type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1258/2018. (VI. 4.) Korm. határozata a Magyar Jégkorong Szövetség a magyar jégkorong sport eredményességét elősegítő sportszakmai program támogatása érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyar Jégkorong Szövetség a  magyar jégkorong sport eredményességét elősegítő sportszakmai
programjának a 2018. évben összesen 600 000 000 forint összeggel történő állami támogatásával;
 2. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. pontban meghatározott cél megvalósítása érdekében 360 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 43. Központi Maradványelszámolási Alap cím
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
23. Sporttevékenység támogatása alcím, 6. Az olimpiai mozgalommal összefüggő, valamint egyéb, a sport stratégiai
fejlesztését szolgáló feladatok támogatására jogcímcsoport, 1. Versenysport és olimpiai felkészülés szakmai
támogatása jogcím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon az 1. pontban
meghatározott cél megvalósítása érdekében – a 2. pontban meghatározott költségvetési forráson felül – a 2018. év
II. félévében további 240 000 000 forint forrás biztosításáról a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 6. Az  olimpiai
mozgalommal összefüggő, valamint egyéb, a  sport stratégiai fejlesztését szolgáló feladatok támogatására
jogcímcsoport, 1. Versenysport és olimpiai felkészülés szakmai támogatása jogcím javára.
Felelős: pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2018. év II. félévében a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
212/2012. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a magyar katolikus oktatás rendszerváltás utáni újjászervezéséhez való hozzájárulásáért, Magyarország elkötelezett
támogatásáért
dr. James Anthony McDaid atya, a Szentszéki Kléruskongregáció hivatalvezetője részére,
Magyarország politikai-gazdasági életének, tudományos, kulturális értékeinek bemutatásáért és oroszországi
népszerűsítéséért, a kétoldalú kapcsolatok fejlesztéséhez való hozzájárulásáért
Lutova Szvetlana Kimovna újságíró, a Szentpétervári Filmművészeti, Televíziózási Állami Egyetem Humán
Tanulmányok Tanszékének egyetemi docense részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. augusztus 13.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
97/2009. (XII. 11.) HM utasítása a honvédségi járművek fenntartásával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja alapján – figyelemmel
a honvédségi járművek fenntartásáról szóló HM rendeletre – a honvédségi járművek fenntartásával kapcsolatos feladatok
végrehajtásáról a következő utasítást adom ki: Általános rendelkezések
1. § Az utasítás hatálya a Magyar Állam tulajdonában és a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM), a miniszter
alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetek, az államtitkár által
felügyelt szervezet, a katonai ügyészségek, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) hadrendbe tartozó
katonai szervezetei (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) által üzemeltetett honvédségi járművek
üzemben tartására, forgalomba helyezésére, forgalomban tartására és forgalomból kivonására, műszaki vizsgálatára
és környezetvédelmi felülvizsgálatára terjed ki. 2. § Az utasítás alkalmazásában:
a) honvédségi jármű: a rendeltetésszerű használat során közutat is igénybevevő, az MH-ban rendszeresített közúti
és terepjáró jármű, ide nem értve a kerekes harcjárműveket;
b) üzemeltető szervezet: az állománytáblában, illetve munkaköri jegyzékben rendszeresített honvédségi
járműveket rendeltetésszerűen fenntartó, alkalmazó honvédelmi szervezet. A honvédségi járművek igénybevétele
3. § (1) A honvédelmi szervezetek csak az állománytáblában, illetve munkaköri jegyzékben meghatározott fajtájú és
darabszámú honvédségi járművet üzemeltethetnek. (2) A rögzített mennyiségen felüli honvédségi jármű ideiglenes üzemeltetését a honvédelmi miniszter alárendeltségébe
és felügyelete alá tartozó szervezeteknél a HM kabinetfőnök (a továbbiakban: HM KF), az MH hadrendbe tartozó
katonai szervezeteinél a HM Honvéd Vezérkar főnök (a továbbiakban: HM HVKF) engedélyezheti.
4. § Az üzemeltető szervezet parancsnoka, vezetője (a továbbiakban együtt: parancsnok) felel a járművek rendeltetésének
megfelelő gazdaságos használatáért, az üzem- és közlekedésbiztonsági, munkavédelmi, valamint környezetvédelmi
követelményeket kielégítő műszaki állapotának és hadrafoghatóságának biztosításáért, továbbá az üzemeltetéssel
kapcsolatos jogszabályi, hatósági és egyéb előírások, illetőleg a bizonylati fegyelem megtartásáért.
5. § (1) A honvédségi járműveket elsődlegesen a rendeltetésüknek és igénybevételi jellegüknek megfelelően szolgálati
feladat végrehajtására kell igénybe venni. (2) Az üzemeltető szervezet a honvédelmi szervezetek állományába tartozó katona, közalkalmazott, köztisztviselő,
illetőleg honvédségi nyugdíjas (a továbbiakban együtt: állomány), valamint közeli hozzátartozóik szállítására
szolgálati autóbuszjáratot indíthat a HM HVKF által meghatározott feltételek szerint.
(3) A honvédségi járművek és áramforrás aggregátok a honvédelmi szervezetek szolgálati tevékenységével, napi életével
összefüggő kulturális, sport célra, valamint a 15–17. §-ban meghatározott magáncélra is igénybe vehetők.
6. § Az állománytáblája, vagy a munkaköri jegyzéke szerint honvédségi járművel nem rendelkező önálló honvédelmi
szervezet részére a működéséhez szükséges járműveket – ide értve a magáncélú igénybevételt is – az utaltsági rend
szerint ellátásra kötelezett honvédelmi szervezet parancsnoka biztosítja. 7. § (1) A honvédelmi szervezetek sport és művelődési tevékenysége honvédségi járművel való ellátása biztosításának
rendjét a HM KF és a HM HVKF együttes intézkedésben határozza meg.
(2) A honvédelmi szervezetek sport és kulturális rendezvényein történő részvételhez a honvédségi társadalmi
szervezetek, nyugállományú klubok és egyesületek tagságának szállításához a honvédségi járművet a rendelkezésre
álló szabad kapacitások kihasználásával – a tervezett igénybevétel előtt legalább 15 nappal megküldött egyedi
igénylés alapján – alapvetően a területileg illetékes (legközelebbi) honvédelmi szervezet biztosítja. Gazdaságossági,
vagy egyéb szempontok, indokok figyelembe vételével a járművet bármely üzemeltetési, illetőleg
hajtóanyag-fogyasztási kerettel rendelkező üzemeltető szervezet biztosíthatja. 8. § (1) A honvédségi járművek üzemben tartásával, nyilvántartásával, menetokmányaival, használatával, ellenőrzésével, a
költségtérítés elszámolásával, továbbá a járművek közlekedésével kapcsolatos közlekedésbiztonsági tevékenységgel,
a bekövetkezett balesetek helyszínelésével, kivizsgálásával és jelentésével kapcsolatos részletes feladatokat és
végrehajtási előírásokat a HM KF egyetértésével a HM HVKF határozza meg.
(2) A tartós külszolgálatot teljesítő magyar katonák részére a szolgálatteljesítés helyén vásárolt honvédségi járművek
igénybevételének sajátos szabályairól a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség vezérigazgatója intézkedik.
9. § (1) A közlekedésbiztonsággal, gépjármű kötelező felelősségbiztosítással és casco biztosítással kapcsolatos MH szintű
szakmai, nyilvántartási és adatszolgáltatási feladatokat a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi
LXXXIV. törvény alapján vezetett járműnyilvántartásba, a jármű törzskönyvébe és forgalmi engedélyébe
tulajdonosként bejegyzett honvédelmi szervezet (a továbbiakban: tulajdonosként bejegyzett szervezet) az MH
Logisztikai Ellátó Központ végzi. (2) A honvédségi járművekhez a forgalomba helyező hatóság által kiadott törzskönyveket nem kell az üzemeltető
szervezet részére kiadni, azokat a tulajdonosként bejegyzett szervezetnél kell tárolni és őrizni.
10. § Honvédségi jármű a közúti forgalomban csak megfelelő műszaki és esztétikai állapotban, továbbá a jogszabályokban
és a honvédségi belső rendelkezésekben előírt, érvényes menetokmányokkal vehet részt.
11. § A honvédségi járműhöz kiadott katonai felszerelések (pl. fegyverek, mentesítő, álcázó készletek) a vezetőfülkében,
vagy az utastérben csak a rájuk vonatkozó külön előírások szerint helyezhetők el.
12. § A honvédelmi szervezetek állományába nem tartozó személyek honvédségi járművön csak az üzemeltető, vagy az
igénybe vevő szervezet parancsnokának írásos engedélyével tartózkodhatnak, illetve utazhatnak.
13. § (1) Honvédségi jármű a katonai objektumok zárt területén, egyedi engedéllyel, vagy megállapodás alapján egyes
rendvédelmi szervek zárt területén, valamint folyamatosan őrzés alatt álló honvédségi, illetve közhasználatú
parkolóhelyen tárolható. (2) A honvédségi szolgálati személygépkocsi korlátozott személyes használatára jogosító engedéllyel, valamint a lakás és
munkahely közötti személygépkocsi használati engedéllyel rendelkező személyek részére – amennyiben az
üzemeltető szervezet parancsnoka nem tud gépkocsivezetőt biztosítani, illetve a jármű telephelyre történő
visszatérése nem gazdaságos és a biztonságos tárolása megoldott – a parkolást egyedi elbírálás alapján más helyen is
engedélyezheti: a) a HM HVKF az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) parancsnoka és helyettesei,
valamint a HM HVKF közvetlen alárendeltségében lévő más szervezetek állományába tartozó személyek részére;
b) az MH ÖHP parancsnoka az MH ÖHP és alárendeltjei állományába tartozó személyek részére, az MH ÖHP
parancsnokhelyettesek kivételével; c) a HM KF az a)–b) pont hatálya alá nem tartozó szervezetek állományába tartozó személyek részére.
(3) Az engedély egy példányát, vagy másolatát az üzemeltető szervezet részére is meg kell küldeni.
14. § (1) Honvédségi járművet – a (2)–(5) bekezdésben és a 17. § (2) bekezdésben foglalt igénybevételek kivételével – csak az
adott jármű-kategóriára érvényes vezetői engedéllyel rendelkező, rendszeresített gépkocsi-vezetői beosztást betöltő
katona, honvédségi közalkalmazott, továbbá páncélos- és gépjárműtechnikus tiszt, zászlós és tiszthelyettes vezethet.
(2) A honvédelmi szervezetek állományába tartozó, az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérő beosztású katona,
köztisztviselő és közalkalmazott az állományilletékes parancsnok (munkáltatói jogkört gyakorló) engedélyével, a
honvédségi járművek közül – a kiképzési tervekben szereplő gépjármű-vezetési gyakorlat kivételével – csak
B kategóriába sorolt járművet vezethet, feltéve, hogy e járműkategóriára érvényes vezetői engedélye van, és
rendelkezik az adott járműtípus vezetéséhez szükséges felkészültséggel, valamint a honvédségi jármű vezetésére
jogosító igazolvánnyal. (3) C kategóriába sorolt honvédségi járművet is vezethet a szállító fegyvernemi (szakági) alcsoportba tartozó munkakört
betöltő katona, közalkalmazott az állományilletékes parancsnok (munkáltatói jogkört gyakorló) eseti javaslatára, az
elöljáró parancsnok (vezető) engedélyével, ha a beosztásában a gépjármű-vezetői engedély megléte – az MH
rendszeresített beosztás típusaira vonatkozó egységes, részletes követelményeket tartalmazó jegyzék szerint –
speciális munkaköri képzettségi követelmény, számára a jármű vezetése munkaköri feladat, és rendelkezik legalább
3. osztályú fokozattal, valamint a honvédségi jármű vezetésére jogosító igazolvánnyal.
(4) Honvédségi járművet vezethet – az állományilletékes parancsnok (munkáltatói jogkört gyakorló) eseti javaslatára, az
elöljáró parancsnok (vezető) engedélyével – a kiképzési tervekben szereplő gyakorlatokon, a NATO és nemzeti,
továbbá a komplex és átfogó felügyeleti ellenőrzések során a honvédelmi szervezetek állományába tartozó, az (1) és
(3) bekezdésben foglaltaktól eltérő beosztású katona és közalkalmazott, ha rendelkezik az adott járműkategóriára
érvényes vezetői engedéllyel. (5) A nem gépkocsivezető beosztású személyeket, és a honvédségi járművek vezetésére a honvédségi járművek
fenntartásáról szóló HM rendelet 3. § (2) bekezdése szerinti engedéllyel rendelkező külföldi fegyveres erők tagjait fel
kell készíteni az adott járműtípus kezelésére, vezetésére és kiszolgálására.
(6) A nem gépkocsivezető beosztású személyek csoportos személyszállítást nem végezhetnek. A honvédségi járművet
csak szolgálati célból, ideiglenes jelleggel vezethetik. (7) A nem gépkocsivezető beosztású, honvédségi járművek vezetésére jogosult személyek kötelesek kitölteni a melléklet
szerinti nyilatkozatot. (8) Az (1)–(3) bekezdés hatálya alá tartozó nem gépkocsivezető beosztású személyek részére a honvédségi jármű
vezetésére jogosító igazolványt a felterjesztett parancsnoki engedély és a jogosult személyi nyilatkozata alapján a
tulajdonosként bejegyzett szervezet adja ki és tartja nyilván.
Magáncélú igénybevétel 15. § (1) Az állomány részére – a rendelkezésre álló szabad kapacitások kihasználásával – a honvédségi jármű magáncélú
igénybevétele engedélyezhető az országhatáron belül. (2) Az állomány tagja magáncélra a honvédségi járművet kizárólag saját maga érdekében, saját használatára igényelhet
és vehet igénybe. (3) A magáncélú igénybevételt a lakás és munkahely közötti utazás és a személygépkocsi korlátozott személyes
használatú igénybevétele kivételével a tényleges állomány részére az üzemeltető szervezet parancsnoka, a
nyugdíjasok részére a járművet biztosító honvédelmi szervezet parancsnoka engedélyezheti.
(4) Az engedély alapján az állomány részére a magáncélú igénybevételhez a honvédségi járműveket elsődlegesen a 6. §
szerint kell biztosítani, azonban gazdaságossági, vagy egyéb szempontok, indokok figyelembe vételével azt bármely
üzemeltetési, illetőleg hajtóanyag-fogyasztási kerettel rendelkező üzemeltető szervezet biztosíthatja.
(5) Költségtérítés nélkül engedélyezhető a honvédségi közúti személygépkocsi (a továbbiakban: személygépkocsi) és
autóbusz igénybevétele az állomány tagjának, illetőleg közeli hozzátartozójának halála esetén a temetéssel
összefüggő utazásra. Az állomány tagjának halála esetén a járművek igénybevétele a közeli hozzátartozók szállítására
engedélyezhető. (6) Kedvezményes költségtérítéssel engedélyezhető az állomány részére közúti tehergépkocsi és pótkocsi költözéshez,
különböző ingóság szállításához. (7) A (4)–(5) bekezdésben foglaltakon kívül egyéb magáncélú szállításhoz közúti tehergépkocsi és darus gépkocsi
igénybevétele teljes költségtérítés mellett engedélyezhető. (8) A (4)–(6) bekezdés szerinti magáncélú igénybevételt az engedélyezésre egyébként jogosult parancsnok esetében a
közvetlen szolgálati elöljárója engedélyezi. (9) Magáncélú igénybevételre az adott eszköz éves kilométer (hajtóanyag) kiszabatának legfeljebb 10%-a használható fel
a tárgyévben. (10) A magáncélú igénybevétel során a honvédségi járművet őrizetlenül hagyni csak abban az esetben szabad, ha a
biztonságos lezárása megoldott. A jármű parkolása ebben az esetben is a lehetőség szerint zárt, folyamatosan őrzött
és/vagy ipari kamerával védett parkolóhelyen történhet. 16. § (1) Kedvezményes költségtérítéssel történő igénybevétel befejezésekor a honvédségi jármű üzemanyagtartályát az
üzemeltető szervezethez legközelebbi kereskedelmi üzemanyagtöltő állomáson teljesen fel kell tölteni, amennyiben
ez nem lehetséges, a honvédelmi szervezet készletéből felhasznált hajtóanyag értékét kell megtéríteni.
(2) Teljes költségtérítéssel történő igénybevétel esetén – a tevékenység során felmerült önköltség értékeként – a
felhasznált hajtóanyag értékét az (1) bekezdésben meghatározottak szerint, valamint a felhasznált hajtóanyag
beszerzési ára alapján számított költség 50%-át kell megtéríteni.
(3) A honvédelmi szervezet készletéből felhasznált hajtóanyag értékét az általános forgalmi adót tartalmazó beszerzési ár
alapján kell megállapítani. (4) A kedvezményes költségtérítésű igénybevétel esetén a teljes költségtérítésű díjtétel és a kedvezményes
költségtérítésű díjtétel közötti különbözet, valamint a költségtérítés nélküli igénybevétel természetbeni juttatásnak
minősül, amely után a munkáltatót terhelő adófizetési kötelezettség az MH-t terheli.
(5) A lakás és munkahely közötti utazást a személyi jövedelemadóról szóló jogszabály rendelkezései szerinti személyi
jövedelemadó-fizetési kötelezettség terheli. 17. § (1) A személygépkocsi korlátozott személyes használatára engedélyt kapott személyekkel a tulajdonosként bejegyzett
szervezet parancsnoka – a használat szabályait tartalmazó – szerződést köt.
(2) A korlátozott személyes használatú igénybevétel során a személygépkocsit kizárólag a jogosult vezetheti.
Országhatáron kívüli igénybevétel 18. § (1) A kiutazást elrendelő személy engedélye alapján a honvédségi jármű országhatáron kívüli igénybevételéhez az
igazolást és a nemzetközi gépjármű-biztosítási kártyát az üzemeltető szervezetek részére a tulajdonosként bejegyzett
szervezet adja ki és tartja nyilván. (2) Az igazolás kiadására irányuló kérelmet az igénybevétel előtt legalább 15 nappal kell megküldeni a tulajdonos
szervezet részére. A kérelemhez csatolni kell a kiutazási engedély másolatát.
(3) A rendszeresen országhatáron kívül is igénybe vett honvédségi járművekre egyedi elbírálás alapján egy naptári évre
érvényes állandó engedély is kiadható. (4) Az állandó engedéllyel rendelkező honvédségi jármű országhatáron kívüli igénybevételéről legkésőbb az
igénybevétel elrendelésekor írásban tájékoztatni kell a tulajdonos szervezetet.
A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok által üzemeltetett honvédségi járművek igénybevétele
19. § (1) Jelen utasítás rendelkezéseit a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok (a továbbiakban: KNbSZ-ek) által üzemeltetett
(igénybe vett) honvédségi járművekre a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) az engedélyezési hatásköröket az érintett KNbSZ-ek főigazgatói, a főigazgatók vonatkozásában pedig a miniszter
gyakorolja; b) a munkáltatót terhelő adófizetési kötelezettség a KNbSZ-eket terheli;
c) a korlátozott személyes személygépkocsi-használat nem engedélyezett – ide nem értve a főigazgatókat és
helyetteseiket, valamint a miniszteri engedéllyel rendelkező személyeket – a KNbSZ-ek állománya, illetőleg az
általuk üzemeltetett honvédségi járművek vonatkozásában. (2) A KNbSZ-ek által üzemeltetett honvédségi járművek tekintetében:
a) az országhatáron kívüli igénybevétel szabályait, b) a közlekedésbiztonsági és a gépjármű-biztosítási (kötelező felelősségbiztosítás, casco) szakmai, adatszolgáltatási
és nyilvántartási feladatok végrehajtását, illetve c) a járművek vezetésére jogosító hivatalos igazolás kiadását és annak feltételeit – a közúti közlekedésről szóló
törvény rendelkezéseivel összhangban – az érintett KNbSZ-ek főigazgatói határozzák meg.
A honvédségi járművek műszaki vizsgálata, környezetvédelmi felülvizsgálata 20. § Ha a honvédségi jármű a meghatározott műszaki és környezetvédelmi követelményeknek nem felel meg, a közúti
forgalomban nem vehet részt. 21. § (1) A hatósági engedéllyel és jelzéssel ellátott honvédségi járművek:
a) időszakos vizsgálatát, a forgalmi engedélyek érvényességi idejének meghosszabbítását elsődlegesen a
honvédelmi szervezetek kijelölt vizsgáló állomásai és a vizsgabiztosi névjegyzékbe felvett vizsgabiztosai
végezhetik. b) környezetvédelmi felülvizsgálatát és ellenőrzését az üzemeltető szervezetek javítóműhelyeiben kell végezni.
(2) A feltételek hiánya esetén az időszakos vizsgálatok a regionális közlekedési hatóságok által kijelölt vizsgáló
állomásokon, a környezetvédelmi felülvizsgálatok a polgári felülvizsgáló szervezeteknél is elvégeztethetők.
22. § (1) A vizsgáló állomásoknak a vizsgálni kívánt jármű-kategóriáknak megfelelő technológia szerinti vizsgálati eszközökkel,
berendezésekkel és műszerekkel kell rendelkezniük. (2) A berendezések megfelelő állapotáért, időszakos kalibrálásukért és hitelesítésükért az üzemeltető szervezet a felelős.
23. § (1) A vizsgabiztosok a műszaki érvényesség igazolását kizárólag a részükre kiadott bélyegzővel, valamint a tulajdonosként
bejegyzett szervezet által biztosított érvényesítő címkekészlettel és műszaki adatlappal végezhetik.
(2) A tanúsítványadók a környezetvédelmi felülvizsgálat érvényességének igazolását csak a tulajdonosként bejegyzett
szervezet által biztosított plakettel és igazolólappal végezhetik. (3) A tulajdonosként bejegyzett szervezet által biztosított érvényesítő címkék, műszaki adatlapok, kizárólag a honvédségi
járművek vizsgálatánál használhatók fel. 24. § (1) A környezetvédelmi felülvizsgálathoz szükséges igazolólapokat, plaketteket szín és darabszám szerint, valamint a
műszaki alkalmasság érvényességét jelző érvényesítő címkéket és műszaki adatlapokat az MH egésze részére a
tulajdonosként bejegyzett szervezet szerzi be és ezekkel a szükséges mennyiségben ellátja a tanúsítványadókat és
vizsgabiztosokat. (2) Az üzemeltető szervezetek a következő évi igazolólap-, plakett-, érvényesítőcímke- és műszakiadatlap-igényüket
évente október 31-ig terjesztik fel a tulajdonosként bejegyzett szervezet felé.
(3) A címkekészletekkel, valamint a plakettekkel színenként és darabszám szerint a kiadott gyűjtőnaplón a tulajdonosként
bejegyzett szervezet felé a tárgyévet követő január 31-ig el kell számolni.
25. § A honvédelmi szervezetek állományába tartozó vizsgabiztosok és környezetvédelmi tanúsítványadók felkészítését,
továbbképzését és vizsgáztatását az MH ÖHP tervezi és szervezi.
26. § A forgalmi engedélyekkel kapcsolatos közlekedési igazgatási ügyeket a közlekedési igazgatási hatóságoknál csak a
tulajdonosként bejegyzett szervezet képviseletében eljáró személy végezheti. Záró rendelkezések
27. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
(2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti: a) a honvédségi közúti járművek műszaki vizsgálatáról, valamint környezetvédelmi felülvizsgálatáról és
ellenőrzéséről szóló feladatok végrehajtásáról szóló 201/1992. MH ATFCSF-intézkedés,
b) a honvédségi közúti járművek időszakos műszaki vizsgálatával kapcsolatos egyes kérdések szabályozásáról szóló
174/1995. MH ATFCSF-intézkedés, c) a gépjárművek környezetvédelmi felülvizsgálatáról szóló 36/1992, és az azt módosító 5/1994. MH PCGTSZF
intézkedés, valamint d) a honvédségi járművek időszakos műszaki vizsgálatáról szóló 4/1994. MH PCGTSZF-intézkedés.
(3) A (2) bekezdés, valamint e bekezdés a hatálybalépést követő napon a hatályát veszti.
Budapest, 2009. november 16. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
52/2009. (IX. 30.) IRM rendelete az ideiglenes megelőző távoltartó határozat meghozatalának részletes szabályairól.
A hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról szóló 2009. évi LXXII. törvény 18. § (2) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § n) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az ideiglenes megelőző távoltartó határozat meghozatalát megelőzően a rend őrség köteles vizsgálni a hozzátartozók
közötti erőszakra vonatkozó tényeket annak megállapítása céljából, hogy megalapozottan lehet-e következtetni
a hozzátartozók közötti erőszak elkövetésére, illetve indokolt-e további eljárás, így különösen szabálysértési vagy
büntetőeljárás megindítása.
(2) Az ideiglenes megelőző távoltartó határozat meghozatalát megelőzően – annak megállapítása érdekében, hogy
történt-e hozzátartozók közötti erőszak, továbbá a tényállás tisztázásához – szükséges különösen
a) a jelenlévők személyazonosságának megállapítása,
b) a jelenlévők – a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról szóló 2009. évi LXXII. törvény
(a továb biak ban: Tv.) 1. § (5) bekezdése szerinti – hozzátartozói minőségének vizsgálata,
c) a jelenlévők nyilatkozata arról, hogy milyen jogcímen tartózkodnak az ingatlanban,
d) annak megállapítása, hogy a Tv. 1. § (2)–(3) bekezdése alapján a jelenlévők közül ki minősül bántalmazottnak,
illetve bántalmazónak,
e) a bántalmazónak a hozzátartozók közötti erőszakot meg valósító magatartásának megállapítása,
f) az ingatlankörülmények felmérése, szemrevételezése,
g) az ingatlan állapotának vizsgálata (berendezési tárgyak állapota, esetleges dulakodásra, szeszesital fogyasztásra,
egyéb bódító szer használatára utaló jelek),
h) a jelenlévők nyilatkozata vagy okirat alapján annak megállapítása, hogy a jelenlévő kiskorú gyermek
a bántalmazott és a bántalmazó közös gyermeke-e, valamint
i) a hozzátartozók közötti erőszakról tudomással bíró személyek azonosítása, a lehetséges egyéb bizonyítási
eszközök feltárása. 2. § (1) Ha a hozzátartozók közötti erőszak helyszínén a rend őr meghallgatja a bántalmazottat, a bántalmazót vagy – ha
a bántalmazott, illetve a bántalmazó cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes – azok törvényes
képviselőjét, valamint a tanúkat, akkor elsőként a bántalmazottat, majd a bántalmazót, végül a tanúkat kell
meghallgatni olyan módon, hogy a bántalmazott, a bántalmazó és a tanú a másik befolyásától mentesen, zavartalanul
tudja előadni a történteket.
(2) A meghallgatás során tisztázni és rögzíteni kell különösen
a) a hozzátartozók közötti erőszak esetleges előzményeit,
b) a bántalmazott és a bántalmazó viselkedésének részleteit, az elhangzott kijelentéseket (szükség esetén szó
szerint) és az esetleges tettlegesség körülményeit,
c) a hozzátartozók közötti erőszak egyszeri vagy ismétlődő jellegét,
d) azt, hogy a bántalmazó magatartása miért veszélyezteti közvetlenül és súlyosan a bántalmazottat, továbbá
e) azt, hogy tartani lehet-e az ideiglenes megelőző távoltartás elrendelését megalapozó cselekmény folytatásától.
3. § Ha a megállapított tényállás alapján az ideiglenes megelőző távoltartás elrendelése indokolt, a rend őr
a határozathozatalhoz szükséges mértékben köteles feltárni a bántalmazott és a bántalmazó szokásos életvitelének
jellemzőit, továbbá megjelölni azokat a személyeket, akikkel a bántalmazott rendszeresen kapcsolatot tart.
4. § Az eljárás során a rend őr a Tv. 5. § (6) bekezdése, valamint a Tv. 11. §-a szerinti felvilágosítást tájékoztató átadásával és
szóbeli figyelemfelhívással teljesíti.
5. § Ez a rendelet 2009. október 1-jén lép hatályba.
Dr. Draskovics Tibor s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
85/2016. (III. 17.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
példamutató elhivatottsággal végzett lelkipásztori szolgálata, valamint áldozatos oktatói, tanácsadói és
iskolaigazgatói munkája elismeréseként
Baráth Julianna, a Nyárádi Református Egyházközség lelkipásztora, a Dunántúli Református Egyházkerület iskolaügyi
szaktanácsadója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. október 19.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
418/2016. (XI. 2.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Almásy Máriát 2017. március 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. október 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
405/2019. (IX. 25.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére tekintettel dr. Vass Máriát 2020. március 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. szeptember 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
307/2017. (VIII. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr.  Boros Miklós rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország prágai nagykövetségének
a vezetésével.
Budapest, 2017. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1311/2019. (V. 28.) Korm. határozata a Maklár község külterületén fekvő földrészlet beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Maklár község közigazgatási területén fekvő, az  ingatlannyilvántartás szerint Maklár külterület 070/39 helyrajzi számú földrészletet, valamint az  ezen földrészletből
a telekalakítási eljárásban hozott döntés véglegessé válását követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
40/2011. (V. 26.) VM rendelete a cukorrépa-termelők 2011. nemzeti kiegészítő támogatásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. cukorrépa-termelő: az a természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági
társaság, aki vagy amely a 2010/2011-es gazdasági évben termelt cukorrépáját a kvótajogosult számára
– közvetlenül, integrátoron vagy termelői csoporton keresztül – értékesíti;
2. gazdasági év: az adott naptári év október 1. napjától a következő év szeptember 30. napjáig terjedő időszak;
3. integráció: minden olyan termelési konstrukció, amelyben cukorrépát az integrált termelőktől az integrátor
számlával vagy felvásárlási jeggyel vásárolja meg és azt követően saját nevében értékesíti tovább a kvótajogosult
számára;
4. integrátor: az a természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság,
valamint az egyes termékek beszerzését, értékesítését, szolgáltatását nyújtó szövetkezet és egyéb gazdálkodó
szervezet (BÉSZ), aki vagy amely a 2010/2011-es gazdasági évben saját maga termelt, vagy termékértékesítési
szerződéssel cukorrépa-termelőkkel termeltetett cukorrépáját a kvótajogosult számára értékesíti;
5. integrált termelő: az a cukorrépa-termelő, aki vagy amely integráció keretében termelt cukorrépáját
a kvótajogosult számára történő továbbértékesítés céljából az integrátornak átadja;
6. kvótajogosult: a természetes édesítőszerek termékpályáinak szabályozásához kapcsolódó egyes kérdésekről szóló
129/2007. (X. 31.) FVM rendelet 1. § b) pontja szerinti szervezet;
7. termelői csoport: a termelői csoportokról szóló miniszteri rendelet szerint működő, államilag elismert szövetkezet
vagy korlátolt felelősségű társaság, amely a tagjai által a 2010/2011-es gazdasági évben termelt cukorrépát
a kvótajogosult számára értékesíti.
2. § E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet
XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások alcím,
8. Folyó kiadások és jövedelemtámogatások jogcímcsoport előirányzat terhére a cukorrépa-termelők részére
nyújtható támogatás felhasználására terjed ki.
3. § (1) E rendelet alapján a cukorrépa-termelők a 2011. évben nemzeti kiegészítő támogatásban részesülhetnek.
(2) A támogatás forrása a Folyó kiadások és jövedelemtámogatások 10032000-01220191-51200002 számú,
Vidékfejlesztési Minisztérium fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámla. E jogcím finanszírozására
a 2011. évben 1980 millió forint használható fel. A keret túligénylése esetén a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési
Hivatal (a továbbiakban: MVH) arányos visszaosztást alkalmaz.
(3) A támogatás mértéke cukorrépa-tonnánként kilenc euró negyvenkilenc centnek megfelelő forintösszeg. A támogatási
összeg forintra történő átszámítása a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi
rendelet 45. cikk (2) bekezdése szerint az Európai Központi Bank által 2010. október 1-jét megelőzően megállapított
utolsó devizaárfolyam alapján történik.
4. § (1) Támogatásra az a cukorrépa-termelő jogosult, aki teljesíti az alábbi feltételeket:
a) a 2010. évre az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS),
valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2010. évi igénybevételével kapcsolatos
egyes kérdésekről szóló miniszteri rendelet szerint cukorrépa hasznosítási ágként művelt földterületre egységes
területalapú támogatásra (a továbbiakban: SAPS) jogosult,
b) a 2010/2011-es gazdasági évben – akár integrátoron vagy termelői csoporton keresztül – cukorrépa
termékértékesítési szerződéssel rendelkezik,
c) a b) pont szerinti szerződés alapján a 2010/2011-es gazdasági évben a kvótajogosult kvótájának
megtermeléséhez cukorrépát szállított,
d) a 2010/2011-es gazdasági évre vonatkozóan – integrátoron, termelői csoporton keresztül vagy egyéb jogcímen –
szállítási joggal rendelkezik,
e) a cukorrépa-termelők cukoripari szerkezetátalakításhoz kapcsolódó kiegészítő támogatásáról szóló
167/2009. (XII. 15.) FVM rendelet alapján támogatási jogosultsággal nem rendelkezik vagy nem rendelkezett.
(2) A támogatást a cukorrépa-termelő; integráció esetében – a 6. § (4)–(5) bekezdésében említett eset kivételével – az
integrátor; termelői csoport esetében pedig – a 6. § (4)–(5) bekezdésében említett eset kivételével – a termelői csoport
igényelheti.
(3) Amennyiben a támogatást olyan integrátor vagy termelői csoport igényli, akinek integrált termelői vagy tagjai között
van olyan cukorrépa-termelő, aki nem jogosult a támogatásra, akkor a nem jogosult integrált termelő vagy tag által
leszállított mennyiséget nem lehet a támogatás alapjába beszámítani.
5. § (1) A támogatási kérelmet egy példányban, 2011. július 1-jétől július 31-éig az MVH által rendszeresített és az MVH
honlapján közzétett nyomtatványon lehet benyújtani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyomtatvány
a) a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Tv.) szerinti ügyfél-azonosítási
és kapcsolattartási információkat,
b) az ügyfél 1. § 1., 4., 7. pontja szerinti besorolását,
c) a támogatási jogosultságra vonatkozó adatokat,
d) a támogatás igényléséhez szükséges nyilatkozatokat, és
e) az integrált termelők vagy termelői csoport tagok (5) bekezdés szerinti felsorolását
tartalmazza.
(3) A támogatási kérelemhez mellékelni kell
a) a cukorrépát feldolgozó kvótajogosult által kiadott igazolást a termékértékesítési szerződés alapján
a 2010/2011-es gazdasági évben leszállított, kvótacukor előállításához felhasznált 16%-os cukortartalmú
cukorrépa tonnában kifejezett mennyiségéről,
b) a Cukor Terméktanács által a szerkezetátalakítást követően kiállított, állandó szállítási jogot igazoló bizonylatot,
vagy a 2010/2011-es gazdasági évre kiállított, ideiglenes szállítási jogot igazoló bizonylatot (bérelt szállítási jog
esetén a bérleti szerződés másolatával együtt),
c) integráció vagy termelői csoport esetében – amennyiben az igénylő nem rendelkezik önálló szállítási joggal – az
integráltak, vagy a termelői csoport tagok nevére kiállított igazolást.
(4) A támogatási kérelem késedelmes benyújtása munkanaponként 10%-os támogatáscsökkentést von maga után abból
az összegből, amelyre a cukorrépa-termelők az (1) bekezdés szerinti határidőig benyújtott támogatási kérelmek
alapján jogosultak lettek volna.
(5) Ha a támogatást integrátor vagy termelői csoport igényli, a támogatási kérelemhez mellékelni kell az integrált
termelők vagy a termelői csoport tagok felsorolását az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közzétett
nyomtatványon (betétlapon), amely
a) az integrátorra vagy termelői csoportra vonatkozó, a Tv. szerinti ügyfél-azonosítási adatokat,
b) az integrált termelők vagy termelői csoport tagok felsorolását,
c) az integrált termelők vagy termelői csoport tagokra vonatkozó a Tv. szerinti ügyfél-azonosítási és kapcsolattartási
információkat,
d) az integrált termelők vagy termelői csoport tagok által az adott időszakban leszállított 16%-os cukortartalmú
cukorrépa mennyiségét,
e) az integrált termelők vagy termelői csoport tagok szállítási jogát igazoló bizonylat sorszámát,
f) az integrált termelők vagy termelői csoport tagok SAPS támogatásról szóló, MVH által kiadott határozat vagy
végzés számát, és
g) a teljességi nyilatkozatot
tartalmazza.
6. § (1) Az MVH legkésőbb a támogatási jogosultságot megállapító határozat jogerőre emelkedésétől számított hatvan napon
belül intézkedik a támogatás kifizetéséről.
(2) Az 5. § (5) bekezdése szerinti esetben az integrátor vagy a termelői csoport köteles a támogatást a jogosult
cukorrépa-termelők részére a kifizetést követő tizenöt napon belül továbbítani. A támogatás továbbításánál az
elosztás arányai tekintetében a támogatás mértékére és kiszámítási módjára vonatkozó szabályok irányadóak.
(3) Az integrátor vagy a termelői csoport köteles a támogatási összegek átutalását követő harminc napon belül az MVH
felé benyújtani az egyes integrált termelőkre vagy tagokra vonatkozó támogatási összeg részletes kiszámítását,
valamint az átutalás tényét bizonyító dokumentumokat, adott esetben a (6) bekezdésben rögzített
megállapodást. Ha a támogatás nem kerül továbbításra határidőn belül, az MVH hivatalból megállapítja és folyósítja az
integrált termelőnek vagy a termelői csoport tagoknak közvetlenül járó támogatási összeget.
(4) Ha a támogatási kérelem az integrátornak vagy a termelői csoportnak felróható okból kerül elutasításra, az MVH
15 napos határidő tűzésével felhívja az érintett integrált termelőket vagy termelői csoport tagokat – az e rendeletben
foglalt feltételeknek történő megfelelésük esetén – a támogatási kérelem általuk történő benyújtására.
(5) Ha az integrátor vagy a termelői csoport elmulasztja a támogatási kérelem benyújtását, vagy bármi okból nem tud
támogatási kérelmet benyújtani, az integrált termelők vagy termelői csoport tagok az 5. § (1) bekezdésében megjelölt
benyújtási határidőt követő 15 napon belül közvetlenül is benyújthatják a kérelmüket az MVH-hoz.
(6) Integráció vagy termelői csoport esetén a felek megállapodást köthetnek arról, hogy a támogatást egy összegben
továbbítják annak a szervezetnek, amelytől a támogatásuk várható összegét előzetesen megkapták (előfinanszírozó
szervezet). Ezen megállapodás feltétele, hogy a támogatást az átvett cukorrépa árában már érvényesítette az
integrátor vagy a termelői csoport. Ebben az esetben az aláírt megállapodást és az előfinanszírozó szervezet részére
történő átutalás tényét igazoló iratot kell a (3) bekezdésben előírt módon benyújtani.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
8. § Ez a rendelet
a) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról,
valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi
rendelet 7. szakasza,
b) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre
vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló, 2007. október
22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet 182. cikk (3) bekezdése, és
c) a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési
rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott
közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében,
a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes
szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 9. § Hatályát veszti a cukorrépa-termelők 2010. évi nemzeti kiegészítő támogatásáról szóló 39/2010. (IV. 15.) FVM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter