text:
14/2015. (VII. 21.) ORFK utasítása a Rendőrség Fogdaépítési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6.  § (1)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv
fogdaépítési feladatainak végrehajtására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban:
Rendőrség).
2. Az utasítást kötelezően kell alkalmazni új fogdák építése esetében.
3. Az utasításban meghatározottakat a  meglévő fogdák felújítása, átépítése vagy átalakítása esetében – a  műszaki
adottságok figyelembevételével – a felújításra, átépítésre, átalakításra kerülő helyiségek esetében kell alkalmazni.
4. Az utasításban meghatározottak alapján nem kell átépítést, felújítást vagy átalakítást végrehajtani, ha a  meglévő
fogdában az őrzés és a fogvatartás biztonságos, és közvetlenül nem veszélyezteti az őrszemélyzet és a fogvatartottak
egészségét.
5. Az utasítás alkalmazásában:
a) biztonsági ablak:	hőszigetelt	(külső	áttetsző	síküveg	+	légrés	+	B1	áttörésbiztos	biztonsági	üveg)	üvegezésű,
befelé bukó típusú, mechanikailag megerősített és elektronikus jelzőrendszerbe bekötött, megfelelőségi
igazolással ellátott nyílászáró;
b) biztonsági ajtó: idomacél tokban elhelyezett, 3 kN dinamikus erőhatásnak ellenálló, mechanikailag megerősített,
oldható felfüggesztési pontokkal szerelt, a  zárkaegység folyosójára nyíló, nyitása szakaszolt reteszeléssel
biztosított, elektronikus jelzőrendszerbe bekötött, elektronikus nyitásérzékelővel, megfelelőségi igazolással
ellátott nyílászáró;
c) biztonsági rácsajtó: 100×200 cm nyílásméretű, a  befogadó és zárkaegység folyosói szakaszát elválasztó,
acélszerkezetű védőrács kialakításával és anyagával azonos, gumi vagy műanyag ütközővel szerelt nyílászáró;
d) biztonsági üveg: A1 dobásálló biztonsági üveg;
e) biztonsági zár: egyedi hengerzárbetétes zárszerkezet;
f ) élelmiszer-minőségbiztosítási rendszer: olyan tudományosan megalapozott rendszer, amely az  élelmiszerek
biztonságosságának érdekében a termék, valamint a feldolgozási és árukezelési folyamatok egyedi jellemzőit
figyelembe véve megállapítja a  jellemző veszélyeket, és meghatározza a  szabályozásukra szolgáló
intézkedéseket, tervezett megoldásokat tartalmaz a  szabályozás működésének szervezésére és a  rendszer
hatékonyságának folyamatos ellenőrzésére és felülvizsgálatára;
g) figyelemfelhívó lámpa: a  zárkaajtó és a  szabad levegőn tartózkodás céljára szolgáló belső udvar ajtó fölött,
valamint a fogdaparancsnoki irodában fényjelzést adó lámpa;
h) őrzésvédelmi berendezés: a fogdába telepített elektronikus riasztóberendezést, a támadásjelzőt (fogdariasztót),
az  egyszer használatos plombát, a  zárt láncú videó megfigyelő-, az  őrhívó és nyugtázó rendszert foglalja
magába;
i) rádiós támadásjelző: a fogda és a kísérés területén rádiós lefedettséggel rendelkező eszköz, amely manuálisan
aktiválható, illetve dőlésérzékelővel kombinált;
j) vandálbiztos: fokozott igénybevételnek, rongálási kísérletnek ellenálló kivitel;
k) védőrács: függőleges rudazattal készült acélszerkezet, amelynek merevítése biztosítja az  egy pontban ható
2 kN nagyságú erőhatás maradandó alakváltozás nélküli elviselését.
II. FEJEZET
A FOGDAÉPÍTÉSSEL KAPCSOLATOS ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK 1. Általános építési alapelvek és követelmények
6. Új fogda építése esetén többszintes fogda nem építhető.
7. A fogda kizárólag az épület talajszint feletti részén létesíthető, és az épület bármely szintjén elhelyezhető.
8. A fogda építésekor arra kell törekedni, hogy a zárkák ablakai rendőrségi területre nézzenek.
9. A harmadik emeleten vagy ennél magasabb szinten elhelyezett fogdák részére – az induló szinten külön előtérből
nyíló – fogdán kívüli felvonót kell építeni.
10. A fogdán csak egy bejárat létesíthető. Amennyiben tűzvédelmi szempontok miatt vészkijárat építése szükséges, azt
biztonsági rácsajtóval és elektronikus riasztóberendezéssel, valamint egyszer használatos plombával kell védeni.
11. A fogda bejáratát úgy kell kialakítani, hogy ahhoz függőfolyosó nem vezethet.
12. A tervezés során arra kell törekedni, hogy a  fogda megközelítési útvonala kerülje az  ügyfelek által használt
épületrészeket.
13. A fogda bejáratához vezető lépcsőházban meg kell akadályozni az  orsótérben történő le-, illetve a  nyílászárókon
történő kiugrás lehetőségét.
14. A fogdában beépítésre kerülő szerkezetek, felszerelési és berendezési tárgyak kialakítását úgy kell megoldani, hogy
azok a  szökést, a  szándékosan okozott sérüléseket és az  egészségkárosodás elkövetését megnehezítsék, továbbá
a  fogvatartottak által támadó eszközként közvetlen felhasználásra alkalmatlanok legyenek. A  berendezési és
felszerelési tárgyakat úgy kell kialakítani, hogy vandálbiztosak legyenek.
15. A fogda építésének főbb követelményei az 1. melléklet szerinti helyiségkönyvben találhatók.
2. A fogda típusa, befogadóképessége 16. Az építendő fogda típusát, a zárkák számát és befogadóképességét az adott terület – jelenlegi és várható – bűnügyi
fertőzöttségének figyelembevételével, az  üzemeltető szerv javaslata alapján az  Országos Rendőr-főkapitányság
(a  továbbiakban: ORFK) közrendvédelmi, bűnügyi, építési, valamint közegészségügyi és munkabiztonsági
szakterületeinek vezetői közösen határozzák meg.
3. Minimális hely- és helyiségigény 17. A fogdákban kötelezően előírt minimális hely- és helyiségigénnyel kapcsolatos értékeket a 2. melléklet tartalmazza.
18. A befogadó helyiség, a  kihallgató helyiség és az  ügyvédi beszélő szükséges mennyiségét a  fogvatartásért felelős
határozza meg.
19. Három fő befogadóképességű zárkánál nagyobb nem létesíthető.
20. A folyosók szélessége 150 cm-nél kisebb, illetve magasságuk 250 cm-nél alacsonyabb nem lehet.
21. Azokban a helyiségekben, ahol a minimális alapterület-igény nincs meghatározva, ott a berendezési és felszerelési
tárgyak száma és mérete, valamint az antropometriai és az ergonómiai alapelvek és a jogszabályok határozzák meg
a helyszükségletet.
4. A helyiségek elhelyezési követelményei 22. A fogda bejáratát úgy kell kialakítani, hogy csak a befogadó egységbe nyíljon.
23. Az ügyvédi beszélőt úgy kell kialakítani, hogy azt a fogvatartott a fogda területéről, az ügyvéd pedig a fogdán kívülről
tudja megközelíteni.
24. A fogdaőri irodának és a fogdaparancsnoki (őrparancsnoki) irodának egymásba nyílóan, a zárkaegység közelében kell
lennie.
25. A befogadó egységben a fogvatartottak által használt WC helyiséget a befogadó helyiség közelében kell elhelyezni.
26. A zárkaegységet a befogadó egységtől zárható védőrácsnak kell elválasztania.
27. A fogda minden helyisége ajtajának – a  fogdaparancsnoki (őrparancsnoki) iroda és a  letéti helyiség kivételével –
a folyosóról kell nyílnia.
III. FEJEZET
A FOGDA ÉPÍTÉSZETI KÖVETELMÉNYEI 5. Térelhatároló szerkezetek
28. A külső határoló falaknak, a szabad levegőn tartózkodás céljára szolgáló belső udvar falainak, valamint a zárkaegységet
a befogadó egységtől elválasztó falaknak megbontásnak ellenálló kivitelben kell készülniük.
29. Vázszerkezetű, szerelt válaszfalak építése tilos. A  válaszfalaknak megbontásnak ellenálló kivitelben, 25 cm
vastagságban, kisméretű tömör téglából kell készülniük.
30. A fogda alsó és felső födémét minimum 2 kN/m² hasznos teherbírásra kell méretezni.
31. A szabad levegőn tartózkodás céljára szolgáló belső udvar esetén a  be- és kilátás megakadályozásáról, továbbá
a  szabad nyílások védőráccsal és védőhálóval történő lezárásáról gondoskodni kell. Az  udvar – bejárati ajtóhoz
közeli – tetejének 1/3 részét fényáteresztő, vízhatlan fedélanyaggal le kell fedni.
32. A zárkában és az elkülönítőben lévő WC helyiséget falazott válaszfallal, kétszárnyú acél lengőajtó beépítésével kell
leválasztani.
33. A fogvatartottak által használt WC fülkéket (befogadó egységben lévő fogvatartotti WC és a mosdó-zuhanyozóban
lévő WC) a helyiség többi részétől olyan ajtóval és válaszfallal kell elválasztani, amelyek a padlószint felett 30–100 cm
közötti magasságban a bent tartózkodó személyt takarják.
34. A fogvatartott biztonságos mozgatásának végrehajtása érdekében a fogda helyiségei üvegfelületének kitörés elleni
védelmét rácshálóval vagy biztonsági fóliával biztosítani kell.
6. Nyílások, nyílászárók, rácsok 35. A közvetlen, természetes megvilágításra szolgáló szabad bevilágító felület és a  helyiség alapterületének aránya
minimálisan 1/8:
a) a befogadó helyiségben;
b) a fogdaparancsnoki (őrparancsnoki) irodában;
c) a fogdaőri irodában;
d) a kihallgató helyiségben;
e) a többfunkciós helyiségben;
f ) az orvosi vizsgálóban;
g) a zárkákban;
h) az ügyvédi beszélőnek az ügyvédi részében;
i) az ideiglenes őrzésre kialakított helyiségekben.
36. A megfelelőség igazolással rendelkező biztonsági nyílászárók alkalmassági kritériumait az  ORFK közrendvédelmi,
bűnügyi, építési, valamint közegészségügyi és munkabiztonsági szakterületeinek vezetői közösen állapítják meg.
37. A biztonsági ablakot a belső falsíkra kell beépíteni.
38. Ha a  környező épületek elhelyezkedése és magassága indokolttá teszi, további lamellás vagy egyéb rendszerű
belátásgátlóról is gondoskodni kell.
39. A befogadó és zárkaegység folyosói szakaszát elválasztó rácsba a zárkaegységbe baloldalra nyíló, biztonsági rácsajtót
kell beépíteni.
40. A biztonsági ablakkal nem védett nyílások behatolás és szökés elleni védelmét ráccsal kell biztosítani. A védőrácsokat
legalább 50 centiméterenként vízszintes merevítéssel a főfalba kell bekötni. A beerősítési pontoknak képesnek kell
lenniük arra, hogy egyenként legalább 2 kN húzóerőt kilazulás nélkül elviseljenek.
41. Az ügyvédi beszélőben a  fogvatartott és az  ügyvéd által használt fülkék közötti elválasztó falba – 80 cm parapet
magasságban – olyan 50×80 cm méretű perforált törésmentes plexi vagy biztonsági üvegből készült átbeszélő
ablakot kell beépíteni, amelyen át a  személyek egymást láthatják, a  közvetlen beszélgetés lefolytatható. Mindkét
oldalon jegyzetelésre alkalmas írópultot és A4 méretű papírlap átadására alkalmas 22 cm széles, 0,5 cm magas rést
kell kialakítani.
42. A különböző típusú biztonsági ajtókat funkciójuknak megfelelően az alábbi helyeken kell beépíteni:
a) „A” típusú 100/210 cm szárnyméretű, a  befogadó egységbe nyíló, kitekintő sávval és külső-belső kilinccsel
ellátott biztonsági ajtót fogda bejárati ajtónak;
b) „B” típusú 75/210 cm szárnyméretű, a befogadó egység folyosójára nyíló, betekintő sávval és külső kilinccsel
ellátott biztonsági ajtót fogvatartotti WC ajtónak;
c) „C” típusú 100/210 cm szárnyméretű, a  zárkaegység folyosójára nyíló, a  zárka belső falsíkjában elhelyezett,
betekintő sávval, ételbeadó nyílással, külső kilinccsel ellátott biztonsági ajtót zárkaajtónak;
d) „D” típusú 100/210 cm szárnyméretű, a  befogadó egység folyosójára nyíló, a  helyiség belső falsíkjában
elhelyezett, felső részen 70×70 cm ráccsal ellátott biztonsági ajtót ideiglenes őrzésre kialakított helyiség
ajtónak.
43. A biztonsági ajtókban típusuktól függően kialakítandó:
a) kitekintő sáv:   40×10 cm méretű, a  befogadó egység oldalon felhajtható takarólappal ellátott biztonsági
üvegből készült padlószint felett 150 cm magasságban;
b) betekintő sáv:  40×10 cm méretű, folyosói oldalon felhajtható takarólappal ellátott biztonsági üvegből készült
padlószint felett 150 cm magasságban;
c) ételbeadó nyílás:  25×20 cm méretű önbeugrós húzózárral ellátott 95 cm magasságban.
44. A zárkaajtókat úgy kell elhelyezni, hogy azok a zárkára a legnagyobb betekintést biztosítsák.
45. A nyílászárók csak festett vagy öntapadós papír alapanyagú felirattal láthatók el.
46. A nyitható védőrácsot, a biztonsági rácsajtót biztonsági zárral kell felszerelni.
47. A védőrácson a szabad rácsnyílás nagysága legfeljebb 12 cm lehet.
7. Burkolatok, felületképzések 48. Az alkalmazott burkolatoknak és felületképzéseknek meg kell felelniük a  jogszabályban előírt közegészségügyi,
higiéniai, tűz-, munka-, balesetvédelmi és biztonsági követelményeknek.
49. Csak hézagmentes, mosható, fertőtleníthető, PEI szabvány szerinti – ötös minőségű – kopásálló, egyenletes kiképzésű,
megfelelő nagy teherbírású padlóburkolat és falburkolat alkalmazható.
50. A pozitív külső sarkokat élvédővel szerelt kivitelben kell kialakítani.
51. A padlóburkolatot csúszásgátlóval kell ellátni. 52. A kísérő lábazat csak mosható és biztonságosan rögzíthető kivitelű lehet.
53. A zárkában a mosdó mögött és körül greslap burkolatot kell készíteni, a mosdó felett fényesre csiszolt acélból készült
tükröt szintbe süllyesztve kell elhelyezni.
IV. FEJEZET
A FOGDA ÉPÜLETGÉPÉSZETI KÖVETELMÉNYEI 8. Fűtés
54. A fűtést alapvetően padlófűtéssel kell megoldani, ez  esetben a  hőelosztó központot a  zárkaegységen kívül kell
elhelyezni.
55. A folyamatos (éjjel-nappal) üzemű központi fűtési rendszerrel a folyosókon 18–20 °C, a fogvatartottak zárkáiban és
a  személyi állomány elhelyezésére szolgáló helyiségekben 21–23 °C, a  mosdókban és a  zuhanyozókban 23–24  °C
hőmérsékletet kell biztosítani.
56. A zárt terű helyiségekben a hőleadókat és a csatlakozó vezetékeket 1 kN erőhatásnak ellenálló mechanikai rögzítéssel
kell elkészíteni.
57. A folyosón a fűtési vezetékek a padlószinttől mért 240 cm magasság felett, szabadon, takarás nélkül is vezethetők.
9. Vízellátás-csatornázás 58. Minden mosdó-zuhanyozóban és a zárkákban felszerelt mosdóknál hideg és meleg vizet kell biztosítani. A meleg víz
legfeljebb 45 °C-os kevert víz lehet.
59. A használati melegvíz-szolgáltatás folyamatossága érdekében – távhőszolgáltatás esetén – a karbantartási időszakra
elektromos forróvíztárolót is kell tervezni. A  forróvíztárolót a  személyzeti WC-ben kell elhelyezni. Ez  esetben
a személyzeti WC alapterületét növelni kell.
60. A zárkában 1 db hideg-melegvizes mosdót kell felszerelni, és 1 db 10 cm vastag válaszfallal leválasztott, mesterséges
szellőzéssel ellátott WC helyiséget kell kialakítani.
61. A hőfokszabályozós keverőszelep csak zárható, lehetőség szerint falba süllyesztett szekrényben helyezhető el.
62. A csatorna, a hideg víz és a kevert meleg víz vezetékeit falba kell süllyeszteni.
63. A vizes berendezési tárgyak szerelvényeinek tartozékait úgy kell kialakítani, hogy csak szerszám használatával
legyenek bonthatók.
64. A vízvezetékrendszer bármely okból történő megbontása kizárólag a  közegészségügyi-járványügyi előírások
betartásával végezhető.
65. Lengőkaros csaptelep (orvosi vizsgálót kivéve), valamint mosdóhoz, mosogatóhoz záródugó és lánc nem szerelhető.
66. A vandálbiztos mosdóknak falra szerelhetőknek és tartókonzol nélküli kivitelűeknek kell lenniük.
67. A hárommedencés mosogatót zártszelvényű, rögzített lábakon álló kivitelben, két kevert melegvíz- és egy hidegvízcsatlakozással, kifolyószelepekkel kell kialakítani. A kevert meleg víz hőmérséklete legfeljebb 45 °C-os lehet.
68. A zuhanyozót nyomógombos hideg-kevert meleg vizes szeleppel kell ellátni.
69. A WC ülőkének és a WC csészének vandálbiztosnak, a WC csészének mélyöblítésű kivitelűnek kell lennie.
70. A WC öblítésére csak falhoronyba szerelt öblítő szelep alkalmazható.
71. A padlóösszefolyó fedelének kiemelését 1 kN húzóerőt elviselő rögzítéssel kell megakadályozni.
72. A zárkaegység mosdó-zuhanyozójában az alábbi mennyiségű berendezési tárgyakkal kell ellátni:
a) 2 db zuhanyállás;
b) 2 db mosdó;
c) 1 db WC.
10. Szellőzés 73. A huzamos emberi tartózkodásra szolgáló helyiségekben kizárólag természetes szellőzést kell biztosítani a  belső
falsíkra beépített ablakok nyitásával.
74. Csak közvetlen természetes szellőzéssel tervezhetők:
a) befogadó helyiség;
b) fogdaparancsnoki (őrparancsnoki) iroda;
c) fogdaőri iroda;
d) orvosi vizsgáló;
e) kihallgató;
f ) zárkák;
g) ideiglenes őrzésre kialakított helyiség;
h) mosdó-zuhanyozó (és megfelelő hatékonyságú páramentesítésről kell gondoskodni);
i) többfunkciós helyiség;
j) szabad levegőn tartózkodás céljára szolgáló belső udvar.
75. Az egyéb helyiségekben – közvetlen természetes szellőzés hiányában – a  természetes szellőzés hatásfokával
egyenértékű mesterséges, gépi szellőzést kell tervezni.
76. Ha a  szellőzőgépek gépház építését teszik szükségessé, azt a  zárkaegységen kívül kell elhelyezni. A  gépek
távműködtető kapcsolóit és ellenőrző lámpáit – felirati táblákkal ellátva – a fogdaőri irodában kell elhelyezni.
77. Légcsatornák csak a folyosón, 240 cm magasság felett szerelhetők. A leágazásoknak a helyiségek belső falsíkján kell
végződni, védőhálóval ellátva. A védőhálót 2 mm átmérőjű és 20 mm lyukbőségű acéldrótfonatból, a széleken és
a merevítő bordákon hegesztéssel rögzített kivitelben kell elhelyezni.
V. FEJEZET
A FOGDA ÉPÜLETVILLAMOSSÁGI KÖVETELMÉNYEI 78. A hálózati elektromos energiát (világítás, épületgépészeti, őrzésvédelmi és jelzőberendezések) az  épület
főkapcsolójától külön fővezetékkel megépített hálózatról kell ellátni. Az  elosztó berendezést megfelelő
elektromágneses szigetelés mellett a  fogdaparancsnoki irodában kell elhelyezni. A  tűzvédelmi főkapcsolót
a fogdaparancsnoki irodában kell elhelyezni.
79. Hálózati áramkimaradás esetén szünetmentes áramellátást kell biztosítani a  tartalékvilágítási és az  őrzésvédelmi
berendezések, valamint a menekülési útvonalak megjelölésére szolgáló irányfények üzemeltetéséhez, ami biztosítja
az Országos Tűzvédelmi Szabályzatban meghatározott követelményeket.
80. Az elektromos vezetékeket 240 cm padlószint feletti magasságig falba süllyesztett védőcsőbe, illetve szerszámmal
bontható csatlakozódobozba kell szerelni. Olyan helyiségben, ahol a fogvatartott felügyelet nélkül nem tartózkodik,
az előírt magasság felett – ha a besüllyesztést az épületszerkezet nem teszi lehetővé – egyéb szabványos vezeték- és
kábelszerelési módot is lehet alkalmazni. Ha a fogvatartottak által felügyelet nélkül használt helyiségekben kötődoboz
elhelyezése szükséges, azt a  kötések elkészítése után el kell vakolni. A  kötődobozban a  kötést csak szabványos
vezeték-összekötőkkel lehet elvégezni.
81. Csak tűz- és vandálbiztos lámpatest, illetve hozzáférhetőség és mechanikai védelem szempontjából vele azonos, más
típusú világítótest alkalmazható azokban a helyiségekben, ahol a fogvatartottak felügyelet nélkül tartózkodnak.
82. Az egyes helyiségek általános, mesterséges megvilágítását hálózati energiaellátásról az  alábbi értékekkel kell
biztosítani:
a) folyosó: 200–300 lux;
b) bejárat előtti tér: 150 lux;
c) zárka: 200 lux;
d) mosdó-zuhanyozó: 100–150 lux;
e) orvosi vizsgáló: 300–500 lux.
83. A 82. pontban felsorolt helyiségek általános, mesterséges megvilágítását tartalék energiaellátásról 50 lux értékkel kell
biztosítani.
84. A fogda területén helyi, mobil világítóberendezést vagy -eszközt elhelyezni, alkalmazni tilos.
85. Kapcsolók, nyomógombok csak a folyosón, az ajtók kilincs felőli oldalán 10 cm távolságra, 140 cm magasságra (több
működtető szerelvény alkalmazása esetén egymás alá, feliratozva) helyezhetők el.
86. A folyosó (közlekedő) világítási kapcsolóját a fogdaparancsnoki (őrparancsnoki) vagy fogdaőri irodában kell elhelyezni.
87. A bejárati ajtó felett (kívülről) 1 db, a  81.  pontban meghatározott típusú lámpatestet kell felszerelni, amelyet
a folyosóról kell működtetni.
88. Elektromos csatlakozások, csatlakozó aljzatok csak az  alábbi helyeken szerelhetők fel a  szünetmentes hálózatról
működők jelölésével:
a) fogdaparancsnoki, fogdaőri irodában: az íróasztal mellett 40 cm magasságban minimum 2 db, az elektronikus
riasztóberendezés jelzőközpontja mellett 140 cm magasságban 2 db;
b) orvosi vizsgálóban: a vizsgáló asztal mellett 3 db;
c) kihallgató helyiségben: 1 db, a rögzített asztal melletti falsíkon 2 db;
d) tálaló-melegítőkonyhában: a főzőzsámoly, hűtőgép csatlakoztatása rögzített kötéssel és 140 cm magasságban
elhelyezett MSZ 2364 szabvány előírásai szerint felszerelt kapcsolóval és ellenőrző lámpával;
e) mosó-szárítóhelyiségben: a mosó-szárítógép csatlakoztatása rögzített kötéssel.
VI. FEJEZET
AZ ŐRZÉSVÉDELEM ÉS A TÁVBESZÉLŐVEL TÖRTÉNŐ ELLÁTÁS TECHNIKAI KÖVETELMÉNYEI
89. Az őrzésbiztonságot, személyvédelmet veszélyeztető események jelzésére:
a) elektronikus riasztóberendezést;
b) támadásjelző (fogdariasztó) rendszert;
c) zárt láncú videó megfigyelő rendszert;
d) őrhívó és nyugtázó rendszert;
e) őrzésbiztonságot fokozó egyéb technikai berendezést, felszerelést;
f ) távbeszélő ellátást
kell biztosítani.
90. A riasztóközpontnak, a fali támadásjelző rendszernek, az őrhívó és nyugtázó rendszernek, valamint a zárt láncú videó
megfigyelő rendszernek szünetmentes energiaellátással kell rendelkeznie.
11. Az elektronikus riasztóberendezés 91. Elektronikus riasztóberendezést valamennyi fogdánál ki kell építeni.
92. Az elektronikus riasztóberendezés jelzőközpontját a fogdaparancsnoki (őrparancsnoki) vagy a fogdaőri irodába kell
telepíteni.
93. A fogda biztonságtechnikájának kezelésére olyan riasztóközpontot kell kiépíteni, amely képes
a követelményrendszerben szerepeltetett valamennyi alrendszer fogadására, integrálására, eseménynapló tárolására
és abban történő egyszerű, felhasználóbarát keresésre.
94. A központnak rendelkeznie kell olyan grafikus (LED mátrix) kijelzővel, amelyen valamennyi esemény egyszerűen
követhető. A központnak rendelkeznie kell elkülönített fény- és hangkijelzővel, valamint intelligens kezelői felülettel.
12. Támadásjelző (fogdariasztó) rendszer 95. Fali nyomógombos támadásjelző telepítése valamennyi fogdában kötelező.
96. A teljes kísérési útvonalon piros színű, könnyen aktiválható fali nyomógombos támadásjelző gombokat kell felszerelni
130 cm magasságban, 200 cm-enként úgy, hogy a kísérési útvonalon oldalanként, váltottan kerüljenek az eszközök
elhelyezésre.
97. Fali nyomógombos támadásjelző gombot kell kiépíteni:
a) a bejáratnál;
b) a befogadó helyiségben;
c) a kihallgatóban;
d) az orvosi vizsgálóban;
e) a többfunkciós helyiségben;
f ) a fogdaőri irodában;
g) a fogdaparancsnoki (őrparancsnoki) irodában;
h) az ügyvédi beszélőben;
i) a szabad levegőn tartózkodás céljára szolgáló belső udvar bejáratánál.
98. A támadás helyének és tényének villogó vörös fénnyel és hangjelzéssel történő kijelzését a  támadás helyén és
az elektronikus riasztó-rendszeren is biztosítani kell. A jelzés törlésének lehetőségét úgy kell megoldani, hogy a jelzést
annak keletkezési helyén csak speciális eszközzel (pl. kulccsal) vagy a fogdaügyeleten elhelyezett központban kód
megadásával lehessen törölni.
99. Rádiós támadásjelző telepítése nem kötelező. 13. A zárt láncú videó megfigyelő rendszer
100. Zárt láncú videó megfigyelő rendszert minden fogdában ki kell építeni.
101. A fogda zárt láncú videó megfigyelő rendszerének konkrét műszaki követelményeit, telepítésének helyét
a  fogvatartásért felelős az  ORFK fogvatartást szakirányító szervének egyetértésével, a  fogda helyi adottságainak
figyelembevételével határozza meg.
102. Az ideiglenes őrzésre kialakított helyiségeket és a  szabad levegőn tartózkodás céljára szolgáló belső udvart
vandálbiztos kivitelű kamerákkal úgy kell ellátni, hogy a kamerák egymással átellenes mennyezeti sarokba kerüljenek
annak érdekében, hogy holt tér nélkül egymás alá lássanak. Azokon a  helyeken, ahol az  őrizetesek kísérővel
tartózkodnak, normál kivitelű, nem vandálbiztos kamera elhelyezése is elegendő.
14. Az őrhívó és nyugtázó rendszer 103. Őrhívó és nyugtázó rendszer kiépítése minden fogda esetében kötelező.
104. Valamennyi zárka belsejében és a szabad levegőn tartózkodás céljára szolgáló belső udvaron kötelező az ajtó mellett
vandálbiztos őrhívó gomb (gyengeáramú működés 24 V) kialakítása, amelynek megnyomása esetén a figyelemfelhívó
lámpa ad fényjelzést. A jelzések nyugtázása a zárka és a szabad levegőn tartózkodás céljára szolgáló belső udvar előtt,
a  folyosón elhelyezett nem vandálbiztos gombbal történik. Az  őrhívó és nyugtázó rendszert nem kötelező
a riasztóközponthoz integrálni.
15. Őrzésbiztonságot fokozó egyéb technikai berendezés, felszerelés 105. Nem vagy ritkán használt nyílások védelme érdekében egyszer használatos plomba is alkalmazható.
16. A távbeszélő 106. A fogdaparancsnoki (őrparancsnoki) iroda részére távbeszélőt kell biztosítani. A  fogdaőri irodában csak olyan
távbeszélőt lehet használni, amelynél nem kapcsolható külső városi hívás kezdeményezésére és fogadására alkalmas
telefonvonal.
107. A fogvatartottak telefonálásának biztosítása érdekében egy darab telefonkártyával működő, vezetékes, közcélú
távközlési szolgáltatóhoz csatlakozó telefonkészüléket kell falra szerelt kivitelben, zárható szekrényben felszerelni
a többfunkciós helyiségben. A telefonkészülékhez egy ellenőrző telefont (telefonkagyló) is be kell üzemelni.
108. A fogdaobjektum területén a fogvatartottak kísérésekor használt felvonó berendezés fülkéjében az őrparancsnok felé
személyhívó kapcsolatot vagy támadásjelző gombot kell kiépíteni. A  kábelezést a  felvonó vezérlőkábelében kell
megvalósítani.
VII. FEJEZET
BERENDEZÉSEK 109. A fogdában a fogvatartottak részére az alábbiakban felsorolt egyedi berendezési tárgyakat kell elhelyezni:
a) rögzített nyitott tároló szekrény: a  zárkán kívül a  közlekedőtérben jól szellőztethető, beépített rekeszes
(személyenként 20×25 cm-es alapterületű és 30 cm magasságú rekeszek) szekrény, amely a  tisztálkodó
eszközök tárolására szolgál;
b) rögzített nyitott tároló polc: a  zárkában a  fogvatartott magánál tartható személyes tárgyai elhelyezésére
szolgáló, fémből, lekerekített sarkokkal készült tároló polc (100×80×25cm méretű), amelynek a belső területe
vízszintesen legalább 3 részre, függőlegesen két részre van felosztva. A polc hátoldalán minimum 4 ponton,
fém dübellel a falhoz kell rögzíteni oly módon, hogy a csavarok ne legyenek oldhatóak (csavarfejhegesztéssel);
c) rögzített fekhely: 90×200 cm méretű vízszintes felületű, szögacél (zártszelvény) vázra egyenként oldhatatlan
kötéssel rögzítve, legalább 36 mm vastag, csomómentes, gyalult, lakkozott, hézagmentesen egymás mellé
illesztett keményfából vagy ennek megfelelő szilárdságú más anyagból kell készíteni. A fekhelyeket egymástól
minimum 60 cm, az ajtótól 80 cm távolságra, a talajszinttől 45 cm magasságra kell beépíteni;
d) rögzített asztal: 80×80×75 cm méretű, a  c)  alpont szerinti anyagokból. A  rögzített asztalt lehetőség szerint
a rögzített fekhely végénél kell elhelyezni úgy, hogy a fekhelyen ülve használható legyen az asztal;
e) rögzített ülőke: 40×40×45 cm méretű, a c) alpont szerinti anyagokból.
110. A beépítést, a  rögzítést a  födémszerkezetbe (padlóba), a  helyiség falába befalazó karmokkal vagy rögzítés céljára
alkalmas más szerkezettel úgy kell megoldani, hogy az rögzítési pontonként legalább 1 kN, fekpadoknál 2 kN húzó- és
oldalirányú erőt kilazulás nélkül elbírjon. A rögzítéseket a padlófűtésre tekintettel kell tervezni.
VIII. FEJEZET
EGYÉB KÖVETELMÉNYEK 111. A fogvatartottak által működtetett villamos berendezések 24 V feszültségről üzemelnek. Egyéb helyiségekben
hálózati (230 V) feszültségről, védővezetővel ellátott, érintésvédelmi szempontból kifogástalan berendezéseket,
dugaszolóaljzatokat, kapcsolószekrényeket, világításkapcsolókat, helyiség- és belsőtérfigyelő kamerákat,
szünetmentes tápegységről működtetett képernyős munkahelyeket kell létesíteni.
112. A személyzeti helyiségekben és az  orvosi vizsgálóban a  hideg-melegvizes kézmosó csapok mellett falra szerelt
kézfertőtlenítő- és papírtörlő-adagolót kell felszerelni.
113. Valamennyi helyiségben – kivéve a  szabad levegőn tartózkodás céljára szolgáló helyiség (belső udvar) – sérülés
okozására nem alkalmas fedeles szeméttároló edényt kell elhelyezni.
114. Azokban a helyiségekben, ahol a dohányzás engedélyezett, a fogvatartottak részére falra rögzített, billenős, élmentes,
fémből készült, őrzésbiztonsági szempontból megfelelő hamutartót kell biztosítani.
115. A huzamos tartózkodás céljára szolgáló helyiségek falazatának, berendezési tárgyainak színdinamikai szempontból
– figyelembe véve a  pszichés tényezőket – harmonizálniuk kell, a  felületeknek káprázatmentes környezetet kell
biztosítaniuk.
116. A tálaló-melegítőkonyhák esetében élelmiszer-minőségbiztosítási rendszert kell kiépíteni és működtetni.
117. A fogdaőrök részére lehetőleg fogda közelében fekete-fehér rendszerű öltözőt kell kialakítani.
118. A tervezés, a  létesítés és a kivitelezés szakaszában az ORFK építési szakterülete biztosítja az ORFK munkavédelmi,
közegészségügyi szakhatóságok bevonását.
119. Építés, átalakítás esetén vázlattervet kell készíteni. 120. Az ORFK építési szakterülete intézkedik arról, hogy az elkészült terveket (vázlattervet, építési engedélyezési tervet,
kiviteli tervet) az  ORFK közrendvédelmi, bűnügyi, valamint közegészségügyi és munkabiztonsági szakterületei
felülvizsgálják és jóváhagyják.
121. A kivitelezés csak jóváhagyott tervek alapján kezdhető meg.
122. A tervezés, építés során felmerült vitás kérdések esetében az  ORFK közrendvédelmi, bűnügyi, építési, valamint
közegészségügyi és munkabiztonsági szakterületeinek vezetői közösen döntenek.
123. A beépített, a  rögzített és a  mobil bútorokat – a  berendezési terv alapján – egymástól elkülönítetten kell
a tervdokumentációban felsorolni és a költségeiket megállapítani.
124. A műszaki átadás-átvételi és használatbavételi eljárásra a  jóváhagyó szervek (ORFK közrendvédelmi, bűnügyi,
valamint közegészségügyi és munkabiztonsági szakterület) meghívására az ORFK építési szakterület intézkedik.
IX. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 125. Ez az utasítás a közzétételét követő tizenötödik napon lép hatályba.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1121/2012. (IV. 21.) Korm. határozata a közösségi közlekedés átalakításáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról 2010. évi
XLIII. törvény 31. §-ának (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a közösségi közlekedés
átalakításával kapcsolatos feladatok ellátására – 2012. május 1. napjával kezdődően egy éves időtartamra – dr. Fónagy
Jánost kormánybiztossá nevezi ki. 2. A kormánybiztos feladatkörében koordinatív hatáskörben eljárva közreműködik
a) a közösségi közlekedés szervezeti kereteinek, ingatlanvagyonával kapcsolatos feladatainak korszerűsítésében;
b) a közösségi közlekedés intézményi és működési rendszerére vonatkozó szabályozás felülvizsgálatában;
c) a közösségi közlekedés bevételeinek és támogatásainak konszolidációja érdekében, a tarifa és
kedvezményrendszer felülvizsgálatában; d) a közösségi közlekedési szolgáltatók menetrendjének összehangolásával kapcsolatos folyamatokban;
e) a közúti és vasúti közösségi kapcsolódó hazai háttéripar, így különösen a gépgyártó és járműgyártó kapacitások
megteremtésével, fejlesztésének előmozdításával kapcsolatos feladatokban; f) a közösségi közlekedés átalakításával kapcsolatos kommunikációban.
3. A kormánybiztos a 2. pontban foglalt feladatai érdekében
a) együttműködik a közösségi közlekedés átalakításával kapcsolatos szakterületeket vezető állami vezetőkkel,
koordinálja a szakterületek közötti együttműködést; b) közreműködik a közösségi közlekedést érintően a Kormány, illetve a kormányzati döntés-előkészítő testületek
részére benyújtandó előterjesztések előkészítésében; c) észrevételeket tehet a kormány-előterjesztésekre, a központi államigazgatási szervek előterjesztéseire,
jogszabály tervezeteire, valamint jelentés tervezeteire; d) közreműködik a közösségi közlekedést érintő javaslatok előkészítésében, koncepciók kidolgozásában;
e) szükség esetén a feladatkörrel rendelkező miniszter, illetve a Kormány intézkedését kezdeményezheti.
4. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja, feladata ellátásáért a miniszterelnöknek felelős.
5. A kormánybiztos e tevékenységét díjazás nélkül látja el.
6. A kormánybiztos munkáját titkárság segíti, amelynek elhelyezéséről a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium és
a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium megállapodást köt. 7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1165/2018. (III. 27.) Korm. határozata az „okos város” funkcionalitás magyarországi elterjedését szolgáló központi szolgáltatásplatform létrehozásával kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány – egyetértve az  „okos város” funkcionalitás magyarországi elterjedését szolgáló központi szolgáltatásplatform
létrehozásával és e célból Monor Városban megvalósított pilot projekt központi finanszírozásával –
 1. a szolgáltatásplatform szakmai, illetve jogi megalapozásához szükséges megvalósítási tanulmány előkészítése
céljából
a) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon 10 000 000 forint költségvetési forrás egyszeri
biztosításáról a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 1. Belügyminisztérium igazgatása cím javára;
b) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon 5 000 000 forint költségvetési forrás biztosításáról
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség igazgatása cím javára;
c) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének
58. Monor Város Önkormányzata feladatainak támogatása alcímmel történő kiegészítését;
d) az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva – az  okos város funkcionalitás létrehozását
megalapozó helyi előkészítési feladatokhoz – a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet, 2. A helyi önkormányzatok működési célú kiegészítő támogatásai cím terhére 5 000 000 forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 58. Monor Város
Önkormányzata feladatainak támogatása alcím javára, az 1. melléklet szerint;
e) egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  d)  alpont szerint átcsoportosított előirányzat terhére, az  abban
meghatározott támogatási célra, pályázat és támogatási kérelem benyújtása nélkül, a  támogatás
felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján az  érintett
települési önkormányzat részére költségvetési támogatást nyújtson 2018. július 31-i felhasználási határidővel;
f ) egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter az  e)  alpont szerinti költségvetési támogatást a  támogatói okirat
kiadását követően folyósítsa az érintett települési önkormányzat számára;
Felelős: az a)–d) alpontok vonatkozásában nemzetgazdasági miniszter
az e)–f ) alpontok vonatkozásában belügyminiszter
Határidő: az a)–d) alpontok vonatkozásában azonnal
az e)–f ) alpontok vonatkozásában a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
 2. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával, az  1.  pont szerinti
megvalósíthatósági tanulmány alapján
a) – Monor Város Önkormányzatával együttműködésben – készítse elő és terjessze a  Kormány elé a  központi
okosváros-platformszolgáltatást közszolgáltatásként definiáló és ennek tartalmát részletesen meghatározó
szabályozást;
b) tegyen javaslatot
ba) a  platformszolgáltatáshoz – annak létrehozásához, bevezetéséhez, fenntartásához – szükséges
központi költségek biztosítására,
bb) a  Monor városban kialakított mintarendszer elkészítéséhez, bevezetéséhez és fenntartásához
szükséges, valamint az azzal összefüggő helyi költségek biztosítására.
Felelős: belügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. július 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2011. (II. 22.) ME határozata a Nemzetközi Agrárkutatások Tanácsadó Csoportja jogállásáról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a vidékfejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. felhatalmazom a vidékfejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Nemzetközi Agrárkutatások Tanácsadó
Csoportja jogállásáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegének – a jóváhagyás
fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
3. felhívom a vidékfejlesztési minisztert, hogy a Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét
a Megállapodás végleges szövegének megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1297/2012. (VIII. 13.) Korm. határozata az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Közhasznú Nonprofit Kft. üzletrésze kisebbségi hányadának értékesítéséről.
A Kormány arra tekintettel, hogy az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Alapítványa fenntartói feladatait már nem képes
hatékonyan ellátni, illetve, hogy a fenntartó működésével kapcsolatban kialakult jogellenes helyzetet megszüntesse, a következő
határozatot hozza: 1. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az emberi erőforrások miniszterének bevonásával, a Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján gondoskodjon az állam Alternatív Közgazdasági Gimnázium Közhasznú Nonprofit
Kft.-ben lévő üzletrésze kisebbségi hányada Alternatív Közgazdasági Gimnázium Egyesületnek történő
értékesítéséről. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2012. szeptember 1. 2. A Kormány felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Alapítványa kezelő
szervénél kezdeményezze az Alternatív Közgazdasági Gimnázium fenntartói jogának átadását az Alternatív
Közgazdasági Gimnázium Közhasznú Nonprofit Kft. számára. Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a kisebbségi üzletrész átruházását követően azonnal 3. A Kormány felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy kezdeményezzen megállapodást az Alternatív
Közgazdasági Gimnázium Egyesülettel azokról az ügykörökről, melyekhez az Alternatív Közgazdasági Gimnázium
Közhasznú Nonprofit Kft. taggyűlésének egyhangú döntése szükséges, és a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.
jóváhagyását követően intézkedjen a létesítő okirat megfelelő módosításáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere Határidő: 2012. október 31.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. Hatályát veszti az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Alapítvány közhasznú nonprofit gazdasági társasággá történő
átalakításáról szóló 1170/2011. (V. 26.) Korm. határozat. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
66/2018. (II. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Uzsoky Ágnest
2018. február 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1322/2012. (VIII. 30.) Korm. határozata önkormányzatok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő 2012. augusztusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10. §-a (a továbbiakban: stabilitási törvény) és
az adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: kormányrendelet) alapján a következő határozatot hozza:
1. A Kormány hozzájárul az 1. melléklet szerinti ügyletek 2012. évben történő megkötéséhez az a)–c) pontokban foglalt
kiegészítő feltételekkel: a) az önkormányzat az 1. mellékletben megjelölt ügyletértékek teljes összegétől és az önkormányzatot terhelő
fizetési kötelezettségektől lefelé eltérhet, amennyiben ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését
egyik évben sem; b) a fejlesztési célú ügyletekkel összefüggésben felvett hitelek esetében
ba) a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani;
bb) az önkormányzat az 1. mellékletben meghatározott fejlesztéshez kapcsolódó ügyletértéktől lefelé eltérhet;
c) adósságmegújító ügyletek esetén az önkormányzat az ügyletből származó bevételét kizárólag már meglévő
adósságának visszafizetésére fordíthatja. 2. A Kormány a 2. melléklet szerinti ügyletek megkötéséhez a stabilitási törvény 10. § (8) bekezdés c) pontja és
a kormányrendelet 9. § (1) bekezdés a) pontja alapján nem járul hozzá.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
13/2016. (II. 9.) Korm. rendelete a HELL cégcsoport Szikszó területén megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 16.2., 17. és
24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Szikszó közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerint Szikszó 049/1, 049/3, 049/4 és 051/1 helyrajzi szám alatt nyilvántartott földrészleteken, illetve az  ezekből
a  földrészletekből telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra
kerülő üzem és az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló
beruházással függenek össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és
üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1211/2013. (IV. 15.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti források felhasználásának előfeltételeiként meghatározott, hulladékszektort érintő ex-ante kondicionalitások teljesítéséről.
A Kormány a  2014–2020 közötti források felhasználásának előfeltételeiként meghatározott, hulladékszektort érintő ex-ante
kondicionalitások teljesítése érdekében felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy
 1. készítsen jelentést Magyarországra vonatkozóan a  hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: Irányelv) 11. cikkében
foglalt célértékek teljesítésének eredményeiről, a  nem teljesítés okairól és a  célok teljesítése érdekében tervezett
intézkedésekről;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2013. szeptember 1. 2. biztosítsa, hogy az Irányelv 1., 4., 13. és 16. cikkének megfelelően egy vagy több hulladékgazdálkodási terv kerüljön
kialakításra az Irányelv 28. cikkében előírt módon;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2013. december 12. 3. dolgozza ki az Irányelv 1. és 4. cikkének megfelelően, az Irányelv 29. cikkében előírt hulladék-megelőzési programokat;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2013. december 12.
4. tegye meg a szükséges intézkedéseket a 2020. évi újrahasznosítási és újrafeldolgozási célértékek elérése érdekében
az Irányelv 11. cikkének megfelelően;
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2014. december 31. 5. a 2013. december 31. után teljesíthető feltételek esetén cselekvési tervet készítsen.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2013. május 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1169/2011. (V. 26.) Korm. határozata az Összefogás a Budapesti Lakástalanokért és Hajléktalan Emberekért Közalapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a, valamint a Kormány által alapított
közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt
felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 4. pontja alapján
a következők szerint határoz:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (4) bekezdése alapján kezdeményezi az Összefogás a Budapesti Lakástalanokért és
Hajléktalan Emberekért Közalapítvány (a továbbiakban: Közalapítvány) megszüntetését, a közfeladat más szervezeti
keretek között történő hatékonyabb ellátása érdekében.
2. A Kormány
a) felhatalmazza a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a Közalapítvány társalapítójával egyeztetve, a Kormány mint
alapító nevében kérelmezze a Fővárosi Bíróságnál a Közalapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli
elbírálását, továbbá a megszüntetés kapcsán felmerülő kérdésekben a Kormány mint állami alapító nevében
eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket megtegye;
b) megbízza a nemzeti erőforrás minisztert, valamint a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagyonelszámoló,
könyvvizsgáló, valamint az átadás-átvételi eljárásban közreműködő személyek kijelölésére;
c) egyetért azzal, hogy a megszűnt Közalapítvány feladatait – ideértve a Közalapítvány megszűnésekor fennálló
kötelezettségeiért való helytállást és fennálló jogainak érvényesítését is – a Fővárosi Önkormányzat lássa el,
és felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával tegye meg
az ennek érdekében szükséges intézkedéseket;
d) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy a Közalapítvány megszűnése napjával
mint mérlegfordulónappal elkészítésre kerüljön a Közalapítványnak a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.)
Korm. rendelet 6. §-a szerinti beszámolója.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. A Kormány a Közalapítvány vagyonának számbavételére és a hitelezők kielégítésére – a Közalapítvány vagyona
értéke erejéig –, valamint a megszűnő Közalapítvány iratainak jogszabály szerint kötelező őrzésére a Fővárosi
Önkormányzatot kéri fel. A Kormány egyetért azzal, hogy a Közalapítvány hitelezők kielégítése után fennmaradt
vagyonát – ideértve a vagyoni értékű jogokat is – az állami alapító nevében, a Közalapítvány társalapítójával
egyeztetett módon a nemzeti erőforrás miniszter a Fővárosi Önkormányzat támogatására fordítja.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a Közalapítvány bírósági törlését követően azonnal
4. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a Közalapítvány megszüntetéséről és a 3. pontban foglalt
intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a Közalapítvány bírósági törlését követően azonnal
5. A Kormány által alapított közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló
1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről
szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 1–2., továbbá 6–8. pontjában a „Határidő: 2011. április 30.” szövegrész
helyébe a „Határidő: 2011. június 15.” szöveg; 3. pontjában a „Határidő: 2011. április 30.” szövegrész helyébe
a „Határidő: 2011. július 30.” szöveg; valamint 4. pontjában a „Határidő: 2011. április 30.; a 4.22. pont tekintetében
2011. december 31.” szövegrész helyébe a „Határidő: 2011. június 15.; a 4.22. pont tekintetében 2011. december 31.”
szöveg lép.
6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) az Összefogás a Budapesti Lakástalanokért és Hajléktalan Emberekért Közalapítvány létrehozásáról és
a Nemzetközi Pikler Emmi Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1103/2003. (X. 18.) Korm.
határozat, továbbá
b) az Összefogás a Budapesti Lakástalanokért és Hajléktalan Emberekért Közalapítvány alapító okiratának
módosításáról szóló 1092/2008. (XII. 31.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
126/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Tóth Tamás rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság Kuala Lumpur-i nagykövetségének
vezetésére kapott megbízása alól. Budapest, 2009. április 3.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1679/2015. (IX. 22.) Korm. határozata az SMR Automotive Mirror Technology Hungary Bt. átlátható szervezetté történő minősítéséről.
A Kormány
 1. megismerte az  SMR Automotive Mirror Technology Hungary Betéti Társaság (székhelye: 9245 Mosonszolnok,
Szabadság utca 35.; cégjegyzékszáma: 08-06-013901) tulajdonosi struktúrájának felépítését, és
 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 50.  § (2)  bekezdésében meghatározott
hatáskörében eljárva megállapítja, hogy az SMR Automotive Mirror Technology Hungary Betéti Társaság (székhelye:
9245 Mosonszolnok, Szabadság utca 35.; cégjegyzékszáma: 08-06-013901) a  részére magyarországi beruházások
ösztönzéséhez kapcsolódóan közvetlenül nyújtott fejlesztési célú költségvetési támogatás szempontjából
az Áht. 50. § (1) bekezdés c) pontjában foglaltaknak megfelel.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1453/2017. (VII. 13.) Korm. határozata külföldi fegyveres erőknek a határrendészeti feladatok támogatásában való további részvételének engedélyezéséről és az ezzel összefüggésben felmerülő kiadások finanszírozásáról.
A Kormány
 1. az  Alaptörvény 47.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott hatáskörében eljárva, a  tömeges bevándorlás által
kialakult helyzet megoldásának elősegítéséért, a szövetséges államok és fegyveres erőik kérelmeit figyelembe véve,
ezen erők által felajánlott támogató tevékenység felhasználása, valamint ezen erőkkel történő közös gyakorlatozás
érdekében engedélyezi, hogy az  Európai Unió tagállamainak vagy az  Észak-atlanti Szerződés tagállamainak
fegyveres erői a  Magyar Honvédség –  a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges
jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 36.  § (1)  bekezdés h)  pontja alapján
elrendelt  – „Közös Akarat” elnevezésű határrendészeti közreműködő feladatának közvetett támogatásában – ide
nem értve a határrendészeti tevékenységet – egyidejűleg legfeljebb 1000 fővel a „Közös Akarat” feladat végéig, de
legfeljebb 2018. június 30-ig részt vegyenek;
2. egyetért azzal, hogy az  1.  pontban foglalt feladatokkal összefüggésben felmerülő kiadások finanszírozásához
szükséges forrásokat a XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet részére biztosítja;
3. visszavonja a  külföldi fegyveres erőknek a  határrendészeti feladatok támogatásában való részvételének
engedélyezéséről szóló 1723/2015. (X. 7.) Korm. határozatot és a  külföldi fegyveres erőknek a  határrendészeti
feladatok támogatásában való részvételének engedélyezéséről és az  ezzel összefüggésben felmerülő kiadások
finanszírozásáról szóló 1595/2016. (X. 28.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1295/2019. (V. 27.) Korm. határozata a fogyatékossággal élő személyek számára ápolást-gondozást nyújtó szociális intézményi férőhelyek kiváltásáról szóló 2019–2036. évekre vonatkozó hosszú távú koncepcióról.
1. A  Kormány a  fogyatékos személyek jogainak minél teljesebb módon történő érvényesítése érdekében egyetért
a  fogyatékossággal élő személyek számára ápolást-gondozást nyújtó szociális intézményi férőhelyek kiváltásáról
szóló 2017–2036. évekre vonatkozó hosszú távú koncepciójának felülvizsgálatával, oly módon, hogy a  civil
szervezetek véleménye és az eddigi intézménykiváltási tapasztalatok markánsabban kerülnek megjelenítésre.
2. A Kormány az 1. pontban foglaltak teljesítése érdekében
a) elfogadja a  célkitűzés szerint elvégzett felülvizsgálat eredményeképpen elkészült, a  fogyatékossággal élő
személyek számára ápolást-gondozást nyújtó szociális intézményi férőhelyek kiváltásáról szóló, 2019–2036.
évekre vonatkozó hosszú távú koncepciót (a továbbiakban: Koncepció), és elrendeli a  2019–2036 közötti
években megvalósuló férőhelykiváltási folyamatnak a Koncepcióban foglaltak szerinti végrehajtását,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos
b) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a Koncepciónak a Kormány honlapján történő
közzétételéről,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
c) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen
ca) az  Országos Fogyatékosságügyi Program Intézkedési Tervének részeként intézkedési tervet, amely
részletesen tartalmazza a  Koncepcióban foglaltak végrehajtásával összefüggő egyes feladatokat,
felelősöket és határidőket,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az Országos Fogyatékosságügyi Program Intézkedési Tervének előkészítésével
egyidejűleg
cb) jelentést a  Kormány számára a  Koncepcióban foglalt feladatok időarányos végrehajtásáról, illetve
gondoskodjon a Koncepcióban foglaltak felülvizsgálatáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2021. december 31., ezt követően háromévente
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 4. Hatályát veszti a fogyatékossággal élő személyek számára ápolást-gondozást nyújtó szociális intézményi férőhelyek
kiváltásáról szóló 2017–2036. évekre vonatkozó hosszú távú koncepcióról szóló 1023/2017. (I. 24.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
309/2011. (XII. 23.) Korm. rendelete a központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében kapott eredeti jogalkotói hatáskörében, a 15. és 16. § tekintetében az elektronikus
hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182. § (1) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. §
(1) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Ez a rendelet a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter által
(a továbbiakban: miniszter) a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a továbbiakban: központi szolgáltató) útján nyújtott központosított informatikai és elektronikus hírközlési
szolgáltatások körét, és az ezen szolgáltatások igénybe vételére kötelezett, valamint az arra jogosult szervek körét
határozza meg. 2. § A kötelezően biztosítandó központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatások körét az 1. melléklet
határozza meg. A központi szolgáltatónak az 1. mellékletben meghatározott szolgáltatások nyújtásához szükséges,
a központosított közbeszerzés hatálya alá tartozó termékek és szolgáltatások beszerzéseire a központosított
közbeszerzési rendszerről, valamint a központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről szóló kormányrendeletnek
a csatlakozásra kötelezett szervezetekre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
3. § A 2. mellékletben meghatározott költségvetési szervek számára a központi költségvetési forrásból finanszírozott,
a költségvetési szervek működéséhez szükséges központosított informatikai és elektronikus hírközlési
szolgáltatásokat kizárólag a központi szolgáltató nyújthatja, és e költségvetési szervek kötelesek e szolgáltatásokat
a központi szolgáltatótól igénybe venni. 4. § A központi szolgáltató feladatát a 2. melléklet 1., valamint 2.1. pontjában meghatározott költségvetési szervek
esetében a miniszterrel, illetve a Miniszterelnökséget vezető államtitkárral kötött közszolgáltatási szerződés alapján
látja el, amelyben a felek rögzítik az elvárt szolgáltatások körét és a szolgáltatások elvárt szintjét, valamint az általános
informatikai biztonsági követelményeket (a továbbiakban: központi szolgáltatási megállapodás). A központi
szolgáltatási megállapodásban foglalt szolgáltatások ellátásának fedezetét a miniszter biztosítja, egyúttal a miniszter
gondoskodik arról, hogy a központi szolgáltató által alkalmazott szolgáltatási díjak kedvezőbbek legyenek a piaci
szolgáltatók által alkalmazott díjak mindenkori mértékénél. 5. § (1) A központi szolgáltatási megállapodásban foglalt követelmények meghatározását és ellenőrzését a Kormány által
létrehozott munkacsoport (a továbbiakban: Munkacsoport) végzi. (2) A Munkacsoport:
a) javaslatot tesz a központi szolgáltatási megállapodás tartalmára,
b) rendszeresen vizsgálja a központi szolgáltatási megállapodásban foglaltak teljesülését, és erről jelentést készít
a miniszter részére. (3) A központi szolgáltatási megállapodás a Munkacsoportnak az e-közigazgatásért felelős miniszter által kijelölt tagja
egyetértésével hozható létre. (4) A központi szolgáltatási megállapodás rögzíti az igénybe vételre kötelezett szervezet részvételének módját és
feltételeit a központi szolgáltatási megállapodásban foglalt informatikai biztonsági követelmények teljesülésének
ellenőrzésében. 6. § (1) A központi szolgáltatási megállapodás által le nem fedett egyedi igényeket a központi szolgáltató a szolgáltatások
igénybe vételére kötelezett, valamint arra jogosult szervekkel kötött egyedi szolgáltatási szint alapú megállapodások
(a továbbiakban: egyedi szolgáltatási megállapodás) alapján elégíti ki.
(2) A központi szolgáltatási megállapodás által le nem fedett egyedi igények költségvetési fedezetét a szolgáltatások
igénybe vételére kötelezett, illetve arra jogosult szerv biztosítja.
(3) Az egyedi szolgáltatási megállapodás megkötéséig a központi szolgáltató a központi szolgáltatási megállapodás
alapján végzi a szolgáltatást. 7. § A 2. melléklet 2.2. pontjában meghatározott költségvetési szerv esetében a központi szolgáltató igénybevétele egyedi
szolgáltatási megállapodás útján történik. Az egyedi szolgáltatási megállapodásban foglalt szolgáltatások ellátásának
fedezetét a 2.2. pontban meghatározott költségvetési szerv biztosítja.
8. § A központi szolgáltató az 1. mellékletben felsorolt szolgáltatásokat – erre irányuló megállapodás alapján – a 3. §-ban
meghatározott szervek körén kívül más központi államigazgatási szerv részére is nyújthatja.
9. § A központi szolgáltató a 3–4. §-ban meghatározott igénybevevők részére – külön megállapodás alapján – az
1. mellékletben meghatározott szolgáltatási körön kívül eső informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokat is
nyújthat. 10. § A kormányzati célú hálózatokról szóló 346/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) szerint
a kormányzati célú elkülönült hírközlési tevékenység végzésére jogosult szervek az elkülönült hírközlő hálózattal
összefüggő tevékenységek és szolgáltatások körében nem kötelesek a központosított informatikai és elektronikus
hírközlési szolgáltatásokat igénybe venni. 11. § (1) A minősített adatok kezelésére szolgáló elektronikus rendszereket érintő beszerzések megkezdése előtt a központi
szolgáltató tájékoztatást ad a Nemzeti Biztonsági Felügyeletnek. (2) A Nemzeti Biztonsági Felügyelet az (1) bekezdés alapján érintett beszerzést a tájékoztatást követő 15 napon belül
véleményezi, annak tartalmával kapcsolatban javaslatokat tehet. 12. § A miniszter indokolt esetben, egyedi kérelemre felmentést ad a központi szolgáltató kötelező igénybe vétele alól
a kiemelt biztonsági védelmet igénylő informatikai eszközök és alkalmazások beszerzése és üzemeltetése esetén.
13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
14. § E rendelet rendelkezéseit a folyamatban lévő szolgáltatások teljesítése tekintetében is alkalmazni kell.
15. § A Korm. rendelet 13. §-a hatályát veszti.
16. § (1) A Korm. rendelet 3. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A kormányzati célú hírközlési szolgáltató a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.”
(2) A Korm. rendelet 11. §-ának 2. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Ezen alcím alkalmazásában:] „2. EDR-közreműködő: az EDR működtetéséért felelős szervezetettel kötött szerződés alapján az EDR-szolgáltatást
mint elektronikus hírközlési szolgáltatást az EDR működtetéséért felelős szervezet részére nyújtó szervezet;”
(3) A Korm. rendelet a következő 11/A. §-sal egészül ki:
„11/A. § (1) Az EDR működtetéséért felelős szervezet a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt., amely feladatát
a miniszter szakmai irányításával végzi. (2) Az EDR működtetéséért felelős szervezet feladata, hogy felügyelje az EDR-közreműködő hírközlési szolgáltatási
tevékenységét, így különösen az EDR-szolgáltatás szakmai megfelelőségét, valamint ellássa a jelen alcímben
meghatározott további feladatokat. (3) Az EDR működtetéséért felelős szervezet (2) bekezdésben meghatározottak szerinti tevékenysége nem minősül
elektronikus hírközlési szolgáltatásnak.” (4) A Korm. rendelet 12. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, egyidejűleg a § a következő
(4) bekezdéssel egészül ki: „(3) Az EDR működtetéséért felelős szervezet jogosult a (2) bekezdésben foglalt feltételek teljesülését ellenőrizni, és
ellenőrzése esetén a felhasználó köteles az EDR működtetéséért felelős szervezet számára az ellenőrzéshez szükséges
adatokat – a minősített és a személyes adatra vonatkozó feltételek betartásával – megadni.
(4) A felhasználók az EDR útján elérhető szolgáltatásokat saját alrendszereik önálló irányítása mellett elkülönülten
vagy szükség esetén együttműködve veszik igénybe.” (5) A Korm. rendelet 14. §-ában, 15. §-a (1) bekezdésének első és második mondatában, 15. §-a (2) bekezdésének
harmadik mondatában, 15. §-a (5) és (6) bekezdésében, 16. §-a (1) bekezdésének első mondatában, 16. §-a
(2) bekezdésének első és második mondatában, 17. §-ának (1) bekezdésében, 17. §-a (4) bekezdésének első és második
mondatában, a 17. §-a (5) bekezdésének első, második és harmadik mondatában, 18. §-ának bevezető
rendelkezésében, 19. §-ának (1) valamint (4) és (5) bekezdésében, 20. §-a (2) bekezdésének első mondatában, valamint
20. §-a (3) bekezdésében „a kormányzati célú hírközlési szolgáltató” kifejezés helyébe „az EDR működtetéséért felelős
szervezet” kifejezés lép. (6) A Korm. rendelet 15. §-a (2) bekezdésének második mondatában „a kormányzati célú hírközlési szolgáltatónak”
kifejezés helyébe „az EDR működtetéséért felelős szervezetnek” kifejezés lép.
(7) A Korm. rendelet 17. §-ának (3) bekezdésében „a kormányzati célú hírközlési szolgáltatóhoz” kifejezés helyébe „az EDR
működtetéséért felelős szervezethez” kifejezés lép. 17. § Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet 92. §-a (1) bekezdésének mc) és n) pontjában, 93. §-ának első és második mondatában
a „Kopint-Datorg Zrt.” kifejezés helyébe a „Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.” kifejezés lép.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1627/2012. (XII. 18.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében a Mezőgazdasági
és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) működésének biztosítása érdekében a Magyarország 2012. évi
központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére 150,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Kvtv.
1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 5. Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal cím javára;
Felelős: átcsoportosításra: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettségért: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2013. június 30.
2. a 2012. és 2013. évi költségvetési hiánycél biztosításához szükséges további intézkedésekről szóló 1036/2012. (II. 21.)
Korm. határozat 6. pontjában foglalt beszerzési tilalom alól összesen 186,7 millió forint összegben nagyteljesítményű
nyomtatók, szkennerek, valamint helyszíni ellenőrzéshez szükséges gépkocsik beszerzésére az MVH részére
felmentést ad.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
40/2015. (IX. 14.) MvM rendelete a minimális építőipari rezsióradíj 2015. mértékéről.
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  § (2)  bekezdés 6.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 10.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az Építőipari Ágazati Párbeszéd Bizottság ajánlása alapján az  építőipari rezsióradíj 2015.  évre meghatározott,
általános forgalmi adó nélküli legkisebb mértéke 2490 forint/óra.
2. § A minimális építőipari rezsióradíj egyes költségnemeire vonatkozó értékeket az 1. melléklet tartalmazza.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a minimális építőipari rezsióradíj 2014. évi mértékéről szóló 30/2014. (IV. 10.) BM rendelet.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
505/2013. (XII. 16.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Igor
Esmerov rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Macedón Köztársaság magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2013. november 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
42/2010. (VI. 16.) OGY határozata Samu Tamás Gergő országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Samu Tamás Gergő országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi
Kerületi Bíróság 17. B. 29.897/2008/6. számú megkeresésével érintett ügyben felfüggeszti.
Dr. Schmitt Pál s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
6/2010. (IX. 2.) NEFMI rendelete az egészségügyért felelős miniszter hatáskörébe tartozó egészségügyi szakképesítések megszerzésére irányuló szakmai vizsga szervezésére kijelölt, az egészségügyért felelős miniszter irányítása alá tartózó intézményekről.
A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 5. § (1) bekezdés e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § d) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 4. § (1) bekezdés b) pontja alapján valamennyi, az egészségügyért
felelős miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítés, rész-szakképesítés, szakképesítés-elágazás és szakképesítésráépülés megszerzését biztosító iskolarendszeren kívüli szakmai képzést lezáró szakmai vizsga szervezésére
az Egészségügyi Szakképző és Továbbképző Intézetet jelölöm ki.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az egészségügyi miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések megszerzésére irányuló szakmai vizsga
szervezésére feljogosított intézményekről szóló 23/2009. (VII. 17.) EüM rendelet.
(3) A (2) bekezdés és e bekezdés a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
1347/2016. (VII. 6.) Korm. határozata a Rászoruló Személyeket Támogató Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról.
1. A Kormány
a) megállapítja a Rászoruló Személyeket Támogató Operatív Program (a továbbiakban: RSZTOP) éves fejlesztési
keretét az 1. melléklet szerint,
b) elfogadja a 2. melléklet szerinti projektek kiemelt projektként történő nevesítését.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Hatályát veszti a  Rászoruló Személyeket Támogató Operatív Program 2015.  évre szóló éves fejlesztési keretének
megállapításáról szóló 1119/2015. (III. 6.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1646/2018. (XII. 6.) Korm. határozata a 2019. ITTF Asztalitenisz Egyéni Világbajnokság megrendezése érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Magyar Asztalitenisz Szövetség (a továbbiakban: Szövetség) a Sportesemények Szervezéséért,
Lebonyolításáért és Sportszolgáltatásért Felelős Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban:
Társaság) közreműködésével megrendezze a 2019. évi ITTF Asztalitenisz Egyéni Világbajnokságot (a továbbiakban:
Világbajnokság) Magyarországon;
2. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság útján, az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával gondoskodjon
a  Társaság 3 000 000 forint összegű jegyzett tőkével és 50 000 000 forint összegű tőketartalékkal
történő megalapításáról a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet terhére;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
 3. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere
bevonásával tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a  2.  pont szerint megalakult
Társaságban fennálló társasági részesedés tekintetében a  tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességének
gyakorlójaként a Nemzeti Sportközpontok kerüljön kijelölésre;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: a Társaság megalapításának cégnyilvántartásba történő bejegyzését követően azonnal
4. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
a Világbajnokság sikeres megrendezéséhez
a) a 2018.  évben szükséges legfeljebb 150 000 000 forint rendezési költség fedezetéül szolgáló központi
költségvetési többletforrás rendelkezésre állásáról a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 4. Versenysport
támogatása jogcímcsoport javára,
b) a 2019.  évben szükséges legfeljebb 923 955 000 forint rendezési költség fedezetéül szolgáló központi
költségvetési többletforrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről
szóló 2018.  évi L.  törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 4. Versenysport támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) pont tekintetében azonnal
 a b) pont tekintetében 2019. február 15.
5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  Világbajnokság sikeres megrendezéséhez
szükséges, a 4. pontban meghatározott állami támogatással kapcsolatosan a 2018. évi forrás terhére a Szövetséggel,
a  2019.  évi forrás terhére a  Társasággal a  támogatási jogviszony létesítéséről oly módon, hogy a  Szövetséget és
a Társaságot a fel nem használt állami támogatás kapcsán visszatérítési kötelezettség terhelje;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a költségvetési támogatások biztosítását követően azonnal
6. felhívja a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy gondoskodjon a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő
Részvénytársaság útján a Világbajnokság lebonyolításához kapcsolódó turisztikai szempontok érvényesítéséről.
Felelős: miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: folyamatosan Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2006. (VII. 1.) GKM utasítása a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium átalakításával összefüggő intézkedésekről.
A Gazdasági és Közlekedési Minisztérium új Szervezeti
és Működési Szabályzatáról szóló utasítás kiadásáig és a
kincstári vagyonnal való gazdálkodásra vonatkozó engedélyezési eljárás rendjéről szóló 11/2006. (V. 16.) GKM
utasítás (a továbbiakban: Utasítás) módosításáig tartó átmeneti időszakra a következők szerint rendelkezem:
1. § Ahol az Utasítás „gazdaság-koordinációs és pénzügyi
helyettes államtitkárt” említ, azon „gazdasági főigazgatóságot vezető szakállamtitkárt” kell érteni.
2. § Jelen utasítás 2006. július 1-jén lép hatályba.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
220/2010. (VIII. 30.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
52. § (2) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére Győri Enikőt 2010. szeptember 1-jei hatállyal a Külügyminisztérium
államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2010. augusztus 19. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
10/2010. (HK 4.) HM KF–HM HVKF e g y ü t t e s intézkedése a 22/2010. (II. 19.) HM utasításban szabályozott feladatok végrehajtására.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. § (3) bekezdése, illetve 101. §
(4) bekezdése alapján a HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály, a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály, a HM Védelmi Tervezési Főosztály feladatkörének és
szervezetének módosítását, továbbá a HM Védelemgazda-
sági Főosztály szervezetének megszüntetését érintő, a
Honvédelmi Minisztérium egyes szervezeti elemei feladatkörének módosítását érintő szervezeti és feladatköri
változásokról szóló 22/2010. (HÉ II. 19.) HM utasításban
foglaltak végrehajtására az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a HM Informatikai és
Információvédelmi Főosztályra (a továbbiakban: HM IIF),
a HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztályra (a továbbiakban: HM HKF), a HM Védelmi Tervezési Főosztályra (a
továbbiakban HM VTF), a HM Védelemgazdasági Főosztályra (a továbbiakban: HM VGF), a HM Infrastrukturális
Ügynökségre (a továbbiakban: HM IÜ), az MH Támogató
Dandárra (a továbbiakban: MH TD), továbbá a szervezeti
változásokból adódó feladatok végrehajtásában résztvevő
és abban érintett HM szervekre és szervezetekre, valamint
a Magyar Honvédség érintett katonai szervezeteire.
2. A HM HKF főosztályvezetője intézkedik a HM HKF
anyagi-technikai eszközei nyilvántartásának pontosítására, a leltározás végrehajtására és a jegyzőkönyvek átadására a 2010. február 20-ával létrejövő HM Híradó, Informatikai és Információbiztonsági Főosztály (a továbbiakban:
HM HIIF), a HM IÜ Anyagi-Koordinációs Osztály (a továbbiakban: HM IÜ AKO) és az MH TD 1. objektum Üzemeltető Osztály részére. A feladat végrehajtásának határideje: 2010. március 19.
3. A HM VGF főosztályvezetője intézkedik a HM VGF
anyagi-technikai eszközei nyilvántartásának pontosítására, a leltározás végrehajtására és a jegyzőkönyvek átadására a 2010. február 15-ével létrejövő HM Védelmi Tervezési és Vagyongazdálkodási Főosztály (a továbbiakban: HM
VTVF), a HM IÜ Anyagi-Koordinációs Osztály (a továbbiakban: HM IÜ AKO) és az MH TD 1. objektum Üzemeltető Osztály részére. A feladat végrehajtásának határideje:
2010. március 19.
4. A leltározás során kerüljön bemutatásra minden
anyag és eszköz oly módon, hogy minden esetben rögzíteni kell az egyedi azonosítókat (HETK szám), gyári számokat.
5. A leltározás során feltárt felesleg és a hiány nyilvántartási rendezéséért a HM HKF, illetve HM VGF anyagnem-felelősei felelnek.
6. A leltározás következtében szükségessé váló káreljárásokat olyan számvetéssel kell rendezni, hogy azok a személyi mozgásokat megelőzően megvalósuljanak. A kárel
járások lefolytatásáért a HM HKF, illetve HM VGF főosztályvezetője felelős.
7. A feleslegessé váló anyagokat az MH TD 1. objektum
Üzemeltető Osztály, a HM-I. objektumban megüresedett
irodákat a HM IÜ AKO részére kell le-, illetve átadni.
8. Az egyes (szak)anyagok elszámolását, a HM
HKF-től, illetve a HM VGF-től távozók anyagi elszámoltatását a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény 2009.
évi gazdálkodásáról szóló 22/2009. (HK 7.) HM kabinetfőnöki intézkedésben foglaltaknak megfelelően kell végrehajtani.
9. A személyügyi igazgatási eljárások lefolytatását követően a HM HIIF és a HM HKF, illetve a HM VGF és a
HM VTVF anyagnem-felelősei végrehajtják az adott szervezetek logisztikai szakanyagainak, anyagi-technikai eszközinek – mozgás-bizonylatok alapján történő – ellenőrzését és a szükséges adminisztráció elkészítését. A feladat
végrehajtásának határideje: 2009. március 19.
10. A HM HKF főosztályvezetője átadás-átvételi jegyzőkönyvben rögzítse és terjessze fel a HM Honvéd Vezérkar főnöke részére az átadásra kerülő területeken a 2010.
évre tervezett és meghatározott feladatok végrehajtásának,
a kapcsolódó költségvetési források felhasználásának
helyzetét, és a 2010-ben hátralévő feladatokról szóló
összefoglalót. Tegyen javaslatot az átadásra kerülő feladatokhoz rendelt, felhasználható költségvetési keretek HM
HIIF részére történő átadására. A feladat végrehajtásának
határideje: 2010. március 19.
11. A HM VGF főosztályvezetője átadás-átvételi jegyzőkönyvben rögzítse és terjessze fel a HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár részére a HM VGF
a 2010. évre tervezett és meghatározott feladatai végrehajtásának, a kapcsolódó költségvetési források felhasználásának helyzetét, és a 2010-ben hátralévő feladatokról szóló összefoglalót. Tegyen javaslatot az átadásra kerülő feladatokhoz rendelt, felhasználható költségvetési keretek
HM VTVF részére történő átadására. A feladat végrehajtásának határideje: 2010. március 19.
12. A HM IÜ AKO – a HM HIIF, a HM HKF és a HM
VTVF új szervezetének megfelelően, a HM-I. objektumra
vonatkozólag – elkészíti az irodaelosztásra és a költözésre
vonatkozó tervet, illetve az MH TD-vel együttműködésben módosítja a gépjármű elosztási tervet. A feladat végrehajtásának határideje: 2010. március 19.
13. A szervezeti változásokban érintett HM szervek vezetői felelősek a szükséges adatmentések végrehajtásáért
és azok átadásáért a HM HKF egyes feladatait, illetve a
HM VGF feladatait átvevő HM szervnek, továbbá a titokvédelmi rendszabályok betartásáért.
14. Jelen intézkedés az aláírása napján lép hatályba és
2010. április 15-én hatályát veszti.
Tömböl László mk. vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök


text:
414/2019. (X. 1.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter KSZ-1/1074/3/2019. számú előterjesztésére – Cimbolinec Illés
(névmódosítás előtti neve: Cimbolinec Illya Petrovics; születési hely, idő: Szolyva [Szovjetunió], 1987. május 29.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2019. szeptember 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
365/2013. (VIII. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
kiemelkedő, nemzetközileg elismert tudományos, közgazdasági és a  bankszakmában végzett tevékenységéért,
az Európai Monetáris Intézet megalapításáért és vezetéséért, az euró bevezetésének előkészítéséért
dr. Lámfalussy Sándor, a Magyar Tudományos Akadémia külső tagja, a Magyar Corvin-lánc tulajdonosa, az európai
értékpapírpiacokat szabályozó „bölcsek bizottságának” volt elnöke, közgazdász, professor emeritus részére a
MAGYAR SZENT ISTVÁN REND kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. augusztus 15.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
124/2013. (III. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Vértényiné
dr. Futó Gabriellát 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. február 25. Áder János s. k.,
köztársasági elnök