text:
32/2004. (IV. 19.) OGY határozata a védett őshonos vagy veszélyeztetett, magas genetikai értéket képviselő tenyésztett magyar állatfajták nemzeti kinccsé nyilvánításáról.
A magyar nép történetéből ismert, hogy ősidőktől fogva
milyen szoros volt kötődésünk az állattartáshoz, állattenyésztéshez. Hazánkban a Kárpát-medencében őshonosnak mondott fajok és fajták (a továbbiakban: fajták)
fenntartása is védelmet kapott az állattenyésztési törvényben. A régi magyar háziállatfajták köre azonban ennél
nagyobb sugarú, mert az ,,őshonos’’ fajtákon túl számos
olyan, hosszú időn keresztül tenyésztett fajta él hazánk
területén, amely állatfajták a magyar nemzeti kultúra részét képezik.
A régi magyar háziállatok az emberi munka évszázados
eredményei. Történelmi múltunkhoz tartoznak, nemcsak
az állattenyésztés történetéhez, hanem a teljes magyar történetiséghez is. Hozzátartoznak a magyar tájhoz, részei
nemzeti identitásunknak, őshonos állataink ma is élő, eleven örökségünk.
Az Európai Uniós csatlakozás küszöbén, a Magyar
Országgyűlés megkülönböztetett figyelmet fordít arra,
hogy nemzeti létünk 1100 éves értékeit, eredményeit megőrizzük, és Európában ezzel is kifejezzük nemzeti karakterünket.
1. Ennek szellemében a Magyar Országgyűlés a védett
őshonos és régi magyar állatfajtákat
nemzeti kinccsé nyilvánítja. 2. A nemzeti kinccsé nyilvánított állatfajták tenyésztését, állományának fenntartását, és az ezekkel összefüggő
tevékenységeket az állam elősegíti.
3. A védett őshonos és régi magyar tenyésztett állatfajták megőrzése nemcsak állami feladat, nemzeti kinccsé
nyilvánításuk a civil és gazdálkodó szervezetek, valamint a
magánszemélyek összefogására buzdít.
4. A védett őshonos és régi magyar állatfajtáknak szerepe van az oktatásban, a művészetekben, nemzeti identitásunk megtartásában. Esztétikai értéket képeznek, a bennük rejlő génállomány gazdasági jelentőséggel bír.
5. A nemzeti kinccsé nyilvánított állatfajták jegyzékét a
határozat melléklete tartalmazza. A jegyzék felülvizsgálatáról — legalább 5 évente — a Kormány gondoskodik.
A határozatot az Országgyűlés a 2004. április 19-i ülésnapján
fogadta el.
6. A mellékletben felsorolt állatfajtákat magyar őshonos állatoknak tekintjük, amelyek egyben — nevükben és
képi megjelenésükben — Magyarország szimbólumai.
7. Ez a határozat a közzétételét követő 15. napon lép
hatályba.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
18/2006. (VIII. 3.) GKM utasítása a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium által felügyelt igazgatási és igazgatás jellegű szervek 2006. létszámáról.
A Miniszterelnöki Hivatalban, a minisztériumokban, az
igazgatási és az igazgatás jellegű tevékenységet ellátó
központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról szóló 2117/2006. (VI. 30.) Korm. határozat, és az
igazgatási és az igazgatás jellegű tevékenységet ellátó
központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról szóló 2131/2006. (VII. 26.) Korm. határozat
alapján – figyelemmel a köztisztviselők jogállásáról szóló
1992. évi XXIII. törvény 17. §-a (1) bekezdésének a) pontjára – a következőket rendelem el:
1. § Utasítom a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium által felügyelt igazgatási és igazgatási jellegű szerveket,
hogy az igazgatási és az igazgatási jellegű tevékenységet
ellátó központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak
létszámáról szóló 2131/2006. (VII. 26.) Korm. határozat
mellékletében megállapított engedélyezett létszámkeret
eléréséhez szükségessé váló létszámcsökkentést – a munkajogi szabályok megtartásával – haladéktalanul hajtsák
végre.
2. § Ez az utasítás 2006. augusztus 4-én lép hatályba.
Dr. Garamhegyi Ábel s. k.,
gazdasági és közlekedési minisztériumi államtitkár


text:
1116/2012. (IV. 18.) Korm. határozata a tanúvédelem terén történő együttműködésről szóló multilaterális Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Horvát Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, Magyarország, az
Osztrák Köztársaság, Románia, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság között létrejövő, a tanúvédelem terén
történő együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a rendészetért felelős minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki; 4. jóváhagyja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a rendészetért felelős minisztert jelöli ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1422/2018. (IX. 7.) Korm. határozata a Sorsok Háza Holokauszt Gyermekáldozatainak Emlékhelye – Európai Oktatási Központ megnyitásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Sorsok Háza Holokauszt Gyermekáldozatainak Emlékhelye – Európai Oktatási Központ
(a továbbiakban: Sorsok Háza) valamennyi befejező munkálata elkészüljön, és 2019. december 31. napjáig a Sorsok
Háza megkezdje működését;
2. egyetért azzal, hogy a Sorsok Háza az Egységes Magyarországi Izraelita Hitközség – Statusquo Ante (a továbbiakban:
EMIH) tulajdonába kerüljön, továbbá hogy a  Sorsok Háza működtetője és üzemeltetője a  tulajdonos EMIH vagy
a tulajdonos EMIH mint fenntartó által létrehozott muzeális intézmény legyen;
3. a fentiek alapján az  állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36.  § (2)  bekezdés g)  pontjában, valamint 36.  §
(3) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva úgy dönt, hogy a Budapest VIII. kerület 38818/47 helyrajzi számú
műemlék ingatlan, valamint a  Sorsok Háza teljes megvalósítása kapcsán a  Magyar Állam tulajdonába került
ingóságok, illetve az 5. és 6. pontban meghatározott feladatok végrehajtásának eredményeképpen a Magyar Állam
tulajdonába kerülő ingóságok ingyenesen az EMIH tulajdonába kerüljenek az 1. pontban foglaltak szerinti kulturális
és oktatási tevékenységeinek ellátása céljából, azzal, hogy a tulajdonba adást a 6. pont szerinti befejező munkák és
beszerzési feladatok teljesítését követően kell végrehajtani;
4. egyetért azzal, hogy a  Sorsok Háza intézményének, állandó és időszakos kiállításainak történeti, kulturális és
múzeumfejlesztési, valamint működtetési szakmai alapelveit (a  továbbiakban: tartalomfejlesztési és fenntartói
szakmai koncepció) a  Kormány az  EMIH-hel és a  Közép- és Kelet-Európai Történelem és Társadalom Kutatásáért
Közalapítvánnyal (a továbbiakban: Közalapítvány) együttműködve határozza és valósítsa meg;
5. felhívja a  kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztost, hogy
a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter bevonásával, a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.
(a továbbiakban: MNV Zrt.) útján, az EMIH-hel és a Közalapítvánnyal együttműködve gondoskodjon a Sorsok Háza
megnyitásához, illetve a 4. pont alapján meghatározott kiállítási és tartalomfejlesztési koncepció megvalósításához
és kivitelezéséhez szükséges, 6.  pont szerinti befejező munkálatok – többek között kiállítási tervezés, a  kiállítási
eszközök beszerzése és a kiállítás kivitelezése – elvégzéséről;
Felelős: a kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
 a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. december 31.
6. egyetért azzal, hogy a  tervezési, kiállítástervezési, múzeumtechnológiai, illetve a még szükséges egyéb beszerzési
és kivitelezési feladatok tekintetében az  építtetői-megrendelői feladatokat az  MNV Zrt. lássa el, azzal, hogy
az  MNV Zrt. e  feladatok tekintetében ellátott valamennyi tevékenysége vonatkozásában biztosítani kell
a  beruházással kapcsolatban a  kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős
kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól szóló 1250/2018. (V. 25.) Korm. határozat 7.  pontjában foglaltak
érvényesülését;
Felelős: a kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos
 a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: folyamatos
7. felhívja a  pénzügyminisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2019. évtől kezdődően
gondoskodjanak a  Sorsok Háza fenntartása, működtetése és üzemeltetése érdekében az  EMIH részére a  központi
költségvetés terhére éves támogatás rendelkezésre állásáról;
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos 8. a 2. pontban foglaltak végrehajtása érdekében felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert,
hogy az  MNV Zrt. útján tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a  tulajdonosváltozás
ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződés (a  továbbiakban: szerződés) az  EMIH-hel
megkötésre kerüljön, azzal, hogy a szerződés – a tulajdonátruházási szerződésekre vonatkozó általános jogszabályi
követelményeken túlmenően – tartalmazza az alábbiakat:
a) az ingatlanok tulajdonosi joggyakorló által megállapított forgalmi értékét,
b) az EMIH vállalja, hogy a  nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a  továbbiakban: Nvtv.) 13.  §
(4)  bekezdés b)  pontjában meghatározott, az  átruházott vagyon hasznosításáról szóló beszámolási
kötelezettségének – a szerződés hatálybalépését követő évtől kezdődően – minden év december 31. napjáig
írásban tesz eleget,
c) amennyiben az  EMIH a  b)  alpontban foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, az  a)  alpont szerinti
bruttó forgalmi érték 5 százalékát mint késedelmi kötbért köteles az  MNV Zrt. erre vonatkozó felhívásának
kézhezvételétől számított 30 napon belül megfizetni,
d) az ingatlant az  Nvtv. 13.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerint az  EMIH a  jelen határozatban és a  szerződésben
az adott ingatlanra megjelölt hasznosítási célnak megfelelően köteles használni és hasznosítani,
e) ha az EMIH a d) alpontban foglalt kötelezettségeinek részben vagy egészben nem tesz eleget, az MNV Zrt.
az Nvtv. 13. § (7) és (8) bekezdésének megfelelően jár el, azzal, hogy az egyházi jogi személy a nemteljesítési
kötbért köteles a felszólítás kézhezvételétől számított 60 napon belül az MNV Zrt.-nek megfizetni;
Felelős: a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a kivitelezési munkák befejezését követő 60 napon belül
9. felhívja a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon az 5. pontban meghatározott feladatok megvalósulása érdekében
300 000 000 forint forrás rendelkezésre állásáról a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi
C. törvény 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 10. felhívja a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon az 5. pontban meghatározott feladatok megvalósulása érdekében
1 700 000 000 forint forrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló
2018. évi L. törvény 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet javára.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2019. január 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1033/2019. (II. 11.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és az Iraki Köztársaság Kormánya közötti gazdasági, kereskedelmi, tudományos és műszaki együttműködésről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország Kormánya és az Iraki Köztársaság Kormánya közötti gazdasági, kereskedelmi, tudományos
és műszaki együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. jóváhagyja a  Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a  Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően annak a Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
29/2010. (III. 15.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján az igazságügyi és rendészeti miniszter elő ter jesz tésére
Bujdosó Lajos nyugállományú főtörzsőrmesternek,
Czapp Gábor nyugállományú főtörzsőrmesternek,
Gombás Zoltán nyugállományú őrnagynak,
Róka István nyugállományú alezredesnek a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(katonai tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. március 5. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1230/2013. (IV. 23.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/09-11-2012-0028 azonosító számú („Székkutas község szennyvízelvezetésének és szennyvíztisztításának fejlesztése” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-1.2.0/09-11-2012-0028 azonosító számú, „Székkutas község
szennyvízelvezetésének és szennyvíztisztításának fejlesztése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási
igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: azonnal orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1732/2014. (XII. 12.) Korm. határozata az ingyenes bölcsődei és óvodai gyermekétkeztetés bővítéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  kisgyermekeket ellátó intézményrendszerben minél szélesebb körben szükséges
térítésmentesen biztosítani az étkeztetést;
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen előterjesztést a  vonatkozó jogszabályok módosítására
a  bölcsődékben és az  óvodákban nevelt gyermekek ingyenes étkeztetésének 2016. évtől történő bővítése
érdekében;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. január 31.
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a szükséges források biztosításáról a 2016. évi, valamint
az azt követő évek központi költségvetésének tervezése során.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a költségvetési tervezéssel egyidejűleg
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2010. (I. 15.) MSZH közleménye a 2009. „Kozma Lajos kézműves iparművészeti ösztöndíjasok és a Moholy-Nagy László formatervezési ösztöndíjasok” kiállításon bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
Az 1995. évi XXXIII. törvény 3. §-ának b) pontja, az 1997. évi XI. törvény 53. §-a (1) bekezdésének c) pontja, a 2001. évi
XLVIII. törvény 40. §-a (1) bekezdésének c) pontja és az 1991. évi XXXVIII. törvény 36. §-ának (1) bekezdése alapján
közzéteszem, hogy a 2010. február 4-dike és március 21-dike között Budapesten megrendezendő, a 2009. évi „Kozma
Lajos kézműves iparművészeti ösztöndíjasok és a Moholy-Nagy László formatervezési ösztöndíjasok” kiállításon
bemutatásra kerülő találmányokat, védjegyeket, formatervezési és használati mintákat az említett jogszabályokban
meghatározott kiállítási kedvezmény, illetve kiállítási elsőbbség illeti meg.
Dr. Bendzsel Miklós s. k.,
a Magyar Szabadalmi Hivatal elnöke


text:
328/2009. (XII. 29.) Korm. rendelete a szakiskolai tanulmányi ösztöndíjról.
A Kormány a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2003. évi LXXXVI. törvény 28. §
(5) bekezdésében, a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 85. § (2) bekezdés g) pontjában, valamint
a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 94. § (3) bekezdés l) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. §
(1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A szakiskolai tanulmányi ösztöndíj (a továb biak ban: ösztöndíj) bevezetésének célja, hogy a szakiskolai képzésben részt
vevő, gazdaság által igényelt szakképesítést tanulók – a 3. §-ban foglaltak szerint – támogatásban részesüljenek.
(2) A gazdaság által igényelt szakképesítéseket az Szht. 13. § (2) bekezdésének j) pontja alapján a regionális fejlesztési és
képzési bizottság (a továb biak ban: RFKB) határozza meg régiónként, minden év szeptember 30-ig, a következő
tanévre vonatkozóan.
(3) Az RFKB döntését a regionális ágazati bruttó hozzáadott értékre vonatkozó KSH adatok, az állami foglalkoztatási
szolgálat által nyilvántartott regisztrált álláskereső pályakezdőkre vonatkozó adatok, a magyar munkaerőpiaci
prognózisban szereplő adatok, a foglalkoztatottak FEOR és ágazat szerinti a döntést megelőző évre megállapított
megoszlására vonatkozó KSH adatok és a döntést követő 3 éves szakiskolai kibocsátásra vonatkozó adatok
figye lembe véte lével határozza meg.
(4) Az RFKB döntéséhez a jelen levő bizottsági tagok kétharmadának a szavazata szükséges.
(5) Az RFKB régiónként legfeljebb 10, a gazdaság által igényelt szakképesítést határozhat meg.
2. § Az ösztöndíj forrása a Munkaerőpiaci Alap képzési alaprésze (a továb biak ban: képzési alaprész).
3. § (1) Jövedelmi helyzettől függetlenül ösztöndíjban részesülnek – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a közoktatási
intézményben nappali rendszerű iskolai oktatásban szakképzési évfolyamon szakiskolai képzésben részt vevő, tanulói
jogviszonyban lévő, a gazdaság által az adott régióban igényelt szakképesítést tanulók (a továb biak ban: ösztöndíjas
tanuló).
(2) Nem részesülhet ösztöndíjban
a) a tanév adott félévében a tanuló, ha az azt megelőző félévben 2,51 alatti tanulmányi átlageredményt ért el,
b) a tanév ismétlésére kötelezett tanuló, a megismételt tanév időtartama alatt,
c) a tanuló az adott tanévben, ha igazolatlan óráinak száma meghaladja a 10 órát,
d) a tanuló az adott tanévben a Kt. 76. § (2) bekezdésében meghatározott fegyelmi büntetés esetén az arról szóló
határozat jogerőre emelkedésének napjától.
(3) Az ösztöndíj – az (1) bekezdésben foglaltak szerint – megilleti azt a tanulót is, aki az Országos Szakmai Tanulmányi
Versenyen elért eredménye alapján az órák látogatása alól felmentést kapott.
(4) Amennyiben a tanuló az (1) bekezdésében foglaltaknak meg fele lően másik iskolával úgy létesít tanulói jogviszonyt,
hogy a korábbi iskolában nem teljesültek az (1) bekezdésében foglalt feltételek, úgy a tanuló számára az adott félévre
az utolsó lezárt félév tanulmányi átlageredménye alapján járó ösztöndíjat kell folyósítani a másik iskolával létesített
tanulói jogviszony hónapjától kezdődően.
(5) Az iskola köteles tájékoztatni a tanulót az (1)–(4) bekezdésben foglaltakról.
4. § (1) Az ösztöndíjas tanuló az ösztöndíjra az első szakképzési évfolyam tanévének kezdő napjától az utolsó szakképzési
évfolyamon a tanulmányokat lezáró, a tanév rendjében meghatározott első szakmai vizsga letételére kijelölt hónap
végéig jogosult, amely időtartamot nem hosszabbítja meg a javító- vagy pótló vizsga időpontja.
(2) Az ösztöndíj folyósítása független a tanulónak más jogcímen fizetett egyéb juttatásoktól.
(3) Az ösztöndíj folyósításának a feltétele az ösztöndíjas tanuló nevére szóló fizetési számla számának az iskola felé írásban
történő bejelentése. 5. § (1) Az ösztöndíj mértékét félévente kell megállapítani, a félévi értesítőben, illetve az év végi bizonyítványban szereplő
érdemjegyek szerint számított tanulmányi átlageredmény alapján. Amennyiben a tanulónak javítóvizsgát kell tennie,
a tanulmányi átlageredményt a javítóvizsga letételét köve tően, annak eredményével együtt kell megállapítani.
(2) Az ösztöndíj mértéke az első szakképzési évfolyam első félévében tanulónként egységesen 10 000 Ft/hó. Az első
szakképzési évfolyam második félévétől kezdődően, és a további félévekben, ha a tanulmányi átlageredmény
a) 2,51 és 3,0 között van, az ösztöndíj mértéke 10 000 Ft/hó;
b) 3,01 és 3,5 között van, az ösztöndíj mértéke 15 000 Ft/hó;
c) 3,51 és 4,0 között van, az ösztöndíj mértéke 20 000 Ft/hó;
d) 4,01 és 4,5 között van, az ösztöndíj mértéke 25 000 Ft/hó;
e) 4,51 és 5,0 között van, az ösztöndíj mértéke 30 000 Ft/hó.
(3) A július és augusztus hónapokra folyósított ösztöndíj mértéke megegyezik a tanév második félévében folyósított
ösztöndíj mértékével.
(4) A tanulmányi átlageredményt a félévi értesítőben, vagy az év végi bizonyítványban szereplő érdemjegyek számtani
átlagaként kell meghatározni a magatartás és a szorgalom érdemjegyek kivételével. A tanulmányi átlageredmény
meghatározása során az általános kerekítési szabályok szerint kell eljárni.
(5) A 2,51 tanulmányi átlageredmény elérését, vagy a megismételt tanévet köve tően az ösztöndíj a következő félévtől
újra megilleti a tanulót a (2) bekezdés szerinti mértékben.
6. § (1) A 2,51 tanulmányi átlageredményt el nem érő tanuló számára az iskolának biztosítania kell a szakmai kompetenciákat
fejlesztő oktatásban való részvétel lehetőségét.
(2) A szakmai kompetenciákat fejlesztő oktatást maximum négyfős csoportokban kell végezni.
(3) A szakmai kompetenciákat fejlesztő oktatásról foglalkozási naplót kell vezetni, melyben fel kell tüntetni az oktatás
időtartamát, tárgyát, és az abban résztvevők nevét. 7. § (1) A szakmai kompetenciákat fejlesztő oktatást végző tanárokat az elvégzett többletmunkáért a közalkalmazottakról
 szóló 1992. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint felzárkóztatási
pótlék illeti meg.
(2) A felzárkóztatási pótléknak és a pótlék munkáltatót terhelő járulékainak forrása a képzési alaprész.
8. § (1) Az ösztöndíj folyósításával összefüggő feladatokat az iskola végzi. Az iskolát az ösztöndíj folyósításából eredő
többletfeladataiért az általa kifizetett ösztöndíj 2 százalékának megfelelő lebonyolítási költségtérítés illeti meg, mely
magában foglalja az ösztöndíj folyósításával kapcsolatos banki költségeket is.
(2) Az állami szakképzési és felnőttképzési intézet (a továb biak ban: NSZFI) az ösztöndíj fedezetét biztosító összeget,
az iskolát megillető lebonyolítási költségtérítést, a felzárkóztatási pótléknak és annak munkáltatót terhelő járulékainak
fedezetét biztosító összeget az iskolával kötött támogatási szerződés alapján, az iskola (5) bekezdés szerinti
időszakokra vonatkozó igénybejelentése alapján, előfinanszírozással, az előző időszakról készített utólagos elszámolás
egyidejű benyújtása mellett folyósítja az iskolának, a támogatási szerződésben feltüntetett pénzforgalmi
számlaszámra.
(3) Az iskola utólagos elszámolást készít az előző időszakban folyósított ösztöndíjakról, az iskolát megillető lebonyolítási
költségtérítésről, a felzárkóztatási pótlékról és annak munkáltatót terhelő járulékairól, és azt az adott időszakra
vonatkozó igénybejelentésével együtt benyújtja az NSZFI-nek. Az NSZFI az iskola igénybejelentését köve tően,
a benyújtott utólagos elszámolás elfogadása után, a teljesítési igazolás kiállítását követő 5 napon belül folyósítja
az igényelt összeget az iskolának.
(4) A (2)–(3) bekezdésben meghatározott igénybejelentést és utólagos elszámolást az iskola az 1. és 2. számú melléklet
szerinti adatlapon nyújtja be az NSZFI-nek az NSZFI honlapján közzétett formátumban.
(5) A (2)–(3) bekezdés szerinti adatlapokat az iskola minden évben
a) a szeptember 1-jétől november 30-áig terjedő időszakra, szeptember 15-éig,
b) a december 1-jétől január 31-éig terjedő időszakra, december 15-éig,
c) a február 1-jétől május 31-éig terjedő időszakra, február 15-éig,
d) a június 1-jétől augusztus 31-éig terjedő időszakra, június 15-éig
köteles benyújtani az NSZFI-nek.
9. § (1) Az iskola a rendelkezésére bocsátott összeget kizárólag az e rendeletben meghatározott célokra használhatja fel.
(2) Az iskola az ösztöndíjat minden hónap 28. napjáig folyósítja az ösztöndíjas tanuló részére azzal az eltéréssel, hogy
a július és augusztus hónapokra járó ösztöndíjat a szorgalmi időszak utolsó hónapjának 28. napjáig egy összegben
fizeti ki.
10. § (1) Az iskola rendelkezésére bocsátott összeg felhasználásának és az ösztöndíj folyósításának ellenőrzését a NSZFI végzi.
(2) Az NSZFI (1) bekezdésben foglalt ellenőrzési jogosultsága kiterjed
a) az iskola által közölt igénylési és elszámolási adatok valóságtartalmának vizsgálatára, valamint
b) az iskola rendelkezésére bocsátott összeg cél szerinti felhasználására.
(3) Az NSZFI az ellenőrzés során vizsgálatot tarthat, okiratot és más dokumentációt kérhet, azokról másolatot, kivonatot
készíthet, az iskola igazgatójától vagy az általa megbízott személytől szóban és írásban felvilágosítást kérhet.
11. § (1) Az ellenőrzés alá vont iskola köteles
a) az NSZFI megkeresésének soron kívül eleget tenni,
b) az NSZFI részére szóban vagy írásban tájékoztatást, magyarázatot adni, a dokumentációs anyagokba
a betekintést lehetővé tenni,
c) az NSZFI kérésére az általa szolgáltatott adatok és rendelkezésre bocsátott dokumentáció teljességéről
nyilatkozatot tenni,
d) az ellenőrzés zavartalan elvégzéséhez szükséges egyéb feltételeket megteremteni.
(2) Az NSZFI köteles az ellenőrzés alá vont iskolát elő ze tesen értesíteni az ellenőrzésről. Az ellenőrzésről való értesítés
mellőzhető, ha fennáll a veszélye annak, hogy az ellenőrzés alá vont iskola bizonylatokat, könyveket, nyilvántartásokat,
egyéb iratokat megsemmisítik, vagy megváltoztatják, vagy az ellenőrzés eredményességét az ellenőrzés alá vont
iskola egyéb módon veszélyeztetné.
(3) Az NSZFI az ellenőrzést a szükséges iratok, bizonylatok, könyvek, nyilvántartások – ideértve az elektronikus úton tárolt
adatokat is –, számítások és egyéb tények, adatok, körülmények megvizsgálásával – a dokumentáció bekérésével vagy
helyszíni ellenőrzés útján – folytatja le.
(4) Az NSZFI az ellenőrzés megállapításairól és a szükséges intézkedésekről az ellenőrzés alá vont iskola által is aláírt
jegyzőkönyvet készít.
(5) Az ellenőrzés alá vont iskolának joga van az ellenőrzés során keletkezett iratokba betekinteni, a megállapításokkal
kapcsolatban felvilágosítást kérni, azokra észrevételt tenni, a jegyzőkönyvet megismerni, és a jegyzőkönyv átadását,
kézbesítését követő 15 napon belül észrevételt tenni.
12. § (1) Jogszabálysértés, a támogatási szerződés által előírt kötelezettségek nem szerződésszerű teljesítése, vagy
a rendelkezésére bocsátott összeg jogszerűtlen felhasználása esetén az iskolát a rendelkezésére bocsátott összeg
tekintetében visszafizetési és kamatfizetési kötelezettség terheli a Magyar Államkincstárnál vezetett NSZFI-MPA
előirányzat-felhasználási keretszámla javára (10032000-01744260-70000007).
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott eseteken túlmenően visszafizetési és kamatfizetési kötelezettség terheli az iskolát
abban az esetben is, ha
a) az ellenőrzést szándékosan meghiúsította,
b) az ellenőrzés lefolytatását akadályozta vagy
c) az ellenőrzéshez szükséges dokumentumokat nem bocsátotta rendelkezésre.
(3) A visszafizetési kötelezettség az (1)–(2) bekezdésben meghatározott cselekmény megállapításától, a kamatfizetési
kötelezettség az (1)–(2) bekezdésben meghatározott cselekmény meg valósításának kezdő időpontjától keletkezik.
A kamat napi mértéke a mindenkori jegybanki alapkamat 365-öd részének kétszerese.
(4) A visszafizetési és kamatfizetési kötelezettség teljesítése nem érintheti az ösztöndíj folyósítását.
13. § Az iskolában az ösztöndíjas tanulóról a nyilvántartott adatok tekintetében a Kt. 2. számú mellékletének „A közoktatási
intézményekben nyilvántartott és kezelt személyes és különleges adatok” cím, „A gyermekek, tanulók adatai”
alcímhez tartozó 1–3. pontban foglaltakat kell alkalmazni azzal, hogy a nyilvántartott adatok között szerepeltetni kell
azt is, hogy a tanuló az adott régióban a gazdaság által igényelt szakképesítést tanul. Az iskola személyes adatot nem
továbbít az NSZFI részére.
14. § E rendelet alkalmazásában a gazdaság által igényelt szakképesítés a régió gazdasági fejlődése és foglalkoztatási
helyzetének javítása szempontjából kiemelten fontosnak minősített legfeljebb 10 szakképesítés, amely tartalmazza
a külön jogszabályban meghatározott hiány-szakképesítéseket is.
15. § (1) Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.
(2) Az ösztöndíj első alkalommal 2010. február 1-jétől illeti meg a 3. § (1) bekezdése szerinti tanulókat.
(3) A 2009/2010-es tanév második félévében az ösztöndíj mértéke egységesen 10 ezer forint/fő/hó valamennyi 3. §
(1) bekezdése szerinti tanuló esetében.
(4) Az RFKB az 1. § (2) bekezdése szerinti, 2009/2010-es tanév második félévére és 2010/2011-es tanévre vonatkozó
döntését 2010. január 15-ig hozza meg.
(5) E rendelet hatályba lépésével egyidejűleg a közalkalmazottakról szóló 1992. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról
a közoktatási intézményekben című 138/1992. (X. 8.) Korm. rendelet (a továb biak ban: Kjt. vhr.) 15. § (6) bekezdés
a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A pedagógus-munkakörben foglalkoztatott közalkalmazott pedagógusoknak a következő illetménypótlékok adhatók:]
„a) felzárkóztatási pótlék annak, aki beilleszkedési, magatartási, tanulási zavarral küzdő gyermekek óvodai nevelését,
iskolai nevelését és oktatását végzi, továbbá annak, aki a szakiskolai tanulmányi ösztöndíjról szóló kormányrendelet
szerint a 2,51 tanulmányi átlageredményt el nem érő tanuló szakmai kompetenciákat fejlesztő oktatását végzi;”
(6) A Kjt. vhr. 15. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) A (2) bekezdésben szabályozott pótlékok mértékét – az e rendeletben meghatározott keretek között –
a nevelési-oktatási intézményen belül pótlékonként egységesen a kollektív szerződés, ennek hiányában a munkáltató
határozza meg. A (6) bekezdésben szabályozott pótlékok bevezetését az a) pont második fordulatában foglaltak
kivételével a nevelési-oktatási intézmény fenntartója – ha többletköltségvetési támogatás nélkül a szükséges
költségvetési fedezetet biztosítja – engedélyezi és a Kjt. 71. §-ának (3) bekezdésében meghatározott keretek között
meghatározza a pótlék mértékét.”
(7) A Kjt. vhr. 15. §-a a következő (9) bekezdéssel egészül ki:
„(9) A (6) bekezdés a) pontjában meghatározott felzárkóztatási pótlék jogosultsági hónapra eső összegét az adott évre
megállapított pótlékalap egynegyedének és a szakmai kompetenciákat fejlesztő oktatásban részesített tanulók
létszámának szorzataként kell meghatározni. Az így megállapított összeget a tanárok között munkavégzésük
arányában kell megosztani.”
(8) E § (2)–(4) bekezdése 2010. szeptember 1-jén hatályát veszti. Ez a bekezdés 2010. szeptember 2-án hatályát veszti.
(9) E § (5)–(7) bekezdése 2010. január 2-án hatályát veszti. Ez a bekezdés 2010. január 3-án hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
70/2012. (VII. 16.) VM rendelete a szőlőfeldolgozás és a borkészítés során keletkező melléktermékek kivonásáról és támogatással történő lepárlásáról.
A szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény 57. § (1) bekezdésének f) pontjában, valamint
a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében, a 26. § tekintetében a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési,
valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény
81. § (3) bekezdés a) és p) pontjában kapott felhatalmazás alapján az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) borászati melléktermékek kivonása: a szőlőtörköly és borseprő lepárlással történő megsemmisítése vagy
ellenőrzés melletti kivonása e rendeletben meghatározott feltételek szerint;
b) borseprő: a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági
termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló
2007. október 22-i, 1234/2007/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1234/2007/EK tanácsi rendelet) III. melléklet
IIIa. rész a borágazatra vonatkozó meghatározások 8. pontja szerinti üledék, amelynek összes alkoholtartalma
legalább 4 liter/100 kg;
c) borseprő denaturálás: a borseprő borászati célú felhasználásra – literenként legalább 2 gramm konyhasó vagy
kálium-klorid hozzáadásával – történő alkalmatlanná tétele;
d) hasznosító: aki az ipari célú nyers alkoholt élelmiszeripari célra nem használja fel, illetve azt nem értékesíti, vagy
adja tovább élelmiszeripari célú felhasználásra, vagy továbbfeldolgozásra;
e) ipari célú nyers alkohol: olyan alkohol, amit kizárólag az e rendelet szerinti támogatott lepárlásra beszállított
borászati melléktermékek, illetve a 3. § (6) bekezdése szerinti bor egyszeri lepárlásával nyernek úgy, hogy
a desztillátum alkoholtartalma legalább 92 térfogatszázalék;
f) ipari célú nyers alkohol hasznosítása: minden olyan tevékenység, ami nem élelmiszeripari célú értékesítésre,
valamint nem élelmiszeripari célú továbbfeldolgozásra irányul;
g) szőlőtörköly: a 1234/2007/EK tanácsi rendelet III. melléklet IIIa. rész a borágazatra vonatkozó meghatározások
9. pontja szerinti maradvány, amelynek összes alkoholtartalma legalább 2,8 liter/100 kg;
h) térfogatban számított összes alkoholtartalom: az 1234/2007/EK tanácsi rendelet I. melléklet IIIa. rész a borágazatra
vonatkozó meghatározások 15. pontja szerinti alkoholtartalom.
2. A borászati melléktermékekre vonatkozó általános szabályok 2. § A szőlőtörköly a szőlő kocsánnyal vagy kocsány nélkül való préseléséből is származhat.
3. A borászati melléktermékek kivonására vonatkozó kötelezettség 3. § (1) Aki személyesen és saját birtokán 25 hektoliter vagy azt meghaladó mennyiségben állít elő bort, annak a keletkező
borászati melléktermékek kivonásáról gondoskodnia kell.
(2) Annak, aki személyesen és saját birtokán 500 hektoliter vagy azt meghaladó mennyiségben állít elő bort, vagy
500 hektolitert meghaladó mennyiségű bornak megfelelő mennyiségben dolgoz fel szőlőt, annak a keletkező
borseprő kötelező lepárlás útján történő megsemmisítéséről gondoskodnia kell.
(3) A borászati melléktermékek kivonására vonatkozó kötelezettség abban az esetben tekinthető teljesítettnek,
amennyiben a kivonásra kötelezett termelő (a továbbiakban: kötelezett) legkésőbb a szőlőfeldolgozás, illetve
a borkészítés borpiaci évének végéig a keletkezett borászati melléktermékek teljes mennyiségét
a) lepárlóüzem részére leadja, vagy
b) ellenőrzés melletti kivonási eljárás alkalmazásával kivonja.
(4) A szőlőfeldolgozás, illetve a borkészítés borpiaci évében megtermelt bor alkoholtartalmához képest a kivont borászati
melléktermékekben lévő alkohol-mennyiségnek el kell érnie
a) szőlőtörköly és borseprő esetében a 10%-ot,
b) csak szőlőtörköly esetében az 5%-ot,
c) csak borseprő esetében az 5%-ot.
(5) Borászati melléktermék ellenőrzés melletti kivonása esetén, amennyiben a borászati melléktermék alkoholtartalmát
a kötelezett méréssel nem határozza meg, úgy
a) a szőlőtörköly összes alkoholtartalmának 2,8 liter/100 kg,
b) a borseprő összes alkoholtartalmának 4 liter/100 kg
értéket kell figyelembe venni.
(6) Amennyiben a kivont borászati melléktermékek alkoholtartalma – az (5) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel –
nem éri el a (4) bekezdésben meghatározott mennyiségeket, úgy a kivonásra vonatkozó kötelezettség abban az
esetben tekinthető teljesítettnek, amennyiben a kötelezett a hiányzó alkoholmennyiséget kiegészíti a megfelelő
mennyiségű bornak lepárlóüzembe történő, lepárlási célú leadásával.
(7) A borászati melléktermékek kivonásának kötelezettsége nem vonatkozik a tokaji fordítás, a tokaji máslás előállításához
felhasznált szőlőtörkölyre, illetve borseprőre.
4. Ellenőrzés melletti kivonás 4. § (1) Szőlőtörköly esetében ellenőrzés melletti kivonásként a következő eljárásokat lehet alkalmazni:
a) takarmánykészítés,
b) szerves trágyaként, annak megfelelő mennyiségben történő felhasználás,
c) komposzt készítésére történő felhasználás,
d) szőlőmag, illetve szőlőmagolaj kinyerés,
e) törkölypálinka készítés,
f) exportálás az Európai Unió tagállamain kívüli országba,
g) hulladékbegyűjtő telep vagy veszélyeshulladék-égetőmű részére történő igazolt átadás,
h) biogáz előállítás céljára történő átadás,
i) ipari energetikai célú lepárlása vagy elégetése.
(2) Borseprő esetében ellenőrzés melletti kivonásként a következő eljárásokat lehet alkalmazni:
a) borseprőpárlat készítés,
b) borkősav vagy más anyag kivonása,
c) exportálás az Európai Unió tagállamain kívüli országba,
d) hulladékbegyűjtő telep vagy szennyvíztisztító telep részére történő igazolt átadás,
e) égetőműben történő ártalmatlanítás,
f) biogáz előállítás céljára történő átadás,
g) komposzt készítésére történő felhasználás.
5. § (1) A borászati melléktermékek ellenőrzés melletti kivonását az adott szüretre vonatkozóan egy alkalommal, az első
kivonás tényleges megkezdése előtt legalább 72 órával írásban be kell jelenteni a kivonás helye szerint területileg
illetékes megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság részére.
(2) A bejelentésnek legalább az alábbi adatokat tartalmaznia kell:
a) a bejelentő neve (cégneve), lakcíme (székhelye), adóazonosító jele vagy adószáma, egyszerűsített adóraktári
száma, aláírása,
b) a borászati melléktermék ellenőrzés melletti kivonásának választott módja.
(3) Adatváltozás, vagy a kivonás módjának módosítása esetén azt a borászati melléktermék kivonásának megkezdése
előtt 72 órával írásban vagy elektronikus úton be kell jelenteni a kivonás helye szerint területileg illetékes megyei
kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság részére.
5. Borseprő denaturálása 6. § (1) A borseprő denaturálását literenként legalább 2 gramm konyhasó vagy kálium-klorid hozzáadásával kell elvégezni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott módon denaturált borseprőt harmadik fél részére át kell adni a borkészítés
borpiaci évének végéig.
(3) A denaturált borseprő átvételéről az átvevőnek a borkísérő okmányon kell nyilatkoznia.
6. A borászati melléktermékek elszámolása 7. § (1) A kötelezettnek a kivonás tényét – az időpont, a borászati melléktermék típusa, mennyisége és alkoholtartalma,
a szőlőtörköly és borseprő kivonás módjának feltüntetésével –a kivonás napján be kell jegyeznie a pincekönyvbe.
(2) A szőlőtörköly és a borseprő kivonásával kapcsolatban keletkezett összes bizonylatot a kötelezettnek a kötelezettség
teljesítését követő ötödik naptári év végéig meg kell őriznie.
(3) Az agrárpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) minden év április 5-ig tájékoztatja a Mezőgazdasági
és Vidékfejlesztési Hivatalt (a továbbiakban: MVH) az adott borpiaci évben támogatható maximális
alkoholmennyiségről.
7. Eljáró hatóságok 8. § (1) A borászati hatóság a borászati melléktermékek kivonására és lepárlására vonatkozó kötelezettségek teljesítésének
ellenőrzéséhez kapcsolódó hatósági feladatok tekintetében
a) évente legalább egy alkalommal ellenőrzi az Európai Unión belüli, vagy a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati
Szervezet (a továbbiakban: OIV) előírásai szerinti analitikai vizsgálati szabályok betartását a 14. §-nak megfelelő
lepárlóüzemeknél,
b) ellenőrzi a borászati melléktermékek kivonásával, leadásával, borseprő denaturálásával kapcsolatos előírások
betartását,
c) ellenőrzi a lepárlásra leadott borászati melléktermékek minőségét,
d) ellenőrzi a 14. § szerinti lepárlóüzem mérési eredményeinek pontosságát,
e) az a) és d) pontokban meghatározott ellenőrzéseket követő 15 napon belül az ellenőrzésről készült jegyzőkönyv
vagy hivatalos feljegyzés másolatát megküldi az MVH részére,
f) a jogszabálysértést megállapító, a c) pontban meghatározott ellenőrzések eredményéről borpiaci évenként
összesített jelentést küld az MVH részére az adott borpiaci év július 31-ig.
(2) A Nemzeti Adó- és Vámhivatal az MVH részére megküldi a Magyarországon bejegyzett székhelyű kereskedelmi
szeszfőzdék, valamint a mezőgazdasági eredetű termékek kereskedelmi célú lepárlását végző adóraktárak jegyzékét
minden borpiaci évben május 25-ig.
8. A borászati melléktermékek átvétele támogatásban részesülő lepárlóüzemek esetén
9. § (1) Eltérő írásbeli megállapodás hiányában az 555/2008/EK rendelet 24. cikke szerinti támogatással történő lepárlás
esetén a borászati melléktermékek átadása, illetve átvétele a kötelezett telephelyén történik. A mennyiség pontos
megállapítása (tömegmérés) és a minőségi paraméterek meghatározása (alkoholtartalom mérés) a lepárlóüzem
telephelyén történik. A lepárlásra leadott borászati mellékterméknek idegen anyagoktól mentesnek és
alkoholgyártásra alkalmasnak kell lennie.
(2) A kötelezett a borászati melléktermékek támogatással történő lepárlás céljából történő leadása esetén
a lepárlóüzemet értesíti
a) a szőlőtörköly keletkezésének várható időpontjáról, annak várható mennyiségéről tonnában, és keletkezésének
pontos helyéről legalább a keletkezés várható időpontját megelőző 5. munkanapon. A lepárlóüzem a bejelentett
szőlőtörköly rakodásához és szállításához a bejelentett keletkezés időpontját követő 48 órán belül köteles saját
költségére eszközt biztosítani,
b) a borseprő átadásának időpontjáról, várható mennyiségéről hektoliterben, és keletkezésének pontos helyéről.
A lepárlóüzem a bejelentett borseprő szállításához a bejelentés időpontját követő 30 napon belül köteles saját
költségére eszközt biztosítani.
(3) A bejelentés módját és formáját a kötelezett és a lepárlóüzem között létrejött írásbeli megállapodásban kell
szabályozni.
(4) Amennyiben a kötelezett és a lepárlóüzem között létrejött írásbeli megállapodás alapján a kötelezett maga szállítja be
támogatott lepárlás céljára a borászati melléktermékeket a lepárlóüzem telephelyére, abban az esetben
a lepárlóüzemnek a kötelezettel kötött megállapodásban foglalt beszállítási költségeket az átvételt követő 90 napon
belül meg kell fizetnie.
(5) Amennyiben a szőlőtörköly szállítójárműre történő rakodását a kötelezett vállalja magára, abban az esetben
a lepárlóüzem rakodási költségtérítést fizet. A lepárlóüzem által a kötelezettnek fizetendő rakodási költségtérítésre
vonatkozó összegeket – a lepárlóüzem tájékoztatása alapján – az MVH hagyja jóvá a következő borpiaci évre
vonatkozóan minden év július 20-ig. A rakodási költségtérítést a lepárlóüzemnek a rakodást követő 90 napon belül
a kötelezett részére meg kell fizetni.
(6) A kötelezett által viselt szállítási költségről és a rakodási díjról a kötelezett a rakodást követő 15 napon belül számlát
köteles kiállítani, amelyen feltünteti a borászati melléktermék átadásának napját és az átvételi elismervény számát.
(7) A lepárlóüzem által a kötelezettnek fizetendő beszállítási költségtérítésre vonatkozó összegeket – a 14. § szerinti
lepárlóüzem tájékoztatása alapján – a miniszter hagyja jóvá a következő borpiaci évre vonatkozóan minden év
július 31-ig. A miniszter a jóváhagyott összegekről tájékoztatja az MVH-t, amely a tájékoztatás közlésétől számított
15 napon belül azt közleményben közzéteszi.
10. § (1) A lepárlóüzem az átvétel napján köteles sorszámozott átvételi elismervényt kiállítani, amelynek tartalmaznia kell
a) az átvevő lepárlóüzem és a kötelezett nevét (cégnevét), regisztrációs számát, adóazonosító jelét vagy adószámát,
b) a leadott borászati melléktermék típusát,
c) a leadott borászati melléktermék mennyiségét szőlőtörköly esetében kilogrammban, borseprő és bor esetében
hektoliterben,
d) a leadott borászati melléktermék alkoholtartalmát térfogatszázalék/hektoliterben,
e) az átvétel időpontját,
f) az átvétel helyét (a lepárlóüzem telephelyén/begyűjtőhelyén vagy a kötelezett telephelyén történt).
(2) A sorszámozott átvételi elismervényt három példányban kell kiállítani. Egy példány a kötelezettet illeti meg,
egy példány a lepárlás után igényelhető támogatási kérelem mellékletét képezi. A harmadik példányt a lepárlóüzem
öt évig köteles megőrizni.
(3) Az átvételi elismervényt – amennyiben annak tartalmával egyetért – a kötelezettnek is alá kell írni.
(4) Amennyiben a borászati melléktermékek támogatott lepárlás céljából történő leadásakor a kötelezett az átvevő
lepárlóüzem által megállapítottakat vitatja, abban az esetben a kötelezett és az átvevő lepárlóüzem együttes
jelenlétében ismételt vizsgálatokat kell végezni. Alkoholtartalom megállapítására vonatkozó analitikai vizsgálatok
vitatása esetében a kötelezett és az átvevő lepárlóüzem együttes jelenlétében, közösen vett minták alapján a borászati
hatóság a mintavételtől számított 8 napon belül végzi el az ismételt vizsgálatokat, amelyről határozatot hoz, és azt
közli a kötelezettel és a lepárlóüzemmel.
(5) A lepárlóüzem borpiaci évenként az átvételi elismervényekben szereplő adatokról kötelezettenként tételes kimutatást
vezet, és azt adott borpiaci évet követő augusztus 5-éig az MVH részére megküldi. Az MVH a kimutatás elkészítéséhez
szükséges nyomtatványt rendszeresít és azt a honlapján közzéteszi. A nyomtatványnak tartalmaznia kell
a) az átvevő lepárlóüzem és a kötelezett nevét (cégnevét), regisztrációs számát, adóazonosító jelét vagy adószámát,
b) a borászati melléktermék szállításához kapcsolódó kísérő okmány számát,
c) az (1) bekezdés szerinti átvételi elismervény számát,
d) az átvétel időpontját,
e) az átvétel helyét (lepárlóüzem telephelyén/begyűjtőhelyén/kötelezett telephelyén történt),
f) a borászati melléktermék típusát,
g) a borászati melléktermék mennyiségét szőlőtörköly esetében kilogrammban, borseprő és bor esetében
hektoliterben megadva,
h) a borászati melléktermék alkoholtartalmát térfogatszázalékban kifejezve,
i) a borászati melléktermék számított alkoholtartalmát térfogatszázalék/hektoliterben kifejezve.
9. Borászati melléktermékek támogatott lepárlásában való részvétel 11. § (1) Csak az a lepárlóüzem vehet részt a borászati melléktermékeknek az 555/2008/EK rendelet 24. cikke szerinti
támogatással történő lepárlásában, amely szándékát a következő borpiaci évre vonatkozóan június 30-ig bejelenti
az MVH-nak. A bejelentésnek tartalmaznia kell a 12. § (3) bekezdés szerinti nyilatkozatokat, valamint a bejelentéshez
csatolni kell a lepárlóüzem adóraktári engedélyének másolatát. A bejelentés visszavonásig érvényes.
(2) A lepárlóüzem köteles a kötelezett és az átvevő lepárlóüzem között létrejött írásbeli megállapodásban meghatározott
mennyiségű, és a kötelezett által beszállított, a minőségi követelményeknek megfelelő minőségű borászati
mellékterméket átvenni az adott borpiaci év július 31-ig, és a teljes mennyiséget lepárolni adott borpiaci évet követő
augusztus 15-ig.
12. § (1) Támogatás igénybevételére jogosult minden olyan Magyarországon bejegyzett lepárlóüzem, amely a leadott
borászati melléktermékekből ipari célú nyers alkoholt állít elő.
(2) A lepárlóüzemnek rendelkeznie kell
a) a borászati melléktermékek átvételének és az alkoholok leadásának technikai és személyi feltételeivel,
b) mintaraktárral, amelyben a beszállított, átmenetileg tárolt és kiszállított borászati melléktermékek mintáinak
szakszerű és biztonságos tárolása megoldható, legalább a leadott borászati melléktermék átvételi bizonylatának
10. § (3) bekezdés szerinti aláírásáig,
c) az Európai Unión belül alkalmazott vagy az OIV előírásai szerinti mérési módszerek alkalmazásához szükséges
feltételekkel (súly, nedvességtartalom, cukortartalom, alkoholtartalom meghatározása), amennyiben
a vizsgálatokat nem akkreditált laboratóriumban végezteti,
d) a 9. § szerinti megállapodással.
(3) A lepárlóüzem írásbeli nyilatkozatában vállalja, hogy:
a) a szőlőfeldolgozótól vagy a borkészítőtől a 9. §-ban meghatározott módon átvett egy vagy több fajta borászati
mellékterméket saját költségére párolja le,
b) a szőlőfeldolgozó vagy borkészítő által beszállított borászati melléktermékeknek közvetlenül a lepárlóüzembe
történő beszállítása esetén megfizeti a 9. § (4) és (5) bekezdésében meghatározottak alapján számított beszállítási
költségeket a beszállítást követő 90 napon belül,
c) az átvett borászati melléktermékeket a 11. § (2) bekezdésében meghatározott időpontig lepárolja,
d) a támogatott lepárlással előállított nyersalkoholt kizárólag ipari, illetve energetikai felhasználásra értékesíti, vagy
hasznosítja,
e) biztosítja a borászati melléktermékből származó ipari célú nyers alkoholnak az üzemben keletkezett többi
alkoholfajtától történő elkülönített tárolását,
f) a feltételekkel kapcsolatos bármely változást az eseménytől számított 15 napon belül bejelenti az MVH-nak,
és egyidejűleg csatolja a változást alátámasztó dokumentumokat.
(4) A lepárlóüzem borpiaci évenként a feldolgozott borászati melléktermékekről kötelezettenként tételes kimutatást
vezet. A kimutatást – az MVH által rendszeresített és honlapján közzétett nyomtatványon – az adott borpiaci évet
követő augusztus 15-ig az MVH részére kell megküldeni.
(5) A (4) bekezdés szerinti nyomtatvány tartalmazza a 10. § (5) bekezdésében foglaltakon túl a borászati melléktermék
lepárlása során előállított alkoholmennyiség hektoliterben kifejezett térfogatszázalékát.
10. A szőlőfeldolgozás és a borkészítés során keletkező melléktermékek támogatással történő lepárlása
13. § (1) Borászati melléktermékek lepárlás útján történő megsemmisítése esetében az 555/2008/EK bizottsági rendelet
25. cikkének (1) bekezdésében meghatározott mértékű támogatás igényelhető.
(2) A forintban kifejezett támogatási összeg meghatározásakor az euróval kapcsolatos agromonetáris rendszernek
a mezőgazdaságban való alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és egyes rendeletek
módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1913/2006/EK bizottsági rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében
meghatározott, az Európai Központi Bank által jegyzett forint/euró átváltási árfolyamot kell figyelembe venni.
(3) Az 1234/2007/EK tanácsi rendelet 103k. cikke szerint elkészített és az Európai Bizottság részére benyújtott és
elfogadott Nemzeti Támogatási Program 1. számú mellékletében foglaltaknak megfelelően az aktuális borpiaci évre
vonatkozóan az e rendelet alapján kifizethető támogatási keretösszegről a miniszter az adott borpiaci év augusztus
1-jéig tájékoztatja az MVH-t, amely a keretösszegről közleményt tesz közzé.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott keretösszeg változásáról a miniszter haladéktalanul tájékoztatja az MVH-t, amely
a keretösszegről közleményt tesz közzé.
14. § Támogatásra jogosult minden olyan lepárlóüzem, amely a 11. § (1) bekezdésben foglalt bejelentési kötelezettségnek
eleget tett és a borászati melléktermékből ipari célú nyers alkoholt állít elő.
15. § (1) A 13. § (1) bekezdés szerinti támogatás a 9. § szerint átvett borászati melléktermékekből, illetve a 3. § (6) bekezdése
alapján leadott borból (a továbbiakban: bor) lepárlással előállított ipari célú nyers alkohol mennyisége alapján
igényelhető.
(2) Nem igényelhető támogatás azon alkoholmennyiség után, amely meghaladja azoknak az adott borpiaci évben
termelt borok alkoholtartalmának 10 százalékát, amelyek termelése során keletkezett melléktermékeket, illetve
borokat támogatott lepárlás útján semmisítenek meg.
16. § (1) A támogatási kérelmeket az MVH által közleményben közzétett nyomtatványokon, postai úton vagy személyesen kell
benyújtani az MVH részére. A kérelemnek tartalmaznia kell
a) a lepárlóüzem
aa) regisztrációs számát,
ab) cégnevét,
ac) székhelyét, b) a lepárlás helyét (cím, helyrajzi szám),
c) a lepárlás adatait (a tárgyidőszak, a lepárolt borászati melléktermékek összmennyisége szőlőtörköly esetében
tonnában, borseprő, illetve bor esetében hektoliterben megadva, a számított alkoholtartalmuk
térfogatszázalék/hektoliterben kifejezve, a lepárlással előállított ipari célú nyers alkohol mennyisége
térfogatszázalék/hektoliterben kifejezve),
d) az igényelt támogatás összegét,
e) a lepárlási összesítőt, amelyben szerepel a kötelezett regisztrációs száma, neve, adóalanyi jogállása,
a 10. § (1) bekezdése szerinti átvételi elismervény száma, az átvétel időpontja, az átvétel helye (lepárlóüzem
telephelyén, vagy begyűjtőhelyén, vagy kötelezett telephelyén), a borászati melléktermék típusa, a borászati
melléktermék mennyisége szőlőtörköly esetében tonnában, borseprő, illetve bor esetében hektoliterben
megadva, a borászati melléktermék alkoholtartalma térfogatszázalékban kifejezve, valamint a borászati
melléktermék számított alkoholtartalma térfogatszázalék/hektoliterben kifejezve,
f) a beszállítási költségtérítés elszámolását (kötelezett regisztrációs száma, neve, a szállítás távolsága kilométerben,
egységár, tételes beszállítási költség kifizetett nettó és bruttó értéke, a számlák száma, a kifizetés dátuma),
g) az ipari célú nyers alkohol előállítására vonatkozó, naprakészen vezetett tételes kimutatást (lepárlás időpontja,
szeszmérő-gép száma, induló óraállás, záró óraállás, előállított ipari célú nyers alkohol literben, előállított ipari
célú nyers alkohol térfogatszázalékban, valamint térfogatszázalék/hektoliterben),
h) a lepárlóüzem cégszerű aláírását.
(2) A támogatási kérelemhez mellékelni kell a következőket:
a) a 10. § (1) bekezdése szerint kiállított, a borászati melléktermékek átvételét igazoló sorszámozott átvételi
elismervények egy példányát tételenként,
b) a borászati melléktermékek lepárlására vonatkozóan a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának
különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 8/2004. (III. 10.)
PM rendelet (a továbbiakban: PM rendelet) 28. számú melléklete szerinti, az illetékes vámhatóság
(a továbbiakban: vámhatóság) által ellenjegyzett termékmérleg nyilvántartások másolatait azokra a hónapokra
vonatkozóan, amelyekben az adott borászati melléktermékeket lepárolták,
c) a borászati melléktermékek lepárlására vonatkozóan a PM rendelet 33. számú melléklete szerinti, a vámhatóság
által ellenjegyzett termelési napló másolatait azokra a hónapokra, amelyekben az adott borászati
melléktermékeket lepárolták,
d) a tárolótartály-nyilvántartás másolatát, azon feltüntetve a tárolótartályok – a mérésügyről szóló törvény alapján
a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal által kiállított – hitelesítési engedélyének számát és
érvényességének idejét,
e) ha a 9. § (4) bekezdése szerint a kötelezett szállítja be lepárlás céljára a borászati mellékterméket, a lepárlóüzem
részére a kötelezett által kiállított, a fizetendő beszállítási költségtérítés összegét tartalmazó számlák és azok
kifizetését igazoló bizonylatok másolati példányait,
f) ha a 9. § (4) bekezdése szerint a kötelezett a szőlőtörköly szállítójárműre történő rakodását vállalta, a lepárlóüzem
részére a kötelezett által kiállított, a fizetendő rakodási költségtérítés összegét tartalmazó számlák és az azok
kifizetését igazoló bizonylatok másolati példányait,
g) ha a 3. § (6) bekezdésének megfelelően a kötelezett a borászati melléktermék leadási kötelezettsége teljesítését
bor leadásával egészítette ki, a borászati termékek egységes bizonylatolási, nyilvántartási és elszámolási rendjéről
szóló VM rendeletben meghatározott borkísérő okmányok másolatait tételenként.
(3) A lepárlóüzem havonta legfeljebb egy alkalommal benyújtott, egy időszakra vonatkozó támogatási kérelem alapján
jogosult támogatásra. A támogatási kérelem benyújtásának legkorábbi időpontja az adott borpiaci év október 5-e,
legkésőbbi időpontja pedig a következő borpiaci év augusztus 30-a. A benyújtási határidő elmulasztása esetén
igazolásnak nincs helye.
(4) Egy támogatási kérelemnek legalább egy teljes naptári hónap alatt előállított ipari célú nyers alkohol mennyiségre kell
vonatkoznia.
17. § (1) Az MVH a támogatási kérelmeket érkezési sorrendben bírálja el a támogatási keret erejéig.
(2) A támogatási keret túligénylése esetén, az (1) bekezdésben meghatározottakra tekintettel, a keretkimerülés napján
beérkezett támogatási kérelmek közötti sorrend a támogatási kérelmekben szereplő alkoholmennyiség növekvő
sorrendjével azonos.
(3) A támogatási feltételek teljesítését az MVH ellenőrzi.
(4) Az MVH ellenőrzése az alábbiakra terjedhet ki:
a) az előállított ipari célú nyers alkohol szúrópróbaszerű mennyiségi ellenőrzése, egyes tartályok vagy a teljes készlet
vonatkozásában,
b) az előállított ipari célú nyers alkohol szúrópróbaszerű ellenőrzése, amelynek során az MVH mintát vesz az ipari
célú nyers alkoholból és meghatározza annak alkoholtartalmát,
c) a támogatási kérelemhez mellékelt dokumentumok egy részének vagy egészének szúrópróbaszerű ellenőrzése,
az eredeti példányokkal való összevetéssel a nyilvántartási kötelezettségek teljesítésének ellenőrzése,
d) az ipari célú nyers alkohol hasznosítás céljára történő átadásának szúrópróbaszerű ellenőrzése, ami kiterjedhet
a folyamat, a bizonylatok, és az átadott termék minőségi és mennyiségi paramétereinek vizsgálatára.
(5) Az MVH az ellenőrzései során, valamint a döntései meghozatalánál figyelembe veszi a jövedéki adóról és a jövedéki
termékek forgalmazásának különös szabályairól törvény (a továbbiakban: Jöt.) rendelkezései szerint vezetett és
a vámhatóság által ellenőrzött nyilvántartásokat és dokumentációkat.
(6) A borászati hatóság a lepárlás időszakában havonta legalább 1 alkalommal szúrópróbaszerűen ellenőrzi a termelés
folyamatát, valamint az ipari célú nyers alkohol alkoholtartalmát. A borászati hatóság az ellenőrzés eredményét
tartalmazó jegyzőkönyvet az ellenőrzést követően megküldi az MVH részére.
(7) Az MVH a vámhatóság felé megkereséssel élhet a 19. § (1) bekezdése szerint megküldött nyilatkozatban szereplő
hasznosító ellenőrzése céljából, amelyben megadja a hasznosító azonosításához szükséges keretengedély vagy
adóraktári engedély számát.
18. § (1) Az MVH a támogatási kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, amennyiben a kérelmező nem tett eleget
a 11. § (1) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségnek.
(2) Az MVH a kérelmet elutasítja, amennyiben a 15. § (2) bekezdésében országos szinten meghatározott
alkoholmennyiség támogatására már sor került.
19. § (1) A támogatott ipari célú nyers alkohol hasznosításra történő átadásáról a támogatás kérelmezőjének értesítenie kell
az MVH-t a közleményben közétett módon az átadás időpontját legalább 48 órával megelőzően. Az értesítésnek
tartalmaznia kell:
a) a kérelmező azonosításához szükséges adatokat (ügyfél regisztrációs szám, cégnév, cím, telephely,
kapcsolattartási információk),
b) a hasznosító azonosításához szükséges adatokat (cégnév, cím, telephely – szállítási cím, adóraktár vagy
keretengedély száma), c) a hasznosításra történő átadás helyét,
d) a hasznosításra történő átadás időpontját,
e) a hasznosítás céljából átadásra kerülő ipari célú nyers alkohol mennyiségét térfogatszázalék/hektoliterben.
(2) Amennyiben a hasznosító megegyezik a támogatást igénylő lepárlóüzemmel, azt az (1) bekezdés szerinti értesítésen
fel kell tüntetni.
(3) A támogatott ipari célú nyers alkohol hasznosításra történő átadása abban az esetben kezdhető meg, amennyiben
az átadó lepárlóüzem a hasznosító hasznosítás céljára vonatkozó nyilatkozatával rendelkezik, és amelyet legkésőbb
az (1) bekezdés szerinti értesítéssel egyidejűleg megküldtek az MVH részére. A nyilatkozatnak tartalmaznia kell:
a) a hasznosító azonosító adatait (cégnév, cím, telephely, adóraktár vagy keretengedély száma),
b) az ipari célú nyers alkohol előállítójának azonosító adatait (cégnév, cím, telephely),
c) az átvenni kívánt ipari célú nyers alkohol mennyiségét térfogatszázalék/hektoliterben,
d) az átvétel időpontját,
e) az arra vonatkozó nyilatkozatot, miszerint az ipari célú nyers alkoholt kizárólag a 1. § f) pont szerinti célra
hasznosítja,
f) a nyilatkozat kiállítójának cégszerű aláírását. 20. § (1) A kötelezettektől átvett borászati melléktermékekből, illetve borokból lepárlással előállított ipari célú nyers alkohol
azon mennyiségére, amelyre vonatkozóan a lepárlóüzem támogatásban részesült, a támogatási feltételek
maradéktalan teljesülését az MVH utólagosan is ellenőrizheti. Az utólagos ellenőrzés kiterjedhet:
a) a készleten lévő, hasznosításra még át nem adott ipari célú nyers alkoholra, annak mennyisége, illetve
alkoholtartalma megállapítására,
b) a hasznosított ipari célú nyers alkoholra vonatkozó nyilvántartások teljes körű ellenőrzésére,
c) a 10. § (5) bekezdése, valamint 12. § (4) bekezdése alapján benyújtott jelentés összevetésére a jóváhagyott
támogatási kérelmek adataival,
d) a Jöt. által előírt nyilvántartások, szállítási okmányok, valamint a hasznosításra vonatkozó számlák és azok
kifizetését igazoló bizonylatok ellenőrzésére, a jóváhagyott támogatási kérelmek adataival való összevetésére.
(2) Az utólagos ellenőrzések során felvett készlet-adatok meghatározásakor a jövedéki termékek veszteségnormáiról
szóló miniszteri rendelet rendelkezései tekintendők irányadónak. 21. § A támogatási kérelmet részben el kell utasítani, vagy a kifizetett támogatási összeget részben vissza kell fizetni,
amennyiben:
a) az MVH a 10. § (5) bekezdése, valamint 12. § (4) bekezdése szerint a lepárlóüzemek által benyújtott jelentések
alapján azt állapítja meg, hogy a lepárlóüzem részére kifizetett támogatási összeg meghaladja az e rendelet
15. § (2) bekezdésében meghatározott felső határt, ez esetben a visszafizetendő támogatási összeg a kifizetett
teljes támogatási összeg és a megállapított felsőhatár különbsége,
b) az MVH, a vámhatóság vagy a borászati hatóság ellenőrzése a hasznosításra történő kiadáskor megállapítja, hogy
a kiadott ipari célú nyers alkohol alkoholtartalma nem éri el a 92 térfogatszázalékot, ez esetben a visszafizetendő
támogatási összeget a mintával reprezentált ipari célú nyers alkohol mennyiség alapján kell meghatározni,
c) az MVH, a vámhatóság vagy a borászati hatóság ellenőrzése megállapítja, hogy a készleten talált ipari célú nyers
alkohol alkoholtartalma nem éri el a 92 térfogatszázalékot, ez esetben a visszafizetendő támogatási összeget
a mintával reprezentált ipari célú nyers alkohol mennyiség alapján kell meghatározni,
d) az MVH azt állapítja meg, hogy a lepárlóüzem az ipari célú nyers alkoholt a 19. § (1) bekezdése szerinti előzetes
értesítés benyújtása nélkül adja át a hasznosítónak, ez esetben a visszafizetendő támogatási összeget az értesítés
nélkül átadott ipari célú nyers alkohol mennyisége alapján kell meghatározni,
e) az MVH azt állapítja meg, hogy a lepárlóüzem az ipari célú nyers alkoholt a 19. § (3) bekezdése szerinti nyilatkozat
benyújtása nélkül adja át a hasznosítónak, ez esetben a visszafizetendő támogatási összeget a nyilatkozat nélkül
átadott ipari célú nyers alkohol mennyisége alapján kell meghatározni.
22. § Amennyiben a benyújtott támogatási kérelmek alapján az összesített támogatási igény a keretösszeget meghaladja,
úgy a keretösszegen felüli, jogos támogatási igényt tartalmazó támogatási kérelmek kapcsán a kifizetésre a következő
borpiaci évre meghatározott keretösszeg terhére kerül sor.
11. Záró rendelkezések 23. § (1) E rendelet a – (2) bekezdésben meghatározott rendelkezések kivételével – a kihirdetését követő harmadik napon lép
hatályba.
(2) E rendelet 1–22. §-a, a 24. §-a és a 26–27. §-a 2012. augusztus 1-jén lép hatályba.
24. § E rendelet
a) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló,
2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet 103v. cikkének,
b) a borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a támogatási programok, a harmadik
országokkal folytatott kereskedelem, a termelési potenciál és borágazat ellenőrzése tekintetében történő
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. június 27-i 555/2008/EK bizottsági
rendelet II. Cím II. fejezet 7. szakaszának,
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 25. § (1) A szőlőfeldolgozás és a borkészítés során keletkező melléktermékek támogatással történő lepárlásának feltételeiről
szóló 13/2009. (II. 27.) FVM rendelet (a továbbiakban: R.) 3. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A (3) bekezdésben meghatározott keretösszeg változásáról a miniszter haladéktalanul tájékoztatja az MVH-t,
amely a keretösszegről közleményt tesz közzé.”
(2) Az R. a következő 13. §-sal egészül ki:
„13. § Amennyiben a benyújtott támogatási kérelmek alapján az összesített támogatási igény a keretösszeget
meghaladja, úgy a keretösszegen felüli, jogos támogatási igényt tartalmazó támogatási kérelmek kapcsán a kifizetésre
a 2012/2013. borpiaci évre meghatározott keretösszeg terhére kerül sor.”
26. § Az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, valamint a központi
költségvetésből finanszírozott egyes támogatások 2012. évi igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási
szabályokról szóló 29/2012. (III. 24.) VM rendelet 5. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Amennyiben az ügyfél az MVH döntése ellen fellebbezést nyújt be, a fellebbezéshez csatolni kell – a (3) bekezdés,
valamint a 4. § (11) bekezdése szerint – megőrzésre köteles dokumentumot, valamint az ügyfél által választott
kapcsolattartási formának megfelelően meg kell küldeni az adott kérelem utolsó beadásához kapcsolódó,
1. § 11. pontja szerinti KR dokumentum azonosító számát.”
27. § (1) Hatályát veszti a szőlőfeldolgozás és a borkészítés során keletkező melléktermékek kivonására vonatkozó
kötelezettségről szóló 123/2008. (IX. 16.) FVM rendelet.
(2) Hatályát veszti a szőlőfeldolgozás és a borkészítés során keletkező melléktermékek támogatással történő lepárlásának
feltételeiről szóló 13/2009. (II. 27.) FVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
2/2019. (II. 27.) PM utasítása a Pénzügyminisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról.
A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10. § (1) bekezdés b) pontja
alapján, a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet
előírásainak figyelembevételével – a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjára figyelemmel –
a  Pénzügyminisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról – a  Magyar Nemzeti Levéltár és a  köziratok kezelésének szakmai
irányításáért felelős miniszter egyetértésével – a következő utasítást adom ki:
1. § A Pénzügyminisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az 1. melléklet szerint határozom
meg.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
 (2) A Szabályzat 2. függelékében meghatározott irattári tételszámokat 2018. május 22-étől kell alkalmazni.
3. § Hatályát veszti a Nemzetgazdasági Minisztérium Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról szóló 6/2015. (III. 18.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 pénzügyminiszter


text:
119/2012. (V. 10.) KE határozata hivatalvezetői felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés m) pontja alapján dr. Cservák Csabát, a Köztársasági Elnöki Hivatal Jogi,
Alkotmányossági és Közigazgatási Hivatalának vezetőjét e tisztségéből 2012. május 10-ei hatállyal felmentem.
Budapest, 2012. május 10. Dr. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
16/2012. (XI. 13.) EMMI–KIM–NGM együttes utasítása az özvegyi nyugdíj mértékének szabályozási előzményeit vizsgáló tárcaközi vizsgálóbizottság létrehozásáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
64. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott hatáskörünkben eljárva, figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23. § (4) bekezdés c) pontjára a következő utasítást adjuk ki:
1. § (1) A megváltozott munkaképességű személyek ellátásaiban részesülő személyek özvegyi nyugdíja tárgyában hozott
közigazgatási határozatok szabályozási körülményeinek, előzményeinek vizsgálata céljából munkacsoportot
(a továbbiakban: tárcaközi vizsgálóbizottság) hozunk létre. (2) A tárcaközi vizsgálóbizottság feladata a politikai, szakmai, jogi előkészítést megalapozó dokumentumok áttekintése,
továbbá a minisztériumi háttérintézményeknek a jogalkalmazással, a közigazgatási határozatok meghozatalával
kapcsolatos eljárásának vizsgálata. (3) Az előkészítő dokumentumok körében különösen vizsgálandók:
a) a Széll Kálmán Terv előkészítését végző munkacsoport üléseinek emlékeztetői,
b) a Széll Kálmán Munkacsoport elé beküldött anyagok,
c) a Széll Kálmán Munkacsoport döntései, d) a közigazgatási államtitkári értekezletre, illetve a kormányülésre beküldött előterjesztések, illetve az ülések
emlékeztetői, e) a hatásvizsgálatról szóló dokumentumok. 2. § (1) A tárcaközi vizsgálóbizottság munkáját az emberi erőforrások minisztere által kijelölt elnök irányítja.
(2) A tárcaközi vizsgálóbizottság tagjai: a) a Nemzetgazdasági Minisztérium két képviselője,
b) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium két képviselője,
c) az Emberi Erőforrások Minisztériumának két képviselője. (3) A tárcaközi vizsgálóbizottságba a Miniszterelnökség további két tagot delegálhat.
(4) A tárcaközi vizsgálóbizottság tagja a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az
államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 64. § (1) bekezdésében meghatározott személy lehet.
3. § (1) A tárcaközi vizsgálóbizottság alakuló ülését jelen utasítás hatálybalépésétől számított nyolc napon belül össze kell
hívni. A tárcaközi vizsgálóbizottság összehívásáról az elnök gondoskodik.
(2) A tárcaközi vizsgálóbizottság működésének rendjét az alakuló ülésen kell megállapítani.
(3) A tárcaközi vizsgálóbizottság tagjai és az elnök tevékenységüket külön díjazás nélkül végzik.
(4) A vizsgálat során a feladat végrehajtásában részt vevő személyek meghallgathatók.
(5) A tárcaközi vizsgálóbizottság a vizsgálat során álláspontot alakít ki arról, hogy az ügyben szükség van-e személyi
felelősség megállapítására, és ha igen, úgy javaslatot tesz a felelősségre vonás módjára és mértékére, valamint a
felelősségre vonandó személyre vagy személyekre. (6) A vizsgálat eredményéről vizsgálati jelentés készül, amelyet a felelősség megállapítására vonatkozó javaslattal együtt
a vizsgálóbizottság alakuló ülésének időpontjától számított 30 napon belül kell elkészíteni.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k., Dr. Navracsics Tibor s. k.,
emberi erőforrások minisztere közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
1194/2018. (IV. 4.) Korm. határozata a Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtérre vezető gyorsforgalmi út fejlesztésével kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér (a  továbbiakban: Repülőtér) közúti
elérhetőségének javítása érdekében a  Repülőtérre vezető út fejlesztése állami fejlesztésként a  NIF Nemzeti
Infrastruktúra Fejlesztési Zrt. (a  továbbiakban: NIF Zrt.) beruházásában a  Fővárosi Önkormányzat bevonásával
valósuljon meg;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. pont szerinti beruházás megvalósítása több ütemben történjen
meg az alábbiak szerint:
a) az  első szakaszban az  I. ütem kivitelezése, valamint a  II. és III. ütem tervezése és az  azokhoz szükséges
forrásbiztosítás történjen meg,
b) a  második szakaszban a  II. és III. ütem kivitelezéséhez szükséges támogatás mértékéről a  munkálatokat
elvégző kivitelező kiválasztására irányuló feltételes közbeszerzési eljárás lefolytatását követően, a kivitelezés
során felmerülő teljes költség ismeretében kezdeményezzen döntést;
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2.  pont a)  alpontja
figyelembevételével a beruházás megvalósítása, valamint a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték
és kincstári díjak finanszírozása érdekében gondoskodjanak összesen bruttó 20 300 000 000 forint összegű forrás
rendelkezésre állásáról a következő ütemezéssel:
a) a  2018. évben a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati
programok alcím, 28. Kiemelt közúti projektek jogcímcsoporton 3 100 000 000 forint,
b) a 2019. évben a központi költségvetés Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetében 8 200 000 000 forint,
c) a 2020. évben a központi költségvetés Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetében 4 500 000 000 forint,
d) a 2021. évben a központi költségvetés Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetében 4 500 000 000 forint;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: az a) alpont tekintetében a felmerülés ütemében
 a b)–d) alpont tekintetében az éves költségvetési törvények tervezése során
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pont szerinti projekt megvalósítására a  támogatási szerződést
kösse meg a NIF Zrt.-vel;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 3. pont szerint a 2018. évben biztosítandó forrás rendelkezésre állását, és az 5. pont szerinti
feladat végrehajtását követően azonnal
 5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a 1. pontban meghatározott projektnek a Magyarország
rövid- és középtávú közútfejlesztéséhez kapcsolódó infrastrukturális beruházások összehangolásáról és azok
2022-ig történő megvalósításáról szóló 1371/2016. (VII. 15.) Korm. határozatba [a továbbiakban: 1371/2016. (VII. 15.)
Korm.  határozat], valamint a  Magyarország rövid- és középtávú közútfejlesztéseinek 2022-ig történő
megvalósításához szükséges feltételek biztosításáról szóló 1505/2016. (IX. 21.) Korm. határozatba [a továbbiakban:
1505/2016. (IX. 21.) Korm. határozat] történő felvételéről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1371/2016. (VII. 15.) Korm. határozat, valamint az 1505/2016. (IX. 21.) Korm. határozat soron
következő felülvizsgálatakor Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1533/2014. (IX. 19.) Korm. határozata a KEOP-7.9.0/12-2013-0007 azonosító számú („A Kvassay Jenő Terv elkészítése és a Vízgyűjtő-gazdálkodási Terv felülvizsgálata” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-7.9.0/12-2013-0007 azonosító számú, „A Kvassay Jenő Terv elkészítése és
a  Vízgyűjtő-gazdálkodási Terv felülvizsgálata” című projekt támogatási szerződés szerinti támogatási összegének
500 000 000 forinttal történő növelését,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
43/2008. (XII. 31.) PM rendelete a pénzügyminiszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai vizsgáinak szervezésére feljogosított intézményekről.
A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 5. §
(1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a
pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 3. § d) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos
Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 1/2006. (II. 17.) OM rendelettel a pénzügyminiszter hatáskörébe utalt szakképesítések szakmai vizsgáinak szervezésére az egyes régiókban az 1. számú mellékletben felsorolt intézmények jogosultak az ott megjelölt
időtartamban és szakképesítések vonatkozásában.
(2) Az Országos Képzési Jegyzékről szóló 37/2003.
(XII. 27.) OM rendelettel a pénzügyminiszter hatáskörébe
utalt szakképesítések szakmai vizsgáinak szervezésére az
egyes régiókban a 2. számú és a 3. számú mellékletben felsorolt intézmények jogosultak az ott megjelölt időtartamban és szakképesítések vonatkozásában.
2. § A Vám- és Pénzügyőri Iskola minden régióban jogosult
a pénzügyminiszter hatáskörébe utalt valamennyi szakképesítés szakmai vizsgáinak szervezésére.
3. § (1) E rendelet 2009. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a pénzügyminiszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai vizsgáinak szervezésére feljogosított intézményekről szóló 18/2007. (VII. 30.) PM rendelet.
Dr. Veres János s. k.,
pénzügyminiszter


text:
1182/2017. (IV. 10.) Korm. határozata az Európai Unió egészére kiterjedő, harmonizált, a tagállamok részéről kölcsönösen átjárható e-segélyhívó szolgáltatás (e-call) bevezetésével kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. felhívja a belügyminisztert, hogy a) a nemzeti fejlesztési miniszter mint az elektronikus hírközlésért felelős miniszter,
b) az emberi erőforrások minisztere mint az egészségügyért felelős miniszter és
c) a nemzetgazdasági miniszter mint az államháztartásért felelős miniszter
bevonásával mérje fel és határozza meg az  Európai Unió egészére kiterjedő, harmonizált, a  tagállamok részéről
kölcsönösen átjárható e-segélyhívó szolgáltatás (a továbbiakban: e-segélyhívó szolgáltatás) nyújtására alkalmas
rendszer felállításához szükséges fejlesztéseket, valamint a  rendszer működését biztosító költségvetési forrásokat,
és jelölje meg a fejlesztéshez és működtetéshez szükséges uniós, hazai vagy magánforrásokat;
Felelős: belügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. május 31.
 2. felhívja a  belügyminisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  feladat- és hatáskörrel érintett miniszterek
bevonásával az  e-segélyhívó szolgáltatás működéséhez szükséges jogszabályi háttér felülvizsgálatát és szükség
esetén módosítását készítsék elő;
Felelős: belügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2017. május 31.
 3. felhívja a  belügyminisztert, hogy az  e-segélyhívó szolgáltatás révén beérkező hívások fogadásának biztosításáról
– az Országos Rendőr-főkapitányság útján, a fejlesztések megvalósítását követően – az ESR-112 rendszeren keresztül
gondoskodjon;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2017. október 1. 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a belügyminisztert, hogy a feladat- és hatáskörrel rendelkező miniszterek
bevonásával gondoskodjanak az e-segélyhívó szolgáltatás kialakítását követően a lakosság tájékoztatásról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter Határidő: 2017. december 31.
 5. felkéri a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökét, hogy működjön közre a 2. pontban meghatározott feladat
végrehajtásában. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1365/2008. (HK 1/2009.) MH HEK intézkedése a 2009. évben végrehajtandó egészségügyi alkalmassági és szűrővizsgálatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a hivatásos és szerződéses katonai szolgálatra, valamint a katonai oktatási intézményi tanulmányokra való egészségi, pszichikai és fizikai
alkalmasság elbírálásáról, és az egészségügyi szabadság-,
a szolgálatmentesség-, a csökkentett napi szolgálati idő
engedélyezésének a szabályairól szóló 7/2006. (III. 21.)
HM rendelet második részére (a továbbiakban: R), a 2009.
évben végrehajtandó egészségügyi alkalmassági és szűrővizsgálatokról az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed
a) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM),
a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen és
fenntartási irányítása alá tartozó szervezetekre, a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteinek
tényleges személyi állományára,
b) a katonai pályára jelentkező állományra,
c) az egészségügyi alkalmassági és szűrővizsgálatokat
végrehajtó, valamint a vizsgálati adatokat feldolgozó, továbbá a feladat végrehajtásában közreműködő honvédegészségügyi szakállományra.
2. A hivatásos és szerződéses állományú katonák
egészségi alkalmasságának ellenőrzése (a továbbiakban:
szűrővizsgálat)
a) A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 82. § (2) bekezdése alapján „Az állomány tagja köteles magát az ellenőrzéseknek alávetni.”
b) 2009-ben a teljes hivatásos és szerződéses állomány vizsgálatát kell elvégezni az utaltsági rendben az
alapellátásra meghatározott egészségügyi szolgálatnál.
c) A katonai szervezeteknél a vizsgálatokat az állomány
szolgálati elfoglaltsága, évi rendes szabadsága és a hatályos szakmai intézkedések értelemszerű alkalmazásával
kell szervezni, illetve végrehajtani.
d) A vizsgálatokat 2009. március 1. és május 31. között
kell elvégezni.
e) Jelen intézkedés a) pontjában meghatározott vizsgálatot elmulasztók részére 2009. október 1–31. között pótszűrést kell végezni.
f) Az egészségügyi szolgálatok – a katonai szervezetek
vezetésével szorosan együttműködve – fordítsanak kiemelt figyelmet arra, hogy az állomány jelenjen meg a szűrővizsgálatokon.
g) Az egészségügyi szűrővizsgálatokat úgy kell megszervezni, hogy utána 30 napon belül végrehajtható legyen
a szűrt, és fizikailag terhelhető állomány fizikai állapotfelmérése.
h) A katonai szervezetek egészségügyi szolgálatai szakorvosi rendelőintézetbe, kórházba szűrővizsgálat céljából
beutalást nem eszközölhetnek. Beutalás szakorvosi vizsgálatra a szűrővizsgálat során, annak következményeként
az utaltság szerinti honvéd gyógyintézetekbe, illetve
területi szakellátó intézetbe történhet abban az esetben, ha:
– a szűrővizsgálat olyan kóros állapotot rögzít, amelyet
az alapellátást végző orvos ellátni nem tud (akár szakmai,
akár felszerelési okokból);
– a vizsgálat eredménye bizonytalan, illetve a kórelőzmény adatai és a vizsgálat eredménye azt indokolttá teszi;
– a beteg kéri.
Amennyiben a vizsgált érvényes egészségi minősítésé
nek megváltoztatása szükséges, a szűrővizsgálatot végző
orvos javaslatára a FÜV bizottságok a Rendelet 29. §-ban
előírtak szerint járjanak el.
i) A katonai szervezetek egészségügyi szolgálatai a Magyar Honvédség Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi
Központ (a továbbiakban: MH HEK) részére szolgálati
úton terjesszenek fel jelentést a vizsgálatra kötelezettek és
a vizsgálaton megjelentek létszámáról a 3. számú mellékletben szereplő táblázat felhasználásával 2009. június
15-ig, a pótszűrés adataival kiegészítve, összesítve 2009.
november 15-ig.
j) Az egészségügyi szolgálatok a vizelet és vércukor
vizsgálathoz szükséges reagenseket, teszteket – amennyiben készleteikből hiányzik – az MH HEK-től igényeljék
2009. január 31-ig.
3. A szerződéses katonai szolgálatra jelentkezők
vizsgálata a) A szerződéses katonai szolgálatra jelentkezők alkalmasság vizsgálatát a sorkatonai beosztások megszüntetése, a sorkatonák kiváltása személyügyi feladatainak végrehajtásáról szóló 80/2003. (HK 13.) HM HVK SzÜCSF
szakintézkedés (a továbbiakban: Szakintézkedés) alapján
a HM Személyzeti Főosztály Központi Toborzó, Érdekvédelmi és Katonai Igazgatási Osztály (továbbiakban: Toborzó Osztály) szervezi.
b) Az MH HEK Preventív Igazgatóság (a továbbiakban:
MH HEK PREV. IG.) a Szakintézkedés vonatkozó pontjai
[2. bekezdés cd), ce), 3. bekezdés] alapján végezze el a Toborzó Osztály által beosztott állomány pályaalkalmassági
szűrővizsgálatát.
4. A katonai felsőoktatási intézmény honvédtiszt
képzésére ösztöndíjas hallgatónak jelentkezők alkalmassági vizsgálata
A vizsgálatokat az MH HEK Repülőorvosi Egészségvizsgáló- és Kutató Intézet (a továbbiakban: MH HEK
REVKI) a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetemmel
előzetesen egyeztetett program szerint hajtsa végre.
5. Egészségügyi tevékenységet végzők egészségi alkalmasság vizsgálata Az egészségügyi intézetek és az alapellátást biztosító
egészségügyi szolgálatok az egészségügyi tevékenység
végzéséhez szükséges egészségi alkalmasság vizsgálatáról és minősítéséről szóló 40/2004. (IV. 26.) ESzCsM rendeletben foglaltak, valamint az egyes munkakörök esetén
elvégzendő időszakos alkalmassági vizsgálatokról 2006.
évben elkészített szabályzatuk szerint végezzék az egészségügyi tevékenység végzésére való alkalmasság elbírálása céljából az előzetes és időszakos alkalmassági vizsgálatokat.
6. Egészségre ártalmas munkakörben dolgozók szűrővizsgálata a) Az egészségre ártalmas munkakörben dolgozó katona és közalkalmazotti állomány szűrővizsgálatát a
106/1998. (HK 19.) HVK EÜCSF intézkedés szabályozza.
Annak végrehajtása, illetve annak kezdeményezése az
alapellátást végző orvos feladata.
b) Az egészségre ártalmas munkakörben dolgozók
szakorvosi szűrését az MH HEK PREV. IG. hajtsa végre
előzetes időpont-egyeztetés után.
7. A repülő-hajózó állomány éves, féléves repülőorvosi vizsgálata
a) Az éves alkalmassági vizsgálatokat ezen intézkedés
1. számú mellékletében meghatározott időpontokban és
létszámokkal kell végrehajtani. (A táblázat a Törzsben repülő pilótákat nem tartalmazza, ők egyénileg jelentkeznek
be.) A vizsgálatok 2009. január 5-ével kezdődnek.
b) A vizsgálatok időtartama vadászgéppilótáknál 3 nap,
helikopter- és szállítórepülőgép-vezetőknél 2 nap. Azoknál a pilótáknál (fedélzeti személyzet), akiknek egészségi
állapota megkívánja, kibővített repülőalkalmassági vizsgálatot kell végezni. A vizsgálatok tartamát valamennyi
vizsgált kategória vonatkozásában az érvényes Módszertani útmutató, illetve ennek jóváhagyott módosításai szerint kell végrehajtani.
c) A csapatok egészségügyi szolgálatának vezetői az
esedékes vizsgálatot megelőző héten az MH HEK REVKI
Repülőorvosi Alkalmasságvizsgáló Osztályára (RAVO)
faxon küldjék meg a vizsgálatra tervezettek nevét, rendfokozatát, születési idejét és taj-számát.
d) A vizsgálatra kötelezettek közül a kecskeméti lakosok az első nap reggel 8.00 óráig érkezzenek be a RAVO-ba, a vidékiek előző este 22.00 óráig, számukra szállást kell biztosítani. Minden hajózó vigye magával egész
ségügyi könyvét, sportfelszerelését és (ha van) egyéni magassági védőfelszerelését. Az étkezés étkezési átjelentés
alapján biztosított.
e) Az MH 86. Szolnok Helikopter Bázis hajózó állománya és a bázison települt ejtőernyős állomány féléves repülőalkalmassági vizsgálatát az MH HEK REVKI szakorvosi szűrőcsoportja a katonai szervezethez kiszállva az
alábbi időpontokban hajtsa végre:
– 2009. június 29. és 2009. augusztus 31.
Az MH 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis hajózó ál
lományának féléves vizsgálatát – előzetes időpontegyeztetés után – az MH HEK REVKI RAVO-ban kell elvégezni.
f) Pilóta (I/A és I/B) jelöltek vizsgálatára 2009. január
12-től kezdődően hetente 7 fős csoportokban – minden
esetben a Repülőfelkészítési Alosztállyal egyeztetve – kerül sor, e vizsgálatok időtartama 3 nap. A Toborzó Irodák által kezdeményezett ejtőernyős jelöltek vizsgálatát
(a vizsgálat 2 napos) a RAVO osztályvezető főorvossal,
vagy vezető asszisztenssel kell egyeztetni.
8. Légiforgalmi irányító állomány alkalmasságvizsgálata a) A légiforgalmi irányításban beosztott személyek
2 évente kötelezettek alkalmassági vizsgálatra. A vizsgálat
1 napos.
b) Ennek az állománynak az alkalmassági vizsgálatait
az alábbi időpontokban és létszámokkal kell végrehajtani,
(egy-egy nap legfeljebb 8 fő):
– 2009. május: 15 fő
– 2009. június: 16 fő
– 2009. szeptember: 16 fő
– 2009. november: 3 fő
9. A repülőcsapatoknál szolgálatot teljesítő mérnök-műszaki állomány és a Légijármű Javító Üzem
műszaki állományának szakorvosi szűrővizsgálata
Ez az állomány 3 évente kötelezett szűrővizsgálatra.
A vizsgálat egynapos. Ezekre az alábbi időpontokban és
létszámokkal kerül sor (egy-egy nap legfeljebb 10 fő):
– 2009. január: 28 fő
– 2009. március: 33 fő
– 2009. június: 32 fő
– 2009. december: 9 fő
A vizsgálatra kötelezettek egészségügyi könyvükkel je
lenjenek meg. 10. Az ejtőernyős állomány, a búvárok és a kettős beosztású ejtőernyős-búvárok alkalmassági vizsgálati
rendje
Ezen állomány vizsgálati tervét, időpont és létszám szerinti megoszlásban a 2. számú melléklet tartalmazza.
A vizsgálatra való beérkezés rendje a pilótákéval egyezik meg. A vizsgálat 1 napos, kivéve a nagymagassági ejtőernyős ugrást végrehajtó állományt, akiknél 2 napos.
11. Különleges állomány szűrővizsgálata
Az MH Katonai Biztonsági Hivatal igénye szerint az
MH HEK REVKI RAVO a szakorvosi szűrővizsgálatokat
az alábbi időpontban hajtsa végre:
– 2009. április 20–23. 12. Az NFTC programban repülő pilóták alkalmassági vizsgálatainak időrendi beosztása:
– 2009. január 6–8. 8 fő
– 2009. február 24–26. 6 fő
– 2009. május 5–7. 5 fő
13. A HM és az MH vezető állományának szűrővizsgálata
a) Az MH HEK Gyógyító Főnöksége a HM és MH vezető állományú tagjai egészségügyi szűrővizsgálatának
szabályozásáról szóló 13/2006. (HK 5.) HM utasításban
(a továbbiakban: Utasítás) meghatározott időkeretek között 2009. június 30.–november 30. között szervezi meg a
vezető állomány vizsgálatait.
b) Az MH Katonai Igazgatási és Adatfeldolgozó Központ az Utasítás 4. § (1) bekezdése alapján az MH HEK részére:
– 2009. június 30-ig megküldi a vezető állomány névjegyzékét,
– 2009. augusztus 31-ig tájékoztatást ad a vezető állomány körében bekövetkezett változásokról.
c) Az MH HEK REVKI a vezető állomány szűrővizsgálatát és fizikai alkalmasságának ellenőrzését 2009. október 1.–november 30. között hajtja végre naponta legfeljebb 10 fővel.
d) A vizsgálat 1 napos, az érintett személyeknél magába
foglalja a fizikai állapotfelmérést is.
e) Az ebbe a kategóriába tartozó, de ROB vizsgálatra is
kötelezett állomány szűrővizsgálatát, és fizikai állapot felmérését a ROB vizsgálat keretében kell elvégezni, de a vezető állomány szűrővizsgálatáról készült jelentésben is
szerepeltetni kell.
f) Az MH HEK REVKI a vizsgálatok elvégzése után
lássa el a megjelenteket az egészségi fizikai alkalmasságot, illetve a fogászati szűrés megtörténtét bizonyító igazolással.
14. A NATO- és EU-beosztásban külföldön szolgálatot teljesítő és velük külföldön tartózkodó családtagi
pótlékra jogosult hozzátartozóik, valamint a NATOnak felajánlott erők állományának szűrővizsgálata
a) Az MH HEK REVKI a NATO és EU beosztásokban
külföldön szolgálatot teljesítők előzetes alkalmassági és
éves szűrővizsgálatát.
b) Az MH HEK PREV.IG. a NATO-nak felajánlott
erők állományának előzetes alkalmassági, a készenlét ideje alatti éves szűrő-, valamint az alkalmazást követő
visszaszűrő vizsgálatát folyamatosan, előzetes egyeztetés
alapján hajtsa végre.
c) A külföldre települő családtagi pótlékra jogosult hozzátartozók kiutazás előtti és éves szűrővizsgálatát előzetes
egyeztetés alapján az MH HEK REVKI hajtsa végre.
15. Fogászati szűrővizsgálat
a) Az MH alapellátást végző fogászati rendelői
– jelen intézkedés 2. pontjában meghatározott szűrő
vizsgálat részeként az utaltságukba tartozó állomány minden tagjának ütemezzék be a fogászati szűrővizsgálatát,
lássák el a megjelent állományt a szűrés megtörténtét bizonyító igazolással.
– a szűrővizsgálat eredményeinek ismeretében készítsenek szanációs tervet.
b) A fogászati szűrővizsgálatok végrehajtásáról szóló
448/2008. MH HEK parancsnoki intézkedésben meghatározott panoráma röntgen (a továbbiakban: OP) vizsgálatot
az MH HEK REVKI hajtja végre. Az MH HEK REVKI
teljes kapacitásának beindításáig az éves szűrővizsgálatok során OP-vizsgálatot csak indokolt esetben, előzetes
egyeztetés után kezdeményezzenek.
c) Az MH HEK REVKI a vizsgálatokat a prioritások figyelembevételével végezze.
d) Az egészségügyi intézetek az általuk elvégzett alkalmassági és szűrővizsgálatok után lássák el a megjelent állományt a fogászati szűrés megtörténtét bizonyító igazolással.
16. A Magyar Honvédséggel közalkalmazotti jogviszonyban álló fegyveres biztonsági őrök alkalmassági
vizsgálata
A kézi lőfegyverek, lőszerek, gáz- és riasztófegyverek
megszerzésének és tartásának egészségi alkalmassági feltételeiről és vizsgálatáról szóló 22/1991. (XI. 15.) NM rendeletben meghatározottak szerint:
a) Az időszakos orvosi alkalmassági vizsgálatot
– az utaltság szerinti alapellátást végző egészségügyi
szolgálat foglalkozás-egészségügyi szakorvosa;
– amennyiben az alakulat nem rendelkezik foglalko
zás-egészségügyi szakorvossal, az MH HEK PREV. IG.
folyamatosan előzetes egyeztetés alapján hajtsa végre.
b) Az időszakos pszichológiai alkalmassági vizsgálatot
az MH HEK PREV. IG. folyamatosan előzetes egyeztetés alapján hajtsa végre.
c) Az alkalmassági vizsgálatok időpontját legalább két
hónappal az érvényesség lejáratát megelőzően írásban kell
kérni a vizsgált személy állományilletékes személyügyi
(humán) szervének a vizsgálatot végző intézettől.
17. Az éves szűrővizsgálat eredményeinek egységes
nyilvántartása a) Az adatok rögzítése, megküldése:
– Az alapellátást végző egészségügyi szolgálatok (a to
vábbiakban: eü. szolgálat), illetve a vezető állomány szűrővizsgálatát végző intézetek az MH HEK Prev. Ig. által
kiadott elektronikus dokumentumok felhasználásával rögzítsék a szűrővizsgálatok adatait. A betegségek jellemzé
sére kizárólag a szűrővizsgálati dokumentumban szereplő,
öt karakteres BNO kódok használhatók. Az adatokat az
egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok
védelméről szóló 1997. évi XLVII. törvényben foglaltak
betartásával 2009. június 15-ig, a pótszűrés adataival kiegészítve november 15-ig elektronikus adathordozón
terjesszék fel az MH HEK részére.
b) Az egészségügyi adatvédelmi előírások betartása érdekében: – A kézzel kitöltött, orvos által lezárt szűrővizsgálati
adatlapot a következő megjegyzéssel lássák el: „Egészségi adataim statisztikai célú feldolgozásához hozzájárulok.” A megjegyzést írassák alá az érintett személlyel.
– Amennyiben az érintett nem járul hozzá a feldolgozáshoz, akkor adatlapját úgy másolják le, hogy az a személyazonosításra alkalmatlan legyen.
c) A szűrővizsgálat eredményeinek egységes nyilvántartása és az eredmények felhasználása érdekében az
MH HEK az Intézkedés 2. és 13. pontjaiban meghatározott szűrővizsgálatok számítógéppel rögzített adatait dolgozza fel.
18. Az alkalmassági és szűrővizsgálatok eredményeinek jelentése Az MH HEK PREV. IG. és az MH HEK REVKI heti
és éves beszámoló jelentésében szerepeltesse jelen intézkedésben a számukra meghatározott, az adott időszakban
elvégzett vizsgálatokat.
19. Záró rendelkezések
a) Az MH REVKI-ben végrehajtandó vizsgálatok:
– A vizsgálatok időtartama alatt minden vizsgálatra kö
telezettnek az MH HEK REVKI-ben kell tartózkodnia.
Köteles az Intézet napirendjét betartani és az Igazgató
utasításait végrehajtani.
– Az alkalmassági vizsgálatra érkező hölgyek, 14 napnál nem régebbi nőgyógyászati lelettel kell, hogy megjelenjenek.
– Az I/A és I/B jelöltek, továbbá az ejtőernyős és búvárjelöltek családorvosi (csapatorvosi) igazolást vigyenek
magukkal arra vonatkozóan, hogy krónikus betegség miatt
kezelés alatt nem állnak.
b) Az MH HEK REVKI barokamrájának évente esedékes javítását, a műszerek előírt hitelesítését – tekintettel a
Repülőnap előtti utasrepüléses vizsgálatokra – 2009. június 29. és 2009. július 24. közötti időszakban kell végrehajtani.
c) Az MH HEK-nél szűrésre kötelezett állományt, az eü.
szolgálata szűrővizsgálati adatlappal indítsa útba. Az MH
HEK szűrést végző intézete az adatlapot a szükséges mértékben töltse ki, és azt juttassa vissza az eü. szolgálat részére. Az eü. szolgálatok a vizsgálatok eredményét ezen
intézkedés 16. pontjában foglaltaknak megfelelően dolgozzák fel.
d) Az MH HEK PREV. IG. és az MH HEK REVKI
2009. november 15-ig készítse el, és terjessze fel bedolgo
zását a 2010. évi alkalmasság- és szűrővizsgálati intézkedésbe.
e) A vizsgálatokat végző intézetek a speciális alkalmassági és szakorvosi szűrővizsgálatokról készítsenek összefoglaló jelentést, és azt szerepeltessék az írásbeli éves
beszámoló jelentésben.
f) Az átdolgozásra került szűrővizsgálati adatlap és számítógépes rögzítő program bevezetéséről, a szakállomány
felkészítéséről külön intézkedem.
20. Ezen intézkedés a közzététel napján lép hatályba,
rendelkezéseit 2009. január 1-jétől kell alkalmazni, és
2009. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
MH egészségügyi főnök


text:
1461/2015. (VII. 10.) Korm. határozata az „Elővárosi vasúti személyszállítás céljára 6 db villamos motorvonat beszerzése a MÁV-START Zrt. részére” című projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról, akciótervi nevesítéséről és az azzal kapcsolatos kötelezettségvállalásról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  „Elővárosi vasúti személyszállítás céljára 6 db villamos motorvonat beszerzése a  MÁV-START Zrt.
részére” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot (a  továbbiakban: projekt)
az 1. melléklet szerint,
2. elfogadja a projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul
a) a  projekt tekintetében a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív
programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a Nemzeti
Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról
szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. július 15.
b) a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. július 31.
4. jóváhagyja a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
31. § (3) és (5) bekezdése alapján a Kvtv. 1. melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím, 2. Közlekedés Operatív Program jogcímcsoport 2.  prioritása
keretének legfeljebb 11 004 946 214 forint összeggel történő átmeneti növelését a  projekt megvalósítása
érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. július 15.
5. felhívja
a) a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Közlekedés Operatív Program (a  továbbiakban:
KÖZOP) 2. prioritása keretében finanszírozott azon projektek támogatási szerződéseinek módosításáról,
amelyekkel összefüggésben forrás szabadul fel,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
b) a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  4.  pont szerinti többlet-kötelezettségvállalás
megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket és kezdeményezze az  ehhez szükséges döntések
meghozatalát, ha a  KÖZOP 2. prioritása keretének a  befejezett projektek finanszírozására fel nem használt
maradványösszege eléri a 4. pontban meghatározott összeget,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 4. pont szerinti összeg rendelkezésre állását követően azonnal
c) a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  KÖZOP módosításának előkészítéséről, ha
a KÖZOP 2. prioritása esetén a forrásfelhasználás várható mértéke a 110%-os korlátot meghaladja,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy kezdeményezze a  projektben beszerzendő motorvonatokon felüli
további 15 darab motorvonat beszerzéséhez szükséges forrás biztosítása érdekében ezen 15 darab motorvonat
beszerzésének kiemelt projektként történő nevesítését az Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program 2015. évi
éves fejlesztési kerete elfogadására irányuló javaslatában.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
94/2011. (XI. 8.) ME határozata miniszterelnöki biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
32. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
dr. Halasi Tibort – 2011. november 1-jei hatállyal –
a kormányzati döntések végrehajtásának ellenőrzéséért felelős miniszterelnöki biztossá nevezem ki.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
144/2009. (X. 22.) KE határozata nyugállományú büntetés-végrehajtási dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában foglalt jogkörömben, az igazságügyi és rendészeti miniszter elő ter jesz tésére
dr. Mári Imre nyugállományú büntetés-végrehajtási ezredest 2009. október 23-ai hatállyal nyugállományú büntetés-végrehajtási
dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2009. október 7. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök