text:
2017. XXXV. törvény a Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között a Budapest–Belgrád vasútvonal újjáépítési beruházás magyarországi szakaszának fejlesztése, kivitelezése és finanszírozása kapcsán született Egyezmény 2. mellékletének kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a 2016. évi XXIV. törvénnyel kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és a  Kínai Népköztársaság Kormánya között a  Budapest–Belgrád vasútvonal újjáépítési beruházás magyarországi
szakaszának fejlesztése, kivitelezése és finanszírozása kapcsán született Egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény)
2. melléklete kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezmény 2. mellékletét e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény 2. mellékletének hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2017. május 3-i ülésnapján fogadta el.
2. melléklet
a Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között a Budapest–Belgrád vasútvonal
újjáépítési beruházás magyarországi szakaszának fejlesztése, kivitelezése és finanszírozása kapcsán
született Egyezmény értelmezéséről
Magyarország Kormánya és a  Kínai Népköztársaság Kormánya (a  továbbiakban együttes nevükön a  Felek,
illetve külön-külön a  Magyar Fél és a  Kínai Fél, vagy a  Fél) között a  2016. szeptember 9-én Belgrádban tartott
bilaterális kormányközi tárgyaláson a  Magyarország Kormánya, valamint a  Kínai Népköztársaság Kormánya között
a  Budapest–Belgrád vasútvonal újjáépítési beruházás magyarországi szakaszának fejlesztése, kivitelezése és
finanszírozása kapcsán született egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény) egyes rendelkezéseinek értelmezéséről
létrejött megállapodás alapján,
A felek megállapodtak, hogy az  Egyezmény és az  Egyezmény 1.  melléklete, a  Beszerzési Szabályzat bizonyos
rendelkezéseinek értelmezéséről szóló 2.  melléklet az  Egyezmény jogilag kötelező erővel bíró részét képezi,
figyelembe véve, hogy Magyarország az Európai Unió tagállama és tekintettel a Felek jogszabályaira és nemzetközi
kötelezettségeire, ideértve Magyarországnak az Európai Unió jogából fakadó kötelezettségeit;
1. A Felek közös értelmezése alapján az Egyezmény 4. Cikk 1. bekezdését az alábbiak szerint kell értelmezni:
„1. A  Fővállalkozó a  Beszerzési Szabályzat szerinti Felhívásban előírt feltételek útján biztosítja, hogy a  Projekthez
alkalmazott gépek, berendezések és anyagok az  Európai Unió műszaki előírásainak megfeleljenek vagy azzal
egyenértékűek legyenek.”
2. A Felek közös értelmezése alapján az Egyezmény 6. Cikk 2. bekezdését az alábbiak szerint kell értelmezni:
„2. Felek mindent megtesznek, hogy a  MÁV Zrt. mint Megrendelő és a  Fővállalkozó között megállapodás jöjjön
létre a  Projekt közös megvalósítását célzó együttműködésre vonatkozóan (a  továbbiakban: Fővállalkozói
Szerződés). A Fővállalkozó kizárólag a létesítő okiratában (a továbbiakban: Alapszabály) a jelen Egyezmény alapján
meghatározott tevékenységeket látja el, amelyeken túl semmilyen más tevékenységet nem láthat el, más piaci,
gazdasági tevékenységet nem végezhet. A  Fővállalkozó az  Alapszabályban meghatározott tevékenységének
ellátásával a  Megrendelő Projektre vonatkozó közfeladatainak ellátásában teljesítési segédként közreműködik,
e körben – a MÁV Zrt. nevében és helyett eljárva – a Projekt megvalósításához szükséges beszerzéseket a Beszerzési
Szabályzat szerint Ajánlatkérőként lebonyolítja, a  Projekt folyamat tekintetében menedzsment feladatokat lát
el. A  Fővállalkozó a  Projekt közös megvalósításának jogi formáját testesíti meg a  2014/24/EU irányelv 9.  cikk
(1)  bekezdés a)  pontjára figyelemmel. A  Fővállalkozó Alapszabályában meghatározott feladatait a  Fővállalkozói
Szerződés csak megismétli. A  Fővállalkozó az  Alapszabályában meghatározott és a  Fővállalkozói Szerződésben
megismételt feladatainak ellátásáért díjazásra, illetve bármilyen egyéb vagyoni előnyre nem jogosult. A Fővállalkozó
részvényesei a  Projekt megvalósítását – a  Projekt jogerős használatbavételi engedélyének a  MÁV Zrt. általi
kézhezvételét – követően kötelesek a Fővállalkozó végelszámolás útján jogutód nélkül történő megszüntetése iránt
intézkedni. A  Felek megállapítják, hogy a  Projekt Fővállalkozójaként megalapított Kínai–Magyar Vasúti Nonprofit
Zártkörűen Működő Részvénytársaság Alapszabálya, valamint a  MÁV Zrt. és a  Fővállalkozó között megkötött
Fővállalkozói Szerződés az  Egyezmény és a  jelen 2.  melléklet rendelkezéseinek és értelmezésének megfelelően
kerültek megkötésre.”
3. A Felek közös értelmezése alapján az Egyezmény 6. Cikk 3. bekezdését az alábbiak szerint kell értelmezni:
„3. A  Fővállalkozó cégformája zártkörűen működő részvénytársaság. A  Fővállalkozó és részvényesei nem
vesznek részt közvetlenül a  Projekt kivitelezésében. A  Fővállalkozó valamennyi beszerzést a  jelen Egyezmény
7.  Cikk 5. bekezdése szerinti Beszerzési Szabályzat alapján köteles lebonyolítani, a  MÁV Zrt. által részvényesi
mellékszolgáltatásként nyújtott szolgáltatásokat kivéve. A  Fővállalkozó köteles a  Beszerzési Szabályzat szerinti
Felhívásban feltételként előírni, hogy az  Ajánlattevőknek vállalniuk kell, hogy a  teljesítési biztosítékaikat, illetve
biztosítéki céllal visszatartott pénzeszközeiket minden esetben közvetlenül a  MÁV Zrt-nek mint Megrendelőnek
nyújtják.”
4. A  Felek közös értelmezésére tekintettel az  Egyezmény mellékletét képező Beszerzési Szabályzat II.5.  pontjában
az „Ajánlatkérő” fogalom tartalmát a Felek egybehangzóan az alábbiak szerint értelmezik:
„Ajánlatkérő”: a  Beszerzési Szabályzatban meghatározottak szerint a  MÁV Zrt. mint Megrendelő és Szerződő Fél
nevében és javára képviselőként eljáró Fővállalkozó.”
„Szerződő Fél”: a  Beszerzési Szabályzat alapján kötendő szerződések és a  beszerzési igény, valamint a  megkötött
szerződések alapján megszerzett jogok és kötelezettségek tekintetében a MÁV Zrt.”
5. A  Felek közös értelmezésére tekintettel az  Egyezmény mellékletét képező Beszerzési Szabályzat II.5.  pontjában
a „Döntéshozó” fogalom tartalmát a Felek egybehangzóan az alábbiak szerint értelmezik:
„Döntéshozó”: az  Egyezmény 6.  cikk 1. bekezdése szerinti Fővállalkozó közgyűlése. A  Fővállalkozó működéséhez
kapcsolódó, 200.000 EUR értékhatár alatti beszerzések esetében a  Döntéshozói feladatok ellátását a  Fővállalkozó
közgyűlése a  Fővállalkozó igazgatóságára, vagy valamely, a  Fővállalkozó alapszabályában megjelölt
tisztségviselőjére delegálhatja.”
6. A  Felek közös értelmezésére tekintettel az  Egyezmény mellékletét képező Beszerzési Szabályzat II.5.  pontjában
a „Hirdetmény” fogalom tartalmát a Felek egybehangzóan az alábbiak szerint értelmezik:
„Hirdetmény”: a TED-ben (Tenders Electronic Daily) és a MÁV Zrt. honlapján közzétett Felhívás.”
7. Az Egyezmény mellékletét képező Beszerzési Szabályzat II.5. pontja az alábbi meghatározással egészül ki:
„Tpvt.”: a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény.”
8. Az  Egyezmény mellékletét képező Beszerzési Szabályzat IV.2.2.  pontjának ötödik, az  értékelési szempontokra
vonatkozó bekezdése az alábbiak szerint értelmezendő:
„Az Ajánlatkérő – ide nem értve az  építési beruházásokra irányuló beszerzéseket – a  Felhívásban értékelési
szempontként jelöli meg:
– elsősorban a  gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot (felsorolva és súlyozva az  ajánlati áron túli egyéb
szempontokat is) vagy
– amennyiben a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat mint értékelési szempont megjelölése a beszerzési eljárás
tárgya vagy a beszerzési eljárás értéke miatt nem indokolt, úgy a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatást.
Az Ajánlatkérő az  építési beruházásokra irányuló beszerzésekre vonatkozó Felhívásban értékelési szempontként
a  gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot jelöli meg (az ajánlati áron túli egyéb szempontokat is felsorolva és
súlyozva).”
9. Az Egyezmény mellékletét képező Beszerzési Szabályzat az alábbi XIII. fejezettel egészül ki:
„XIII. JOGORVOSLAT
Az Ajánlatkérő a  Beszerzési Szabályzat alapján lefolytatott eljárásokat – így különösen a  versenytárgyalást
és a  pályáztatást – úgy köteles lefolytatni, hogy a  versenyeztetés tisztaságát semmilyen módon ne sértse.
A versenyeztetés tisztaságának megsértésére vonatkozó tilalom megsértése miatt a Beszerzési eljárás résztvevői és
bármely érdekelt a Tpvt. 86. §-ával összhangban jogosult bírósághoz fordulni.”
10. Jelen 2.  melléklet azon későbbi diplomáciai jegyzék kézhezvételétől számított 7. (hetedik) napon lép hatályba,
amelyben a  Felek értesítették egymást arról, hogy a  jelen 2.  melléklet hatályba lépéséhez szükséges belső jogi
előírásaiknak eleget tettek.
Készült Budapesten, 2017. január hó 26. napján magyar, kínai és angol nyelven, két-két példányban, mindhárom
szöveg egyaránt hiteles. Vita esetén az angol szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya a Kínai Népköztársaság Kormánya
 nevében nevében”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 2. melléklet 10. pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az Egyezmény 2. melléklete, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter
– annak ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
18/2013. (HK 4.) HVKFH szakutasítása a Környezetvédelmi doktrína 1. kiadásának elkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség
katonai szervezeteire (a továbbiakban: MH) terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját és a Nemzeti
Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) rektorát,
hogy biztosítsák a szakutasításban meghatározottak érvényesülését.
3. Az MH Összhaderőnemi Doktrína Hierarchia (a továbbiakban: MH DH) és az MH Doktrína Fejlesztési Terv
alapján, valamint az MH DH 3. szintjén elhelyezkedő kiadványok elkészítéséről szóló 23/2013. (HK 2.) HVKF intézkedés alapján a Környezetvédelmi doktrína 1. kiadásának (a továbbiakban: doktrína) elkészítése érdekében
Doktrína Kidolgozó Munkacsoportot (a továbbiakban:
DKM) hozok létre.
4. A DKM vezetője: HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal infrastrukturális főigazgató
5. A DKM vezetőjének helyettese: az MH Vezetési és
Doktrinális Központ Doktrinális és Szabályzatfejlesztő
Osztály (a továbbiakban: MH VDK) osztályvezető
6. Tagjai:
a) felkérés alapján a KNBSZ képviselője;
b) felkérés alapján az NKE képviselője;
c) HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal képviselője;
d) HM Hatósági Hivatal képviselője;
e) HVK Kiképzési Csoportfőnökség képviselője;
f) MH Összhaderőnemi Parancsnokság képviselője;
g) MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Pa
rancsnokság képviselője;
h) MH VDK képviselője.
7. Az MH VDK készítse el a KNBSZ főigazgatójának
és az NKE rektorának szóló felkérést a munkacsoport tevékenységében történő közreműködésre.
8. A doktrína fejlesztési folyamatában az MH VDK az
előkészítő és hatályba léptető, az MH Geoinformációs Szolgálat a technikai elosztó szakasz feladatait hajtja végre.
9. A fejlesztési folyamat főbb szakaszai és a feladatok
határideje:
a) Előkészítő szakasz:
aa) Alakuló munkaértekezlet megtartása: 2013. 03.
ab) A doktrína szinopszisának felterjesztése jóváha
gyásra: 2013. 05.
b) Kidolgozói szakasz:
ba) A doktrína első tervezetének elkészítése: 2013. 11.
bb) Az első tervezet véleményezése: 2014. 01. (MH
MSZDB ülés)
bc) Az előzetes tervezetté minősített dokumentum to
vábbi vizsgálata, elemzése: 2014. 02.
bd) A második tervezet elkészítése és véleményezése:
2014. 04.
be) A végleges változat elfogadása: 2014. 05. (MH
MSZDB ülés)
c) Hatályba léptető szakasz:
ca) A végleges változat felterjesztése jóváhagyásra:
2014. 06.
cb) A doktrína jóváhagyása : 2014. 07.
d) Technikai elosztó szakasz:
da) Nyomdai és terjesztési feladatok végrehajtása:
2014. 12.
10. A doktrínára vonatkozó egyéb rendelkezések:
a) Címe: Környezetvédelmi doktrína 1. kiadás.
b) Kódszáma: LOGD 4.13 (1)
c) Jóváhagyója: Honvédelmi Miniszter
d) Tartalmi követelmények: A kidolgozásra kerülő
dokumentum az MH DH részét képezi. A dokumentum az
MH tevékenységével összefüggő környezetvédelmi célok,
feladatok és a kapcsolódó végrehajtás eszközrendszere,
alapul szolgál a szakterület elméletének és gyakorlatának
további fejlesztéséhez.
e) A doktrína minősítése: „Nyílt”
f) A doktrína formája: új kiadvány
11. A doktrína kidolgozására készített szinopszis tartalmazza az egyes fejezetek és címek felsorolását, a kidolgozásáért, a részleges bedolgozásokért felelős vagy arra felkért szervezeteket, valamint a kidolgozói munka részletes
időrendjét.
12. Ez a szakutasítás az aláírás napján lép hatályba, és
2014. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
68/2011. (IV. 28.) Korm. rendelete a Széchenyi Programirodákról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésben meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés
c) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva – az Új Széchenyi Terv megvalósításának elősegítése érdekében –
a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány az Új Széchenyi Tervben meghirdetett pályázóközpontúság, minőség és hatékonyság elveinek
megvalósulása érdekében létrehozza a Széchenyi Programirodák (a továbbiakban: Irodák) rendszerét.
(2) Az Irodák – a nemzeti együttműködés rendszerének keretében – ellátják a pályázók és kedvezményezettek helyben
történő támogatását a fejlesztési források felhasználásának elősegítése érdekében. Az Irodák feladata, hogy
hatékonyan segítsék céljaik megvalósításában a pályázókat és a pályázni szándékozó személyeket, szervezeteket.
(3) Az Irodák működésük során hozzájárulnak ahhoz, hogy az Új Széchenyi Tervben foglalt célkitűzések – így különösen a
vállalkozásfejlesztés, az otthonteremtés, az egészségipar vagy a zöld gazdaságfejlesztés – helyi szinten is megfelelő
hangsúlyt kapjanak a régiók közötti egyensúly megteremtésének és az egyenletes fejlődés feltételeinek biztosítása
érdekében.
2. § (1) Az Irodák tevékenységének felügyeletét a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) látja el.
(2) A Kormány az Irodák működtetésére a Széchenyi Programiroda Nonprofit Kft.-t jelöli ki.
3. § (1) E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben szabályozza az Irodák részletes feladatait, szervezetének és
működésének alapelveit, a támogatáspolitikai szervezetekkel való kapcsolatát, valamint az alkalmazottak
munkakörének betöltésére vonatkozó részletes feltételeket.
(3) Hatályát veszti a Kistérségi Koordinációs Hálózatról szóló 344/2007. (XII. 19.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1319/2019. (V. 30.) Korm. határozata a Zalaegerszeg–Rédics–Lendva vasútvonal-fejlesztés I. ütemének előkészítéséről.
A Kormány
 1. egyetért a  Zalaegerszeg–Rédics közötti vasútvonalszakasz felújításának engedélyes és kiviteli tervig (kivitelezésre
vonatkozó közbeszerzési eljárás lefolytatására alkalmas tenderdokumentáció) történő előkészítésével;
 2. felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő zártkörűen
működő Részvénytársaság útján gondoskodjon az  1.  pont szerinti előkészítésre irányuló feltételes közbeszerzési
eljárás lefolytatásáról, és annak eredménye alapján készítsen előterjesztést a Kormány részére az előkészítés további
fázisairól való döntés érdekében.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1940/2013. (XII. 13.) Korm. határozata a KEOP-7.9.0/12-2013-0007 azonosító számú („A Kvassay Jenő Terv elkészítése és a Vízgyűjtő-gazdálkodási Terv felülvizsgálata” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-7.9.0/12-2013-0007 azonosító számú, „A Kvassay Jenő Terv elkészítése
és a  Vízgyűjtő-gazdálkodási Terv felülvizsgálata” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot,
2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1064/2012. (III. 14.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Kossuth- és Széchenyi-díjak
fedezetére 83,6 millió forint, valamint a Magyar Írószövetség részére 3,0 millió forint 1. melléklet szerinti
átcsoportosítását rendeli el elszámolási kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló
2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet II. Köztársasági Elnökség fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
2. Célelőirányzatok alcím, 1. Állami kitüntetések jogcímcsoport, valamint a XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 30. Társadalmi, civil és non-profit szervezetek működési támogatása alcím,
23. Kulturális társadalmi, civil és non-profit szervezetek jogcímcsoport, 4. Magyar Írószövetség támogatása jogcím
javára; a XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal, elszámolásra: 2012. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
57/2003. (V. 30.) ME határozata helyettes államtitkári juttatások visszavonásáról.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 52. §-ának
(2) bekezdése alapján
dr. Zumbok Ferenc, a Miniszterelnöki Hivatal Kormányzati Elhelyezési Iroda főosztályvezetője részére biztosított
helyettes államtitkári illetményt és juttatásokat
— 2003. május 11-i hatállyal — visszavonom. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
4/2017. (VI. 30.) MK utasítása a Miniszterelnöki Kabinetiroda Beszerzési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva, valamint
a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 27. § (1) bekezdése, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés b) pontja, valamint a Miniszterelnöki Kabinetiroda Szervezeti és Működési
Szabályzatáról szóló 1/2015. (X. 27.) MK utasítás 83. § (1) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § Jelen utasítás szabályozza a  Miniszterelnöki Kabinetiroda (a továbbiakban: Minisztérium) közbeszerzési,
a  közbeszerzési értékhatárt el nem érő beszerzési, valamint a  a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény
(a  továbbiakban: Kbt.) hatálya alá nem tartozó beszerzések eljárásai (a továbbiakban együtt: beszerzések)
előkészítésének, lefolytatásának, belső ellenőrzésének felelősségi rendjét, a  Minisztérium nevében eljáró és
a  közbeszerzési eljárásba bevont személyek, valamint szervezetek felelősségi körét és a  közbeszerzési eljárások
dokumentálási és adatszolgáltatási rendjét.
2. § (1) Az utasítás hatálya a Kbt. szerinti közbeszerzésekre, a Kbt. 15. § (1) bekezdés b) pontja szerinti nemzeti értékhatárokat
el nem érő értékű beszerzésekre, valamint a Kbt. hatálya alá nem tartozó beszerzésekre terjed ki.
(2) A nettó egymillió forintot elérő vagy meghaladó, de a Kbt. 15. § (1) bekezdés b) pontja szerinti nemzeti értékhatárokat
el nem érő értékű, a Kbt. 8. § (2)–(6) bekezdésében meghatározott tárgyra irányuló beszerzésének megvalósításakor
a közbeszerzési értékhatárok alatti értékű beszerzések megvalósításával és ellenőrzésével kapcsolatos szabályokról
szóló 459/2016. (XII. 23.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Rendelet) foglaltakat kell alkalmazni.
(3) A (2) bekezdés szerinti beszerzési szabályok nem alkalmazhatók, ha a szerződés megkötésére a Kbt. 31–32. §-a szerinti
központosított közbeszerzés keretében vagy a Kbt. 105. § (1) vagy (2) bekezdése szerinti keretmegállapodás alapján
kerül sor.
(4) A Minisztérium a Kbt. 4. § (3) bekezdésében foglalt előírás ellenére nem köteles három ajánlatot bekérni a Rendelet
3. § (1)–(2) bekezdése szerinti esetekben.
(5) Amennyiben a  tervezett közbeszerzés speciális jellege vagy egyéb lényeges körülmény indokolja, a közbeszerzési
eljárás – a közigazgatási államtitkár döntése alapján – a Kbt. 27. § (2) bekezdésére tekintettel egyedi eljárásrendben is
lefolytatható.
(6) Eltérő rendelkezés hiányában az utasítást az európai uniós források felhasználására is megfelelően alkalmazni kell.
 (7) Az utasítás hatálya nem terjed ki a minősített adatot, illetve az alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdeket érintő,
valamint a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzésekre.
 (8) Az utasítás által nem szabályozott kérdésekben a Minisztérium gazdálkodási és kötelezettségvállalási szabályzatáról
szóló 1/2016. (I. 7.) MK utasítást (a továbbiakban: Gazdálkodási Szabályzat) kell alkalmazni.
 (9) A  közbeszerzési értékhatárt el nem érő, valamint a  Kbt. hatálya alá nem tartozó beszerzések előkészítésével,
kötelezettségvállalásával és kifizetésével kapcsolatos részletszabályokat – a  Minisztérium minősített beszerzési
eljárásainak kivételével – a Gazdálkodási Szabályzat tartalmazza.
2. Fogalmak 3. § Az utasítás alkalmazásában
1. bírálóbizottság: legalább háromtagú, az  ajánlatkérő által – a  közbeszerzési dokumentumok elfogadására,
a közbeszerzési eljárások lefolytatása során felmerülő kérdések tisztázására, valamint az ajánlatok elbírálására
és értékelésére – létrehozott bizottság, amely a  Kbt. 27.  § (3)–(4)  bekezdéseinek megfelelően egy fő
a közbeszerzés tárgya szerinti szakmai, egy fő közbeszerzési, egy fő jogi és egy fő pénzügyi szakértelemmel
rendelkező tagból áll. A  pénzügyi szakértelemmel rendelkező tagot a  Pénzügyi Főosztály vezetője, további
tagjait a döntéshozó jelöli ki. A bírálóbizottság elnöke a beszerzés tárgya szerinti szakterület (a továbbiakban:
szakterület) vezetője vagy a döntéshozó által felhatalmazott személy;
2. döntéshozó: az eljárás előkészítésének kezdeményezését jóváhagyó, kötelezettségvállalásra jogosult vezető;
3. kezdeményező irat: a beszerzések szükségességét alátámasztó, a szakterület vezetője és a felettes vezető által
aláírt feljegyzés, valamint a  beszerzések kezdeményezésére rendszeresített, a  kötelezettségvállaló által
jóváhagyott, jelen utasításban meghatározott mellékleteket tartalmazó nyomtatvány együttese;
4. munkacsoport: a közbeszerzési eljárásban közreműködő személyek összessége. A munkacsoport tagjai:
a) a bírálóbizottság tagjai;
b) a Magánjogi Főosztály (a továbbiakban: MJF) vezetője által kijelölt személy;
c) a Pénzügyi Főosztály vezetője által kijelölt személy;
d) a Kbt. vagy külön jogszabály által meghatározott személy(ek), szervezet(ek);
e) a döntéshozó által a munkacsoportba delegált egyéb személy(ek), szervezet(ek).
II. Fejezet
A közbeszerzések tervezése, adatszolgáltatási és közzétételi kötelezettségek teljesítése
4. § (1) A tárgyévre tervezhető, a Kbt. szerinti közbeszerzési értékhatárt várhatóan elérő vagy meghaladó értékű beszerzésekről
a szakterület vezetőjének közbeszerzési tervet kell készítenie, melyet legkésőbb a tárgyév március 15. napjáig meg
kell küldenie a gazdasági vezető részére. A közbeszerzési tervben a központosított közbeszerzés keretében tervezett
beszerzéseket is fel kell tüntetni.
(2) A  közbeszerzés becsült értékének megállapítása, valamint a  becsült érték számítását tartalmazó dokumentum
elkészítése a  szakterület feladata. A  szakterület megkeresésére az  MJF tájékoztatást nyújt arról, hogy a  beszerzés
a Kbt. hatálya alá esik-e.
(3) A Minisztérium éves összesített közbeszerzési tervét az MJF a Minisztérium szervezeti egységeinek adatszolgáltatása
alapján állítja össze, és gondoskodik annak a  Közbeszerzési Adatbázisban a  tárgyév március 31. napjáig történő
közzétételéről. Az éves összesített közbeszerzési terv év közben szükséges módosítása iránt – írásbeli megkeresés
alapján – az MJF intézkedik.
5. § A további közzétételi és adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése – szükség szerint a Minisztérium más szervezeti
egységeinek bevonásával, illetve adatszolgáltatása alapján – az MJF feladata.
6. § A  közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 320/2015. (X. 30.) Korm. rendelet szerinti
előterjesztések benyújtása és az adatszolgáltatás, valamint az ellenőrzésre jogosult szervezettel történő kapcsolattartás
az MJF feladata.
III. Fejezet
A közbeszerzések lefolytatása 1. A közbeszerzési eljárás kezdeményezése
7. § (1) A közbeszerzési eljárás a kezdeményező iratnak a gazdasági vezető részére történő megküldésével kezdeményezhető.
 (2) A kezdeményezésre szolgáló nyomtatványban a szakterületnek meg kell határoznia:
a) a beszerzés szükségességét és indokoltságát megalapozó adatokat, körülményeket;
b) a beszerzés tárgyát és mennyiségét;
c) a Kbt. 16–19. §-ában foglaltakra tekintettel megállapított becsült értéket;
d) az igényelt pénzügyi fedezet összegét és forrását;
e) amennyiben a  közbeszerzési eljárás a  Minisztérium éves összesített közbeszerzési tervében nem szerepel,
a közbeszerzési terv módosításának indokát;
f ) amennyiben az adott beszerzés a Kbt. szerint többféle eljárás keretében is megvalósítható, a közbeszerzési
eljárás típusának meghatározását;
g) a bírálóbizottság közbeszerzés tárgya szerinti szakmai tagjára vonatkozó javaslatot;
h) az ajánlattételre felkérni kívánt gazdasági szereplők megnevezését és az ajánlattételi felhívás megküldéséhez
szükséges kapcsolattartási adatait.
 (3) A kezdeményező irathoz a szakterület csatolni köteles:
a) a  kezdeményező iratban megjelölt, az  eljárásba bevont személyek titoktartási és összeférhetetlenségi
nyilatkozatát, valamint a döntéshozó által aláírandó titoktartási és összeférhetetlenségi nyilatkozatot;
b) a műszaki-szakmai leírás tervezetét, amelyben megjelölésre kerülnek a teljesítés során irányadó jogszabályok,
szakhatósági engedélyköteles tevékenység esetén a szükséges engedélyek;
c) az alkalmassági minimumkövetelményekre vonatkozó javaslatot;
d) a becsült érték számítását tartalmazó dokumentumot;
e) amennyiben a  beszerzéshez jogszabály vagy a  Kormány döntése valamely szerv, hatóság, testület
nyilatkozatának beszerzését írja elő, ennek a nyilatkozatnak a másolatát.
 (4) A műszaki leírásban a teljesítés mennyiségi, minőségi, tartalmi és formai feltételeit akként kell meghatározni, hogy
az a szerződésszerű teljesítés minimumfeltételeit tartalmazza, és a teljesítés ellenőrizhető legyen.
8. § (1) A Kbt. 53. § (6) bekezdése esetében támogatási szerződés hiányában akkor kezdeményezhető közbeszerzési eljárás,
ha azt szakmai szempontok indokolják. A szakterület a kezdeményező irathoz csatolni köteles a támogatási döntésről
vagy a  benyújtott pályázat befogadásáról szóló dokumentumok másolatát, amennyiben ezen iratok
a kezdeményezéskor már rendelkezésre állnak.
(2) A szakterület köteles a támogatás igénybevételére irányuló pályázat elbírálására vonatkozó okiratot az MJF részére
haladéktalanul megküldeni.
9. § A szakterület vezetője és a felettes vezető által aláírt kezdeményező iratot és mellékleteit az MJF és a gazdasági vezető
részére kell megküldeni.
2. A közbeszerzési eljárás előkészítése 10. § A közbeszerzési eljárás előkészítése és lebonyolítása során a szükséges jogi, közbeszerzési szakértelem biztosítása
az MJF feladata.
11. § (1) Az MJF a pénzügyi fedezet rendelkezésre állását igazoló nyilatkozatra vonatkozó igényét az összeg feltüntetésével
a gazdasági vezetőnek megküldi.
(2) Amennyiben a  pénzügyi fedezet tekintetében egyeztetés szükséges, azt a  Pénzügyi Főosztály folytatja le, ezzel
egyidejűleg az egyeztetésről az MJF-et tájékoztatja.
(3) Amennyiben a  pénzügyi fedezet igazolására nincs lehetőség, haladéktalanul tájékoztatni kell az  MJF-et, valamint
a szakterület kezdeményező iratban megjelölt kapcsolattartóját.
(4) Amennyiben a  fedezet biztosított, a  Pénzügyi Főosztály vezetője a  fedezetet két munkanapon belül igazolja oly
módon, hogy a  fedezetigazolást megküldi az  MJF részére, továbbá kijelöli a  bírálóbizottságába a  pénzügyi
szakértelemmel rendelkező tagot.
(5) A  pénzügyi fedezet igazolásának kézhezvételétől számított három munkanapon belül az  MJF intézkedik
a munkacsoport közbeszerzési eljárás indítását megelőző alakuló ülése időpontjának kitűzéséről és a munkacsoport
tagjainak meghívásáról.
12. § (1) Az alakuló ülésen a munkacsoport tagjai vesznek részt. A munkacsoport titkári feladatait az MJF eljárásba bevont
tagja látja el.
(2) Az  alakuló ülés célja, hogy tisztázza az  eljárás indításához, így különösen a  közbeszerzési dokumentumok
elkészítéséhez szükséges információkat, továbbá valamennyi lényeges körülményt és adatot.
(3) Az alakuló ülésen meg kell határozni:
a) a  beszerzés tárgyát képező árubeszerzést, építési beruházást, szolgáltatást, építési vagy szolgáltatási
koncessziót, valamint azok mennyiségét;
b) az eljárást indító felhívás tartalmát;
c) amennyiben a  megjelölt eljárástípust csak a  Kbt. által meghatározott feltételek fennállása esetén lehet
alkalmazni, a választott eljárástípus részletes, igazolható tényeken alapuló indokolását;
d) a Kbt. által megengedett esetben a felkérendő ajánlattevő(k) nevét, címét és elérhetőségét;
e) a  műszaki-szakmai ajánlat tartalmi követelményeit, a  pénzügyi ajánlatot, az  árazott költségvetés
részletezettségére vonatkozó elvárást;
f ) egyéb, az eljárás lefolytatása szempontjából jelentőséggel bíró szakmai szempontokat, tényeket, információkat,
így különösen az  értékelési szempontokat, amennyiben az  ajánlatkérő ajánlati, teljesítési biztosíték adását
igényli, ennek tényét és összegét, a szerződés megerősítését;
g) a  közbeszerzési eljárás alapján megkötendő szerződéshez kapcsolódóan a  szakterület által rendelkezésre
bocsátott adatokat;
h) valamennyi egyéb adatot, amely az MJF számára a közbeszerzési eljárás megindításához szükséges.
 (4) Az alakuló ülésről a munkacsoport titkára jegyzőkönyvet készít. Amennyiben a jegyzőkönyv egyidejű elkészítésére
nincs lehetőség, a munkacsoport titkára az alakuló ülésről két munkanapon belül emlékeztetőt készít, és megküldi
az alakuló ülésen jelen levők részére jóváhagyás és aláírás céljából.
13. § (1) Amennyiben az alakuló ülésen nem áll rendelkezésre valamennyi, a közbeszerzés megindításához szükséges adat,
információ vagy a közbeszerzési eljárás körülményei nem tisztázottak, a munkacsoport tagjai elektronikus levelezés
útján egyeztetnek.
(2) A  tisztázandó kérdéseket és a  szükséges információk rendelkezésre bocsátásáért felelős személyek megjelölését
az alakuló ülés jegyzőkönyvében, illetve emlékeztetőjében kell rögzíteni.
(3) Amennyiben az egyeztetés nem vezet eredményre, a munkacsoport újabb ülést tart, amelyről a 12. § (4) bekezdése
szerinti jegyzőkönyv vagy emlékeztető készül.
3. A közbeszerzési eljárás megindítása 14. § (1) Amennyiben minden szükséges adat rendelkezésre áll, illetve minden körülmény tisztázásra került, az MJF munkatársa
az  alakuló ülésről, illetve a  13.  § szerinti további ülésekről készített jegyzőkönyvben foglaltak alapján, annak
aláírásokkal ellátott példánya kézhezvételétől számított öt munkanapon belül a  kezdeményező iratban kijelölt
kapcsolattartó közreműködésével elkészíti az  eljárás megindításához szükséges közbeszerzési dokumentumokat
(a továbbiakban: indító iratok).
(2) Az indító iratok különösen az ajánlattételi felhívás, a felhívás és az egyéb közbeszerzési dokumentumok.
15. § A bírálóbizottság felelőssége annak mérlegelése, hogy az ajánlati biztosíték, illetve teljesítési, jólteljesítési biztosíték
alkalmazása szükséges-e. A  bírálóbizottság felelőssége továbbá – piaci ismereteik figyelembevételével – annak
megítélése, hogy az ajánlati biztosíték, illetve teljesítési biztosíték alkalmazása az ajánlattevők árait milyen módon
befolyásolhatja.
16. § (1) Az  indító iratokat az  MJF megküldi a  munkacsoport tagjai részére egyeztetés céljából. A  munkacsoport tagjai
esetleges észrevételeikről, egyetértésükről haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül tájékoztatják
az MJF-et. Az MJF az indító iratot a munkacsoport tagjaival történt egyeztetés alapján véglegesíti.
(2) Amennyiben a közbeszerzési eljárás megindításához jogszabály más szerv vagy személy egyetértését, nyilatkozatát
vagy tanúsítvány meglétét írja elő, annak beszerzése iránt az MJF intézkedik.
17. § A 16. § (1) bekezdése szerinti irat rendelkezésre állását követően az MJF az indító iratokat jóváhagyásra a döntéshozónak
felterjeszti. A  döntéshozó az  indító iratok jóváhagyásával egyidejűleg aláírja a  titoktartási és összeférhetetlenségi
nyilatkozatot. A döntéshozó jóváhagyása hiányában a közbeszerzési eljárás nem indítható meg.
18. § Az MJF a jóváhagyott indító iratok kézhezvételét követően két munkanapon belül intézkedik a felhívás közzétételre
történő továbbításáról vagy – amennyiben hirdetmény közzétételére nem kerül sor – a felhívás megküldéséről.
19. § (1) Amennyiben a részvételi határidő vagy az ajánlattételi határidő lejárta előtt a közbeszerzési dokumentumok, illetve
a hirdetmény módosítása szükséges, a módosításról, valamint annak tartalmáról a bírálóbizottság dönt.
(2) A felhívás, illetve a hirdetmény visszavonásáról a döntéshozó jogosult dönteni.
4. A munkacsoport működésére vonatkozó szabályok 20. § (1) A döntéshozó a munkacsoport munkájába külső szakértőket is bevonhat.
 (2) A munkacsoportban az MJF munkatársának szakmai kompetenciája a Kbt., valamint a közbeszerzési eljárás alapján
megkötendő szerződésben a felek jogviszonyára vonatkozó szabályokra, a Pénzügyi Főosztály vezetője által kijelölt
személy szakmai kompetenciája a gazdálkodásra vonatkozó szabályokra terjed ki.
21. § (1) A  munkacsoport tagjai kötelesek mind az  eljárás előkészítése, mind pedig lefolytatása során folyamatosan
együttműködni, a közbeszerzési dokumentumok tartalmát együttesen kialakítani.
(2) A munkacsoport tagjai kötelesek a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi
LVII. törvény 11.  §-ában vagy az  Európai Unió Működéséről szóló Szerződés 101.  cikkében foglaltak fennállásának
(kartellezési tilalom megszegése) alapos gyanúja esetén azt a bírálóbizottság elnökének írásban bejelenteni.
(3) A munkacsoport tagjainak felelőssége kiterjed az eljárás Kbt. szabályainak megfelelő lefolytatására.
 (4) A  szakterület által a  munkacsoport tagjának javasolt személyek felelnek azért, hogy a  beszerzés tárgyaként és
mennyiségeként közölt adatok, a  műszaki leírásban meghatározottak a  közbeszerzés tárgya szerinti szakmai
szempontból helytállóak, a valóságnak megfelelnek. Az általuk közölt adatok és szakmai szempontok helyességének
ellenőrzése nem képezi az MJF vezetője által kijelölt személy feladatát.
(5) Az MJF vezetője által kijelölt személynek a szakterület által meghatározott műszaki tartalom, bírálati szempontrendszer,
általános joggyakorlat során alkalmazott szerződéses feltételek vonatkozásában a Kbt. és a közbeszerzési eljárásra
vonatkozó egyéb jogszabályok betartása érdekében írásbeli figyelmeztetési kötelezettsége van a  munkacsoport
irányába, amennyiben ezen feltételek jogellenessége megállapítható, és arról tudomást szerez.
(6) Az MJF vezetője által kijelölt személyek az (5) bekezdésben meghatározott szakmai kompetenciához képest speciális
szakértelmet, szaktudást igénylő kérdések tekintetében figyelmeztetési kötelezettséggel nem tartoznak, annak
megítélése a  bírálóbizottság, valamint a  munkacsoport szakértelemmel rendelkező tagjának a  feladata. Speciális
szakértelmet igénylő kérdés különösen a  közbeszerzésre vonatkozó ismereteken felüli végzettséget, képesítést,
szakképzést, piaci ismereteket igénylő kérdés.
22. § Amennyiben a  közbeszerzési eljárásba az  arra jogosult szervezet megfigyelőt delegál, a  delegált személlyel
a kapcsolatot az MJF tartja, részére a szükséges iratokat az MJF küldi meg.
5. Az ajánlatok bontása, elbírálása 23. § (1) A beérkezett ajánlatok bontása, az ajánlatok dokumentációban meghatározott formai és az alkalmassági igazolások
mennyiségi (darabszám szerinti) szempontból történő előzetes vizsgálata az MJF feladata.
(2) Az  ajánlattevők pénzügyi-gazdasági és műszaki-szakmai alkalmasságának érdemi vizsgálata a  bírálóbizottság
kizárólagos feladatát képezi.
(3) A bírálóbizottság pénzügyi szakértelemmel rendelkező tagjának feladatát képezi annak vizsgálata, hogy a pénzügyi
ajánlat összhangban van-e az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény és az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet vonatkozó rendelkezéseivel, illetve a  rendelkezésre álló
pénzügyi fedezettel, továbbá az  ajánlatok pénzügyi számadatai helyességének matematikai módszerrel történő
vizsgálata.
24. § (1) Az  ajánlatok alaki követelményeknek való megfeleléséről, az  ajánlattevők alkalmasságának formai és mennyiség
szerinti vizsgálatáról, valamint a kizáró okok vizsgálatáról és az ezek során megállapított tényekről az MJF közbeszerzési
szakvéleményt készít.
(2) Az  alkalmasságot az  MJF csak a  hivatkozott körben, forma és mennyiség (darabszám) alapján vizsgálhatja.
A mennyiségi vizsgálat részét képezi az alkalmassági igazolások, nyilatkozatok áttekintése.
25. § (1) A  közbeszerzési szakvélemény javaslatot tartalmaz a  vizsgálat eredménye alapján szükségessé váló eljárási
cselekményekről (hiánypótlás, érvénytelenné nyilvánítás, kizárás, felvilágosításkérés, indokoláskérés), amelyeket
az MJF a bírálóbizottság elnöke elé terjeszt.
(2) Az MJF közbeszerzési szakvéleménye alapján a bírálóbizottság dönt a közbeszerzési eljárás lefolytatása során az egyes
eljárási cselekmények elrendeléséről.
26. § (1) A bírálóbizottság kizárólagos feladatkörét képezi a beérkezett ajánlatok bírálata és értékelése, továbbá az alkalmazandó
eljárási cselekményekről való döntés. A  bírálóbizottság az  ajánlatok bírálata és értékelése során a  Kbt. vonatkozó
rendelkezései szerint az ott meghatározott határidők betartásával köteles eljárni.
(2) A bírálóbizottság a döntéseit többségi szavazással hozza meg, szavazategyenlőség esetén a bírálóbizottság elnöke
dönt. A bírálóbizottság akkor határozatképes, ha az ülésén legalább a tagok kétharmada jelen van, és a Kbt. 27. §
(3) bekezdése szerinti valamennyi szakértelem biztosított.
27. § (1) A bírálóbizottság írásbeli szakvéleményt és döntési javaslatot készít a döntéshozó részére. A bírálóbizottsági munkáról
jegyzőkönyvet kell készíteni.
(2) Amennyiben az eljárást lezáró döntés meghozatala előtt más szerv vagy személy egyetértése, nyilatkozata, tanúsítvány
beszerzése szükséges, arról az MJF gondoskodik.
28. § (1) Az  MJF a  bírálóbizottság üléseiről készített jegyzőkönyveket és az  eljárás eredményéről készített írásbeli
összegezéstervezetet – az eljárási cselekményeket összefoglaló feljegyzéssel együtt – megküldi a döntéshozó részére.
(2) A döntéshozó a döntési javaslat alapján, az arra jogosult szervezeteknek az eljárást lezáró döntés meghozatalához
szükséges nyilatkozattételét követően, annak figyelembevételével hozza meg döntését.
(3) A döntéshozó az eljárást lezáró döntését az összegezés jóváhagyásával hozza meg.
29. § A Kbt. szerinti értesítések, tájékoztatások, jegyzőkönyvek, jelenléti ívek, az eljárás eredményéről szóló tájékoztató és
összegezés elkészítése, megküldése és közzétételre történő továbbítása, valamint a tárgyalótermek biztosítása az MJF
feladata.
6. Az eredményről szóló írásbeli összegezés megküldése 30. § A  részvételi szakasz eredményéről szóló írásbeli összegezés megküldéséről, illetőleg a  közbeszerzési eljárás
eredményéről szóló írásbeli összegezés megküldéséről az MJF gondoskodik.
31. § (1) Indokolt esetben a bírálóbizottság az ajánlati kötöttség lejártának időpontját megelőzően kezdeményezheti az MJF
vezetőjénél, hogy az MJF kérje fel az ajánlattevőket ajánlataik meghatározott időpontig történő további fenntartására,
illetve szükség szerint az ajánlati biztosíték fenntartására.
(2) Az ajánlati kötöttség kiterjesztése nem haladhatja meg az ajánlati kötöttség lejártának eredeti időpontjától számított
hatvan napot.
(3) Amennyiben az  ajánlattevő az  ajánlatkérő által megadott határidőben nem nyilatkozik, úgy kell tekinteni, hogy
ajánlatát az ajánlatkérő által megjelölt időpontig fenntartja.
(4) Amennyiben valamelyik ajánlattevő ajánlatát nem tartja fenn, az  ajánlati kötöttség lejártának eredeti időpontját
követően az eljárás további részében az értékelés során ajánlatát figyelmen kívül kell hagyni.
(5) Amennyiben a  döntéshozó által aláírt döntés az  ajánlati kötöttség lejártát megelőző munkanap 10 óráig az  MJF
részére nem érkezik meg, az  MJF vezetője jogosult az  ajánlattevők ajánlatainak meghatározott időpontig történő
további fenntartása iránt a bírálóbizottság kezdeményezése hiányában is intézkedni.
7. A szerződés megkötése 32. § (1) A közbeszerzési eljárás eredményeként kötendő szerződést az MJF készíti el a közbeszerzési dokumentumok részeként
kiadott szerződéstervezet vagy szerződéses feltételek, szükség esetén a tárgyalási jegyzőkönyv, valamint az ajánlat
tartalmának megfelelően.
(2) Az  MJF az  ajánlat alapján véglegezett szerződést írásbeli összegezés megküldését követő öt munkanapon belül
továbbítja pénzügyi ellenjegyzésre. A jogi ellenjegyzésre a pénzügyi ellenjegyzést követően kerül sor.
(3) Amennyiben a szerződésben kikötött felelősségbiztosítást, tanúsítványt, hatósági igazolást a nyertes ajánlattevő csak
az  írásbeli összegezés megküldését követően köteles rendelkezésre bocsátani, úgy csak ezt követően kerülhet sor
a szerződés pénzügyi és jogi ellenjegyzésére.
33. § A  pénzügyi ellenjegyző a  szerződést két munkanapon belül ellenjegyzéssel látja el, majd a  szerződés jellegétől
függően – a jogi ellenjegyzést követően – szakmai ellenjegyzés céljából haladéktalanul továbbítja azt a szakterület
részére.
34. § A szakmai ellenjegyző a szerződést ellenjegyzéssel látja el, majd az iratokat visszaküldi a Pénzügyi Főosztály részére.
A Pénzügyi Főosztály az iratokat a kötelezettségvállaló részére haladéktalanul felterjeszti aláírásra.
35. § (1) A kötelezettségvállaló az aláírását követően az iratokat az MJF-nek visszaküldi.
 (2) A szerződésnek a szerződő féllel történő aláíratásáról, illetve az aláírt szerződések egyes példányainak a szerződésben
megjelölt személyeknek, illetve szervezeti egységeknek történő megküldéséről az MJF gondoskodik.
IV. Fejezet
A szerződések teljesítésével kapcsolatos feladatok, a szerződés módosítása
36. § (1) A szakterület vezetője köteles figyelemmel kísérni és ellenőrizni a közbeszerzési eljárás eredményeként megkötött
szerződés teljesítését, ennek keretében köteles gondoskodni a  Minisztériumot terhelő szerződésben foglalt
kötelezettségek teljesítéséről, valamint köteles az  esetleges teljesítési akadályról, szerződésszegésről az  MJF-et
értesíteni a Kbt. 142. §-ában foglaltak teljesítéséhez.
(2) A szakterület vezetője a teljesítésigazolásról, illetve a teljesítésigazolás kiállításának megtagadásáról – az erről szóló
okirat másolatának megküldésével – négy munkanapon belül írásban értesíti az MJF-et.
37. § A Kbt. 43. § (1) bekezdés f ) pontjában meghatározott, a szerződés (rész)teljesítéséről szóló információk közzététele,
valamint a szerződés teljesítésére vonatkozó tájékoztatás iránt – a szakterület vezetőjének és a Pénzügyi Főosztály
vezetőjének tájékoztatása alapján – az MJF intézkedik.
38. § (1) Amennyiben a szerződésben teljesítési biztosíték került kikötésre, a  teljesítési biztosíték visszafizetési feltételeinek
vizsgálata – a teljesítésigazolások alapján – a Pénzügyi Főosztály feladata.
(2) Amennyiben a  teljesítésigazolások alapján nem állapítható meg kétséget kizáróan a  teljesítési biztosíték
visszafizethetősége, a  Pénzügyi Főosztály megkeresése alapján az  MJF beszerzi a  teljesítésigazolásra jogosult
személytől az  arra vonatkozó tájékoztatást, hogy a  szerződő féllel szemben a  szerződés teljesítéséből eredően
szükséges-e követelést érvényesíteni a teljesítési biztosíték terhére.
(3) A Pénzügyi Főosztály a tájékoztatás figyelembevételével intézkedik a teljesítési biztosíték visszafizetése iránt.
39. § (1) A közbeszerzési eljárások keretében megkötött szerződések módosítására kizárólag a Kbt. 141. §-ában meghatározott
feltételek figyelembevételével van lehetőség.
(2) A  szerződés módosításának kezdeményezésére a  8.  §-ban írtakat kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy
a feljegyzésben részletesen be kell mutatni a szerződésmódosítás indokait, és csatolni kell az indokok alátámasztását
szolgáló dokumentumokat.
(3) A szerződésmódosítás elkészítésére egyebekben a 32–35. §-ban foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
 (4) Amennyiben a  szerződésmódosításhoz más szerv vagy személy egyetértése, nyilatkozata, tanúsítvány beszerzése
szükséges, arról az MJF gondoskodik.
 (5) Az MJF a szerződésmódosítás aláírt példányainak kézhezvételét követően két munkanapon belül gondoskodik a Kbt.
37. § (5) bekezdésében meghatározott hirdetmény elkészítéséről és határidőben történő feladásáról.
40. § A szerződés megszüntetésére a 39. § (2)–(5) bekezdéseiben foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
V. Fejezet
A központosított közbeszerzési eljárások második részére vonatkozó rendelkezések
41. § A  központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a  központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről szóló
168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet 27/B. §-a szerinti keretmegállapodásos eljárás második részének (a továbbiakban:
központosított közbeszerzési eljárás második része) lebonyolítása során a III. Fejezetben foglaltakat a Kbt. 104–105. §-a,
valamint a vonatkozó keretmegállapodás figyelembevételével, a jelen fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
42. § (1) A beszerzési igény meghatározása, valamint a termék kiválasztása, továbbá annak megítélése, hogy melyik termék
felel meg a Minisztérium mint ajánlatkérő igényének, a szakterület feladata.
(2) A szakterület meghatározza a beszerzés tárgyát, és áttekinti a Közbeszerzési Portál adatbázisából, hogy a beszerzés
tárgya hatályos központosított közbeszerzési eljárás keretében kötött keretmegállapodás terhére beszerezhető-e.
43. § Amennyiben a  beszerzési igény kielégítése a  központosított közbeszerzési eljárás alapján megkötött
keretmegállapodás terhére nem történhet meg, a Minisztérium a beszerzést saját hatáskörben valósítja meg.
44. § Amennyiben a beszerzésnek közbeszerzési szempontból akadálya nincsen, az MJF gondoskodik az igénybejelentésről
a  Közbeszerzési Portálon. A  központosított közbeszerzési eljárás második része a  Közbeszerzési és Ellátási
Főigazgatóság általi jóváhagyását és visszaigazolását követően indítható meg.
45. § (1) A  nemzetközi utazásszervezések körébe tartozó szolgáltatások megrendelését a  kezdeményező szervezeti egység
– amennyiben az adott beszerzési igény a Minisztérium kiutazási és fogadási tervében szerepel – a Pénzügyi Főosztály
részére közvetlenül megküldendő feljegyzéssel kezdeményezi.
(2) A  tárgyi költségvetési évre vonatkozó kiutazási és fogadási terv elfogadását követően felmerülő igény esetén
a kezdeményezéshez a közigazgatási államtitkár jóváhagyása szükséges.
(3) A verseny újraindítását és a megrendelést a Pénzügyi Főosztály a szolgáltatók vonatkozó ajánlatait tartalmazó online
utazási foglalási rendszer útján valósítja meg.
46. § A  Minisztérium beszerzései során – az  Állami Protokoll kiadási előirányzata felhasználásának szabályairól szóló
2258/2000. (X. 31.) Korm. határozatban foglalt feladatok végrehajtása érdekében és az  ezzel összefüggő kiadások
kivételével – a büntetés-végrehajtási szervezet részéről a központi államigazgatási szervek és a rendvédelmi szervek
irányában fennálló egyes ellátási kötelezettségekről, a  termékek és szolgáltatások átadás-átvételének és azok
ellentételezésének rendjéről szóló 44/2011. (III. 23.) Korm. rendeletben foglaltak szerint jár el.
47. § A Minisztérium a kormányzati kommunikációs szolgáltatások és az azokhoz kapcsolódó kommunikációs termékek és
szolgáltatások beszerzése során a Nemzeti Kommunikációs Hivatalról és a kormányzati kommunikációs beszerzések
központosított közbeszerzési rendszeréről szóló 247/2014. (X. 1.) Korm. rendeletben foglaltak szerint jár el.
48. § A  Minisztérium a  kötelezően biztosítandó központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatások
beszerzése tekintetében a  központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló 309/2011.
(XII. 23.) Korm. rendeletben foglaltak szerint jár el.
VI. Fejezet
A nettó egymillió forintot elérő vagy meghaladó, de a nemzeti értékhatárokat el nem érő értékű
beszerzések
49. § (1) A  nettó egymillió forintot elérő vagy meghaladó, de a  nemzeti értékhatárokat el nem érő értékű, a  Kbt. 8.  §
(2)–(6) bekezdésében meghatározott tárgyra irányuló beszerzésének megvalósításakor a Minisztérium az ajánlattételre
felhívandó gazdasági szereplők kiválasztásakor az  ajánlattételre felhívandó gazdasági szereplőket – lehetőség
szerint – az ajánlatkérő székhelye (telephelye) vagy a szerződés tárgyát képező szolgáltatás, árubeszerzés vagy építési
beruházás teljesítésének helye szerinti mikro-, kis- vagy középvállalkozások közül választja ki.
(2) Az egyes beszerzések megvalósításakor különös figyelemmel kell lenni a részekre bontás tilalmára.
50. § A  Minisztérium minden évben június 30-i állapotra, valamint december 31-i állapotra 10 munkanapon belül
adatszolgáltatást teljesít az  e  fejezet szerinti beszerzéseiről a  közbeszerzésekért felelős miniszternek.
Az adatszolgáltatás tartalmazza a beszerzések
a) tárgyát,
b) nettó értékét,
c) szerződéskötési időpontját, valamint
d) az ajánlattételre felhívott gazdasági szereplők nevét és címét és
e) az ajánlatkérővel szerződést kötő fél megnevezését.
VII. Fejezet
Záró rendelkezések 51. § Az utasítás végrehajtásához szükséges formanyomtatványokat és tájékoztatókat a gazdasági vezető a Minisztérium
intranet hálózatán közzéteszi.
52. § Ez az utasítás a közzétételét követő 15. napon lép hatályba.
53. § Hatályát veszti a Miniszterelnöki Kabinetiroda Közbeszerzési Szabályzatáról szóló 5/2016. (VI. 8.) MK utasítás.
Rogán Antal s. k.,
 miniszterelnök kabinetfőnöke
 miniszter


text:
18/2011. (V. 10.) NFM rendelete a területfejlesztési intézményrendszeri feladatok támogatása előirányzat 2011. felhasználásának részletes szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. § 6. pont m) alpontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el: 1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. mellékletében
meghatározott XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 16. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
6. Területfejlesztési intézményrendszeri feladatok alcím, 4. Területfejlesztési intézményrendszeri feladatok
támogatása jogcímcsoport (a továbbiakban: előirányzat) felhasználására és a felhasználás ellenőrzésének rendjére
terjed ki. 2. § Az előirányzat az e §-ban foglalt feladatok ellátását szolgálja az alábbiak szerint:
a) hozzájárulás biztosítása aa) a regionális fejlesztési tanácsok,
ab) a megyei területfejlesztési tanácsok, ac) a kistérségi fejlesztési tanácsok,
ad) egyes térségi fejlesztési tanácsok (a továbbiakban együtt: Támogatott)
a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvényben (a továbbiakban: Tftv.) előírt feladataihoz
kapcsolódó tevékenységekhez [az a) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: támogatás];
b) a VÁTI Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság által működtetett
Országos Területfejlesztési és Területrendezési Információs Rendszer működésének tárgyévi támogatása;
c) egyes területfejlesztési, illetve fejlesztéspolitikai háttérintézményi feladatok ellátásának támogatása;
d) a regionális fejlesztési tanácsok Új Széchenyi Tervhez kapcsolódó egységes kommunikációjának finanszírozása.
3. § Az előirányzat felosztásáról, és az e rendelet által megjelölt Támogatottak és feladatok részére biztosítandó tárgyévi
támogatási összegről a területfejlesztésért felelős miniszter, vagy az általa kiadott utasításban kijelölt személy
(a továbbiakban: Támogató) az e rendelet hatálybalépésétől számított 10 napon belül döntést hoz, melyet a döntést
követő 5 napon belül közzétesz a kormányzati portálon.
4. § (1) A 2. § b) és c) pontja szerinti jogcímek esetén a Támogató – a 3. § szerinti döntésében nevesített szervezetekkel, azokkal
egyeztetve – szerződést köt, amely rendelkezik a forrás ellenében biztosítandó feladatok meghatározásáról,
a folyósítás rendjéről, a beszámolási kötelezettség módjáról, a nem teljesítés esetén alkalmazandó szankciókról.
(2) A 2. § d) pontja szerinti feladat megvalósítója a területfejlesztésért felelős miniszter által vezetett minisztérium.
2. Támogatási szerződés megkötése a Támogatottal 5. § (1) A Támogató elkészíti a támogatási szerződés mintáját, amelyet a szerződés kitöltéséről, az abban foglalt
kötelezettségekről szóló segédlettel együtt a kormányzati portálon az e rendelet hatálybalépésétől számított
10 napon belül közzétesz. (2) A Támogatott a szerződésminta és a segédlet közzétételét követő 45 napon belül, saját azonosító adataival feltöltve
elektronikus úton, továbbá ezzel egyidejűleg 4 eredeti példányban, cégszerűen aláírva, dátummal ellátva, postai úton,
igazolható módon megküldi a támogatási szerződést a Támogató részére. A támogatási szerződés 2 példánya a
Támogatót, 2 példánya a Támogatottat illeti. (3) A támogatási szerződés elválaszthatatlan részét képezi, és a szerződés Támogató általi aláírásának feltétele a
következő dokumentumok egy eredeti példányának – mely példány a Támogatót illeti – és 3 másolati példányának
támogatási szerződéshez való csatolása és a (2) bekezdés szerinti postai úton történő megküldése:
a) a törvényes képviselő személyét igazoló okirat eredeti, vagy közjegyző által hitelesített másolati példánya,
b) a Támogatott képviselőjének 30 napnál nem régebbi aláírási címpéldányának eredeti, vagy közjegyző által
hitelesített másolati, vagy banki aláírás-kartonjának eredeti, vagy közjegyző, vagy a bank által hitelesített másolati
példánya, c) a Támogatott minden bankszámlájára vonatkozó beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó
levél, d) a Támogatott köztartozás-mentességét igazoló 30 napnál nem régebbi dokumentum vagy a Támogatott
képviselőjének nyilatkozata arról, hogy szerepel a Nemzeti Adó- és Vámhivatal köztartozásmentes adózói
adatbázisában (a továbbiakban: adózói adatbázis). (4) Ha a támogatási szerződés megkötését követően a Támogatott új bankszámlát nyit, arra a (3) bekezdés c) pontja
szerinti beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó levelet kell kiállítani, és a bankszámla megnyitásától
számított 30 napon belül a Támogató részére megküldeni, mely a támogatási szerződés mellékletét képezi.
(5) Amennyiben a (2) bekezdésben foglalt dokumentumok postára adásakor a Támogatott nem szerepel az adózói
adatbázisban, úgy az általa aláírt támogatási szerződés megküldésével egyidejűleg a Támogató részére megküldi
annak igazolását is, hogy az adózói adatbázisba való felvételét kezdeményezte.
(6) Amennyiben a támogatási szerződés és valamennyi melléklete hiánytalanul, a (2) bekezdés szerinti határidőig
megküldésre kerül, és a Támogatott köztartozás-mentessége igazolható, a támogatási szerződés kézhezvételét
követő 30 napon belül intézkedni kell a támogatási szerződés Támogató részéről történő aláírása érdekében.
(7) Ha a támogatási szerződés és mellékletei hiányosak, a Támogató igazolható módon hiánypótlásra szólítja fel a
Támogatottat, amelynek teljesítésére a felszólítás kézhezvételétől számított 15 nap áll rendelkezésre. A hiánypótlás
teljesítésére egyszer van lehetőség. Amennyiben a hiánypótlás eredményeként minden, a szerződéskötéshez
szükséges dokumentum a rendelkezésére áll, a (6) bekezdés szerint kell eljárni.
(8) A Támogatott a tárgyévi támogatásra nem jogosult, ha a (7) bekezdés szerinti egyszeri hiánypótlás teljesítését
követően továbbra is hiányosságok állnak fenn. (9) A szerződés az e §-ban foglalt feltételek fennállása esetén, a Támogató által történő aláírás napján lép hatályba.
A mindkét fél által aláírt támogatási szerződésből a Támogató igazolható módon 2 eredeti példányt megküld a
Támogatott részére. 3. A Támogatott adatszolgáltatási kötelezettsége 6. § (1) A Támogatott a támogatási szerződésben feltüntetett adatainak változása esetén a változás bekövetkezésétől
számított 15 napon belül az 5. § (2) bekezdése szerinti módon megküldi a Támogató részére az 1. melléklet szerinti
adatlapot. A Támogató a változás tudomásul vételét az adatlapon aláírásával igazolja, majd az adatlap 2 példányát a
Támogatott részére visszaküldi. A mindkét fél által aláírt adatlap a támogatási szerződés megjelölt, változással érintett
adataira vonatkozóan a szerződés módosításának tekintendő. (2) A Támogatott
a) az ellene indult törvényességi felügyeleti, vagy jogutód nélküli megszüntetésére irányuló eljárásról annak
megindulását követően, illetve b) a támogatáshoz kapcsolódóan jogszabályban, vagy a támogatási szerződésben foglalt kötelezettségek
teljesítését akadályozó körülményről, annak bekövetkezésétől számított 10 napon belül, igazolható módon tájékoztatja a Támogatót.
4. A támogatás folyósítása és felhasználása 7. § (1) A Támogató a folyósítás jogszabályi feltételeinek fennállása esetén
a) az 5 millió forintot meg nem haladó támogatást a támogatási szerződés hatálybalépését követő 30 napon belül
egy összegben, b) az 5 millió forintot meghaladó támogatást két egyenlő részletben (az első részletet a támogatási szerződés
hatályba lépésétől számított 30 napon belül, a második részletet legkésőbb tárgyév június 30-ig)
előfinanszírozás keretében folyósítja a Támogatott részére. (2) A támogatás folyósítása a Támogatott nevére, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban:
Áht.) 18/C. § (6) bekezdés a) pontja szerint, a Magyar Államkincstárnál (a továbbiakban: Kincstár) vezetett pénzforgalmi
számlájára történik. A támogatásból átutalások teljesítése – az Áht. 18/C. § (7) bekezdésében foglalt kivételektől
eltekintve – csak a kincstári pénzforgalmi számla terhére történhet.
(3) Amennyiben a 2. § a) pont ac) alpontja szerinti Támogatott feladatait a Tftv. 10/G. § (1) bekezdése alapján többcélú
kistérségi társulás látja el és az nem rendelkezik a Kincstárnál vezetett pénzforgalmi számlával, a támogatás folyósítása
az Áht. 100/G. § (5) bekezdése szerint a társulás által a támogatási szerződésben megjelölt, belföldi számlavezető
hitelintézetnél vezetett pénzforgalmi számlájára történik. 8. § (1) A támogatás folyósításának kezdeményezése előtt a Támogató ellenőrzi, hogy
a) a Támogatott szerepel-e az adózói adatbázisban, b) a Támogatottal tárgyévet megelőzően, az e rendelet szerinti célokkal azonos célokra nyújtott támogatásról kötött
szerződés teljesült-e. (2) Amennyiben a Támogatottnak köztartozása van, vagy a számára tárgyévet megelőzően az e rendelet szerinti célokkal
azonos célokra nyújtott támogatásról kötött szerződés teljesítése – különösen az elszámolási, visszafizetési és
kamatfizetési kötelezettség – nem történt meg, a támogatás a Támogatott adózói adatbázisba való ismételt
felvételéig, illetve a tárgyévet megelőző évi szerződés teljesítéséig visszatartásra kerül. A támogatás visszatartásáról a
Támogató írásban, igazolható módon értesíti a Támogatottat. (3) A Támogató az (1) bekezdés szerinti feltételek fennállásának ellenőrzését követően a 7. § (1) bekezdése szerint jár el.
(4) A támogatási szerződés megszűnik, ha a) tárgyév október 31-ig a támogatás legalább részleges folyósítására a Támogatottnak felróható okból nem kerül
sor; b) a támogatott tevékenység lezártnak tekinthető és a támogatási szerződésben foglalt valamennyi vállalt
kötelezettség teljesült. 5. A támogatás terhére elszámolható költségek
9. § A támogatás kizárólag a tárgyév január 1. és december 31. közötti időszakában felmerülő kiadásokra használható fel.
A kiadások felmerülési idejének megállapítása szempontjából a bizonylat alapjául szolgáló gazdasági esemény
bekövetkezésének időpontja az irányadó. 10. § (1) A Támogatott a támogatási összegből
a) működési (személyi és dologi) kiadásokat, b) felhalmozási kiadásokat,
c) pénzeszköz-átadást finanszírozhat. (2) A Támogatott a támogatási szerződésben, annak aláírásával nyilatkozik arról, hogy a támogatás mekkora részét
kívánja az (1) bekezdésben megjelölt egyes kiadási célokra felhasználni. A szerződés e tekintetben az aláírást követően
nem módosítható. (3) Felhalmozási kiadás elszámolására a) az 5 millió forintot meghaladó összegű támogatások esetén a támogatási összeg legfeljebb 10%-a,
b) az 5 millió forintot meg nem haladó összegű támogatások esetén a támogatási összeg legfeljebb 20%-a
erejéig kerülhet sor. (4) Pénzeszköz-átadást a Támogatott a támogatási összegből kizárólag az alábbi esetekben számolhat el:
a) a munkaszervezeti feladatokat ellátó szervezet részére történő átadás,
b) a Tftv. alapján létrehozott tanács részére teljesített tagdíjfizetés.
(5) A támogatásból reprezentációs célú kiadások elszámolására a) az 5 millió forintot meghaladó összegű támogatás esetén legfeljebb a támogatási összeg 5%-a,
b) az 5 millió forintot meg nem haladó összegű támogatás esetén legfeljebb a támogatási összeg 10%-a
erejéig kerülhet sor. 6. A Támogatott elszámolási kötelezettsége
11. § (1) A Támogatott elszámolási kötelezettsége körében tárgyévet követő év február 28-ig igazolható módon megküldi
a Támogató részére a) a tárgyévi, területfejlesztési célú tevékenységéről szóló, a támogatási szerződés vonatkozó melléklete szerint
elkészített szakmai beszámolót, b) a támogatás felhasználásáról szóló, a támogatási szerződés vonatkozó melléklete szerint elkészített,
könyvvizsgálói nyilatkozattal ellátott pénzügyi elszámolást (számlaösszesítőt). (2) Az (1) bekezdés szerinti dokumentumok elfogadásáról, vagy – ha a beszámoló vagy az elszámolás kiegészítésre,
javításra szorul – a hiánypótlás szükségességéről a Támogató írásban, igazolható módon, a dokumentumok
beérkezését követő 45 napon belül értesíti a Támogatottat. Hiánypótlásra egy alkalommal van lehetőség.
(3) Hiánypótlásra a Támogatottnak a felszólítás kézhezvételtől számított 15 napon belül van lehetősége. A hiánypótlás
elmulasztása, vagy nem megfelelő teljesítése az elszámolás Támogató által el nem fogadott részének visszavonását
vonja maga után a támogatás összegéből. A szakmai beszámoló benyújtásának elmulasztása, vagy hiánypótlás esetén
annak nem a tartalmi és formai követelményeknek megfelelő módon történő teljesítése a 13. § (2) bekezdése szerinti
jogkövetkezményeket vonja maga után. A Támogató a hiánypótlás elfogadásáról annak beérkezésétől számított
30 napon belül értesíti a Támogatottat. 7. A támogatás felhasználásának ellenőrzése
12. § (1) A Támogatott az ellenőrzésre jogosult szervek részére biztosítja a saját nevére szóló számlákba, belső bizonylatokba,
a pénzügyi teljesítést igazoló bizonylatokba, valamint a támogatás felhasználásához kapcsolódó szerződésekbe és
egyéb dokumentumokba való betekintést, valamint azok tárgyévet követő hatodik év végéig történő megőrzését.
A Támogatott a támogatás felhasználását illetően az ellenőrzést végző részére a kért tájékoztatást köteles megadni.
(2) A Támogatott a támogatás felhasználásáról olyan analitikus nyilvántartást köteles vezetni, amely biztosítja a nem
állami költségvetésből származó támogatásainak és az egyéb bevételeinek az e rendelet alapján nyújtott
támogatástól való elkülönítését, és a felhasználás mindenkori tételes ellenőrzését.
8. A támogatási szerződés megszegésének esetei és következményei, a szerződés teljesítése
13. § (1) A Támogatott – a Támogató által elfogadott pénzügyi elszámolást figyelembe véve – a támogatás elszámolással le
nem fedett részét köteles visszafizetni a Támogató részére.
(2) A Támogatott a teljes támogatási összeget köteles visszafizetni, ha bármely, e rendeletből vagy a támogatási
szerződésből eredő kötelezettségét neki felróható okból 30 napon belül sem teljesíti, vagy a 6. § (2) bekezdésben
foglalt kötelezettségét az ott szereplő határidőre nem teljesíti.
(3) A Támogató az (1) és (2) bekezdésben foglaltakról igazolható módon tájékoztatja a Támogatottat. A Támogatott a
tájékoztatás kézhezvételét követő 30 napon belül, a támogatási szerződésének számára való hivatkozással intézkedik
a támogatási szerződésben megjelölt kincstári számlára történő visszafizetésről.
14. § (1) Az e rendeletben vagy a támogatási szerződésben rögzített határidők a Támogatottnak felróható okból történő be
nem tartásának esetére a támogatási szerződésben kötbér kötelezettséget kell előírni.
(2) A kötbérfizetési kötelezettség beálltáról a Támogató igazolható módon tájékoztatja a Támogatottat. A Támogatott a
tájékoztatás kézhezvételét követő 30 napon belül, a támogatási szerződésének számára való hivatkozással intézkedik
a kötbér összegének a támogatási szerződésben megjelölt kincstári számlára történő befizetésről.
15. § (1) A támogatási szerződés akkor tekinthető teljesítettnek, ha a Támogatott a beszámolási és elszámolási kötelezettségét
maradéktalanul teljesítette, és a pénzügyi elszámolást, valamint a szakmai beszámolót a Támogató elfogadta.
(2) A szerződés teljesítéséről a Támogató írásban tájékoztatja a Támogatottat. Ezzel egyidejűleg kiadja a Támogatott
részére az 5. § (3) bekezdés c) pontja szerinti banki felhatalmazó levél visszavonásához szükséges nyilatkozatot.
9. A támogatáshoz kapcsolódó kifogások kezelése 16. § (1) A Támogatott a támogatási szerződés és az 5. § szerinti mellékletek hiánytalan benyújtásának időpontjától a
támogatási jogviszony időtartama alatt a Támogató döntése ellen a Támogatónak címezve, írásban kifogást nyújthat
be, ha a támogatási szerződés létrejöttére, a támogatás folyósítására és visszakövetelésére vonatkozó eljárás
jogszabálysértő, vagy a támogatási szerződésbe ütközik. (2) A kifogás benyújtására a kifogásolt intézkedésről való tudomásszerzéstől számított 10 napon belül, de legfeljebb a
kifogásolt intézkedéstől számított 60 napon belül, egy alkalommal, az indokok megjelölésével van lehetőség.
A kifogás elbírálásának időtartama legfeljebb 20 nap. (3) Amennyiben a kifogás elbírálásának ideje alatt a támogatási jogviszony létrejön, azt – a Támogatott ellentétes
nyilatkozata hiányában – a kifogásban foglaltak kivizsgálása iránti igényről való lemondásnak kell tekinteni.
(4) A kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell elutasítani, ha
a) a kifogást a (2) bekezdés szerinti határidőn túl terjesztették elő,
b) a kifogást nem az arra jogosult terjeszti elő,
c) korábbival azonos tartalmú, ismételt kifogást terjesztenek elő.
(5) A Támogató a részére elbírálásra megküldött kifogással kapcsolatban a következő döntéseket hozhatja:
a) a kifogásban foglaltaknak helyt ad, egyúttal gondoskodik a jogszerű állapot helyreállításáról, vagy
b) a kifogást indokolt döntésével elutasítja. (6) A Támogató a kifogás tárgyában hozott döntésről – elutasítás esetén az indokok megjelölésével – a döntést követő 5 napon
belül értesíti a Támogatottat. A kifogás tárgyában hozott döntés ellen további kifogás előterjesztésének nincs helye.
10. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
18. § (1) Hatályát veszti a területfejlesztés intézményrendszere 2010. évi működtetését szolgáló előirányzatok
felhasználásának részletes szabályairól szóló 14/2010. (IV. 13.) NFGM rendelet.
(2) Az e rendelet hatálybalépésekor a területfejlesztés intézményrendszere 2010. évi működtetését szolgáló
előirányzatok felhasználásának részletes szabályairól szóló 14/2010. (IV. 13.) NFGM rendelet (a továbbiakban: R.)
alapján folyamatban lévő támogatási ügyekben az R. rendelkezéseit kell alkalmazni.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1305/2011. (IX. 2.) Korm. határozata a lakásfenntartási támogatás 2011 szeptemberi bővítéséhez szükséges előirányzat átcsoportosításáról.
1. A Kormány a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban:
költségvetési törvény) 30. § (7) bekezdésében foglaltak alapján elrendeli a költségvetési törvény 1. melléklete
XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 35. Hozzájárulás a lakossági
energiaköltségekhez alcím terhére, a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója
fejezet, 8. Normatív, kötött felhasználású támogatások cím 2. Egyes szociális feladatok támogatása alcím javára
(a költségvetési törvény 8. melléklet II.1. Egyes jövedelempótló támogatások kiegészítése jogcímre) 6500,0 millió
forint melléklet szerinti átcsoportosítását.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2007. (IK 3.) IRM utasítása a büntetés-végrehajtási szervezet Alaki szabályzatának kiadásáról szóló 7/1997. (IK 7.) IM utasítás visszavonásáról.
A büntetés-végrehajtási szervezetről szóló 1995. évi
CVII. törvény 3. §-ának (2) bekezdés c) pontja alapján a
következő utasítást adom ki:
1. A büntetés-végrehajtási szervezet Alaki szabályzatáról
szóló 7/1997. (IK 7.) IM utasítást és mellékletét visszavonom.
2. A büntetés-végrehajtási szervezet Alaki szabályzatát
a büntetés-végrehajtási szervezetről szóló 1995. évi
CVII. törvény 4. §-ának (2) bekezdés c) pontja alapján
– irányítási jogkörében – a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka adja ki.
3. Ez az utasítás 2007. április 1-jén lép hatályba.
Dr. Petrétei József s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
26/2010. (III. 31.) KHEM rendelete a védelmi feladatokban részt vevő postai szolgáltatók kijelöléséről és felkészülési feladataik meghatározásáról.
A postáról szóló 2003. évi CI. törvény 53. §-a (2) bekezdésének f) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a közlekedési, hírközlési és
energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §-ának e) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A postai szolgáltatási tevékenység minősített időszaki ellátásához szükséges védelmi felkészülési feladatok
előkészítésében és végrehajtásában való részvételre kijelölt, valamint az informatikai és elektronikus hírközlési,
továbbá a postai ágazat ügyeleti rendszerébe bevont postai szolgáltatók (a továb biak ban: szolgáltatók) felsorolását
e rendelet melléklete tartalmazza.
2. § (1) A kijelölés alapján a szolgáltatók a tevékenységi körüket érintően ellátják a minősített időszakban bekövetkező
rendkívüli események megelőzésére, elhárítására, a következményeik csökkentésére, illetve megszüntetésére,
valamint a helyreállításra irányuló védelmi felkészülési és végrehajtási feladatokat.
(2) A szolgáltatók – a minősített időszakra történő felkészülés keretében – az alábbiakban meghatározott tevékenységi
körökből a saját szervezetük szakmai feladat- és hatáskörébe tartozó védelmi feladatokat látják el:
a) a szervezeti készenlét előkészítésének és fenntartásának körében:
aa) a védelmi felkészülési feladatok ellátásához szükséges személyi, szervezeti és anyagi-technikai feltételek
megteremtése, folyamatos biztosítása,
ab) a védelmi felkészüléssel, valamint a műszaki, forgalmi, katasztrófa vagy egyéb veszély miatt keletkező
üzemzavar elhárításával kapcsolatos intézkedések kidolgozása, tervek készítése és azok folyamatos
aktualizálása,
ac) a védelmi felkészüléssel összefüggő rendszeres képzési, továbbképzési és gyakoroltatási feladatok
meghatározása és végrehajtása,
ad) az ügyeleti szolgálatnak a külön jogszabályban foglaltak szerinti működtetése,
ae) a meghagyással kapcsolatos külön jogszabályban foglalt kötelezettségek teljesítése;
b) az üzemviteli és tartalékolási rendszer kialakítása terén:
ba) a postai szolgáltatások területén elrendelhető korlátozó vagy szüneteltető rendelkezések végrehajtására és
következményeik kezelésére történő felkészülés,
bb) a védelmi feladatok ellátásához szükséges mértékű tartalék kapacitások kialakítása,
c) a szolgáltatási igények kielégítése terén:
ca) a védelmi felkészülésben részt vevő, külön jogszabályban meghatározott követelménytámasztó szervek
minősített időszakra vonatkozó szolgáltatási igényeinek kielégítéséhez szükséges feltételek biztosítása,
az összefüggő tervezési, szervezési tevékenység ellátása, szolgáltatási feladatok végrehajtása,
cb) a lakosság minősített időszaki postai szolgáltatási igényeinek kielégítéséhez szükséges feltételeknek
a külön jogszabályban foglaltak szerinti biztosítása,
cc) a védelmi felkészüléssel kapcsolatos jogszabályok által meghatározott gazdasági és anyagi szolgáltatási
kötelezettségek teljesítésére, illetve kezelésére való felkészülés,
cd) a kormányzat minősített időszaki szolgáltatási igényeinek kielégítéséhez és kommunikációs
tevékenységéhez szükséges feltételek megteremtésében, fenntartásában való közreműködés,
ce) a NATO Futár- és Tábori Posta Szolgálatának működésével, valamint a honvédség futár- és tábori posta
küldeményeinek forgalmával kapcsolatos, a honvédelmi és a postaügyért felelős miniszter által közösen
meghatározott előkészítő feladatokban és a végrehajtásban való közreműködés,
cf) a Befogadó Nemzeti Támogatás tervezési és végrehajtási feladataiban történő részvétel;
d) a nyilvántartások vezetése és az adatkezelés terén:
a védelmi felkészülési feladatokkal kapcsolatos jogszabályokban meghatározott adatszolgáltatási kötelezettség
teljesítéséhez szükséges nyilvántartási rendszer kialakítása és adatainak a követelményekhez igazodó pontosságú
karbantartása.
(3) A védelmi felkészülési feladatok végrehajtásáért minden esetben a szolgáltató vezető tisztségviselője felelős.
3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
13/2006. (V. 5.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabályi rendelkezés alkotmányellenességének utólagos megállapítására irányuló eljárásban meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az utak építésének, forgalomba helyezésének és megszüntetésének engedélyezéséről szóló 15/2000. (XI. 16.) KöViM rendelet
5/A. §-a alkotmányellenes, ezért azt megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Az indítványozó az utak építésének, forgalomba helyezésének és megszüntetésének engedélyezéséről szóló
15/2000. (XI. 16.) KöViM rendelet (a továbbiakban: R.)
– 99/2004. (VII. 24.) GKM rendelet 2. §-ával megállapított – 5/A. § (1)–(2) bekezdésének alkotmányossági vizsgálatát és megsemmisítését kezdeményezte.
Az indítványozó álláspontja szerint az R.-nek ez a rendelkezése ellentétes a természet védelméről szóló 1996.
évi LIII. törvény (a továbbiakban: Tvt.) 7. § (4) bekezdésével, 39. § (1) bekezdésének c) pontjával, a tájvédelmi szakhatósági hatáskörbe tartozó engedélyezési eljárásokról
szóló 166/1999. (XI. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Korm.r.) 1. § a) pontjával és mellékletének 10. a) pontjával, a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 29. §
(1) bekezdésével (a továbbiakban: Közl.tv.), valamint a
Magyar Köztársaság gyorsforgalmi úthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló 2003. évi CXXVIII.
törvény (a továbbiakban: Gyút.tv.) 12. § (2) bekezdésével.
Az indítványozó állítása szerint e magasabb szintű jogszabályi rendelkezések szakhatósági jogkört biztosítanak a
természetvédelmi hatóságoknak az útépítési engedélyezési eljárásokban, ezért a vitatott rendelkezés, – amely ki
mondja, hogy a természet- és tájvédelmi hatóságot nem
szakhatóságként kell bevonni az útépítésének engedélyezésére irányuló eljárásokba – magasabb szintű jogszabályokkal ellentétes „megsértve ezzel az Alkotmány jogbiztonságot garantáló 2. § (1) bek.-ben foglalt garanciális szabályt”.
Az indítványozó szerint a természetvédelmi és a tájvédelmi hatóság szakhatóságként való közreműködésének kizárása sérti az Alkotmány 18. §-ában megállapított egészséges környezethez való jogot. Hivatkozik az
indítvány az Alkotmánybíróság 28/1994. (V. 20.) AB
határozat azon megállapítására, hogy az állam a természetvédelem jogszabályokkal biztosított szintjét nem
csökkentheti.
Az indítványozó álláspontja szerint a vitatott rendelkezés sérti az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében szabályozott jogorvoslathoz való jogot, mert elvonja a természetvédelmi hatóságtól a szakhatóságot a közigazgatási eljárás
általános szabályai alapján megillető felügyeleti eljárás
kezdeményezésére irányuló jogot.
II. Az indítványban hivatkozott és az Alkotmánybíróság
által az eljárása során figyelembe vett jogszabályi rendelkezések a következők:
1. Az Alkotmány hivatkozott rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.”
„18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti
mindenki jogát az egészséges környezethez.”
„57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meg
határozottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan
bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen,
amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot
– a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében,
azzal arányosan – a jelenlévő országgyűlési képviselők
kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.”
„37. § (3) A Kormány tagjai feladatuk ellátása körében rendeleteket adhatnak ki. Ezek azonban törvénnyel
vagy a Kormány rendeletével és határozatával nem lehetnek ellentétesek. A rendeleteket a hivatalos lapban ki
kell hirdetni.”
2. A Tvt.-nek az indítványozó által felhívott szabályai:
„7. § (4) A tájvédelemre vonatkozó előírások érvényesí
tése érdekében a Kormány által rendeletben meghatározott
és a (2) bekezdésben foglalt tevékenységekkel, valamint
az egyedi tájértékekkel kapcsolatos eljárásokban a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség
(a továbbiakban: felügyelőség) szakhatóságként működik
közre.”
„39. § (1) Országos jelentőségű védett természeti területre közvetlen kihatással lévő vagy azt közvetlenül érintő
más hatósági eljárás során a felügyelőség szakhatóságként
működik közre, így különösen:
(...)
c) nyomvonalas létesítmény és földmű építése;
(...)
engedélyezésekor.” 3. A Korm.r. hivatkozott szabályait az indítvány benyújtását követően módosította a környezetvédelmi és vízügyi miniszter irányítása alá tartozó szervek hatáskörének
felülvizsgálatáról szóló 340/2004. (XII. 22.) Korm. rendelet 17. §-a, az indítványozó által felhívott rendelkezést a
melléklet hatályos szövegének 8. a) pontja tartalmazza:
„1. § A táj jellege, a természeti értékek, az egyedi tájértékek és az esztétikai adottságok megóvása érdekében az
illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi
felügyelőség (a továbbiakban: felügyelőség) tájvédelmi
szakhatóságként működik közre
a) a települések külterületén, és
b) a települések belterületén egyedi tájérték [Tvt. 6. §
(3) bekezdés], természeti terület [Tvt. 15. § (2) bekezdés]
és az országos jelentőségű védett természeti terület esetén
az e rendelet mellékletében meghatározott tevékenységek
hatósági engedélyezési eljárásaiban.”
Melléklet: „8. Közlekedési hatósági engedélyezési eljárásban, az alábbi esetekben:
a) autópálya, autóút, közút vagy magánút létesítése,
megszüntetése, (...)”
4. A Közl.tv. hivatkozott rendelkezése:
„29. § (1) Utat létesíteni, korszerűsíteni (a továbbiak
ban együtt: építeni), a forgalom részére átadni, megszüntetni, elbontani a közlekedési hatóság engedélye
alapján szabad.”
5. A Gyút.tv. felhívott szabálya:
„12. § (1) A KKF az építési engedélyezési eljárás során
együttműködik a környezetvédelmi hatósággal. Az együttműködés keretében az engedély kiadása szempontjából lényeges minden kérdésről tájékoztatják egymást.
(2) A külön jogszabályban meghatározott szakhatóságok állásfoglalását az eljáró hatóságok szerzik be.”
6. Az R. vitatott 5/A. §-ával kapcsolatosan az Alkotmánybíróság megállapította, hogy azt az indítvány benyújtását követően módosította az egyes miniszteri rendeletek
módosításáról szóló 45/2005. (X. 21.) EüM–FVM–
GKM–IHM–KvVM–NKÖM–TNM együttes rendelet 9. §
(1) bekezdése.
Az R. 5/A. §-ának az indítvány benyújtásakor hatályos
szövege:
„5/A. § (1) A külön jogszabály alapján környezetvédelmi engedélyhez kötött utak építése esetén – a környezetvédelmi engedélyben, valamint a Magyar Köztársaság
gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló 2003. évi CXXVIII. törvény 12. §-ának
(1) bekezdésében foglalt együttműködési kötelezettségre
is figyelemmel – a környezet-, a természet- és a tájvédelmi,
valamint a vízügyi hatóságokat nem szakhatóságként kell
az e rendeletben meghatározott eljárásokba bevonni.
(2) A közlekedési hatóság eljárása során jogosult a környezetvédelmi engedélyben foglaltak végrehajtásával
kapcsolatban az Országos Környezet- és Vízügyi Főfelügyelőségtől szakvéleményt kérni. A közlekedési hatóság
megkeresésére az Országos Környezet- és Vízügyi Főfelügyelőség szakvéleményét 15 napon belül adja meg.”
Az R. 5/A. §-ának az indítvány elbírálásakor hatályos
szövege:
„5/A. § (1) A külön jogszabály alapján környezetvédelmi engedélyhez kötött utak építése esetén – a környezetvédelmi engedélyben, valamint a Magyar Köztársaság
gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló 2003. évi CXXVIII. törvény 12. §-ának
(1) bekezdésében foglalt együttműködési kötelezettségre
is figyelemmel – a környezetvédelmi, természetvédelmi és
vízügyi hatósági szervet nem szakhatóságként kell az
e rendeletben meghatározott eljárásokba bevonni.
(2) A közlekedési hatóság eljárása során jogosult a környezetvédelmi engedélyben foglaltak végrehajtásával
kapcsolatban az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőségtől (a továbbiakban:
Főfelügyelőség) szakvéleményt kérni. A közlekedési hatóság megkeresésére a Főfelügyelőség szakvéleményét
15 napon belül adja meg.”
Tekintettel arra, hogy az indítványozó által felvetett alkotmányossági probléma a vitatott szabályozás hatályos
szövegével kapcsolatosan változatlanul fennáll, az Alkotmánybíróság eljárása során az R. 5/A. § hatályos szövegére nézve folytatta le az alkotmányossági vizsgálatot.
III. Az indítvány megalapozott.
Az Alkotmánybíróság eljárása során azt vizsgálta, hogy
megállapítható-e a vitatott rendelkezés alkotmányellenessége magasabb szintű jogszabályba ütközése miatt.
Az indítványozó jogi álláspontja szerint az Alkotmány
2. § (1) bekezdését, a jogállamiságot sérti a miniszteri rendeletnek magasabb szintű jogszabályba ütközése. A miniszter rendeletalkotási jogkörének terjedelmét, a jogforrási hierarchiában elfoglalt helyét az Alkotmány tételes
szabálya, a 37. § (3) bekezdése szabályozza, ezért az Alkotmánybíróság az alkotmányossági vizsgálatot e tekintetben nem a jogállami klauzula, hanem az Alkotmány 37. §
(3) bekezdése alapján folytatta le.
A Tvt. 39. §-a a védett természeti értékek védelme érdekében szakhatósági jogkörrel ruházza fel a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget minden országos jelentőségű védett természeti területre közvetlen kihatással lévő vagy azt közvetlenül érintő hatósági
eljárásban. Ezek közül az eljárások közül külön nevesíti a
nyomvonalas létesítmény és földmű építésével kapcsolatos hatósági eljárásokat.
A tájvédelmi előírások érvényesítése érdekében a Tvt.
7. § (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy kormányrendeletben meghatározott eljárásokban a környezetvédelmi,
természetvédelmi és vízügyi felügyelőség szakhatóságként jár el. A Tvt. e felhatalmazása alapján a Korm.r.
1. §-a, valamint mellékletének 8. a) pontja kimondja, hogy
a felügyelőség tájvédelmi szakhatóságként jár el a közlekedési hatósági engedélyezési eljárásokban autópálya,
autóút, közút vagy magánút létesítése, megszüntetése
esetén.
A Tvt., valamint a Korm.r. e rendelkezései hatáskört állapítanak meg a környezetvédelmi, természetvédelmi és
vízügyi felügyelőségnek, szakhatósági jogkörrel ruházzák
fel az utak építésével kapcsolatos engedélyezési eljárásban. E hatáskört megállapító szabályok – az anyagi jogi
feltételek fennállása esetén – attól függetlenül biztosítják a
természetvédelmi és tájvédelmi szakhatósági jogkör gyakorlását a felügyelőségek számára, hogy az út építésére
irányuló engedélyezési eljárást megelőzően sor került-e
környezetvédelmi engedélyezési eljárásra, vagy sem.
A vitatott szabálynak az az előírása, mely kimondja,
hogy a környezetvédelmi engedélyhez kötött utak építése
esetén a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi
hatóságot nem kell szakhatóságként bevonni az eljárásba,
ellentétes a Tvt. 39. § (1) bekezdés c) pontjában, valamint
a Korm.r. 1. § (1) bekezdésében és mellékletének
8. a) pontjában foglalt rendelkezésekkel, ezekben az
ügyekben elvonja a felügyelőség törvényben, illetőleg
kormányrendeletben megállapított természetvédelmi és
tájvédelmi szakhatósági hatáskörét.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 8. § (1) bekezdése alapján a miniszter feladatkörében és törvény, valamint kormányrendelet felhatalmazása alapján alkothat
rendeletet. Sem a Tvt., sem a Korm.r. nem hatalmazza fel a
minisztert arra, hogy rendelettel a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség szakhatósági jogkörét korlátozza. Az építési engedélyezési eljárásban a
közlekedési és a környezetvédelmi hatóságok közötti
együttműködésnek a Gyút. 12. § (1) bekezdésében előírt
kötelezettsége sem ad alapot arra, hogy miniszteri rendelet
magasabb szintű jogszabályban biztosított szakhatósági
jogkörök gyakorlását kizárja.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a jogalkotó az R. 5/A. §-ának megállapítása
során túllépte az Alkotmány 37. § (3) bekezdésében szabályozott rendeletalkotási hatáskörét, így az alkotmányellenes. Ezért az R. 5/A. §-át az Alkotmánybíróság megsemmisítette.
Mivel az Alkotmánybíróság az Alkotmány 37. § (3) bekezdésébe ütközése miatt megállapította az R. 5/A. §-ának
alkotmányellenességét és megsemmisítette azt – állandó
gyakorlatát követve – nem vizsgálta, hogy az indítványozó
által felhívott további alkotmányi rendelkezések sérelme
megállapítható-e a vitatott szabályozással összefüggésben. [61/1997. (XI. 19.) AB határozat, ABH 1997, 361,
364.; 16/2000. (V. 24.) AB határozat, ABH 2000, 425,
429.; 29/2000. (X. 11.) AB határozat, ABH 2000, 193,
200.; 56/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 478,
482.; 6/2005. AB határozat, ABK 2005. március, 107,
109.]
Az Alkotmánybíróság határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 41. §-a alapján rendelte el.
Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1070/2016. (II. 25.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva 3000,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az  1.  melléklet
szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1151/2013. (III. 26.) Korm. határozata a szociális ágazatot érintő egyes feladatokról.
A Kormány 1. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy dolgozza ki és terjessze a Kormány elé a szociális törvény, valamint
a gyermekvédelmi törvény olyan tartalmú módosítását, amely alapján a települési önkormányzatok
képviselő-testületeinek hatáskörébe tartozó ellátások közül az átmeneti segély, a temetési segély, valamint
a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás – önkormányzati segély megnevezéssel – összevonásra kerül;
Felelős: emberi erőforrások minisztere Határidő: a kormány-előterjesztés benyújtására: 2013. március 31.
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy az Új Széchenyi Terv keretein belül biztosítsa olyan nyilvántartás
feltételrendszerének kialakítását, amely jogosultanként tartalmazza az egyes rászorultságtól függő pénzbeli és
természetbeni ellátások igénybe vételével kapcsolatos adatokat; Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 31. 3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a nemzetgazdasági miniszterrel együttműködve vizsgálja meg
a fokozott ápolást-gondozást igénylő, súlyosan fogyatékos, tartósan beteg gyermeküket ápoló-gondozó személyek
számára az általuk végzett ápolási, gondozási tevékenység 2014. január 1-jével speciális foglalkozási jogviszonnyá
történő alakításának lehetőségét; Felelős: emberi erőforrások minisztere nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2013. augusztus 31. 4. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a nemzetgazdasági miniszterrel együttműködésben vizsgálja felül
a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival kapcsolatosan a rokkantsági ellátás melletti kereső
tevékenység, a rokkantsági és a rehabilitációs pénzbeli ellátás megállapításához szükséges előzetes biztosítási idő
szabályozását, továbbá vizsgálja meg a rehabilitációs járadék folyósítását követően megállapított rokkantsági, illetve
rehabilitációs pénzbeli ellátás összegének számítására vonatkozó szabályozást; Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. április 30. 5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és az emberi erőforrások miniszterét, hogy terjesszen a Kormány elé
az egészségügyi és szociális intézmények közbeszerzéseinek a megváltozott munkaképességű személyeket
foglalkoztató munkáltatók javára történő biztosításáról szóló kormány-előterjesztést; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2013. március 31. 6. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a nemzetgazdasági miniszterrel együttműködésben mutassa be
a bányászati dolgozók átmeneti átlagkereset-számítási kedvezményével és a külszíni bányamunkát végzettek
számára az átmeneti bányászjáradék igénybevételével kapcsolatos kérdéseket. Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2013. április 30. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
84/2012. (IV. 21.) Korm. rendelete egyes, az elektronikus ügyintézéshez kapcsolódó szervezetek kijelöléséről.
A Kormány a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. §
(3) bekezdésében és 175. § (1) bekezdés a)–c) pontjában, valamint a személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az
azonosító kódok használatáról szóló 1996. évi XX. törvény 40/A. §-ában kapott felhatalmazások alapján, valamint az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A kihelyezett ügyintézési pont 1. § A Kormány a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 169/A. §
(3) bekezdése alapján a 169/A. § (1) bekezdés b) és c) pontjában és a (2) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott,
az ügyfél számára nyújtott hatósági szolgáltatás nyújtására a Magyar Posta Zrt.-t, valamint a Közigazgatási és
Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalát jelöli ki. 2. Az elektronikus ügyintézési felügyelet
2. § A Kormány az elektronikus ügyintézési felügyeletként országos illetékességgel az e-közigazgatásért felelős minisztert
jelöli ki. 3. Az ügyintézési rendelkezést nyilvántartó szerv
3. § A Kormány az ügyintézési rendelkezést nyilvántartó szervként a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások
Központi Hivatalát jelöli ki. 4. Az állam által kötelezően nyújtandó szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatások szolgáltatói
4. § A Kormány a szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatások szolgáltatóiként az alábbi szervezeteket jelöli ki:
a) az ügyfél elektronikus ügyintézési cselekményekről történő időszaki értesítése vonatkozásában a Közigazgatási
és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalát, b) az összerendelési nyilvántartás szolgáltatás vonatkozásában a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások
Központi Hivatalát, c) a biztonságos kézbesítési szolgáltatás vonatkozásában a Magyar Posta Zrt.-t,
d) az ÁNYK űrlap benyújtás támogatási szolgáltatás vonatkozásában a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató
Zrt.-t, valamint a külön jogszabályban meghatározott szervet, e) az elektronikus dokumentumtárolási szolgáltatás vonatkozásában a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató
Zrt.-t, f) a biztonságos elektronikus igazolási szolgáltatás vonatkozásában a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató
Zrt.-t, g) a kormányzati hitelesítés-szolgáltatás vonatkozásában ga) a nemzetbiztonsági szolgálatok, a Terrorelhárítási Központ, valamint a Rendőrség tanúvédelemmel
foglalkozó munkatársai tekintetében az irányító minisztert, a tanúsítvány-igénylő regisztrációjával
kapcsolatos feladatok tekintetében az érintett nemzetbiztonsági szolgálat, a Terrorelhárítási Központ,
illetve a Rendőrség közreműködésével, gb) egyéb esetekben a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.-t, a tanúsítvány-igénylő regisztrációjával
kapcsolatos feladatok tekintetében a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala
közreműködésével, h) az elektronikus tájékoztatási szolgáltatás vonatkozásában ha) az egyablakos központi tájékoztatási felület, valamint a kormányzati szintű hivatali tájékoztatás
tekintetében a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hb) az általános országinformációk, valamint az ÁNYK űrlap benyújtás támogatási szolgáltatás keretében
intézhető elektronikus ügyekre vonatkozó tájékoztatás tekintetében a közigazgatási informatika
infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős minisztert, i) az azonosításra visszavezetett dokumentumhitelesítés szolgáltatás vonatkozásában a Nemzeti
Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.-t, j) az iratérvényességi nyilvántartás vonatkozásában a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi
Hivatalát, k) a kormányzati elektronikus aláírás ellenőrzési szolgáltatás vonatkozásában a Nemzeti Infokommunikációs
Szolgáltató Zrt.-t, l) a központi azonosítási ügynök szolgáltatás vonatkozásában a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások
Központi Hivatalát, amely e feladatának ellátásához a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt., valamint más
költségvetési szervek és vállalkozók közreműködését igénybe veheti, m) az ügyfelek részére nyújtott azonosítási szolgáltatás vonatkozásában a Közigazgatási és Elektronikus
Közszolgáltatások Központi Hivatalát, valamint n) a papír alapú irat hiteles elektronikus irattá alakítása, valamint az elektronikus irat hiteles papír alapú irattá
alakítása szolgáltatás vonatkozásában a Magyar Posta Zrt.-t. 5. § (1) Az elektronikus fizetési és elszámolási rendszer működtetője a közigazgatási informatika infrastrukturális
megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter, aki e feladatát a Magyar Államkincstár, valamint a Kormányzati
Informatikai Fejlesztési Ügynökség közreműködésével látja el. (2) Az elektronikus fizetési és elszámolási rendszer üzemeltetője a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.
Az üzemeltetési feladatok ellátásához az üzemeltető más költségvetési szervek és vállalkozók közreműködését
igénybe veheti. 6. § (1) A kijelölt szolgáltatók olyan szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás ellátásába is bevonhatják – erre
vonatkozó megállapodás, és a szükséges pénzügyi forrás biztosítása esetén – a Nemzeti Infokommunikációs
Szolgáltató Zrt.-t és a Magyar Posta Zrt.-t, amely szolgáltatásoknál a 4. §-ban ez nincs kifejezetten előírva.
(2) A Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. és a Magyar Posta Zrt. az e rendelet szerinti tevékenységeinek
ellátására közszolgáltatási szerződést köt a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának
biztosításáért felelős miniszterrel. 5. Ügyfélkapu regisztrációs szerv 7. § A külön jogszabályban meghatározott ügyfélkapu létesítésére feljogosított regisztrációs szervként a Kormány
a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalát, a Kormányhivatalokat, az okmányirodákat,
a Nemzeti Adó- és Vámhivatalt, valamint Magyarország diplomáciai és konzuli képviseleteit jelöli ki. Az ügyfélkapu
regisztrációs adatbázis adatkezelője a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala, amely az
adatkezelői feladatok ellátása érdekében adatfeldolgozói szerződést köthet. 6. Záró rendelkezések
8. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A rendeletben kijelölt szervezetnek a kijelölés szerinti szolgáltatást, ha jogszabály másképp nem rendelkezik,
legkésőbb 2013. január 1-jétől nyújtania kell. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök