text:
873/B/2008. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában – dr. Lévay Miklós alkotmánybíró különvéleményével – meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvény 17. § (3) bekezdése
alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. 1. A Legfelsőbb Bíróság közigazgatási kollégiumának
vezetője indítványozta az Alkotmánybíróságnál „az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvény módosításáról” szóló 2008. évi XXV. törvény (a továbbiakban: Einfotvm.) 8. § (4) bekezdésének alkotmányellenessé nyilvánítását és megsemmisítését. A hivatkozott
rendelkezés az elektronikus információszabadságról szóló
2005. évi XC. törvény (a továbbiakban: Einfotv.) 17. §
(3) bekezdését módosította. Az indítványozó szöveg szerint csak az Einfotvm. által bevezetett módosítást támadta,
az indítvány tartalmát tekintve azonban az Einfotv. 17. §
(3) bekezdése egészét tartotta alkotmányellenesnek.
Az indítványozó szerint sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdését és 7. § (2) bekezdését, hogy az Einfotvm. megalkotása során a törvényhozó nem kérte ki sem a Legfelsőbb
Bíróság elnökének, sem az Országos Igazságszolgáltatási
Tanácsnak (a továbbiakban: OIT) a véleményét. Hivatkozott arra, hogy bár a jogalkotási törvény szerinti vélemény-kikérés elmulasztása általában nem eredményezi a
megalkotott norma alkotmányellenességét, az OIT véleményének a kikérése a bíróságokat érintő jogszabály tervezeteknél azonban olyan garanciális biztosíték, amely a
hatalmi ágak elválasztásának elvére visszavezethető.
Álláspontja szerint a jogállamiság sérelmét jelenti az is,
hogy az Einfotvm. megalkotása során feltáratlan maradt az
új feladat költségvetési vonzata, és mivel a bíróságok – felkészülési idő nélkül – olyan feladatot kaptak, aminek nem
adottak a költségvetési, személyi, tárgyi és szabályozási
feltételei, sérül a bírói hatalom függetlensége.
Szintén az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe ütközőnek
tartja, hogy az Einfotv. 17. § (3) bekezdése sérti a normavilágosság követelményét. Hivatkozott arra, hogy a bekezdés megszövegezése alapján nem egyértelmű, hogy mely
szervet terheli a digitalizálás és az anonimizálás kötelezettsége.
Az indítványozó szerint az Einfotv. 17. § (3) bekezdése
azért is sérti az Alkotmány 7. § (2) bekezdését, mert olyan
szabályozás kialakítására jogosítja fel az OIT-ot, amelynek alapján a közigazgatási-hatósági szervek által hozott
határozatot kell anonimizálni, digitalizálni; annak ellenére, hogy az OIT nem alkothat bíróságon kívüli szerveket
érintő szabályzatot. Továbbá, mivel közigazgatási perben
az önkormányzat és szervei határozatának a felülvizsgálatára is sor kerülhet, az OIT felhatalmazása közvetve az
Alkotmány 43. § (2) bekezdésében rögzített önkormányzati jogállást is sérti.
Az indítványozó az Einfotv. 17. § (3) bekezdésének az
Alkotmány 61. §-ába ütközését is állította. A közérdekű
adatok megismerése és terjesztése szabadságának biztosításáért ugyanis az a közfeladatot ellátó szerv felelős,
amely a közérdekű adatot előállította, illetőleg amelynek
működése során a közérdekű adat keletkezett. Az adatfelelős joga tehát meghatározni azt, hogy a közérdekű adatot
milyen tartalommal, kinek a részére teszi közzé. Ezzel
szemben az Einfotv. 17. § (3) bekezdése következtében
nem az adatfelelős közigazgatási-hatósági szerv határozza
meg, hogy határozatának mely részét kell törölni, s melyeket közzétenni.
2. Az Alkotmánybírósághoz amicus curiae beadvány
érkezett, amely cáfolni kívánta az alkotmányellenességet
állító indítványozó érveit.
3. Az indítvány benyújtását követően az Alkotmány
egyes, felhívott szabályai módosultak: a 7. § (2) bekezdése
hatályát vesztette, a jogalkotásról a 7/A. § szól. Ennek első
és második bekezdése tartalmazza, hogy általánosan kötelező magatartási szabályt csak jogszabály mondhat ki.
Módosult a 61. §-nak az (1) bekezdése is, a jogalkotásra
felhatalmazó szabály pedig ma már az (5) bekezdésben
szerepel.
II. 1. Az Alkotmány hivatkozott, illetve figyelembe vett
rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
(…)
7/A. § (1) Általánosan kötelező magatartási szabályt az
Alkotmányban megjelölt, jogalkotó hatáskörrel rendelkező szerv által kiadott jogszabály állapíthat meg.
(2) Jogszabály a törvény, a kormányrendelet, a Magyar
Nemzeti Bank elnökének rendelete, a miniszterelnöki rendelet, a miniszteri rendelet, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete elnökének rendelete, a Nemzeti Média- és
Hírközlési Hatóság elnökének rendelete és az önkormányzati rendelet. Jogszabály továbbá a Honvédelmi Tanács
rendkívüli állapot idején és a köztársasági elnök szükségállapot idején kibocsátott rendelete. (…)
43. § (…)
(2) A helyi önkormányzati jogokat és kötelezettségeket
törvény határozza meg. Az önkormányzat hatáskörének
jogszerű gyakorlása bírósági védelemben részesül, jogai
védelmében az önkormányzat az Alkotmánybírósághoz
fordulhat.
(…)
59. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkit megillet
a jóhírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint
a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog.
(2) A személyes adatok védelméről szóló törvény elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges.
(…)
61. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga
van a véleménynyilvánítás és a szólás szabadságához, továbbá a közérdekű adatok megismeréséhez, valamint terjesztéséhez. (…)
(5) A közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény,
valamint a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető
szabályairól rendelkező törvény, továbbá a médiaszolgáltatások felügyeletéről szóló törvény elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata
szükséges.”
2. Az Einfotv. indítvánnyal támadott rendelkezése:
„17. § (…)
(3) A közzétett bírósági határozathoz kapcsolva, azzal
egyidejűleg közzé kell tenni mindazon bírósági és más hatósági vagy egyéb szerv által hozott határozatoknak az Országos Igazságszolgáltatási Tanács által meghatározott eljárásban a bíróság által anonimizált digitális másolatát is,
amelyeket a közzétett bírósági határozattal felülbíráltak
vagy felülvizsgáltak.”
3. A személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény (a továbbiakban: Avtv.) értelmében:
„2. § E törvény alkalmazása során:
1. személyes adat: bármely meghatározott (azonosított
vagy azonosítható) természetes személlyel (a továbbiakban: érintett) kapcsolatba hozható adat, az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés. A személyes
adat az adatkezelés során mindaddig megőrzi e minőségét,
amíg kapcsolata az érintettel helyreállítható. A személy
különösen akkor tekinthető azonosíthatónak, ha őt – közvetlenül vagy közvetve – név, azonosító jel, illetőleg egy
vagy több, fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző tényező alapján
azonosítani lehet; (…)
4. közérdekű adat: az állami vagy helyi önkormányzati
feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb
közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő,
valamint a tevékenységére vonatkozó, a személyes adat
fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában
rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől;
5. közérdekből nyilvános adat: a közérdekű adat fogalma alá nem tartozó minden olyan adat, amelynek nyilvánosságra hozatalát vagy hozzáférhetővé tételét törvény
közérdekből elrendeli;”
III. 1. Jelen ügy kapcsán az Alkotmánybíróságnak elsőként
értékelnie kellett a bíróság által kezelt, természetes személyekre vonatkozó adatok Alkotmányból következő jellegét.
1.1. Erről az Alkotmány több helyen tesz említést; egyrészt az 57. § (1) bekezdése rögzíti a tárgyalás nyilvánosságának a követelményét, másrészt a 61. § (1) bekezdése
biztosítja a közérdekű adatok nyilvánosságát. Harmadrészt az 50. § (1) bekezdése a bíróságok feladataként rögzíti, hogy védjék és biztosítsák a természetes személyek, a
jogi személyek és a jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezetek jogait és törvényes érdekeit, büntessék a bűncselekmények elkövetőit.
Ami az első két szabályt illeti, a tárgyalás nyilvánossága
és a közérdekű adatok nyilvánossága, e két „nyilvánosság”
rendeltetése eltérő. A tárgyalás nyilvánossága és a bírósági
döntés nyilvános kihirdetése biztosítja a társadalom részéről az igazságszolgáltatás működésének ellenőrzését
[58/1995. (IX. 15.) AB határozat, ABH 1995, 289, 292.].
A 20/2005. (V. 26.) AB határozat pedig – visszautalva az
Emberi Jogok Európai Bíróságának gyakorlatára – rámutatott, hogy a „nyilvánosság minden ügyben, minden fokon és mindenféle eljárási rendben a tisztességes eljárás
olyan kiemelt követelménye, amely megvédi az eljárás
résztvevőit a titkos eljárásoktól és ítéletektől, ugyanakkor
növeli a bíróságokba vetett bizalmat is” [ABH 2005, 202,
212.]. E döntésekből, valamint az Alkotmány 57. § (1) bekezdésének rendszertani értelmezéséből az a következtetés vonható le, hogy a tárgyalás nyilvánossága elsődlegesen a bírósági eljárásban résztvevő személyek (és nem az
eljáráson kívül állók) joga, amely garanciát jelent számukra a tisztességtelen, részrehajló eljárásokkal szemben. Ebből viszont az is következik, hogy a „tárgyalás nyilvánossága” – mind időben, mind térben – csak addig tart amíg a
„tárgyalás”; az eljárás végleges befejezését követően ez a
jog nem érvényesíthető. Az 57. § (1) bekezdése alapján a
tárgyalás nyilvánosságát továbbá nem kötelező kiterjeszteni a tárgyalóterem falain kívülre. A tárgyalás nyilvánosságának jellemzője, hogy ott általában a felek kilétére fény
derül, de ugyanez a helyzet, ha utóbb bárki, az általa megjelölt konkrét ügyben született határozat megismerése
iránt nyújt be kérelmet.
1.2. Az előbbitől lényegesen eltérő a közérdekű adatok
nyilvánosságának Alkotmányban betöltött szerepe. Az Alkotmány 61. §-ának e fordulata az „állam átláthatóságát”
hivatott biztosítani a jogalanyok számára. Erre figyelemmel rendelkezik az Avtv. 19. § (1) és (3) bekezdése úgy,
hogy a közfeladatot ellátó szervek (amelyek közé tartoz
nak értelemszerűen a bíróságok is) a feladatkörükbe tartozó ügyekben kötelesek elősegíteni és biztosítani a közvélemény pontos és gyors tájékoztatását, illetve a kezelésükben lévő közérdekű adat megismerését.
Az Alkotmánybíróság számos határozatában elemezte
az Alkotmány 61. § (1) bekezdésének jelentéstartamát a
közérdekű adatok megismerésével összefüggésben. Rámutatott, hogy „[a] közérdekű adatok nyilvánossága és
megismerhetősége az Alkotmányban biztosított, az alaptörvényből közvetlenül is fakadó alapvető jog. A közérdekű információkhoz való szabad hozzáférés lehetővé teszi a
választott népképviseleti testületek, a végrehajtó hatalom,
a közigazgatás jogszerűségének és hatékonyságának ellenőrzését, serkenti azok demokratikus működését” [32/1992.
(V. 29.) AB határozat, ABH 1992, 182, 183.].
A 34/1994. (VI. 24.) AB határozat utal továbbá arra,
hogy: „[a] nyilvánosság, a közhatalom demokratikus működésének a próbája. A közérdekű adatok megismerhetősége tehát a közhatalom, a közügyek intézésének áttetszőségét, mint alapvető demokratikus intézmény garantálását
is jelenti. A közérdekű adatok nyilvánossága és az azokhoz való hozzáférhetőség ezért az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált demokratikus jogállamiság alapvető
alkotmányos biztosítéka” (ABH 1994, 177, 185.).
1.3. Az információs jogok vizsgálata során szoros
összefüggés lelhető fel a személyes adatok védelméhez
való jog és a közérdekű adatok nyilvánossága között. Ez a
kapcsolat mutatható ki az Avtv. értelmező rendelkezéseinél is, amelyik elsőként a személyes adat fogalmát határozza meg, és ezeket az adatokat kizárja a közérdekű adat
fogalmi köréből. Az Avtv. alapján tehát a személyes adat
akkor sem tekinthető közérdekűnek, ha az az állami vagy
helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban
meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében van, illetve tevékenységére vonatkozik.
A közérdekű adatok Avtv. szerinti megszorító értelmezésétől azonban az Alkotmánybíróság gyakorlata eltért, és
az Alkotmány 61. § (1) bekezdésének tartalmát tágabb
körben határozta meg. A 60/1994. (XII. 24.) AB határozat
– az átvilágítással összefüggésben – arra mutatott rá, hogy
legitim cél érdekében (mint a múlt megismerése, a rendszerváltás tárgyilagos értékelése) kivételt lehet tenni a személyes adatok védelme alól az általános megismerhetőség
javára (lásd ABH 1994, 342, 353.). Az Alkotmánybíróság
értelmezésében tehát a közérdekű adat fogalma tágabb,
mint az Avtv. értelmező rendelkezései között szereplő definíció, és közérdekből sor kerülhet személyes adatok közzétételére, nyilvánosságra hozatalára is. Az Alkotmány
59. § (1) bekezdése azonban az ilyen esetekben is megköveteli, hogy a természetes személlyel kapcsolatba hozható
(személyes) adat közzététele feleljen meg a jogkorlátozás
általános feltételeinek. A puszta információs érdek önmagában nem elég a személyes adatok védelméhez való jognak a korlátozásához [lásd 36/2005. (X. 5.) AB határozat,
ABH 2005, 390, 397–398.].
1.4. A magyar információs jogi szabályozásban elválik
egymástól az adat és az azt tartalmazó irat, a dokumentum,
a hordozó médium fogalma. A szabályozás adatközpontú,
rendelkezései az adat, és nem az azt hordozó dokumentum
kezelésére vonatkoznak. Az Avtv. csak meghatározott
adattartalmat tekint személyesnek vagy közérdekűnek.
Az adatvédelmi törvény meghatározásaiban szereplő
„adat” kifejezés igen tág fogalmat takar, bár magának az
„adat” szónak a meghatározását nem találjuk a törvényben. A törvény nem tesz különbséget adat és információ
között. Az „adat” kifejezés alatt bármiféle ismeretet, az értelmezett adatot, információt, és ezeknek a strukturált halmazát is érteni kell. Adatnak tekintendők például a kép- és
hangfelvételeken szereplő adatok, a szóban elhangzó információk, egy per iratanyagában lévő ismeretek stb.
A személyes adat e minőségének feltétele, hogy az adat
egy meghatározott természetes személlyel kapcsolatba
hozható legyen. A személyes adat tehát alany nélkül nem
létezik, aki pedig a magyar szabályok, az Avtv. szerint kizárólag természetes személy lehet. Személyes adatai tehát
csak az embernek vannak.
A közfeladatot ellátó szervek kezelésében lévő valamely ismeret vagy személyes adat vagy közérdekű adat;
egyetlen adat sem nem lehet egyszerre személyes és közérdekű is. Ennek megfelelően az adat vagy nyilvános, vagy
pedig bizalmas (a bizalmasságnak eltérő fokozatai és jogcímei vannak), a személyes adatok esetében a főszabály a
bizalmasság, a közérdekű adat esetében pedig a főszabály
a nyilvánosság. Kivételek mindkét főszabály alól előfordulnak (pl. közszereplőknél vagy minősített adatot tartalmazó okiratoknál),
A bíróság egyik, Alkotmányban rögzített feladata éppen
a természetes személyek, jogi személyek és a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek jogainak, törvényes
érdekeinek a védelme. A jogi személyek és a jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetek jogainak védelme
is, vagy a bűncselekmények elkövetőinek büntetése – mint
feladat – valamely természetes személlyel kapcsolatba
hozható. Vagyis a bíróságok működésével összefüggésben, ha feladatkörükben konkrét természetes személlyel
kapcsolatba hozható, konkrét jogokról döntenek, minden
esetben felmerül, hogy az iratokban és a határozatokban
személyes adatok kezeléséről van szó.
2. A bírósági határozatok – amelyeket bár közhatalmi
szervek hoznak, és amelyek a közhatalmi szervek által kezelt adatokat tartalmazzák – alapvetően a természetes és
más személyek jogait és kötelezettségeit, egymással való
viszonyukat rendezik; mind a magánjog területén, mind a
büntetőjogi, vagy közigazgatási kérdésekben. A bírósági
eljárásban a természetes személyekre, mint felekre vonatkozó adatok személyes adatok, ideértve azt az esetet is,
amikor valamely szervezet hozható kapcsolatba természetes személlyel. Az adatok egy része a bíróságon kívül keletkezik, más részük pedig az ügyben érintett természetes
személyek nyilatkozatait tartalmazza. A személyes adatok
ugyanis nem válnak pusztán abból az okból közérdekű
adattá, hogy közfeladatot ellátó szerv kezelésébe kerülnek.
Az Alkotmánnyal összhangban ugyanis az Avtv. nem az
iratelvből, hanem az adatelvből indul ki; nem a dokumentumot, vagy valamely más adategységet, hanem az adatot,
információt minősíti. Ennek megfelelően egy adott dokumentum többféle (személyes, illetve közérdekű) adatot is
tartalmazhat, így tartalmának egy része nyilvános, más
része nem nyilvános is lehet. Az adatelv viszont azt is
jelenti, hogy a közérdekű adat megismeréséhez való jog
gyakorlása esetén is az információ, és nem maga az irat az
alapjog tárgya.
A bírósági eljárás a jogérvényesítés eszköze. A legtöbb
esetben a bírósági út igénybevétele nem választási lehetőség; a jogalany tipikusan vagy rajta kívül álló okok miatt
válik féllé az eljárásban (pl. büntetőeljárás vádlottja, polgári ügy alperese), vagy pedig a bírói út az egyetlen legitim
módja jogainak, érdekeinek érvényesítésére. A bírósági eljárásban való részvételt tehát nem lehet a személyes adatok védelméhez való jogról történő „önkéntes lemondásnak” tekinteni.
Törvény azonban – az Alkotmány keretei között – elrendelheti akár személyes adatok nyilvánosságra hozatalát. Ilyen esetben viszont a közérdek önmagában nem indokolhat alapjog-korlátozást, az Alkotmánybíróság a
„közérdek fennállásának és alkotmányos indokának a
vizsgálatánál is a szükségesség-arányosság ismérveit alkalmazza” [46/1995. (VI. 30.) AB határozat; ABH 1995,
219, 224.].
Az Alkotmányból az a döntés, hogy a bírósági iratokban
és határozatokban lévő egyes adatok milyen módon hozandók kötelezően nyilvánosságra, vagy milyen körben
kell lehetőséget teremteni az egyedi kérelemre való megismerésre, közvetlenül nem vezethető le. Ugyanakkor a határozatok adattartalma egyrészt nem tartható teljes mértékben „titokban”, másrészt teljes körűen nem hozható nyilvánosságra sem. A törvényhozó feladata a közérdekű adatok és az ehhez való hozzáférés módjának meghatározása
az Alkotmány 61. és 59. §-ai kölcsönös korlátaira tekintettel. A közérdekű adatok nyilvánosságával összefüggésben, figyelemmel kell lenni arra is, hogy – miként azt az
Alkotmánybíróság egyik határozata tartalmazza – a „jogot” a bíróságok a saját értelmezésük szerint állapítják
meg. A bírói hatalom, konkrét jogvitát eldöntő tevékenysége során, a jogot alkalmazva azt értelmezi, sőt tovább is
fejleszti, de ez a törvénynek, a jogszabályoknak való alárendeltségén nem változtat. A bírósági jogalkalmazás az
adott jogvita eldöntésének– különösen az elkerülhetetlen
jogszabály-értelmezés – keretei között természetszerűen
visel magán olyan jegyeket, melyeken keresztül tevékenysége – különösen a Legfelsőbb Bíróság esetében – a jogalkotás határán járhat. A jogértelmezésre azonban vagy az
adott jogvitához kötődően, vagy a tartós jogalkalmazási
gyakorlat egységének biztosítására irányulóan, ezek függvényében, ezek által feltételezetten és ezek keretei között
kerül sor [38/1993. (VI. 11.) AB határozat, ABH 1993,
256]. Az így felfogott „jog” megismerhetősége nemcsak a
közérdekű adatokhoz való hozzáférés állami biztosításá
nak a kötelezettségéből, hanem a jogbiztonságból is eredő
követelmény. A bíróságok jogalkalmazásának egységét
biztosítani a Legfelsőbb Bíróság feladata [Alkotmány
47. § (2) bekezdés]. Az igazságszolgáltatás területi szerveződési módjából következik, hogy a bíróságok illetékessége különböző, azonban a Legfelsőbb Bíróság illetékessége
az egész állam területére kiterjed. Az ítélkezés egysége
számos eszközzel biztosítható, ezek egyike az elvi jelentőségű döntéseket, jogértelmezéseket tartalmazó egyedi határozatok nyilvánosságra hozatala. Mind a jog megismerhetőségének követelménye, mind az ítélkezés egységének
elve megköveteli, hogy legalább az elvi döntések – akár
egyedi, akár általános határozat formájában jelennek
meg – megfelelő nyilvánosságot kapjanak.
Másfelől a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog érvényesülésére is tekintettel kell lenni. A védelemre érdemes magántitkokkal összefüggésben is születhetnek bírósági elvi határozatok. Az Alkotmány 59. §
(1) bekezdését kiüresíthetné, ha az elvi határozatok mindegyikét, a tárgyukra és a tartalmukra való tekintet nélkül,
teljes egészében, nyilvánosságra kellene hozni. Ugyanakkor az Alkotmánybíróság már korai határozataiban – elsőként a 60/1994. (XII. 24.) AB határozatban (ABH 1994,
342.), később: 18/1997. (III. 19.) AB határozat, ABH
1997, 77.; 23/1999. (VI. 30.) AB határozat, ABH 1999,
213.; 31/2003. (VI. 4.) AB határozat, ABH 2003, 352. –
különbséget tett a közszereplők és más természetes személyek jogainak védelme között. A gyakorlatból az következik, hogy a közszereplők egyes személyes adatai a közérdekűségükre tekintettel nyilvánosságra hozhatók [lásd pl.:
37/2005. (X. 5.) AB határozat, ABH 2005, 413.]. Noha az
Avtv. – a személyes adat meghatározásánál – nem tesz különbséget magánszemélyek és politikai közszereplők személyes adatai között, az Avtv. más rendelkezése [3. §
(4) bekezdése] szabályozza azt, hogy személyes adatot hogyan lehet, illetőleg kell közérdekből nyilvánosságra hozni. Eszerint törvény közérdekből – az adatok körének kifejezett megjelölésével – elrendelheti a személyes adat nyilvánosságra hozatalát; minden egyéb esetben a nyilvánosságra hozatalhoz az érintett hozzájárulása, különleges adat
esetében írásbeli hozzájárulása szükséges; kétség esetén
azt kell vélelmezni, hogy az érintett a hozzájárulását nem
adta meg.
IV. Az indítvány nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint nem
az új rendelkezést hatályba léptető, hanem a módosítás révén az új rendelkezést magába foglaló (inkorporáló) jogszabály alkotmányellenességét vizsgálja meg [8/2003.
(III. 14.) AB határozat, ABH 2003, 74, 81.; 28/2005.
(VII. 14.) AB határozat, ABH 2005, 290, 297.;
124/B/2004. AB határozat, ABH 2007, 1601, 1604.]. Erre
tekintettel jelen ügyben az Alkotmánybíróság az alkotmá
nyossági vizsgálatot nem az indítványban hivatkozott módosító jogszabály (Einfotvm.), hanem a módosított
jogszabály (Einfotv.) tekintetében folytatta le.
2. A közérdekű adatok minél teljesebb körben történő
megismerhetősége érdekében szól az Einfotv. egyes adatok elektronikus úton történő hozzáférhetőségéről. Ennek
keretében az Einfotv. rendelkezik többek között a jogalkotás nyilvánosságáról, a közhatalmi szervek adatainak közzétételéről, a pénzeszközök felhasználásának felkutathatóságáról. Az információs jogok szempontjából ezektől eltérő tartalmú kérdéseket szabályoz az Einfotv. IV. fejezete, mivel az – a jelen határozat indokolásának III. pontjában kifejtettek szerint – szoros összefüggésben áll a személyes adatok védelmével és a közérdekű adatok nyilvánosságával. A bírósági határozatok megismerhetősége és
ezáltal a joggyakorlat kiszámíthatósága olyan cél, amely
alapul szolgálhat alapjog korlátozására. A jogot alakító,
elvi bírósági határozatok nyilvánosságra hozatala pedig a
közérdekű adatok nyilvánosságát előíró alkotmányi rendelkezés végrehajtása. Ha tehát a törvényhozó a személyes
adatokat is tartalmazó bírósági határozatok elektronikus
úton történő közzétételét írja elő, akkor a rendelkezések
kialakítása során eleget kell tennie azoknak a követelményeknek, amelyek az alapjogok korlátozására általában
vonatkoznak.
Az Einfotv. azt a megoldást választotta, hogy előírta
egyes bírósági határozatok anonimizálását, melynek célja,
hogy – a megállapított tényállás sérelme nélkül – a közzétett határozatban szereplő személyek ne legyenek azonosíthatók. (Ennek az elvnek nem mond ellent az, hogy a sajtó tájékoztatása révén széles körben ismertté vált, közérdeklődésre számot tartó ügyekben, vagy közszereplőknél
akár anonimizálás mellett is felismerhetők az ügyben érintett természetes személyek. Ilyenkor azonban nem a bírósági határozatból azonosíthatók a benne szereplők, hanem
a konkrét tényállás és a konkrét felek a határozat tartalmától függetlenül ismertté válhatnak.)
Az anonimizálás technikai részletszabályait a Bírósági
Határozatok Gyűjteményében közzétett határozatok megjelöléséről szóló 29/2007. (V. 31.) IRM rendelet, tartalmi
szabályait pedig – az Einfotv. 17. § (3) bekezdésének felhatalmazása alapján – „az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvény szerint a Bírósági Határozatok Gyűjteményének közzétételével kapcsolatban a
bíróságokra háruló feladatok végrehajtásáról” szóló
2007. évi 3. számú OIT szabályzat (a továbbiakban: Szabályzat) állapítja meg.
Személyes adattá az egyént érintő információt a személyi azonosítás, illetve azonosíthatóság teszi [74/1992.
(XII. 28.) AB határozat, ABH 1992, 310, 313.]. Az
Einfotv.-ben előírt anonimizálási kötelezettség épp ezért
nem tekinthető pusztán technikai műveletnek, hanem az az
adatkezeléssel kapcsolatos, az adatok nyilvánosságra hozataláról szóló döntés: a személyes adatok védelmének garanciája.
3. Az anonimizálással és a közzététellel – mint adatkezeléssel – kapcsolatos döntéseket az adatkezelő hozza meg
(Avtv. 2. § 8. pont), és viseli az ezzel járó felelősséget.
Adott adatkezelési folyamatban több adatkezelő és adatfeldolgozó is lehet. Az Einfotv. meghatározza az adatkezelő (az adat előállítója) és az adatközlő (az adat közzétevője) fogalmát.
Az Einfotv. 16. §-ának (2) bekezdése szerint a Bírósági
Határozatok Gyűjteményét az OIT Hivatalának kell közzétennie. Az Einfotv. különbséget tesz a gyűjtemény és a
gyűjtemény egyes alkotóelemei, a bírósági határozatok
között. A gyűjtemény nemcsak az abban szereplő bírósági
határozatok összessége, hanem szerkesztett, működtetett
adatbázis is.
Az Einfotv. értelmében a közzétett bírósági határozattal
együtt közzé kell tenni azokat a bírósági és egyéb határozatokat, melyeket a közzétett bírósági határozattal felülbíráltak vagy felülvizsgáltak [Einfotv. 17. § (3) bekezdés].
Ez, az indítványban kifogásolt szabály csupán az együttes
közzététel kötelezettségéről szól. Jóllehet a törvény nem
szabályozza kifejezetten azt, hogy az adat előállítása, keletkezése, valamint a közzététele közötti adatkezelési műveletet melyik határozat esetében mely szervnek kell elvégeznie, az Einfotv. 17. §-ának (6) bekezdéséből és
19. §-ának (1) bekezdéséből következik, hogy a határozatok szerkesztése, anonimizálása, közzététele a határozatot
hozó bíróság, illetve a bíróság elnökének a feladata. Ezt támasztja alá a törvény indokolása is, mely szerint a határozatok közös adatbázisát az OIT Hivatala működteti, azt
viszont az egyes bíróságok maguk bővíthetik.
Más a helyzet a hatósági vagy egyéb szerv által hozott
határozatokkal. Az Einfotv. ismertetett szabályai eredetileg nem határozták meg egyértelműen, hogy a bírósági határozattal felülbírált vagy felülvizsgált más hatósági vagy
egyéb szerv határozatát ki köteles közzétenni, és e célból
anonimizálni. Az Einfotv. 17. § (3) bekezdése – amelyet az
elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi
XC. törvény módosításáról szóló 2008. évi XXV. törvény
8. § (4) bekezdése 2008. június 6-tól módosított – már előírja ezekkel a határozatokkal kapcsolatban, hogy azokat
„az Országos Igazságszolgáltatási Tanács által meghatározott eljárásban” és „a bíróság által anonimizált” digitális
formában kell közzétenni. Az Einfotv. rendelkezik mind a
határozatot hozó bíróság, mind az OIT Hivatala közzétételi kötelezettségéről. Ezért abból a szabályból, hogy „a közzétett bírósági határozathoz kapcsolva, azzal egyidejűleg”
kell közzétenni ezeket a más határozatokat is, levonható az
a következtetés, hogy a felülvizsgált, nem bírósági határozatokat a bírósági határozat közzétételére köteles bíróságnak vagy az OIT Hivatalának kell anonimizálnia.
Megállapítható az is, hogy a törvény szerint az OIT Hivatalának az általános kötelezettsége valamennyi közokiratot anonimizált formában közzétenni, ezért – ha más
szerv kötelezettsége, akár az anomizilást, akár a közzétételt illetően, a törvényből nem állapítható meg – akkor az
anonimizálásnak a feladatai és a költségei is az OIT Hivatalát terhelik.
Az OIT-nak ez a felhatalmazása nem sérti az Alkotmány 43. § (2) bekezdését. Abból a körülményből, hogy
közigazgatási perben az önkormányzat és szervei határozatának a felülvizsgálatára is sor kerülhet, nem vonható le
olyan megalapozott következtetés, hogy akár ez a felülvizsgálat, akár a határozatok nyilvánosságra hozatala az
indítványozó által felhívott „önkormányzati jogállást”
érintené. Mind a közigazgatási határozatok törvényességének bírói ellenőrzése, mind a közérdekű adatok nyilvánosságának biztosítása Alkotmányból eredő feladat. Az
Alkotmány 43. § (2) bekezdése nem tartalmaz olyan szabályt, amely akár az egyikről, akár másikról való törvényi
rendelkezést tiltana vagy feltételhez kötne.
Az OIT-nak ez a vizsgált felhatalmazása nem sérti az
Alkotmány 61. §-át sem. Jóllehet az Avtv. értelmében az
adatfelelős közigazgatási-hatósági szerv határozhatná
meg azt, hogy határozatának mely részét kell törölni, s melyeket közzétenni, az Einfotv. ismertetett rendelkezései
ezektől a szabályoktól eltérnek. Ennek oka, hogy az Einfotv. alapvetően a felsőbb bírósági döntések nyilvánosságra hozataláról szól. Más hatósági, vagy egyéb szerv által
hozott határozatokat soha nem önállóan, hanem csak a
nyilvánosságra hozandó bírósági határozathoz tapadva,
azzal együtt – mint a bírósági felülvizsgálat tárgyát – kell
nyilvánosságra hozni.
A Szabályzat 4. § (3)–(4) bekezdése ugyanakkor lehetővé teszi, hogy a bíróság az Einfotv. 17. § (2) bekezdésében
írt esetben – értesítse az érintett határozatot hozott más hatóság, egyéb szerv vezetőjét és felkérje, hogy a határozatot
anonimizált, digitalizált formában küldje meg az elsőfokú
határozatot hozó bíróság részére; ennek elmaradása esetén
a bíróság(ok) határozata(i) a felülbírált vagy felülvizsgált
határozat nélkül kerül(nek) közzétételre. E rendelkezések
– melyek nem tartalmaznak kötelezést bíróságon kívüli
szervekre – önálló vizsgálata, vagy az Einfotv.-vel való
összhangja a jelen alkotmánybírósági eljárásnak nem tárgya.
4. Jóllehet az anonimizálás módját maga a törvény részletesen nem határozza meg, az Einfotv. szabályai elég keretet adnak a törvény végrehajtásához (személyazonosítás
nélkül kell közzétenni a határozatokat, a személyek azonosítását lehetővé tevő adatok törlése nem járhat a megállapított tényállás sérelmével, a határozatban szereplő egyes
személyeket az eljárásban betöltött szerepüknek megfelelően kell megjelölni stb.).
Az adatkezelésre vonatkozó érdemi döntéseket (mely
adatokat kell, illetve melyeket nem lehet közzé tenni) az
Einfotv. tartalmazza; emellett figyelemmel kell lenni az
Avtv. és más törvények rendelkezéseire is.
Habár a Szabályzat az Alkotmány 7/A. § (2) bekezdése
értelmében nem jogszabály, az Alkotmány 50. § (4) bekezdése feljogosítja az OIT-ot a bíróságok igazgatására.
A Szabályzat az Einfotv. végrehajtása körében kiadott, az
Einfotv.-ből a bíróságokra háruló feladatok ügyviteliigazgatási jellegű részletszabályait tartalmazó eszköz, és
nem általánosan kötelező magatartási szabályt megállapí
tó norma. Az Einfotv. 17. § (3) bekezdésében az OIT-nak
adott felhatalmazás ezért nem ellentétes az Alkotmány
7/A. § (2) bekezdésével.
5. Az alapjoggal való összefüggés miatt az Alkotmány
2. § (1) bekezdéséből levezethető normavilágosság követelményének érvényesülése különös jelentőséggel bír.
A normavilágosság sérelme miatt az alkotmányellenesség akkor állapítható meg, ha a szabályozás a jogalkalmazó számára értelmezhetetlen, vagy eltérő értelmezésre ad
módot, és ennek következtében a norma hatását tekintve
kiszámíthatatlan, előre nem látható helyzetet teremt a címzettek számára, illetőleg a normaszöveg túl általános megfogalmazása miatt teret enged a szubjektív, önkényes jogalkalmazásnak [pl.: 1160/B/1992. AB határozat, ABH
1993, 607, 608.; 10/2003. (IV. 3.) AB határozat, ABH
2003, 130, 135–136.; 1063/B/1996. AB határozat, ABH
2005, 722, 725–726.; 381/B/1998. AB határozat, ABH
2005, 766, 769.]. Alkotmánysértésnek csak az minősül tehát, ha a sérelmezett jogszabály tartalma olyan mértékben
homályos, vagy rendelkezései annyira ellentmondásosak,
hogy a feloldásra a jogszabály-értelmezés nem elegendő
(1263/B/1993. AB határozat, ABH 1994, 672, 673.).
5.1. Az Einfotv. 17. § (1) bekezdése értelmében a Legfelsőbb Bíróság és az ítélőtáblák érdemi határozatait kell a
gyűjteményben közzétenni. E § (2) bekezdése pedig a közzéteendő határozatok körét kiterjeszti valamennyi közigazgatási perben hozott érdemi döntésre is, ha a felülvizsgált határozatot egyfokú eljárásban hozták, és a bíróság
határozata ellen nincs helye jogorvoslatnak.
Az Einfotv. e rendelkezései a jogerős határozatokra vonatkoznak, melyek rendes jogorvoslattal már nem támadhatók. Az Einfotv. e helyen nem tulajdonít jelentőséget annak, hogy a kérdéses határozatot felülvizsgálati kérelemmel megtámadták-e; a jogerős határozatot abban az esetben is közzé kell tenni a gyűjteményben, ha felülvizsgálati
eljárás van folyamatban – amelynek eredményeképp a jogerős határozat is hatályon kívül helyezhető, és helyette új
határozat hozható, illetve a megtámadott határozat megváltoztatható. A Legfelsőbb Bíróságnak a felülvizsgálati
eljárás során hozott ítéletét – az Einfotv. 17. § (1) bekezdése értelmében – a gyűjteményben közzé kell tenni.
Az Einfotv. 17. § (1) és (2) bekezdései alapján tehát időben elválik a jogerős határozat és a felülvizsgálati kérelem
alapján meghozott ítélet gyűjteményben történő közzététele azokban az esetekben, amikor a jogerős határozatot az
ítélőtábla, vagy közigazgatási perben a megyei bíróság
egyfokú eljárásban hozta.
Habár az Einfotv. 17. § (3) bekezdése az ügyben hozott
határozatok egyidejű közzétételéről rendelkezik, az
Einfotv. 17. §-ának belső ellentmondása miatt nem állapítható meg, hogy a törvény címzettjei számára a norma eleve
értelmezhetetlen vagy alkalmazhatatlan lenne; az ellentmondás jogértelmezéssel feloldható.
5.2. Nem sérti a normavilágosság követelményét az
sem, ahogyan az Einfotv. szabályozza azt, hogy az anoni
mizálás mely szervnek a feladata, ha az adott ügyben hatósági határozat felülvizsgálatára kerül sor.
Az Einfotv. 17. § (3) bekezdésének lehetséges értelmezése az, hogy a hatósági határozatok anonimizálása és digitalizálása a bíróság feladata. Az Einfotv. jelen határozat
IV. 3. pontjában ismertetett szabályaiból megállapítható
az is, hogy a hatósági határozat anonimizálása az ügyben
eljáró melyik bíróság feladata.
6. A fentiek alapján az Alkotmánybíróság elutasította az
indítványt. Megállapítható, hogy az Einfotv. 17. § (3) bekezdése nem ellentétes sem az Alkotmány 2. § (1) bekezdésével, sem a 7/A. § (2) bekezdésével, sem a 61. §-ával.
Budapest, 2011. március 28. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
197/2010. (VI. 17.) Korm. rendelete a veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről szóló 188/2010. (VI. 3.) Korm. rendelettel kihirdetett veszélyhelyzet teljes feloldásáról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének i) pontjában meghatározott hatáskörében eljárva, a katasztrófák elleni védekezés
irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi
LXXIV. törvény 7. § (1) bekezdésére tekintettel a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről szóló 188/2010. (VI. 3.) Korm.
rendelet 1. § b) pontja szerinti, a Jászdózsa, Jánoshida, Jászalsószentgyörgy, Alattyán, Jásztelek, Jászjákóhalma és
Jászberény (Jász-Nagykun-Szolnok megye) települések közigazgatási területére kihirdetett veszélyhelyzetet feloldja,
valamint az abban megjelölt területekre elrendelt rendkívüli készültséget megszünteti.
2. § A Kormány az árvízvédekezéssel összefüggő, 2010. június 2. 22.00 órát követően felmerült, indokolt költségek
felméréséről és biztosításáról külön intézkedik.
3. § (1) Ez a rendelet 2010. június 17-én 18 órakor lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről szóló 188/2010. (VI. 3.) Korm.
rendelet.
(3) Ez a rendelet 2010. június 18-án hatályát veszti.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
147/2014. (XII. 12.) ME határozata a Horvát Köztársaságnak az Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter, valamint az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Horvát Köztársaságnak
az Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás kihirdetéséről szóló törvény tervezetét
a Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
316/2008. (X. 30.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – a 2008. október 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a Magyar Szociális Zöld Párt (1440 Budapest, Pf. 20) képviseletében Stekler Ottó elnök által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2008. szeptember 23-án aláírásgyűjtő
ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a
következő kérdés szerepelt:
„– Egyetért-e Ön azzal, hogy az országgyűlési képviselőknek csak a bizonylattal alátámasztott elszámolható
kiadásai után járhat költségtérítés?”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről
szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
12. §-ának értelmében, ha az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ívet, illetőleg a kérdést hitelesítette,
ugyanazon tartalmú kérdésben nem nyújtható be aláírásgyűjtő ívek újabb mintapéldánya, illetőleg népszavazás elrendelésére irányuló újabb kezdeményezés a népszavazás
megtartásáig, vagy a kezdeményezés elutasításáig, illetőleg az aláírásgyűjtő ívek benyújtására rendelkezésre álló
határidő eredménytelen elteltéig. Az országos népszavazásra feltenni kívánt kérdéssel azonos tartalmú kérdést az
Országos Választási Bizottság a 267/2008. számú határozatával már hitelesített. Jelenleg aláírásgyűjtés folyik az
ügyben, melynek határideje: 2009. február 12.
Mindezekre tekintettel az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 12. §-án, a jogorvoslatról
szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
9/2017. (V. 19.) NGM rendelete a 2018. munkaszüneti napok körüli munkarendről.
A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 102. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 6.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed minden munkáltatóra és az általuk általános munkarendben foglalkoztatottakra.
2. § A 2018. évi munkaszüneti napok körüli – a  naptár szerinti munkarendtől való eltéréssel járó – munkarend
a következő:
a) március 10., szombat munkanap
 március 16., péntek pihenőnap
b) április 21., szombat munkanap
 április 30., hétfő  pihenőnap
c) október 13., szombat munkanap
 október 22., hétfő  pihenőnap
d) november 10., szombat munkanap
 november 2., péntek pihenőnap
e) december 1., szombat munkanap
 december 24., hétfő pihenőnap
f) december 15., szombat munkanap
 december 31., hétfő pihenőnap
3. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
4. § Ez a rendelet 2019. január 1-jén hatályát veszti.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
92/2013. (II. 27.) KE határozata államtitkári megbízatás megszűnéséről és államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, továbbá a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai
és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 54. §-a alapján – a miniszterelnök javaslatára –
megállapítom, hogy dr. Kovács Zoltánnak, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium államtitkárának e megbízatása
2013. február 27-ei hatállyal megszűnik, egyúttal az 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
őt 2013. február 28-ai hatállyal az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2013. február 22. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1264/2014. (IV. 22.) Korm. határozata a Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 5. prioritása keretében megvalósuló projektek akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. elfogadja az 1. melléklet szerint
a) a TÁMOP-5.2.6-13/1-2014-0001 azonosító számú „A korai életszakaszban feltárt fejlődésbeli rendellenességek,
lemaradások kezeléséhez szükséges hozzáférés javítása” című,
b) a TÁMOP-5.2.9-13/1-2014-0001 azonosító számú „Legyen más a szenvedélyed” című,
c) a TÁMOP 5.3.6.B-13/1-2014-0001 azonosító számú „Szakmai-módszertani támogatás a komplex telepprogram
és az  elnéptelenedő falvak társadalmi gazdasági folyamatainak megfordítását célzó program megvalósítói
számára” című,
d) a TÁMOP-5.3.9.B-13/1-2014-0001 azonosító számú „Digitális Közösség Program” című
projektjavaslatok kiemelt projektként történő nevesítését,
2. hozzájárul az 1. pontban meghatározott projektek támogatási szerződéseinek megkötéséhez.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
55/2015. (X. 21.) HM utasítása a hazai képzésen történő részvételről és a tanulmányi támogatások megtérítési kötelezettségéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő
utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter irányítása alá tartozó
központi hivatalokra, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ), a miniszter fenntartói
irányítása alá tartozó köznevelési intézményre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
(2) Felkérem a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) rektorát, hogy biztosítsa az utasításban
meghatározott feladatok végrehajtását.
2. § Ezen utasítás alkalmazásában
1. HM képzési katalógus: a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszer (a továbbiakban: HM KGIR)
képzéstervezési modulban található, a miniszter által jóváhagyott központi hazai beiskolázási tervben szereplő,
továbbá az MH központi személyügyi szerve vezetője által engedélyezett képzés, tanfolyam;
2. katonai képzést is folytató intézmények: az NKE Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar (a továbbiakban:
NKE HHK) és az MH Altiszti Akadémia (a továbbiakban: MH AA);
3. képző intézmény: a központi hazai beiskolázási tervben szereplő intézmény vagy képzés helyszíne;
4. MH központi személyügyi szerve: a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség;
5. munkáltatói jogkört gyakorló: a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 9/2013. (VIII. 12.) HM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 1. melléklet 33–42. és
107–120. sora szerinti elöljáró;
6. szakmacsoport: a tiszti, altiszti és legénységi fokozati vizsgák előkészítéséről, valamint a tananyagtartalom
kialakításával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló HM utasítás 1. mellékletében meghatározottak
alapján a munkakörcsaládok fokozati vizsga szerinti felosztása;
7. szakmai felelős szervezet: a munkakör-gazdálkodással kapcsolatos feladatokról szóló 9/2014. (II. 12.)
HM utasításban ekként meghatározott honvédelmi szervezetek;
8. személyügyi év: szeptember 1-től augusztus 31-ig terjedő időtartam;
9. tandíj számlával igazolt összege: a honvédelmi szervezet részére képzésre vonatkozóan kiállított számla vagy
a HM képzési katalógusban a képzés leírásához rendelt belső vagy külső ár.
2. A képzésre vezénylésekre és a tanulmányi szerződésekre vonatkozó közös szabályok
3. § (1) A HM képzési katalógus összeállításáért és kezeléséért az MH központi személyügyi szerve a felelős.
 (2) A munkáltatói jogkört gyakorló a HM képzési katalógusban megjelent képzések közül választja ki az állomány tagjára
vonatkozó képzési igényeit.
 (3) Ha a Rendelet 108. § (2) bekezdés b) és c) pontja szerinti képzési igény a HM képzési katalógusban nem szerepel,
az  állományilletékes parancsnok a képzési igényét papíron és a képzés leírását elektronikusan felterjeszti az MH
központi személyügyi szerve vezetőjének.
(4) A (3) bekezdés szerint felterjesztett iratokat az MH központi személyügyi szervének vezetője véleményezés céljából
megküldi a szakmai felelős szervezetek részére.
(5) A (3) bekezdés szerinti képzési igény a HM képzési katalógusba akkor vehető fel, ha azzal a szakmai felelős szervezet
egyetért.
4. § (1) A honvédelmi szervezet személyügyi szerve a tárgyévet követő személyügyi évre a 3. § (2) és (3) bekezdése alapján
állítja össze az egyes hazai képzési formára történő névre szóló, indokolással ellátott képzési igényt. A honvédelmi
szervezet személyügyi szerve az állomány tagjára vonatkozó összesített igényt a HM KGIR képzéstervezési modulon
évente március 15-ig az MH központi személyügyi szerve részére elektronikusan terjeszti fel.
(2) Az (1) bekezdés szerint felterjesztett összesített képzési igények alapján a központi hazai beiskolázási tervet az MH
központi személyügyi szerve állítja össze, amelyet véleményezés céljából megküld a szakmai felelősök, valamint
az NKE rektora és az MH AA részére.
(3) A (2) bekezdés szerinti beiskolázási tervet a véleményezést követően az MH központi személyügyi szerve az adott
tanévet megelőző év július 15-ig terjeszti fel jóváhagyásra a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) és a HM
közigazgatási államtitkára (a továbbiakban: HM KÁT) útján a miniszterhez.
(4) Az MH központi személyügyi szerve a jóváhagyott beiskolázási tervet elektronikus formában megküldi tájékoztatás
céljából a honvédelmi szervezetek, valamint a tervben szereplő képzésekre vonatkozó időpontok meghatározása
céljából a katonai képzést is folytató intézmények részére.
(5) A (4) bekezdés szerinti időpontok figyelembevételével az MH központi személyügyi szerve a tervben szereplő
képzéseket kiajánlja a honvédelmi szervezet személyügyi szerve részére, aki regisztrálja a képzésre tervezett állományt.
A regisztrálás MH központi személyügyi szerve általi elfogadását követően a munkáltatói jogkört gyakorló intézkedik
a vezénylésről vagy a tanulmányi szerződés megkötéséről.
5. § (1) A vezénylésre vonatkozó munkáltatói döntés és a tanulmányi szerződés írásbeli kérelemre módosítható. A kérelemnek
tartalmazni kell a képzésre vonatkozó adatokon túl különösen a módosítás szükségességének indokolását, valamint
a képzésben bekövetkezett változásokat.
(2) Ha a tanulmányi szerződést a költségviselő keretgazda jóváhagyásával kötötték meg, a tanulmányi szerződés
módosításhoz is szükséges a keretgazda előzetes hozzájárulása.
3. Képzésre történő vezénylés 6. § (1) A honvédelmi szervezet személyügyi szerve tájékoztatja az állomány tagját az általa igénybe vehető tanulmányi
támogatások formájáról. A tájékoztatás megtörténtéről és a választásáról az állomány tagja nyilatkozik.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilatkozat alapján a honvédelmi szervezet személyügyi szerve elkészíti a vezénylésre
vonatkozó munkáltatói döntést.
7. § (1) A Rendelet 108. § (1) bekezdés a) pontja szerinti katonai mesterképzésre történő vezénylés a (2)–(8) bekezdés szerint,
a tanévre vonatkozó Felsőoktatási Felvételi Tájékoztatóban (a továbbiakban: FFT) az adott szakra vonatkozó bemeneti
követelmények figyelembevételével történik.
(2) A Rendelet 108. § (1) bekezdés a) pontja szerinti katonai mesterképzést a központi hazai beiskolázási tervben szereplő
létszámok alapján az MH központi személyügyi szervének központi nyilvántartó szerve (a továbbiakban: KNYSZ)
a  képzés indulását megelőző év december 10-ig ajánlja ki a honvédelmi szervezetek személyügyi szerve részére,
az állomány képzésre tervezett tagjának regisztrálása céljából.
(3) A honvédelmi szervezetek személyügyi szerve évente január 10-ig hajtja végre a (2) bekezdés szerinti regisztrálást.
A regisztrálás során a HM KGIR képzéstervezési modul „Indokolás” részében a bemeneti feltételként meghatározott
közigazgatási alapvizsgára történő központi regisztrálás érdekében az e-mail cím megadása kötelező.
(4) A KNYSZ a regisztrált állományról névjegyzéket készít, amelyet felterjeszt a HVKF részére jóváhagyásra. A képzésen
történő részvételre kizárólag a HVKF jóváhagyását követően kerülhet sor.
(5) A KNYSZ a képzésen történő részvételre jóváhagyott állományra vonatkozó döntésről értesíti az NKE HHK-t, valamint
a honvédelmi szervezetet a KGIR „képzés kiajánlása megjelenítés” felületén évente január 31-ig. Az érintett állomány
tagja tájékoztatásáért a honvédelmi szervezet személyügyi szerve felel.
(6) Az (5) bekezdés szerinti tájékoztatást követően az FFT-ben meghatározottak szerinti jelentkezés az állomány tagjának
felelőssége. A közigazgatási alapvizsga díjára a közigazgatási és az ügykezelői alapvizsga ismétlő-, halasztott és
javítóvizsga díjának térítési rendjéről szóló 67/2013. (X. 31.) HM utasítás az irányadó.
(7) A munkáltatói jogkört gyakorló a vezénylésre vonatkozó döntését csak a közigazgatási alapvizsga és a pozitív felvételi
eljárási döntést követően hozza meg.
(8) Az NKE HHK a felvételi eljárás befejezését követően a felvettekről szóló névjegyzéket minden év augusztus 10-ig
megküldi az MH központi személyügyi szerve részére. A KNYSZ a névjegyzék alapján véglegesíti a regisztrálást
a HM KGIR-ben, majd ez alapján a honvédelmi szervezet személyügyi szervezete elkészíti a vezénylésre vonatkozó
munkáltatói döntést.
8. § (1) Az állományilletékes parancsnok a Rendelet 108. § (1) bekezdés b) pontja szerinti vezénylésre vonatkozó személyi
javaslati lapot közvetlenül az MH központi személyügyi szerve részére küldi meg.
(2) Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP), valamint az MH Logisztikai Központ
(a továbbiakban: MH LK) alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek alezredes vagy annál magasabb rendfokozatot
viselő állományára az (1) bekezdést azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a felterjesztést megelőzően a képzési
javaslatot az MH ÖHP, illetve az MH LK parancsnokával előzetesen egyeztetni kell. Az egyeztetés tényét és a javaslatot
a személyi javaslati lapon rögzíteni kell.
(3) A Rendelet 8. § (1) bekezdésében meghatározottakon túl a személyi javaslati lap tartalmazza az állomány képzésben
részt vevő tagjának a közigazgatási alapvizsgára történő központi regisztrálás érdekében az e-mail, valamint
a másodlagos e-mail címét.
(4) A munkáltatói döntésről a vezénylési határozatot, parancsot az MH központi személyügyi szerve készíti el.
9. § Ha a Rendelet 108. § (1) bekezdése szerinti képzés nappali és intenzív jellegű, akkor a munkáltatói jogkört gyakorló
a képzés idejére – ide nem értve a képző intézmény által elrendelt iskolai szüneteket – mentesíti az állomány tagját
a szolgálati beosztással járó szolgálatteljesítési kötelezettség alól.
10. § A Rendelet 108. § (1) bekezdése szerinti képzéseken túl, az állomány tagja vezényléssel vesz részt azon szakmai
továbbképzésen, amely az érintett
a) beosztás ellátásának feltétele, vagy
b) tervezett előmenetelhez kapcsolódik,
feltéve hogy azt jogszabály, közjogi szervezetszabályozó eszköz vagy belső rendelkezés írja elő.
4. Képzésen történő részvétel tanulmányi szerződéssel 11. § (1) A Rendelet 108. § (2) bekezdés a) pontja szerinti doktori képzés esetén a szakmai felelősök által támogatásra javasolt
kutatási témákat az MH Kiképzési és Doktrinális Központ (a továbbiakban: MH KDK) előterjesztésében a HVKF hagyja
jóvá minden év negyedik negyedévében.
(2) A jóváhagyott kutatási témákat az MH KDK felterjeszti a HM kabinetfőnök részére. A jóváhagyott kutatási témák
honlapon történő megjelentetéséért az NKE felelős.
(3) A jóváhagyott kutatási témákra a Rendelet 108. § (3) bekezdése szerinti pályázatot az állomány tagja a miniszternek
címezve az állományilletékes parancsnok, az MH központi személyügyi szervének vezetője és a HVKF útján nyújthatja
be. A pályázathoz az állomány tagja csatolja szakmai önéletrajzát.
(4) Az állományilletékes parancsnok a részvételre vonatkozó személyi javaslati lapot a (3) bekezdés szerinti iratokkal
együtt évente június 30-ig terjeszti fel az MH központi személyügyi szerve részére. A személyi javaslati lapon a Rendelet
8. § (1) bekezdésében meghatározottakon túl az állomány tagjának a választott kutatási témáját, valamint
a megpályázott képzési formát is fel kell tüntetni.
(5) Az NKE HHK által megküldött felvételt nyert állományról az MH központi személyügyi szerve – az MH KDK-val történő
egyeztetést követően, az MH KDK álláspontja szerint támogatásra javasolt és nem javasolt bontásban – névjegyzéket
készít, amelyet a HVKF és a HM KÁT útján felterjeszt a miniszterhez. A felvételt nyert pályázók központi támogatását,
ideértve a fokozatszerzési díj megtérítését, a miniszter hagyja jóvá.
(6) A pályázatot nyert személlyel az MH központi személyügyi szervének vezetője tanulmányi szerződést köt.
 (7) A Rendelet 112. § (3) bekezdésére figyelemmel módosítani kell a tanulmányi szerződést, ha a fokozatszerzési díj
megtérítéséről a miniszter a (6) bekezdés szerinti felterjesztést követően dönt.
12. § (1) A Rendelet 108. § (2) bekezdés b) és c) pontja szerinti képzésen történő részvétel esetén a munkáltatói jogkört
gyakorló tanulmányi szerződést köt a képzésben részt vevővel.
(2) A tanulmányi szerződést annak megkötése előtt a tanulmányi szerződés megkötésére jogosult munkáltatói jogkört
gyakorló személyügyi szerve jóváhagyás céljából, elektronikus úton megküldi a költségviselő keretgazda részére,
ha a tandíj számlával igazolt összege nem a honvédelmi szervezet költségvetési keretéből kerül biztosításra.
13. § (1) A munkáltatói jogkört gyakorló a Rendelet 110. § (1) bekezdés b) pontja és 111. § (1) bekezdése alapján benyújtott
kérelmen dönt a tanulmányi szerződés megkötésének lehetőségéről azzal, hogy tanulmányi szerződés csak a Rendelet
111. § (1) bekezdése szerinti, az adott szakmacsoporton belüli képzésekre alkalmazható.
(2) A Rendelet 110. § (2) bekezdése esetén a közvetlen szolgálati elöljáró vagy a közvetlen hivatali felettes gondoskodik
a mentesítés időtartamának megfelelő szolgálatteljesítés – mentesítést követő harminc napon, de legkésőbb hat
hónapon belüli – végrehajtásáról, amelyről nyilvántartást vezet.
14. § (1) A honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 90. § (4) és (5) bekezdése alkalmazása
során a szolgálatteljesítési kötelezettség alóli mentesítés a vizsga napjára és az azt megelőző, az állomány tagja által
megjelölt munkanapokra állapítható meg.
(2) Ismételt vizsgára mentesítés nem állapítható meg. 5. A jogi szakvizsgára vonatkozó szabályok
15. § A jogi szakvizsga esetén a munkáltatói jogkört gyakorló
a) az első részvizsga írásbeli és szóbeli vizsgájára összesen 14 munkanapra;
b) a további két szóbeli részvizsgára összesen 10-10 munkanapra
mentesíti az állomány tagját a szolgálatteljesítési kötelezettsége alól.
6. Hazai képzésen történő részvétel utáni kötelezően szolgálati viszonyban töltendő idő megállapítása
16. § (1) A Hjt. 2. § 19. pontja szerinti kötelezően szolgálati viszonyban töltendő időt – a Hjt. 89. § (2) bekezdésére figyelemmel –
a tandíj számlával igazolt összege függvényében
a) 1 000 001 Ft alatti összeg esetében 1 évig,
b) 1 000 001 Ft és 2 000 000 Ft közötti összeg esetében 2 évig,
c) 2 000 001 Ft és 3 000 000 Ft közötti összeg esetében 3 évig,
d) 3 000 001 Ft és 4 000 000 Ft közötti összeg esetében 4 évig,
e) 4 000 001 Ft és 5 000 000 Ft közötti összeg esetében 5 évig,
f ) 5 000 001 Ft és 6 000 000 Ft közötti összeg esetében 6 évig,
g) 6 000 001 Ft és 7 000 000 Ft közötti összeg esetében 7 évig,
h) 7 000 001 Ft és 8 000 000 Ft közötti összeg esetében 8 évig,
i) 8 000 001 Ft és 9 000 000 Ft közötti összeg esetében 9 évig,
j) 9 000 001 Ft-ot meghaladó összeg esetében 10 évig
kell fenntartani.
(2) Ha az (1) bekezdés szerint kötelezően szolgálati viszonyban töltendő idő tartama eltér a Hjt. 88. § (2) bekezdése szerint
meghatározott időtartamtól, a tanulmányi szerződésben a magasabb kötelező szolgálati viszonyban töltendő időt
kell megállapítani.
(3) Több, ugyanazon személlyel kötött, egyidejűleg hatályos tanulmányi szerződés esetén a legtovább tartó, kötelezően
szolgálati viszonyban töltendő időre vonatkozó tanulmányi szerződést kell figyelembe venni.
(4) Ha a kötelezően szolgálati viszonyban töltendő idő tartama meghaladja a szerződéses állomány tagjának szerződésben
vállalt szolgálati idejét, a tanulmányi szerződés akkor köthető meg, ha a szerződést – a Rendelet 47. §-ára figyelemmel –
legalább a kötelezően szolgálati viszonyban töltendő idő lejártáig meghosszabbítják.
7. A tanulmányi támogatások nyilvántartása, azok megtérítési kötelezettsége
17. § (1) A Rendelet 113. §-a szerinti nyilvántartást a honvédelmi szervezet pénzügyi szerve – a honvédelmi szervezet
személyügyi szerve által nyilvántartott tanulmányokat folytató állományról szóló névjegyzék alapján – a HM KGIR-ben
vezeti.
(2) A Rendelet 113. § (1) bekezdése szerinti élelmezési ellátással kapcsolatos költséget a honvédelmi szervezet pénzügyi
szerve tartja nyilván. Az állomány képzésben részt vevő tagja természetbeni ellátására vonatkozó nyilvántartást
a  honvédelmi szervezet pénzügyi szerve a katonai képzést is folytató intézmények által hivatalból kiadott adatai
alapján vezeti. Természetbeni élelmezési ellátás hiányában az állomány képzésben részt vevő tagja részére a norma
értékében élelmiszer-utalvánnyal történő ellátás kizárólag az ellátás hiányáról szóló igazolás alapján történhet.
(3) A visszakövetelés esedékessé válása napján több, ugyanazon személlyel kötött, egyidejűleg hatályos tanulmányi
szerződés esetén valamennyi tanulmányi szerződésben biztosított tanulmányi támogatás időarányos része
megtérítési kötelezettség alá esik.
8. Záró rendelkezések 18. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
 (2) Az utasítás 5. §-át, 9. §-át, 14. §-át és 17. §-át az utasítás hatálybalépését megelőzően megkötött tanulmányi
szerződésekre és folyamatban lévő vezénylésekre is alkalmazni kell.
19. § A KNBSZ által saját költségvetéséből finanszírozott képzések tekintetében a KNBSZ főigazgatója munkáltatói jogköre
gyakorlásával összefüggő feladatokat a KNBSZ személyügyi szerve végzi.
20. § Az ezen utasításban meghatározott eljárásrendet érintő formanyomtatványokat, segédleteket és mintaokmányokat
a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség csoportfőnöke az utasítás hatálybalépését követő 60. napig adja ki.
21. § A honvédelmi szervezetek által nyújtandó, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és Honvédtisztképző
Kara működését biztosító egyes szolgáltatások eljárási rendjéről és szabályairól szóló 81/2011. (HK 1/2012.)
HM  KÁT–HVKF együttes intézkedés (a továbbiakban: 81/2011. HM KÁT–HVKF együttes intézkedés) 11. pontjában
a „HVK SZCSF” szövegrész helyébe a „Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF)”
szöveg lép.
22. § Hatályát veszti
a) a személyi állomány át- és továbbképzésének tervezésével, megszervezésével összefüggő egyes feladatok
és hatáskörök meghatározásáról szóló 64/2003. (HK 17.) HM utasítás;
b) a tanulmányi szerződések megkötéséről szóló 2/2004. (HK 2.) HM utasítás 2–4. §-a és 1. számú melléklete;
c) az ösztöndíjszerződések megszűnéséből eredő, a honvédelmi tárcát megillető igény érvényesítésének
rendjéről szóló 60/2009. (VII. 17.) HM utasítás;
d) a hivatásos és szerződéses katonák át- és továbbképzésének megszervezéséről és végrehajtásáról szóló
17/2003. (HK 7.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés és
e) a 81/2011. HM KÁT–HVKF együttes intézkedés 8. pontja.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1829/2015. (XI. 21.) Korm. határozata Macedóniának történő segítségnyújtásról az illegális bevándorlással összefüggésben.
A Kormány, figyelemmel az Európában és a Nyugat-Balkán országaiban kialakult tömeges bevándorlás okozta helyzetre
a) dönt az  állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36.  § (2)  bekezdés a)  pontja és (3)  bekezdés alapján
az  állam tulajdonában és a  Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága vagyonkezelésében álló,
1. melléklet szerinti vagyonelemek ingyenes tulajdonba adásáról a Macedón Köztársaság Kormánya részére;
b) dönt az  állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36.  § (2)  bekezdés a)  pontja és (3)  bekezdés alapján
az  állam tulajdonában és a  Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal vagyonkezelésében álló, 2.  melléklet
szerinti vagyonelemek ingyenes tulajdonba adásáról a Macedón Köztársaság Kormánya részére;
c) felhívja a  belügyminisztert, hogy az  irányítása alatt álló a) és b)  pontban meghatározott szervek
közreműködésével az átadás-átvétel megvalósításának céljából vegye fel a kapcsolatot a kijelölt átvevővel, és
gondoskodjon az átadás-átvétel megvalósításáról;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal
d) felhívja a  belügyminisztert, hogy a  segítségnyújtás keretében biztosítson a  rendőrség, a  büntetésvégrehajtási szervezet, valamint a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal személyi állományából az illegális
migrációval összefüggő szakkérdésekben történő közreműködéshez szakértő személyeket és e  személyek
külföldön történő közreműködéséhez szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1219/2013. (IV. 23.) Korm. határozata a Magyarország és a Moldovai Köztársaság között a szociális biztonságról szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország és a  Moldovai Köztársaság között a  szociális biztonságról szóló Egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  emberi erőforrások miniszterét vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külügyminisztert, hogy az  Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges felhatalmazási
okiratot adja ki;
 4. elfogadja az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli az  Egyezmény szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1249/2013. (V. 9.) Korm. határozata a Steindl Imre Program bővítéséről és a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium épületének rekonstrukciójáról.
A Kormány
 1. elfogadja, hogy a  budapesti Kossuth Lajos tér újjáépítését, mélygarázs és látogatóközpont létrehozását célzó
Steindl  Imre Programra már jóváhagyott forrásokon felül, további legfeljebb 7200,0 millió forint összegű forrás
biztosítása valósuljon meg a  Kossuth Lajos tér rekonstrukciójával összefüggésben felmerülő többletfeladatok,
valamint a  Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium központi épület külső rekonstrukciójával kapcsolatos
feladatok megvalósítására;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy 2013. év második félévében a  közigazgatási és igazságügyi miniszter
közreműködésével készítsen előterjesztést a Kormány részére az 1. pontban foglalt azon feladatok finanszírozásáról,
amelyek 2013. évben megvalósításra kerülnek;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: 2013. július 31.
 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  közigazgatási és igazságügyi miniszterrel együttműködve, ha
szükséges, jogszabály-módosítás előterjesztésével – összhangban a  Steindl Imre Program bővítéséről szóló
1185/2012. (VI. 5.) Korm. határozatban foglaltakkal –, tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  Műszaki és
Természettudományi Egyesületek Szövetségének székházához (Budapest, V. kerület, 24710/4 hrsz.) kapcsolódó
beruházások elősegítése érdekében, ideértve a  Műszaki és Természettudományi Egyesületek Szövetségének
székháza tulajdonjogának a Magyar Állam javára való megszerzését.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2009. (XII. 29.) OKM utasítása a tárcához tartozó foglalkoztatottak cafetériajuttatásának végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 49. § (1) bekezdésében foglaltak, valamint köztisztviselők jogállásáról szóló
1992. évi XXIII. törvény 49/F. § (1) és (3)–(4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az utasítás hatálya az Oktatási és Kulturális Minisztériummal, a Balassi Intézettel, a Kulturális Örökségvédelmi Hivatallal
és az Oktatási Hivatallal (továbbiakban: hivatali szervezet) a) közszolgálati jogviszonyban álló köztisztviselőkre és ügykezelőkre, továbbá
b) a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény
(a továbbiakban: PéP. tv.) hatálya alatt álló közszolgálati jogviszonyban állókra terjed ki.
(2) Az utasítás rendelkezéseit alkalmazni kell a költségvetési intézményekkel
a) munkaviszonyban álló munkavállalókra, valamint b) állami vezetői szolgálati jogviszonyban álló állami vezetőkre [a továbbiakban: az (1) és (2) bekezdésben
meghatározott foglalkoztatott együtt: jogosult]. 2. § (1) A jogosult 2010. évre szóló cafetériajuttatási keretösszegét a hivatali szervezet vezetője – az intézmény éves
költségvetési lehetőségeit is figyelembe véve – minimum 250 000 Ft/fő és maximum 800 000 Ft/fő összeghatár között,
a közszolgálati szabályzatban állapítja meg 2010. január 10. napjáig. A megállapított összegnek fedeznie kell az egyes
juttatásokhoz kapcsolódó, a munkáltatót terhelő közterheket is. (2) A PéP. tv. hatálya alatt álló jogosultat cafetériajuttatásként az (1) bekezdés szerinti összeg 30%-a illeti meg.
3. § A jogosult cafetériajuttatások választására vonatkozó éves nyilatkozatát legfeljebb három alkalommal, a
tárgynegyedév 15. napjáig módosíthatja. 4. § Jelen utasítást az Oktatási és Kulturális Minisztérium intranetes portálján, valamint internetes oldalán is közzé kell
tenni. Ez a z utasítás 2010. január 1-jén lép hatályba és 2010. december 31-én hatályát veszti.
Budapest, 2009. december 18. Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
277/2012. (X. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kovácsné dr. Polyák
Tímeát 2012. november 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. október 18. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1/2018. (VII. 6.) MK utasítása a Miniszterelnöki Kabinetiroda Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A	központi	államigazgatási	szervekről,	valamint	a Kormány	tagjai	és	az államtitkárok	jogállásáról	szóló	2010.	évi	XLIII.	törvény	60.	§
(2)	 bekezdésében	 meghatározott	 hatáskörömben	 eljárva,	 figyelemmel	 a  jogalkotásról	 szóló	 2010.	 évi	 CXXX.	 törvény	 23.	 §
(4) bekezdés	c)	pontjára	–	a miniszterelnök	jóváhagyásával	–	a következő	utasítást	adom	ki:
1. § A	Miniszterelnöki	Kabinetiroda	Szervezeti	és	Működési	Szabályzatát	(a	továbbiakban:	Szabályzat)	az 1.	mellékletben
foglaltak	szerint	határozom	meg.
2. § (1)	 A	Szabályzatot,	valamint	a Miniszterelnöki	Kabinetiroda	belső	szabályzatait	szükség	szerint,	de	legalább	évente	felül
kell	vizsgálni.
(2)	 Az	 (1)	 bekezdés	 szerinti	 felülvizsgálat	 megtörténtéről	 a  Miniszterelnöki	 Kabinetiroda	 közigazgatási	 államtitkára
a  felülvizsgálat	 eredményének	 egyidejű	 továbbításával	 tájékoztatja	 a Miniszterelnöki	 Kormányiroda	 közigazgatási
államtitkárát.
3. § Ez	az utasítás	a közzétételét	követő	napon	lép	hatályba.
4. § Hatályát	veszti	a Miniszterelnöki	Kabinetiroda	Szervezeti	és	Működési	Szabályzatáról	szóló	1/2015.	(X.	27.)	MK	utasítás.
Rogán Antal s.	k.,
	 	 a	miniszterelnök	kabinetfőnöke


text:
15/2010. (V. 13.) SZMM rendelete a fontos és bizalmas munkakörökről, valamint a biztonsági ellenőrzés szintjéről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 78. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 37. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva – a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító
tárca nélküli miniszter feladat- és hatásköréről szóló 177/2007. (VII. 1.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el:
1. § A Szociális és Munkaügyi Minisztériumban, valamint a szociális és munkaügyi miniszter irányítása, valamint
felügyelete alá tartozó szerveknél a fontos és bizalmas munkaköröket, továbbá az ilyen munkakörben foglalkoztatott
személyek nemzetbiztonsági ellenőrzésének szintjét az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a fontos és bizalmas munkakörökről, valamint a biztonsági ellenőrzés szintjéről szóló 14/2007. (IV. 11.)
SZMM rendelet.
4. § (1) A 3. § az e rendelet kihirdetését követő hatodik napon hatályát veszti.
(2) Ez a § az (1) bekezdésben meghatározott napot követő napon hatályát veszti.
Dr. Herczog László s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
1800/2018. (XII. 21.) Korm. határozata a hazai vízgazdálkodás öntözési célt szolgáló fejlesztési javaslatairól szóló 1426/2018. (IX. 10.) Korm. határozat végrehajtásával összefüggő intézkedésekről.
A Kormány,
támogatva a mezőgazdasági öntözésfejlesztéshez szükséges állami vízkínálat bővítését és a termelői vízkereslet megszervezését,
 1. felhívja a  belügyminisztert az  öntözési célra felhasználható vízgazdálkodási rendszerek fejlesztésének
az  Agrárminisztérium és a  Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara által támogatott
sorrendben történő megkezdésére;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: folyamatosan 2. egyetért azzal, hogy az  öntözési célra felhasználható vízgazdálkodási rendszerek fejlesztése érdekében, a  hazai
vízgazdálkodás öntözési célt szolgáló fejlesztési javaslatairól szóló 1426/2018. (IX. 10.) Korm. határozat 7.  pont
a) alpontja szerinti előkészítési és tervezési munkákra szükséges forrás a Beruházás Előkészítési Alap terhére kerüljön
biztosításra;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2019. évben a felmerülés ütemében
3. az öntözésfejlesztéshez szükséges gazdálkodói vízkereslet erősítése érdekében egyetért az  öntözési ügynökség
létrehozásával és felhívja az agrárminisztert, hogy dolgozza ki és terjessze a Kormány elé az azt létrehozó és annak
működésére vonatkozó jogszabályokat;
Felelős: agrárminiszter
Határidő: 2019. január 31. 4. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – az agrárminiszter bevonásával – gondoskodjon az öntözési ügynökség
a) létrehozásához 2019. évben egyszeri 220 000 000 forint, valamint a  működtetéshez 300 000 000 forint
többletforrás biztosításáról, a központi költségvetés XII. Agrárminisztérium fejezete javára;
b) folyamatos működéséhez 2020. évtől évi 300 000 000 forint biztosításáról a  hazai vízgazdálkodás öntözési
célt szolgáló fejlesztési javaslatairól szóló 1426/2018. (IX. 10.) Korm. határozatban biztosított éves keret
terhére;
Felelős: pénzügyminiszter
agrárminiszter
Határidő: az a) alpont tekintetében 2019. évben a felmerülés ütemében,
a b) alpont tekintetében az éves központi költségvetés tervezése során
2020-tól évente az éves központi költségvetés tervezésekor
5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a  hazai vízgazdálkodás öntözési célt szolgáló fejlesztési
javaslatairól szóló 1426/2018. (IX. 10.) Korm. határozatban biztosított éves keret terhére, az  öntözési célra
hasznosítható, meglévő tározók, kettősműködésű csatornák, duzzasztók, vízszétosztó hálózatok állapot felmérése
alapján, az eredményes működtetést akadályozó infrastrukturális, eszköz és humán erőforrás hiányok elhárításához
2019–2024. évek során összesen 34 788 000 000 forint pénzügyi forrás biztosításáról az alábbiak szerint:
a) a 2019. évben: 3 745 000 000 forint,
b) a 2020. évben: 7 507 000 000 forint,
c) a 2021. évben: 8 053 000 000 forint,
d) a 2022. évben: 5 161 000 000 forint,
e) a 2023. évben: 5 161 000 000 forint,
f ) a 2024. évben: 5 161 000 000 forint.
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: 2019. évben a felmerülés ütemében,
2020-tól évente az éves központi költségvetés tervezésekor
6. felhívja az  agrárminisztert, hogy a  belügyminiszter és a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával mérje
fel és dokumentálja az  állami főművek és a  mezőgazdasági földterületek között elhelyezkedő helyi érdekeltségű
közcélú vízilétesítményeket;
Felelős: agrárminiszter
belügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: 2020. március 31.
 7. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a  6.  pontban meghatározott helyi érdekeltségű, közcélú
vízilétesítmények felméréséhez és dokumentálásához szükséges 600 000 000 forint forrás biztosításáról a központi
költségvetés XII. Agrárminisztérium fejezete javára;
Felelős: pénzügyminiszter
agrárminiszter Határidő: 2019. évben a felmerülés ütemében
 8. felhívja a belügyminisztert, hogy mérje fel az állami tulajdonban lévő öntözési célra felhasználható vízgazdálkodási
rendszerek közé beékelődő, nem állami tulajdonú csatornaszakaszokat;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2019. június 30.
9. felhívja az  agrárminisztert, hogy vizsgálja meg az  aszálykár-elhárítási rendszer önálló pillérként történő
beépítésének lehetőségét a  Mezőgazdasági Kockázatkezelési Rendszerbe, és az  ezzel kapcsolatos javaslatát
terjessze a Kormány elé;
Felelős: agrárminiszter
Határidő: 2019. április 30. 10. felhívja az  agrárminisztert, hogy a  belügyminiszter és a  Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési
Kamara bevonásával dolgozza ki az öntözési ügynökségre vonatkozó és az önkéntes termelői öntözési közösségek
működését elősegítő jogszabály-módosító és adminisztratív egyszerűsítési javaslatokat – beleértve az elvi öntözési
engedéllyel, a  mezőgazdasági vízgazdálkodási információs rendszerrel, a  távmérős vízórák adatszolgáltatásával,
valamint a közérdekű használati joggal kapcsolatos javaslatait –, és terjessze a Kormány elé;
Felelős: agrárminiszter
belügyminiszter Határidő: 2019. február 28.
 11. felhívja az  agrárminisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere és a  belügyminiszter bevonásával mind
a  középfokú, mind a  felsőfokú képzéshez kapcsolódóan dolgozzon ki mezőgazdasági vízgazdálkodási képzési és
ösztöndíjas programot;
Felelős: agrárminiszter
emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter Határidő: 2019. február 28.
 12. felhívja az  agrárminisztert, hogy az  emberi erőforrások miniszterének bevonásával vizsgálja meg a  Szent István
Egyetem és a  Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ együttműködésében öntözésfejlesztési bemutató
gazdaság és képzési központ kialakításának lehetőségét Szarvas városában, és nyújtson be ennek eredménye
alapján javaslatot a Kormány elé;
Felelős: agrárminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2019. február 28.
 13. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a  12.  pontban meghatározott öntözésfejlesztési bemutató
gazdaság és képzési központ kialakításához szükséges 300 000 000 forint forrás biztosításáról a  központi
költségvetés XII. Agrárminisztérium fejezete javára;
Felelős: pénzügyminiszter
agrárminiszter Határidő: 2019. évben a felmerülés ütemében
 14. felhívja az  agrárminisztert, hogy a  Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara bevonásával
az  önkéntes termelői öntözési közösségek megalakulásának elősegítése érdekében tegye meg a  szükséges
intézkedéseket működésük, beruházásaik, képzési és szaktanácsadási tevékenységük 2014–2020 közötti
Vidékfejlesztési Programban történő támogathatósága érdekében;
Felelős: agrárminiszter
Határidő: 2019. április 30. 15. az öntözéses gazdálkodás legmagasabb technológiai színvonalú és a fenntarthatósági célokat is teljesítő fejlesztése
érdekében felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy az agrárminiszter bevonásával vizsgálja
meg a  talaj- és vízgazdálkodási kutatási és innovációs tématerület Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs
Alapból történő támogathatóságának lehetőségét.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
agrárminiszter Határidő: 2019. február 28.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2012. (X. 15.) MNB rendelete a jegybanki információs rendszerhez szolgáltatandó információk és az információt szolgáltatók köréről, a szolgáltatás módjáról és határidejéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés j) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 4. § (6) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § E rendelet hatálya kiterjed a jogi személyre, a gazdasági (termelő, szolgáltató, üzemi, üzleti) tevékenységet folytató
jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetre, ezen jogalanyok gazdasági tevékenységére vonatkozóan, valamint
a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 3. § 17. pontja alapján egyéni vállalkozónak minősülő
személyre (a továbbiakban együtt: adatszolgáltatók). 2. § (1) Az adatszolgáltatók az 1. mellékletben felsorolt információkat az ott meghatározott módon, gyakorisággal és
határidőben szolgáltatják a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) részére.
(2) A hitelintézetek adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló PSZÁF rendeletben 20AA, 20AB, 20ABU, illetve F20A
táblakód alatt meghatározott információkat a bank, a szakosított hitelintézet, illetve az Európai Gazdasági Térségről
szóló megállapodásban részes (valamely más) tagállamban székhellyel rendelkező ezen típusú pénzügyi intézmények
magyarországi fióktelepe (a továbbiakban: EGT fióktelep) az ott meghatározott gyakorisággal és határidőben, az MNB
elektronikus adatbefogadási rendszerén (a továbbiakban: EBEAD) keresztül szolgáltatja az MNB részére is.
3. § (1) A szolgáltatandó információkhoz kapcsolódó táblákat és az azok kitöltésére vonatkozó rendelkezéseket
– a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a 2. melléklet tartalmazza.
(2) A 2. § (2) bekezdése szerinti információkhoz kapcsolódó táblákat és az azok kitöltésére vonatkozó rendelkezéseket
a hitelintézetek adatszolgáltatási kötelezettségéről szóló PSZÁF rendelet tartalmazza.
(3) Az információk szolgáltatásához szükséges – a 3. mellékletben meghatározott – technikai segédleteket az MNB
e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg, a honlapján teszi közzé.
4. § (1) A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) 136. §
(2) bekezdése szerinti információszolgáltatási kötelezettséget az ott meghatározott adatszolgáltató az EBEAD-on
keresztül teljesíti az MNB részére. (2) A biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény 147. § (1) és (2) bekezdése szerinti
információszolgáltatási kötelezettséget az ott meghatározott adatszolgáltató az EBEAD-on keresztül teljesíti az MNB
részére. 5. § Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
6. § A 2012. évre mint tárgyidőszakra vonatkozó, 2013. január 1-jét követően teljesítendő adatszolgáltatásokra a jegybanki
információs rendszerhez szolgáltatandó információk és az információt szolgáltatók köréről, a szolgáltatás módjáról és
határidejéről szóló 14/2011. (X. 13.) MNB rendelet szabályait kell alkalmazni.
7. § Hatályát veszti a) a jegybanki információs rendszerhez szolgáltatandó információk és az információt szolgáltatók köréről,
a szolgáltatás módjáról és határidejéről szóló 14/2011. (X. 13.) MNB rendelet,
b) a jegybanki információs rendszerhez a devizakölcsönök kezeléséhez kapcsolódóan szolgáltatandó információk és
az információt szolgáltatók köréről, a szolgáltatás módjáról és határidejéről szóló 11/2012. (V. 16.) MNB rendelet.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
349/2017. (XI. 23.) Korm. rendelete a szociális ágazatban egészségügyi végzettséghez kötött munkakörben foglalkoztattak részére 2018. évben kifizetésre kerülő egészségügyi kiegészítő pótlékhoz nyújtott támogatásról.
A Kormány a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 132. § (1) bekezdés g) pontjában, valamint
a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény 162.  § (1)  bekezdés s)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A  központi költségvetés támogatást biztosít a  közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992.  évi XXXIII.  törvénynek
a szociális, valamint a gyermekjóléti és gyermekvédelmi ágazatban történő végrehajtásáról szóló 257/2000. (XII. 26.)
Korm. rendelet (a  továbbiakban: Kjt. vhr.) 15/C.  §-a szerinti, 2018. január – 2018. november hónapra számfejtésre
kerülő egészségügyi kiegészítő pótlékhoz és annak szociális hozzájárulási adójához kapcsolódóan
a) a helyi önkormányzat,
b) a  szociális, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt, szolgáltatást fenntartó egyházi jogi személy,
civil szervezet, közalapítvány, országos nemzetiségi önkormányzat, települési vagy területi nemzetiségi
önkormányzat, gazdasági társaság és a  humánszolgáltatást alaptevékenységként végző, a  személyi
jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó egyéni vállalkozó, ha a Magyarország 2018. évi központi
költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény 41.  § (1)  bekezdésében foglaltak alapján állami támogatásban
részesül (a továbbiakban együtt: egyházi és nem állami szociális fenntartó)
részére [az a) és b) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: fenntartó].
 (2) A  fenntartó a  támogatásra az  után a  foglalkoztatott után jogosult, aki a  Kjt. vhr. 15/C.  §-a szerinti egészségügyi
kiegészítő pótlékra jogosult, és aki után a  fenntartó szociális ágazati összevont pótlék kifizetésére tekintettel
támogatást vesz igénybe.
(3) A fenntartó a támogatásra abban az esetben jogosult, ha a Kjt. vhr. 15/C. §-a szerinti egészségügyi kiegészítő pótlék
teljes összege tényleges bérnövekedésként jelenik meg a foglalkoztatott számára.
(4) Nem nyújtható támogatás a kiegészítő pótléknak a Kjt. vhr. 7. számú mellékletében meghatározott összegén felül
nyújtott összegre és az arra tekintettel fizetendő szociális hozzájárulási adó kifizetéséhez.
(5) A  támogatás kizárólag a  2018. január – 2018. november havi foglalkoztatásra tekintettel kifizetett egészségügyi
kiegészítő pótlékra, továbbá az  ezzel összefüggésben ténylegesen megfizetett szociális hozzájárulási adóhoz
használható fel. A támogatás terhére más jogcímen kifizetés nem teljesíthető.
(6) A támogatás felhasználásának határideje: 2018. december 31.
2. A helyi önkormányzatok támogatása 2. § (1) A  támogatást a  helyi önkormányzat részére a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter – a  tárgyhónap 12-éig
történő – utalványozása alapján a  Magyar Államkincstár (a  továbbiakban: kincstár) tárgyhónap 15-éig folyósítja.
A  támogatás mértéke a  helyi önkormányzati költségvetési szervek foglalkoztatottjaira vonatkozó, előző hónapra
számfejtett, tárgyhónapban kifizetendő havi egészségügyi kiegészítő pótlék szociális hozzájárulási adóval növelt
bruttó összege.
(2) A  támogatás utalványozásához a  kincstárnak a  helyi önkormányzat székhelye szerinti területi szerve (ezen
alcím alkalmazásában a  továbbiakban: igazgatóság) a  kifizetés hónapjának 10-éig – önkormányzatonkénti
bontásban, az 1. melléklet szerinti adattartalommal – a kincstár központi szervén keresztül adatot szolgáltat a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter részére.
3. § A helyi önkormányzat a  támogatás felhasználásáról 2018. december 31-ei fordulónappal az  éves költségvetési
beszámolójában számol el.
3. Az egyházi és nem állami szociális fenntartók támogatása
4. § (1) Az  egyházi és nem állami szociális fenntartó támogatási igényét, pótigényét, lemondását és elszámolását
a kincstár által elkészített, a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter által jóváhagyott és a kincstár honlapján
közzétett –  az  egészségügyi kiegészítő pótlékra jogosultak átlaglétszáma adattartalmú – adatlapokon nyújthatja
be az  egyházi és nem állami fenntartású szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények
és hálózatok állami támogatásáról szóló 489/2013. (XII. 18.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Átr.) szerint illetékes
igazgatósága (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: igazgatóság) részére.
(2) Az igazgatóság
a) az egészségügyi kiegészítő pótlékra jogosultakra vonatkozóan az (1) bekezdés szerint benyújtott adatok és
b) az egészségügyi kiegészítő pótlék szociális hozzájárulási adóval növelt összege
alapulvételével az egyházi és nem állami fenntartónak járó egészségügyi kiegészítő pótlék kifizetéséhez kapcsolódó
2018. évi támogatásról az Átr. szerinti, a 2018. évre vonatkozó támogatásról szóló határozat keretében dönt.
(3) Az  igazgatóság az  egészségügyi engedéllyel rendelkező szociális intézmények működési engedélyére vonatkozó
adatokat az egészségügyi államigazgatási szerv nyilvántartásából szerzi be.
(4) A  támogatás igénylésére, pótigénylésére, lemondására, folyósítására, elszámolására az  e  rendeletben nem
szabályozott kérdésekben az  Átr. 1–26.  §-át kell alkalmazni. Az  Átr. alkalmazása során az  egészségügyi kiegészítő
pótlék kifizetéséhez kapcsolódó 2018. évi támogatás a központi költségvetésről szóló törvényben a szolgáltatások
működéséhez biztosított támogatásnak minősül.
(5) Az  egyházi és nem állami fenntartó a  ténylegesen számfejtett és kifizetett egészségügyi kiegészítő pótlékról és
szociális hozzájárulási adóról számol el. Ha a  ténylegesen számfejtett és kifizetett egészségügyi kiegészítő pótlék
meghaladja a  támogatás folyósított összegét, a  fenntartó a  különbözet erejéig többlettámogatásra jogosult.
Visszafizetési kötelezettség esetén nem kell ügyleti kamatot fizetni, ha az elszámolásra nyitva álló határidő végéig
a visszafizetési kötelezettséget teljesítik.
4. Záró rendelkezések 5. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az 1–3. §, a 4. § (2)–(5) bekezdése, a 6. § és az 1. melléklet 2018. január 1-jén lép hatályba.
6. § Az Átr. 1. § l) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazásában)
„l) működési támogatás: a  központi költségvetésről szóló törvényben a  szolgáltatások működéséhez biztosított
támogatás, ide nem értve a  szociális ágazati összevont pótlékhoz, valamint az  egészségügyi kiegészítő pótlékhoz
nyújtott támogatást.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2018. LXXXI. törvény a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2019. egységes költségvetéséről.
1. § Az Országgyűlés a  médiaszolgáltatásokról és a  tömegkommunikációról szóló 2010.  évi CLXXXV.  törvény
(a  továbbiakban: Mttv.) 134.  § (2)  bekezdése alapján a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (a  továbbiakban:
Hatóság) 2019. évi költségvetésének
a) kiadási főösszegét 34 600,0 millió Ft-ban, azaz harmincnégymilliárd-hatszázmillió forintban,
b) bevételi főösszegét 34 600,0 millió Ft-ban, azaz harmincnégymilliárd-hatszázmillió forintban
hagyja jóvá.
2. § (1) Az  Országgyűlés az  Mttv. 135.  § (2)  bekezdése alapján a  Hatóság Médiatanácsa (a  továbbiakban: Médiatanács)
2019. évi működési költségvetésének
a) kiadási főösszegét 681,0 millió Ft-ban, azaz hatszáznyolcvanegymillió forintban,
b) bevételi főösszegét 681,0 millió Ft-ban, azaz hatszáznyolcvanegymillió forintban
hagyja jóvá.
(2) Az Országgyűlés az Mttv. 135. § (2) bekezdése alapján a Médiatanács kezelésében lévő előirányzatok 2019. évi
a) kiadási előirányzatát 1 800,0 millió Ft-ban, azaz egymilliárd-nyolcszázmillió forintban,
b) bevételi előirányzatát 1 800,0 millió Ft-ban, azaz egymilliárd-nyolcszázmillió forintban
hagyja jóvá.
A törvényt az Országgyűlés a 2018. november 13-i ülésnapján fogadta el.
(3) Az  1.  § a)  pontjában és az  (1)  bekezdés a)  pontjában megállapított kiadási főösszegek, valamint a  (2)  bekezdés
a) pontjában megállapított kiadási előirányzat részletezését az 1. melléklet, az 1. § b) pontjában és az (1) bekezdés
b)  pontjában megállapított bevételi főösszegek, valamint a  (2)  bekezdés b)  pontjában megállapított bevételi
előirányzat részletezését a 2. melléklet tartalmazza.
3. § (1) Az  Országgyűlés az  Mttv. 134.  § (2)  bekezdésében és a  136.  § (15)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően,
a  3.  melléklet szerint fogadja el a  Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap (a  továbbiakban: MTVA)
költségvetését.
(2) Az Országgyűlés az MTVA 2019. évi költségvetésének
a) kiadási főösszegét 92 681,6 millió Ft-ban, azaz kilencvenkettőmilliárd-hatszáznyolcvanegymillió-hatszázezer
forintban,
b) bevételi főösszegét 92 681,6 millió Ft-ban, azaz kilencvenkettőmilliárd-hatszáznyolcvanegymillió-hatszázezer
forintban
hagyja jóvá. 4. § A Hatóság elnöke a  Hatóság 2019.  évi egységes költségvetésének végrehajtásáról szóló, az  Mttv. 134.  §
(10) bekezdése szerinti zárszámadási törvényjavaslat benyújtása céljából javaslatot tesz, amelyet az MTVA 2019. évi
költségvetésének végrehajtásáról szóló beszámolót tartalmazó melléklettel együtt terjeszt az  Országgyűlés
költségvetési ügyekben illetékes bizottsága elé. Az Országgyűlés az Mttv. 134. § (2) bekezdése alapján a 2019. évi
zárszámadás jóváhagyásakor dönt a 2019. évi költségvetés során képződött maradványok felhasználásáról.
5. § Ez a törvény 2019. január 1-jén lép hatályba.
Áder János s. k., Dr. Latorcai János s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
96/2015. (XII. 23.) FM rendelete a tejtermelőknek nyújtható ideiglenes rendkívüli támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 7. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) A tejtermelők az állattenyésztési ágazatok mezőgazdasági termelőinek nyújtott ideiglenes rendkívüli támogatásról
szóló, 2015. október 15-i 1853/2015/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban: bizottsági rendelet) alapján egyszeri,
9 505 286 euró összegű támogatásban részesülnek.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatási keretösszeg további 2 973 253 000 forint támogatással kiegészítésre
kerül, amelynek forrása a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1. melléklet
XII.  Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. cím, 5. alcím, 8. Folyó kiadások és jövedelemtámogatások fejezeti
kezelésű jogcímcsoport átmeneti nemzeti támogatások 2016. évi tejtámogatásra fordítható összege.
(3) A  közösségi támogatás forintban meghatározott értékének kiszámításakor a  bizottsági rendelet hatálybalépése
időpontjának napján érvényes, az  Európai Központi Bank által hivatalosan közzétett forint/euró középárfolyamot
kell alapul venni.
2. § (1) E  rendelet szerinti támogatásra az  a  tehéntej termékpálya szabályozásában alkalmazott kvótarendszerről szóló
14/2010. (II. 23.) FVM rendelet (a  továbbiakban: tejkvóta rendelet) 1.  § 4.  pontja szerinti tejtermelő jogosult, aki
a 2014/2015-ös kvótaévben beszállítási, illetve közvetlen értékesítési tejkvótával rendelkezett.
(2) A  támogatás mértéke a  tejtermelő saját gazdaságában a  2014/2015-ös kvótaévben – legfeljebb a  tejkvóta
nyilvántartás szerint ugyanezen kvótaévre vonatkozóan rendelkezésére álló tejkvóta mértékéig – megtermelt és
ténylegesen értékesített tej mennyisége (kg) alapján kerül megállapításra. A támogatás alapját képező tejmennyiség
kvótatípusonként külön-külön kerül elszámolásra. Felvásárlónak történt beszállítás esetén az  alkalmazott
zsírkorrekció utáni érték, közvetlen értékesítés esetén az  értékesített folyadéktej és az  értékesített tejtermékek
folyadéktejre átszámított egyenértékének összesített mennyisége vehető figyelembe.
(3) A  támogatás alapját képező tejmennyiség alapján kiszámított támogatási összeg a  termelői csoportokról szóló
81/2004. (V. 4.) FVM rendelet és a  termelői csoportok elismeréséről szóló 42/2015. (VII. 22.) FM rendelet alapján
elismert termelői csoport tagjai közé tartozó tejtermelők esetén 1,3-es szorzó alkalmazásával kerül megállapításra.
(4) A  termelői csoportban fennálló tagságot a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a  továbbiakban: MVH)
a Földművelésügyi Minisztérium által megadott adatok alapján ellenőrzi.
3. § (1) Az  1.  melléklet szerinti adattartalmú támogatási kérelem nyomtatványát az  MVH 2016. január 31-éig megküldi
a  tejtermelő részére, amelyet a  tejtermelőnek a  kézhezvételtől számított tíz napon belül kell kitöltve benyújtania
a lakóhelye vagy a székhelye szerint illetékes MVH megyei kirendeltségre.
(2) Ha a  tejtermelő az  MVH által a  támogatási kérelmen előzetesen megadott, a  2014/2015-ös kvótaévre vonatkozó
tejkvóta nyilvántartás adataitól eltérő beszállított, illetve közvetlenül értékesített tejmennyiséget ad meg, akkor
a támogatási kérelemhez mellékelnie kell az adatokat alátámasztó dokumentumok másolatát.
(3) Az  MVH a  támogatási kérelemről döntést hoz és 2016. június 30-ig intézkedik a  támogatási összeg ügyfél részére
történő kifizetéséről.
4. § (1) A  kérelmezőnek a  kérelmezett tej tényleges értékesítését alátámasztó, helyszíni ellenőrzés során felhasználható,
az  igényelt támogatás alapját képező tej mennyiségének megállapítására alkalmas pénzforgalmi bizonylatokkal
vagy nyilvántartással kell rendelkeznie.
(2) Helyszíni ellenőrzés során a  támogatás alapját képező, az  értékesített tej mennyiségét igazoló pénzforgalmi
bizonylatokat, nyilvántartásokat, dokumentumokat az  MVH ellenőrzi, valamint a  vizsgált időszakra vonatkozóan
a  tejtermelő tehénállománya alapján tejtermelési kapacitásbecslést végez. Ha a  dokumentumokkal igazolható
tejmennyiség kevesebb, mint a  támogatási kérelemben szereplő tejmennyiség, akkor a  tejtermelő csak
az  igazolható tejmennyiség alapján jogosult támogatásra. Ha a  helyszíni ellenőrzés során az  ügyfél nem tudja
igazolni a tejértékesítés tényét, akkor támogatásra nem jogosult.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
6. § Ez a rendelet az állattenyésztési ágazatok mezőgazdasági termelőinek nyújtott ideiglenes rendkívüli támogatásról
szóló, 2015. október 15-i 1853/2015/EU bizottsági rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter