text:
3/2013. (VI. 18.) NMH utasítása a Nemzeti Munkaügyi Hivatal Közszolgálati Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja és a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény 75. § (5) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. A Közszolgálati Szabályzat hatálya
1. § (1) A  Közszolgálati Szabályzat (a továbbiakban: KSz.) hatálya a  Nemzeti Munkaügyi Hivatal (a továbbiakban: Hivatal)
kormánytisztviselőinek, kormányzati ügykezelőinek kormányzati szolgálati jogviszonyára, valamint a  munka
törvénykönyve hatálya alá tartozó munkavállalók munkaviszonyára terjed ki (a továbbiakban együttesen: munkatárs).
(2) A Hivatalban gyakorlati képzésben résztvevők, ösztöndíjasok, gyakornokok, valamint olyan személyek részére, akik
nem állnak alkalmazásban, de huzamosabb ideig részt vesznek az  intézmény tevékenységében, egyedi kérelem
alapján meghatározott juttatások adhatók. Ezek engedélyezése a főigazgató hatáskörébe tartozik.
(3) A  KSz.-t a  Hivatal működési utasításaival együtt értelmezve kell alkalmazni. Jelen szabályzat rendelkezéseitől
a  főigazgató mérlegelési jogkörében eltérhet a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
(a továbbiakban: Kttv.) 9. § (4) bekezdésével összhangban.
2. Értelmező rendelkezések 2. § A szabályzat alkalmazásában:
a) hozzátartozó: a Kttv. 6. § 11. pontjában meghatározott személy,
b) szakszervezet: a Kttv. 6. § 30. pontjában meghatározott szervezet,
c) vezető: a Kttv. 129. § (1) bekezdésében foglalt vezetői munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselő.
II. Fejezet
A kormányzati szolgálati jogviszony, munkaviszony létesítése, megszűnése, megszüntetése
3. A felvételi eljárás rendje, az alkalmazás engedélyezése
3. § (1) Az  érintett szervezeti egység vezetőjének, amennyiben új munkatárs felvételét kezdeményezi, a  3–4.  §-ban
szabályozott eljárási rend szerint kell eljárnia.
(2) Az  alkalmazni kívánt személy adatairól és a  foglalkoztatás tervezett körülményeiről, a  szervezeti egységnél az  új
munkatársat segítő munkatárs személyéről, a személyt foglalkoztatni kívánó szervezeti egység Alkalmazási engedélyt
(1.  melléklet) tölt ki. Az  Alkalmazási engedélyhez mellékelni kell az  alkalmazni kívánt személynek a  közszolgálati
tisztviselők személyi irataira, a  közigazgatási szerveknél foglalkoztatott munkavállalók személyi irataira és
a munkaügyi nyilvántartásra, a közszolgálati alapnyilvántartásra és közszolgálati statisztikai adatgyűjtésre, valamint
a tartalékállományra vonatkozó egyes szabályokról szóló 45/2012. (III. 20.) Korm. rendelet szerinti fényképes szakmai
önéletrajzát (2. melléklet).
(3) A felvételi eljárás kezdeményezésekor figyelemmel kell lenni arra, hogy a vezetői munkakört ellátó kormánytisztviselő
esetében a  vezetői kinevezést megelőzően köteles a  Hivatal a  Nemzetgazdasági Minisztérium közigazgatási
államtitkárán keresztül a  Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárát megkeresni, hogy
a kinevezéssel szemben kíván-e kifogással élni.
(4) Az  Alkalmazási engedélyt a  foglalkoztatni kívánó szervezeti egység legkésőbb az  alkalmazás tervezett időpontja
előtt 15 munkanappal megküldi a  Humánpolitikai Főosztálynak. A  Humánpolitikai Főosztály megvizsgálja, hogy
a 15 munkanap a felvételi eljárásra rendelkezésre áll-e, szükség esetén módosítja a foglalkoztatás kezdő időpontját,
amelyről a kezdeményező szervezeti egységet értesíti. A foglalkoztatás tervezett kezdő időpontja akkor valósulhat
meg, ha a jelölt a felvételhez szükséges feltételeknek megfelel, a szükséges dokumentumokat rendelkezésre bocsátja.
(5) A  Humánpolitikai Főosztály 2 munkanapon belül az  Alkalmazási engedély és a  csatolt szakmai önéletrajz alapján
megállapítja, hogy a  tervezett foglalkoztatás a  jogszabályi feltételeknek megfelel-e. A  Humánpolitikai Főosztály
megvizsgálja, hogy a Hivatal rendelkezik-e üres álláshellyel, vagy a Projekt-végrehajtási Főosztály által megküldött
engedélyezett létszámkeretén belül rendelkezésre áll-e üres státusz, és megállapítja az  alkalmazni kívánt személy
önéletrajza alapján a tervezett bruttó illetményét vagy bruttó alapbérét.
(6) Amennyiben a (4)–(5) bekezdésben meghatározott feltételek fennállnak, a Humánpolitikai Főosztály az Alkalmazási
engedélyt továbbítja a koordinációs főigazgató-helyettes részére jóváhagyásra. A koordinációs főigazgató-helyettes
jóváhagyását követően az Alkalmazási engedély továbbításra kerül a Pénzügyi és Számviteli Főosztályra. A Pénzügyi
és Számviteli Főosztály 2 munkanapon belül megállapítja, hogy az  alkalmazáshoz szükséges bérkerettel a  Hivatal
rendelkezik-e. Megállapításait az  Alkalmazási engedélyen rögzíti, amit a  gazdasági főigazgató-helyettes részére
továbbít. A gazdasági főigazgató-helyettes jóváhagyását követően az Alkalmazási engedélyt továbbítja a főigazgató
részére, aki dönt a foglalkoztatás engedélyezéséről.
(7) Amennyiben az Alkalmazási engedély és a szakmai önéletrajz alapján megállapítható, hogy a tervezett foglalkoztatás
pénzügyi feltételei nem biztosítottak, vagy a  tervezett foglalkoztatás a  jogszabályi követelményeknek nem felel
meg, de a foglalkoztatás akadályai elháríthatók, a Humánpolitikai Főosztály felveszi ennek érdekében a kapcsolatot
a foglalkoztatni kívánó szervezeti egységgel és szükség esetén a Humánpolitikai Főosztály engedélyével a foglalkoztatni
kívánt személlyel is. Az  egyeztetés alapján megváltozott feltételekről a  foglalkoztatni kívánó szervezeti egység új
Alkalmazási engedélyt köteles készíteni, melyet újra köteles a (4)–(6) bekezdésben foglaltak szerint engedélyeztetni.
(8) Amennyiben a  foglalkoztatás nem valósulhat meg, annak tényét és okát a  Humánpolitikai Főosztály rávezeti
az  Alkalmazási engedélyre. A  foglalkoztatás meghiúsulásáról a  Humánpolitikai Főosztály értesíti a  foglalkoztatni
kívánó szervezeti egységet és szükség esetén a Pénzügyi és Számviteli Főosztályt.
4. Pályázati eljárás 4. § (1) A  Hivatal álláshelyeinek pályázattal történő betöltése esetén a  Kttv. vonatkozó rendelkezései, a  kormányzati
személyügyi igazgatási feladatokat ellátó szerv által lefolytatott pályáztatás rendjéről, annak szervezéséről és
lebonyolításáról, a pályázati eljárás alól adott mentesítésről, a kompetencia-vizsgálatról és a toborzási adatbázisról,
valamint a pályázati eljáráshoz kapcsolódó nyilvántartás szabályairól szóló 406/2007. (XII. 27.) Korm. rendelet előírásai
szerint kell eljárni jelen szakasz (2)–(7) bekezdései alapján.
(2) A pályázat benyújtására meghatározott idő tíz napnál nem lehet rövidebb.
 (3) A pályázati felhívásnak tartalmaznia kell:
a) a közigazgatási szerv megnevezését,
b) a betöltendő munkakör, vezetői kinevezés, megbízás esetén a vezetett szervezeti egység megnevezését,
c) az ellátandó feladatok ismertetését,
d) a munkakör betöltéséhez, illetve a pályázat elnyeréséhez jogszabályban előírt és egyéb szükséges valamennyi
feltételt,
e) az illetményre és az egyéb juttatásra vonatkozó tájékoztatást,
f ) a pályázat benyújtásának feltételeit, határidejét, valamint elbírálásának határidejét,
g) a pályázati eljárásra és a pályázat elbírálásának módjára vonatkozó általános tájékoztatást,
h) az állás betöltésének időpontját,
i) a pályázathoz csatolandó iratok felsorolását.
(4) A pályázati kezdeményezést, a pályázat tervezetét egyidejűleg (3. melléklet) a pályázatot kezdeményező szervezeti
egység vezetője készíti el és küldi meg a Humánpolitikai Főosztály részére papír alapon és elektronikus formában.
(5) A Humánpolitikai Főosztály véglegesíti a pályázati felhívást, amelyet a főigazgató hagy jóvá.
 (6) A  munkakörtérképen alapuló pályázati kiírás meghirdetéséről, valamint a  Közigazgatási és Igazságügyi Hivatal
(a továbbiakban: KIH) részére elektronikus úton történő megküldéséről a Humánpolitikai Főosztály gondoskodik.
 (7) A pályázatok előzetes értékelésére a főigazgató döntése alapján legalább 3 tagú előkészítő bizottság hozható létre,
amelynek tagja a Humánpolitikai Főosztály munkatársa, illetve annak a szervezeti egységnek a két képviselője, ahol
a pályázó foglalkoztatásra kerül.
(8) A  bizottság több, a  pályázati kiírásnak megfelelő pályázat esetén a  pályázók között rangsort állíthat fel. A  3 tagú
Bizottság javaslatára a  benyújtásra előírt határidőt követő 30 napon belül a  főigazgató dönt a  pályázatokról és
a kormánytisztviselő kinevezéséről vagy eredménytelennek nyilvánítja a pályázatot.
(9) Pályázati eljárás lefolytatása során figyelemmel kell lenni arra, hogy a vezetői munkakört ellátó kormánytisztviselő
esetében a  vezetői kinevezést megelőzően köteles a  Hivatal a  Nemzetgazdasági Minisztérium közigazgatási
államtitkárán keresztül a  Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárát megkeresni, hogy
a kinevezéssel szemben kíván-e kifogással élni.
(10) A  Hivatal által kiírt pályázat esetén a  pályázat eredményéről, a  kiválasztási eljárás menetéről a  pályázókat
a Humánpolitikai Főosztály értesíti.
5. Intézkedések az alkalmazás engedélyezését követően 5. § (1) Az  alkalmazás főigazgatói engedélyezését követően a  Humánpolitikai Főosztály bekéri az  alkalmazni kívánt
személytől:
a) a kitöltött Felvételi adatlapot (4. melléklet),
b) a személyes adatokat, a  végzettséget, szakképzettséget, nyelvismeretet, büntetlen előéletet, korábbi
jogviszonyokat igazoló okiratok másolatát,
c) az összeférhetetlenségi, további jogviszony létesítésére irányuló nyilatkozatokat,
d) nyilatkozatot arról, hogy vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség megtagadása miatt nem áll foglalkoztatási
tilalom hatálya alatt,
e) titoktartási nyilatkozatot,
f ) a munkavédelmi és tűzvédelmi ismeretek elsajátításáról szóló nyilatkozatokat,
g) a személyi jövedelemadó megállapításához, bevallásához és megfizetéséhez szükséges nyilatkozatokat,
továbbá az illetményszámfejtéshez szükséges nyilatkozatokat:
ga) nyugdíjpénztári,
gb) egészségpénztári tagságról,
gc) bankszámláról,
gd) családi kedvezmény igénybe vételéről szóló nyilatkozat,
h) nyilatkozatot a munkába járáshoz,
i) illetmény/munkabér átutalási megbízást,
j) gyermek(ek) utáni pótszabadságról szóló nyilatkozatot,
k) illetményből/munkabérből levonandó tartozásról szóló nyilatkozatot,
l) az egyéb, a belépéshez szükséges nyilatkozatokat.
(2) Az  alkalmazás főigazgatói engedélyezését és az  (1)  bekezdésben felsorolt dokumentumok benyújtását követően
a Humánpolitikai Főosztály előkészíti a jogviszony létesítéséhez szükséges következő dokumentumokat:
a) kinevezési okiratot vagy munkaszerződést, amelyhez csatolni kell a munkaköri leírást,
b) áthelyezés esetén a kikérőt, a háromoldalú megállapodást az áthelyezésről,
c) előzetes orvosi alkalmassági vizsgálatra beutalót.
(3) A  foglalkoztatni kívánt személy a  kormányzati szolgálati jogviszony vagy a  munkaviszony létesítéséhez,
a kormánytisztviselői nyilvántartáshoz szükséges adatokat a Humánpolitikai Főosztályon bemutatott, eredeti okirattal
vagy közjegyző, kibocsátó szerv által hitelesített másolattal köteles igazolni.
(4) A jogviszony létesítése előtt a felvenni kívánt személlyel a Humánpolitikai Főosztály közli azt, ha a betölteni kívánt
munkakör az  egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi CLII. törvény (a továbbiakban:
Vnytv.) alapján vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség alá tartozik, továbbá tájékoztatja a  vagyonnyilatkozat-tétel
szabályairól, a  nyilatkozat hiányának jogkövetkezményeiről. A  vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségről, annak
részletes szabályairól külön főigazgatói utasítás rendelkezik.
(5) A  jogviszony létesítésének feltétele a  felvenni kívánt személy előzetes orvosi alkalmassági vizsgálaton, valamint
munkavédelmi, tűzvédelmi oktatáson való részvétele. A  vizsgálaton, valamint az  oktatáson való részvételről
a Humánpolitikai Főosztály tájékoztatja a felvenni kívánt személyt. Az oktatás megtörténtét a munkatárs az erről szóló
nyilatkozat aláírásával igazolja.
(6) A  Humánpolitikai Főosztály a  felvenni kívánt személyt tájékoztatja a  jogviszonyából eredő összeférhetetlenségi
szabályokról, amelyekről külön főigazgatói utasítás rendelkezik. A  tájékoztatás tudomásulvételét és
az összeférhetetlenségről szóló nyilatkozatot írásba kell foglalni.
(7) A  kinevezési okmány átadása előtt a  kormánytisztviselő köteles a  Kttv. 44.  §-ában meghatározottak szerint
a Humánpolitikai Főosztály szervezésében esküt tenni és az esküokmányt aláírni.
(8) A  Humánpolitikai Főosztály a  kormányzati szolgálati jogviszony vagy a  munkaviszony létesítéséhez szükséges
valamennyi dokumentumot továbbítja a főigazgató részére, aki a kinevezési okiratot vagy a munkaszerződést aláírja,
adott esetben engedélyezi a további vagy egyéb jogviszony létesítését, fenntartását.
(9) A  munkáltatói jogkör gyakorlója a  kinevezéssel, munkaszerződés megkötésével (a továbbiakban: felvétel)
egyidejűleg tájékoztatja a munkatársat a közszolgálati tisztviselők munka- és pihenőidejéről, az igazgatási szünetről,
a közszolgálati tisztviselőt és a munkáltatót terhelő egyes kötelezettségekről, valamint a távmunkavégzésről szóló
30/2012. (III. 7.) Korm. rendeletben foglaltakról. A munkáltatói jogkör gyakorlója a  felvételt követő 30 napon belül
a tájékoztatást írásban is a munkatárs rendelkezésére bocsátja.
(10) Az új munkatársat a Humánpolitikai Főosztály tájékoztatja arról, hogy a Hivatali Információs Füzet, és a Humánerőforrás
Iránytű az Intraneten, a HR portálon megtalálható.
6. A kormányzati szolgálati jogviszony létesítésével kapcsolatos szabályok
6. § (1) A  Hivatalnál kormányzati szolgálati jogviszony büntetlen előéletű, cselekvőképes és legalább középiskolai
végzettséggel, ügykezelői feladatkörre legalább középfokú szakképesítéssel rendelkező magyar állampolgárral
létesíthető és tartható fenn. A Hivatal, funkcionális tevékenysége kivételével, alaptevékenysége keretében középiskolai
végzettségű kormánytisztviselőt nem alkalmazhat.
(2) A  kormányzati szolgálati jogviszony létesítésénél a  közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló 29/2012.
(III. 7.) Korm. rendeletben előírt képesítési előírásokat kell figyelembe venni.
(3) Vezetői munkakört csak felsőfokú iskolai végzettségű, jogi vagy közigazgatási szakvizsgával vagy a szakvizsga alól
adott Országos Közigazgatási Vizsgabizottság elnökségi teljes körű mentesítéssel rendelkező kormánytisztviselő
tölthet be. Vezetői munkakört, kinevezést közigazgatási szakvizsgával nem rendelkező kormánytisztviselő is kaphat
egy alkalommal, azzal a feltétellel, hogy a szakvizsgát a vezetői kinevezéstől számított két éven belül le kell tennie.
(4) Nem létesíthető kormányzati szolgálati jogviszony azzal a személlyel, aki:
a) a kormányzati szolgálati jogviszony létesítésével hozzátartozójával irányítási, felügyeleti, ellenőrzési vagy
elszámolási kapcsolatba kerülne,
b) kormányzati szolgálati jogviszonya más közigazgatási szervnél hivatalvesztés fegyelmi büntetéssel szűnt meg,
a fegyelmi büntetés jogerőre emelkedésétől számított 3 évig,
c) a Vnytv. 9. §-a szerint tilalom hatálya alatt áll.
7. Eljárás jogviszony megszüntetése esetén 7. § (1) Munkáltatói kezdeményezés esetén a  szervezeti egység vezetője a  felettes főigazgató-helyettes jóváhagyásával
írásban tájékoztatja a Humánpolitikai Főosztályon keresztül a főigazgatót a szervezeti egységébe tartozó munkatárs
jogviszonyának megszüntetési szándékáról, határidejéről, a  munkavégzés alóli mentesítés idejére vonatkozó
javaslatáról.
(2) Munkatársi kezdeményezés esetén a munkatárs a szervezeti egység vezetőjével és a felettes főigazgató-helyettessel
egyeztetve írásban terjeszti elő jogviszonya megszüntetésére vonatkozó kérelmét. A  kezdeményező iratnak
tartalmaznia kell a  megszüntetés jogcímét, időpontját, a  szabadság kiadására, a  munkavégzés alóli mentesítésre
vonatkozó kérelmet és a  fenti vezetők jóváhagyását vagy javaslatát. A  kezdeményező iratot a  Humánpolitikai
Főosztályra kell megküldeni, innen kerül továbbításra a főigazgató felé.
(3) A Humánpolitikai Főosztály az (1)–(2) bekezdés szerinti javaslat vagy kérelem tartalmát megvizsgálja, amennyiben
szükséges, egyeztet a kezdeményező vezetővel, munkatárssal.
(4) Amennyiben nem áll fenn jogi vagy humánpolitikai akadály, a  Humánpolitikai Főosztály a  főigazgatói döntést
követően előkészíti a szükséges iratokat.
(5) A további eljárás a Kttv. szabályai szerint történik.
 (6) A megszüntető okirattal egyidejűleg átadott „Kilépő lap”-ot az érintett munkatársnak a következő sorrendben javasolt
kitöltetnie a szervezeti egységekkel:
a) Humánpolitikai Főosztály,
b) Szervezeti egység vezetője,
c) Informatikai Főosztály,
d) Jogi és Kommunikációs Főosztály,
e) Gazdálkodási Főosztály,
f ) Pénzügyi és Számviteli Főosztály.
III. Fejezet
A kormányzati szolgálati jogviszony, munkaviszony tartalma
8. A munkakör és a munkaköri leírás 8. § (1) A munkakör azoknak a feladatoknak az összefoglaló megnevezése, amelyeket a munkatárs jogviszonya alapján ellátni
köteles, illetve amelyben a munkatársat a Hivatal köteles és jogosult foglalkoztatni.
(2) A  munkakör jellegét, a  betöltéséhez kapcsolódó feltételeket és ismereteket, a  munkakörbe tartozó feladatok
megnevezését, a  munkakör ellátásához biztosított hatáskört, valamint a  munkatársnak a  Hivatal szervezetében
a munkavégzéssel összefüggő kapcsolatait a munkaköri leírás tartalmazza.
(3) A Humánpolitikai Főosztály az alkalmazás engedélyezését követően megküldi a Hivatalban használt munkaköri leírás
mintát (5.  melléklet) és kitöltési útmutatót (6.  melléklet) az  alkalmazási adatokkal kitöltve a  Hivatal Szervezeti és
Működési Szabályzatában (a továbbiakban: SZMSZ) meghatározott szervezeti egység vezetője részére.
(4) A  munkaköri leírást a  szervezeti egység vezetője készíti elő és írja alá, amelynek tudomásul vételét a  munkatárs
aláírásával igazolja.
(5) A munkaköri leírást 3 példányban kell elkészíteni, első példányt a kormánytisztviselő, a második példányt a szervezeti
egység vezetője, a harmadik példányt a Humánpolitikai Főosztály kapja.
(6) Az illetékes szervezeti egység vezetője felelős azért, hogy a munkaköri leírás eleget tegyen a következő szempontoknak:
a) a munkaköri leírás csak olyan mértékű és jellegű feladatokat állapíthat meg, melyet a munkatárs a jogviszonyára
vonatkozó szabályok, így különösen a  munkavégzésre és a  munkaidőre irányadó rendelkezések alapján
felelősségteljesen, az elvárt szakmai színvonalon képes ellátni;
b) a helyettesítés céljából alkalmazott személy munkaköri leírásában a munkaköri feladatok tartalmának meg kell
egyezniük az általa helyettesített személy munkaköri leírásában foglaltakkal;
c) ha az intézményi létszámon foglalkoztatott, meghatározott feladat ellátására alkalmazott munkatárs munkaköri
leírással nem rendelkezik, helyette a jogviszonyt létesítő okiratokban:
ca) kinevezési okmány,
cb) munkaszerződés
kell megjelölni azokat a  teljes munkakörnek nem minősülő egyes feladatokat, melyek ellátása céljából
alkalmazására sor kerül;
d) leltárkészletet kezelő munkatárs esetében a  munkaköri leírásnak tartalmaznia kell a  leltárfelelősség
megnevezését és mértékét, munkavállaló esetében ezen felül leltárfelelősségi megállapodás kötése kötelező;
e) a Hivatal gazdálkodásában részt vevő munkatárs esetében a  munkaköri leírásnak tartalmaznia kell
a kötelezettségvállalási, ellenjegyzési, utalványozási, érvényesítési jogra történő utalást, a jogkör gyakorlásához
szükséges végzettséget, szakképzettséget;
f ) az uniós programokból finanszírozott munkatársak munkaköri leírásának tartalmaznia kell a  finanszírozó
projekt és amennyiben van, azon belül az alprojekt megnevezését.
9. Munkakör átadás-átvétel szabályai 9. § (1) Kötelező munkakör átadás-átvételi eljárást lefolytatni és átadás-átvételi jegyzőkönyvet készíteni, ha a  munkatárs
munkakörét véglegesen vagy tartósan más munkatárs veszi át:
a) jogviszony megszűnés, megszüntetés,
b) a munkakör módosulása, mely alapján a munkatárs korábbi munkakörét köteles átadni más munkatársnak,
c) 30 napot meghaladó tartós távollét esetén.
(2) A munkakör átadás-átvétel beosztástól függetlenül kötelező, minden esetben írásban történik.
(3) A munkakör átadás-átvételének legkésőbb az alábbi időpontokban kell lezajlania:
a) jogviszony megszűnése, megszüntetése vagy a 30 napot meghaladó tartós távollét esetén legkésőbb az utolsó
munkában töltött napot megelőző munkanapon,
b) munkakör módosítása, a  Hivatalon belüli áthelyezés esetén, a  jogviszony módosulásakor az  azt megelőző
munkanapon.
 (4) Amennyiben a  munkakör átadására az  átadó munkatárs akadályoztatása miatt e  határidővel nem kerülhet sor,
a  munkatárs legkésőbb az  utolsó munkában töltött napot megelőző munkanapon kérheti a  közvetlen felettes
vezetőtől az  átadás-átvétel legfeljebb 5 munkanapon belüli időpontra történő elhalasztását. A  közvetlen felettes
vezető a kérelemről az átadás-átvétellel érintett feladatok jellegére és azok elintézési határidejére figyelemmel dönt.
(5) Amennyiben a  munkakör átadására kötelezett munkatárs átadási kötelezettségének nem tud eleget tenni,
az átadás-átvételre távollétében akként kerül sor, hogy azon a közvetlen felettes vezető és a munkakört átvevő mellett
az átadó képviseletére kijelölt személyként egy további foglalkoztatott is részt vesz. Az átadó képviselőjét a közvetlen
felettes vezető jelöli ki. Képviselőként lehetőség szerint, ha az  nem azonos a  munkakört átvevővel, az  átadásra
kötelezettet a munkaköri leírás szerint helyettesítő személyt kell kijelölni.
(6) Amennyiben a munkakör átadására kötelezett munkatárs elháríthatatlan okból nem tud eleget tenni a munkakörátadási kötelezettségének, illetve azt megtagadja, a  foglalkoztató szervezeti egység vezetője a  szervezeti egység
munkatársai közül kijelöli az  átadóként eljáró személyt. Az  átadó munkatárs 2 tanú jelenlétében leltárba veszi
a távollévő munkatárs személyes kezelésében levő iratokat, amelyeket az átadási jegyzőkönyv kitöltésével átad az erre
kijelölt munkatársnak. Az átadásról a távollévő munkatársat az átadási jegyzőkönyv 1 példányának megküldésével
kell értesíteni.
(7) Az átvevő munkatárs kijelöléséről a szervezeti egység vezetője gondoskodik.
 (8) A  munkakör átadás-átvételét jegyzőkönyvbe (7.  melléklet) kell foglalni. Az  átadás-átvételen az  átadó, a  közvetlen
felettes vezető és a munkakört átvevő vesz részt. A jegyzőkönyvet az átadó készíti el, és az átadó, az átvevő, valamint
a hivatali felettes írja alá. A hivatali felettes kézjegyével igazolja az átadás-átvétel tényét.
(9) A  jegyzőkönyvet három példányban kell elkészíteni, melyből 1-1 példány az  átadónál és az  átvevőnél marad.
A  jegyzőkönyv harmadik példányát a  jogviszony megszűnésével kapcsolatos munkaügyi eljárás részeként,
a Humánpolitikai Főosztályon kell kezelni.
(10) Az  átadó a  jegyzőkönyvben, valamint mellékleteiben rögzítettek alapján átadja az  átvevő számára a  munkakör
átvételéhez és ellátásához szükséges dokumentációt, egyidejűleg nyilatkozik a dokumentáció és az abban szereplő
információk teljességéről és helytállóságáról.
(11) Az  átadás-átvételi jegyzőkönyv tartalmi követelménye, hogy az  érintett szervezeti egység feladat- és hatáskörébe
tartozó, a  belső szabályozó dokumentumokban a  feladatok végrehajtásának munkakör átadásakor fennálló
helyzetéről átfogó képet adjon. A jegyzőkönyv különösen az alábbiakat rögzíti:
a) az átadó és átvevő nevét,
b) a szervezeti egység SZMSZ-ben és munkatervben meghatározott feladatainak időarányos teljesítését,
c) átadó munkaköri leírásában előírt és folyamatban lévő feladatok, ügyiratok tételes átadását,
d) a felettes vezető által kiadott, végrehajtás alatt álló feladatokat, intézkedéseket,
e) a munkakör átadását követő időszak legfontosabb ellátandó, aktuális szakmai feladatait,
f ) a szervezeti egység tevékenységét érintő, az  átadó által ismert külső és belső ellenőrzések megállapításait,
adatait,
g) a gazdálkodási hatáskörben kezelt és a  személyes használatra kiadott eszközök tételes, leltári szám szerinti
átadását.
 (12) Az  átadás-átvétellel kapcsolatban a  jegyzőkönyv aláírásakor mind a  hivatali felettes, mind az  átvevő záradékban
rögzítheti az esetleges
a) hiányzó dokumentumokat, leltári eszközöket és amennyiben ismertek, annak okait,
b) javasolt haladéktalan intézkedéseket.
(13) A  jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell továbbá minden olyan lényeges tényt vagy körülményt, amely a  feladatok
zavartalan ellátása, vagy az  ügyintézési hibákért, mulasztásokért való felelősség megállapítása szempontjából
lényeges.
(14) A munkakör átadás-átvétel tényét a jogviszony megszűnésekor a „Kilépő lap”-on (8. melléklet) rögzíteni kell.
10. A jogviszony módosítása 10. § (1) Kinevezés módosítás szükségessége esetén az érintett munkatársat foglalkoztató szervezeti egység a Humánpolitikai
Főosztályon a „Jogviszony módosítás kezdeményezése” formanyomtatványon (9.  melléklet) írásban kezdeményezi
a kormánytisztviselői jogviszony, illetve a munkaviszony módosítását, melyhez csatolja az új munkaköri leírást.
(2) Az eljárásra a kormánytisztviselői jogviszony létesítésével kapcsolatos szabályok megfelelően alkalmazandóak.
11. Távmunka 11. § (1) A Hivatal elkötelezett a családok támogatása mellett, ezért az alábbiak szerint lehetőséget biztosít a távmunkában
történő foglalkoztatásra.
(2) Távmunka végzéséhez a feleknek a kinevezésben/munkaszerződésben meg kell állapodniuk:
a) a munkatárs távmunka-végzés keretében történő foglalkoztatásában,
b) a munkáltató és a távmunkát végző munkatárs közötti kapcsolattartás feltételeiben, a jogviszonyból származó
jogok gyakorlásához és kötelezettségek teljesítéséhez szükséges kapcsolattartás feltételeiben,
c) a távmunka végzéssel összefüggésben a távmunkát végző munkatársnál szükségesen és indokoltan felmerült
költség elszámolásának módjáról.
 (3) A  munkáltató a  munkaszerződés megkötésével egyidejűleg a  távmunkát végző munkatársat köteles írásban
tájékoztatni:
a) a munkáltatói ellenőrzés szabályairól,
b) a számítástechnikai vagy elektronikus eszköz használata korlátozásainak szabályairól, valamint
c) arról a szervezeti egységről, amelyhez a munkatárs munkája kapcsolódik.
(4) Eltérő megállapodás hiányában a munkáltató a napi munkaidő legalább fele beosztásának jogát, a távmunka-végzés
sajátos jellegére tekintettel, a munkatárs számára írásban átengedi.
12. Képzés, továbbképzés 12. § (1) A kormánytisztviselő a Kttv. rendelkezéseinek megfelelően köteles a központilag vagy a Hivatal által előírt képzésben,
továbbképzésben vagy átképzésben, ideértve a közigazgatási vezető képzést is (a továbbiakban: továbbképzés), részt
venni.
(2) A munkavállaló a munkabérének és költségeinek megtérítése mellett köteles a munkáltató által kijelölt tanfolyamon
vagy továbbképzésen részt venni, és az előírt vizsgákat letenni.
(3) A Hivatal biztosítja a munkatárs részére a  jogszabály által előírt, a munkatárs által ellátott munkakör betöltéséhez
előírt képesítéshez kapcsolódó, kötelező továbbképzésen való részvételt. A  továbbképzés idejére a  munkatárs
munkavégzési kötelezettsége alól mentesül, erre az időre illetményre jogosult.
(4) A kormánytisztviselővel tanulmányi szerződést kötni nem lehet, ha az előmeneteléhez jogszabályban jogosultságként
meghatározott, továbbá a központilag vagy a Hivatal által előírt képzésben, továbbképzésben, átképzésben, ideértve
a  közigazgatási vezetőképzést és a  közigazgatási szakvizsgát is, vesz részt. Ha a  kormánytisztviselő neki felróható
okból a  továbbképzést elmulasztja, vagy az  előírt követelményeket nem teljesíti, vagy ha hivatalvesztés fegyelmi
büntetéssel, méltatlanság jogcímén alapuló felmentéssel szűnt meg a kormányzati szolgálati jogviszonya, valamint
közös megegyezés esetén, ha erre azért került sor, mert fontos és bizalmas munkakörben történő áthelyezéshez nem
járult hozzá, a továbbképzés költségeit köteles visszafizetni.
(5) A Hivatal szakember-szükségletének biztosítása érdekében tanulmányi szerződést köthet.
 (6) Tanulmányi szerződés a  Hivatal kifejezett szakmai érdeke alapján köthető. A  Hivatal a  szerződés megkötésekor
a  tanulmányok folytatásához szükséges munkaidő-kedvezmény idejére járó illetmény kifizetésén túl, az  adott
körülmények mérlegelésével dönt egyéb kedvezmények biztosításáról, illetve a költségek esetleges megosztásáról.
(7) Tanulmányi szerződés a  munkatárs közvetlen felettesének indokolt javaslata alapján a  Főigazgató jóváhagyásával
köthető. A  javaslatot a pénzügyi feltételek biztosítása tekintetében a gazdasági főigazgató-helyettes véleményezi.
A szerződéseket a 10. melléklet szerinti minta alapján kell előkészíteni.
13. A közigazgatási- és ügykezelői alapvizsga, közigazgatási szakvizsga, jogi- és orvosi szakvizsga
13. § (1) A közigazgatási alapvizsgát és a közigazgatási alapvizsgára felkészítő konzultációkat a Nemzeti Közszolgálati Egyetem
(a továbbiakban: NKE) szervezi. A  vizsga kizárólag írásban, számítógépen történik. A  konzultációra és a  vizsgára
elektronikus úton, egyénileg történik a  jelentkezés. A konzultációk és a vizsgák időpontjáról az NKE Közigazgatási
Továbbképzési és Vizsgaportálja ad tájékoztatást.
(2) A  közigazgatási szakvizsgával és ügykezelői alapvizsgával kapcsolatos bejelentési, hozzájárulási és szervezési
feladatokat a Humánpolitikai Főosztály látja el. A munkáltató hozzájárulása szükséges a vizsgázó vizsgára történő
jelentkezéséhez. A  jelentkezés elfogadásának feltétele a  pontosan kitöltött, a  munkáltató által aláírt, eredeti
jelentkezési lap postai úton, határidőre történő megküldése az  NKE részére, melyet a  Humánpolitikai Főosztály
készít el.
(3) A közigazgatási alapvizsga bizonyítványokat az NKE a munkáltatónak küldi meg, melyet a Humánpolitikai Főosztály
másolat készítését követően továbbít az  eredményes vizsgát tett kormánytisztviselőnek. A  bizonyítvány másolata
az érintett személyi anyagában kerül elhelyezésre.
(4) A  kormánytisztviselő a  közigazgatási szakvizsga bizonyítványt, továbbá az  ügykezelői alapvizsga bizonyítványt
a vizsga napján kapja meg. A kormánytisztviselő a bizonyítványt 8 napon belül köteles bemutatni a Humánpolitikai
Főosztályon, ahol arról egy másolatot készítenek és elhelyezik személyi anyagában.
(5) A Hivatal a közigazgatási alap- és szakvizsgára, továbbá az ügykezelői alapvizsgára az alábbi tanulmányi munkaidő
kedvezményt biztosítja az eredményes felkészülés érdekében:
a) közigazgatási alapvizsga és ügykezelői alapvizsga
– 3 munkanap közigazgatási, 2 munkanap ügykezelői felkészítő konzultáción való részvételre, illetve egyéni
tanulásra,
– 2 munkanap a vizsgára történő felkészülésre,
– 1 munkanap igazolt távollét a vizsga napjára;
b) közigazgatási szakvizsga
– 6 munkanap a felkészítő konzultáción való részvétel időtartamára, abban az esetben, ha a kormánytisztviselő
nem igényelte a vizsgára történő felkészítő tanfolyamot, azzal azonos mértékű szabadidő nem illeti meg,
– 4 munkanap a vizsgára történő felkészülésre, kötelező és választott tárgyra,
– 2 munkanap igazolt távollét a vizsgákra.
(6) A kormánytisztviselő a  jogi-, orvosi szakvizsgára való eredményes felkészülés érdekében részvizsgánként, a vizsga
napját is beleszámítva, 10 munkanap tanulmányi munkaidő kedvezményre jogosult.
(7) A munkanapok megosztását a kormánytisztviselő a szervezeti egység vezetőjével egyetértésben határozza meg.
 (8) A  tanulmányi munkaidő kedvezmény idejére, a  Kttv. által előírt vizsgák napjaira és a  vizsgát megelőző felkészítő
konzultáción való igazolt részvétel időtartamára a kormánytisztviselőt mentesíteni kell a munkavégzési kötelezettsége
alól, amely időtartamra illetményre jogosult.
(9) A sikertelen ügykezelői alapvizsga, közigazgatási alap- és szakvizsga, a jogi és orvosi szakvizsga megismétlésére nem
jár tanulmányi munkaidő kedvezmény.
14. A nyelvtanulás támogatása 14. § (1) Amennyiben munkakörének ellátásához szükséges a  nyelvismeret, a  munkatárs legfeljebb heti 4 óra munkaidőkedvezményben részesülhet. A  szervezeti egység vezetőjének egyetértésével a  nyelvtanfolyam időbeosztásához
igazodóan, a munkaidő kezdetéhez, illetve végéhez kötötten vehető igénybe a kedvezmény.
(2) Ez a kedvezmény a rugalmas munkaidőben foglalkoztatott munkatársak esetében nem támogatható.
15. Tanulmányok támogatása szerződés hiányában 15. § A  Kttv. vonatkozó rendelkezései alapján a  munkatárs részére a  Hivatal, ide nem értve a  kötelezően előírt képzést,
továbbképzést, a  tanulmányok támogatása érdekében a  12–14.  §-ban foglaltakon túlmenően szabadidőt biztosít
az alábbi feltételekkel:
a) a munkatárs, amennyiben a képzés érinti munkaidejét, köteles azt engedélyeztetni a főigazgatóval,
b) a munkatárs a tanulmányok folytatásához szükséges szabadidő kiadása érdekében köteles a szervezeti egység
vezetőjét előzetesen tájékoztatni arról, hogy mely napokon lesz az  oktatás, a  vizsga és erre vonatkozóan
becsatolni az oktatási intézmény igazolását,
c) ha a munkatárs bejelentési kötelezettségét elmulasztja, nem jogosult a tanulmányok folytatásához szükséges
szabadidő-kedvezményre, és az igénybe nem vett szabadidő kiadására később nem tarthat igényt,
d) a képzéssel kapcsolatban oktatás vagy vizsga miatt kiesett időtartamot a munkatársnak le kell dolgoznia.
16. Szakmai konferencia 16. § Konferenciákon, rendezvényeken való részvételt és annak költségeinek kifizetését a szervezeti egység vezetőjének
javaslata alapján, a  Pénzügyi és Számviteli Főosztály ellenjegyzését követően a  főigazgató engedélyezheti
a foglalkoztatott részére.
IV. Fejezet
A munka- és a pihenőidő 17. Munkaidő beosztása, munkaközi szünet, munkaidő nyilvántartása
17. § (1) A teljes munkaidő heti 40 óra, ami
a) hétfőtől csütörtökig: 8.00–16.30 óráig,
b) pénteken: 8.00–14.00 óráig tart.
(2) A főosztályok esetén a főosztályvezető javaslatára a felettes főigazgató-helyettes engedélyt adhat a heti munkaidő
(1) bekezdéstől eltérő, heti vagy havi munkaidőkeretben történő letöltésére.
18. § (1) Ha a napi munkaidő a 6 órát meghaladja, a kormánytisztviselőt a munkaidőn belül a munkavégzés megszakításával
napi 30 perc, valamint minden további 3 óra munkavégzés után legalább 20 perc munkaközi szünet illeti meg.
(2) Az ügyfélszolgálatot teljesítő szervezeti egységeknél a munkaközi szünetet úgy kell kiadni, hogy amiatt az ügyfelek
fogadása nem szünetelhet.
(3) A  folyamatosan képernyő előtti munkát végzőket óránként 10 perc szünet illeti meg. Ezt a  szünetet a  30 perces
általános munkaközi szünetbe be lehet számítani, egyébként összevontan nem lehet kiadni.
19. § (1) A  szervezeti egység köteles a  munkatársak jelenlétéről olyan nyilvántartást vezetni, amely munkanaponként
tartalmazza a  rendes, rendkívüli munkaidő kezdő és befejező időpontját (a továbbiakban: jelenléti ív), valamint
a távollétet. A szervezeti egység ezzel a feladattal megbízott munkatársa köteles a jelenléti íveket havonta ellenőrizni,
összesíteni és a  létszámjelentést iktatást követően a  főosztály vezetője által aláírtan továbbítani a  Pénzügyi és
Számviteli Főosztály részére.
(2) A  fentiekben rögzített feladatok ellátásáért a  főosztályvezető által kijelölt munkatárs felelős, a  jelenléti ívek,
a létszámjelentés ellenőrzéséért a szervezeti egység vezetője a felelős.
(3) A  Pénzügyi és Számviteli Főosztályra leadásra kerülő létszámjelentéseket a  szükséges ellenőrzések elvégzését
követően a  szervezeti egység vezetőjével, európai uniós programok esetén a  tevékenység koordinátoraként
feltüntetett személy szignálása után a főosztályvezetővel, annak távolléte esetén a helyettesével alá kell íratni.
18. A szabadság fajtái, nyilvántartása, kiadása 20. § A  Hivatalban a  munkatársak szabadságának nyilvántartása és engedélyezése/engedélyeztetése az  intraneten
keresztül elérhető elektronikus Szabadság Nyilvántartó Rendszerben (a továbbiakban: SZABI) történik.
21. § (1) Az intraneten elérhető SZABI rendszerben szabadság és egyéb jogcímen igényelhető távollétek jogcímei az alábbiak:
– rendes szabadság,
– tanulmányi szabadság (tanulmányi szerződés esetén),
– munkaidő kedvezmények (pl. közigazgatási vizsgák, jogi szakvizsga),
– hozzátartozó halála miatti munkaidő kedvezmény,
– apanap.
(2) A munkatársak a gyermek(ek) után járó pótszabadságot a Humánpolitikai Főosztályon a 11. melléklet kitöltésével
és a gyermek születési anyakönyvi kivonatának, lakcímkártyájának, TAJ kártyájának és amennyiben már rendelkezik
vele, adókártyája másolatának leadásával igényelhetik.
(3) A  munkatársaknak az  apanap igénybe vételéhez a  születési anyakönyvi kivonatot kell becsatolniuk a  szervezeti
egység vezetőjének.
22. § A SZABI rendszer használata során:
a) a tárgyévi szabadságok megállapításáért, a felhasznált szabadságok tényszerű és valós vezetésének támogatását
biztosító SZABI rendszer működtetéséért, az adatok zárását követő éves archiválásáért az Informatikai Főosztály
közreműködésével a Humánpolitikai Főosztály a felelős,
b) a szervezeti egységek – a  munkatársak igényeit is figyelembe véve – a  tárgyév február végéig kötelesek
szabadságolási tervet készíteni. A  szabadságolási terv elkészítéséért és betartásáért, valamint a  tárgyévi
szabadságok jogszabálynak megfelelő kiadásáért a szervezeti egységek vezetői a felelősek,
c) a SZABI rendszerben rögzített szabadság nyilvántartás tartalmáért a szervezeti egység vezetője, kitöltéséért,
igényléséért a munkatárs, kezeléséért az e feladattal megbízott munkatárs a felelős,
d) a szabadság-nyilvántartás és kiadás hivatali szintű dokumentált ellenőrzését a Humánpolitikai Főosztály végzi.
23. § A SZABI rendszerben történő szabadság naprakész vezetéséről a munkatársak az alábbiak szerint gondoskodnak:
a) a SZABI rendszerben valamennyi munkatárs köteles engedélyeztetni a  szabadságát annak tényleges
felhasználása előtt,
b) a szervezeti egység vezetője dönt a munkatárs szabadságának engedélyezéséről,
c) a szervezeti egység vezetője által kijelölt munkatárs feladata a  havi létszámjelentés elkészítése, melynek
tartalmaznia kell a  SZABI rendszerből nyert adatokat, így különösen a  felhasznált szabadság napok számát
munkatársanként. Feladatát képezi továbbá a  távollétekre vonatkozó korrekciók elvégzése is, amelyhez
informatika jogosultságot kapnak.
19. Fizetés nélküli szabadság engedélyezése 24. § (1) A munkatárs fizetés nélküli szabadságra jogosult az alábbi esetekben:
a) a gyermek gondozása céljából a gyermek harmadik életévéig,
b) a gyermek személyes gondozása céljából a  gyermek 10. életéve betöltéséig a  gyermekgondozási segély
folyósításának időtartama alatt,
c) hozzátartozó tartós, előreláthatólag 30 napot meghaladó személyes ápolása céljából, az  ápolás idejére, de
legfeljebb 2 évre,
d) tényleges önkéntes tartalékos katonai szolgálat időtartamára,
e) külszolgálat időtartamára, ha a házastárs vagy élettárs külszolgálatot teljesít.
(2) A munkatársnak a fizetés nélküli szabadság igénybevételét legalább 15 nappal korábban írásban be kell jelentenie,
kivéve az  (1)  bekezdés d)  pontban foglaltak esetén. A  munkatársnak a  bejelentést a  Humánpolitikai Főosztályon
keresztül kell továbbítania a főigazgató felé. A főigazgató által aláírt engedély 1 példányát el kell helyezni a munkatárs
személyi anyagában, 1 példányát továbbítani kell a Pénzügyi és Számviteli Főosztályra.
(3) A  fizetés nélküli szabadság a  munkatárs által megjelölt időpontban, de legkorábban a  megszüntetési kérelem
közlésétől számított harmincadik napon szűnik meg, kivéve az (1) bekezdés d) pontban foglaltak esetén.
(4) Az (1) bekezdésben előírt kötelező eseteken túlmenően a munkatárs részére kérelem alapján fizetés nélküli szabadság
engedélyezhető.
20. Egyéb munkaidő kedvezmények 25. § (1) A Hivatal a jogszabályban biztosított eseteken kívül további munkaidő kedvezményeket biztosít, amelynek idejére
a munkatárs mentesül a munkavégzési kötelezettsége alól és díjazás illeti meg.
(2) Jogszabályi előírás alapján a  munkatárs hozzátartozója halálakor 2 munkanapra mentesül a  munkavégzési
kötelezettsége alól. A  Hivatal a  munkatárs szülője, gyermeke, házastársa halálakor 3 munkanapra mentesíti
a  munkatársat a  munkavégzési kötelezettsége alól. A  munkaidő kedvezmény igénybevételéhez a  vezető
engedélyezését és 60 napon belül a halotti anyakönyvi kivonat másolatát is továbbítani kell a Pénzügyi és Számviteli
Főosztályra.
(3) A Hivatal székházába szervezett véradásban résztvevők a véradás napjára fizetett szabadidőre jogosultak.
 (4) A munkáltató engedélye alapján munkahelyi elsősegélynyújtói képzésben, ismétlő képzésben résztvevő munkatársat
a képzés időtartamára munkaidő kedvezmény illeti meg.
 (5) A fentieken túlmenően a munkatársak számára a Hivatal a szakszervezettel egyetértésben az éves Esélyegyenlőségi
Tervben további munkaidő kedvezményt biztosíthat. 21. Rendkívüli munkavégzés elrendelése
26. § (1) Rendkívüli munkavégzésnek minősül a  munkaidő-beosztástól eltérő munkavégzés, amelyet a  12., illetve
a 13. melléklet alapján a szervezeti egység vezetője a főigazgató jóváhagyásával írásban rendelhet el, a Pénzügyi és
Számviteli Főosztály vezetőjének ellenjegyzése mellett. Amennyiben a munkatárs kéri a rendkívüli munkát írásban
rendelik el.
(2) A kormánytisztviselőt a rendkívüli munkavégzés esetén annak időtartamával azonos mértékű szabadidő illeti meg,
a heti pihenőnapon végzett munka ellenértékeként a munkavégzés időtartama kétszeresének megfelelő mértékű,
munkaszüneti napon végzett munka ellenértékeként a  munkavégzés időtartama háromszorosának megfelelő
mértékű szabadidő jár.
(3) A rendkívüli munkavégzés időtartama kormánytisztviselők esetén évente legfeljebb 200 óra lehet. A rendszeresen
rendkívüli munkavégzést teljesítő kormánytisztviselő számára legfeljebb évi 25 munkanap szabadidő átalány
állapítható meg.
(4) A  szabadidőt a  rendkívüli munkavégzést követően, legkésőbb 30 napon belül kell kiadni, ha ez  nem lehetséges,
meg kell váltani. A  megváltást a  szervezeti egység vezetője kezdeményezi, a  Pénzügyi és Számviteli Főosztály
jóváhagyásával és a főigazgató engedélyével. A megváltás mértéke a kormánytisztviselő kifizetéskori illetményének
a szabadidőre járó arányos összege.
(5) A  rendkívüli munkavégzésért járó szabadidőre, illetve szabadidő átalányra a  vezető munkakört betöltő
kormánytisztviselő nem jogosult.
22. Átirányítás 27. § (1) A főigazgató a Kttv. 52. § (1) bekezdése alapján a kinevezés módosítása nélkül írásbeli utasítással elrendelheti, hogy
a kormánytisztviselő eredeti munkaköre helyett, vagy eredeti munkaköre mellett, más munkakörbe tartozó feladatokat
is ellásson. Erről, és az  átirányítás várható időtartamáról a  kormánytisztviselőt legalább 3 munkanappal korábban
írásban kell tájékoztatni. Az átirányítás további feltétele, hogy nem járhat aránytalan sérelemmel a kormánytisztviselőre
nézve, és az is, hogy a másik munkakörbe tartozó feladatok ellátása megfeleljen a kormánytisztviselő képzettségének.
(2) Az átirányítást a felettes főigazgató-helyettes jóváhagyásával annak a szervezeti egységnek a vezetője kezdeményezi,
ahol munkaszervezési okból az  igény felmerül. A  kezdeményezést a  Humánpolitikai Főosztályon keresztül kell
a főigazgatóhoz beterjeszteni.
(3) Az  átirányított munkatárs munkaidejét annál a  szervezeti egységnél kell nyilvántartani a  jelenléti íven, ahol
az átirányítás ideje alatt a munkát végzi.
(4) Amennyiben a munkatárs szabadságot kíván igénybe venni, azt a kinevezése szerinti szervezeti egység vezetőjénél
engedélyeztetheti. A munkatársnak a szabadság igénybevételét annak a szervezeti egységnek a vezetőjével is jóvá
kell hagyatnia, ahol az átirányítás ideje alatt a munkát végzi.
23. A helyettesítés díjazása 28. § (1) Ha a  kormánytisztviselő a  főigazgató intézkedése alapján munkakörébe nem tartozó munkát végez, s az  eredeti
munkakörét is ellátja, illetményén felül külön díjazás (a továbbiakban: helyettesítési díj) is megilleti. A helyettesítési
díj mértéke időarányosan a helyettesítő kormánytisztviselő illetményének 25–50%-a. A helyettesítési díj, amennyiben
a  teljes körű helyettesítést többen látják el, vagy csak részleges helyettesítés történik, a  helyettesítés mértékével
arányosan állapítandó meg. A helyettesítési díj a helyettesítés első napjától jár.
(2) A  helyettesítési díj mértékét a  helyettesítő kormánytisztviselő felettesei javaslatára a  főigazgató állapítja meg.
A helyettesítés elrendeléséhez a Pénzügyi és Számviteli Főosztálytól a bérfedezet igazolása szükséges.
(3) A  kormánytisztviselő akkor is jogosult a  helyettesítési díjra, ha tartósan távol lévő kormánytisztviselőt helyettesít,
illetve részben vagy egészben többletfeladatként betöltetlen munkakört lát el.
(4) Nem jár helyettesítési díj, ha:
a) a helyettesítés a kormánytisztviselő munkaköri kötelezettsége,
b) a helyettesítés rendes szabadság miatt szükséges.
(5) Nem vonatkozik a (4) bekezdés a) pontjában meghatározott tilalom arra az esetre, amikor a helyettesítésre azért van
szükség, mert a helyettesítésre okot adó munkakör nincs betöltve, feltéve, ha a helyettesítés időtartama a 30 napot
meghaladja.
(6) A  helyettesítés elrendelése határozott időre, vagy amennyiben annak időtartamát előre nem lehet megállapítani,
határozatlan időre, visszavonásig szólhat. A  helyettesítés lejártával a  szervezeti egység vezetője köteles azonnal
kezdeményezni a helyettesítési díj visszavonását.
(7) A helyettesítésről szóló utasítást írásba kell foglalni.
 (8) Ha a  munkavállaló a  munkaköri feladatai ellátása mellett oly módon végez más munkakörbe tartozó feladatokat,
hogy a két munkakörbe tartozó munkavégzés időtartama nem különíthető el, a munkavállalót a munkabérén felül
helyettesítési díj illeti meg. Ebben az esetben a kezdeményezést a fentiek szerint kell továbbítani a Humánpolitikai
Főosztályra.
V. Fejezet
A kormánytisztviselő díjazása, a juttatási rendszer
24. A juttatási rendszer felépítése 29. § (1) A juttatási rendszer az alábbiak szerint tagozódik:
a) Alapjuttatások:
aa) illetményelőleg,
ab) képernyő előtti munkavégzéshez éleslátást lehetővé tevő szemüveg biztosítása,
ac) lakásépítés (vásárlás) munkáltatói támogatása,
ad) albérleti hozzájárulás,
ae) a Hivatal tulajdonában álló lakás szolgálati jellegű bérbeadása,
af ) ünnepek, rendezvények, ünnepélyes megemlékezések kapcsán adott ajándék,
ag) utazási utalvány,
ah) telefonflotta kedvezmény,
ai) bankszámlára utalás költségtérítése,
aj) főosztályi értekezlet, továbbképzés a balatonboglári Képző- és Pihenőközpontban,
ak) NMH-napok,
al) állománygyűlés,
am) foglalkozás-egészségügyi alapszolgáltatás biztosítása,
an) tiszteletadás az NMH–szülőknek,
ao) a Képző- és Pihenőközpontban biztosított üdülési lehetőség,
ap) kedvezményes sportolási és egészségmegőrző szolgáltatás,
aq) kulturális tevékenység támogatása;
b) Vezetői juttatások;
c) Idegennyelv-tudási pótlék. (2) Szociális támogatások.
 (3) Választható juttatások (Cafetéria rendszer).
 (4) A jogszabály alapján kötelező juttatások körét kivéve nem részesíthető juttatásban az a munkatárs:
a) aki ellen fegyelmi eljárás, kormányzati szolgálati jogviszonyával vagy munkakörével összefüggő szabálysértési
vagy büntetőeljárás van folyamatban, vagy aki fegyelmi büntetés hatálya alatt áll;
b) aki visszatérítendő támogatást vett fel a Hivataltól és többször késedelembe esett, vagy egyéb okból súlyos
szerződésszegést követett el;
c) aki felmentési, lemondási vagy felmondási idejét tölti, vagy jogviszonya közös megegyezéssel történő
megszüntetése folyamatban van;
d) aki próbaidejét tölti;
e) aki kérelmében nyilvánvalóan valótlan adatot, tényt közöl, vagy valamely jelentős tényt, körülményt elhallgat.
25. Alapjuttatások 30. § (1) A  munkatárs illetményelőleg folyósítását igényelheti, melyre vonatkozó kérelmet a  14.  melléklet szerinti
formanyomtatványon a gazdasági főigazgató-helyetteshez kell benyújtani.
(2) Illetményelőleget a Hivatalnál legalább 6 hónapja jogviszonnyal rendelkező munkatárs igényelhet, maximum 6 havi
visszafizetési kötelezettséggel.
(3) Az illetményelőleg folyósítását a gazdasági főigazgató-helyettes engedélyezi.
 (4) Az  illetményelőleg összege a  kormánytisztviselő 1 havi bruttó illetményével azonos, de legfeljebb a  személyi
jövedelemadóról szóló törvény alapján adómentesen kifizethető összeg. A személyi jövedelemadóról szóló törvény
alapján munkabérelőleg maximum 6 havi visszafizetési kötelezettséggel, naptári évente legfeljebb a minimálbér havi
összegének ötszöröséig folyósítható kamatmentesen.
(5) Ennél hosszabb futamidejű törlesztés esetében az illetményelőleg után adófizetési kötelezettség keletkezik.
 (6) Az illetményelőleget legkésőbb a tárgyév december 5-éig kell visszafizetni.
 (7) Nem részesülhet illetményelőlegben az a kormánytisztviselő, akinek a Hivatallal szemben bármilyen jogcímen lejárt
és meg nem fizetett tartozása van.
 (8) Az illetményelőleg engedélyezésénél a munkabérből történő levonás szabályait figyelembe kell venni.
 (9) A vissza nem fizetett előlegre föl nem számított kamat, illetve kamatkedvezmény adóköteles jövedelemnek számít.
 (10) Amennyiben a munkatárs jogviszonya az előleg törlesztésének ideje alatt megszűnik, a hátralék visszafizetése egy
összegben válik esedékessé.
 (11) Ha a munkatárs jogviszonya az utolsó törlesztő részlet megfizetése előtt bármely okból megszűnik, az illetményelőleg
vissza nem fizetett része az  utolsó munkában töltött napon esedékessé és levonhatóvá válik. Az  illetményelőleg
összegét a Pénzügyi és Számviteli Főosztály kamatmentesen vonja le a munkatárs illetményéből. A levonáshoz való
írásbeli hozzájárulás az illetményelőlegben való részesülés feltétele.
31. § (1) A  Hivatal alkalmazottai a  vonatkozó egészségügyi szabályozásnak megfelelően jogosultak képernyő előtti
munkavégzéshez éleslátást biztosító szemüveggel kapcsolatos költségtérítésre. A költségtérítés tárgya a szükséges
szemüveglencse és igény esetén e lencse rendeltetésszerű használatához szükséges keret, ide nem értve a munkavállaló
által a képernyő előtti munkavégzéstől függetlenül egyébként is használt szemüveget vagy kontaktlencsét.
(2) Azon munkatárs tartozik a jogosulti körbe, aki:
a) képernyős munkakört tölt be, azaz olyan munkakörben dolgozik, amely a  napi munkaidejéből legalább
4 órában képernyős munkahelyen képernyős eszköz használatát igényli, ideértve a  képernyő figyelésével
végzett munkát is, és
b) szemészeti szakvizsgálat eredményeként megállapításra kerül, hogy az  adott személy esetében indokolt
a képernyő előtti éleslátást biztosító szemüveg használata, illetve a munkatárs által használt szemüveg vagy
kontaktlencse a képernyő előtti munkavégzéshez nem megfelelő.
(3) A szemészeti szakvizsgálat eredményéről a foglalkozás-egészségügyi orvost tájékoztatni kell, részére be kell mutatni
a  szakorvos megállapításait rögzítő bizonylatot (vény másolatot). A  foglalkozás-egészségügyi orvos a  vizsgálat
megállapításait a  munkatárs kartonján rögzíti, majd a  vizsgálat eredményéről igazolást állít ki, amelyen feltünteti
az éleslátást biztosító szemüvegre való jogosultságot. Az igazolást a 15. melléklettel együtt a Pénzügyi és Számviteli
Főosztálynak kell benyújtani.
(4) A szakorvos által kiállított vényen felírt szemüveg kiváltásáról szóló, a Hivatal nevére és címére kiállított áfás számla
leadása a Pénzügyi és Számviteli Főosztályon történik.
(5) A számlán külön kell szerepeltetni a szemüveglencsét és keretet, azok összegét. A szemüveg kiváltásakor ügyelni kell
arra, hogy a szemüveget készítő szaküzlet értesüljön arról, hogy éleslátást biztosító szemüvegről van szó.
(6) A költségtérítés mértéke a fentiekben részletezett számla végösszege, de legfeljebb 20 000 Ft. A kifizetés bankszámlára
való átutalással történik.
(7) Újabb szemüveg költségének megtérítésére 2 éven belül csak abban az  esetben kerülhet sor, amennyiben azt
szemészeti szakvizsgálat szakmai okokból indokoltnak tartja. Szemüvegcsere esetében is a  fentiekben részletezett
szabályoknak megfelelően kell eljárni.
32. § (1) A Hivatal kamatmentes kölcsönnel támogathatja a munkatárs lakásépítését, -vásárlását, -bővítését, -korszerűsítését,
-átalakítását.
(2) Munkáltatói támogatás nyújtható a  munkatárs tulajdonába kerülő lakás építéséhez, vásárlásához, lakástulajdona
legalább egy szobával való bővítéséhez, felújításához, korszerűsítéséhez, illetve lakása átalakításához,
korszerűsítéséhez, amennyiben ez a munkatárs méltányolható lakásigényének kielégítését szolgálja.
(3) Méltányolható a lakásigény a lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet értelmében, ha
a lakás lakószobáinak a száma és a lakásépítési, illetve lakásvásárlási költsége az alábbi feltételeknek megfelel:
a) A lakásigény mértéke az  igénylő és a  vele együtt költöző, a  házasságról, a  családról és a  gyámságról szóló
1952. évi IV. törvény szerinti családtagok számától függően a következő:
aa) 1-2 személy esetében: legalább 1 és legfeljebb 3 lakószoba,
ab) 3 személy esetében: legalább 1,5 és legfeljebb 3,5 lakószoba,
ac) 4 személy esetében: legalább 2 és legfeljebb 4 lakószoba.
b) Minden további személy esetében fél lakószobával nő a lakásigény mértéke. 3 vagy több gyermeket nevelő
család esetében minden további személynél a lakásigény mértékének alsó határa fél lakószobával, de legfeljebb
3 lakószobáig nő, felső határa 1 lakószobával nő. 2 darab fél lakószobát 1 lakószobaként kell figyelembe venni.
c) Méltányolható a lakásigény, ha a lakás telekárat nem tartalmazó építési költsége (a továbbiakban: vételi ára)
az  ugyanolyan szobaszámú lakásoknak fenti rendelet mellékletében szereplő építési átlagköltségét nem
haladja meg.
d) Az együttlakó fiatal gyermektelen házaspár esetében a méltányolható lakásigény meghatározásánál legfeljebb
2 születendő gyermeket, egygyermekes fiatal házaspárok esetében további 1 születendő gyermeket is
számításba kell venni.
e) Fiatal a  házaspár, ha a  kölcsön vagy lakásvásárlás esetén az  adásvételi szerződés megkötése időpontjában
a házastársak egyike sem töltötte be a 40. életévét.
(4) A  munkatárs a  kamatmentes kölcsöntámogatást a  kölcsönszerződésben meghatározott időtartam alatt köteles
visszafizetni. Ezen időtartam 5–10 év között határozható meg, a kölcsöntámogatás mértékétől, valamint a munkatárs
szociális helyzetétől függően.
(5) A munkáltatói kölcsön nyújtása során felmerülő esetleges kezelési költséget, illetéket és díjat a munkatárs viseli.
 (6) Egy kormánytisztviselő részére maximálisan 1 500 000 Ft kölcsön nyújtható.
 (7) Ennek keretében:
a) lakásépítéshez, lakásvásárláshoz 1 500 000 Ft-ig,
b) lakásbővítéshez, -átalakításhoz, -bővítéshez 750 000 Ft-ig,
c) lakás korszerűsítéséhez, felújításához 300 000 Ft-ig
terjedő kölcsön nyújtható.
33. § (1) Az a munkatárs részesíthető munkáltatói támogatásban, aki:
a) a kérelem benyújtása idején legalább 1 éve a  munkáltató kormánytisztviselője vagy áthelyezéssel került
a Hivatal kormánytisztviselői állományába és legalább 1 év kormányzati szolgálati jogviszonnyal rendelkezik;
b) munkája és magatartása alapján a szervezeti egység vezetője támogatását élvezi;
c) lakáskörülményei, jövedelmi és szociális helyzete indokolják a kölcsön nyújtását;
d) vállalja, hogy a  kölcsönszerződésben meghatározott, a  kölcsönösszegtől függően 5–10 évig terjedően
kormányzati szolgálati jogviszonyát a munkáltatónál fenntartja;
e) vállalja, hogy az ingatlanára a Hivatal jelzálogjogát bejegyeztesse;
f ) korábban ilyen jellegű támogatásban nem részesült.
(2) Kirendelt, kihelyezett, határozott időre áthelyezett, kinevezett vagy határozott időtartamú munkaszerződéssel
rendelkező munkatárs részére lakáscélú munkáltatói kölcsön kizárólag azzal a feltétellel biztosítható, hogy a vállalt
törlesztési idő nem terjedhet túl a kirendelési, kihelyezési, áthelyezési, kinevezési okiratban vagy a munkaszerződésben
szereplő, jogviszonya megszűnését, kirendelésének, kihelyezésének vagy áthelyezésének megszűnését eredményező
határozott idő lejártának időpontján.
(3) A kormánytisztviselő köteles kölcsöntartozása még ki nem egyenlített részét a kormányzati szolgálati jogviszonya
megszűnésétől számított 15 napon belül egy összegben és a  Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Ptk.) 232.  §-a szerinti kamattal megnövelt mértékben visszafizetni, ha a  kölcsönszerződésben
meghatározott idő eltelte előtt:
a) kormányzati szolgálati jogviszonyát bármely okból egyoldalúan megszünteti,
b) kormányzati szolgálati jogviszonyát a munkáltató a kormánytisztviselő vétkes magatartása miatt szünteti meg,
c) a részletfizetésnek kétszeri felszólítás ellenére sem tesz eleget,
d) tartozásának fennállása alatt az ingatlant az előírt hozzájárulások nélkül elidegeníti vagy megterheli.
(4) A pénzintézet által meghatározott havi törlesztőrészletek összege nem változik, ha a kormányzati szolgálati jogviszony
megszűnésére a kormánytisztviselő felmentése, halála, illetve jogutód nélküli megszűnése miatt kerül sor.
(5) Ha a  kormányzati szolgálati jogviszony közös megegyezéssel szűnik meg, akkor a  kölcsöntörlesztés további
feltételeiről a főigazgató egyéni mérlegelés alapján dönt.
34. § (1) A munkatárs a főigazgatóhoz címzett, a szervezeti egység vezetője véleményével ellátott, támogatás iránti kérelmet
a felettes főigazgató-helyetteshez nyújtja be.
(2) A felettes főigazgató-helyettes a benyújtott kérelmet véleményezi és eljuttatja a Humánpolitikai Főosztály vezetőjének,
mint a Lakáskölcsön Bizottság tagjának.
(3) A kérelem mellékleteként a Pénzügyi és Számviteli Főosztályon beszerezhető úgynevezett „Adatlap”-ot (16. melléklet)
is meg kell küldeni azon igazolásokkal egyetemben, amelyek az „Adatlap” feltüntetése szerint a  kölcsönkérelem
érdemi elbírálásához szükségesek.
(4) A kérelmet a Lakáskölcsön Bizottság tárgyalja.
 (5) A Lakáskölcsön Bizottság elnökét és tagjait a  főigazgató jelöli ki, melynek egyik tagja a munkahelyi szakszervezet
képviselője.
 (6) A Lakáskölcsön Bizottság javaslatait indokolással ellátva a főigazgató elé terjeszti.
 (7) A kölcsön odaítéléséről a főigazgató dönt. Ezt követően a Pénzügyi és Számviteli Főosztály előkészíti a 17. melléklet
szerinti kölcsönszerződést, illetve a 18. melléklet szerinti Megállapodás kiegészítést.
 (8) A  kölcsönbizottság minden év április 30-ig tárgyalja a  kormánytisztviselői kérelmeket, ezen túlmenően rendkívüli
ülést tart, ha azt halaszthatatlan körülmények esetenként indokolttá teszik.
 (9) A  jóváhagyott lakáskölcsönt önálló előadói ívben kell nyilvántartani, minden ehhez kapcsolódó levelezéssel,
dokumentummal és kiegészítéssel, pénzügyi elszámolással, nyilvántartással és egyéb változással, változásbejelentéssel együtt.
(10) A kölcsönszerződés teljesedését követően a teljes iratanyagot irattárba kell helyezni.
35. § (1) Ha a  kormánytisztviselő lakásépítéséhez, -vásárlásához a  hitelintézettől igényelt állami kamattámogatású kölcsön
összege meghaladja e  lakásingatlan hitelbiztosítási értékének a  hitelintézet által meghatározott legmagasabb
arányát, a különbözetre az állam készfizető kezességet vállal. A kormánytisztviselő az állami kezességvállalást az erre
az állammal szerződésben kötelezettséget vállaló hitelintézeten keresztül veheti igénybe.
(2) Az állam készfizető kezességének vállalását a Kttv. 153. § -a szabályozza.
36. § (1) Albérleti díj hozzájárulásban (a továbbiakban: hozzájárulás) az a munkatárs részesíthető,
a) akinek a Hivatallal határozatlan időre szóló jogviszonya, illetve 12 hónapnál hosszabb időre kötött, határozott
időre szóló kinevezése van,
b) akinek Pest megyében saját tulajdonú, vagy vele egy háztartásban élő közeli hozzátartozóinak önálló
ingatlantulajdona nincs, és ezért Budapesten lakást, lakrészt bérel,
c) aki nem vett korábban igénybe albérleti hozzájárulást.
(2) A  hozzájárulás havi bruttó összege nem lehet magasabb a  bérbeadóval kötött megállapodásban foglalt összeg
50%-ánál, de legfeljebb 20 000 forintnál.
(3) Az igénylés rendje:
a) a hozzájárulás igényléséhez és engedélyezéséhez a 19. melléklet szerinti nyomtatványt kell kitölteni,
b) a kérelmet az  igénylő a  főosztályvezetőnek záradékolás végett köteles bemutatni, a  főosztályvezető „nem
támogatom” záradéka az igénylés elutasítását vonja maga után,
c) a bérbeadóval kötött érvényes, ügyvéd által ellenjegyzett vagy 2 tanú által hitelesített albérleti megállapodás
(a továbbiakban: szerződés) hitelesített másolata a kérelem mellékletét képezi.
(4) A hozzájárulás folyósítását meg kell szüntetni, ha az igényjogosult:
a) Hivatallal fennálló jogviszonya megszűnik, az utolsó munkanapon,
b) felmentési, illetve munkáltatói rendes felmondás esetén, a munkavégzési kötelezettség alóli mentesítés idején,
c) 30 napon túl bármilyen jogcímen igénybevett fizetés nélküli szabadság esetén,
d) 30 napon túl, egyéb okból történő távollét esetében a távollét idejére,
e) bérleti jogviszonya bármely okból megszűnik, illetve megszüntetésre kerül, annak időpontjával,
f ) saját lakáshoz jut.
(5) A  kormánytisztviselő pénz-visszafizetési kötelezettséggel tartozik, amennyiben az  igénylésben közölt adatok nem
felelnek meg a valóságnak.
(6) A munkatárs a bérleti hozzájárulás feltételeiben bekövetkezett változást a Pénzügyi és Számviteli Főosztályra 8 napon
belül írásban köteles bejelenteni.
(7) A juttatás kifizetésének rendje:
a) a megállapított albérleti hozzájárulást a  kinevezés fennállásáig, illetve a  munkaszerződés lejártáig havonta,
utólag a bérkifizetéssel együtt kell folyósítani,
b) a havi megítélt támogatás napokra nem osztható,
c) a Pénzügyi és Számviteli Főosztály a  folyósítást azonnali hatállyal megszünteti a  (4)  bekezdésben felsorolt
esetek bekövetkezésekor. 37. § (1) A Hivatal munkatársai részére a Hivatal tulajdonában álló lakást piaci áron, de legalább a lakás fekvése szerint illetékes
önkormányzatnál alkalmazott „piaci lakbér” mértékén bérbe adhatja, amelynek értéke indokolt esetben 25%-os
mértékben csökkenthető.
(2) Hozzájárulás iránti kérelmet az nyújthat be a Gazdálkodási Főosztályon keresztül a főigazgatóhoz, akinek:
a) a Hivatallal határozatlan időre szóló jogviszonya, illetve 12 hónapnál hosszabb időre kötött, határozott időre
szóló kinevezése van,
b) Pest megyében saját tulajdonú vagy vele egy háztartásban élő, közeli hozzátartozóinak önálló ingatlantulajdona
nincs,
c) aki a megelőző 2 évben a Hivatal tulajdonában álló lakás kedvezményes bérletében nem részesült.
(3) A  Hivatal tulajdonában álló lakás kiadása során a  bérleti díjat a  lakás fekvési helye szerinti ingatlanközvetítőtől
származó és az  illetékes önkormányzatnál szokásos lakbérről szóló tájékoztatás alapján a  Gazdálkodási Főosztály
előterjesztésére a főigazgató határozza meg.
(4) A lakás bérbe adásáról a felettes vezető véleményével ellátott kérelem alapján a főigazgató dönt.
 (5) A bérleti szerződés kötelező tartalmi elemei:
a) szerződés időtartama,
b) az albérlő nyilatkozata, hogy a lakás üzemeltetésével kapcsolatos valamennyi közüzemi díjat vállalja és teljesíti,
c) rendes felújítás körébe tartozó költségviselés rendje.
38. § (1) Az ünnepélyes megemlékezések keretében a minimálbér 10%-át meg nem haladó összegű ajándék adható a Hivatal
tárgyévi költségvetési helyzetétől függően,
a) Közszolgálati Tisztviselők Napja alkalmából;
b) Karácsony alkalmából.
(2) Fentieken kívül a főigazgató a pénzügyi fedezet függvényében egyéb ünnepélyes megemlékezés keretében adandó
csekély értékű ajándékról is dönthet.
39. § (1) A munkatárs a közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről szóló 85/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet alapján
utazási utalványra jogosult, ha bármely munkáltatónál legalább egyéves jogviszonnyal rendelkezik.
(2) Az utazási utalványt minden év március 31-éig a Humánpolitikai Főosztály állítja ki és juttatja el a munkatársak részére.
 (3) Az  év közben kinevezett munkatárs részére megrendelésre kerül az  utazási utalvány, amely kiadásának feltétele:
nyilatkozat kitöltése, melyben az érintett nyilatkozik, hogy a tárgyévben részére állítottak-e ki utazási utalványt.
(4) Az utazási utalvány alapján a munkatárs évente 12 alkalommal 50%-os kedvezményű menettérti utazásra jogosult
a belföldi menetrend szerinti közforgalmú személyszállítási közlekedési eszközökön.
40. § (1) A  munkatársak részére flottakedvezmény igénybevételére nyújt lehetőséget a  Hivatal, melynek keretében saját
előfizetéseiket bevonhatják a Hivatal flottakedvezményébe, ezáltal a hivatali hívócsoportban szereplő munkatársak,
illetve családtagok csoporton belül ingyenesen hívhatóak.
(2) A flottakedvezmény igénybevételéről a Gazdálkodási Főosztály tájékoztatója az irányadó.
41. § A munkatársak a Kttv. 143. § (2) bekezdése alapján az  illetmény bankszámlára történő utalásával összefüggésben
költségtérítésre jogosultak.
42. § A  Hivatal a  balatonboglári Képző- és Pihenőközpontban minden főosztály számára évente egyszer lehetőséget
biztosíthat főosztályi értekezlet vagy továbbképzés tartására a Hivatal működési költség kerete terhére.
43. § (1) A Hivatal minden évben megrendezheti az NMH-napokat, aminek keretében sportolási, kikapcsolódási lehetőséget
biztosíthat a munkatársak számára.
(2) A rendezvényen való részvétel esetén a munkatárs mentesül a munkavégzési kötelezettség alól, erre az időtartamra
illetményre jogosult.
44. § A főigazgató valamennyi munkatárs részvételével állománygyűlést tarthat a Közszolgálati Tisztviselők Napja, Október
23-a, valamint Évzáró alkalmából.
45. § A Hivatal minden munkatársa számára a kötelező alkalmassági vizsgálatokon kívül további foglalkozás-egészségügyi
szolgáltatás igénybevételét biztosítja.
46. § A Hivatal elismeréssel osztozik a gyermeket vállaló családok örömében, ezért munkatársai családjának gyarapodásáról
tiszteletadással ad hírt. Ennek jeleként minden gyermek születését követően 1 hétig Baba-zászló kerül a  Hivatal
Kálvária téri épületére, melyről a  Gazdálkodási Főosztály gondoskodik. A  gyermek születéséről a  Pénzügyi és
Számviteli Főosztály tájékoztatja a Gazdálkodási Főosztályt.
47. § (1) A  Hivatal a  balatonboglári Képző- és Pihenőközpontban kedvezményes díjú üdülési lehetőséget biztosíthat
a  munkatárs szociális és jövedelmi viszonyait mérlegelve. A  szociális alapú díjmeghatározás szabályait az  üdülési
szabályzat állapítja meg.
(2) A magas színvonalon végzett szakmai munka elismeréseként a Hivatal a Képző- és Pihenőközpontban a munkatárs
és 1 hozzátartozója részére 4 napos jutalomüdülést biztosíthat az  elő- és utószezonban. Az  elismerésben naptári
évenként 10 fő részesíthető, pénzügyi fedezet függvényében. Az elismerésre a főigazgató-helyettesek az irányításuk
alá tartozó szervezeti egységek vezetőinek javaslatát figyelembe véve, valamint a  munkahelyi szakszervezetek
tehetnek javaslatot.
48. § (1) Kedvezményes sportolási és egészségmegőrző szolgáltatás igénybevételére nyújthat lehetőséget a Hivatal.
 (2) A Hivatal munkatársainak kedvezményes sportolási lehetőség felkutatásában részt vállal.
49. § (1) A Hivatal munkatársainak kulturális igényei támogatásaként lehetőséget biztosít színház- és koncertjegy árusításra
az épületén belül.
(2) Az épületben erre a célra előre kijelölt helyen havonta 2 alkalommal, munkaidőben lehet jegyet váltani.
 (3) A  jegyárusításra vonatkozó kérvényeket a  Humánpolitikai Főosztályon szükséges benyújtani, amit a  főigazgató
engedélyez. 50. § A vezetőket megillető juttatások részletezése a 20. mellékletben található.
51. § (1) A Kttv. 141. §-ának figyelembevételével a Hivatalnál a vezetői és az érdemi ügyintézői munkakörökben az angol, francia
és német nyelv tekintetében a pótlék alanyi jogon jár. A Hivatal a vezetői és az érdemi ügyintézői munkakörökben
elismeri az olasz, orosz, spanyol, dán nyelv használatának szükségességét.
(2) A pótlék mértéke nyelvvizsgánként
a) komplex felsőfokú nyelvvizsga (CI) esetében az  illetményalapnak a  Kttv. 141.  § (5)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott %-a,
b) komplex középfokú nyelvvizsga (B2) esetében az  illetményalapnak a Kttv. 141. § (5) bekezdés b) pontjában
meghatározott %-a.
 (3) Az angol, francia és német nyelvek tekintetében a pótlék mértéke nyelvvizsgánként
a) komplex felsőfokú (CI) nyelvvizsga esetében az  illetményalap Ktv. 141.  § (6)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott %-a,
b) komplex középfokú (B2) nyelvvizsga esetében az  illetményalap Kttv. 141.  § (6)  bekezdés b)  pontjában
meghatározott %-a,
c) komplex alapfokú (B1) nyelvvizsga esetében az  illetményalap Kttv. 141.  § (6)  bekezdés c)  pontjában
meghatározott %-a.
(4) Ha a  kormánytisztviselő a  (3)  bekezdésben meghatározott idegen nyelvekből szóbeli vagy írásbeli nyelvvizsgával
rendelkezik, a (2) bekezdésben foglalt mérték szerint jogosult a nyelvpótlékra.
(5) Ha a kormánytisztviselő ugyanazon idegen nyelvből azonos típusú, de különböző fokozatú, illetve különböző típusú
és különböző fokozatú nyelvvizsgával rendelkezik, a magasabb mértékű pótlékra jogosult.
(6) A  felsőfokú szaknyelvi vizsga kivételével, ha a  Hivatal tanulmányi szerződés alapján pénzügyi támogatást nyújt
a nyelvvizsga megszerzéséhez, a kormánytisztviselő a (3) bekezdésben meghatározott idegennyelv-tudási pótlékra
mindaddig nem jogosult, amíg a  havonta fizetendő pótlék együttes összege nem éri el a  tanulmányi szerződés
alapján kifizetett pénzügyi támogatás mértékét.
VI. Fejezet
Szociális támogatások 26. Szociális támogatások fajtái
52. § A Hivatal munkatársai az alábbi szociális támogatásokban részesülhetnek:
a) eseti szociális segély,
b) gyermekszületési segély,
c) temetési segély,
d) nyugállományú munkatárs támogatása,
e) kegyeleti eljárás.
27. Szociális Bizottság 53. § (1) A munkatárs vissza nem térítendő szociális támogatásokban részesülhet.
 (2) A  Hivatalban a  munkatársak szociális helyzetének figyelemmel kísérésére, valamint szociális segélyben részesítés
javaslattételére Szociális Bizottság működik.
 (3) A  Szociális Bizottság tagjait a  főigazgató bízza meg, továbbá a  főigazgató jogosult a  megbízás visszavonására.
A Szociális Bizottság egyik tagja a munkahelyi szakszervezet képviselője. A Szociális Bizottság titkársági és ügyviteli
feladatait a Humánpolitikai Főosztály látja el.
(4) A Szociális Bizottság ügyrendjét maga állapítja meg, amelyet a főigazgató hagy jóvá.
 (5) A Szociális Bizottság tagjait úgy kell kijelölni, hogy az érintett munkatárs saját ügyében ne lehessen döntés-előkészítő,
javaslattevő személy. Ebben az esetben eseti póttagot kell kijelölni.
 (6) Az eljárás módja:
a) a szociális segéllyel kapcsolatos eljárás a munkatárs kérelmére indul,
b) a szociális segélyre vonatkozó kérelmet a  kérelem alátámasztását igazoló okiratok másolatával együtt
a Humánpolitikai Főosztályon kell előterjeszteni.
 (7) A  szociális segély iránti kérelem elbírálását a  Szociális Bizottság készíti elő. A  Szociális Bizottság javaslata alapján
a támogatás odaítéléséről a főigazgató dönt.
 (8) A kérelemhez mellékelni kell a kérelem alapjául szolgáló indokok helytállóságát igazoló iratokat.
(9) A szociális segélyek esetén közeli hozzátartozónak minősül:
a) a házastárs,
b) az élettárs,
c) az egyeneságbeli rokon,
d) az örökbefogadott gyermek,
e) a mostoha- és nevelt gyermek,
f ) az örökbefogadó, valamint a mostoha- és nevelőszülő.
28. Eseti szociális segély 54. § (1) Szociális segélyben az  a  munkatárs részesíthető, akinek megélhetése vagy életkörülményeinek fenntartása súlyos
anyagi megterheléssel járó családi vagy egyéb ok miatt bekövetkező jövedelemcsökkenés vagy váratlan nagy
összegű kiadás miatt átmenetileg, önhibáján kívül veszélybe került.
(2) A szociális segély mértéke alkalmanként legfeljebb a kormánytisztviselői illetményalap négyszerese.
 (3) A  szociális segély évente egyszer a  21.  mellékletben foglalt kérelemmel igényelhető. Különösen indokolt esetben
legfeljebb kétszer vehető igénybe. 29. Gyermekszületési segély 55. § (1) Gyermekszületési segélyben részesíthető a munkatárs a Humánpolitikai Főosztálynak benyújtott kérelmére a születési
anyakönyvi kivonat másolatának leadásával, ha a gyermeke ellátásáról, neveléséről saját háztartásában gondoskodik.
(2) A gyermekszületési segély engedélyezésének feltétele a 22. melléklet hiánytalan kitöltése és a gyermek születését
követő 3 hónapon belüli benyújtása.
(3) A gyermekszületési segély összege gyermekenként a kormánytisztviselői illetményalap 100%-a, azaz bruttó 38 650 Ft.
Ikergyermekek esetén a segély minden gyermek után adható.
(4) A gyermekszületési segély kifizetését a humánpolitikai vezetője, a gazdasági főigazgató-helyettes és a koordinációs
főigazgató-helyettes ellenjegyzését követően a főigazgató hagyja jóvá.
30. Temetési segély 56. § (1) A  munkatárs a  közeli hozzátartozójának halála esetén temetési segélyben részesíthető, amennyiben a  temetés
költségei elsődlegesen rá hárultak.
(2) A  személyi jövedelemadóról szóló törvény alapján a  temetési segély adómentes. A  törvény alapján adómentes
segélyre csak az jogosult, aki az elhunyt házastársa, vagy az elhunyt személlyel elsőfokú, egyenesági rokonságban áll:
szülő, gyermek.
(3) A  munkatárs Humánpolitikai Főosztálynak megküldött, a  rokoni fokozat megjelölését tartalmazó kérelméről,
a területet irányító főigazgató-helyettes javaslatára a főigazgató dönt.
(4) A kérelem benyújtásától számított 60 napon belül a halotti anyakönyvi kivonat másolatát is csatolni kell.
 (5) A temetési segély az elhalálozás napjától számított 90 napon belül igényelhető.
 (6) A temetési segély mértéke temetkezésenként a munkatárs nevére szóló temetkezési számla összege, de legfeljebb
a kormánytisztviselői illetményalap háromszorosa, azaz 115 950 Ft.
 (7) A temetési segély kifizetésére a gazdasági főigazgató-helyettes jóváhagyásával a foglalkoztatott nevére szóló eredeti
temetkezési számla alapján kerül sor. 31. Nyugállományú munkatárs támogatása
57. § (1) A főigazgató figyelemmel kíséri a nyugdíjas munkatársak szociális helyzetét.
 (2) A szociális támogatások körültekintő felhasználásának biztosítására, a nyugállományú kormánytisztviselők szociális
helyzetének folyamatos figyelemmel kísérésére, az igényjogosultság megállapítására és a támogatások folyósítására
szociális bizottságok bevonásával a főigazgató a Humánpolitikai Főosztály útján intézkedik.
(3) Nem tartoznak ebbe a  körbe azok a  munkatársak, akiknek a  nyugállomány mellett a  Nemzeti Foglalkoztatási
Szolgálatnál munkavégzésre irányuló jogviszonyuk áll fenn.
(4) A  nyugállományú munkatárs szociális helyzetére figyelemmel, rászorultság alapján pénzbeli vagy természetbeni
támogatásban részesíthető.
(5) Szociális és kegyeleti támogatás céljára a  közigazgatási szerv költségvetésében fedezetet kell biztosítani (a
továbbiakban: szociális keret), amely más célra nem használható fel és nem csoportosítható át.
(6) A szociális keret terhére nyújtható pénzbeli és természetbeni támogatások:
a) eseti szociális segély,
b) jövedelem-kiegészítés,
c) temetési segély,
d) kedvezményes étkeztetés,
e) kedvezményes üdültetés,
f ) egyes szolgáltatások kedvezményes igénybevétele.
(7) A szociális támogatás odaítélése a nyugállományú munkatárs kérelmére történhet.
 (8) A Humánpolitikai Főosztály előterjesztésére, a megadott pénzügyi keretek között, az igényjogosultság megállapítására,
és a támogatás folyósítására a nyugdíjas munkatárs ügyeinek intézésével megbízott referens tesz javaslatot.
 (9) A javaslat alapján a támogatásról, illetve annak mértékéről a főigazgató dönt.
32. Kegyeleti eljárás 58. § (1) A Hivatallal jogviszonyban álló, vagy a Hivataltól, illetve jogelődjeitől nyugállományba vonult, elhunyt munkatársak
haláláról hivatali tiszteletadással lehet megemlékezni.
(2) A kegyeleti eljárás során az elhunyt végakaratát, valamint hozzátartozóik kívánságát lehetőség szerint figyelembe kell
venni.
(3) Az elhunyt munkatársról való kegyeleti megemlékezés történhet:
a) a Hivatal saját halottjaként történő eltemetéssel,
b) temetési költségekhez történő hozzájárulással,
c) egyéb módon, így különösen a  Hivatal képviseletével a  temetésen, a  temetésre koszorú küldésével,
részvétnyilvánítással, a gyászlobogó hivatali épületre való kifüggesztésével.
 (4) A gazdasági főigazgató-helyettes a  fedezet rendelkezésre állásáról nyilatkozik, ennek megléte esetén a  főigazgató
engedélyezi a kegyeleti eljárást. VII. Fejezet
Cafetéria 33. Jogosultak köre, cafetéria-juttatási elemek
59. § (1) A  cafetéria-juttatásokra a  Hivatal állományába tartozó munkatársak jogosultak. A  juttatások a  heti munkaidő
nagyságától függetlenül azonos mértékben járnak minden munkatárs részére.
(2) Nem jogosult cafetéria-juttatásra:
a) a tartós külföldi szolgálaton lévő,
b) a nemzeti szakértőként foglalkoztatott köztisztviselő,
c) a munkatárs azon időszakra, amelyre illetményre vagy átlagkeresetre nem jogosult, feltéve, hogy a  távollét
időtartama a 30 napot meghaladja. Ilyenkor a 30 napot meghaladó távollét esetében a munkatársat a távollét
első napjától kezdve nem illeti meg a juttatás. A távollétek időtartamát a jogosultság szempontjából nem lehet
összeszámítani.
(3) A munkahelyi baleset miatt keresőképtelen állapotban lévő munkatársak jogosultak a juttatásokra a teljes távollét
idejére.
(4) A munkatársak cafetéria-juttatásként az alább felsorolt juttatások közül választhatnak, az itt meghatározott mértékig,
maximum az éves keretösszegig:
a) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulás, havonta a minimálbér 50%-át (49 000 Ft/hó/fő)
meg nem haladó összegben; b) önkéntes kölcsönös egészségpénztárba vagy önsegélyező pénztári munkáltatói hozzájárulás, havonta
a minimálbér 30%-át (29 400 Ft/hó/fő) meg nem haladó összegben;
c) helyi utazási bérlet, a közlekedési vállalat tarifája szerinti összegben;
d) Erzsébet-utalvány, havi 8000 forintot meg nem haladó összegben;
e) Széchenyi Pihenő Kártya:
ea) szálláshely alszámlára utalható juttatás értéke több juttatótól együttvéve legfeljebb 225 000 Ft
évente, maximum az éves cafetéria keretösszeg lehet,
eb) vendéglátás alszámlára utalható juttatás értéke több juttatótól együttvéve legfeljebb évente 150 000,
havonta 12 500 Ft lehet,
ec) szabadidő alszámlára utalható juttatás értéke több juttatótól együttvéve legfeljebb évente 75 000 Ft
lehet;
f ) iskolakezdési támogatás, gyermekenként és tanévenként a minimálbér 30%-áig, azaz 29 400 Ft-ig.
34. A juttatásokra felhasználható keretösszeg megállapítása 60. § (1) A  munkatársakat megillető cafetéria-juttatás éves összege nem lehet alacsonyabb az  illetményalap ötszörösénél,
2013. évben bruttó 200 000 Ft/fő/év. Az egyes cafetéria-juttatásokhoz kapcsolódó közterhek az éves keretösszegbe
beleszámítanak.
(2) A jogosultsági idő számításakor, az időarányos keretösszeg megállapításakor az adott év naptári napjainak számítását
kell figyelembe venni. A keretösszeget ezer forintra kerekítve kell megállapítani.
(3) Amennyiben a munkatárs jogviszonya év közben keletkezik a munkatárs a keretösszeg időarányos részére jogosult.
A munkatárs jogviszonya a tárgyév közben szűnik meg, vagy a tárgyév valamely időszakában nem jogosult cafetériajuttatásra, az időarányos részt meghaladó mértékben igénybe vett cafetéria-juttatás értékét vissza kell fizetnie.
(4) A  juttatás elszámolásakor figyelembe kell venni a  kormánytisztviselő nevére szóló, a  szerv által már megrendelt
utalvány összegét is. Továbbá igénybe vett juttatásnak kell tekinteni az elszámolás során a személyi jövedelemadóról
szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.) 71. § (3) bekezdése szerinti juttatások esetében a tárgyhavi
munkáltatói hozzájárulást.
(5) Nem kell visszafizetni a cafetéria-juttatás értékét, ha a jogviszony a munkatárs halálával szűnik meg.
 (6) A  kormánytisztviselő év közben történő áthelyezése esetén az  áthelyező közigazgatási szerv igazolást állít ki
a kormánytisztviselő által az időarányos részt meghaladó mértékben igénybe vett cafetéria-juttatás összegéről.
 (7) A  tárgyévben igénybe nem vett összeg felhasználásáról a  munkatárs minden év november 30. napjáig írásban
nyilatkozik a Pénzügyi és Számviteli Főosztály felé. A tárgyévben igénybe nem vett keret nem vihető át a következő
évre, nem ruházható át másra. Amennyiben a  keretösszegből ezer forintot meg nem haladó összeg marad, azt
a munkatárs nem veheti igénybe.
(8) Az egyes béren kívüli juttatási elemek igénybevételével kapcsolatban speciális jogosultsági feltételek érvényesülnek.
35. Nyilatkozattétel 61. § (1) A nyilatkozattétel ideje és érvényessége:
a) a munkatársak a tárgyévre vonatkozó cafetéria-juttatási elemek felhasználására a szabályzat, valamint az éves
keret ismeretében a  nyilatkozatok kitöltésével, kinyomtatásával és aláírásával a  tárgyév március 1. napjáig
nyilatkozatot tesznek. A  munkatárs választási lehetősége a  rendszerben felsorolt elemekre korlátozódik.
A  munkatárs a  nyilatkozatok kitöltésével határozza meg, hogy milyen mértékű, illetve összegű és milyen
juttatási formákat igényel, és azokat mely időpontban kívánja igénybe venni. A juttatások igénybe vételéhez
szükséges nyomtatványokról a Pénzügyi és Számviteli Főosztály évente körlevelet ad ki,
b) ha a  munkatárs a  cafetéria-juttatási elemek közül a  helyi utazásra szolgáló bérletet választja, nyilatkozatát
– a Pénzügyi és Számviteli Főosztály felhívása alapján – a tárgyévet megelőző december 10. napjáig meg kell
tennie,
c) ha a  munkatárs a  juttatásról való nyilatkozat határidőben történő megtételét önhibájából elmulasztja,
vagy nem csatolja be az  egyes juttatási elemekhez szükséges nyilatkozatokat, tagsági okiratokat és egyéb
dokumentumokat, akkor Erzsébet-utalványra jogosult,
d) ha a  munkatárs jogviszonya év közben keletkezik, vagy a  kormánytisztviselő áthelyezésére kerül sor, akkor
az első munkában töltött napot követő 10 munkanapon belül nyilatkozik az általa választott cafetéria-juttatási
elemekről,
e) a választást követően a kitöltött nyilatkozatot egy kinyomtatott, a munkatárs által aláírt papír alapú példányban,
az  egyes juttatási elemekhez előírt, a  szabályzatban szereplő egyéb nyilatkozatokkal együtt a  Pénzügyi
és Számviteli Főosztály részére kell megküldeni. A  munkatárs a  cafetéria-juttatási nyilatkozat kitöltésével
egyidejűleg nyilatkozik arról, hogy lemond azokról a  pénztári befizetésekről, amelyet nyilatkozatában nem
választott.
(2) A nyilatkozat megváltoztatásának módja:
a megállapított és a  módosítás időpontjáig fel nem használt keretösszeg erejéig különösen indokolt esetben
a nyilatkozat módosítását évente 1 alkalommal (a nyilatkozattételt követő hat hónap elteltével) a Hivatal gazdasági
főigazgató-helyettese engedélyezheti. A  módosítás csak akkor lehetséges, ha a  munkatárs korábbi nyilatkozata
alapján a  Hivatal még nem rendelte meg a  névre szóló utalványt, illetve a  munkatárs még nem vette igénybe
a juttatási elemet.
(3) Az egyéni csomag összeállítása:
a munkatársnak a cafetéria-juttatási keretösszegbe bevont elemekből választási lehetősége van. Egyéni csomagot állít
össze, meghatározza az  igénybe venni kívánt cafetéria-juttatási formákat. Az  intranetes nyilatkozaton a munkatárs
a kiválasztott elem értékének beírásakor látja, hogy a kiválasztott összeg az éves keretét milyen mértékben terheli.
A program a szükséges szorzószámok ismeretében mutatja a még felhasználható összeget.
(4) Visszafizetési kötelezettség: a jogosultság megszűnése esetén az éves keret felhasználásáról szóló dokumentumban
a  munkatárs nyilatkozatot tesz a  már felhasznált és őt a  továbbiakban meg nem illető keret visszafizetési
kötelezettségéről.
36. Önkéntes pénztárak 62. § Ha a munkatárs az Szja tv. 71. § (3) bekezdésben szereplő juttatások közül választ, akkor a keretösszegből legalább
akkora összeget kell felhasználnia, amekkora összegű az  adott pénztár, intézmény által előírt minimum tagdíj
összege. E követelmény olyan módon is teljesíthető, hogy a kormánytisztviselő a minimum tagdíj összegére kiegészíti
a felhasznált cafetéria-juttatás összegét.
37. Önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári támogatás 63. § (1) Az  önkéntes nyugdíjpénztári támogatás keretében a  Hivatal munkáltatói tagdíj-hozzájárulást fizet annak
a munkatársnak, aki:
a) önkéntes nyugdíjpénztár tagja, és
b) ezt a cafetéria-juttatási elemet választja, valamint
c) leadja a záradékolt önkéntes nyugdíjpénztári belépési okiratának másolatát vagy tagsági okiratának másolatát.
(2) E  juttatási forma esetében figyelemmel kell lenni az  Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi
XCVI. törvény rendelkezéseire.
(3) A juttatáshoz szerződést kell kötni a pénztárral mind a munkáltatónak, mind a munkatársnak.
38. Önkéntes kölcsönös egészségpénztári/önsegélyező pénztári támogatás 64. § (1) Az  önkéntes kölcsönös egészségpénztári/önsegélyező pénztári támogatás keretében a  Hivatal munkáltatói
tagdíj-hozzájárulást fizet annak a munkatársnak, aki:
a) önkéntes kölcsönös egészségpénztári/önsegélyező pénztár tagja, és
b) ezt a cafetéria-juttatási elemet választja, valamint
c) leadja a záradékolt önkéntes kölcsönös egészségpénztári/önsegélyező pénztár belépési okiratának másolatát
vagy tagsági okiratának másolatát. (2) E  juttatási forma esetében figyelemmel kell lenni az  Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi
XCVI. törvény rendelkezéseire.
(3) A juttatáshoz szerződést kell kötni a pénztárral mind a munkáltatónak, mind a munkatársnak.
39. Helyi utazási bérlet 65. § (1) E juttatási forma választása esetén a tárgyévre érvényes helyi utazási bérlet adható.
 (2) Év közbeni belépők esetében, illetve a nyilatkozatot késve benyújtók részére a juttatás
a) a bérletszelvény,
b) a munkáltató nevére kiállított számla
benyújtása után utólagos megtérítés formájában nyújtható.
40. Erzsébet-utalvány 66. § (1) Az  Erzsébet-utalvány a  Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány által kibocsátott, fogyasztásra kész étel vásárlására,
valamint melegkonyhás vendéglátóhelyeken étkezési szolgáltatás vásárlására felhasználtató utalvány, az utalványon
meghatározott érvényességi időn belül. Az utalvány kedvezményes adózású maximált értéke 8000 Ft/hó.
(2) Az utalvány havonta kerül kiosztásra és minden megkezdett hónapra jár.
41. Széchenyi Pihenőkártya 67. § (1) A Széchenyi Pihenőkártya (a továbbiakban: SZÉP Kártya) az arra jogosult intézmény által kibocsátott olyan fizetési
eszköz, amellyel a  jogosultnak a  munkáltató által utalt támogatás terhére az  arra felhatalmazott és a  rendszerbe
bevont elfogadó helyeken szolgáltatások járnak.
(2) A támogatást a munkatársak úgynevezett „elektronikus utalvány” formájában kapják meg. Minden kártyatulajdonos
közeli hozzátartozójának úgynevezett társkártyát igényelhet. Az  élettársi kapcsolat fennállását a  munkatárs
nyilatkozattal igazolja a  Hivatal felé. A  társkártya előállítási és kézbesítési költségeit az  intézmény a  munkatársra
hárítja, az áthárított költség nem haladhatja meg társkártyánként az 1500 forintot.
(3) Az elveszett, ellopott vagy megrongálódott kártyák pótlása esetén a Hivatal a kártya előállítási és kézbesítési költségét
a munkatársra hárítja, az áthárított költség nem haladhatja meg az 1500 forintot.
(4) A munkatárs választása alapján a támogatás a SZÉP Kártya három egymástól elkülönített, különböző célt szolgáló
alszámlájára utalható a következők szerint:
a) Szálláshely alszámlára,
b) Vendéglátás alszámlára,
c) Szabadidő alszámlára.
42. Iskolakezdési támogatás 68. § (1) A  Hivatal e  cafetéria-juttatás választása esetén utalvány formájában iskolakezdési támogatást nyújt a  munkatárs
részére. A juttatás a közoktatásban vagy bármely EGT-államban ennek megfelelő oktatásban résztvevő gyermekre,
tanulóra tekintettel vehető igénybe. A juttatást az a szülő vagy a vele közös háztartásban élő házastársa veheti igénybe,
aki a  gyermek, tanuló után a  családok támogatásáról szóló törvény, vagy bármely EGT-állam hasonló jogszabálya
alapján családi pótlékra vagy hasonló ellátásra jogosult.
(2) Az  igényléshez kapcsolódóan szükséges hozzá becsatolni az  iskola által kiállított tanulói jogviszony igazolást.
Az igazolást egy eredeti példányban kell leadni.
(3) Az iskolakezdési támogatás mértéke tanévenként és gyermekenként az Szja tv. 71. §-ában meghatározott mértékig
terjedhet. A  cafetéria-juttatás választott összegének meghatározásánál azonban figyelemmel kell lenni az  éves
keretösszegre.
(4) Az  Szja. tv. értelmében a  támogatás tankönyvre, taneszközre és ruházati termékekre költhető a  tanév első napját
megelőző 60 naptól a tárgyév végéig.
(5) Utalvány juttatása esetén a munkatársnak a munkáltató nevére kiállított számlát nem kell bemutatnia.
VIII. Fejezet
Kormánytisztviselői tevékenység elismerése 43. Címadományozás, gyorsított előmenetel
69. § (1) A  főigazgató a  szervezeti egység vezetőjének kezdeményezésére, a  felettes főigazgató-helyettes jóváhagyásával,
a  Kttv. 126–127.  §-ában foglaltak szerint közigazgatási tanácsadó, főtanácsadói, szakmai tanácsadói, szakmai
főtanácsadói címet adományozhat.
(2) A  főigazgató a  szervezeti egység vezetőjének kezdeményezésére, a  tartósan kiemelkedő munkát végző felsőfokú
iskolai végzettségű, közigazgatási szakvizsgával rendelkező kormánytisztviselőnek címzetes vezető-tanácsosi,
címzetes főtanácsosi, címzetes vezető-főtanácsosi, a  középiskolai végzettségű kormánytisztviselőnek címzetes
főmunkatársi címet adományozhat.
(3) A cím adományozására vonatkozó javaslattételt a Humánpolitikai Főosztályra kell megküldenie.
 (4) A címadományozásról a főigazgató dönt.
 (5) A fizetési fokozatban előresorolás esedékességét megelőzően a főosztályvezető az illetékes főigazgató-helyettes útján
javaslatot tesz a munkatárs gyorsított előmenetelére. A Humánpolitikai Főosztály előkészíti a kinevezés módosítást és
a koordinációs főigazgató-helyettes útján a főigazgató elé terjeszti kiadmányozásra.
(6) A kormánytisztviselőt, ha a Kttv. 120. §-ában meghatározott feltételeknek megfelel, a főigazgató a fizetési fokozatban
soron kívül előresorolhatja.
(7) A címadományozás és fizetési fokozatban soron kívüli előresorolásra szóló javaslatot a feltételek megléte tekintetében
a Humánpolitikai Főosztály, az ahhoz szükséges bérfedezet tekintetében a Pénzügyi és Számviteli Főosztály előzetesen
véleményezi.
44. Elismerés 70. § (1) A  Hivatal eredményes tevékenysége érdekében teljesített kiemelkedő munkavégzéséért, illetve feladatainak
hosszabb időn át történő eredményes ellátásáért a kormánytisztviselő a következő elismerésben részesíthető:
a) Kormány által meghatározott elismerés,
b) Hivatal által alapított díj,
c) főigazgatói dicséret,
d) általános és eseti jutalom.
(2) A  Kormány által meghatározott elismerésre a  főigazgató-helyettesek az  irányításuk alá tartozó szervezeti egység
vezetőinek véleményét figyelembe véve, valamint a munkahelyi szakszervezetek tehetnek javaslatot, több személyre
irányuló javaslat esetén a  javaslatnak rangsorolást kell tartalmaznia. A  végleges javaslat a  főigazgató hatáskörébe
tartozik.
(3) A  Hivatalnál tartósan jó munkát végző, az  adott időszakban az  átlagosnál kiemelkedőbb teljesítményt nyújtó
kormánytisztviselők részére a  Hivatal erkölcsi és anyagi elismerésként „Kiemelkedő Munkáért Díj” elnevezéssel
kitüntetést alapít.
a) A kitüntetés leírása: A/4-es nagyságú, 2 önálló lapot tartalmazó, díszes kivitelben, névre szóló formátum,
összecsukható, szövetborításos mappában elhelyezve.
b) A kitüntetésben naptári évenként 5 fő részesíthető.
c) A kitüntetéssel együtt pénzjutalom adható. A  pénzjutalom mértéke évenként legalább a  mindenkori
kormánytisztviselői illetményalap ötszöröse, legfeljebb nyolcszorosa, bérfedezet függvényében.
 (4) Főigazgatói dicséret adományozható annak, aki tartósan jó munkát végez, példamutató magatartást tanúsít.
 (5) Az elismerés évente legfeljebb 5 fő részére adományozható.
 (6) A főigazgatói dicsérettel együtt pénzjutalom adható. A pénzjutalom mértéke legalább a mindenkori kormánytisztviselői
illetményalap négyszerese, legfeljebb hatszorosa, bérfedezet függvényében. (7) A  kitüntetésre és a  főigazgatói dicséretre az  irányításuk alá tartozó szervezeti egység vezetőinek véleményét
figyelembe véve a főigazgató-helyettesek, valamint a munkahelyi szakszervezetek tehetnek javaslatot.
(8) Elsősorban olyan munkatársakra adható javaslat, akik
a) legalább 2 éve jogviszonyban állnak a Hivatallal és jogelődjeivel,
b) a szakterületen kiváló teljesítményt nyújtottak,
c) illetmény beállási szintjük legalább 100%,
d) az elmúlt 1 évben írásbeli figyelmeztetésben nem részesültek.
(9) Nem adományozható kitüntetés, illetve főigazgatói dicséret annak a kormánytisztviselőnek, aki:
a) fegyelmi büntetés hatálya alatt áll,
b) „kevéssé alkalmas” minősítést kapott, a következő, legalább „alkalmas” minősítés eléréséig,
c) 2 éven belül ebben a kitüntetésben részesült.
(10) A kitüntetéseket évente az október 23-ai nemzeti ünnep vagy a Közszolgálati Tisztviselők Napja alkalmából tartott
központi ünnepségen a főigazgató adja át.
45. Általános és eseti jutalom 71. § (1) A  Hivatal a  kormánytisztviselők munkáját az  elért bérmegtakarítás adta lehetőségektől függően és a  mindenkori
költségvetési irányelvek függvényében pénzjutalom formájában is elismerheti.
(2) A  rendelkezésre álló általános jutalomkeretet a  szervezeti egységek között a  főigazgató a  főigazgató-helyettesek
bevonásával az illetmények arányában osztja fel.
(3) A szervezeti egységek részére megállapított jutalomkeret személyek szerinti összegére a szervezeti egység vezetője
tesz javaslatot.
(4) Az eseti jutalmazás joga a főigazgató hatáskörébe tartozik.
 (5) Jutalmazásra a  tárgyévben rendelkezésre álló költségvetési források, valamint a  vonatkozó hatályos jogszabályok
figyelembevételével van lehetőség.
 (6) A foglalkoztatottak nagy részét érintő jutalmazás esetén a jutalom mértékére, illetve a jutalmazás rendjére körlevél
adható ki.
 (7) A  Hivatal főigazgatója a  kiemelkedő szakmai munkát végző munkatársat a  45.  § (2)  bekezdése szerint a  Hivatal
kezelésében levő Képző- és Pihenőközpontban eltölthető jutalomüdülésben részesítheti.
46. A külföldi tanulmányutak, valamint a külföldi személyek által
a Hivatalon belül folytatott tanulmányutak rendjéről
72. § (1) A Hivatal kompetenciáinak bővítéséhez, naprakészen tartásához és a dolgozók szakmai fejlődéséhez nélkülözhetetlen
a hazai- és nemzetközi intézmények módszertanainak, tapasztalatainak megismerése.
(2) Hivatali munkatársakra vonatkozó szabályok:
a) a tanulmányutakra vonatkozó általános szabályok:
aa) a tanulmányutak időtartama maximum 30 nap. Ennél hosszabb időtartamú tanulmányúton csak
a főigazgató által aláírt egyedi megállapodás feltételei szerint lehet részt venni,
ab) a tanulmányutakkal kapcsolatban felmerült valamennyi kiadást a Hivatal finanszírozza.
b) Részvételi lehetőség:
ba) a fogadó intézmény felhívását követően a Jogi és Kommunikációs Főosztály jelzi a Humánpolitikai
Főosztálynak a részvételi lehetőséget,
bb) a Humánpolitikai Főosztály a  főigazgató-helyettesek bevonásával javaslatot tesz a  főigazgatóknak
a résztvevők körét illetően,
bc) a résztvevők kijelöléséről a főigazgató dönt.
 (3) A döntést követően a Humánpolitikai Főosztály értesíti az érintett munkatársat a részvételi lehetőségről.
 (4) Titoktartási kötelezettség:
a) a résztvevő a  minősített adatra vonatkozóan az  Adatvédelmi- és adatbiztonsági szabályzatban, valamint
a Titoktartási nyilatkozatban foglaltak betartásával köteles eljárni,
b) a résztvevő köteles a  fogadó intézménynél végzett tevékenysége közben tudomására jutott bizalmas
információt, mint minősített adatot kezelni, azt visszaérkezése után sem használhatja fel.
(5) A tanulmányút befejezését követő feladatok:
a) a munkatárs a  hazaérkezését követően a  jelen utasításban foglaltaknak megfelelően köteles költségeivel 5
napon belül elszámolni,
b) a résztvevő a tanulmányút során megszerzett minden olyan információt, mely a Hivatal munkatársai számára
a napi munkavégzés során hasznosítható, rövid összefoglaló formájában közzéteszi.
IX. Fejezet
Egyéb rendelkezések 47. A kormányzati ügykezelők illetménye
73. § A Hivatal kormányzati ügykezelői illetményének megállapítási szabályait a 23. melléklet tartalmazza.
48. Főigazgatói jóváhagyást igénylő kérelmek 74. § A  főigazgatói jóváhagyást igénylő személyügyi intézkedést igénylő kérelmekhez, amennyiben jelen normatív
utasítás külön nyomtatványt nem tartalmaz, csatolni szükséges az illetékes vezetők véleményét, aláírását tartalmazó
24. mellékletet.
49. Kiadmányozás 75. § A Humánpolitikai Főosztály vezetője kiadmányozza:
a) a közigazgatási alap- és szakvizsgával, ügykezelői alapvizsgával kapcsolatos értesítéseket, az  NKE-nek írt
leveleket,
b) a munkatársak vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségéről szóló értesítést,
c) a munkatársak jogviszonyának béradatot nem tartalmazó igazolását.
50. A munkaviszonyban állókra vonatkozó külön rendelkezések 76. § (1) A munkaviszonyban álló munkatársakra a munka törvénykönyvének rendelkezéseit kell alkalmazni, az alábbiakban
foglalt eltérésekkel.
(2) Tekintettel a Kttv. 258. § (2) bekezdésére, minden munkaszerződés megkötéséhez erkölcsi bizonyítvány szükséges.
 (3) A munkáltatói jogok közül a munkaszerződés megkötését, módosítását és a munkaviszony megszüntetésének jogát
a  főigazgató gyakorolja, az  egyéb munkáltatói jogokat a  szervezeti egység vezetője. A  munkaköri leírást kötelező
jelleggel a szervezeti egység vezetője készíti elő, és a Humánpolitikai Főosztály közreműködésével gondoskodik arról,
hogy a munkavállaló a jogait és a kötelezettségeit megismerhesse.
(4) A munkarend a kormánytisztviselőkre vonatkozó munkarenden alapul.
 (5) A Közszolgálati Tisztviselők Napja a munkaviszonyban állókra is kiterjedően, munkaszüneti nap.
 (6) A  rendes szabadság mértékét a  Humánpolitikai Főosztály a  munka törvénykönyve szabályai szerint állapítja meg.
A szabadságolási ütemterv elkészítése a munkavállalókra is vonatkozik.
 (7) Rendkívüli munkavégzés elrendelése esetén a munka törvénykönyvben foglalt korlátozásokat figyelembe kell venni.
 (8) Minden munkavállalót megillet az a juttatás, amely a foglalkoztatásra irányuló jogviszony minőségétől függetlenül
jár.
 (9) A Hivatal a költségvetési helyzetétől függően mindazon lehetőségeket igyekszik biztosítani a munkavállalók részére,
amely a kormánytisztviselőket megilleti.
 (10) A juttatások elszámolására, a határidejére a KSz. kormánytisztviselőkre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
 (11) A leltárhiányért való felelősség a munka törvénykönyve rendelkezései alapján áll fenn.
 (12) A munkaszerződés megkötésének feltétele a „Titoktartási Nyilatkozat” kitöltése.
 (13) A KSz. 70–71. §-a szerinti elismerésre és jutalomra a munkavállaló is jogosult.
51. Szakszervezet 77. § (1) A Hivatal munkáját nagymértékben segíti a munkatársak érdekeit megjelenítő munkahelyi szakszervezet és a Hivatal
vezetésének harmonikus együttműködése, az  érdekegyeztetés működtetése. Ennek előmozdítása érdekében
a szakszervezet és a főigazgató a kölcsönös jogok és kötelezettségek rögzítésére külön megállapodást köthetnek.
(2) A munkahelyi érdekegyeztetés során a főigazgató a hatáskörébe utalt, a munkatársak munkavégzésére, munka- és
pihenőidejére, jutalmazására, valamint juttatásaira vonatkozó szabályozásról a hatályos jogszabályi előírások szem
előtt tartásával kikéri a munkahelyi szakszervezet véleményét.
52. Főigazgatói fogadóóra 78. § (1) A főigazgató lehetőséget biztosít minden munkatárs részére a személyes kapcsolatfelvételre, a Hivatal munkáját érintő
fejlesztési javaslatok megtételére, ennek érdekében minden hónap első péntekén 10 és 12 óra között főigazgatói
fogadóórát tart.
(2) A  főigazgatói fogadóórán való megjelenéshez előzetes, írásos bejelentkezés szükséges. A  bejelentkezést a  kért
időpont előtt 5 munkanappal kell eljuttatni a Főigazgatói Titkárságra a téma vázlatos megjelölésével.
X. Fejezet
Záró rendelkezések 79. § (1) Ez az utasítás a közzétételt követő napon lép hatályba.
 (2) A munkáltatói jogok gyakorlásáról, átruházásáról a főigazgató az utasításban foglaltaktól eltérően rendelkezhet.
80. § Hatályát veszti a Nemzeti Munkaügyi Hivatal Közszolgálati Szabályzatáról szóló 2/2012. (VII. 30.) NMH utasítás.
Komáromi Róbert s. k.,
 főigazgató