a XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség
cím javára.
(4) A XI. Miniszterelnökség fejezetet irányító szerv vezetője a XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. cím, 1. alcím, 60. Fővárosi
és megyei kormányhivatalok működésével kapcsolatos egyéb feladatok jogcímcsoport terhére átcsoportosíthat
a XI. Miniszterelnökség fejezet, 12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím javára.
(5) A  XI. Miniszterelnökség fejezetet irányító szerv vezetője a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. cím, 1. alcím,
66.  Kormányablak program megvalósítása jogcímcsoport terhére átcsoportosíthat a  XI. Miniszterelnökség fejezet,
12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím javára.
(6) A  XI. Miniszterelnökség fejezetet irányító szerv vezetője a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. cím, 3. alcím,
1. Nemzetpolitikai tevékenység támogatása jogcímcsoport terhére átcsoportosíthat a XI. Miniszterelnökség fejezet,
1. Miniszterelnökség cím javára.
(7) A  XI. Miniszterelnökség fejezetet irányító szerv vezetője a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. cím, 1. alcím,
46.  Ludovika Campus jogcímcsoport terhére átcsoportosíthat a  XI. Miniszterelnökség fejezet, 14. Nemzeti
Közszolgálati Egyetem cím javára.
23. § A XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. cím, 5. alcím, 7. Fejlesztési típusú támogatások jogcímcsoport
kiadási előirányzata terhére kell teljesíteni a  korábbi évekről áthúzódó agrárberuházások fizetési kötelezettségét,
a  XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. cím, 5. alcím, 8. Folyó kiadások és jövedelemtámogatások
jogcímcsoport kiadási előirányzatáról pedig a  folyó költségként elszámolható, megszűnő agrár- és
vidékfejlesztési támogatások korábbi években vállalt és 2016. évet terhelő áthúzódó fizetési kötelezettségeit.
A  XII.  Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. cím, 5. alcím, 8. Folyó kiadások és jövedelemtámogatások
jogcímcsoport kiadási előirányzatról kell teljesíteni a  kedvezőtlen adottságú térségekben gazdálkodók
adósságrendezési programjának 2016. évet terhelő kiadásait is.
24. § A XIV. Belügyminisztérium fejezetet irányító szerv vezetője a XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. cím, 19. A Nemzeti
Bűnmegelőzési Stratégia feladatrendszerének támogatása alcím terhére fejezeten belül címekhez és más fejezetek
javára átcsoportosíthat. A más fejezetek javára átcsoportosított előirányzat terhére történő visszarendezésre annak
a fejezetnek az irányító szerve jogosult, amely javára az átcsoportosítás történt.
25. § A XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetet irányító szerv vezetője a  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium
fejezet, 25. cím, 4. alcím, 1. Területfejlesztéssel összefüggő feladatok jogcímcsoport terhére átcsoportosíthat
a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 8. Magyar Államkincstár cím javára.
26. § (1) A  XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetet irányító szerv vezetője a  XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezet, 7. cím, 1. alcím, 5. A  Stipendium Hungaricum ösztöndíjak és ösztöndíjprogram
működtetése jogcímcsoport terhére átcsoportosíthat a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek,
főiskolák cím és a  20. cím, 8. alcím, 1. Nemzetközi kétoldalú oktatási és képzési programok jogcímcsoport javára,
valamint a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 4. Balassi Intézet cím javára.
(2) A  XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 7. cím, 1. alcím, 1. Beruházás ösztönzési célelőirányzat
jogcímcsoport tekintetében a  tárgyéven túli fizetési kötelezettségvállalás állomány összege nem haladhatja meg
a 97 500,0 millió forintot.
27. § A honvédelemért felelős miniszter az  államháztartásért felelős miniszter előzetes egyetértésével a  védelmi
tevékenység, a  NATO felé vállalt haderő-fejlesztési célkitűzések, és az  előre nem tervezett nemzetközi feladatok
végrehajtása céljából a XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet címei, alcímei között – ide értve címen belül a kiemelt
előirányzatokat is – indokolt esetben átcsoportosíthat.
28. § (1) A  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetet irányító szerv vezetője az  államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 19. alcím, 7. Szociális, gyermekjóléti és
gyermekvédelmi feladatok ellátási szerződésekkel történő finanszírozása jogcímcsoport és a  2. cím, 3. Szociális és
gyermekvédelmi, gyermekjóléti feladatellátás és irányítás intézményei alcím között az állam fenntartói feladatainak
ellátására a  Kormány rendeletében kijelölt szervnek a  szociális vagy gyermekvédelmi, gyermekjóléti szolgáltatást
nyújtó szolgáltatót, intézményt működtető fenntartóval létrejött – a szociális, vagy gyermekvédelmi, gyermekjóléti
szolgáltatás nyújtásának átvállalásáról szóló – megállapodásának, illetve ellátási szerződésének év közben
bekövetkező változásaira tekintettel átcsoportosíthat.
(2) A XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 23. és 24. alcímhez tartozó jogcímcsoportok és a 30. alcím
26. jogcímcsoport költségvetési támogatási előirányzatai – a  (3)  bekezdésben foglaltak kivételével – tartalmazzák
a sportról szóló 2004. évi I. törvény 56. § (2) bekezdése szerinti bevételeket.
(3) A XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 23. alcím, 5. Országos sportági szakszövetségek akadémia
rendszerének kialakítása, továbbá az  MLSZ feladatainak támogatása jogcímcsoport költségvetési támogatási
előirányzata tartalmazza a  bukmékeri rendszerű fogadások játékadójának ötven százalékából, a  távszerencsejáték
játékadójából, valamint a  sportfogadások játékadójából származó bevételt. Amennyiben e  három játékadó
2016.  évben pénzforgalmilag teljesült bevétele együttesen meghaladja a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. cím, 23. alcím, 5. Országos sportági szakszövetségek akadémia rendszerének kialakítása, továbbá
az MLSZ feladatainak támogatása jogcímcsoport tervezett költségvetési támogatási előirányzatát, akkor a tervezett
előirányzat és a  teljesült bevétel különbségének biztosítására a  Kormány határozatával a  sportról szóló 2004. évi
I. törvény 56. § (2) bekezdésében meghatározott célra új kiadási előirányzatot hozhat létre a XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezetben, vagy engedélyezheti a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 23. alcím,
5. Országos sportági szakszövetségek akadémia rendszerének kialakítása, továbbá az MLSZ feladatainak támogatása
jogcímcsoport előirányzat kiadási előirányzatának növelését.
(4) A XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 19. alcím, 4. Támogató szolgáltatások, közösségi ellátások,
utcai szociális munka, krízisközpont és a  Biztos Kezdet Gyerekház finanszírozása jogcímcsoport költségvetési
támogatási előirányzata biztosítja a  szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény (a  továbbiakban:
Szjtv.) 35. § (4) bekezdésében meghatározott célok teljesítését.
(5) A  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 22. alcím, 24. Egészségügyi intézmények rendkívüli
támogatása jogcímcsoport kiadási előirányzatának felhasználásához egyedi 50,0 millió forint értékhatárt elérő és azt
meghaladó összegnél az államháztartásért felelős miniszter egyetértése szükséges.
(6) Az  emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a  gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról
szóló 2005. évi XCV. törvény 25/B. §-a szerint befizetésre kerülő igazgatási szolgáltatási díj 67,14%-át a XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 22. alcím, 24. Egészségügyi intézmények rendkívüli támogatása
jogcímcsoport javára kell bevételként elszámolni.
(7) A  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetet irányító szerv vezetője az  államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 19. alcím, 8. Szociális humánszolgáltatók
részére biztosított szociális- és gyermekvédelmi ágazati pótlék, és egyéb ágazati bérrendezéssel összefüggő
támogatások jogcímcsoport és a 20. cím, 19. alcím, 9. Állami és köztestületi szociális intézmények részére biztosított
ágazati pótlék jogcímcsoport között átcsoportosíthat.
(8) A  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetet irányító szerv vezetője az  államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 19. alcím, 4. Támogató szolgáltatások,
közösségi ellátások, utcai szociális munka, krízisközpont és a Biztos Kezdet Gyerekház finanszírozása jogcímcsoport
és a 20. cím, 19. alcím, 10. Egyes szociális és gyermekvédelmi szolgáltatások fejlesztési támogatása jogcímcsoport
között átcsoportosíthat.
(9) A  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetet irányító szerv vezetője és a  helyi önkormányzatokért felelős
miniszter az  államháztartásért felelős miniszter egyetértésével a  feladatellátásban 2016-ban bekövetkező
változásokkal összefüggésben a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 19. alcím, 4. Támogató
szolgáltatások, közösségi ellátások, utcai szociális munka, krízisközpont és a Biztos Kezdet Gyerekház finanszírozása
jogcímcsoport és a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 3. Támogató szolgáltatások, közösségi ellátások,
utcai szociális munka és a Biztos Kezdet Gyerekház működésének támogatása cím között átcsoportosíthatnak.
12. Az európai uniós források felhasználásával kapcsolatos szabályok
29. § (1) A  teljes, 43 731,1 millió forint összegű kötelezettségvállalási keret-előirányzat, és az  ahhoz kapcsolódó központi
költségvetési finanszírozás együttes összegének kötelezettségvállalással nem terhelt része mértékéig vállalható
az Európai Gazdasági Térség Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014. évi
programokra, projektekre vonatkozó tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség.
(2) A  teljes, 38 423,9 millió forint összegű kötelezettségvállalási keret-előirányzat, és az  ahhoz kapcsolódó központi
költségvetési finanszírozás együttes összegének kötelezettségvállalással nem terhelt része mértékéig vállalható
a  Svájci–Magyar Együttműködési Program által támogatott programokra, projektekre vonatkozó tárgyévi és éven
túli fizetési kötelezettség.
(3) Az európai uniós tagsághoz kapcsolódó támogatások maradéktalan felhasználása érdekében az államháztartásért
felelős miniszter egyetértésével az (1) és (2) bekezdésben meghatározott mértéken túl is vállalható tárgyévi és éven
túli fizetési kötelezettség.
(4) Az  Európai Területi Együttműködés (a  továbbiakban: ETE) célkitűzés keretében az  Előcsatlakozási Támogatási
Eszközből és az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközből indult és a 2007–2013-as programozási
időszakban finanszírozott programok esetében az államháztartásért felelős miniszter egyetértése esetén vállalható
az  irányadó programkeret hazai projektpartnerekre eső részének kötelezettségvállalással még nem terhelt részét
meghaladó mértékű tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség akkor, ha az  adott programban részes minden
további partnerország biztosítja az arányos mértékű többletkötelezettség-vállalás lehetőségét saját projektpartnerei
számára.
30. § A XIX. Uniós Fejlesztések fejezet érintett operatív programjain belül a  JEREMIE-típusú pénzügyi eszközök
végrehajtása során, kizárólag a  Gazdaságfejlesztési Operatív Program 4. pénzügyi eszközök prioritás és
a  Közép-magyarországi Operatív Program 1.3. intézkedés keretében megtérült pénzügyi eszközökből származó
bevételek a vonatkozó közösségi szabályok szerinti célokra használhatók fel.
31. § (1) Az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, az  Európai Halászati Alap és az  Európai Tengerügyi és Halászati
Alap által támogatott programok és intézkedések finanszírozásával összefüggő kockázatok kezelésére képzett
céltartalék árfolyamkockázat esetén a XIX. Uniós Fejlesztések fejezet, 2. cím, 14. alcím, 1. Uniós programok árfolyamkülönbözete jogcímcsoport, egyéb esetben a XIX. Uniós Fejlesztések fejezet, 2. cím, 8. Európai uniós programokhoz
kapcsolódó tartalék alcím előirányzatain kizárólag a külön jogszabályban meghatározott célokra használható fel.
(2) Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap által támogatott programok és intézkedések finanszírozásával összefüggő
kockázatok kezelésére képzett céltartalék árfolyamkockázat esetén a  XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet,
20. cím, 7. alcím, 1. Uniós programok árfolyam-különbözete jogcímcsoport, egyéb esetben a XII. Földművelésügyi
Minisztérium fejezet, 20. cím, 7. alcím, 2. Egyéb EU által nem térített kiadások jogcímcsoport előirányzatain kizárólag
a külön jogszabályban meghatározott célokra használható fel.
32. § (1) Az Európai Bizottság által a 2014–2020-as programozási időszakban az európai strukturális és beruházási alapokból,
illetve a  leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapból finanszírozott programok
esetén az  5.  mellékletben meghatározott és még kötelezettségvállalással nem terhelt indikatív európai uniós
kötelezettségvállalási keret-előirányzat és ahhoz kapcsolódó, minimálisan szükséges központi költségvetési
finanszírozás operatív program szintű együttes összegének 50%-os mértékéig vállalható tárgyévi és éven túli fizetési
kötelezettség.
(2) Az ETE Program keretében a 2014–2020-as programozási időszakban megvalósuló programok, projektek esetében
az  irányadó hazai projektpartnerekre eső programkeret kötelezettségvállalással még nem terhelt részének 50%-os
mértékéig vállalható tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség.
(3) Az  Európai Bizottság által a  2014–2020-as programozási időszakra létrehozott Belső Biztonsági Alap
és Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap által finanszírozott projektek esetén az  5.  mellékletben
a 2014–2020 évekre meghatározott és kötelezettségvállalással még nem terhelt európai uniós kötelezettségvállalási
keret-előirányzat és ahhoz kapcsolódó központi költségvetési finanszírozás együttes összegéig vállalható tárgyévi és
éven túli fizetési kötelezettség.
(4) Az  Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében a  2014–2020-as programozási időszakban megvalósuló
projektek esetében az  európai uniós hozzájárulásra és a  hozzá kapcsolódó hazai társfinanszírozásra együttesen
300 000,0 millió forint összegig vállalható tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség.
(5) Az európai uniós tagsághoz kapcsolódó támogatások maradéktalan felhasználása érdekében az államháztartásért
felelős miniszter egyetértésével az  (1)–(4) bekezdésben meghatározott mértéken túl is vállalható tárgyévi és éven
túli fizetési kötelezettség.
III. FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZEREN BELÜLI ELSZÁMOLÁSOK, KAPCSOLATOK
33. § (1) A szociális hozzájárulási adó 2016-ban megfizetett összegének 79,43%-a az Ny. Alapot, 20,57%-a az E. Alapot illeti
meg. A  szociális hozzájárulási adó megfizetett összegéből az  Ny. Alapot és az  E. Alapot megillető részt a  Nemzeti
Adó- és Vámhivatal állapítja meg és naponta utalja át a jogosult számlájára.
(2) Az  államháztartásért felelős miniszter minden negyedévet követő hónap 15. napjáig – az  utolsó negyedévben
december 20-áig – az  állami intézményfenntartási feladatot ellátó szerv költségvetési kiadási és támogatási
előirányzatát megemeli a  XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 5. cím, 3. Köznevelési
intézmények működtetésével kapcsolatos önkormányzati befizetések alcímre érkezett befizetések összegével.
(3) Ha az  E. Alap tárgyévi utolsó bevételének beérkezése és az  utolsó ellátás kifizetése után az  E. Alap pénzforgalmi
egyenlege többletet mutat, a kincstár intézkedik a többlet összegének visszautalásáról, amely a XLII. A költségvetés
közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 35. cím, 2. alcím, 9. Kiadások támogatására pénzeszköz-átadás jogcímcsoport
szerinti támogatást csökkenti.
(4) A  szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter a  2016. évi központi költségvetés január-november havi előzetes
tényadatai alapján az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei
és kiadásai fejezet, 5. cím, 7. Nyugdíjbiztosítási Alap befizetése alcím javára történő befizetési kötelezettséget
határozhat meg a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 4. Egyéb befizetések cím, 1. Költségvetési befizetések alcím
terhére.
IV. FEJEZET
A HELYI ÖNKORMÁNYZATOK ÉS A KÖZPONTI ALRENDSZER KAPCSOLATA
13. A helyi önkormányzatok központi alrendszerből származó forrásai
34. § (1) Az  Országgyűlés a  helyi önkormányzatok működéséhez és ágazati feladatainak ellátásához a  Magyarország helyi
önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 117.  § (1)  bekezdésében meghatározottak szerint nyújtandó
támogatások jogcímeit a 2. melléklet és 9. melléklet I. pontja szerint állapítja meg.
(2) Az  Országgyűlés működési és felhalmozási költségvetési támogatást állapít meg a  helyi önkormányzatok
által ellátandó 3.  melléklet szerinti feladatokra. A  3.  melléklet I.  pont 1–6.  alpontjai, a  II–IV.  pontok, az  V.  pont
4–5. alpontjai és a VI. pont szerinti támogatások felhasználási kötöttség mellett nyújthatóak.
35. § (1) A  IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben 2015. évben év közben létrehozott új címek, illetve alcímek
2015. december 31-ei pozitív egyenlege esetén az  államháztartásért felelős miniszter gondoskodhat e  címek és
alcímek 2016. évi címrendbe történő felvételéről és a 2015. december 31-én fennálló pozitív egyenlegnek megfelelő
összeg biztosításáról.
(2) A helyi önkormányzatokért felelős miniszter az államháztartásért felelős miniszter, illetve a támogatás jellegétől függően
a feladatkörrel rendelkező miniszter egyetértésével a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben – az 1. mellékletben
szereplő címek, valamint a 2. és 3. mellékletben szereplő jogcímek között és azokon belül – átcsoportosíthat.
36. § Az átalakult nemzetiségi önkormányzatot települési önkormányzatként a 2. melléklet, a 3. melléklet és a 9. melléklet
szerinti támogatások illetik meg.
14. A települési önkormányzatokat megillető átengedett bevételek 37. § (1) A települési önkormányzatot illeti meg
a) a  gépjárműadóról szóló törvény alapján a  belföldi gépjárművek után a  települési önkormányzat által
beszedett adó 40%-a és
b) a gépjárműadóhoz kapcsolódó bírságból, pótlékból és végrehajtási költségből származó bevétel 100%-a.
(2) A  termőföld bérbeadásából származó jövedelem utáni – a  települési önkormányzat által beszedett – személyi
jövedelemadó 100%-a a földterület fekvése szerinti települési önkormányzatot illeti meg.
38. § (1) A települési önkormányzatot illeti meg
a) a települési önkormányzat jegyzője által jogerősen kiszabott környezetvédelmi bírság 100%-a,
b) fővárosi és megyei kormányhivatal által a települési önkormányzat területén – a veszélyhelyzet kihirdetését
megalapozó eseménnyel összefüggésben jogerősen kiszabott környezetvédelmi bírságok kivételével –
kiszabott, és abból befolyt környezetvédelmi bírságok összegének 30%-a,
c) a  szabálysértésekről, a  szabálysértési eljárásról és a  szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi
II. törvény 252. § (1) bekezdése alapján kiszabott és végrehajtott szabálysértési pénz- és helyszíni bírságból
származó, a  települési önkormányzat fizetési számlájára vagy annak valamely alszámlájára érkezett bevétel
100%-a,
d) a  közúti közlekedésről szóló törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben meghatározott
jogsértésre (a  továbbiakban: közlekedési szabályszegés) tekintettel kiszabott – a  bírságot kiszabó szervre
tekintet nélkül – közigazgatási bírság behajtásából, illetve végrehajtásából származó bevétel 40%-a, ha
a behajtást, illetve a végrehajtást a települési önkormányzat jegyzője önkormányzati adóhatósági jogkörében
eljárva foganatosította és
e) a települési önkormányzat területén a közlekedési szabályszegések után a közterület-felügyelő által kiszabott
közigazgatási bírság behajtott összegének 100%-a.
(2) A szabálysértési pénz- és helyszíni bírság, valamint a közigazgatási bírság végrehajtását kérő szerv költségminimum
megelőlegezésére nem köteles.
15. A helyi önkormányzatok pénzellátásának kiegészítő szabályai 39. § (1) A támogatási igények jogosságát elbíráló és ellenőrző szerv a 3. melléklet I. pont 2. alpontja szerinti előirányzatból
nyújtható támogatás iránti igények jogszerűségének elbírálása, ellenőrzése és folyósítása céljából a  pályázatban
megnevezett személy nevét, további természetes személyazonosító adatait, a  foglalkoztatási jogviszony
megszűnéséhez kapcsolódó kifizetések összegét és az  azonosítására szolgáló, munkaviszonnyal kapcsolatos
kódját, valamint a  foglalkoztatási jogviszonyának megszüntetésével kapcsolatosan a  pályázatban megnevezett
személy munkaviszonya megszűnésének jogcímét, szolgálati és közszolgálati idejét, besorolását és munkakörének
megnevezését, foglalkoztatási jogviszonya kezdetének és megszűnésének időpontját, munkavégzés alóli
felmentése kezdő és záró időpontját, felmentése indokául szolgáló okot és a  munkaviszonnyal kapcsolatos
azonosító kódját megismerheti, és a  támogatási döntést követő ötödik év utolsó napjáig kezelheti. A  kezelt
személyes adatokat az  adatkezelés céljának megszűnését követően, de legfeljebb a  támogatási döntést követő
ötödik év utolsó napjának elteltével oly módon kell fizikailag megsemmisíteni, hogy helyreállításuk ne legyen
lehetséges.
(2) A  2.  melléklet I.  pontja, II.  pontja, III.  pont 2–5. és 7.  alpontjai, IV.  pontja, a  3.  melléklet I.  pont 2.  alpontja és
a 9. melléklet alapján nyújtott támogatás folyósítása nettó finanszírozás keretében történik.
(3) A  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a  továbbiakban: Gyvt.) 19.  §
(1a)  bekezdése szerinti pénzbeli ellátás esetében a  települési önkormányzat januárban teljesített kifizetéseit
követően, az  őt megillető összeget január hónapban igényelheti jogszabályban meghatározott éven belüli
elszámolási kötelezettséggel. A  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény
(a  továbbiakban: Szoctv.) alapján nyújtott, a  2.  melléklet III.  pont 1.  alpont a) és b)  pontjában meghatározott
ellátások esetében, ha
a) a települési önkormányzat a tárgyévet megelőző év decemberében igénylést nyújtott be, a január hónapban
járó előleg folyósítása – jogszabályban meghatározott módon – igénylés nélkül történik,
b) a  települési önkormányzat a  tárgyévet megelőző év decemberében nem nyújtott be igénylést, első
alkalommal az őt megillető havi összeg legfeljebb kétszeresét igényelheti jogszabályban meghatározott éven
belüli elszámolási kötelezettséggel.
(4) A  helyi önkormányzatok általános működésének és ágazati feladatainak ellátásához járó támogatás jogosulatlan
igénybevételéhez kapcsolódó kamatfizetési kötelezettség kiszámítása szempontjából a  2.  melléklet I.  pont
2. alpontja, II. pont 1–3. alpontjai, III. pont 3–5. alpontjai és a 9. melléklet szerinti támogatások együttes összegét kell
figyelembe venni.
(5) Ha az állam a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: Nkt.) 74. §-a szerinti hozzájárulás
megfizetésére kötelezi a  települési önkormányzatot, annak befizetését a  települési önkormányzat havonta,
minden hónap 5. napjáig köteles teljesíteni. A  hozzájárulás összege a  XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és
kiadásai fejezet, 5. cím, 3. Köznevelési intézmények működtetésével kapcsolatos önkormányzati befizetések alcím
előirányzatának bevételét növeli.
(6) A  kincstár az  (5)  bekezdésben meghatározott befizetési kötelezettséggel érintett helyi önkormányzat számára
folyósítandó támogatás havi összegéből a  nettó finanszírozás során levonja a  helyi önkormányzatot terhelő
elmaradt összeget, ha az (5) bekezdésben meghatározott befizetési kötelezettség tekintetében az elmaradt összeg
két havi hozzájárulási kötelezettség összegével megegyezik vagy azt meghaladja.
(7) Az  európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a  helyi önkormányzatokért felelős miniszterrel
és az  államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben azon helyi önkormányzatnak 2016. évre befizetési
kötelezettséget írhat elő, melynek mint kedvezményezettnek a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív
programjaiból finanszírozott projektje a  projektgazdának felróható okból 2015. december 31-éig késedelmet
szenvedett és emiatt forrásvesztés vagy központi költségvetési többletteher keletkezik. A  befizetési kötelezettség
legfeljebb a  helyi önkormányzat hibájából felmerülő forrásvesztéssel vagy központi költségvetési többletteherrel
megegyező összeg lehet, de nem veszélyeztetheti a helyi önkormányzat által biztosított közfeladat ellátását.
(8) A  kincstár a  (7)  bekezdésben 2016. évre meghatározott befizetési kötelezettséggel érintett helyi önkormányzat
számára folyósítandó támogatás havi összegéből a  nettó finanszírozás során havonként egyenlő részletekben
levonja a megfizetendő összeget.
(9) Ha a  helyi önkormányzatot a  (2)  bekezdés alapján a  nettó finanszírozás keretében megillető adott havi források
a (6) és (7) bekezdés szerint levonandó összegekre nem nyújtanak fedezetet, a kincstár az Áht. 83. § (3) bekezdése
alapján jár el. Ha az  önkormányzatnak 2016. december 15-én bármilyen elmaradása van az  (5)  bekezdés szerinti
befizetési kötelezettsége tekintetében, a  kincstár a  meg nem fizetett összegre a  kötelezett fizetési számlájára
beszedési megbízást nyújt be.
V. FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZER ÉS AZ ÁLLAMHÁZTARTÁSON KÍVÜLI SZERVEZETEK KAPCSOLATA
16. Az egyházi jogi személyek, a nemzetiségi önkormányzatok és a magán intézmények fenntartói
közcélú és egyéb tevékenységének támogatása
40. § (1) Az Országgyűlés a köznevelési feladat ellátására
a) átlagbéralapú támogatást állapít meg a  nevelési-oktatási, valamint pedagógiai szakszolgálati intézményt
fenntartó nemzetiségi önkormányzat, az  egyházi és magán köznevelési intézmény fenntartója részére
az  általuk fenntartott nevelési-oktatási intézményben, továbbá pedagógiai szakszolgálati intézményben
pedagógus és – a  b)  pont kivételével – nevelő-oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben
foglalkoztatottak után a  7.  melléklet I.  pontja, valamint az  óvoda, egységes óvoda-bölcsőde esetében
a  2.  melléklet II.  pont 1.  alpontja szerint és az  5.  alpontjában meghatározott jogosultak után, az  őket ott
megillető mértékek szerint,
b) átlagbér alapú támogatást állapít meg a  pedagógus-munkakörben foglalkoztatottak után a  Magyarország
területén külföldi állam vagy nemzetközi szervezet oktatási programja szerint az oktatásért felelős miniszter
engedélye alapján működő nevelési-oktatási intézmény Magyarországon nyilvántartásba vett fenntartója
számára a 7. melléklet I. pontja szerint, az óvoda esetében a 2. melléklet II. pont 1. alpontja szerint,
c) működési támogatást állapít meg a  nemzetiségi önkormányzat vagy az  egyházi jogi személy által
fenntartott nevelési-oktatási intézményekben ellátott, továbbá a pedagógiai szakszolgálati intézményekben
gyógypedagógiai tanácsadásban, korai fejlesztésben, oktatásban és gondozásban, valamint a  fejlesztő
nevelésben részt vevő gyermekekre, tanulókra tekintettel a  nemzetiségi önkormányzat és a  bevett egyház
részére a 7. melléklet II. pontja szerint,
d) tankönyvtámogatást állapít meg a  köznevelési intézményt fenntartó nemzetiségi önkormányzat, továbbá
az egyházi és magán köznevelési intézmény fenntartója részére a 7. melléklet III. pontja szerint,
e) a hit- és erkölcstan oktatáshoz kapcsolódóan
ea) tankönyvtámogatást és
eb) átlagbér alapú támogatást
állapít meg a bevett egyház által az állami iskolában szervezett oktatáshoz a 7. melléklet IV. pontja szerint,
f ) a  gyermek-, tanulói étkeztetéshez az  óvodai, egységes óvoda-bölcsődei, általános iskolai, középfokú
iskolai, kollégiumi étkeztetés támogatására a  köznevelési intézményt fenntartó nemzetiségi önkormányzat,
továbbá az  egyházi és magán köznevelési intézmény fenntartója részére az  általa biztosított gyermek-,
tanulóétkeztetéshez a  2.  melléklet III.  pont 5.  alpont a)  pontjában meghatározott támogatással azonos
összegű és azonos feltételek mellett, továbbá a 7. melléklet V. pontja szerinti támogatást állapít meg.
(2) Az  oktatásért felelős miniszter a  kislétszámú csoportokban szervezhető hit- és erkölcstan oktatáshoz az  általa
vezetett minisztérium költségvetési fejezetébe tartozó előirányzat terhére további támogatást nyújthat.
41. § (1) Az Országgyűlés a szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt, szolgáltatást fenntartó
egyházi jogi személy, civil szervezet, közalapítvány, országos nemzetiségi önkormányzat, települési vagy területi
nemzetiségi önkormányzat, gazdasági társaság, és a  humánszolgáltatást alaptevékenységként végző, az  Szja tv.
hatálya alá tartozó egyéni vállalkozó (a  továbbiakban együtt: nem állami szociális fenntartó) részére támogatást
állapít meg a következők szerint:
a) a  támogatás a  nem állami szociális fenntartót a  települési önkormányzatok 2.  melléklet III.  pont 3.  alpont
b)–k)  pontjában és III.  pont 5.  alpont a)  pontjában meghatározott támogatásaival azonos jogcímeken,
összegben és feltételek mellett illeti meg,
b) – a  hajléktalanok átmeneti intézményei kivételével – a  nem állami szociális fenntartó, ha a  Szoctv. 57.  §
(2)  bekezdése, valamint a  Gyvt. 15.  § (2)  bekezdés c)  pontja és (3)  bekezdés a), illetve b)  pontja szerinti
feladatot lát el, a 8. melléklet I. és II. pont szerinti támogatásra jogosult,
c) a  személyes gondoskodást nyújtó szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt,
szolgáltatást fenntartó gazdasági társaságot – ide nem értve a  nonprofit gazdasági társaságot – és egyéni
vállalkozót az a) és b) pont szerinti támogatás 30%-ának megfelelő támogatás illeti meg,
d) a nem állami szociális fenntartó a 8. melléklet IV. pontja szerinti támogatásra jogosult.
 (2) A Szoctv. 4. § (1) bekezdés m) pont mb) alpontjában és a Gyvt. 5. § s) pont sb) alpontjában meghatározott szociális
és gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt fenntartó egyházi jogi személy az  egyházak
hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló törvény szerinti kiegészítő támogatásra jogosult.
E kiegészítő támogatás mértéke az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti támogatás 71,4%-a.
(3) A nem állami szociális fenntartó az (1) bekezdés alapján megállapított támogatás teljes összegét a folyósítást követő
15 napon belül köteles annak az intézménynek átadni, amelyre tekintettel a támogatás megállapítására sor került.
(4) Az  egyházi jogi személy a  (2)  bekezdés szerinti kiegészítő támogatást köteles elkülönítetten nyilvántartani
és a  támogatás teljes összegét a  humánszolgáltatást ellátó intézményei, illetve azok humánszolgáltatásai
támogatására fordítani.
(5) Az  (1)  bekezdés szerinti támogatás és a  (2)  bekezdés szerinti kiegészítő támogatás elszámolása a  XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet terhére, illetve javára történik.
(6) A nem állami szociális fenntartót a bölcsődében foglalkoztatott, felsőfokú végzettségű kisgyermeknevelők béréhez
kiegészítő támogatás illeti meg.
(7) A települési önkormányzatot, annak társulását, valamint az (1) bekezdés szerinti nem állami szociális fenntartót
a) a támogató szolgáltatás,
b) a pszichiátriai betegek részére nyújtott közösségi alapellátás,
c) a szenvedélybetegek részére nyújtott közösségi alapellátás,
d) a szenvedélybetegek részére nyújtott alacsonyküszöbű ellátás,
e) a Biztos Kezdet Gyerekház,
f ) az utcai szociális munka,
g) a krízisközpont és a félutas ház,
h) a titkos menedékház
szolgáltatások után a 9. melléklet szerinti támogatás illeti meg.
(8) A (7) bekezdés a)–c) pont szerinti szolgáltatást fenntartó gazdasági társaságot – ide nem értve a nonprofit gazdasági
társaságot – és egyéni vállalkozót a 9. melléklet szerinti támogatás 30%-a illeti meg.
(9) A (7) bekezdés szerinti egyházi fenntartót, a (7) bekezdés a)–c) pont szerinti szolgáltatásai után kiegészítő támogatás
a  2016. évi központi költségvetés végrehajtása során az  állami, illetve önkormányzati fenntartók (7)  bekezdés
a)–c)  pont szerinti szolgáltatásokon elszámolt működési, kiadás és bevétel egyenlegének rendezése alapján illeti
meg.
42. § Az önkormányzati tűzoltóság a  fenntartásához, működéséhez és fejlesztéséhez az  átvállalt feladattal arányos
költségvetési támogatást a  tűz elleni védekezésről, a  műszaki mentésről és a  tűzoltóságról szóló 1996. évi
XXXI.  törvény 34.  § (1) és (3)  bekezdése és 41.  § (5)  bekezdése alapján a  XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. cím,
10. Önkormányzati tűzoltóságok normatív támogatása alcím előirányzatából a  következő feltételek és normatívák
szerint veheti igénybe:
a) valamennyi önkormányzati tűzoltóság a készenléti szolgálat működéséhez azonos összegű, 25,0 millió forint
alaptámogatásra jogosult,
b) az  a)  pont szerint felosztott támogatás után megmaradó előirányzatból minden önkormányzati tűzoltóság
az általa ellátott vonulási terület veszélyeztetettsége mértékét kifejező, jogszabályban rögzített elvek alapján
meghatározott pontszámok arányában részesül,
c) a tárgyévet megelőző év normatív támogatás elszámolásából bevételként visszatérülő összeg a katasztrófák
elleni védekezésért felelős miniszter egyedi döntése alapján az  önkormányzati tűzoltóságok működési
kiadásainak finanszírozására használható fel.
43. § A személyi jövedelemadó meghatározott részének az  adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996.  évi
CXXVI. törvény 4/A.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján kijelölt előirányzat felhasználási célja a  2016. évi személyi
jövedelemadó-rendelkezéseknél a  Nemzeti Tehetség Program. Felhasználása a  2017. évi költségvetési törvényben
kerül megtervezésre.
17. A pártok és a működésüket segítő alapítványok támogatása
44. § (1) Az  I. Országgyűlés fejezet, 8. Pártok támogatása címben meghatározott pártok a  pártok működéséről és
gazdálkodásáról szóló 1989. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Ptv.) alapján részesülnek támogatásban.
(2) Az  I. Országgyűlés fejezet, 9. Pártalapítványok támogatása cím terhére a  pártok működését segítő tudományos,
ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványok a  Ptv. rendelkezései szerint részesülnek
támogatásban.
VI. FEJEZET
ÁLLAMI KEZESSÉG- ÉS GARANCIAVÁLLALÁS, VISZONTGARANCIA-VÁLLALÁS ÉS KEZESI HELYTÁLLÁS
45. § (1) A Kormány a 2016. évben együttesen 100 000,0 millió forint összegű új egyedi állami kezesség és állami garancia
vállalására adhat felhatalmazást.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott keretösszeg – a  járulékos hitelköltségek és az  árfolyamváltozás miatt
bekövetkező emelkedést kivéve – kizárólag az Országgyűlés jóváhagyásával léphető túl.
(3) A  Világbanktól, az  Európai Beruházási Banktól, az  Európai Újjáépítési és Fejlesztési Banktól, a  Német Újjáépítési
és Hitelbanktól, az  Északi Beruházási Banktól, illetve az  Európa Tanács Fejlesztési Bankjától felveendő hitelekhez
vállalható egyedi állami kezességek és állami garanciák nem terhelik az (1) bekezdés szerinti keretösszeget.
46. § (1) A  2016. évben vállalt kiállítási garanciák és kiállítási viszontgaranciák együttes, a  vállalás időpontjában forintra
átszámított állománya az év egyetlen napján sem haladhatja meg az 1 100 000,0 millió forintot.
(2) A  Kormány a  2016. évben a  közvetett vagy közvetlen többségi állami tulajdonú vasúti társaságoknak, vagy
e társaságok többségi befolyása alatt álló vasúti társaságoknak a vasúti gördülőállományuk fejlesztésére, felújítására
vagy új vasúti gördülőállomány beszerzésére együttesen 50 000,0 millió forint összegű, az EUROFIMA Európai Vasúti
Gördülőállomány-finanszírozási Társaság által nyújtott forrásbevonásra adhat felhatalmazást állami kezesség mellett.
47. § (1) A  Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény (a  továbbiakban: MFB tv.) 5.  §
(3) bekezdés a) pontja szerinti felső határ a 2016. évben 1 900 000,0 millió forint.
(2) Az MFB tv. 5. § (3) bekezdés b) pontja szerinti felső határ a 2016. évben 800 000,0 millió forint.
 (3) Az MFB tv. 5. § (3) bekezdés c) pontja szerinti felső határ a 2016. évben 2 000 000,0 millió forint.
 (4) Törvény eltérő rendelkezése hiányában a  (2)  bekezdés szerinti kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó állami
kezesség után az állam javára felszámítandó kezességvállalási díj mértékét a Kormány határozatban állapítja meg.
48. § (1) A  Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a  Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról
szóló 1994. évi XLII. törvény (a  továbbiakban: Etv.) 7.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti felső határ a  2016. évben
1 200 000,0 millió forint.
(2) Az Etv. 7. § (1) bekezdés b) pontja szerinti felső határ a 2016. évben 350 000,0 millió forint.
 (3) Az Etv. 7. § (1) bekezdés c) pontja szerinti felső határ a 2016. évben 600 000,0 millió forint.
49. § (1) A  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által vállalt készfizető kezesség mögött – jogszabályban meghatározott feltételek
mellett – a (2)–(8) bekezdés szerint az állam visszavonhatatlan viszontgaranciája áll fenn.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti viszontgarancia mértéke a  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által vállalt készfizető kezesség
érvényesítéséből a társaságot terhelő fizetési kötelezettség 85%-a.
(3) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. az (1) bekezdés szerinti viszontgaranciával
a) a  kis- és középvállalkozások, valamint a  Munkavállalói Résztulajdonosi Program megvalósítására
– a Munkavállalói Résztulajdonosi Programról szóló törvény alapján – létrejövő szervezetek legfeljebb 25 év
lejáratú hitel-, kölcsönszerződésből, garancia-szerződésből és termelési célú eszközbeszerzéshez kapcsolódó
pénzügyi lízingszerződésből, továbbá faktoringszerződésből eredő kötelezettségéért vállalhat készfizető
kezességet, azzal, hogy a  készfizető kezességvállalás legfeljebb egyéves futamidejű faktoringügyletekhez
kapcsolódhat, valamint
b) készfizető kezességet vállalhat gyógyszerész vállalkozási célú, a  biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és
gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a  gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006. évi
XCVIII. törvény 74.  § (1)  bekezdésében és 83/A.  § (1)  bekezdésében foglalt feltételek teljesítése érdekében
történő tulajdoni hányad megszerzését szolgáló – a  közforgalmú gyógyszertárakban a  gyógyszerészi
tulajdonarány növelésének elősegítéséről szóló kormányrendelet szerinti Patika Hitelprogram keretében –
2013. július 1-je és 2016. december 31-e között létrejött hitel vagy kölcsönszerződéséhez.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti viszontgarancia kiterjed a  Garantiqa Hitelgarancia Zrt.-nek a  tőkepiacról szóló törvény
alapján működő kockázati tőkealapnak gazdasági társaságban fennálló kockázati tőkebefektetése értékesítéséből
származó követelés 50%-áért vállalt készfizető kezességére is. A készfizető kezességgel biztosított követelés mértéke
nem haladhatja meg a tulajdonszerzésre fordított összeg 50%-át.
(5) A készfizető kezesi szerződés jogosultja lehet
a) pénzügyi intézmény,
b) kockázati tőkealap,
c) a  Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány az  Országos Mikrohitel Alapból történő pénzkölcsön nyújtása
esetén,
d) a megyei és fővárosi vállalkozásfejlesztési alapítványok mikrohitelezési tevékenység esetén.
(6) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által az (1) bekezdés szerinti állami viszontgarancia mellett vállalt készfizető kezesség
állománya 2016. december 31-én nem haladhatja meg az 550 000,0 millió forintot.
(7) A  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által az  (1)  bekezdés szerinti állami viszontgaranciával vállalt készfizető kezesség
érvényesítése esetén – törvény eltérő rendelkezésének hiányában – a  társaság köteles minden szükséges
jogcselekményt megtenni a  (3)  bekezdés szerinti kötelezettekkel szemben fennálló, reá átszálló követelés
behajtására. A központi költségvetést illeti meg a társaság által behajtott – a behajtási költségekkel csökkentett –
összegnek az érvényesített állami viszontgarancia mértékével megegyező százalékban kifejezett arányos része.
(8) Ha a  készfizető kezességvállalás biztosítékaként a  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. biztosítást köt, a  biztosító intézet
térítése behajtási bevételnek minősül, és arra a (7) bekezdés szabályai az irányadók.
(9) A  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. az  (1)  bekezdés szerinti ügyletek bevételeit, és az  ezen ügyletekhez kapcsolódó
költségeket és ráfordításokat elkülönítetten köteles nyilvántartani, és az éves beszámoló kiegészítő mellékletében
bemutatni.
50. § (1) Az  Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány (e § alkalmazásában a  továbbiakban: Alapítvány) által vállalt
készfizető kezesség mögött – jogszabályban meghatározott feltételek mellett – a (2)–(7) bekezdés szerint az állam
visszavonhatatlan viszontgaranciája áll fenn.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti viszontgarancia mértéke az  Alapítvány által vállalt készfizető kezesség érvényesítéséből
az Alapítványt terhelő fizetési kötelezettség 85%-a.
(3) Az (1) bekezdésben vállalt állami viszontgarancia a mezőgazdasági tőkepótló hitelekre és az 1999. január 1-je után
vállalt készfizető kezességek érvényesítésére vonatkozik.
(4) Az  Alapítvány a  természetes személyek, a  gazdasági társaságok, a  közhasznú társaságok, a  szövetkezetek,
a  magánvállalkozások legfeljebb 25 év lejáratú hitel-, kölcsönszerződésből, garancia-szerződésből, termelési
célú eszközbeszerzéshez kapcsolódó pénzügyi lízingszerződésből, továbbá faktoringszerződésből eredő
kötelezettségéért vállalhat készfizető kezességet azzal, hogy a  készfizető kezességvállalás legfeljebb egyéves
futamidejű faktoringügyletekhez kapcsolódhat.
(5) A készfizető kezesi szerződés jogosultja lehet
a) pénzügyi intézmény,
b) a  Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány az  Országos Mikrohitel Alapból történő pénzkölcsön nyújtása
esetén,
c) a megyei és fővárosi vállalkozásfejlesztési alapítvány mikrohitelezési tevékenység esetén.
(6) Az  Alapítvány által az  (1)  bekezdés szerinti viszontgarancia mellett vállalt készfizető kezesség állománya
2016. december 31-én nem haladhatja meg a 150 000,0 millió forintot.
(7) Az Alapítvány által az (1) bekezdés szerinti állami viszontgaranciával vállalt készfizető kezesség érvényesítése esetén
– törvény eltérő rendelkezésének hiányában – az Alapítvány köteles minden szükséges jogcselekményt megtenni
a  reá átszálló követelés behajtására. A központi költségvetést illeti meg az Alapítvány által behajtott – a behajtási
költségekkel csökkentett – összegnek az  érvényesített állami viszontgarancia mértékével megegyező százalékban
kifejezett arányos része.
51. § (1) Az  állam készfizető kezesként felel a  Diákhitel Központ Zrt. azon fizetési kötelezettségeiért, amelyek
a  belföldről és külföldről, a  diákhitelezési rendszer finanszírozása érdekében felvett hiteleiből, kölcsöneiből és
kötvénykibocsátásaiból erednek.
(2) A  Diákhitel Központ Zrt. az  (1)  bekezdés szerinti kötelezettségei biztosítékaként az  állami készfizető
kezességvállaláson túl a hitelező további biztosíték előírására nem köteles.
(3) Az állami kezességvállalásért a Diákhitel Központ Zrt.-nek kezességvállalási díjat nem kell fizetnie.
 (4) A Diákhitel Központ Zrt. éves finanszírozási tervét az államháztartásért felelős miniszter hagyja jóvá.
52. § (1) A  KAVOSZ Vállalkozásfejlesztési Zrt. által az  autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal
arányos díj fizetését szolgáló kölcsönnyújtás céljára pénzügyi intézményektől hitelszerződés alapján felvett
kölcsöneihez kapcsolódó állami készfizető kezesség állománya 2016. december 31-én nem haladhatja meg
a 6500,0 millió forintot.
(2) A  KAVOSZ Vállalkozásfejlesztési Zrt. által az  autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő díj fizetését
szolgáló hitelszerződés alapján kihelyezett kölcsönökhöz kapcsolódó állami készfizető kezesség állománya
2016. december 31-én nem haladhatja meg az 5200,0 millió forintot.
53. § (1) Ha az államnak szerződéssel, illetve jogszabállyal vállalt kezesség- vagy viszontgarancia érvényesítéséből – az 54. §
szerinti viszontgarancia kivételével – olyan fizetési kötelezettsége keletkezik, amely nem szerepel az 1. mellékletben,
azt a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 33. Állam által vállalt kezesség és viszontgarancia
érvényesítése cím terhére kell teljesíteni.
(2) Az  Államadósság Kezelő Központ Zrt.-nek az  állami kezesség, garancia melletti forrásbevonással kapcsolatos
feladatokban történő közreműködésért fizetendő díjat a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet,
32. cím, 1. Vegyes kiadások alcím terhére kell teljesíteni.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott kiadások összegével a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet
tervezett kiadása túlléphető.
54. § (1) Az  MFB Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (a  továbbiakban: MFB Zrt.) mint az  MV-Magyar Vállalkozásfinanszírozási
Zrt. jogutódja által a  Gazdaságfejlesztés Operatív Program „Pénzügyi eszközök” prioritási tengelyében, illetve
a  Közép-magyarországi Operatív Program „A tudásalapú gazdaság innováció- és vállalkozásorientált fejlesztése”
prioritási tengelyében vállalt készfizető kezesség, illetve garancia érvényesítéséből a  társaságot terhelő fizetési
kötelezettségek 100%-a mögött a  (2)–(6)  bekezdésben meghatározottak szerint az  állam visszavonhatatlan
viszontgaranciája áll fenn.
(2) Az MFB Zrt. az (1) bekezdés szerinti viszontgaranciával a mikro-, kis- és középvállalkozások legfeljebb 25 év lejáratú
hitelszerződésein alapuló kötelezettségek legfeljebb 80%-áig vállalhat készfizető kezességet, illetve garanciát.
(3) Az  MFB Zrt. által a  Gazdaságfejlesztés Operatív Program „Pénzügyi eszközök” prioritási tengelyében, illetve
a  Közép-magyarországi Operatív Program „A tudásalapú gazdaság innováció- és vállalkozásorientált fejlesztése”
prioritási tengelyében a garanciaeszközökre vállalt készfizető kezesség, illetve garancia állománya 2016. december
31-én nem haladhatja meg a 300 000 millió forintot.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti viszontgarancia érvényesítéséből eredő fizetési kötelezettséget a  forrást biztosító azonos
előirányzatból a XIX. Uniós Fejlesztések fejezet, Gazdaságfejlesztés Operatív Program vagy a Közép-magyarországi
Operatív Program terhére kell teljesíteni.
(5) Ha a  (4)  bekezdésben meghatározott előirányzat a  viszontgarancia érvényesítéséből eredő fizetési kötelezettség
teljesítéséhez nem elegendő, a további kifizetések forrásának biztosítása során is fenn kell tartani az Európai Unió
költségvetéséből származó támogatás és az  ahhoz kapcsolódó hazai társfinanszírozás eredeti előirányzatnak
megfelelő arányát.
(6) Az  (1)–(3)  bekezdés szerinti kezesség, illetve garancia érvényesítéséből származó, az  MFB Zrt. által behajtott
követelés összege a Gazdaságfejlesztés Operatív Program, illetve a Közép-magyarországi Operatív Program forrását
növeli.
VII. FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZER KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSÁVAL KAPCSOLATOS VEGYES
RENDELKEZÉSEK
18. A nyugdíjemelés, egyes illetmények és meghatározott díjak, támogatások és járadékok alapjának
mértéke
55. § A 2016 januárjában a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 62. § (1) és (2) bekezdése
alapján esedékes nyugdíjemelés meghatározásánál 1,6%-os fogyasztói árnövekedést kell figyelembe venni.
56. § (1) Az MFB Zrt. által saját kockázatára nyújtott azon hitelek állománya, amelyekhez a Kormány határozatában forrás- és
eszközoldali kamattámogatást biztosít, a 2016. év folyamán legfeljebb 600 000,0 millió forint lehet.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott keretet a tényleges állomány az év egyetlen napján sem haladhatja meg.
57. § (1) A  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 132.  §-a szerinti illetményalap a  2016. évben
38 650 forint.
(2) A  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 159. § a szerinti rendvédelmi illetményalap 2016. évben 38 650 forint.
(3) A  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 2.  § 12a.  pontja szerinti honvédelmi illetményalap
2016. január 1-jétől 40 140 forint.
(4) A  költségvetési szervek által foglalkoztatottak éves cafetéria-juttatásának kerete, illetve cafetéria-juttatást nem
nyújtó költségvetési szervek esetében az  egy foglalkoztatottnak éves szinten – az  Önkéntes Kölcsönös Biztosító
Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvényre is figyelemmel, az  Szja tv. 71.  § (1)  bekezdés a)–f )  pontjában és
(3) bekezdésében meghatározott juttatások – az egyes juttatásokhoz kapcsolódó, a  juttatást teljesítő munkáltatót
terhelő közterheket is magában foglaló együttes összege a  2016. évben nem haladhatja meg a  bruttó
200 000 forintot.
(5) A  fizetési számlához kapcsolódóan törvény alapján az  egy foglalkoztatottnak havonta adható bankszámlahozzájárulás mértéke a 2016. évben legfeljebb 1000 forint.
58. § (1) A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.)
a) 66.  § (1)  bekezdése szerinti, a  közalkalmazotti fizetési osztályok első fizetési fokozatához tartozó illetmény
garantált összegét, és a  növekvő számú fizetési fokozatokhoz tartozó – az  első fizetési fokozat garantált
illetményére épülő – legkisebb szorzószámokat a 2016. évre a 6. melléklet tartalmazza,
b) 69. §-a szerinti illetménypótlék számítási alapja a 2016. évben 20 000 forint.
 (2) A Kjt. 77. § (1) bekezdése szerinti feltételek fennállása esetén nyújtott keresetkiegészítés a 2016. évben a keresetbe
tartozó juttatások előző évi bázis előirányzatának 2%-a. Fel nem használt előirányzata kizárólag a keresetbe tartozó
juttatások emelésére fordítható. Ez a rendelkezés nem vonatkozik az állami felsőoktatási intézményekre, a központi
költségvetési szervként vagy köztestületi költségvetési szervként működő kutatóközpontra, kutatóintézetre,
a  Magyar Tudományos Akadémia elnöke által irányított kutatást kiegészítő köztestületi költségvetési szervre és
az olyan központi költségvetési szervre, amelynek felügyeletét a Magyar Tudományos Akadémia elnöke látja el.
59. § Az Nkt. 65. § (1) bekezdése szerinti illetményalap számításának vetítési alapja 101 500 forint.
60. § (1) A  Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Kar nappali tagozatos ösztöndíjas hallgatói pénzbeli
juttatásának normatívája 308 000 forint/fő/év.
(2) A Kjt. 79/E. §-a alapján az egyetemi tanári munkakör 1. fizetési fokozatának garantált illetménye 2016. január 1-jétől
437 300 forint.
(3) A Bolyai János Kutatási Ösztöndíj havi összege 124 500 forint.
 (4) Az  egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzési rendszerről szóló kormányrendeletben meghatározott,
a szakorvos jelöltek képzésével összefüggően felmerülő dologi költségek megtérítésére szolgáló támogatás összege
100 000 forint/év.
(5) A központi költségvetési szervként működő – köznevelési közfeladatot ellátó intézményt fenntartó – felsőoktatási
intézményt az általa ellátott köznevelési feladatok tekintetében a 40. § (1) bekezdés d) és f ) pontjában megállapított
támogatások azonos jogcímen és feltételekkel illetik meg.
61. § (1) A  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 169.  § (2)  bekezdése szerinti bírói
illetményalap a 2016. évben 391 600 forint.
(2) A  legfőbb ügyész, az  ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az  ügyészi életpályáról szóló
2011. évi CLXIV. törvény 59. § (3) bekezdése szerinti ügyészi illetményalap a 2016. évben 391 600 forint.
(3) A  jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény 1. § (3) bekezdése szerinti jogi segítői óradíj a 2016. évben
5000 forint.
(4) Az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény 131. § (2) bekezdése szerinti kirendelt ügyvédi óradíj a 2016. évben 5000
forint.
62. § (1) A Gyvt.
a) 20/A. § (2) bekezdése szerinti támogatás esetenkénti összege a 2016. évben gyermekenként 5800 forint,
b) 20/B. § (5) bekezdése szerinti pótlék esetenkénti összege a 2016. évben gyermekenként 8400 forint,
c) 66/L.  §-a szerinti helyettes szülői díj legalacsonyabb összege – gyermekenként, fiatal felnőttenként –
a 2016. évben 15 000 forint/hó.
 (2) A Szoctv.
a) 43/A. § (4) bekezdésében meghatározott szakértői díj összege a 2016. évben esetenként 20 000 forint,
b) 44. § (1) bekezdése szerinti ápolási díj havi alapösszege a 2016. évben 29 500 forint.
(3) A fiatalok életkezdési támogatásáról szóló 2005. évi CLXXIV. törvény 4. § (2) bekezdés a) pontja szerinti első utalási
összeg 42 500 forint, a 4. § (2) bekezdés b) pontja szerinti második és harmadik utalási összeg 44 600-44 600 forint,
ha a gyermek a 2016. évben született.
(4) A szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény 8. § (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott alapnormatíva összege a 2016. évben 453 000 forint/fő/év.
63. § (1) A kárpótlási jegyek életjáradékra váltásáról szóló 1992. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Éltv.) 7. § (1) bekezdése
és a termőföld állam által életjáradék fizetése ellenében történő megszerzésének ötödik üteméről szóló 259/2009.
(XI. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: TéR.) alapján az életjáradék összege 2016. március 1-jétől az előző évben
megvalósult átlagos nyugdíjemelés százalékos mértékével emelkedik.
(2) Az  Éltv. és a  TéR. alapján a  2016. március 1-je után az  életjáradék összegét az  Éltv. és a  TéR.  mellékletében
meghatározott összeg (1) bekezdés szerinti növekménye figyelembevételével kell megállapítani.
(3) A  Párizsi Békeszerződésről szóló 1947. évi XVIII. törvény 27.  cikke 2.  pontjában foglaltak végrehajtásáról szóló
1997. évi X. törvény 2.  § (4)  bekezdése alapján az  életjáradék összege 2016. március 1-jétől – 2016. január 1-jei
visszamenőleges hatállyal – az előző évben megvalósult átlagos nyugdíjemelés százalékos mértékével emelkedik.
64. § A Szoctv.
a) 50/A. § (8) bekezdése szerinti egyéni gyógyszerkeret havi összege a 2016. évben 12 000 forint,
b) 50/A. § (9) bekezdése szerinti eseti keret éves összege a 2016. évben 6000 forint.
65. § Az Éhvt. 13.  §-a szerinti felügyeleti díj mértéke a  projekt jogszabály alapján jóváhagyott Tervdokumentumában
létrehozni tervezett minden egyes kibocsátás-csökkentési egység után 38 forint.
19. A kis összegű követelés értékhatára, a filmalkotásokhoz kapcsolódó gyártási értékhatár és
a közbeszerzési értékhatárok
66. § Az Áht. 97. § (3) bekezdésének alkalmazása során a kis összegű követelés értékhatára 100 000 forint.
67. § A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 13. § (5) bekezdésében meghatározott gyártási költségvetési értékhatár
a  2016. évben magyar filmalkotás esetén 329,6 millió forint, magyar részvételű koprodukciós filmalkotás esetén
585,8 millió forint.
68. § (1) A közbeszerzésekről szóló törvény (a továbbiakban: Kbt.) 15. § (1) bekezdés b) pontja szerinti nemzeti közbeszerzési
értékhatár – kivéve a  közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó értékhatárt – 2016. január 1-jétől 2016. december
31-éig
a) árubeszerzés esetében 8,0 millió forint,
b) építési beruházás esetében 15,0 millió forint,
c) építési koncesszió esetében 100,0 millió forint,
d) szolgáltatás megrendelése esetében 8,0 millió forint,
e) szolgáltatási koncesszió esetében 25,0 millió forint.
(2) Az  (1)  bekezdéstől eltérően a  közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó nemzeti közbeszerzési értékhatár
2016. január 1-jétől 2016. december 31-éig
a) árubeszerzés esetében 50,0 millió forint,
b) építési beruházás esetében 100,0 millió forint,
c) szolgáltatás megrendelése esetében 50,0 millió forint,
d) építési koncesszió esetében 200,0 millió forint,
e) szolgáltatási koncesszió esetében 100,0 millió forint.
69. § (1) A  Kbt. 15.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti, az  árubeszerzésre és szolgáltatás megrendelésre vonatkozó uniós
közbeszerzési értékhatár – kivéve a  közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó értékhatárt – 2016. január 1-jétől
2016. december 31-éig
a) a Kbt. 5. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott ajánlatkérők esetében, valamint ezen ajánlatkérők
esetében a  védelem terén beszerzendő árukra akkor, ha a  védelem terén a  beszerzendő áru a  Kbt.
2. mellékletében szerepel, 134 000 euró,
b) a  Kbt. 5.  §-a szerinti egyéb ajánlatkérő esetében, valamint az  5.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontjában
meghatározott ajánlatkérők esetében, ha a  védelem terén a  beszerzendő áru a  Kbt. 2.  mellékletében nem
szerepel, 207 000 euró,
c) a Kbt. 5. §-a szerinti valamennyi ajánlatkérő esetében, ha a beszerzés tárgya a Kbt. 3. mellékletében szereplő
szociális és egyéb szolgáltatás, 750 000 euró.
(2) A  Kbt. 15.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott, az  építési beruházásra vonatkozó uniós közbeszerzési
értékhatár – kivéve a  közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó értékhatárt – 2016. január 1-jétől 2016. december
31-éig 5 186 000 euró.
(3) A Kbt. 15. § (1) bekezdés a) pontja szerinti, az építési koncesszióra és a szolgáltatási koncesszióra vonatkozó uniós
közbeszerzési értékhatár 2016. január 1-jétől 2016. december 31-éig 5 186 000 euró.
(4) A  Kbt. 15.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott, a  tervpályázati eljárás lefolytatására vonatkozó uniós
közbeszerzési értékhatár – kivéve a  közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó értékhatárt – 2016. január 1-jétől
2016. december 31-éig
a) az  (1)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott értékhatárok, ha a  tervpályázati eljárás eredményeként
szolgáltatás megrendelésére kerül sor,
b) az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott értékhatárok minden olyan tervpályázati eljárás esetében,
amelynek pályázati díja és a  pályázóknak fizetendő díjak együttes teljes összege eléri vagy meghaladja
ezeket az értékhatárokat.
70. § (1) A 69. § (1), (2) és (4) bekezdésétől eltérően a közszolgáltatói szerződések esetén irányadó, a Kbt. 15. § (1) bekezdés
a) pontjában meghatározott uniós közbeszerzési értékhatár 2016. január 1-jétől 2016. december 31-éig
a) árubeszerzésre, valamint a szolgáltatás megrendelésére 414 000 euró,
b) építési beruházásra 5 186 000 euró,
c) a Kbt. 3. mellékletében szereplő szociális és egyéb szolgáltatásra 1 000 000 euró.
(2) A  közszolgáltatói szerződések esetén irányadó, a  Kbt. 15.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti, a  tervpályázati eljárás
lefolytatására vonatkozó uniós közbeszerzési értékhatár 2016. január 1-jétől 2016. december 31-éig
a) 414 000 euró, ha a tervpályázati eljárás eredményeként szolgáltatás megrendelésére kerül sor,
b) 414 000 euró, ha a tervpályázati eljárás pályázati díja és a pályázóknak fizetendő díjak együttes teljes összege
eléri vagy meghaladja ezt az értékhatárt.
 (3) Az  (1) és (2)  bekezdésben, valamint a  69.  §-ban meghatározott uniós értékhatárok forintban meghatározott
összegeként az Európai Unió Hivatalos Lapjában így közzétett – az Európai Bizottság által kétévente felülvizsgált –
összeget kell figyelembe venni.
20. Egyes koncessziós díjak 71. § (1) Az  Szjtv. 27.  § (5)  bekezdése szerinti koncessziós díj jogszabályi minimuma az  Szjtv. 37.  § 11.  pontja szerinti
egységenként a 2016. tárgyévre a következő:
a) Budapesten és Pest megyében I. kategóriájú játékkaszinó esetén 668,4 millió forint, II. kategóriájú
játékkaszinó esetében 389,9 millió forint,
b) az  a)  pontban foglalt kivétellel I. kategóriájú játékkaszinó esetén 557,1 millió forint, II. kategóriájú
játékkaszinó esetében 55,8 millió forint.
 (2) Az Szjtv. 29/E. § (1) bekezdése szerinti koncessziós díj jogszabályi minimuma a 2016. tárgyévre a következő:
a) egy játéktípusra érvényes távszerencsejáték-szervezési koncesszió esetén 105,9 millió forint,
b) két játéktípusra érvényes távszerencsejáték-szervezési koncesszió esetén 211,8 millió forint.
VIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 21. Felhatalmazó rendelkezések 72. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a  4.  § (1)  bekezdésében meghatározott többlettámogatás igénylési feltételeit, az  igény bejelentésének,
megállapításának, a  többlettámogatás folyósításának, elszámolásának és a  felhasználás ellenőrzésének,
valamint a 4. § (5) bekezdés szerinti nyilatkozat szabályait,
b) a  41.  § (6)  bekezdés és a  2.  melléklet III.  pont 7.  alpontja szerinti támogatás igénylési feltételeinek,
folyósításának, felhasználásának, elszámolásának és a felhasználás ellenőrzésének részletes szabályait,
c) a  7.  melléklet I.  pont 3.  alpont d)  pont szerinti támogatás folyósításának, lemondásának, pótigénylésének,
elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályait.
(2) Felhatalmazást kap az  egészségbiztosításért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a  XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 26. Gyógyszertári tulajdoni hányad állami elővásárlás kiadása cím felhasználásával
kapcsolatos szabályokat.
(3) Felhatalmazást kap a  helyi önkormányzat képviselő-testülete, hogy rendeletében az  5.  § (5)  bekezdés b) és
c) pontjában meghatározott forgalmi értéktől kisebb értékhatárt határozzon meg.
22. Hatályba léptető rendelkezések 73. § (1) Ez  a  törvény – a  (2)  bekezdésben meghatározott kivétellel – a  kihirdetését követő napon lép hatályba, és
2019. december 31-én hatályát veszti.
(2) Az  1–72.  §, az  1–2.  melléklet, a  3.  melléklet I–VI.  pontja, a  3.  melléklet VII.  pont 1–4.  alpontja és a  4–10.  melléklet
2016. január 1-jén lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke