text:
414/2015. (XII. 23.) Korm. rendelete a személyazonosító igazolvány kiadása és az egységes arcképmás- és aláírás-felvételezés szabályairól.
A Kormány a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény 47. § (1) bekezdés a), e) és
g) pontjában,
a 66. § és a 2. melléklet tekintetében a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény
47. § (1) bekezdés f ) pontjában,
a 69. § tekintetében a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 24. § (4) bekezdés c) és d) pontjában,
a 71. § tekintetében a külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény 41. § (1) bekezdés c) pontjában,
a 72. § tekintetében a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés a) pont 30. alpontjában,
a 73.  § tekintetében a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 175.  §
(2) bekezdés b) pontjában és 175. § (3) bekezdés d) pontjában,
a 74.  § tekintetében a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 175.  §
(1) bekezdés c) pontjában,
a 75. § és a 3. melléklet tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok
kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § a) pontjában és
21/A. § b) pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
174/A. § (3) és (5) bekezdésében,
a 77.  § tekintetében a  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény 111.  §
(1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK 1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) aktiváló PIN kód: az  állandó személyazonosító igazolvány tároló eleméhez rendelt, az  állandó
személyazonosító igazolványhoz tartozó PIN kód és az elektronikus aláíráshoz tartozó PIN kód létrehozásához
szükséges aktiváló adat;
b) állandó személyazonosító igazolványhoz tartozó PIN kód: az  állandó személyazonosító igazolvány tároló
eleméhez rendelt, annak elektronikus úton történő használatához szükséges, az  okmány birtokosának
hozzáférési jogosultságát igazoló adat;
c) e-aláírási funkció: a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény
(a továbbiakban: Nytv.) 29/C. § (3) bekezdése szerinti funkció;
d) elektronikus aláíráshoz tartozó PIN kód: az  állandó személyazonosító igazolvány tároló eleméhez rendelt,
az elektronikus aláírás létrehozásához szükséges, az aláíró hozzáférési jogosultságát ellenőrző adat;
e) fogvatartott: a büntetés-végrehajtási intézetben fogva tartott
ea) szabadságvesztésre ítélt,
eb) elzárásra ítélt,
ec) közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztést töltő,
ed) pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztést töltő,
ee) előzetesen letartóztatott,
ef ) rendbírság helyébe lépő elzárást töltő,
eg) kényszergyógykezelt,
eh) ideiglenesen kényszergyógykezelt és
ei) a  szabálysértési elzárást, valamint a  pénzbírság, a  helyszíni bírság és a  közérdekű munka helyébe
lépő szabálysértési elzárást töltő
 polgár;
f ) gyártáshiba: a kártyatestnek a kártya megszemélyesítése során keletkező hibája;
g) kijelölt hitelesítés-szolgáltató: az  Nytv. 29/C.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti, külön kormányrendeletben
kijelölt hitelesítés-szolgáltató;
h) megrongálódás: a személyazonosító igazolvány kártyatestének vizuálisan érzékelhető, számottevő sérülése;
i) PUK kód: az  állandó személyazonosító igazolvány tároló eleméhez rendelt, az  állandó személyazonosító
igazolványhoz tartozó PIN kód és az elektronikus aláíráshoz tartozó PIN kód háromszori sikertelen megadása
után használható feloldóadat;
j) regisztrációs kód: az  állandó személyazonosító igazolványhoz rendelt, az  ügyfélkapu igénybevételéhez
szükséges regisztráció elektronikus úton történő előterjesztéséhez szükséges ellenőrző adat;
k) visszavonási jelszó: az  elektronikus aláíráshoz tartozó tanúsítvány ügyfél kérelmére történő telefonos
visszavonásához szükséges kód.
II. FEJEZET
A SZEMÉLYAZONOSÍTÓ IGAZOLVÁNY KIADÁSÁVAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS SZABÁLYAI
2. Az eljáró hatóságok, feladat- és hatáskörük 2. § Az állandó személyazonosító igazolvánnyal és az  ideiglenes személyazonosító igazolvánnyal (a  továbbiakban
együtt: személyazonosító igazolvány) összefüggő, az  e  rendeletben meghatározott hatósági ügyekben első
fokon a  fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala (a  továbbiakban: járási hivatal),
a kormányablak, valamint a személyiadat- és lakcímnyilvántartást kezelő központi szerv (a továbbiakban: központi
szerv) jár el.
3. § (1) A járási hivatal
a) dönt a  személyazonosító igazolvány kiadásáról, kiadásának megtagadásáról, valamint a  személyazonosító
igazolvány visszavonásáról,
b) eljár a talált személyazonosító igazolvány visszaadásával kapcsolatban,
c) továbbítja a központi szervnek a személyazonosító igazolvány kitöltéséhez szükséges adatokat,
d) intézkedik a  személyazonosító igazolvánnyal kapcsolatos ügyintézés során tapasztalt vagy a  polgár által
bejelentett adatváltozásnak, adatjavításnak a személyiadat- és lakcímnyilvántartáson történő átvezetéséről,
e) értesíti a  személyazonosító igazolvány találásáról, elvesztéséről, eltulajdonításáról, megsemmisüléséről,
megrongálódásáról, leadásáról, visszavonásáról, érvénytelenítéséről és az  ideiglenes személyazonosító
igazolvány megsemmisítéséről a központi szervet,
f ) kezeli a  személyazonosító igazolvány kiadásának megtagadásával, a  személyazonosító igazolvány
visszavonásával, valamint leadásával kapcsolatos alapiratokat, továbbá gondoskodik az  Nytv. 9.  §
(3) bekezdésében meghatározott iratok továbbításáról,
g) átvezeti a  személyazonosító igazolvány nyilvántartáson az  anyakönyvvezető által megküldött,
az érvénytelenített személyazonosító igazolványok adatait,
h) lehetővé teszi a tároló elem adattartalmának ellenőrzését,
i) lehetővé teszi az állandó személyazonosító igazolványhoz tartozó PIN kód cseréjét,
j) nála előterjesztett kérelem esetén kiállítja az ideiglenes személyazonosító igazolványt,
k) gondoskodik a nála leadott ideiglenes személyazonosító igazolvány megsemmisítéséről.
(2) A  kormányablak az  e  rendeletben meghatározott eljárásokkal összefüggő hatásköreit a  kormányablakokról szóló
kormányrendeletben meghatározottak szerint gyakorolja. Ezen eljárások tekintetében a  kormányablak eljárására
a járási hivatalra megállapított eljárási szabályok megfelelően irányadók.
4. § A központi szerv
a) a nála előterjesztett kérelem esetén dönt a  személyazonosító igazolvány kiadásáról, kiadásának
megtagadásáról, valamint a személyazonosító igazolvány visszavonásáról,
b) hivatalból kiadja a személyazonosító igazolványt a 26. §-ban meghatározott esetben,
c) kizárólagos hatáskörben kiadja a fogvatartott polgár személyazonosító igazolványát,
d) kizárólagos hatáskörben kiadja az Nytv. 29/G. § (2) bekezdése szerinti személyazonosító igazolványt,
e) eljár a talált személyazonosító igazolvány visszaadásával kapcsolatban,
f ) intézkedik a  személyazonosító igazolvánnyal kapcsolatos ügyintézés során tapasztalt vagy a  polgár által
bejelentett adatváltozásnak, adatjavításnak a személyiadat- és lakcímnyilvántartáson történő átvezetéséről,
g) gondoskodik a  személyazonosító igazolvány visszavonása, elvesztése, eltulajdonítása, megsemmisülése,
megrongálódása, találása, érvénytelenítése, valamint leadása tényének a  személyazonosító igazolvány
nyilvántartáson történő átvezetéséről,
h) a személyazonosító igazolvány nyilvántartásban rögzíti a személyazonosító igazolvány kitöltésének tényét, és
kezeli – az Nytv. 9. § (3) bekezdése szerint – az eljárásban keletkezett alapiratokat,
i) ellátja a  személyazonosító igazolvány kiadásával és nyilvántartásával kapcsolatos hatósági tevékenység
szakmai felügyeletét,
j) törvényben meghatározottak szerint adatszolgáltatást teljesít a  személyazonosító igazolvány
nyilvántartásból,
k) teljesíti a 45. §-ban meghatározott tájékoztatási kötelezettségét,
l) a jogosult megkeresésére jelzést helyez el a  személyazonosító igazolvány nyilvántartásban, és teljesíti
az ezzel kapcsolatos, törvényen alapuló adatszolgáltatási kötelezettséget,
m) gondoskodik az érvénytelen személyazonosító igazolvány megsemmisítéséről,
n) a hatáskörébe tartozó eljárások lefolytatására és az ilyen eljárásban kiállított személyazonosító igazolványok
kiadására ügyfélszolgálati irodát tart fenn,
o) lehetővé teszi a tároló elem adattartalmának ellenőrzését,
p) lehetővé teszi az állandó személyazonosító igazolványhoz tartozó PIN kód cseréjét,
q) nála előterjesztett kérelem esetén kiállítja az ideiglenes személyazonosító igazolványt,
r) gondoskodik a nála leadott ideiglenes személyazonosító igazolvány megsemmisítéséről,
s) kiállítja az állandó személyazonosító igazolványt,
t) ellátja az országos aláíró hitelesítő hatósági (CSCA) és a dokumentum-aláíró hatósági (DS) feladatokat,
u) ellátja az országos ellenőrzőhitelesítő hatósági (CVCA), valamint a dokumentumellenőrző-hitelesítő hatósági
(DV) feladatokat. 5. § (1) A központi szerv országos aláíró hitelesítő hatóságként (CSCA)
a) kiadja az önaláírt országos aláírás-hitelesítő tanúsítványt,
b) aláírja a (2) bekezdés szerinti dokumentum-aláíró hatóság (DS) számára kiadott tanúsítványt,
c) az  általa kibocsátott tanúsítványokat, valamint az  azokhoz kapcsolódó visszavonási listákat elektronikus
dokumentum formájában közzéteszi.
 (2) A  központi szerv dokumentum-aláíró hatóságként (DS) aláírja az  állandó személyazonosító igazolvány tároló
elemében lévő adatokat, valamint az aláírást és az (1) bekezdés b) pontja szerinti tanúsítványt elhelyezi az állandó
személyazonosító igazolvány tároló elemében.
(3) A központi szerv országos ellenőrzőhitelesítő hatóságként (CVCA)
a) kiadja az önaláírt országos ellenőrző-hitelesítő tanúsítványt,
b) tanúsítványt bocsát ki a (4) bekezdés szerinti dokumentumellenőrző-hitelesítő hatóság számára.
(4) A  központi szerv dokumentumellenőrző-hitelesítő hatóságként (DV) biztosítja az  állandó személyazonosító
igazolványban elektronikusan tárolt adatok kiolvasására jogosultak ellenőrző eszközei számára a  hozzáféréshez
szükséges tanúsítványok (IS, AT) kiállítását.
6. § E rendelet alapján kibocsátott biztonsági okmányokra vonatkozó adminisztratív védelmi szabályok megtartását
a személyiadat- és lakcímnyilvántartásért felelős miniszter ellenőrzi.
3. Az állandó személyazonosító igazolvány 7. § (1) Állandó személyazonosító igazolvány annak a  személyiadat- és lakcímnyilvántartás hatálya alá tartozó magyar
állampolgárnak, bevándorolt, letelepedett, menekült vagy oltalmazott jogállású személynek adható, aki
személyazonosságát és a  személyazonosító igazolványban szereplő adatait az  e  rendeletben meghatározott
okiratokkal igazolja.
(2) A bevándorolt, a letelepedett, a menekült és az oltalmazott jogállású személy köteles az állandó személyazonosító
igazolvány kiadását kérni.
(3) Ha a  menekült vagy oltalmazott jogállással rendelkező személy a  letelepedett jogállást is megszerzi, e  jogállás
megszerzése miatt nem köteles új személyazonosító igazolvány kiadását kérni.
(4) A polgár egyidejűleg csak egy érvényes személyazonosító igazolvánnyal rendelkezhet.
4. Az ideiglenes személyazonosító igazolvány 8. § (1) Annak, aki állandó személyazonosító igazolványra jogosult – állandó személyazonosító igazolvány iránti kérelmére –
ideiglenes személyazonosító igazolványt kell kiadni, ha nem rendelkezik érvényes, személyazonosság igazolására
alkalmas hatósági igazolvánnyal.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően, ha a magyar állampolgár első személyazonosító igazolvánnyal való ellátására kerül sor,
az eljáró hatóság a jogosult vagy törvényes képviselője kérelmére állít ki ideiglenes személyazonosító igazolványt.
(3) Az állandó személyazonosító igazolvány kiadásáig az ideiglenes személyazonosító igazolvány ismételten kiadható.
5. Az eljárás részletes szabályai 9. § Az állandó személyazonosító igazolvány kiadására irányuló eljárás a 26., 29., és 30. §-ban meghatározott kivétellel
kérelemre indul.
10. § Az állandó személyazonosító igazolvány kiadására irányuló kérelem elbírálásának ügyintézési határideje húsz nap.
11. § (1) Az állandó személyazonosító igazolvány kiadása iránti kérelem – az Nytv. 29/A. § (2) bekezdésében meghatározott
kivétellel – bármely járási hivatalnál és a központi szervnél (a továbbiakban együtt: eljáró hatóság) is előterjeszthető.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelmet az 1. mellékletében foglalt adattartalommal az eljáró hatóság állítja elő. Az Nytv.
29/E. § (2) bekezdése szerinti személyazonosító igazolvány igénylése esetén a kérelmet az 1. melléklet 1–9., 11., 12.
és 15–20. pontjai szerinti adattartalommal kell kiállítani.
(3) A  személyes megjelenésében – egészségügyi okból – akadályozott az  állandó személyazonosító igazolvány
kiadására irányuló kérelmét a  lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes települési önkormányzat
jegyzőjénél is előterjesztheti, aki közreműködő hatóságként jár el és a  kérelmet a  22.  § (1)  bekezdésében
meghatározott ellenőrzést követően haladéktalanul megküldi a  kérelmező lakóhelye szerint illetékes járási
hivatalnak. A kérelemnyomtatványt a járási hivatal biztosítja.
(4) A  fogvatartott állandó személyazonosító igazolvány kiadására irányuló kérelmét a  büntetés-végrehajtási
intézetnél (a továbbiakban: bv. szerv) terjesztheti elő, amely közreműködő hatóságként jár el és a kérelmet a 22. §
(1) bekezdésében meghatározott ellenőrzést követően haladéktalanul megküldi a központi szervnek.
12. § (1) A  személyazonosító igazolvány kiadására irányuló eljárásban a  kérelmező – a  (2)  bekezdésben és a  13.  §-ban
foglaltak kivételével – személyes megjelenésre köteles.
(2) A  11.  § (3)  bekezdésében foglalt esetben a  kérelmező helyett meghatalmazottja is eljárhat, ha a  kérelmező
– a  kezelőorvos által kiállított igazolás szerint – egészségi állapota miatt nem képes a  hatóság előtt személyesen
megjelenni.
13. § (1) A  Magyarországon született magyar állampolgár újszülött állandó személyazonosító igazolványát a  törvényes
képviselő – személyes megjelenést mellőzve – kérelmezheti a  születést anyakönyvező anyakönyvvezetőnél is.
A kérelmet a születés anyakönyvi bejelentésére irányadó szabályok alapján az anyakönyvi bejelentéssel egyidejűleg
kell továbbítani.
(2) A kérelemnyomtatványt az anyakönyvvezető a 22. § (1) bekezdés szerinti ellenőrzést követően továbbítja a születés
helye szerint illetékes járási hivatalnak.
14. § (1) A személyazonosító igazolvány iránti kérelem személyes előterjesztésekor a kérelmezőről az eljáró hatóság, illetve
a közreműködő hatóságként eljáró bv. szerv arcképmás felvételt készít.
(2) A 12. § (2) bekezdésében és a 13. §-ban meghatározott esetben a kérelemhez csatolni kell a kérelmező egy darab
igazolványképét.
(3) A kérelmezőnek a kérelmet abban az esetben is saját kezűleg kell aláírnia, ha helyette meghatalmazottja jár el.
15. § (1) Az  Nytv. 29/E.  § (2)  bekezdése szerinti személyazonosító igazolvány igénylése, a  11.  § (3)  bekezdése, valamint
a  (2)  bekezdés szerinti visszautasítás kivételével az  állandó személyazonosító igazolvány iránti kérelem
előterjesztésekor, ha az Nytv. alapján az ujjnyomat rögzítésre kerül, a polgár ujjnyomatát a kézfejek két mutatóujjáról
kell rögzíteni. A mutatóujjak bármely ok miatti alkalmatlansága esetén az ujjnyomat rögzítését a kézfej többi ujjáról
kell megkísérelni a következő sorrend megtartásával:
a) a kézfejek két középső ujja,
b) a kézfejek két gyűrűsujja,
c) a kézfejek két hüvelykujja.
(2) A  polgár az  állandó személyazonosító igazolvány iránti kérelemben nyilatkozik, ha az  ujjnyomat rögzítését
visszautasítja.
16. § (1) Az  Nytv. 29/E.  § (2)  bekezdése szerinti személyazonosító igazolvány igénylése kivételével az  állandó
személyazonosító igazolvány iránti kérelem előterjesztésekor az  eljáró hatóság ellenőrzi annak a  tényét, hogy
a  polgár a  kérelem benyújtásakor rendelkezik társadalombiztosítási azonosító jellel, illetve adóazonosító jellel.
Az ellenőrzés eredményéről a polgárt a hatóság tájékoztatja.
(2) Az  Nytv. 29/E.  § (2)  bekezdése szerinti személyazonosító igazolvány igénylése kivételével az  állandó
személyazonosító igazolvány iránti kérelemben fel kell tüntetni annak tényét, hogy a  polgár a  kérelem
benyújtásakor társadalombiztosítási azonosító jellel, illetve adóazonosító jellel rendelkezik.
(3) A tároló elem az Nytv. 29. § (7) bekezdés d) és e) pontjában meghatározott adatokat a polgárnak az adott azonosító
kódot igazoló hatósági igazolványának megfelelően tartalmazza.
17. § A polgár által személyesen előterjesztett állandó személyazonosító igazolvány iránti kérelmen az 51. § (2) bekezdés
a)  pontja szerinti esetben fel kell tüntetni, ha a  polgár elektronikus aláírás funkcióhoz szükséges szolgáltatást
igényelt.
18. § (1) Ha a  kérelmező a  kérelem benyújtásakor rendelkezik vagy a  kérelem benyújtását megelőző évben rendelkezett
érvényes állandó személyazonosító igazolvánnyal vagy a személyazonosságát igazoló más érvényes okmánnyal, azt
a kérelemhez be kell mutatnia.
(2) Ha a kérelmező érvényes állandó személyazonosító igazolvánnyal vagy a személyazonosságát igazoló más érvényes
okmánnyal nem rendelkezik, illetve ha a menekült vagy az oltalmazott jogállású kérelmező az útlevélen kívül más,
személyazonosságot igazoló érvényes okmánnyal nem rendelkezik, és a kérelmező a kérelem benyújtását megelőző
évben sem rendelkezett ilyen érvényes okmánnyal, a kérelmezőnek a kérelemhez be kell mutatnia:
a) doktori cím viselésére irányuló szándék esetén – ha a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban a doktori címe
nem szerepel – a  doktori cím viselésére jogosító okiratot, külföldön szerzett doktori cím esetén az  annak
honosítását tanúsító okiratot, vagy ezek hiteles másolatát,
b) a magyarországi letelepedés szándékával külföldről hazatért magyar állampolgár vagy a  külföldön élő
magyar állampolgár esetén a személyi azonosítót és lakcímet igazoló hatósági igazolványát,
c) a bevándorolt, a  menekült, az  oltalmazott és a  letelepedett jogállású kérelmező esetén a  bevándorlási
engedélyt, a  menekültkénti vagy oltalmazottkénti elismerését igazoló okiratot, a  letelepedett jogállást
igazoló okmányt, továbbá a személyi azonosítót és lakcímet igazoló hatósági igazolványt,
d) a menekült és az  oltalmazott jogállású kérelmező esetén – ha első személyazonosító igazolvánnyal
történő ellátására kerül sor – fényképét, amelynek hátoldalán a  menekültügyi hatóság feltünteti
a  kérelmező menekültkénti vagy az  oltalmazottkénti elismeréséről szóló hatósági határozatának számát,
továbbá a  fényképnek a  menekültként vagy oltalmazottként elismert személlyel való azonosságát
bélyegzőlenyomattal és aláírással igazolja.
(3) Ha a kérelmező érvényes állandó személyazonosító igazolvánnyal vagy a személyazonosságát igazoló más érvényes
okmánnyal nem rendelkezik, de a  kérelem benyújtásakor rendelkezik a  magyar hatóság által kiállított születési
anyakönyvi kivonattal és a névviselés megállapítására alkalmas, magyar hatóság által kiállított házassági anyakönyvi
kivonattal, azt a kérelemhez bemutathatja.
(4) Ha a kérelmező érvényes állandó személyazonosító igazolvánnyal vagy a személyazonosságát igazoló más érvényes
okmánnyal nem rendelkezik, és a  (3)  bekezdésben foglalt okiratot nem mutatja be, az  eljáró hatóság hivatalból
intézkedik az illetékes anyakönyvvezető megkeresésével a szükséges adatok egyeztetése érdekében, ha a születést
és a házasságkötést Magyarországon anyakönyvezték.
(5) Ha a  polgár a  doktori címet 2006. február 1-jén vagy azt követően fennálló hallgató jogviszony alapján szerezte,
a (2) bekezdés a) pontjától eltérően a doktori címre jogosító okiratot vagy annak másolatát bemutathatja.
19. § A cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alatt álló kérelmező esetében a 18. §-ban meghatározottakon
túl a  kérelemhez be lehet mutatni a  gondnokság alá helyezést tanúsító jogerős bírósági határozatot, valamint be
kell mutatni a  törvényes képviseletet igazoló jogerős gyámhatósági határozatot, valamint a  törvényes képviselő
személyazonosságát igazoló okmányt is.
20. § Cselekvőképtelen kiskorú kérelmező esetében a  18.  §-ban meghatározottakon túl, ha személyesen csak az  egyik
szülő jelenik meg, a kérelemhez csatolni kell a másik szülőnek (törvényes képviselőnek) a közjegyző, a  fővárosi és
megyei kormányhivatal gyermekvédelmi és gyámügyi feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatala, a bv.
szerv vezetője, a konzuli tisztviselő, a központi szerv vagy a járási hivatal előtt tett, vagy a szülő által kiállított, teljes
bizonyító erejű magánokiratba foglalt, a  személyazonosító igazolvány kiadásához hozzájáruló nyilatkozatát vagy
a  szülői felügyelet megszűnését, szünetelését igazoló jogerős határozatot is. Cselekvőképtelen kiskorú kérelmező
esetén az eljáró törvényes képviselő személyazonosságát ellenőrizni kell.
21. § (1) A 18. § (1) bekezdésében meghatározott esetben a kérelmezőnek nyilatkoznia kell arról, hogy a bemutatott okmány
a  természetes személyazonosító adatokat, így különösen a  névviselését az  anyakönyvbe bejegyzett adatokkal
megegyezően tartalmazza, lejárt okmány esetén pedig nyilatkozik arról is, hogy adataiban nem történt változás.
(2) Ha a kérelmező az állandó személyazonosító igazolványát nem tudja bemutatni, nyilatkoznia kell annak okáról.
 (3) Ha a kérelmező cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alá helyezése megszűnt, az erről szóló jogerős
bírósági határozatot is be kell mutatni.
 (4) Ha e rendelet valamely okirat vagy annak hiteles másolatának bemutatását lehetővé teszi, de nem teszi kötelezővé,
a bemutatás elmaradása esetén az okiratban foglalt tény igazolásához szükséges intézkedéseket az eljáró hatóság
megteszi.
22. § (1) Az  állandó személyazonosító igazolvány kiadására irányuló eljárásban a  kérelmező jogosultságát,
személyazonosságát, állampolgárságát és a fényképnek az azonosításra alkalmasságát ellenőrizni kell. Ennek során
a kérelem adatait egyeztetni kell az állandó személyazonosító igazolvány vagy a személyazonosságát igazoló más
érvényes okmány adattartalmával és a bemutatott okiratokban szereplő adatokkal.
(2) Az  eljáró hatóság a  kérelem, valamint a  bemutatott okmányok szerinti adatok egyeztetését a  személyiadat- és
lakcímnyilvántartásban tárolt adatokkal is elvégzi.
(3) A személyazonosító igazolványt a személyiadat- és lakcímnyilvántartásból átvett személyi adatokkal kell kiállítani.
 (4) Ha az  (1) és (2)  bekezdés szerint végrehajtott adategyeztetéskor a  személyiadat- és lakcímnyilvántartás adatai
nem egyeznek meg a bemutatott okmány vagy okirat adataival, vizsgálni kell az eltérés okát, és indokolt esetben
a  személyiadat- és lakcímnyilvántartás adatait haladéktalanul javítani kell. A  személyiadat- és lakcímnyilvántartás
adatai a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény végrehajtásáról
szóló kormányrendeletben meghatározott okiratok alapján javíthatóak.
(5) A kérelmező az állandó személyazonosító igazolvány kiadásáig, illetve a kiadást megtagadó vagy visszavonó döntés
közléséig bármikor írásban kérheti, hogy az eljárást a továbbiakban a lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye
szerint illetékes járási hivatal folytassa le. Ebben az esetben az ügy iratait haladéktalanul át kell tenni a  lakó- vagy
tartózkodási hely szerint illetékes járási hivatalhoz.
23. § (1) Az  Nytv. 29/E.  § (2)  bekezdése szerinti személyazonosító igazolvány igénylése kivételével a  kérelem felvételét
követően haladéktalanul az eljáró hatóság sértetlen, lezárt borítékban a kérelmező rendelkezésre bocsátja
a) az állandó személyazonosító igazolványhoz tartozó PIN kód létrehozásához szükséges aktiváló PIN kódot és
a regisztrációs kódot, és
b) a PUK kódot.
(2) A  12.  § (2)  bekezdésében foglalt esetekben az  eljáró hatóság az  (1)  bekezdésben meghatározott kódokat átadás
céljából a kérelmező meghatalmazottjának adja át.
(3) A 11. § (3) bekezdésében foglalt esetekben az eljáró hatóság a személyazonosító igazolványtól időben elkülönítve,
belföldön postai úton, könyvelt küldeményként küldi meg az (1) bekezdésben meghatározott kódokat a kérelmező
által az  eljárás során a  személyazonosító igazolvány kézbesítésére megjelölt címre személyesen a  kérelmezőnek,
törvényes képviselőjének vagy meghatalmazottjának.
(4) A  11.  § (4)  bekezdésében foglalt esetben a  központi szerv átadás céljából a  bv. szervnek a  személyazonosító
igazolványtól elkülönítve, belföldön postai úton, könyvelt küldeményként küldi meg az  (1)  bekezdésben
meghatározott kódokat.
(5) A  13.  §-ban foglalt esetben – ha a  személyazonosító igazolvány postai úton történő továbbítására kerül
sor  – az  eljáró hatóság a  személyazonosító igazolványtól időben elkülönítve, belföldön postai úton, könyvelt
küldeményként küldi meg az  (1)  bekezdésben meghatározott kódokat a  kérelmező által az  eljárás során
a személyazonosító igazolvány kézbesítésére megjelölt címre személyesen a kérelmező törvényes képviselőjének.
(6) Az  állandó személyazonosító igazolvány iránti kérelemnek az  eljáró hatóság általi átvételét a  kérelem másolati
példányával igazolni kell.
(7) Az  (1) bekezdés szerinti kódok kérelmező általi átvételét, illetve az átvétel kérelmező általi megtagadását igazolni
kell.
24. § (1) A kérelmet az eljáró hatóság állandó személyazonosító igazolvány kiadásával teljesíti.
 (2) A  járási hivatalban, illetve a  központi szervnél kell átadni az  állandó személyazonosító igazolványt, ha az  eljárás
során ideiglenes személyazonosító igazolvány kiadására kerül sor, vagy a  kérelem benyújtását követően az  ügyfél
birtokában marad a korábbi, még érvényes állandó személyazonosító igazolványa.
(3) A  (2)  bekezdésben foglalt eseten kívül az  állandó személyazonosító igazolványt belföldön a  kérelmező választása
szerint postai úton, könyvelt küldeményként kell továbbítani, vagy a járási hivatalban, illetve a központi szervnél kell
átadni a kérelmező, annak törvényes képviselője vagy meghatalmazottja részére.
(4) Az  állandó személyazonosító igazolványt a  11.  § (4)  bekezdése szerinti esetben postai úton, könyvelt
küldeményként a bv. szervnek kell továbbítani.
(5) A  postai úton át nem vett állandó személyazonosító igazolványt a  kérelmező, annak törvényes képviselője vagy
meghatalmazottja veheti át a  kérelmező által az  eljárás során a  személyazonosító igazolvány kézbesítésére
megjelölt cím szerint illetékes járási hivatalban.
(6) Az  át nem vett állandó személyazonosító igazolványokat – az  átvételre való felhívást követően – az  azt birtokló
hatóság a személyazonosító igazolvány kiállításától számított egy év elteltével átvétel hiányában érvényteleníti, és
gondoskodik e ténynek a személyazonosító igazolvány nyilvántartásban való feltüntetéséről.
25. § Az eljáró hatóság az állandó személyazonosító igazolvány kiadását megtagadja, ha
a) a 32. §-ban foglalt feltételek nem állnak fent, vagy
b) a kérelmező az állandó személyazonosító igazolványra nem jogosult.
6. Az állandó személyazonosító igazolvány hivatalbóli kiadása a honosítási és visszahonosítási
eljárással összefüggésben
26. § (1) Hivatalból állandó személyazonosító igazolványt kell kiadni annak a  magyarországi lakóhellyel rendelkező
polgárnak, aki – a  köztársasági elnök által kiadott honosítási, visszahonosítási okirat alapján – az  állampolgársági
eskü vagy fogadalom letételével magyar állampolgárságot szerzett.
(2) Az (1) bekezdés szerinti személyazonosító igazolványt a központi szerv állítja ki az állampolgársági ügyekben eljáró
szerv által elektronikus úton megküldött értesítés alapján.
27. § (1) A központi szerv a hivatalból kiadott állandó személyazonosító igazolványt és attól elkülönítve a 23. § (1) bekezdése
szerinti kódokat az  állampolgársági eskü vagy fogadalom letételének helye szerinti polgármesternek küldi meg.
Az állandó személyazonosító igazolványt és a 23. § (1) bekezdése szerinti kódokat a polgárnak – az állampolgársági
eskü vagy fogadalom letételekor – a  polgármester adja át, egyidejűleg gondoskodik az  érintett korábbi
személyazonosító igazolványa leadásáról.
(2) A  polgármester a  leadott személyazonosító igazolványt annak bevonása, érvénytelenítése céljából a  központi
szervnek küldi meg.
(3) A  polgármester a  hivatalból kiadott állandó személyazonosító igazolványt a  központi szervnek haladéktalanul
visszaküldi, ha a kiadása alapjául szolgáló honosítási, visszahonosítási határozat hatályát vesztette.
28. § (1) Ha az állampolgársági eskü vagy fogadalom letételének helye a külképviselet, és a polgár rendelkezik magyarországi
lakóhellyel, a  központi szerv a  hivatalból kiadott állandó személyazonosító igazolványt és a  23.  § (1)  bekezdése
szerinti kódokat a  polgár lakóhelye szerint illetékes járási hivatalnak küldi meg. Az  állandó személyazonosító
igazolványt és a 23. § (1) bekezdése szerinti kódokat a polgárnak a lakóhelye szerint illetékes járási hivatal adja át,
egyidejűleg gondoskodik az érintett korábbi személyazonosító igazolványának bevonásáról.
(2) A járási hivatal a bevont személyazonosító igazolványt érvényteleníti, és gondoskodik e ténynek a személyazonosító
igazolvány nyilvántartásban való feltüntetéséről.
(3) Az  át nem vett hivatalból kiadott állandó személyazonosító igazolványt a  járási hivatal a  személyazonosító
igazolvány kiállításától számított egy év elteltével átvétel hiányában érvényteleníti, és gondoskodik e  ténynek
a személyazonosító igazolvány nyilvántartásban való feltüntetéséről.
7. Az állandó személyazonosító igazolvány hivatalbóli kiadása a külföldre utazási korlátozás hatálya
alatt állók részére
29. § (1) A  külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény (a  továbbiakban: Utv.) 16/D.  § (1)  bekezdésében meghatározott
kényszerintézkedés elrendelése esetén a  bíróság elveszi a  polgár személyazonosító igazolványát és
a  (3)  bekezdésben foglalt kényszerintézkedések elrendelése esetén egyidejűleg engedélyezi, hogy a  polgár
a központi szerv (3) bekezdése szerinti idézésének – a bíróság ilyen döntése alapján rendőri kíséret mellett – eleget
tehessen. Az elvett személyazonosító igazolványt a bíróság haladéktalanul továbbítja a központi szervnek.
(2) Előzetes letartóztatás elrendelése esetén az  Nytv. 29/G.  § (2)  bekezdésében meghatározott állandó
személyazonosító igazolvány kiadásához a kényszerintézkedést foganatosító bv. szerv a külföldre utazási korlátozás
hatálya alatt álló polgár személyazonosságát, állampolgárságát ellenőrzi, a  külföldre utazási korlátozás hatálya
alatt álló polgárról arcképmás felvételt készít, és ezt követően továbbítja a  központi szervnek az  Nytv. 29/G.  §
(2)  bekezdésében meghatározott személyazonosító igazolvány kiadásához szükséges adatokat. Ennek során
a megküldött adatokat egyezteti az állandó személyazonosító igazolvány vagy a személyazonosságot igazoló más
érvényes okmány adattartalmával és a bemutatott okiratokban szereplő adatokkal.
(3) Lakhelyelhagyási tilalom vagy házi őrizet elrendelése esetén az  Nytv. 29/G.  § (2)  bekezdésében meghatározott
állandó személyazonosító igazolvány kiadásához szükséges adatok rögzítése, valamint a külföldre utazási korlátozás
hatálya alatt álló személy személyazonosságának és állampolgárságának ellenőrzése céljából a  központi szerv
a  külföldre utazási korlátozás hatálya alatt álló személyt a  kényszerintézkedés foganatosításának helye szerint
illetékes járási hivatalba idézi a  járási hivatal és a  rendőrség egyidejű értesítése mellett. A  kényszerintézkedés
foganatosításának helye szerint illetékes járási hivatal a  külföldre utazási korlátozás hatálya alatt álló polgár
személyazonosságát, állampolgárságát ellenőrzi, a külföldre utazási korlátozás hatálya alatt álló polgárról arcképmás
felvételt készít, és ezt követően továbbítja a  központi szervnek az  Nytv. 29/G.  § (2)  bekezdésében meghatározott
személyazonosító igazolvány kiadásához szükséges adatokat. Ennek során a  megküldött adatokat egyezteti
az állandó személyazonosító igazolvány vagy a személyazonosságot igazoló más érvényes okmány adattartalmával
és a bemutatott okiratokban szereplő adatokkal.
(4) Az  Nytv. 29/G.  § (2)  bekezdése szerinti személyazonosító igazolványt és a  23.  § (1)  bekezdése szerinti kódokat
a  központi szerv belföldön – a  jogosult választása szerint – postai úton könyvelt küldeményként továbbítja, vagy
a járási hivatalban, illetve a központi szervnél átadja a jogosult, annak törvényes képviselője vagy meghatalmazottja
részére.
30. § (1) Az  Utv. 16/D.  § (3)  bekezdésében meghatározott esetben a  bv. szerv elveszi a  polgár személyazonosító
igazolványát. Az elvett személyazonosító igazolványt a bv. szerv a (2) bekezdésben meghatározott eljárást követően
haladéktalanul továbbítja a központi szervnek.
(2) Az  Nytv. 29/G.  § (2)  bekezdésében meghatározott állandó személyazonosító igazolvány kiadásához a  bv. szerv
a külföldre utazási korlátozás hatálya alatt álló polgár személyazonosságát, állampolgárságát ellenőrzi, a külföldre
utazási korlátozás hatálya alatt álló polgárról arcképmás felvételt készít, ezt követően továbbítja a központi szervnek
az  Nytv. 29/G.  § (2)  bekezdésében meghatározott személyazonosító igazolvány kiadásához szükséges adatokat.
Ennek során a megküldött adatokat egyezteti az állandó személyazonosító igazolvány vagy a személyazonosságot
igazoló más érvényes okmány adattartalmával és a bemutatott okiratokban szereplő adatokkal.
(3) Az  Nytv. 29/G.  § (2)  bekezdése szerinti személyazonosító igazolványt és a  23.  § (1)  bekezdése szerinti kódokat
a központi szerv az adatot szolgáltató bv. szerv részére küldi meg átadás céljából.
31. § (1) Az Utv. 16/D. § (1) és (3) bekezdése szerinti adatszolgáltatás kézhezvételét követően a központi szerv haladéktalanul
gondoskodik a  személyazonosító igazolvány érvénytelensége tényének a  személyazonosító igazolvány
nyilvántartáson történő átvezetéséről.
(2) Az elvett személyazonosító igazolványt a központi szerv őrzi. Az elvett és érvényességi ideje miatt lejárt érvénytelen
személyazonosító igazolványt selejtezi, és gondoskodik e  ténynek a  személyazonosító igazolvány nyilvántartáson
történő átvezetéséről.
(3) Az  Utv. 16/D.  § (2) és (4)  bekezdése szerinti adatszolgáltatás kézhezvételét követően a  központi szerv – ha
a  személyazonosító igazolvány érvényességi ideje még nem járt le – haladéktalanul gondoskodik az  elvett
személyazonosító igazolvány érvényessége tényének a  személyazonosító igazolvány nyilvántartáson történő
átvezetéséről.
(4) A  központi szerv azt a  személyazonosító igazolványt, amelynek érvényességi ideje még nem járt le, a  jogosult
kérelmére – a 29. § (2) és (3) bekezdése és a 30. § (2) bekezdése alapján kiállított személyazonosító igazolvány polgár
általi leadását követően – visszaadja.
8. A személyazonosító igazolvány cseréje 32. § Érvényes személyazonosító igazolvány cseréjét a polgár akkor kezdeményezheti, ha
a) az abban tárolt vagy azon szereplő adataiban változás következett be, ide nem értve az  Nytv. 29.  §
(7) bekezdés d) és e) pontjában meghatározott adatokat,
b) az gyártáshibás,
c) a tároló elem nem vagy hibásan tartalmazza az Nytv.-ben meghatározott, a polgárnak vagy az igazolványnak
a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban szereplő adatait,
d) az érvényességi idejéből legfeljebb 60 nap van hátra, vagy
e) a tároló elem nem működik.
9. A személyazonosító igazolvány adatainak bejegyzésére és külső megjelenítésére vonatkozó egyes
szabályok
33. § (1) A  nemzetiséghez tartozó polgár kérelmére családi és utónevét a  személyazonosító igazolványba az  anyakönyvbe
bejegyzett mindkét nyelven be kell jegyezni.
(2) A  személyazonosító igazolványba a  doktori címet a  személyiadat- és lakcímnyilvántartásba történt bejegyzéssel
egyezően kell feltüntetni.
(3) Az írásképtelen vagy írástudatlan polgár személyazonosító igazolványának aláírás rovata bejegyzést nem tartalmaz.
 (4) A  magyar állampolgár, a  bevándorolt, a  letelepedett, a  menekült és az  oltalmazott jogállású személy
állampolgársági adatát a személyazonosító igazolványban – az országnevek kódjaira vonatkozó nemzeti szabvány
alkalmazásával – háromjegyű betűkód formájában kell feltüntetni.
(5) Az állandó személyazonosító igazolvány Nytv. 29. § (3) bekezdése szerinti gépi olvasásra alkalmas adatsora az ICAO
9303 számú dokumentum előírásai alapján épül fel. Az Nytv. 29/G. § (2) bekezdése alapján kiadott személyazonosító
igazolvány a külföldre utazási korlátozás tényét a gépi olvasású adatsorban tartalmazza.
(6) A  magyar állampolgár részére kiadott állandó személyazonosító igazolvány vizuális megjelenésében eltér
a  bevándorolt, letelepedett, menekült vagy oltalmazott jogállású személynek kiadott állandó személyazonosító
igazolványtól.
10. A személyazonosító igazolvány birtokban tartására vonatkozó szabályok
34. § (1) Az  érvényes személyazonosító igazolványt a  magyar állampolgár, a  bevándorolt, a  letelepedett, a  menekült és
az oltalmazott jogállású személy köteles sértetlenül megőrizni, jogszabályban meghatározott esetekben és módon
– felhívásra – bemutatni, a személyazonosító igazolvány érvénytelenné válásakor, a visszavonás elrendelésekor vagy
a  jogosultság megszűnésekor, illetve az  új állandó személyazonosító igazolvány kiadásakor a  személyazonosító
igazolvány átvételére jogosult hatóságnak leadni.
(2) A személyazonosító igazolványt másra átruházni, letétbe helyezni, biztosítékul adni vagy átvenni nem szabad.
 (3) A  cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alá helyezett és a  kiskorú polgár személyazonosító
igazolványának kiadásával, használatával, birtokban tartásával kapcsolatos kötelezettségek a  törvényes képviselőt
terhelik.
35. § (1) Akinek a személyazonosító igazolványát eltulajdonították, megsemmisült, megrongálódott vagy elvesztette, köteles
azt legkésőbb a  tudomására jutásától számított három munkanapon belül bármely járási hivatalnál, a  központi
szervnél vagy külföldön a  külképviseletnél bejelenteni. A  személyazonosító igazolvány eltulajdonítása miatt
a bejelentési kötelezettség a rendőrségnél tett feljelentéssel is teljesíthető.
(2) Ha az  (1)  bekezdésben foglalt bejelentést a  külképviseletnél teszik meg, úgy az  haladéktalanul értesíti
a  központi szervet, amely haladéktalanul gondoskodik az  okmány elvesztése, eltulajdonítása, megsemmisülése,
megrongálódása tényének a személyazonosító igazolvány nyilvántartáson történő átvezetéséről.
(3) Ha az (1) bekezdésben foglalt bejelentést a járási hivatalnál vagy a központi szervnél teszik meg, az haladéktalanul
gondoskodik az  okmány elvesztése, eltulajdonítása, megsemmisülése, megrongálódása tényének
a személyazonosító igazolvány nyilvántartáson történő átvezetéséről.
(4) Ha az  (1)  bekezdésben foglalt bejelentést a  rendőrségnél tett feljelentéssel teljesítik, a  rendőrség haladéktalanul,
elektronikus úton értesíti a  központi szervet, amely haladéktalanul gondoskodik az  okmány eltulajdonítása
tényének a személyazonosító igazolvány nyilvántartáson történő átvezetéséről.
36. § (1) Ha a  polgár a  személyazonosító igazolványát megtalálja, a  megtalált személyazonosító igazolványról
a megtalálástól számított három munkanapon belül értesíteni kell bármely járási hivatalt, a központi szervet, illetve
külképviseletet.
(2) Ha az (1) bekezdésben foglaltak szerint a külképviselet értesül az okmány megtalálásáról, úgy haladéktalanul értesíti
a  központi szervet, amely gondoskodik a  találás tényének a  személyazonosító igazolvány nyilvántartáson történő
azonnali átvezetéséről.
(3) Ha az  (1)  bekezdésben foglaltak szerint a  járási hivatal vagy a  központi szerv értesül az  okmány megtalálásáról,
úgy haladéktalanul gondoskodik a  találás tényének a  személyazonosító igazolvány nyilvántartáson történő
átvezetéséről.
(4) Ha az  (1)  bekezdéstől eltérően a  polgár a  rendőrséget értesíti az  okmány megtalálásáról, úgy a  rendőrség
haladéktalanul, elektronikus úton értesíti a találás helye szerint illetékes járási hivatalt vagy a központi szervet, amely
gondoskodik a találás tényének a személyazonosító igazolvány nyilvántartáson történő átvezetéséről.
(5) Az állandó személyazonosító igazolvány elvesztéséről, eltulajdonításáról, megsemmisüléséről, megrongálódásáról,
illetve megtalálásáról szóló bejelentésről felvett jegyzőkönyvet a  járási hivatal, illetve külföldön a  külképviselet
a központi szervnek továbbítja.
37. § A jogosult a 23. § (1) bekezdése szerinti kódok, valamint az állandó személyazonosító igazolványhoz tartozó PIN kód
használatát más személynek nem engedheti át, azokat más személynek nem hozhatja tudomására.
11. A személyazonosító igazolvány leadása 38. § (1) A talált, más nevére szóló személyazonosító igazolványt le kell adni
a) a találás helye szerint illetékes jegyzőnek, aki azt – a találásról felvett jegyzőkönyvvel együtt – haladéktalanul
megküldi a találás helye szerint illetékes járási hivatalnak,
b) a találás helye szerint illetékes járási hivatalnak, vagy
c) a központi szervnek.
(2) A  járási hivatal, illetve a  központi szerv visszaadja a  talált személyazonosító igazolványt, ha az  az Nytv. 29/F.  §-a
szerint nem tekinthető érvénytelennek, és a polgár új állandó személyazonosító igazolványt még nem kapott.
(3) A  talált személyazonosító igazolványt a  járási hivatal vagy a  központi szerv belföldön postai úton, könyvelt
küldeményként küldi meg az  arra jogosultnak. Ha a  polgár a  személyazonosító igazolványt postai úton vagy
felhívásra személyesen, törvényes képviselője vagy meghatalmazottja útján sem veszi át, a  járási hivatal vagy
a  központi szerv az  igazolványt a  találástól számított egy év eltelte után átvétel hiányában érvényteleníti, és
gondoskodik e ténynek a személyazonosító igazolvány nyilvántartásban való feltüntetéséről.
39. § (1) Az állandó személyazonosító igazolványt – a (9) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kérelem benyújtásával le
kell adni az eljáró hatóságnak, ha a jogosult új állandó személyazonosító igazolvány iránti kérelmet nyújtott be.
(2) A  jogosultság megszűnésétől számított 8 napon belül le kell adni az  állandó személyazonosító igazolványt
a lakóhely szerint illetékes járási hivatalnak vagy – külföldi tartózkodás esetén – a külképviseletnek, ha az arra való
jogosultság megszűnt.
(3) Az Nytv. 29/F. § (5) bekezdés a) pontjában foglalt esetben a személyazonosító igazolványát
a) a bevándorolt és a letelepedett a lakóhelye szerint illetékes idegenrendészeti szervnél,
b) a menekült és az oltalmazott a menekültügyi hatóságnál
adja le, amely azt a lakóhely szerint illetékes járási hivatalnak küldi meg.
(4) Le kell adni az  ideiglenes személyazonosító igazolványt az  igazolványt kiadó eljáró hatóságnak, ha érvényességi
ideje lejárt. Le kell adni az ideiglenes személyazonosító igazolványt az állandó személyazonosító igazolványt kiadó
eljáró hatóságnak, ha a jogosult állandó személyazonosító igazolványt kapott.
(5) A járási hivatal a leadott, vagy átvétel hiányában érvénytelen állandó személyazonosító igazolványt a leadástól, vagy
az átvétel hiányában történő érvénytelenítéstől számított 30 napon belül – jegyzőkönyvvel együtt – megsemmisítés
céljából megküldi a központi szervnek. A járási hivatal a leadott ideiglenes személyazonosító igazolványt a leadástól
számított 30 napon belül megsemmisíti, és gondoskodik e ténynek a személyazonosító igazolvány nyilvántartásban
való feltüntetéséről.
(6) A központi szerv gondoskodik a nála leadott, vagy átvétel hiányában érvénytelenített személyazonosító igazolvány,
valamint a járási hivatal által megküldött állandó személyazonosító igazolvány megsemmisítéséről. A központi szerv
gondoskodik a  leadott, vagy átvétel hiányában érvénytelenített személyazonosító igazolvány megsemmisítése
tényének a személyazonosító igazolvány nyilvántartáson történő átvezetéséről.
(7) A  nála leadott érvénytelen vagy átvétel hiányában érvénytelen személyazonosító igazolványt a  járási hivatal és
a  központi szerv átlyukasztással érvényteleníti. Ha az  anyakönyvi eljárásról szóló törvényben foglaltak alapján
az érvénytelenített személyazonosító igazolvány visszaadásának van helye, az átlyukasztással és könyv formátumú
okmány esetén az  adatoldalakon elhelyezett ,,érvénytelen’’ bélyegzőlenyomattal érvénytelenített állandó
személyazonosító igazolványt – ilyen irányú kérelem esetén – az elhalt polgár hozzátartozója részére vissza kell adni.
(8) Nem adható vissza az érvénytelenített állandó személyazonosító igazolvány, ha az hamis vagy meghamisították.
 (9) Nem kell leadni a  bemutatott érvényes állandó személyazonosító igazolványt, ha a  polgár egyéb érvényes
személyazonosításra alkalmas okmánnyal nem rendelkezik vagy vállalja, hogy az  új állandó személyazonosító
igazolványát személyesen veszi át. Ebben az  esetben a  visszahagyott állandó személyazonosító igazolványt az  új
állandó személyazonosító igazolvány átvételekor kell leadni az eljáró hatóságnak.
(10) Az, aki rendelkezik személyazonosításra alkalmas egyéb hatósági igazolvánnyal, állandó személyazonosító
igazolványát az eljáró hatóságnak leadhatja.
40. § A szabadságelvonással járó büntetés, intézkedés, kényszerintézkedés hatálya alatt álló polgár az  állandó
személyazonosító igazolványát a fogvatartást foganatosító szervnek köteles átadni.
41. § (1) A  személyazonosító igazolvány átvételére a  40.  §-ban feljogosított fogvatartást foganatosító szervek kötelesek
a személyazonosító igazolványt megőrizni, és azt a megőrzés oka megszűnése esetén a jogosultnak visszaadni.
(2) A  személyazonosító igazolványt a  fogvatartást foganatosító szerv vezetője a  fogvatartottnak – állampolgári jogai
gyakorlásának időtartamára, illetve a hivatalos ügyei intézéséhez szükséges meghatározott időre – visszaadja.
42. § Ha a  fogvatartott állandó személyazonosító igazolványt igényelt, akkor a  személyazonosító igazolvány 24.  §
(4)  bekezdése szerinti kézhezvételét követően az  érvénytelen személyazonosító igazolványt a  bv. szerv vezetője
a központi szervnek megküldi.
43. § Az elhalt személy személyazonosító igazolványát az  egészségügyi vagy szociális intézmény, vagy az  elhalt
hozzátartozója a haláleset bejelentésekor köteles az illetékes anyakönyvvezetőnek leadni.
12. Tájékoztatás és adatvédelem 44. § A polgár a  nyilvántartott adatairól szóló tájékoztatásra irányuló kérelmét a  polgár lakó-, vagy tartózkodási helye
szerinti illetékes települési önkormányzat jegyzőjénél vagy bármely járási hivatalnál, illetve a  központi szervnél is
előterjesztheti.
45. § A jegyző és a járási hivatal a 44. § szerint előterjesztett kérelmet a központi szervnek küldi meg, aki a tájékoztatási
kötelezettségét teljesíti.
46. § (1) Az  eljáró hatóság az  állandó személyazonosító igazolvány kiadásának megtagadásával és a  személyazonosító
igazolvány visszavonásával kapcsolatos iratokat a határozat jogerőre emelkedésétől számított 5 évig őrzi meg, ezt
követően azokat az iratkezelésre irányadó jogszabályok szerint selejtezi.
(2) Az  ideiglenes személyazonosító igazolvány adatlapokat az  eljáró hatóság a  kérelem felvételétől számított 5 évig
őrzi, ezt követően azokat az iratkezelésre irányadó jogszabályok szerint selejtezi.
(3) Az eljáró hatóság a személyazonosító igazolvány személyes átvételét tanúsító iratokat az átvételtől számított 5 évig
őrzi, ezt követően azokat az iratkezelésre irányadó jogszabályok szerint selejtezi.
47. § (1) A postai úton továbbított átvételt tanúsító iratokat a központi szerv a kérelem felvételétől számított 5 évig őrzi és
kezeli, ezt követően azokat az iratkezelésre irányadó jogszabályok szerint selejtezi.
(2) A postai úton továbbított, a 23. § (1) bekezdése szerinti kódok átvételét tanúsító iratokat az eljáró hatóság a kérelem
felvételétől számított 5 évig őrzi és kezeli, ezt követően azokat az  iratkezelésre irányadó jogszabályok szerint
selejtezi.
(3) Ha a  kérelmező a  23.  § (1)  bekezdése szerinti kódok átvételét megtagadta, akkor a  kódokat az  eljáró hatóság
a  kérelem felvételétől számított 8 napig őrzi, ezt követően azokat az  iratkezelésre irányadó jogszabályok szerint
selejtezi.
(4) A  postai úton át nem vett 23.  § (1)  bekezdése szerinti kódokat a  kérelmező, annak törvényes képviselője vagy
meghatalmazottja veheti át a  kérelmező által az  eljárás során a  személyazonosító igazolvány kézbesítésére
megjelölt cím szerint illetékes járási hivatalban. Az át nem vett 23. § (1) bekezdése szerinti kódokat – az átvételre
való felhívást követően – az  azt birtokló eljáró hatóság a  23.  § szerinti postai kézbesítést követő egy év elteltével
átvétel hiányában az iratkezelésre irányadó jogszabályok szerint selejtezi.
13. A tároló elem tartalmának ellenőrzése és az állandó személyazonosító igazolványhoz tartozó PIN
kód cseréje
48. § A polgár a tároló elem tartalmát a járási hivatalnál vagy a központi szervnél személyesen ellenőrizheti.
49. § (1) A  polgár az  állandó személyazonosító igazolványhoz tartozó PIN kód létrehozását a  vonatkozó aktiváló PIN
kód megadásával végezheti. A  polgár az  állandó személyazonosító igazolványhoz tartozó PIN kód létrehozását
a vonatkozó aktiváló PIN kód hiányában a PUK kód megadásával végezheti. A polgár az állandó személyazonosító
igazolványhoz tartozó PIN kód létrehozását PUK kód hiányában a  járási hivatalnál vagy a  központi szervnél
személyesen, személyazonossága ellenőrzését követően igényelheti.
(2) A  polgár az  állandó személyazonosító igazolványhoz tartozó PIN kód cseréjét a  korábbi PIN kód megadásával
végezheti. A  polgár az  állandó személyazonosító igazolványhoz tartozó PIN kód cseréjét a  korábbi PIN kód
hiányában a  PUK kód megadásával végezheti. A  polgár az  állandó személyazonosító igazolványhoz tartozó PIN
kód cseréjét PUK kód hiányában a  járási hivatalnál, vagy a  központi szervnél személyesen, személyazonossága
ellenőrzését követően igényelheti.
(3) A  polgár blokkolódott PUK kódjának feloldását a  járási hivatalnál, vagy a  központi szervnél személyesen,
személyazonossága ellenőrzését követően igényelheti.
III. FEJEZET
AZ E-ALÁÍRÁSI FUNKCIÓVAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS SZABÁLYAI
14. Az eljáró hatóságok, feladat- és hatáskörük 50. § (1) A  kijelölt hitelesítés-szolgáltató az  állandó személyazonosító igazolvány e-aláírási funkciójához kapcsolódó
hitelesítés-szolgáltatást az  aláírás-létrehozó eszközön az  aláírás-létrehozó adat elhelyezése szolgáltatással együtt
nyújtja.
(2) A központi szerv
a) a kijelölt hitelesítés-szolgáltatóval kötött együttműködési megállapodás alapján közreműködik
az (1) bekezdés szerinti feladatok ellátásában, és a hitelesítés-szolgáltatást igénybe vevő kérelmére biztosítja
az aláírás-létrehozó adatok és aláírás-ellenőrző adatok előállítását;
b) a nála előterjesztett kérelem esetében
ba) közreműködik az  e-aláírás funkcióval kapcsolatos szolgáltatási szerződés megkötésében, ellenőrzi
a szolgáltatást igénybe vevő személyazonosságát és elvégzi a szolgáltatást igénybe vevő adatainak
a törvényben előírt egyeztetését,
bb) lehetővé teszi a tanúsítvány visszavonásával kapcsolatos bejelentés fogadását,
bc) lehetővé teszi az elektronikus aláíráshoz tartozó PIN kód és a visszavonási jelszó cseréjét.
(3) A járási hivatal
a) közreműködik az  e-aláírás funkcióval kapcsolatos szolgáltatási szerződés megkötésében, ellenőrzi
a szolgáltatást igénybe vevő személyazonosságát és elvégzi a szolgáltatást igénybe vevő adatainak a törvény
szerinti egyeztetését,
b) lehetővé teszi a tanúsítvány visszavonásával kapcsolatos bejelentés fogadását,
c) lehetővé teszi az elektronikus aláíráshoz tartozó PIN kód és a visszavonási jelszó cseréjét.
15. Az e-aláírási funkcióval kapcsolatos szolgáltatási szerződés 51. § (1) Az e-aláírási funkcióval kapcsolatos szolgáltatási szerződés a járási hivatalnál és a központi szervnél köthető meg.
 (2) Az e-aláírási funkcióval kapcsolatos szolgáltatási szerződés
a) – a (3) bekezdésben foglalt kivételekkel – az állandó személyazonosító igazolvány kiadására irányuló kérelem
előterjesztésével egyidejűleg, valamint
b) tároló elemmel ellátott érvényes állandó személyazonosító igazolvány birtokában
személyesen köthető meg.
(3) Az e-aláírási funkcióval kapcsolatos szolgáltatási szerződés a (2) bekezdés b) pont szerinti feltételekkel köthető meg,
ha az állandó személyazonosító igazolvány kiadására
a) hivatalból,
b) a 8. § alapján,
c) a 11. § (3) bekezdése alapján,
d) a 11. § (4) bekezdése alapján, vagy
e) a 12. § (2) bekezdése alapján
került sor.
(4) Ha annak műszaki és technikai feltételei adottak, a  szolgáltatási szerződés megkötése és az  e-aláírás funkcióhoz
kapcsolódó tanúsítvány igénylése a szolgáltatást igénybe vevő által on-line felületen is megtehető.
52. § (1) Az  e-aláírási funkcióval kapcsolatos szolgáltatási szerződés megkötése során a  szolgáltatást igénybe vevő
személyesen köteles megjelenni.
(2) A  járási hivatal és a  központi szerv az  e-aláírási funkcióval kapcsolatos szolgáltatási szerződés megkötése előtt
megállapítja az előtte személyesen megjelent szolgáltatást igénybe vevő személyazonosságát. Az 51. § (2) bekezdés
a) pontja szerinti esetben a személyazonosságot az eljáró hatóság az állandó személyazonosító igazolvány kiadására
irányuló eljárás során ellenőrzi.
(3) A  járási hivatal és a  központi szerv – a  szolgáltatást igénybe vevő személyazonossága megállapítása céljából –
elvégzi a szolgáltatást igénybe vevő adatainak törvényben előírt egyeztetését.
53. § (1) A járási hivatal és a központi szerv rögzíti a szolgáltatást igénybe vevő e-aláírás funkció igényléséhez és az e-aláírás
funkcióval kapcsolatos szolgáltatási szerződés megkötéséhez szükséges adatait.
(2) A járási hivatal és a központi szerv a szerződéskötést megelőzően köteles tájékoztatni a szolgáltatást igénybe vevőt
a szolgáltatás igénybevételének jogszabályi feltételeiről és követelményeiről.
(3) A  járási hivatal és a  központi szerv a  szolgáltatási szerződés megkötését követően sértetlen, lezárt borítékban
a  szolgáltatást igénybe vevő rendelkezésére bocsátja az  elektronikus aláíráshoz tartozó PIN kód létrehozásához
szükséges aktiváló PIN kódot és a visszavonási jelszót, és átadja a szolgáltatást igénybe vevő számára a szolgáltató
ajánlatát egy példányban, a szolgáltatás igénybe vevő adataival kitöltött, az adatok ellenőrzésének igazolását már
tartalmazó, a szerződés részét képező elfogadó nyilatkozatot (a továbbiakban: elfogadó nyilatkozat) két példányban.
A szerződés az elfogadó nyilatkozat szolgáltatás igénybe vevője általi aláírásával jön létre.
(4) Az  elektronikus aláíráshoz tartozó PIN kód létrehozásához szükséges aktiváló PIN kód és a  visszavonási jelszó
szolgáltatást igénybe vevő általi átvételét igazolni kell.
(5) A szolgáltatást igénybe vevő az elektronikus aláíráshoz tartozó PIN kód létrehozásához szükséges aktiváló PIN kód,
az elektronikus aláíráshoz tartozó PIN kód és a visszavonási jelszó használatát más személynek nem engedheti át,
azokat más személynek nem hozhatja tudomására.
(6) Az e-aláírási funkcióval kapcsolatos szolgáltatási szerződés egy aláírt eredeti példányát át kell adni a  szolgáltatást
igénybe vevőnek. Az e-aláírási funkcióval kapcsolatos szolgáltatási szerződés másik aláírt eredeti példányát a járási
hivatal és a központi szerv továbbítja a kijelölt hitelesítés-szolgáltatónak.
16. Az aláírás-létrehozó adat előállítása 54. § (1) Az  e-aláírási funkcióhoz kapcsolódó aláírás-létrehozó adatok és aláírás-ellenőrző adatok előállítását a  kijelölt
hitelesítés-szolgáltató megbízásából a központi szerv biztosítja, fizikailag védett és biztonságos környezetben.
(2) Az  aláírás-létrehozó adatot az  Nytv. 29/C.  § (1)  bekezdése szerinti biztonságos aláírás-létrehozó eszközben kell
előállítani és tárolni.
(3) Az aláírás-ellenőrző adatokat a központi szerv átadja a kijelölt hitelesítés-szolgáltató részére.
 (4) A központi szerv az aláírás-létrehozó adat kezelése során köteles olyan technikai intézkedéseket alkalmazni, amelyek
biztosítják az  aláírás-létrehozó adathoz történő jogosulatlan hozzáférés, annak jogosulatlan megváltoztatása,
nyilvánosságra hozatala vagy törlése és a sérülés vagy a megsemmisülés elleni védelmet.
55. § (1) Az  e-aláírási funkcióhoz kapcsolódó visszavonási jelszó előállítását a  kijelölt hitelesítés- szolgáltató megbízásából
a  központi szerv végzi. A  központi szerv tárolja a  visszavonási jelszó lenyomatát, a  tanúsítvány visszavonásához
szükséges jogosultság ellenőrzése céljából.
(2) A szolgáltatást igénybe vevő a visszavonási jelszó cseréjét személyesen, személyazonossága ellenőrzését követően
a járási hivatalnál vagy a központi szervnél igényelheti.
(3) Az  elektronikus aláíráshoz tartozó PIN kód létrehozásához szükséges aktiváló PIN kód, valamint a  PUK kód
előállítását a kijelölt hitelesítés-szolgáltató megbízásából a központi szerv végzi, és csak abból a célból rögzítheti,
hogy azokat a szolgáltatást igénybe vevő számára átadja.
(4) A  szolgáltatást igénybe vevő az  elektronikus aláíráshoz tartozó PIN kód létrehozását a  vonatkozó aktiváló PIN
kód megadásával végezheti. A  szolgáltatást igénybe vevő az  elektronikus aláíráshoz tartozó PIN kód létrehozását
a  vonatkozó aktiváló PIN kód hiányában a  PUK kód megadásával végezheti. A  szolgáltatást igénybe vevő
az  elektronikus aláíráshoz tartozó PIN kód létrehozását PUK kód hiányában a  járási hivatalnál vagy a  központi
szervnél személyesen, személyazonossága ellenőrzését követően igényelheti.
(5) A  szolgáltatást igénybe vevő az  elektronikus aláíráshoz tartozó PIN kód cseréjét a  korábbi PIN kód megadásával
végezheti. A  szolgáltatást igénybe vevő az  elektronikus aláíráshoz tartozó PIN kód cseréjét a  korábbi PIN kód
hiányában a PUK kód megadásával végezheti. A szolgáltatást igénybe vevő az elektronikus aláíráshoz tartozó PIN
kód cseréjét PUK kód hiányában a  járási hivatalnál vagy a  központi szervnél személyesen, személyazonossága
ellenőrzését követően igényelheti.
17. A tanúsítvány kiadása és átadása 56. § (1) A tanúsítványt a kijelölt hitelesítés-szolgáltató bocsátja ki, és közzéteszi abban az esetben, ha a szolgáltatás igénybe
vevője erről így nyilatkozott.
(2) Az 51. § (2) bekezdés a) pontja szerinti esetben a tanúsítványt az állandó személyazonosító igazolványon a központi
szerv helyezi el.
(3) Az 51. § (2) bekezdés b) pontja szerinti esetben a tanúsítványt az érvényes állandó személyazonosító igazolványon
az e-aláírási funkcióval kapcsolatos szolgáltatási szerződés megkötése során eljáró szerv helyezi el.
(4) Ha a szolgáltatást igénybe vevő az állandó személyazonosító igazolvány kiadására irányuló eljárás során az e-aláírás
funkcióra vonatkozó szolgáltatási szerződést is megkötötte, akkor az állandó személyazonosító igazolványt és annak
tároló elemén elhelyezett aláírás-létrehozó adatot és tanúsítványt
a) személyesen veheti át a járási hivatalnál vagy a központi szervnél, vagy
b) a központi szervvel kötött szerződés alapján az  egyetemes postai szolgáltató kézbesíti személyesen
a szolgáltatást igénybe vevő vagy meghatalmazottja részére.
 (5) A  járási hivatalban, illetve a központi szervnél kell átadni az állandó személyazonosító igazolványt és annak tároló
elemén elhelyezett aláírás-létrehozó adatot és tanúsítványt, ha a kérelem benyújtását követően az ügyfél birtokában
marad a korábbi, még érvényes állandó személyazonosító igazolványa.
(6) A  postai úton át nem vett állandó személyazonosító igazolványt és annak tároló elemén elhelyezett aláíráslétrehozó adatot és tanúsítványt az eljárás során a személyazonosító igazolvány kézbesítésére megjelölt cím szerint
illetékes járási hivatal is átveheti. A postai úton át nem vett állandó személyazonosító igazolványt és annak tároló
elemén elhelyezett aláírás-létrehozó adatot és tanúsítványt a  szolgáltatást igénybe vevő vagy meghatalmazottja
veheti át a szolgáltatást igénybe vevő által az eljárás során a személyazonosító igazolvány kézbesítésére megjelölt
cím szerint illetékes járási hivatalban.
(7) Ha a  szolgáltatást igénybe vevő a  tároló elemmel ellátott érvényes állandó személyazonosító igazolvánnyal
igényel e-aláírás funkcióra vonatkozó szolgáltatást, akkor az aláírás-létrehozó adatot és a kapcsolódó tanúsítványt
a szolgáltatási szerződés megkötésével egyidejűleg az eljáró hatóság az állandó személyazonosító igazolvány tároló
elemén elhelyezi.
(8) A (4) bekezdés b) pontja szerinti postai kézbesítés esetén az állandó személyazonosító igazolvány – és annak tároló
elemén elhelyezett aláírás-létrehozó adat és tanúsítvány – átvételét tanúsító iratot a  központi szerv továbbítja
a kijelölt hitelesítés-szolgáltatónak.
18. Új tanúsítvány igénylése, a tanúsítvány felfüggesztése, visszavonása
57. § (1) Új tanúsítvány igénylése esetén a 15. alcímben foglalt szabályokat a §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
 (2) Ha az  e-aláírás funkcióhoz kapcsolódóan kiadásra került tanúsítvány érvényességi idejéből legfeljebb 60 nap van
hátra, és a  szolgáltatást igénybe vevő tanúsítványban foglalt adatai nem változtak, a  szolgáltatást igénybe vevő
kezdeményezheti az aláírás létrehozó adatának és aláírás-ellenőrző adatának a cseréjét és az ehhez kapcsolódó új
tanúsítvány kiadását személyesen a járási hivatalnál vagy a központi szervnél.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti esetben a  járási hivatal, illetve a  központi szerv rögzíti az  új tanúsítvány igénylésére
vonatkozó szolgáltatási szerződés módosítását. Az  elfogadó nyilatkozatot is tartalmazó szolgáltatási szerződés
módosításának egy aláírt eredeti példányát át kell adni a  szolgáltatást igénybe vevőnek. A  szerződésmódosítás
szolgáltatást igénybe vevő általi átvételét igazolni kell. A  szolgáltatási szerződés módosítása másik aláírt eredeti
példányát a járási hivatal, illetve a központi szerv továbbítja a kijelölt hitelesítés-szolgáltatónak.
(4) Ha a tanúsítvány érvényességi idejéből több mint 60 nap van hátra, a szolgáltatást igénybe vevő – a tanúsítványban
szereplő adatai megváltozása, valamint a  tanúsítvány visszavonásának kezdeményezése kivételével – új
tanúsítványt nem igényelhet.
(5) A szolgáltatást igénybe vevő a tanúsítvány igénylését követő egy éven belül új tanúsítványt csak akkor igényelhet,
ha az új tanúsítvány igénylésére nem a szolgáltatást igénybe vevő érdekkörében felmerülő ok miatt kerül sor.
(6) Ha az e-aláírás funkcióhoz kapcsolódóan kiadásra került tanúsítvány lejárt, akkor új tanúsítvány iránti igényhez új
szolgáltatási szerződést kell kötni.
(7) Ha a szolgáltatást igénybe vevő érvényes állandó személyazonosító igazolványára tanúsítványt már igényelt, akkor
az 53. § (3) és (4) bekezdését nem kell alkalmazni.
58. § (1) A szolgáltatást igénybe vevő személyesen a járási hivatalnál és a központi szervnél, valamint a központi szerv által
működtetett országos telefonos ügyfélszolgálat útján kezdeményezheti tanúsítványa visszavonását.
(2) A  szolgáltatást igénybe vevő a  tanúsítvány országos telefonos ügyfélszolgálat útján történő visszavonása esetén
a  visszavonási jogosultságát a  visszavonási jelszó megadásával igazolja. A  szolgáltatást igénybe vevő visszavonási
jogosultságának ellenőrzését követően az  országos telefonos ügyfélszolgálat a  tanúsítvány visszavonása iránti
kérelmet a kijelölt hitelesítés-szolgáltatónak azonnal továbbítja. A tanúsítványt a kijelölt hitelesítés-szolgáltató vonja
vissza.
(3) A  szolgáltatást igénybe vevő személyesen a  járási hivatalnál és a  központi szervnél a  személyazonossága
ellenőrzését követően kezdeményezheti tanúsítványa visszavonását. A  tanúsítvány visszavonása iránti kérelmet
a  szolgáltatást igénybe vevő aláírja, és a  kérelmet a  járási hivatal, illetve a  központi szerv a  kijelölt hitelesítésszolgáltatónak azonnal továbbítja. A tanúsítványt a kijelölt hitelesítés-szolgáltató vonja vissza.
(4) Ha a szolgáltatást igénybe vevő érvényes állandó személyazonosító igazolványán érvénytelen tanúsítvány szerepel,
azt a kapcsolódó kulcspárral együtt a központi szerv törli.
(5) A  szolgáltatást igénybe vevő az  állandó személyazonosító igazolványon elhelyezett tanúsítvány felfüggesztését
nem kezdeményezheti.
19. Az e-aláírás funkcióval kapcsolatos további rendelkezések 59. § (1) Az elektronikus aláírással kapcsolatos szolgáltatásokra és ezek szolgáltatóira vonatkozó részletes követelményekről
szóló rendeletben foglaltakon túl a  járási hivatalok és a  központi szerv kormánytisztviselői részt vehetnek
az  e-aláírási funkcióhoz kapcsolódóan a  kijelölt hitelesítés- szolgáltató által nyújtott hitelesítés-szolgáltatásban,
illetve az aláírás-létrehozó adat elhelyezése aláírás-létrehozó eszközön szolgáltatásban.
(2) Az  e-aláírási funkcióhoz kapcsolódó panaszokat a  szolgáltatást igénybe vevő az  országos telefonos
ügyfélszolgálatnál – írásban, telefon és elektronikus levél útján – terjesztheti elő. A  telefonos ügyfélszolgálat
a panaszt haladéktalanul továbbítja a kijelölt hitelesítés-szolgáltatónak.
(3) Az  e-aláírás funkcióhoz tartozó, az  egy aláírással tehető pénzügyi kötelezettségvállalás maximális mértéke tízezer
euró.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti kötelezettségvállalás forintösszegét a  tranzakció napján érvényes, a  jegybanki
feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti Bank által közzétett hivatalos devizaárfolyam alapján kell meghatározni.
IV. FEJEZET
EGYSÉGES ARCKÉPMÁS- ÉS ALÁÍRÁS-FELVÉTELEZÉS 60. § (1) Az  Nytv. 15.  § (2)  bekezdése szerinti egységes arcképmás- és aláírás-felvételezés célja az  egységes
elektronikuskártya-kibocsátási keretrendszerről szóló törvény szerinti kártyafelhasználói regisztráció során
a személyesen megjelent kérelmezőnek az Nytv. 29. § (2) bekezdés a)–g) pontjában megjelölt személyi adatainak
ellenőrzése, és arcképmásának, valamint – ha a 12. életévét betöltötte – aláírásának rögzítése.
(2) Az egységes arcképmás- és aláírás-felvételezésre irányuló eljárás az Nytv. 29. § (12) bekezdésében szereplő szerinti
személyazonosság igazolására alkalmas okmány kiadása iránti eljárás részét képezi.
(3) Állandó személyazonosító igazolvány kiadására vonatkozó eljárásban e fejezet rendelkezéseit az I. és II. Fejezetben
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(4) E  Fejezet rendelkezéseit az  állandó személyazonosító igazolványon kívül más, személyazonosság igazolására
alkalmas okmány kiadására irányuló eljárásban külön jogszabályban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
61. § (1) Az egységes arcképmás- és aláírás-felvételezésre irányuló eljárás kérelemre indul.
 (2) Az egységes arcképmás- és aláírás-felvételezésre irányuló kérelem – ha az nem része más eljárásnak – bármely járási
hivatalnál, kormányablaknál, valamint a központi szervnél előterjeszthető. 62. § (1) Az egységes arcképmás- és aláírás-felvételezésre irányuló eljárásban a kérelmező személyesen köteles megjelenni.
 (2) A kérelem személyes előterjesztésekor az eljáró szerv a kérelmezőről arcképmás felvételt készít.
63. § (1) A kérelmezőnek a kérelem benyújtásakor a kérelemhez be kell mutatnia a személyazonosság igazolására alkalmas
érvényes hatósági igazolványát.
(2) A  cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alatt álló kérelmező esetében a  kérelmező bemutathatja
a gondnokság alá helyezést tanúsító jogerős bírósági határozatot. Be kell mutatni a törvényes képviseletet igazoló
jogerős gyámhatósági határozatot, valamint a törvényes képviselő személyazonosságát igazoló okmányt is.
64. § (1) Az  eljárásban a  kérelmező személyazonosságát és a  fényképnek az  azonosításra alkalmasságát ellenőrizni kell.
Ennek során a  kérelem adatait egyeztetni kell a  bemutatott személyazonosságot igazoló érvényes hatósági
igazolvány adattartalmával és a bemutatott okiratokban szereplő adatokkal.
(2) Az  eljáró szerv az  egyeztetést – a  központi szerv közreműködésével –- a  személyiadat- és lakcímnyilvántartásban
tárolt adatokkal is elvégzi.
65. § (1) Az  egységes arcképmás- és aláírás-felvételezés iránti kérelmet az  arcképmás és – ha a  kérelmező a  12. életévét
betöltötte – az aláírás felvételezésével kell teljesíteni.
(2) A  korlátozottan cselekvőképes kiskorú jogosult az  egységes arcképmás- és aláírás-felvételezésre irányuló kérelem
ügyében eljárási képességgel bír.
V. FEJEZET
AZ ÁLLANDÓ SZEMÉLYAZONOSÍTÓ IGAZOLVÁNYHOZ RENDELHETŐ MÁSODLAGOS KÁRTYÁK KÖRE
66. § A tároló elemmel ellátott állandó személyazonosító igazolványhoz másodlagos kártyaként – ha annak műszaki és
technikai feltételei adottak – a 2. mellékletben megjelölt kártyák rendelhetőek.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 20. Hatályba léptető rendelkezések
67. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
21. Átmeneti rendelkezések 68. § (1) A  személyazonosító igazolvány kiadásáról és nyilvántartásáról szóló 168/1999. (XI. 24.) Korm. rendelet
hatálybalépése előtt kiadott érvényes személyazonosító igazolványba a  lakcímmegszüntetés kivételével
adatváltozás nem jegyezhető be.
(2) A 25. § a) pontjától eltérően nem tagadható meg a személyazonosító igazolvány kiadása akkor, ha a 2016. január
1-jét megelőzően kiállított, érvényes személyazonosító igazolvánnyal rendelkező és állandó személyazonosító
igazolványra jogosult polgár új személyazonosító igazolvány kiadását kezdeményezi.
(3) A  tároló elemmel rendelkező személyazonosító igazolvány – amennyiben a  polgár kérelmére elektronikus aláírási
funkcióval is rendelkezik – a  tároló elem biztonságos aláírás-létrehozó eszközként történő tanúsításáig minősített
tanúsítványon alapuló fokozott biztonságú elektronikus aláírás létrehozására alkalmas.
(4) Ha a  letelepedett a  letelepedett jogállást igazoló okmányát, a  menekült és az  oltalmazott a  menekültként vagy
oltalmazottként való elismerést igazoló okiratát 2016. január 1-jét megelőzően veszi át, de személyazonosító
igazolványa első kiadására 2015. december 31-ig nem került sor, a polgár lakóhelye szerinti illetékes járási hivatal
az e rendelet szerinti szükséges eljárások lefolytatása és adatok rögzítése érdekében a polgárt idézi.
22. Módosító rendelkezések 69. § (1) A  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény végrehajtásáról szóló 125/1993. (IX. 22.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ápt.Vhr.) 3. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A  honosítási és visszahonosítási kérelemhez a  magyarországi lakóhellyel rendelkező kérelmezőnek egy darab
arcfényképet kell csatolnia.”
(2) Az Ápt.Vhr. 3. § (10) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(10) A  honosítási és visszahonosítási kérelem benyújtása során a  magyarországi lakóhellyel rendelkező
kérelmezőnek a személyazonosító igazolvány kiállításához szükséges – a polgárok személyi adatainak és lakcímének
nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvényben meghatározott – adatait a kérelmet felvevő felvételezi.”
70. § (1) A  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény végrehajtásáról szóló
146/1993. (X. 26.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 29. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A polgárnak a lakcímét, illetve annak változását az új lakcíme szerint illetékes jegyzőnél vagy járási hivatalnál kell
bejelentenie. A polgár tartózkodási helyének újabb tartózkodási hely létesítése nélküli megszüntetését a lakóhelye
szerint illetékes jegyzőnél vagy bármely járási hivatalnál is bejelentheti.”
(2) A  Vhr. 5. számú melléklet 2.  pont 2.1.  alpontjában a  „hatósági igazolványok” szövegrész helyébe a  „hatósági
igazolvány” szöveg lép.
71. § A külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény végrehajtásáról szóló 101/1998. (V. 22.) Korm. rendelet
19.  § (5)  bekezdésében a  „személyazonosító igazolvány kiadásáról és nyilvántartásáról” szövegrész helyébe
a „személyazonosító igazolvány kiadása és az egységes arcképmás- és aláírás-felvételezés szabályairól” szöveg lép.
72. § A közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a  közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról
szóló 326/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 24.  § (4a)  bekezdésében a „személyazonosító igazolvány kiadásáról és
nyilvántartásáról” szövegrész helyébe a „személyazonosító igazolvány kiadása és az egységes arcképmás- és aláírásfelvételezés szabályairól” szöveg lép.
73. § (1) A  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően nyújtandó szolgáltatásokról
szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Szeüsz. R.) 3. § (4) bekezdés g) pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
(A Ket. 168/A. § alkalmazásában az alábbi SZEÜSZ-ök igénybevétele kötött előzetes ügyfél-regisztrációs eljáráshoz: )
„g) törvényben meghatározott kivétellel a  Kormány által kötelezően nyújtandó azonosítási szolgáltatás
(a továbbiakban: KASZ).”
(2) A Szeüsz. R. 3. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A (4) bekezdés szerinti ügyfél-regisztráció elektronikus úton is megtehető
a) természetes személy ügyfél esetében, ha rendelkezik 47/A. § (3) bekezdés a) vagy c) pontja szerinti KASZ-szal,
b) gazdálkodó szervezet és egyéb nem természetes személy esetében, ha az önálló képviseletre jogosult képviselője
rendelkezik 47/A. § (3) bekezdés a) vagy c) pontja szerinti KASZ-szal,
és e KASZ segítségével azonosítja magát.”
(3) A Szeüsz R. a 47. §-t követően a következő alcímmel egészül ki:
„17/A. A Kormány által kötelezően nyújtandó azonosítási szolgáltatások
47/A.  § (1) KASZ-t az  igényelhet, aki a  Központi Ügyfél-regisztrációs Nyilvántartásban (a  továbbiakban: KÜNY)
szerepel.
(2) A KÜNY adatbázis adatkezelője megállapodás alapján, költségei teljes megtérítése mellett jogosult munkahelyen
vagy nyilvános eseményen kihelyezett ideiglenes regisztrációs szervet működtetni.
(3) KASZ-nak minősül:
a) a tároló elemet tartalmazó személyazonosító igazolvány útján biztosított azonosítási szolgáltatás,
b) a részleges kódú telefonos azonosítás, és
c) az ügyfélkapus azonosítás.
47/B.  § (1) A  KÜNY regisztrációhoz tartozó elektronikus levelezési cím érvényességét a  felhasználónak kell
biztosítania. A felhasználó felel azért, hogy az elektronikus levelezési cím létező és pontos legyen.
(2) A  felhasználónak az  egyes KASZ-hoz tartozó kódjait, jelszavait védenie kell a  jogosulatlan hozzáféréstől.
Az azonosítók nem megfelelő biztonságú kezeléséből származó kockázatot a felhasználó viseli.
(3) Ha a  felhasználó kódja vagy jelszava jogosulatlan személy tudomására jut, a  felhasználónak az érintett kódnak
vagy jelszónak a regisztrációs szervnél történő lecserélésével van módja a KASZ biztonságának helyreállítására.
(4) Ha a felhasználó bejelenti, hogy a kódja vagy jelszava jogosulatlan személy tudomására jutott, vagy a szolgáltató
erről hitelt érdemlő információval rendelkezik, a szolgáltató az adott kóddal vagy jelszóval érintett KASZ-hoz történő
hozzáférést haladéktalanul megszünteti.
(5) A  felhasználó a  (4)  bekezdés szerinti megszüntetést követően a  regisztrációs szervnél kérheti új kód vagy
jelszó biztosítását, szükség esetén – ha ez a KASZ-nál értelmezhető – a felhasználói neve vagy a KASZ-hoz tartozó
telefonszámának módosítását.
47/C. § (1) A 47/A. § (3) bekezdés szerinti KASZ-ok alkalmazása esetében a felhasználó
a) a 47/A.  § (3)  bekezdés a)  pontja szerinti KASZ esetében a  kártya tároló elemén található azonosító adat
olvasásával és az állandó személyazonosító igazolványhoz tartozó PIN kód,
b) a 47/A. § (3) bekezdés b) pontja szerinti KASZ esetében az azonosító szám és a jelszó,
c) a 47/A.  § (3)  bekezdés c)  pontja szerinti KASZ esetében a  felhasználói neve és jelszava vagy ezek mellett még
a választott második tényező
alkalmazásával azonosítja magát. Helyes adatok esetén a  rendszer a  felhasználót azonosítja, az  azonosítás
eredménytelensége esetén hibajelzést ad.
(2) A KÜNY regisztrációhoz abban az esetben kapcsolódik tárhely szolgáltatás, ha azt a  felhasználó kéri. A 47/A. §
(3) bekezdés c) pontja szerinti KASZ-hoz minden esetben kapcsolódik tárhely szolgáltatás.
47/D. § (1) A KASZ felhasználási jogosultság megszűnik
a) a KÜNY-ben való regisztráció megszűnésével,
b) a felhasználó ez irányú kérelmére.
(2) Ha a KÜNY-höz tartozó elektronikus tárhely szolgáltatás használatához való jogosultság megszűnik, és
a) a tárhely üres, a szolgáltató megszünteti a tárhelyet, és erről a felhasználót írásban tájékoztatja,
b) a tárhely nem üres, a tárhely szolgáltatója haladéktalanul figyelmeztető üzenetet küld postai úton a felhasználó
címére, melyben 21 napos határidővel kéri a tárhely kiürítését. E határidő leteltével megszünteti a tárhelyet,
c) a tárhely nem üres és a regisztráció a felhasználó halála miatt szűnik meg, a szolgáltató a 47/F. § (2)–(5) bekezdése
szerint jár el.
(3) A megszüntetésre kerülő tárhelyen tárolt adatokat a szolgáltató helyreállíthatatlan módon törli.
47/E. § A szolgáltató a regisztrációhoz tartozó elektronikus tárhely forgalmát – dokumentumok átvételének nyomon
követése érdekében – folyamatosan naplózza. Ha a napló alapján a szolgáltató megállapítja, hogy a tárhelyen egy
éven át nem volt aktivitás, megkeresheti a személyiadat- és lakcímnyilvántartást kezelő szervet, és tisztázhatja, hogy
a tárhely tulajdonosa életben van-e. Ezt a tevékenységét évente megismételheti.
47/F.  § (1) Ha a  szolgáltató a  tárhely vizsgálat eredményeképpen megállapítja, hogy az  elhalálozott felhasználó
elektronikus tárhelyén nem található dokumentum, haladéktalanul gondoskodik a tárhely megszüntetéséről.
(2) Ha szolgáltató a  tárhely vizsgálat eredményeképpen megállapítja, hogy az  elhunyt tárhelyén található
dokumentum, a  dokumentumok azonnali letárolását követően haladéktalanul gondoskodik a  tárhely
megszüntetéséről.
(3) A  tárhely megszüntetésével egyidejűleg a  szolgáltató a  dokumentumok átvételének módjáról és helyéről
tájékoztatja a KÜNY adatbázis adatkezelőjét, amely megkeresi a hagyatéki leltár felvételére hatáskörrel rendelkező
illetékes hatóságot.
(4) Ha az  elhalálozás időpontjától számított 5 éven belül jelentkezik az  örökös, a  szolgáltató
a személyazonosságának, valamint az öröklés tényének vagy öröklésre való jogosultságának ellenőrzését követően
az örökössel egyeztetett módon, a költséghatékonyság figyelembevételével biztosítja az elhunyt tárhelyén található
dokumentumok átadását.
(5) Ha az  elhalálozás időpontjától számított 5 éven belül nem jelentkezik az  örökös, a  szolgáltató gondoskodik
a korábban a tárhelyről letárolt dokumentumok helyreállíthatatlan módon való törléséről.
47/G.  § Tároló elemmel rendelkező személyazonosító igazolványhoz kapcsolódó azonosítási szolgáltatást a  tároló
elemmel rendelkező állandó személyazonosító igazolvány kiadása iránti kérelem benyújtásával lehet igényelni.
47/H.  § (1) A  felhasználó jogosult több ügyfélkaput létesíteni és fenntartani. Ezek közül – a  (2)  bekezdésben
meghatározott kivétellel – azonban csak egy létesítése és fenntartása díjmentes. A további ügyfélkapu létesítéséért
fizetett díj a regisztrációs szerv bevételét képezi.
(2) Amennyiben a  felhasználó egy hivatali kapuval rendelkező, vagy azt létesíteni kívánó szervezet hivatali
kapujának működtetéséhez, a  hivatali kaput létesítő szervezet igazolásával, és az  ennek megfelelő elektronikus
levélcímmel igényel újabb ügyfélkaput, ez az ügyfélkapu is díjmentesen létesíthető.
47/I. § A korlátozottan cselekvőképes kiskorú önállóan is jogosult ügyfélkapu nyitására.
47/J.  § (1) A  felhasználó ügyfélkapu létesítését a  2016. január 1-jét követően kiállított érvényes személyazonosító
igazolvány birtokában is kezdeményezheti.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti esetben az  ügyfélkapu létesítéséhez szükséges személyes adatokon túl meg kell adni
a  felhasználó 2016. január 1-jét követően kiállított érvényes személyazonosító igazolványának okmányszámát és
a  személyazonosító igazolvány kiadásáról szóló kormányrendelet szerinti regisztrációs kódot (a  továbbiakban:
regisztrációs kód).
(3) A  regisztrációs adatbázis adatkezelője a  természetes személyazonosító adatokat, az  állampolgárságot és
az okmányszámot összeveti a személyiadat- és lakcímnyilvántartás adataival, továbbá ellenőrzi a személyazonosító
igazolvány érvényességét, valamint a regisztrációs kód megfelelőségét.”
(4) A Szeüsz. R. 103. § (1a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1a) Az  (1)  bekezdéstől eltérően az  első rendelkezés az  ügyintézési rendelkezések nyilvántartásának felületén
elektronikus úton is megtehető
a) természetes személy ügyfél esetében, ha rendelkezik KASZ-szal,
b) gazdálkodó szervezet és egyéb nem természetes személy esetében, ha az önálló képviseletre jogosult képviselője
rendelkezik KASZ-szal,
és a KASZ segítségével azonosítja magát.”
(5) A Szeüsz. R. 118. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A KAÜ magában foglalja)
„a) a KASZ azonosítást, valamint”
(6) A Szeüsz. R. 120. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az (1) bekezdés szerinti szolgáltatás része
a) az ügyfélkapu,
b) a hatóságok számára a benyújtott űrlap átmeneti tárolását biztosító tárhely, hozzárendelt jelszavas azonosításon
alapuló elérhetőség ellenőrzéssel (a továbbiakban: hivatali kapu),
c) az ügyfelek számára a hatósági válasz tárolásához tartozó, KÜNY regisztrálthoz rendelt tárhely, valamint az ebbe
történő elhelyezési lehetőség biztosítása,
d) ügyfél számára biztosított, űrlaphoz rendelt hivatali tárhelyre történő űrlap feltöltési szolgáltatás, illetve hatóság
számára biztosított hatóság, illetve ügyfél tárhelyére történő dokumentum feltöltési szolgáltatás (a  továbbiakban:
BEDSZ), valamint
e) a szolgáltatás által kezelt formátumú elektronikus űrlap megtervezését, illetve kitöltését lehetővé tevő program
biztosítása.”
(7) A Szeüsz. R. 50. alcíme a következő 179/A. §-sal egészül ki:
„179/A.  § Amíg a  Ket. 171/B.  § (2)  bekezdése alapján az  ügyfélkapu és a  részleges kódú telefonos azonosítás
ügyfél-regisztrációs nyilvántartását vezető szerv a  nyilvántartás adatait nem adja át a  KÜNY részére, e  rendelet
alkalmazásában KÜNY alatt az  ügyfélkapu és a  részleges kódú telefonos azonosítás ügyfél-regisztrációs
nyilvántartását is érteni kell.”
(8) Hatályát veszti a Szeüsz. R. 43. §-a, 123–130. §-a, 133–135. §-a.
74. § (1) Az egyes, az elektronikus ügyintézéshez kapcsolódó szervezetek kijelöléséről szóló 84/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet
5. alcímének címe helyébe a következő alcím lép:
„5. Kormány által kötelezően nyújtandó azonosítási szolgáltatások regisztrációja”
(2) Az egyes, az elektronikus ügyintézéshez kapcsolódó szervezetek kijelöléséről szóló 84/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet
7. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„7.  § (1) A  Ket.-ben meghatározott Központi Ügyfél-regisztrációs Nyilvántartás regisztrációs szervként a  Kormány
a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalát, a  fővárosi és megyei kormányhivatalokat,
a fővárosi és megyei kormányhivatalok járási (fővárosi kerületi) hivatalait, a Nemzeti Adó- és Vámhivatalt, a Magyar
Posta Zrt.-t, valamint Magyarország diplomáciai és konzuli képviseleteit jelöli ki. A  Központi Ügyfél-regisztrációs
Nyilvántartás adatbázis adatkezelője a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala, amely
az adatkezelői feladatok ellátása érdekében adatfeldolgozói szerződést köthet.
 (2) Az (1) bekezdéstől eltérően, a Ket. 168/D. § (2) bekezdésben megjelölt esetben a regisztrációs kérelem kizárólag
ott terjeszthető elő, ahol a személyazonosító igazolvány kiadása és az egységes arcképmás- és aláírás-felvételezés
szabályairól szóló kormányrendelet szerint az állandó személyazonosító igazolvány iránti kérelem előterjeszthető.
(3) A  Központi Ügyfél-regisztrációs Nyilvántartás regisztrációhoz tartozó tárhely szolgáltatás kijelölt szolgáltatója
a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.”
(3) Az egyes, az elektronikus ügyintézéshez kapcsolódó szervezetek kijelöléséről szóló 84/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet
a következő 9. §-sal egészül ki:
„9.  § Amíg a  Ket. 171/B.  § (2)  bekezdése alapján az  ügyfélkapu és a  részleges kódú telefonos azonosítás
ügyfél-regisztrációs nyilvántartását vezető szerv a nyilvántartás adatait nem adja át a Központi Ügyfél-regisztrációs
Nyilvántartás részére, e  rendelet alkalmazásában Központi Ügyfél-regisztrációs Nyilvántartás alatt az  ügyfélkapu
és a  részleges kódú telefonos azonosítás ügyfél-regisztrációs nyilvántartását is érteni kell. A  7.  § (1)  bekezdésétől
eltérően a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal, a  Magyar Posta Zrt., valamint Magyarország diplomáciai és konzuli
képviseleténél csak akkor lehet részleges telefonos kódú azonosítási szolgáltatáshoz regisztrálni, ha a  részleges
kódú telefonos azonosítás ügyfél-regisztrációs nyilvántartását vezető szerv a nyilvántartás adatait átadta a Központi
Ügyfél-regisztrációs Nyilvántartás részére.”
(4) Az  egyes, az  elektronikus ügyintézéshez kapcsolódó szervezetek kijelöléséről szóló 84/2012. (IV. 21.) Korm.
rendelet 1.  §-ában a  „közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL.
törvény” szövegrész helyébe a „közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.)” szöveg lép.
75. § A kormányablakokról szóló 515/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. melléklete a 3. melléklet szerint módosul.
23. Hatályon kívül helyező rendelkezések 76. § Hatályát veszti a  személyazonosító igazolvány kiadásáról és nyilvántartásáról szóló 168/1999. (XI. 24.)
Korm. rendelet.
77. § Hatályát veszti a  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény
végrehajtásáról szóló 114/2007. (V. 24.) Korm. rendelet 91.  §-t megelőző alcímében az  „és személyazonosító
igazolványa kiállítása” szövegrész.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök