type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2011. CLIV. törvény a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények és a Fővárosi Önkormányzat egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről.
Az Országgyűlés a Jó Állam kialakítása érdekében, a törvényesen és átláthatóan működő, a közszolgáltatásokat maradéktalanul
biztosító Állam működési feltételeinek a megteremtése, valamint a területi és helyi közigazgatási rendszer megújítása, alacsony
hatékonyságának orvoslása és a struktúrájának átláthatóbbá tétele, az ellátási színvonal emelése, egységessége, valamint
a hatékonyabb, költségtakarékosabb intézményfenntartás érdekében a következő törvényt alkotja.
1. Értelmező rendelkezések 1. § E törvény alkalmazásában
1. intézmény: az átvett önkormányzati feladat ellátását végző vagy a feladat ellátásában közreműködő intézmény
szervezeti formájától függetlenül, különösen ideértve a megyei önkormányzat fenntartásában lévő költségvetési
szervet – kivéve a megyei közgyűlés hivatalát –, a megyei önkormányzat által fenntartásra átvett költségvetési szervet,
a megyei önkormányzat által alapított közalapítványt, alapítványt (ideértve a megyei önkormányzat által más
alapítóval közösen alapított alapítványt, közalapítványt is), és azokat a gazdasági társaságokat, és egyéb gazdálkodó
szervezeteket, amelyek részben vagy egészben a megyei önkormányzat tulajdonában állnak (a tulajdoni hányad
erejéig), valamint a Fővárosi Önkormányzat fenntartásában lévő egészségügyi intézmények, valamint a Fővárosi
Önkormányzat által létrehozott és fenntartott, egészségügyi feladatokat ellátó alapítványok, közalapítványok,
gazdasági társaságok, amelyek részben vagy egészben a Fővárosi Önkormányzat tulajdonában állnak (a tulajdoni
hányad erejéig).
2. funkcionális feladat: az igazgatási funkciók szerinti munkamegosztás alapján kialakított szervezeti egységek által
ellátott szervi működést szolgáló, – nem szakmai feladatellátáshoz kötődő – belső igazgatási feladat, különösen
a humánpolitikai és humánerőforrás-gazdálkodási, költségvetési gazdálkodási, pénzügyi, jogi (peres képviseleti),
nemzetközi kapcsolatok lebonyolítására szolgáló, ellenőrzési, koordinációs, saját szervi működtetését szolgáló
informatikai és informatikai rendszerfenntartási, kommunikációs feladatok, valamint a személyi, tárgyi, műszaki,
pénzügyi feltételek biztosítását szolgáló műveletek.
3. átvett vagyon: a megyei önkormányzat vagyona, valamint a Fővárosi Önkormányzat egészségügyi intézményekhez
kapcsolódó vagyona, ideértve a tulajdonában álló valamennyi ingó és ingatlan vagyont, valamint vagyoni értékű
jogot.
2. A megyei önkormányzat vagyonának, intézményeinek, valamint a Fővárosi Önkormányzat
egészségügyi intézményeinek átvétele
2. § (1) A megyei önkormányzatok vagyona és vagyoni értékű joga, a megyei önkormányzatok fenntartásában lévő
intézmények, azok vagyona és vagyoni értékű joga, valamint a Fővárosi Önkormányzat fenntartásában lévő
egészségügyi intézmények, azok vagyona és vagyoni értékű joga, a megyei önkormányzatok, és az általuk fenntartott
intézmények folyószámla-, betét-, és értékpapír-állománya (a továbbiakban: vagyon) leltár szerint, valamint a megyei
önkormányzatok tulajdonában lévő jogi személyiséggel rendelkező vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság
(a megyei önkormányzat tulajdoni hányada erejéig) 2012. január 1-jén állami tulajdonba kerülnek, továbbá
a vagyonnal és intézményekkel kapcsolatos alapítói, fenntartói joguk és kötelezettségeik, illetve a megyei
önkormányzatok által alapított alapítványok és közalapítványok alapítói joga az e törvényben meghatározott
A törvényt az Országgyűlés a 2011. november 21-i ülésnapján fogadta el.
szervekre jelen törvény erejénél fogva száll. A költségvetési szerveket az állam a szállítói tartozásukkal együtt veszi át,
ideértve a (3) bekezdés szerinti esetet is. A jogutódlást a bíróságok és cégbíróságok az erre vonatkozó kérelem
benyújtását követően haladéktalanul, de legkésőbb 8 napon belül átvezetni kötelesek. E rendelkezések a települési
önkormányzat tulajdonában álló, a megyei önkormányzat által átvállalt feladatok ellátása érdekében a megyei
önkormányzat vagyonkezelésében lévő vagyonelemek tulajdonjogát nem érintik. A vagyonkezelői szerződésben
a vagyonkezelői jogutódlásra a 3. §-ban meghatározottak az irányadóak.
(2) Az (1) bekezdésben szabályozott állam általi átvétel alól kivételt képez
a) a (4) bekezdés szerinti megállapodásban meghatározott vagyonelemek köre,
b) a megyei önkormányzat európai területi társulásban való részvétele esetén a vagyoni hozzájárulást alkotó
vagyon,
c) a megyei önkormányzat hivatalának működéséhez szükséges ingó és ingatlan vagyon,
d) a megyei önkormányzat fenntartásában lévő színház és előadóművészeti szervezet.
(3) Az (1) bekezdésben szabályozott vagyonátszállást nem akadályozza a megyei önkormányzat vonatkozásában
folyamatban lévő adósságrendezési eljárás. A megyei önkormányzattal szemben folyamatban lévő adósságrendezési
eljárás a törvény hatálybalépésével a törvény erejénél fogva megszűnik.
(4) A megyei önkormányzatok, valamint a Fővárosi Önkormányzat helyébe az általuk e törvény szerinti vagyonátadást
megelőzően létesített, az átvett vagyonnal, illetőleg intézményekkel kapcsolatos jogviszonyok tekintetében 2012.
január 1-jét követően általános és egyetemleges jogutódként az állam, illetőleg e törvényben meghatározott szervek
lépnek. E keretek között a feladat és a vagyon átadásához kapcsolódó jogviszonyok tekintetében a tulajdonosi és
fenntartói jogutódlásra az államháztartásról szóló törvény és végrehajtási rendelete, az állami vagyonról szóló törvény
és végrehajtási rendelete, a gazdasági társaságokról szóló törvény, a Polgári Törvénykönyv, a Nemzeti Földalapról
 szóló törvény, valamint a feladatátadás és jogutódlás alapvető feltételeiről szóló, a megyei önkormányzatok és
a Kormány, valamint a Fővárosi Önkormányzat és a Kormány közötti megállapodás (a továbbiakban: megállapodás)
az irányadó. A tulajdonosi és fenntartói jogutódláshoz kapcsolódó feladatok végrehajtásának részletkérdéseit a fenti
keretek között a megyei közgyűlések elnökei, a megyei kormányhivatalok kormánymegbízottai és a Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) vezérigazgatója, a megyei közgyűlések elnökei, az egészségügyért
felelős miniszter által kijelölt központi államigazgatási szerv (a továbbiakban: kijelölt szerv) és az MNV Zrt.
vezérigazgatója, illetve a főpolgármester, az egészségügyért felelős miniszter által kijelölt központi államigazgatási
szerv (a továbbiakban: kijelölt szerv) vezetője és az MNV Zrt. vezérigazgatója között megkötött átadás-átvételi
megállapodás (a továbbiakban: átadás-átvételi megállapodás) rendezi. Amennyiben a megyei önkormányzattól
állami tulajdonba átvett vagyonban szerepel a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény 1. §
(1)–(2b) bekezdései hatálya alá tartozó vagyonelem, a megállapodás megkötésében szerződő félként részt vesz
a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet (a továbbiakban: NFA) elnöke is. Az önkormányzati tulajdonból állami tulajdonba
kerülő vagyonelemek bekerülési értéke megegyezik az adott vagyonelemre vonatkozó, átadó szervezet könyveiben
szereplő nyilvántartási értékkel.
(5) Az (1) és (3) bekezdésekben meghatározottakat az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény
(a továbbiakban: Áfa tv.) alkalmazásában olyan jogutódlással történő megszűnésnek kell tekinteni, amely az Áfa tv.
18. § (1) bekezdésében leírt feltételeknek megfelel.
(6) A helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény (a továbbiakban: társulási
törvény) alapján létrejött társulási megállapodást a megyei önkormányzat – amennyiben a (2) bekezdésben
meghatározott külön megállapodás ezzel ellentétes rendelkezést nem tartalmaz, illetve a társulást nem európai
területi társulásban való részvételre hozták létre – köteles az év utolsó napjával felmondani. A társulás tagjai és
a megyei önkormányzat a megyei önkormányzatnak a társulásba bevitt vagyonáról kötelesek az év utolsó napjával
elszámolni. A felmondás során a társulási törvény 4. § (2) bekezdését nem kell figyelembe venni.
(7) Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 70. §-ában szereplő költségvetési koncepciót a megyei közgyűlés
elnöke 2011-ben december 31-éig nyújtja be a megyei közgyűlésnek.
(8) A megyei önkormányzatok által alapított, valamint a megyei önkormányzatok által más alapítóval közösen alapított
alapítványokban, illetve közalapítványokban a megyei önkormányzatokat megillető alapítói jogok – amennyiben
a (2) bekezdés szerinti megállapodás eltérően nem rendelkezik – 2012. január 1-jén az államra szállnak át oly módon,
hogy az e törvény alapján az államra átszálló alapítói jogok gyakorlására a 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti
vagyonkezelő jogosult. A Kormány jogosult nyilvános határozatában az állami alapítói jogok gyakorlására más állami
szervet kijelölni.
(9) A megyei önkormányzatok adósságának 5. §-ban szabályozott átvételéig a helyi önkormányzatok adósságrendezési
eljárásáról szóló 1996. évi XXV. törvény szerint adósságrendezési eljárás megyei önkormányzat ellen nem
kezdeményezhető.
3. § (1) Az e törvény alapján állami tulajdonba kerülő vagyon vagyonkezelője az állami tulajdon keletkezésével egyidejűleg
e törvény erejénél fogva:
a) a megyei önkormányzatoktól, valamint a Fővárosi Önkormányzattól átkerülő egészségügyi intézmények
vonatkozásában a kijelölt szerv,
b) az egyéb átvett intézmények vagyona tekintetében a Kormány által rendeletben kijelölt szerv.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott vagyonkezelői jogviszonyra a továbbiakban az MNV Zrt. által kötött
vagyonkezelési szerződésekre vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket kell alkalmazni.
(3) A megyei önkormányzat tulajdonában álló, a megyei önkormányzat által 2011. szeptember 1-jét megelőzően
vagyonkezelésbe adott vagyon tekintetében a 2. § (4) bekezdés szerinti megállapodás az (1) bekezdésben
meghatározottól eltérő vagyonkezelőt is kijelölhet.
(4) A Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény 1. § (1)–(2b) bekezdései hatálya alá tartozó, átvett vagyonelem
tekintetében a vagyonkezelői jogviszonyra az NFA által kötött vagyonkezelési szerződésekre vonatkozó jogszabályi
rendelkezéseket kell alkalmazni.
4. § (1) Az e törvény alapján bejegyzésre kerülő vagyonkezelői jog ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére irányuló
eljárás díj- és illetékmentes.
(2) Az e törvény alapján a cégbírósághoz benyújtandó változásbejelentési kérelmet e törvény hatálybalépését követő
90 napon belül kell a Cégbíróságnál előterjeszteni.
(3) A (2) bekezdés szerinti változást illeték- és közzétételi költségtérítés megfizetése nélkül lehet bejelenteni
a cégbíróságon.
3. A megyei önkormányzatok adósságának átvétele 5. § (1) A Magyar Állam 2011. december 30-ai hatállyal – a (2)–(5) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – átvállalja
a megyei önkormányzatok 2011. december 30-án fennálló adósságát és annak járulékait, valamint a Fővárosi
Önkormányzat adósságállományából azon 2011. december 30-án fennálló tartozásokat és azok járulékait, amelyek
kifejezetten és nevesítetten az átvételre kerülő intézményekhez, az általuk ellátott feladatokhoz kapcsolódóan
keletkeztek. Az átvállalandó adósság az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 2/A. § (1) bekezdés
i) pontjában foglaltaknak megfelelő – kölcsönjogviszonyon, vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapíron
(kötvényen) alapuló – tartozásokat foglalja magában akként, hogy a 2011. december 30-án vagy azt megelőzően
esedékessé vált, de az adott önkormányzat által meg nem fizetett tőke és járulék az átvállalás részét képezi.
Az adósságátvállalás végrehajtása elkülönül a 2. § (1) bekezdése szerinti vagyonátszállástól.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adósság részét képező, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat a megyei önkormányzatok
2011. december 9-ig – az adott értékpapírban foglalt pénzügyi kötelezettségek tekintetében azonos feltételekkel –
kölcsönjogviszonnyá alakíthatják át, ennek hiányában a Magyar Állam 2011. december 30-ai hatállyal az értékpapír
lejárat előtti visszaváltásából eredő fizetési kötelezettséget vállalja át és teljesíti. E fizetési kötelezettségét a Magyar
Állam a kötvénytulajdonostól történő, az adott értékpapírban foglalt pénzügyi kötelezettségek tekintetében azonos
feltételekkel rendelkező hitel felvételével vagy állampapírok átadásával is kiválthatja.
(3) A megyei önkormányzatoknak a helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996. évi XXV. törvény
alapján, 2011. december 30-át megelőzően lejárttá vált hitelviszonyt megtestesítő adóssága esetében az Állam 2011.
december 30-ai hatállyal az ezen adósságból eredő fizetési kötelezettséget vállalja át és teljesíti.
(4) A megyei önkormányzatoknak a folyószámlahitel és a megelőlegezési hitel (ideértve a munkabér hitelt is)
állományukat az adósságátvállalás érdekében legkésőbb 2011. december 21-ét megelőzően – az átalakítandó
hiteljogviszonyban foglalt pénzügyi kötelezettségek tekintetében azonos feltételekkel – működési hitellé kell
átalakítaniuk, és a Magyar Állam az ezen hiteleken alapuló fizetési kötelezettséget vállalja át.
(5) A megyei önkormányzatok a Magyar Állam által átvállalandó adósságállományt 2011. december 20-át követően nem
növelhetik.
(6) A Magyar Állam 2012. évben egyedi állami kezességként átvállalja a megyei önkormányzat azon kezességvállalásait,
amelyek az átvett vagyonhoz kapcsolódnak. Ezen állami kezességvállalások nem terhelik az egyedi állami
kezességvállalások 2012. évi mértékére meghatározott keretet, valamint az államháztartásról szóló törvény 33. §
(6) bekezdésében foglaltakat nem kell alkalmazni.
(7) A Magyar Állam nevében a megyei önkormányzatoktól és a Fővárosi Önkormányzattól az (1)–(4) bekezdés szerinti
adósságátvállalás, valamint a (6) bekezdés szerinti kezességvállalás során az államháztartásért felelős miniszter jár el.
4. Az intézmények átvételének szabályai 6. § (1) A Magyar Állam és a megyei önkormányzatok az átvételhez kapcsolódó intézkedések végrehajtása során kölcsönösen
együttműködve járnak el. Az átadás-átvétel végrehajtása érdekében megyénként intézmény átadás-átvételi bizottság
(a továbbiakban: bizottság), valamint egészségügyi intézmény átadás-átvételi bizottság (a továbbiakban:
egészségügyi bizottság) működik.
(2) A bizottság vezetője a megyei kormányhivatal kormánymegbízottja, tagjai a megyei kormányhivatal főigazgatója,
a megyei közgyűlés elnöke, a megyei önkormányzat főjegyzője, a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár)
területi szervének vezetője, illetve – kinevezése esetén – az intézményi biztos. Az egészségügyi bizottság vezetője
a kijelölt szerv képviselője, tagjai a megyei közgyűlés elnöke, a megyei önkormányzat főjegyzője, valamint a Kincstár
területi szervének vezetője.
(3) A bizottság és az egészségügyi bizottság feladata a megyei intézményekre vonatkozó átadás-átvételi megállapodás
előkészítése. A feleknek az átadás-átvételi megállapodásokat 2011. december 31-ig kell megkötniük. A határidő
elmulasztása az intézmények átvételét nem akadályozza.
(4) Az átvételre kerülő egészségügyi intézményeket az 1. melléklet tartalmazza.
(5) Az átadás-átvételi megállapodásokban a megyei közgyűlés elnöke, illetve a főpolgármester teljes körű felelősséget
vállal az általa tett nyilatkozatok és az átadott, ismertetett adatok, információk, tények, okiratok, dokumentumok
 valóságtartalmáért, teljeskörűségéért és az érdemi vizsgálatra alkalmas voltáért a 2. melléklet szerinti teljességi
nyilatkozattal.
5. Az egészségügyi szolgáltatók átadásának speciális szabályai 7. § (1) A tulajdonjog és a fenntartói jog átszállása nem érinti az egészségügyi szolgáltató területi ellátási kötelezettségét,
a meglévő lekötött kapacitásai mértékét és szakmai összetételét, valamint az érvényes finanszírozási szerződése
szerinti finanszírozásra való jogosultságát.
(2) Az egészségügyi szakellátási kötelezettség állam általi átvételére tekintettel – a 18. § (2) bekezdése szerinti
kormányrendeletben meghatározott eljárásban – az egészségügyi államigazgatási szerv 2012. március 31-éig 2012.
május 1-jei hatálybalépéssel – a Kormány által kijelölt szerv szakértői véleményének figyelembevételével –
meghatározza az e törvény hatálybalépésekor érvényes finanszírozási szerződéssel rendelkező,
fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatók
a) fekvőbeteg-szakellátási kapacitásait az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény
(a továbbiakban: Eftv.) 4/A. § (3) bekezdésében,
b) az a) pont szerinti kapacitásokhoz kapcsolódó ellátási területet a (3) bekezdésben
foglalt szempontok alapján, azzal, hogy a döntés nem érintheti hátrányosan az uniós és a hazai pályázatokkal
összefüggésben vállalt beruházási és fenntartási kötelezettségeket, valamint az ezekhez kapcsolódó, elő zetesen
befogadott többletkapacitásokat.
(3) Az ellátási területeket az érintett egészségügyi szolgáltatók számára a (2) bekezdés szerinti eljárás során – az Eftv. 5/A. §
(2) és (10) bekezdésében foglaltak figyelembevételével –
a) azoknak az eseteknek a kivételével, amikor szakmai szempontból indokolatlan az ellátási területnek az adott
szakmához tartozóan valamennyi progresszivitási szinten történő megállapítása, az aktív
fekvőbeteg-szakellátások tekintetében a külön jogszabály szerinti progresszivitási szintenként külön-külön,
b) a 18. § (2) bekezdése szerinti kormányrendeletben meghatározott ellátások kivételével az Eftv. végrehajtására
kiadott kormányrendelet szerinti fekvőbeteg-szakellátásban finanszírozható szakmánként,
c) az Eftv. 5/A. § (9) bekezdés b) pontja szerinti eset, valamint a 18. § (2) bekezdése szerinti kormányrendeletben
meghatározott ellátások kivételével átfedésmentesen,
d) hézagmentesen, e) a rehabilitációs szakellátások, valamint az egyes egészségügyi szolgáltatók által szakmai specialitások alapján
több térségre kiterjedően nyújtott, országosan kiemelt ellátások kivételével az Eftv. 1. § (2) bekezdés g) pontja
szerinti egészségügyi térség határainak figyelembevételével,
f) aktív fekvőbeteg-szakellátások tekintetében a progresszivitás alapszintjén az Eftv. 4/A. § (4) és (6) bekezdésében
foglalt elérési szabályok figyelembevételével,
g) a szolgáltató rendelkezésére álló kapacitás, valamint a szolgáltató által ellátott terület közötti arányoknak az adott
szakma országos átlagához viszonyított aránya figyelembevételével, és
h) az aktív fekvőbeteg-szakellátások tekintetében a magasabb progresszivitási szintű ellátást nyújtó szolgáltatók
esetén a progresszivitási szintekre jutó kapacitások arányainak és az egyes progresszivitási szinteken végzett
beavatkozások tárgyévet megelőző év betegforgalom szerinti arányainak figyelembevételével kell
meghatározni.
(4) Amennyiben az Eftv. 5/A. § (7) bekezdése szerinti nyilvántartás nem tartalmazza valamely finanszírozási szerződéssel
rendelkező egészségügyi szolgáltató járóbeteg-szakellátási kapacitásaira, illetve az ahhoz kapcsolódó ellátási
területekre vonatkozóan a törvény által előírt adatokat, az egészségügyi államigazgatási szerv 2012. március 31-éig
köteles azt a rendelkezésre álló adatok alapján pótolni. Ha valamely adat azért hiányzik a nyilvántartásból, mert
az érintett egészségügyi szolgáltató járóbeteg-szakellátási kapacitásai, illetve az azokhoz kapcsolódó ellátási területek
nem kerültek megállapításra, az egészségügyi államigazgatási szerv – az Eftv. 5/A. § (2)–(6), (9) és (10) bekezdésében
foglaltak, valamint a Kormány által kijelölt szerv szakértői véleményének figyelembevételével – 2012. március 31-éig
hivatalból megállapítja a kapacitást, illetve az ellátási területet, és a megállapított adatokat átvezeti a nyilvántartáson.
(5) A (2)–(4) bekezdés alapján a kapacitást és az ellátási területet megállapító határozatok ellen fellebbezésnek nincs
helye, azok hatálybalépésével egyidejűleg az adott szolgáltatók kapacitásai és ellátási területei tárgyában korábban
hozott határozatok hatályukat vesztik. Az egészségügyi szolgáltatók kapacitásainak és ellátási területeinek az Eftv.
5/A. § (7) bekezdése szerinti nyilvántartását a határozatok hatálybalépésével egyidejűleg módosítani kell.
(6) A (2)–(5) bekezdésben meghatározott feladatok ellátásához szükséges adatokat az egészségügyi államigazgatási
szerv megkeresésére az egészségbiztosító a megkeresésétől számított 5 napon belül az egészségügyi államigazgatási
szerv rendelkezésére bocsátja.
(7) Az Eftv.-nek a (2) bekezdés szerinti eljárások során történő alkalmazásakor régió alatt az Eftv. 1. § (2) bekezdés g) pontja
szerinti egészségügyi térséget kell érteni.
(8) Az átadás-átvételi megállapodásban részletesen rögzíteni kell az intézmények, illetve az egészségügyi intézmények
teljes körét, a feladatok és a vagyon átadásának tárgyi, dologi, pénzügyi feltételeit, valamint rendelkezni kell
a megállapodás aláírását követően az átadásig keletkező jogokról és kötelezettségekről. Az átvételre kerülő
egészségügyi intézményeket az 1. melléklet tartalmazza.
(9) Az átadás-átvétel során különösen meg kell állapodni:
a) együttműködési kötelezettségről a felek között az átadás-átvétel során, valamint a jövőbeni megyei
egészségügyi ellátáshoz kapcsolódó koncepcionális kérdésekről,
b) az egészségügyi szolgáltatók, valamint az egészségügyi szolgáltatók működéséhez kapcsolódó vagy azt
elősegítő jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok jogszerű működését
biztosító alapító, létesítő okiratok, szabályzatok eredeti, illetőleg hitelesített példányainak átadásáról
(a működésre, gazdálkodásra vonatkozó szabályzatok, illetve azok módosításai),
c) az egészségügyi szolgáltatók vezetőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó foglalkoztatási adatokról,
(foglalkoztatottak létszáma foglalkoztatási jogviszony szerinti bontásban),
d) a megyei önkormányzat által tett, illetőleg az általa fenntartott egészségügyi szolgáltatóra háruló,
az átadás-átvétel napján hatályos, illetve ezt követően hatályba lépő kötelezettségvállalásokról (különös
tekintettel közbeszerzésekre, döntési moratórium alatt érkezett és még döntés előtt álló közbeszerzési
mentességi kérelmekre, beruházásokra, intézményi épület-beruházásokra, felújításokra, a hosszú távú
kötelezettségvállalásokra) és egyéb kötelezettséget alapító intézkedésekről (beleértve a pályázatokat,
ígérvényeket, szándéknyilatkozatokat) szóló tételes és a szükséges magyarázatokkal ellátott kimutatásról,
e) az átadásra kerülő egészségügyi szolgáltatókkal kapcsolatos tervezési feladatkörbe tartozó európai uniós
társfinanszírozású projektek helyzetéről,
f) az átadás-átvétel napján hatályos, illetve később hatályba lépő, harmadik személlyel szemben fennálló, adott
esetben nem jogszabályi rendelkezésen alapuló, de érvényesíthető bármilyen jogosultságról, igényről, a vitatott,
adott esetben per vagy más vitarendezési eljárás tárgyává tett kérdésről, az azzal kapcsolatos álláspontjáról és
annak indokairól, külön kiemelve az európai uniós programokkal kapcsolatos vitás kérdéseket,
g) az eszköz- és vagyonleltárról (ingatlanok jegyzéke figyelemmel azok terheire, illetve az 1990 után egészségügyi
ellátás céljára használt olyan ingatlanokra, amelyek egészségügyi funkciója megváltozott és egyéb közcélra sem
került hasznosításra, ingó vagyon és egyéb vagyonelemek összesített bemutatása), vagyoni értékű jogról,
h) az egészségügyi szolgáltatók költségvetési helyzetéről, tárgyévi költségvetés végrehajtásáról és előző évi
beszámolóról (kötelezettségvállalás-teljesítés, pénzeszköz állomány, pénzmaradvány-felhasználásokról,
beruházások és felújítások, vagyoni helyzete: saját tulajdonban álló, illetve egyéb jogcímen működtetett eszközés ingatlanvagyon, vagy más vagyonelem bemutatása, ezzel kapcsolatos nyilvántartások),
i) minden olyan körülményről, veszélyről, illetve lehetőség számbavételéről, amely az adott egészségügyi
szolgáltató működését érdemben befolyásolhatja, valamint az eredményes feladatellátáshoz szükséges további
tényekről, körülményekről,
j) a fenntartó önkormányzat által – az egészségügyi intézményeknél saját bevételként képződött – elvont és
az önkormányzathoz benyújtott igénylési kérelmet követően vissza nem utalt saját bevételrészről havi
bontásban.
8. § (1) Az egészségügyi szakellátás folyamatos biztosítása érdekében a költségvetési szervként működő egészségügyi
szolgáltató alapító okiratának módosítását a Kincstár 2011. december 28-áig jegyzi be a törzskönyvi nyilvántartásba.
(2) Az átadásra kerülő egészségügyi szolgáltató esetében az egészségügyi államigazgatási szerv az egészségügyi
szolgáltató kérelmére módosítja a működési engedélyt és a jogszabály alapján vezetett működési engedélyt
tartalmazó nyilvántartásban 2012. január 15-éig átvezeti a módosult adatokat.
(3) Az egészségbiztosítási szerv az átadásra kerülő egészségügyi szolgáltató finanszírozási szerződését figyelemmel
a fenntartó és a működési engedély változására 2012. május 1-jéig módosítja.
6. A megyei intézményeket fenntartó szervek 9. § (1) Az egészségügyi intézmények kivételével az átvett intézményekkel összefüggő intézmény-fenntartási feladatokat
a Kormány által rendeletben kijelölt szerv látja el.
(2) Az egészségügyi intézményekkel összefüggő intézmény-fenntartási feladatokat a kijelölt szerv látja el.
10. § (1) A Kormány által rendeletben kijelölt szerv, valamint a kijelölt szerv az átvett intézmény fenntartójának, alapítójának,
kezelőjének az átvett intézménnyel összefüggő jogai és kötelezettségei tekintetében jogutódja.
(2) A törvény hatálybalépésekor folyamatban levő ügyekben és a tartós jogviszonyokban a Kormány által rendeletben
kijelölt szerv, illetve a kijelölt szerv jár el fenntartóként.
11. § (1) Az átvett intézmények vagyonelemei, illetve az intézmények működését biztosító források terhére
a megállapodásban foglalt időponttól az átadás napjáig új kötelezettség a megyei intézmények esetében a területileg
illetékes megyei kormányhivatal kormánymegbízottjának, egészségügyi szolgáltató esetében a kijelölt szerv
vezetőjének jóváhagyása nélkül nem vállalható, valamint jóváhagyás nélkül nem létesíthető foglalkoztatásra irányuló
jogviszony.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a megyei intézmények, illetve az egészségügyi szolgáltatók napi üzemi
működését érintően hozzájárulás nélkül 2011. december 28-áig vállalhatnak 2012. február 29-éig átnyúló időszakot
érintő kötelezettséget.
(3) A megyei önkormányzat vagyona, valamint a megyei önkormányzat intézményeinek vagyonelemei, illetve
az átadásra kerülő fővárosi egészségügyi szolgáltatók, valamint a működésükhöz kapcsolódó vagy azt elősegítő,
közvetlen vagy közvetett többségi részesedésükkel működő gazdasági társaságban meglévő tulajdoni részesedés és
vagyon elidegenítésére és megterhelésére 2012. január 1-jéig nem kerülhet sor. Ez alól kivételt képeznek azok
a vagyonelemek, amelyeket érintő jogügyletekről a megyei önkormányzat a 2011. évben döntést hozott, és az abból
befolyó bevételt a megyei önkormányzat a 2011. évi költségvetésében tervezte.
7. Intézményi biztos 12. § (1) A kormánymegbízott a Kormány által rendeletben kijelölt szerv kialakításának előkészítésére intézményi biztost
nevezhet ki.
(2) Az intézményi biztos megbízatása határozott időre, de legkésőbb 2011. december 31-ig szól. Az intézményi biztos
a megyei kormányhivatal minisztériumi főosztályvezető besorolású kormánytisztviselője.
(3) Az intézményi biztos kinevezésére vonatkozó javaslatot a kormánymegbízott megküldi a közigazgatási
minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium közigazgatási államtitkára
részére, aki a javaslat megküldésétől számított tizenöt napon belül kifogással élhet. A kifogásolt személy nem
nevezhető ki intézményi biztosnak.
(4) Ha az intézményi biztos a kinevezése előtt ügyész, igazságügyi alkalmazott, főjegyző, jegyző, aljegyző, közigazgatási
szerv köztisztviselője, más államigazgatási szerv kormánytisztviselője, közalkalmazott, fegyveres szervek hivatásos
állományú tagja volt, az intézményi biztosi megbízatásának megszűnésekor benyújtott írásbeli kérelmére
őt intézményi biztosi kinevezését megelőző munkakörébe kell helyezni.
(5) Ha az intézményi biztos kinevezése előtt bíró volt és intézményi biztosi megbízatásának megszűnésekor úgy
nyilatkozott, hogy ismét bíróvá történő kinevezését kéri, valamint a bírói kinevezéséhez szükséges feltételeknek
eleget tesz – ide nem értve a pályaalkalmassági vizsgálaton való részvételt – akkor őt kérelmére pályázat kiírása nélkül
a köztársasági elnök – a hatáskörrel rendelkező szerv javaslatára – határozatlan időre bíróvá kinevezi.
(6) Ha az ügyész, illetve a bíró szolgálati viszonya intézményi biztosi kinevezésével szűnik meg, az intézményi biztosi
megbízatás időtartamát ügyészségi, illetve bírósági szolgálati viszonyban töltött időnek kell számítani, ha az ügyész
vagy a bíró az intézményi biztosi megbízatásának megszűnését követően ismét ügyészségi vagy bírósági szolgálati
viszonyt létesít.
8. Az átvett intézmények foglalkoztatottai és a megyei önkormányzati hivataloknál foglalkoztatott
köztisztviselők
13. § (1) A (2)–(3) bekezdésben meghatározott szervek foglalkoztatotti állományába kerülnek a megyei önkormányzati
hivataloknál és gazdasági ellátó szervezeteinél a fenntartott intézmények működtetését, irányítását végző
köztisztviselők, közalkalmazottak és munkavállalók (a továbbiakban: foglalkoztatottak).
(2) Az egészségügyi intézmények működtetését, irányítását ellátó foglalkoztatottak a kijelölt szerv állományába, az egyéb
megyei intézmények működtetését, irányítását, valamint az átvett intézményekkel és az intézmények feladataival
összefüggésben szakmai feladatokat ellátó foglalkoztatottak a Kormány által rendeletben kijelölt szerv állományába
kerülnek át, kivéve, ha a kijelölt szerv vezetője vagy a kormánymegbízott az érintett személy foglalkoztatásához nem
járul hozzá. Az át nem vett foglalkoztatottak álláshelyei a kijelölt szerv és a Kormány által rendeletben kijelölt szerv
állományába kerülnek át.
(3) A megyei önkormányzatok hivatalaiból és gazdasági ellátó szervezeteiből az átvett egészségügyi intézmények
fenntartásával összefüggésben funkcionális feladatokat ellátó köztisztviselők és munkavállalók a kijelölt szerv,
az egyéb átvett intézmények ezen feladatokat ellátó köztisztviselői és munkavállalói a Kormány által rendeletben
kijelölt szerv állományába kerülnek, kivéve, ha a kijelölt szerv vezetője vagy a kormánymegbízott az érintett személy
foglalkoztatásához nem járul hozzá. Az át nem vett foglalkoztatottak álláshelyei a kijelölt szerv és a Kormány által
rendeletben kijelölt szerv állományába kerülnek át.
(4) A tulajdonjog és fenntartói jog átszállása nem érinti az intézmények által foglalkoztatottak közalkalmazotti
jogviszonyát, illetve munkaviszonyát.
(5) A megyei önkormányzatok gazdasági ellátó szervezeteinél foglalkoztatott munkavállalók tekintetében meg valósuló
jogviszonyváltás esetén a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 86/B–86/E. §-ait megfelelően
alkalmazni kell.
14. § (1) A munkáltatói jog gyakorlójának eltérő döntése hiányában e törvény erejénél fogva legkésőbb 2012. március 31.
napján megszűnik az átvett nem egészségügyi intézmény
a) nem közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatott vezetőjének, gazdasági vezetőjének, vezető
tisztségviselőjének, kuratóriuma vezetőjének a foglalkoztatási jogviszonya,
b) közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatott vezetőjének, gazdasági vezetőjének a vezetői megbízása.
A megszűnés nem érinti a jogszabályban vagy a foglalkoztatásra vonatkozó szerződésben meghatározott,
a megszűnéshez kapcsolódó juttatáshoz való jogot. Az átvett közoktatási intézmény vezetője megbízásának és
a megbízás visszavonásának jogát e törvény hatálybalépése és 2012. szeptember 1-je között az oktatásért felelős
miniszter gyakorolja.
(2) Az egészségügyi szolgáltató főigazgatójának és gazdasági igazgatójának e törvény hatálybalépésekor fennálló
foglalkoztatásra irányuló jogviszonya, vagy az intézmény vezetésére vagy a gazdasági igazgatói feladatok ellátására
kapott vezetői megbízása a főigazgatói, gazdasági igazgatói munkakör, illetve a vezetői megbízás (4) és (5) bekezdés
alapján történő betöltéséig fennmarad.
(3) A (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően a főigazgatói vagy a gazdasági igazgatói feladatok ellátására határozott időre
létesített jogviszony, illetve kapott vezetői megbízás a határozott idő lejártával szűnik meg abban az esetben, ha
a határozott idő lejártáig a főigazgatói vagy gazdasági igazgatói munkakör, illetve vezetői megbízás a (4) és
(5) bekezdés alapján még nem került betöltésre.
(4) Az egészségügyi szolgáltató főigazgatói és gazdasági igazgatói feladatainak ellátására e törvény hatálybalépése és
2012. március 31-e között pályázatot kell kiírni.
(5) A (2) bekezdés szerinti, az intézmény vezetésére vagy a gazdasági igazgatói feladatok ellátására irányuló jogviszony
vagy vezetői megbízás a (4) bekezdés szerinti pályázat alapján a főigazgatói vagy gazdasági igazgatói munkakör
betöltésével, vagy a főigazgatói, gazdasági igazgatói megbízás adásával egyidejűleg megszűnik. A megszűnéssel
egyidejűleg
a) a korábbi vezető beosztású közalkalmazottat a kinevezése szerinti munkakörében kell továbbfoglalkoztatni, vagy
b) a pályázat megnyerése esetén
ba) a közalkalmazott számára új vezetői megbízást kell adni vagy
bb) – ha jogszabály azt előírja, a Munka Törvénykönyve vezető állású munkavállalóra vonatkozó rendelkezései
alkalmazásával – vele új munkaviszonyt kell létesíteni.
(6) A jogviszony (5) bekezdés alapján történő megszűnése nem érinti a jogszabályban vagy a foglalkoztatásra vonatkozó
szerződésben meghatározott, a megszűnéshez kapcsolódó juttatáshoz való jogot.
(7) A tulajdonjog és fenntartói jog átszállása nem érinti az egészségügyi szolgáltatónál az egészségügyi tevékenység
végzésében egyéb jogviszony keretében közreműködő egészségügyi dolgozó munkavégzésére irányuló
jogviszonyát.
(8) Az átadásra kerülő egészségügyi szolgáltatóknál működő tulajdonosi felügyelő tanácsok e törvény hatálybalépését
követő napon megszűnnek. A megszűnésig a tanácsok tagjait megillető tiszteletdíjat a delegáló önkormányzat fizeti
meg.
9. Záró rendelkezések 15. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) a megyei intézmények fenntartásával kapcsolatos feladatokat ellátó szervet rendeletben kijelölje,
b) az a) pontban meghatározott szerv jogállását, működésének részletes szabályait, feladat- és hatáskörét, a szerv
feletti irányítási jogkörök gyakorlásának részletes szabályait,
c) a megyei önkormányzatoktól átvett intézményekhez kapcsolódó irányítási jogköröket, az intézmények
fenntartásával, irányításával és vezetésével kapcsolatos jogok és kötelezettségek részletes szabályait,
d) a fővárosi, megyei önkormányzatoktól átvett egészségügyi intézmények felett az egészségügyért felelős
miniszter által kijelölt egészségügyi államigazgatási szerv által gyakorolt feladat- és hatásköröket, az általa
gyakorolt jogokat és kötelezettségeket,
e) a megyei önkormányzatok nem egészségügyi intézményeinek átadás-átvételéről szóló megállapodás
megkötésének és tartalmának részletszabályait,
f) az egyes költségvetési szervek fenntartói feladatait ellátó szervek kijelölését,
g) az előkészítés, meg valósítás vagy fenntartás alatt álló európai uniós vagy egyéb nemzetközi forrásból
finanszírozott projektek átadás-átvételének részletes eljárásrendjét,
h) a megyei önkormányzatoktól átvett, üdülési céllal használt vagyonelemek tekintetében a fenntartói jogok
gyakorlására jogosult szervet
rendeletben szabályozza. (2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg az egészségügyi szakellátási felelősség állam által
történő átvételével összefüggésben
a) a fekvőbeteg-szakellátások és a hozzá kapcsolódó járóbeteg-szakellátások tekintetében
aa) a kapacitások felosztásának, újraosztásának, módosításának és átcsoportosításának,
ab) az ellátási területek meghatározásának, módosításának
az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvényben meghatározott szabályoktól
eltérő eljárási szabályait,
b) azoknak az ellátásoknak a körét, amelyek vonatkozásában az ellátási terület megállapítása során
az átfedésmentesség, illetve a szakmánkénti megállapítás követelményét nem kell figyelembe venni,
c) a kapacitásoknak és az ellátási területeknek az a) pont szerinti eljárásokban történő meghatározására kijelölt
államigazgatási szervet és az ezekben az eljárásokban véleményadásra jogosult szakértői szervet.
(3) Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy rendeletben jelölje ki az e törvény szerint vagyonkezelői
joggal rendelkező központi államigazgatási szervet.
16. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A törvény 2. § (1)–(2) bekezdése, (3) bekezdésének első mondata, és (5) bekezdése, a 3–4. §-ai, a 7. § (1) bekezdés,
9–10. §-ai, a 13–14. §-ai, a 17–19. §-ai, a 21–70. §, a 75. §, 76. § (1) és (3) bekezdése és a 77. § 2012. január 1-jén lépnek
hatályba.
(3) 2012. január 1-jén hatályát veszti e törvény 2. § (6)–(7) bekezdése. 2012. január 2-án hatályát veszti e törvény
18–78. §-ai.
(4) 2012. szeptember 2-án hatályát veszti a 14. § (1) bekezdés harmadik mondata.
17. § (1) A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvényben a védelmi titkársági feladatok ellátásához kapcsolódó jogviszonyok tekintetében
a jogutódlás egyes kérdéseit a megyei önkormányzat és a megyei kormányhivatal közötti megállapodás rögzíti,
melyet az érintettek legkésőbb 2012. január 31-ig megkötnek.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott megállapodás megkötésekor az átvett feladathoz kapcsolódó jogviszonyok alatt
minden jog és kötelezettség, valamint az átvett feladathoz tartozó létszám, és ahhoz tartozó eszköz- és
infrastruktúra-állomány is értendő.
10. A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény módosítása
18. § (1) A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) a következő 92/E. §-sal egészül ki:
„92/E. § (1) Ha törvény a helyi önkormányzat vagyonának az állam részére való átadásáról rendelkezik, e vagyon
tekintetében a 79. § (2) bekezdés a) pontja, a 80. § (2) bekezdése, a 92. § (14) bekezdése, a 92/C. § (6) bekezdése
rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
(2) A 80. § (5) bekezdése szerinti vagyon átruházásához a társuló önkormányzatok egyetértése szükséges.”
(2) Hatályát veszti az Ötv. 63/A. § n) pontjában az „az alapellátást meghaladó egészségügyi szakellátásról és” szövegrész,
a 69. §, és 70. §, valamint a 115. § (5) bekezdése.
11. A helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális
alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről szóló 1991. évi XX. törvény módosítása
19. § A helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek
feladat- és hatásköreiről szóló 1991. évi XX. törvény 113. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„113. § A fenntartó és a fővárosi közgyűlés jóváhagyja a megyei, fővárosi múzeumi szervezet éves munkatervét és
költségvetési előirányzatát.”
12. A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény módosítása
20. § (1) A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 6. § (5) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(5) 2012. június 30-ától a bíróság és a felek közötti írásbeli közlésekre a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló törvény elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
Természetes személyek esetén a beadványokat és más hivatalos iratokat papír alapon is be lehet nyújtani, illetve
kézbesíteni.”
(2) A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 7. § (5) bekezdésében a „2011. december
5-étől” szövegrész helyébe a „2012. június 30-ától” szöveg lép.
13. A helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási rendszeréről szóló 1992. évi LXXXIX. törvény
módosítása
21. § A helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási rendszeréről szóló 1992. évi LXXXIX. törvény 19. §-a következő
(1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Mentesül az (1) bekezdésben meghatározott tízéves elidegenítési tilalom alól a helyi önkormányzat, amennyiben
a támogatás igénybevételével keletkezett vagyon átadására a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei
önkormányzati intézmények, valamint a Fővárosi Önkormányzat egyes egészségügyi intézményeinek az átvételéről
 szóló törvény alapján került sor.”
14. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény módosítása
22. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 4. § (1) bekezdés
m) pont ma) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[E törvény alkalmazásában fenntartó:]
„ma) a központi költségvetési szerv, a megyei intézményeket fenntartó, Kormány által rendeletben kijelölt szerv
(a továbbiakban: megyei fenntartó), a helyi önkormányzat, a helyi önkormányzatok társulásairól és
együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény 8. §-a, 9. §-a, illetve 16. §-a szerinti intézményi társulás, a települési
önkormányzatok többcélú kistérségi társulása, a települési kisebbségi önkormányzat és a területi kisebbségi
önkormányzat (a továbbiakban együtt: állami fenntartó),”
23. § Az Szt. 88. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az állam a megyei fenntartó útján, valamint a fővárosi önkormányzat köteles gondoskodni
a) azoknak a szakosított ellátásoknak a megszervezéséről, amelyek biztosítására e törvény alapján a települési
önkormányzat nem köteles;
b) a szakosított szociális szolgáltatások területi összehangolásáról;”
24. § Az Szt. 90. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) A megyei fenntartó, illetve a fővárosi önkormányzat által fenntartott szakosított ellátást nyújtó intézmények
ellátási területe az egész megyére, illetve a fővárosra kiterjed.
(2) A megyei jogú város saját területén köteles az alapszolgáltatási és az átmeneti elhelyezést nyújtó ellátási
feladatokat megszervezni, valamint az államnak a megyei fenntartó útján teljesített ellátási kötelezettsége körébe
tartozó feladatok közül az idősellátás, továbbá – elő zetes igényfelmérésre alapozva – a lakossági szükségletek alapján
meghatározott legalább két további intézménytípus feladatait biztosítani. A megyei fenntartó azonban – szükség
esetén – a megyei jogú város lakosainak ellátását erre hivatkozva nem tagadhatja meg.”
25. § Az Szt. 90/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„90/A. § A szociális hatóság az e törvényben meghatározott ellátási kötelezettségek teljesítését folyamatosan
figyelemmel kíséri, és amennyiben az önkormányzat, illetve a megyei fenntartó az ellátási kötelezettségéből adódó
feladatainak, különösen fenntartói feladatának, illetve az önkormányzat a szolgáltatástervezési koncepció
elkészítésének nem tesz eleget, megfelelő határidő tűzésével felszólítja a feladat teljesítésére.”
26. § Az Szt. 91. §-a a következő (2)–(5) bekezdéssel egészül ki, egyidejűleg a § jelenlegi szövegének a jelölése (1) bekezdésre
változik:
„(2) A megyei fenntartó az állam 88. § (1) bekezdése szerinti ellátási kötelezettségének a szociális szolgáltatást nyújtó
a) szolgáltató, intézmény fenntartásával, vagy
b) szolgáltatót, intézményt működtető fenntartóval létrejött – a szociális szolgáltatás nyújtásának átvállalásáról szóló
– 90. § (4) bekezdése szerinti megállapodás, illetve ellátási szerződés megkötésével
tehet eleget.
(3) A (2) bekezdés a) pontja szerinti szolgáltató, intézmény létrehozásához, átszervezéséhez és megszüntetéséhez
a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter jóváhagyása szükséges.
(4) A (2) bekezdés b) pontja szerinti megállapodás, illetve ellátási szerződés megkötéséhez, módosításához és
megszüntetéséhez a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter jóváhagyása szükséges.
(5) A (3) és (4) bekezdés szerinti jogkörében a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter az adott megye
szolgáltatástervezési koncepciójában foglaltak figyelembevételével, a megyében elérhető szolgáltatások és az adott
szolgáltatás iránti társadalmi szükséglet alapján dönt.”
27. § (1) Az Szt. 92. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A megyei jogú város és a főváros koncepciója – a (4) bekezdésben foglaltakon túl tartalmazza különösen –
a) a megye, főváros területén működő szolgáltatási rendszer struktúráját, legfontosabb jellemzőit,
b) a szolgáltatások iránti igények alakulását, a várakozók számát, korösszetételét, legfontosabb szociális jellemzőit,
c) a szolgáltatások iránt jelentkező szükségletek alapján az intézményrendszer korszerűsítésének irányait.”
(2) Az Szt. 92. §-a a következő (6a) bekezdéssel egészül ki:
„(6a) A megye, a főváros területén működő nem állami és egyházi fenntartók kötelesek együttműködni és adatot
szolgáltatni a koncepció készítése során.”
(3) Az Szt. 92. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A szolgáltatástervezési koncepciót az önkormányzat az elfogadást megelőzően véleményezteti
az intézményvezetőkkel és a kisebbségi önkormányzat(ok)kal. A koncepció végleges változatának elfogadása során
a kialakított véleményeket az önkormányzat lehetőség szerint figyelembe veszi.”
28. § Az Szt. 94/A. § (1) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
[Az állami fenntartású intézmény esetén a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátás iránti kérelemről]
„e) a megyei fenntartó által fenntartott szociális intézmény esetén az intézményvezető”
[dönt.]
29. § (1) Az Szt. a következő 131/B. §-sal egészül ki:
„131/B. A megyei fenntartó által fenntartott szociális szolgáltatások fenntartásának költségeit az állam
feladatfinanszírozás útján biztosítja.”
(2) Az Szt. 132. § (1) bekezdés a következő x) ponttal egészül ki:
[Felhatalmazást kap a Kormány, hogy megállapítsa…]
„x) a megyei fenntartó kijelölését;”
30. § Az Szt. „Az Európai Unió jogának való megfelelés” alcímet megelőzően a következő 140/K. §-sal egészül ki:
„140/K. § (1) A megyei önkormányzatok által 2011. december 31-én fenntartott intézmények fenntartói joga
2012. január 1-jén a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei intézmények és a Fővárosi Önkormányzat
egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény erejénél fogva a megyei fenntartóra száll
át, ezt az időpontot követően a folyamatban levő ügyekben és a tartós jogviszonyokban a megyei fenntartó jár el
fenntartóként és beutaló szervként.
(2) A megyei önkormányzatok által megkötött és 2011. december 31-én érvényes ellátási szerződés 2012. január 1-jén
a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei intézmények és a Fővárosi Önkormányzat egyes egészségügyi
intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény erejénél fogva a megyei fenntartóra száll át.
(3) A megyei önkormányzatok által 2011. december 31-én fenntartott intézmények működési engedélyét a működést
engedélyező szerv 2012. január 31-éig hivatalból módosítja.”
31. § (1) Az Szt.
a) 58/A. § (2) bekezdésének záró mondatrészében a „hozzájárulásra” szövegrész helyébe a „hozzájárulásra,
feladatfinanszírozásra” szöveg,
b) 65. § (1) bekezdés b) pontjában a „megyei önkormányzat” szövegrész helyébe a „megyei fenntartó” szöveg,
c) 85/C. § (5) bekezdésében a „megyei, ” szövegrész helyébe a „megyei fenntartó és a” szöveg,
d) 90. § (4) bekezdésének első mondatában az „önkormányzat” szövegrész helyébe az „önkormányzat, megyei
fenntartó” szöveg,
e) 92. § (1) bekezdés a) pontjában, (2) bekezdésének nyitó szövegrészében a „helyi” szövegrész helyébe
a „fenntartó” szöveg,
f) 92. § (3) bekezdésének utolsó mondatában az „a helyi” szövegrész helyébe az „az” szöveg,
g) 92. § (3) bekezdés első mondatában az ”, illetve a megyei önkormányzat a településen, illetve a megyében”
szövegrész helyébe az „a településen” szöveg,
h) 115. § (1) bekezdésének első mondatában a „hozzájárulás” szövegrész helyébe a „hozzájárulás, illetve
a feladatfinanszírozás egy főre jutó összegének” szöveg
lép.
(2) Hatályát veszti az Szt.
a) 58/B. § (2) bekezdés első mondatában, 92. § (10) bekezdésében és 94/A. § (1) bekezdés b) pontjában a „megyei,”
szövegrész,
b) 92. § (5), (8) és (9) bekezdése.
(3) Hatályát veszi az egyes szociális tárgyú törvények módosításáról szóló 2003. évi IV. törvény 82. §-ának (5) bekezdése.
15. A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény módosítása
32. § A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban Kt.) 88. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) A fővárosi önkormányzat a fővárosi kerületi önkormányzatok, a Kormány általános hatáskörű területi
államigazgatási szerve a megye területén működő helyi önkormányzatok véleményének kikérésével és
közreműködésével – a közoktatási feladatok megszervezéséhez szükséges önkormányzati döntés előkészítését
szolgáló – feladatellátási, intézményhálózat-működtetési és köznevelési fejlesztési tervet (a továbbiakban együtt:
fejlesztési terv) készít. A fejlesztési terv készítésénél a Központi Statisztikai Hivatal, állami foglalkoztatási szerv
(a továbbiakban együtt: közreműködők), a területi gazdasági kamara, a fővárosi, megyei szülői és diákszervezet, a nem
állami, nem önkormányzati intézményfenntartók, a fővárosi, megyei szintű pedagógus-szakszervezet véleményét ki
kell kérni. A fejlesztési tervet a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve és, saját területére
vonatkozóan a megyei jogú város elkészíti, majd együttesen hagyják jóvá. A fejlesztési tervben önálló fejezetként
jelenik meg az e törvény 86–87. §-ában meghatározott kötelező – a Kormány általános hatáskörű területi
államigazgatási szerve által ellátott – feladatok ellátására, ennek keretei között a nyolcadik évfolyam elvégzése után
középfokú tanulmányok folytatása iránti igények teljesítésére vonatkozó terv. A fejlesztési tervnek az oktatási
feladatok ellátása tekintetében tartalmaznia kell a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve és
az önkormányzatok együttműködésének alapelveit, az oktatási intézményrendszer átjárhatóságának biztosítékait és
feltételeit. A fejlesztési terv elkészítésébe be kell vonni az érdekelt nemzetiségi önkormányzatokat. A fejlesztési terv
elkészítéséhez – az adott nemzetiséget közvetlenül érintő kérdésben – be kell szerezni az érintett települési és
országos nemzetiségi önkormányzat egyetértését. A fővárosi önkormányzat, illetve a Kormány általános hatáskörű
területi államigazgatási szervének megkeresésére a közreműködők kötelesek a fejlesztési terv elkészítéséhez
szükséges adatokat szolgáltatni. A fővárosi fejlesztési tervet a fővárosi önkormányzat határozattal adja ki. A megyei
fejlesztési tervet a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve készíti el, nyilvánosságra hozza
a honlapján, továbbá elektronikus úton megküldi az érintett önkormányzatoknak és a közoktatási intézményeknek.
E bekezdés alkalmazásában szülői és diákszervezet, pedagógus szakmai szervezet az a szervezet, amelyik
alapszabályának és bírósági nyilvántartásba vételének igazolásával a fővárosi önkormányzatnál vagy a Kormány
általános hatáskörű területi államigazgatási szervénél bejelentkezett.”
33. § (1) A Kt. 88. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A fejlesztési terv tartalmazza a közoktatás-szolgáltatás megszervezésének helyzetértékelését, a megoldásra váró
feladatokat, továbbá a főváros, illetve a megye területére vonatkozó középtávú beiskolázási tervet. A fejlesztési tervet
oly módon kell elkészíteni, hogy meg lehessen állapítani, hogy a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási
szerve és az egyes önkormányzatok milyen módon tesznek eleget a közoktatással összefüggő feladatellátási
kötelezettségüknek, továbbá az egyes településen állandó lakóhellyel, ennek hiányában tartózkodási hellyel
rendelkező gyermekek, tanulók hol vehetik igénybe az e törvényben meghatározott közoktatás-szolgáltatásokat,
különös tekintettel a kötelező felvételt biztosító óvodát, iskolát és a pedagógiai szakszolgálatokat. A beiskolázási
tervben kell meghatározni – a tanulói létszám várható alakulására tekintettel – az egyes iskolatípusok összes befogadó
képességét, az egyes iskoláknak a tankötelezettség teljesítésében, illetőleg a továbbtanulás feltételeinek
megteremtésében való feladatát. A nem helyi önkormányzat, nem állami szerv által fenntartott közoktatási
intézményt a fejlesztési terv elkészítésénél és módosításánál figyelembe kell venni, ha közoktatási megállapodás
keretében közreműködik a helyi önkormányzati kötelező feladat ellátásában, illetve a 81. § (11) bekezdésében
meghatározott esetben a fenntartó nyilatkozatát a települési önkormányzathoz eljuttatta, vagy az oktatásért felelős
miniszterrel közoktatási megállapodást kötött. Közoktatási megállapodás, illetve nyilatkozat hiányában a nem helyi
önkormányzat, nem állami szerv által fenntartott közoktatási intézményt a fejlesztési tervben nem lehet feltüntetni.”
(2) A Kt. 88. § (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) Ha községi, városi, fővárosi kerületi önkormányzat a tulajdonában lévő közoktatási intézménnyel a 86. §
(3) bekezdésében felsorolt feladat ellátását nem vállalja, értesíti a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási
szervét, a fővárosi kerületi önkormányzat esetén a fővárosi önkormányzatot a feladat átadásáról, amely
a (6) bekezdésben meghatározottak figyelembevételével, a 102. § (3) bekezdésében meghatározott eljárás
megtartásával dönt arról, hogy szükséges-e az átvett feladathoz a feladatot ellátó intézmény további működtetése.
A Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve, fővárosi kerületi önkormányzat esetén a fővárosi
önkormányzat kérésére a feladatot átadó önkormányzat az átadott feladat ellátását szolgáló intézmény vagyonát
köteles használatra átengedni a megyei fenntartónak, fővárosi kerületi önkormányzat esetén a fővárosi
önkormányzatnak vagy a vagyonkezelői jog gyakorlójának kijelölni (a továbbiakban a használati jog és
a vagyonkezelői jog együtt: használati jog). Az átadás ingyenesen történik. A feladat és a használat átadásának
időpontja – a felek eltérő megállapodásának hiányában – nevelési-oktatási feladat és intézmény esetén a bejelentést
követő év július 1-je, más közoktatási feladat és intézmény esetén pedig a bejelentést követő év január 1-je. Ha
a feladatot többcélú intézmény keretében látja el a községi, városi, fővárosi kerületi önkormányzat, és a feladat
ellátását szolgáló intézményi vagyon nem osztható meg, a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási
szerve, fővárosi kerületi önkormányzat esetén a fővárosi önkormányzat kérésére az intézmény teljes vagyonát –
az intézmény által ellátott feladatokkal együtt – használatra át kell engedni. Az e bekezdésben szabályozott
használatba adás ideje tíz évnél nem lehet rövidebb. A használatba adásra egyebekben a Magyar Köztársaság Polgári
Törvénykönyvének rendelkezéseit kell alkalmazni.”
(3) A Kt. 88. § (11) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(11) A fővárosi fenntartású közoktatási intézmény megszüntetéséhez, tulajdoni vagy fenntartói jogának nem állami,
nem helyi önkormányzati fenntartónak részben vagy egészben történő átengedéséhez a közgyűlés (8) bekezdésében
meghatározottak szerint hozott döntésére van szükség abban az esetben, ha a döntés nincs összhangban a fejlesztési
tervben foglaltakkal. A központ által fenntartott közoktatási intézmény megszüntetése, tulajdoni vagy fenntartói
jogának nem állami, nem helyi önkormányzati fenntartónak részben vagy egészben történő átengedése esetén
tájékoztatja a megyei közgyűlést.”
34. § (1) A Kt. 89/A. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A többcélú kistérségi társulási megállapodást, illetve annak módosítását a társulási tanács elnöke megküldi
a Kormány – területileg illetékes – általános hatáskörű területi államigazgatási szervének, és szükség szerint
kezdeményezi az átvett feladatokkal kapcsolatos megállapodás megkötését, módosítását. A Kormány általános
hatáskörű területi államigazgatási szerve, legkésőbb hatvan napon belül köteles a kezdeményezésről dönteni.”
(2) A Kt. 89/B. § (12) bekezdése helyére a következő bekezdés lép:
„(12) A közoktatási intézményfenntartó többcélú kistérségi társulás, a felsőoktatási intézmény, a nem állami, nem
önkormányzati intézményfenntartó, valamint a megyei fenntartó megállapodhat a szakképzés-szervezési társulással
a feladatok közös megszervezésében. A megállapodás előfeltétele, hogy a többcélú kistérségi társulás, a felsőoktatási
intézmény, a nem állami, nem önkormányzati intézményfenntartó, a megyei fenntartó az (5) bekezdés a) pontjában
meghatározottak szerint vállalja a szakképzésnek a regionális fejlesztési és képzési bizottság döntésének megfelelő
megszervezését.”
35. § A Kt. 90. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A sajátos nevelési igényű gyermekek nevelését ellátó óvoda, óvodai tagozat, óvodai csoport, iskola, iskolai tagozat,
osztály, csoport, továbbá a logopédiai intézet működési (felvételi) körzetének megállapításához a fenntartó helyi
önkormányzatnak be kell szereznie a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve, a főváros esetén
a fővárosi önkormányzat – fejlesztési tervre épített – szakvéleményét.”
36. § A Kt. 91. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervének vezetője az oktatásért felelős miniszter egyidejű
értesítésével rendkívüli szünetet rendel el, ha rendkívüli időjárás, járvány, természeti csapás vagy más elháríthatatlan
ok miatt a megye, főváros területén a nevelési-oktatási intézmények működtetése nem lehetséges. A Kormány
általános hatáskörű területi államigazgatási szervének vezetője a határozatához – kivéve, ha a késlekedés jelentős
veszéllyel vagy helyrehozhatatlan kárral járna – beszerzi az érdekelt önkormányzatok jegyzőinek véleményét.”
37. § A Kt. 102. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha – a megyei fenntartó kivételével – a fenntartó három vagy annál több nevelési-oktatási intézményt tart fenn,
köteles közoktatási ügyekkel foglalkozó bizottságot létesíteni és működtetni. Ha a fenntartó legalább hat
évfolyammal működő általános iskolát vagy középiskolát, illetve szakiskolát tart fenn, a fenntartói irányítással
összefüggő döntés-előkészítő munkában – az e törvény 17. §-a alapján pedagógus-munkakör betöltésére jogosító –
felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkező személynek kell közreműködnie.”
38. § (1) A Kt. 102. § (2) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A fenntartó)
„d) a minőségirányítási programban meghatározottak szerint működteti a minőségfejlesztés rendszerét, továbbá
rendszeresen – ha jogszabály másképp nem rendelkezik, négyévenként legalább egy alkalommal – ellenőrzi
a közoktatási intézmény gazdálkodását, működésének törvényességét, hatékonyságát, a szakmai munka
eredményességét, nevelési-oktatási intézményben továbbá a gyermek- és ifjúságvédelmi tevékenységet, a tanuló- és
gyermekbaleset megelőzése érdekében tett intézkedéseket; ha a fenntartó nem helyi önkormányzat, vagy nem
a központ, a tanuló- és gyermekbalesetet jelenti a Kormány általános hatáskörű – a nevelési-oktatási intézmény
székhelye szerint illetékes – területi államigazgatási szervének;”
(2) A Kt. 102. § (10) bekezdése az alábbi mondattal egészül ki:
„(10) A fenntartói jog átadásának tilalmára vonatkozó rendelkezéseket nem kell alkalmazni amennyiben az átadásra
a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei intézmények és a Fővárosi Önkormányzat egyes egészségügyi
intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény alapján kerül sor.”
39. § (1) A Kt. 107. § (8) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Szakmai ellenőrzést – a költségek biztosítása mellett – indíthat]
„b) fővárosi szinten a fővárosi önkormányzat, megyei szinten a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási
szerve a megyei, fővárosi fejlesztési terv, és az oktatáspolitikai célkitűzések előkészítése, meg valósulásának
megismerése,”
(2) A Kt. 121. § (1) bekezdése kiegészül a következő 47. ponttal:
[121. § (1) E törvény alkalmazásában]
„47. megyei fenntartó: a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények és
a Fővárosi Önkormányzat egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló törvény szerint kijelölt szerv.”
40. § A Kt. 119. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A közoktatás – fejlesztési tervben jóváhagyott – körzeti, térségi és országos feladatainak támogatásához
létrehozott közalapítvány bevételei törvényben vagy kormányrendeletben előírt egyéb befizetések, illetve
természetes személyek, jogi személyek vagy jogi személyiség nélküli szervezetek önkéntes befizetései, valamint
az alapító okiratában meghatározott egyéb bevételek. Az összeg felosztásába be kell vonni a fővárosi, megyei
gazdasági kamarákat, a nem állami, nem önkormányzati intézményfenntartókat is. A közalapítvány részben vagy
egészben kizárhatja a támogatottak köréből azt a közoktatási intézményt, amelynek fenntartója a fejlesztési tervben
foglaltakat nem fogadja el. A közalapítvány működéséhez szükséges költségeket a közalapítvány bevételéből kell
fedezni.”
41. § A Kt.
a) 81. § (1) bekezdés e) pontjában, a „fővárosi, megyei, megyei jogú városi önkormányzattal” szövegrész helyébe
az „a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervével, a főváros, megyei jogú város kötelező
feladata esetén az önkormányzattal” szövegrész,
b) 81. § (16) bekezdésében, 88. § (6) bekezdésében a „fővárosi, megyei önkormányzat részére” szövegrész helyébe
az „a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve, a főváros esetén a fővárosi önkormányzat
részére,” szövegrész,
c) 85. § (6) bekezdésében a „fővárosi, megyei önkormányzat szakvéleményét” szövegrész helyébe az „a Kormány
általános hatáskörű területi államigazgatási szervének, a főváros esetén fővárosi önkormányzatnak
a szakvéleményét”,
d) 86. § (3) bekezdésében, 87. § (1) bekezdésében a „megyei önkormányzat” szövegrész helyébe a „Kormány
általános hatáskörű területi államigazgatási szerve a megyei fenntartó útján, a megyei jogú város saját területén”
szövegrész,
e) 86. § (6) bekezdésében a „fővárosi, megyei önkormányzat” szövegrész helyébe a „Kormány általános hatáskörű
területi államigazgatási szerve a megyei fenntartó útján, a megyei jogú város saját területén” szövegrész,
f) 89. §-ában, a „fővárosi és megyei önkormányzat” szövegrész helyébe a „megyei fenntartó, főváros esetén
a fővárosi önkormányzat” szövegrész,
g) 87. § (4) bekezdésében, 88. § (5)–(7), (10) bekezdésében, 90. § (1) kezdésében a „fővárosi, megyei önkormányzat”
szövegrész helyébe a „Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve, a főváros esetén fővárosi
önkormányzat” szövegrész,
h) 88. § (4) bekezdésében az „Az önkormányzatok” szövegrész helyébe az „A megyei fenntartó és
az önkormányzatok” szövegrész,
i) 89/A. § (6)–(7) bekezdésében a „megyei önkormányzatra” szövegrész helyébe a „feladatellátási kötelezettség
a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervére, a használati jog a megyei fenntartóra”
szövegrész,
j) 89/B. § (7) bekezdésében a „megyei önkormányzat” szövegrész helyébe a Kormány általános hatáskörű területi
államigazgatási szervének” szövegrész
k) 90. § (3) bekezdésében a „fővárosi és megyei önkormányzat” szövegrész helyébe a „megyei fenntartó vagy
a fővárosi önkormányzat” szövegrész,
l) 37. § (2) bekezdésében a „működést engedélyező szervnél” szövegrész helyébe a „Kormány általános hatáskörű
területi államigazgatási szervénél” szövegrész,
m) 37. § (7) bekezdésében, 79. § (1), (3)–(4), (7)–(8) bekezdésében, 80. § (1)–(8) bekezdéseiben, 82. § (1)–(2) és
(5) bekezdésében, 91. § (2)–(3), (5)–(6) bekezdésében, 94. § (1) bekezdés n) pontjában, 94. § (3) bekezdés
n) pontjában, 102. § (10) bekezdésében a „működést engedélyező szerv” szövegrész helyébe a „Kormány
általános hatáskörű területi államigazgatási szerve” szövegrész,
n) 80. § (4), bekezdésében, a „működést engedélyező szerv” szövegrész helyébe az „a Kormány általános hatáskörű
területi államigazgatási szerve” szövegrész,
o) 80. § (5) bekezdésében, 102. § (10) bekezdésében a „működést engedélyező szervnek” szövegrész helyébe
a „Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervének” szövegrész,
p) 93. § (5) bekezdésében a „működést engedélyező szervet” szövegrész helyébe a „Kormány általános hatáskörű
területi államigazgatási szervét” szövegrész,
q) 94. § (3) bekezdés j) pontjában a „működést engedélyező szervi” szövegrész helyébe az „a Kormány általános
hatáskörű területi államigazgatási szerve általi”
r) 1. számú melléklet Első rész A nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő alkalmazottak, Iskolában és
kollégiumban alcímet követően a „fővárosi, megyei önkormányzat” szövegrész helyébe a „Kormány általános
hatáskörű területi államigazgatási szerve, főváros esetén a fővárosi önkormányzat”
szövegrész lép. 42. § Hatályát veszti a Kt.
a) 89/A. § (2)–(3) és (8) bekezdése,
b) 91. § (5) bekezdése,
c) 121. § (1) bekezdés 46. pontja.
16. A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló
1995. évi LXVI. törvény módosítása
43. § A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény (a továbbiakban:
Ltv.) 10. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) A Magyar Országos Levéltár a megyei levéltárak vagy a főváros önkormányzatának levéltára véleményének
elő zetes kikérésével gyakorolja a bíróságok, ügyészségek, a központi államigazgatási szervek területi és helyi szervei,
a rendvédelmi szervek szervezeti egységei részére készült iratkezelési szabályzatok kiadásával kapcsolatos egyetértési
jogát.”
44. § A Ltv. 15. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, valamint a paragrafus az alábbi (4) és (5) bekezdéssel
egészül ki:
„(3) A közlevéltár vezetőjét pályázat útján
a) a Magyar Országos Levéltár esetében a kultúráért felelős miniszter,
b) a megyei levéltárak esetében a kultúráért felelős miniszter egyetértésével a fenntartó,
c) az állami szaklevéltárak, a települési önkormányzatok, a köztestületek, a közalapítványok, és az egyéb közfeladatot
ellátó szervek levéltárai esetében a kultúráért felelős miniszter véleményének kikérésével a fenntartó
nevezi ki, illetve menti fel.
(4) A megyei levéltár alapító okiratának, szervezeti és működési szabályzatának elfogadásához és módosításához
a kultúráért felelős miniszter elő zetes egyetértése szükséges.
(5) A megyei levéltárak
a) stratégiai terve, éves szakmai feladatainak meghatározása ,
b) munkatervének, beszámolójának elfogadása,
c) költségvetésének feladatalapú tervezése,
d) fejlesztési és beruházási feladatainak meghatározása
során a kultúráért felelős miniszter véleményezési jogot gyakorol.”
45. § Az Ltv. 16. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Általános levéltár a Magyar Országos Levéltár, a megyei levéltár és a főváros önkormányzata által fenntartott
levéltár.”
46. § Az Ltv. 18. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„18. § (1) A megyei levéltár területi általános levéltárként az arra kijelölt államigazgatási szerv közvetlen felügyelete és
irányítása alatt működik. Illetékességi körébe tartozik a megye közigazgatási területén működő helyi és nemzetiségi
önkormányzatok testületeinek, hivatalainak és intézményeinek, ezek jogelődeinek levéltári anyaga, továbbá a megye
közigazgatási területén keletkezett minden olyan levéltári anyag, amely nem tartozik más levéltár illetékességi körébe.
(2) A fővárosi önkormányzat levéltára területi általános levéltárként a főváros önkormányzatának közvetlen
felügyelete és irányítása alatt működik. Illetékességi körébe tartozik a fenntartó önkormányzat, valamint
az illetékességi területén székhellyel rendelkező nemzetiségi önkormányzat testületének, hivatalainak és
intézményeinek, ezek jogelődeinek levéltári anyaga, továbbá a főváros közigazgatási területén keletkezett minden
olyan levéltári anyag, amely nem tartozik más levéltár illetékességi körébe.”
47. § Az Ltv. 20. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Ha a települési vagy nemzetiségi önkormányzat megszünteti levéltárát, annak anyagát a területileg illetékes
megyei levéltárban kell elhelyezni. Ilyen esetben a települési önkormányzat a levéltár céljait szolgáló vagyonát
használatra köteles átengedni a megyei levéltár fenntartójának.”
48. § (1) Az Ltv. 35. §-a a következő (11) bekezdéssel egészül ki:
„(11) A külföldi magyar levéltári kirendeltségek működtetésének és szervezetének, a levéltári kiküldöttek
kiválasztásának, szakmai irányításának és feladatának részletes szabályait a kultúráért felelős miniszter
a közigazgatás-szervezésért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben határozza meg.”
(2) Hatályát veszti az Ltv. 34. §-ának (2) bekezdésében az „önkormányzati” szövegrész.
17. A helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló 1996. évi XXV. törvény módosítása
49. § Az adósságrendezési eljárásról szóló 1996. évi XXV. tv. 13. § (1) bekezdés a) pontja helyébe az alábbi rendelkezés lép:
[13. § (1) Az adósságrendezés megindításának időpontjától a helyi önkormányzat]
„a) vagyoni kötelezettségvállalással járó döntést kizárólag külön törvényi felhatalmazás alapján hozhat,”
18. A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény módosítása
50. § A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 5. § s) pont
sa) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[E törvény alkalmazásában fenntartó:]
„sa) a központi költségvetési szerv, a megyei intézményeket fenntartó, Kormány által rendeletben kijelölt szerv
(a továbbiakban: megyei fenntartó), a helyi önkormányzat, a helyi önkormányzatok társulásairól és
együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény 8. §–9. §-a, illetve 16. §-a szerinti intézményi társulás, a települési
önkormányzatok többcélú kistérségi társulása, a nemzetiségi önkormányzat (a továbbiakban együtt: állami
fenntartó),”
51. § A Gyvt. 95. § (1) és (2) bekezdése, valamint a §-t megelőző alcím helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„Az állam megyei szintű feladatai, valamint a fővárosi és megyei jogú városi önkormányzat feladatai
(1) Az állam a megyei fenntartó útján, valamint a fővárosi és – a 94. § (2) bekezdésében meghatározott feladatain túl –
a megyei jogú városi önkormányzat az e törvényben foglaltak szerint biztosítja az otthont nyújtó ellátást és
az utógondozói ellátást. Az állam a megyei fenntartó útján és a fővárosi önkormányzat biztosítja a területi
gyermekvédelmi szakszolgáltatást.
(2) A megyei fenntartó, illetve a fővárosi önkormányzat által fenntartott otthont nyújtó, valamint utógondozói ellátást
biztosító intézmények ellátási területe – a megyei jogú város területének kivételével – a megyére, illetve a fővárosra
terjed ki.”
52. § A Gyvt. 96. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A települési önkormányzat és a megyei fenntartó a gyermekjóléti és gyermekvédelmi feladatainak ellátásáról
minden év május 31-éig – a külön jogszabályban meghatározott tartalommal – átfogó értékelést készít. Az értékelést –
települési önkormányzat esetén a képviselő-testület általi megtárgyalást követően – meg kell küldeni
a gyámhivatalnak. A gyámhivatal az értékelés kézhezvételétől számított harminc napon belül javaslattal élhet
a települési önkormányzat, illetve a megyei fenntartó felé, amely hatvan napon belül érdemben megvizsgálja
a gyámhivatal javaslatait és állásfoglalásáról, intézkedéséről tájékoztatja.”
53. § A Gyvt. 104. § (1) bekezdése a következő k) és l) ponttal egészül ki:
[A gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet ellátó állami és nem állami intézmény fenntartója]
„k) kijelöli és működteti az ideiglenes hatállyal elhelyezett gyermekek befogadására szolgáló nevelőszülőt és
gyermekotthont,
l) működteti az utógondozói ellátást igénylő fiatal felnőttek lakhatását biztosító külső férőhelyeket.”
54. § A Gyvt. a XX. Fejezetet megelőzően a következő 122. §-sal egészül ki:
„122. § (1) A megyei fenntartó a 95. § (1) bekezdés szerinti állami ellátási kötelezettségnek intézmény fenntartásával,
vagy – a területi gyermekvédelmi szakszolgáltatás kivételével – az intézményt működtető fenntartóval létrejött
ellátási szerződés megkötésével tehet eleget.
(2) Az (1) bekezdés szerinti intézmény létrehozásához, átszervezéséhez és megszüntetéséhez, valamint
az (1) bekezdés szerinti ellátási szerződés megkötéséhez, módosításához és megszüntetéséhez a miniszter
jóváhagyása szükséges. A miniszter ezen jogkörében a 96. § (6) bekezdése szerinti értékelésben foglaltak
figyelembevételével, a személyes gondoskodást nyújtó ellátás iránti helyi szükségletek alapján dönt.”
55. § (1) A Gyvt. a következő 161/C. §-sal egészül ki:
„161/C. § (1) A megyei önkormányzatok által 2011. december 31-én fenntartott intézmények fenntartói joga 2012.
január 1-jén a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények, valamint a Fővárosi
Önkormányzat egyes egészségügyi intézményeinek az átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény erejénél fogva
a megyei fenntartóra száll át, ezt az időpontot követően a folyamatban levő ügyekben és a tartós jogviszonyokban
a megyei fenntartó jár el fenntartóként.
(2) A megyei önkormányzatok által megkötött és 2011. december 31-én érvényes ellátási szerződés 2012. január 1-jén
a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények, valamint a Fővárosi
Önkormányzat egyes egészségügyi intézményeinek az átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény erejénél fogva
a megyei fenntartóra száll át.
(3) A megyei önkormányzatok által 2011. december 31-én fenntartott intézmények működési engedélyét a működést
engedélyező szerv 2012. január 31-éig hivatalból módosítja.”
(2) A Gyvt. 162. § (1) bekezdése a következő x) ponttal egészül ki:
[Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg]
„x) a megyei fenntartó kijelölését,”
56. § (1) A Gyvt.
a) 29. § (1) bekezdésében és (2) bekezdésének nyitó szövegrészében a „helyi” szövegrész helyébe a „fenntartó”
szöveg,
b) 97. § (1) bekezdésében az „önkormányzat” szövegrész helyébe az „önkormányzat, az állam” szöveg,
c) 135. § (1) bekezdés c) pontjában a „vezetője” szövegrész helyébe a „fenntartója, vezetője” szöveg,
d) 145. § (1) bekezdésében és (2) bekezdésének nyitó mondatrészében a „hozzájárulásra” szövegrész helyébe
a „hozzájárulásra, illetve feladatfinanszírozásra” szöveg
lép. (2) Hatályát veszti a Gyvt.
a) 157. § (4) bekezdése,
b) 160. § (2) bekezdése.
19. A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló
1997. évi CXL. törvény módosítása
57. § A muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény
(a továbbiakban: Kult. tv.) 45. §-a, és az azt megelőző alcím helyébe a következő rendelkezés lép:
„A megyei múzeumi szervezet és a megyei múzeum
45. § (1) Az állam a megyék közigazgatási területén a kulturális javak gyűjtéséről, őrzéséről, tudományos
feldolgozásáról, bemutatásáról és hozzáférhetővé tételéről, a régészeti örökség védelméről költségvetési szervként
működő megyei múzeumi szervezet fenntartásával gondoskodik.
(2) A megyei múzeumi szervezet az (1) bekezdésben meghatározott feladatok egységes ellátásának
intézményrendszere, amelyen belül különböző szakmai besorolású, önálló működési engedéllyel rendelkező muzeális
intézmények működnek.”
58. § A Kult. tv. a következő 45/A. §-sal egészül ki:
„45/A. § (1) A megyei múzeumi szervezet székhelye az önálló működési engedéllyel rendelkező megyei múzeum
(a továbbiakban: megyei múzeum). A megyei múzeum gyűjteményi anyagában legalább öt muzeológiai szakág
jelenik meg. Gyűjtőterülete az adott megye és az abban található megyei jogú város közigazgatási területére terjed ki.
E gyűjtőterülettől – szakmai és tudományos indokok alapján – a működési engedélyben eltérés engedélyezhető.
(2) A megyei múzeum:
a) közreműködik a miniszter és a kulturális örökségvédelmi hatóság (a továbbiakban: hatóság) területi feladatainak
ellátásában,
b) elősegíti a megyei múzeumi szervezet, illetőleg a megye közigazgatási területén tevékenykedő más muzeális
intézmények szakmai együttműködését, munkájuk összehangolását, valamint az illetékességi területén lévő egyéb
kulturális javak védelmét;
c) a megye közigazgatási területén és a megyében levő megyei jogú városban ellátja a régészeti lelőhelyek szakmai
nyilvántartását, mentését és régészeti feltárásokat végez;
d) szakmai nyilvántartása alapján adatokat szolgáltat a régészeti lelőhelyekről;
e) a régészeti feltárás esetén előkerült régészeti leletet, illetve lelőhelyet a múzeum köteles a hatóságnak
haladéktalanul bejelenteni;
f) részt vesz a megye közigazgatási területén lévő régészeti emlékek és a műemlékek vissza nem építhető, illetőleg
a helyszínen meg nem őrizhető töredékei és tartozékai muzeális közgyűjteményben történő elhelyezésében;
g) szakértőként részt vesz a régészetileg védett területek ellenőrzésében;
h) ellátja továbbá a megyei múzeumi szervezet működésével kapcsolatos funkcionális feladatokat.”
59. § A Kult. tv. a következő 45/B. §-sal egészül ki:
„45/B. § (1) A megyei múzeumot – a 39. § (2) bekezdése szerint – a fenntartó jelölheti ki, a miniszter elő zetes
egyetértésével.
(2) A megyei múzeumi szervezet (és egyben a megyei múzeum) vezetője a megyei múzeumigazgató, akit a fenntartó
pályázat útján, a miniszter elő zetes egyetértése esetén bíz meg, illetőleg vonja vissza megbízatását.
(3) A megyei múzeumi szervezet alapító okiratának, szervezeti és működési szabályzatának elfogadásához és
módosításához a miniszter elő zetes egyetértése szükséges.
(4) A megyei múzeumi szervezet 45. § (2) bekezdésében meghatározott tagintézményei esetén a 39. §
(3) bekezdésében felsorolt adatok megváltoztatásához, valamint működési engedélyük visszavonásához és
megszüntetésükhöz a miniszter elő zetes egyetértése szükséges.
(5) A megyei múzeumi szervezet
a) stratégiai terve, éves szakmai feladatainak meghatározása,
b) munkatervének, beszámolójának elfogadása,
c) költségvetésének feladatalapú tervezése,
d) fejlesztési és beruházásai feladatainak meghatározása
során a miniszter véleményezési jogot gyakorol.”
60. § A Kult. tv. 64. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„64. § (1) A települési könyvtári ellátás biztosítása a helyi önkormányzatok kötelező feladata.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feladatot a községi, városi, megyei jogú városi önkormányzat nyilvános
könyvtár fenntartásával, vagy nyilvános könyvtár szolgáltatásának megrendelésével teljesítheti.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott feladatot a fővárosi önkormányzat nyilvános könyvtár fenntartásával teljesíti.
(4) A megyei könyvtár költségvetési szerv, fenntartása az állam feladata. A megyei könyvtár nyilvános könyvtár.
(5) Amennyiben a megyei könyvtár székhelyén a települési könyvtári feladatokat is a megyei könyvtár látja el
megállapodás alapján, a székhely szerinti önkormányzat és az állam köteles a könyvtár működtetéséhez szükséges
támogatást együttesen biztosítani.”
61. § A Kult. tv. 66. §-a a következő új g) ponttal egészül ki:
[A megyei könyvtár a megye egész területére vonatkozóan az 55. § (1) bekezdésében és a 65. § (2) bekezdésében foglaltakon
túl:]
„g) könyvtárellátási szolgáltatásokat nyújt a települési nyilvános könyvtári szolgáltatások megszervezéséhez.”
62. § A Kult. tv. 68. §-a a következő új (2)–(3) bekezdésekkel egészül ki, ezzel egyidejűleg a § hatályos szövege (1) bekezdésre
módosul:
„(2) A megyei könyvtár alapító okiratának kiadásához, módosításához, szervezeti és működési szabályzatának
jóváhagyásához, a könyvtár igazgatójának vezetői megbízásához és annak visszavonásához, az igazgató munkájának
értékeléséhez a kultúráért felelős miniszter elő zetes egyetértése szükséges.
(3) A megyei könyvtár szakmai ellenőrzése a kultúráért felelős miniszter feladata, ennek keretében elő zetesen
véleményezi a megyei könyvtár
a) stratégiai tervét,
b) munkatervét és beszámolóját,
c) költségvetésének feladatalapú tervezését,
d) fejlesztési és beruházásai feladatainak meghatározását,
e) minőségpolitikai nyilatkozatát.”
63. § A Kult. tv. 75. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„75. § Közösségi színtér, illetve közművelődési intézmény működtetője az állam, települési önkormányzat,
önkormányzati társulás, valamint közművelődési megállapodás keretében egyéb szervezet (egyesület, alapítvány
stb.), illetőleg magánszemély lehet.”
64. § A Kult. tv. 84. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„84. § (1) Az állam és a fővárosi önkormányzat a megye települési (a fővárosi kerületek) önkormányzatai, nemzetiségi
önkormányzatai, közművelődési intézményei, szervezetei és közösségei részére, a közművelődési tevékenységek
elősegítése és fejlesztése érdekében közművelődési szakmai tanácsadásról és szolgáltatásról gondoskodik.
E feladatok ellátására közművelődési intézmény működtethető.
(2) Az állam és a fővárosi önkormányzat számára az e törvény szerinti közművelődési szakmai tanácsadás és
szolgáltatás működési feltételeinek biztosítása kötelező feladat.”
65. § A Kult. tv. 85. §-ának nyitó szövegrésze, valamint a)–d) pontjai helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„85. § Az állam és a fővárosi önkormányzat a közművelődési szakmai tanácsadás és szolgáltatás feladatkörében
a) elősegíti a megye közigazgatási területén működő települési önkormányzatok, nemzetiségi önkormányzatai
önkormányzatok és a megye közigazgatási területén működő közművelődési szervezetek művelődési céljainak
meg valósulását,
b) együttműködik az országos közművelődési szakmai tanácsadást és szolgáltatást biztosító szervvel, az országos
szakmai érdek-képviseleti szervezetekkel,
c) közművelődési tevékenységgel összefüggő elemzéseket és fejlesztő programokat készít és hasznosít,
d) részt vesz a térség nemzetközi, országos, megyei, fővárosi közművelődési rendezvényeinek szervezésében,
gondozza a kistérségi, megyei, regionális, országos és nemzetközi kulturális kapcsolatokat,
e) gyűjti és összesíti a közművelődési információkat, megyei (fővárosi) adattárat kezel,
f) elősegíti a megye (főváros) környezeti, művészeti, közművelődési értékeinek, sajátosságainak bemutatását,
g) végzi a közművelődési tevékenységek szervezőinek, vezetőinek szakmai képzését és továbbképzését.”
66. § A Kult. tv. 86. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„86. § A miniszter és a fővárosi önkormányzat a 85. § alapján rendeletben határozza meg:
a) a megyei, illetve a fővárosi közművelődési szakmai tanácsadó és szolgáltató feladatait, intézményi szervezeti
kereteit, formáit, költségvetési támogatását,
b) a szakmai tanácsadás és a szolgáltatások díjköteles és díjmentességi körét.”
67. § A Kult. tv. 88. § e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A miniszter ágazati irányító feladat- és hatáskörében:]
„e) véleményezési jogot gyakorol a települési önkormányzatok közművelődési intézményeinek létesítése,
átszervezése, szüneteltetése, megszüntetése esetén,”
68. § A Kult. tv. 90. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„90. § A fővárosi és a települési önkormányzatok a közművelődési feladataik ellátásához a költségvetési törvény szerint
normatív állami hozzájárulásban részesülnek.”
20. Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény módosítása
69. § (1) Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) 141. § (3) bekezdése a következő l) ponttal
egészül ki:
[Az állam felelőssége körében az állam kötelezettségét képezi különösen]
„l) a fekvőbeteg-szakellátás, valamint a járóbeteg-szakellátás feltételrendszerének meghatározása és biztosítása.”
(2) Az Eütv. 150. § (1) bekezdés a következő f) ponttal egészül ki:
[A miniszter az e törvényben foglaltaknak, valamint a Kormány egészségpolitikai döntéseinek megfelelően ellátja
az egészségügy ágazati irányítását. Így különösen]
„f) egészségügyi szakmai felügyelet gyakorlása körében módszertani és szakmai irányítási feladatokat lát el,
kapcsolatot tart a nem állami fenntartású egészségügyi szolgáltatók fenntartóival, figyelemmel kíséri és véleményezi
azok szakmai fejlesztési programját, továbbá egységes szempontok kidolgozásával irányítja az intézményfelügyeleti
tevékenység végzését,”
(3) Az Eütv. 150. § (1) bekezdés g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A miniszter az e törvényben foglaltaknak, valamint a Kormány egészségpolitikai döntéseinek megfelelően ellátja
az egészségügy ágazati irányítását. Így különösen]
„g) irányítja az egészségügy területén működő országos intézeteket, valamint az állam tulajdonába, illetve
fenntartásába tartozó fekvőbeteg-szakellátást vagy fekvőbeteg- és hozzá kapcsolódó járóbeteg-szakellátást végző
egészségügyi szolgáltatókat,”
(4) Az Eütv. 152. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A helyi önkormányzat gondoskodik a tulajdonában vagy fenntartásában lévő fekvőbeteg-szakellátó, valamint
járóbeteg-szakellátó egészségügyi szolgáltató működtetéséről.”
(5) Hatályát veszti az Eütv.
a) 146/A–146/B. § és a 146/A. §-t megelőző alcíme,
b) 149/A–149/D. § és a 149/A. §-t megelőző alcíme,
c) 143. §–ban az „a Regionális Egészségügyi Tanácsokat (a továbbiakban: RET)” szövegrész.
21. A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény módosítása
70. § A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 110. § (3) bekezdése
a következő d) ponttal egészül ki:
[Nincs helye a végrehajtás felfüggesztésének, ha a határozat]
„d) egészségügyi szolgáltató számára közfinanszírozott ellátások biztosításához szakellátási kapacitást vagy ahhoz
kapcsolódó ellátási területet állapít meg.”
22. Az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények
módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény módosítása
71. § Az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló
2005. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Gytv.) 12. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Intézeti gyógyszertár a 16. § (2) bekezdésben foglalt esetben a gyógyszerhiánnyal érintett gyógyszert másik
intézeti gyógyszertártól is beszerezheti.”
72. § (1) A Gytv. 16. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha a forgalomba hozatali engedély jogosultja a gyógyszert Magyarország területén nem kívánja forgalmazni, ezt
a tényt az utolsó gyártási tétel gyógyszer-nagykereskedőnek történő átadásakor, de legkésőbb a forgalmazás várható
megszüntetése előtt három hónappal a vele szerződéses jogviszonyban álló gyógyszer-nagykereskedőkkel,
a gyógyszerészeti államigazgatási szervvel és az egészségbiztosítási szervvel tudatni köteles, úgy, hogy a forgalmazás
várható idejének megszűnéséig a gyógyszer addigi felhasználásából számított szükséges mennyiség rendelkezésre
állását biztosítja. A forgalomba hozatali engedély jogosultja által bejelentett és az ellátáshoz szükséges készlet
rendelkezésre állását a gyógyszerészeti államigazgatási szerv vizsgálja.
(2) Ha a forgalomba hozatali engedély jogosultja Magyarországon a gyógyszerrel a folyamatos ellátást nem tudja
biztosítani és a biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátásról szóló 2006. évi
XCVIII. törvény (a továbbiakban: Gyftv.) 21. § (4) bekezdésében foglalt gyógyszerhiány esete áll fenn vagy
az előreláthatólag bekövetkezik, a forgalomba hozatali engedély jogosultja ezt a tényt, valamint ennek időtartamát,
az ezen idő alatt is elérhető mennyiség nagyságrendjét a vele szerződéses jogviszonyban álló
gyógyszer-nagykereskedőkkel, a gyógyszerészeti államigazgatási szervvel és az egészségbiztosítási szervvel
haladéktalanul tudatni köteles.”
(2) A Gytv. 16. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A forgalomba hozatali engedély jogosultjának biztosítania kell, hogy a Magyarországon vele szerződésben álló
gyógyszer-nagykereskedők együttesen az egészségügyért felelős miniszter rendeletében meghatározott hatóanyagú
gyógyszerekből az ott meghatározott mennyiségű készlettel folyamatosan rendelkezzenek. Az érintett hatóanyagok
köre a gyógyszerészeti államigazgatási szerv javaslata alapján kerül meghatározásra.”
(3) A Gytv. 16. §-a a következő (6) és (7) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Az (2) bekezdés szerinti gyógyszerhiányra vonatkozó bejelentést a gyógyszerészeti államigazgatási szerv
honlapján közzéteszi és erről az állami egészségügyi, katasztrófa- és védelmi készlet kezelőjét és az egészségbiztosítási
szervet értesíti.
(7) Az (2) bekezdés szerinti gyógyszerhiány esetében a forgalomba hozatali engedély jogosultja és
a gyógyszer-nagykereskedő a gyógyszerhiány kezelése érdekében az egészségügyért felelős miniszter rendeletében
foglaltak szerint köteles együttműködni az állami egészségügyi, katasztrófa- és védelmi készlet kezelőjével,
a gyógyszerészeti államigazgatási szervvel és az egészségbiztosítási szervvel.”
73. § (1) A Gytv. 25. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Azt a gyógyszert, amely az EGT-megállapodásban részes államban nem, de más országban forgalomba hozatali
engedéllyel rendelkezik, különleges esetben gyógyászati célra akkor lehet alkalmazni, ha felhasználását különös
méltánylást érdemlő betegellátási érdek vagy a Gyftv. 21. § (4) bekezdésében foglalt gyógyszerhiány indokolja, és
alkalmazását – a külön jogszabályban meghatározott feltételek szerint – a gyógyszerészeti államigazgatási szerv
engedélyezte. Azt a gyógyszert, amelyet az EGT-megállapodásban részes államban forgalomba hozatalra
engedélyeztek, gyógyászati célra akkor lehet alkalmazni, ha azt a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően
a gyógyszerészeti államigazgatási szervnek bejelentették.”
(2) A Gytv. 25. § a következő (6a) bekezdéssel egészül ki:
„(6a) Gyógyszert a (6) bekezdésben foglaltakon túl akkor is lehet indikáción túli gyógyszerrendelés keretében rendelni,
illetve alkalmazni, ha
a) az adott indikációban forgalomba hozatalra engedélyezett gyógyszerhez a beteg hozzájutása olyan aránytalanul
nagymértékben akadályozott, ami a gyógyszeres kezelés megkezdésének késlekedése miatt visszafordíthatatlan
egészségkárosodáshoz vezethet,
b) jogszabály szerinti bizonyítékok alapján az adott gyógyszer indikáción túli alkalmazásával esély van a gyógyszeres
kezelés sikerességére, illetve a beteg állapotának javítására vagy stabilizálására, és
c) a (6) bekezdés b)–c) pontjában foglaltak teljesülnek.”
74. § (1) A Gytv. 32. § (5) bekezdésének g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy]
„g) az orvosi, a sürgős szükség esetén indokolt indikáción túli, valamint a gyógyszerhiány esetén történő
gyógyszerrendelés szabályait,”
[rendeletben szabályozza.]
(2) A Gytv. 32. § (5) bekezdése a következő s)–u) ponttal egészül ki:
[Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy]
„s) a 16. § (5) bekezdése szerinti, a folyamatos ellátás biztosításához szükséges készletek mennyiségét, és
hatóanyagok körét,
t) a farmakovigilanciával kapcsolatos szabályokat,
u) a gyógyszerhiány kezelése érdekében a gyógyszerhiánnyal érintett gyógyszer forgalomba hozatali engedély
jogosultja, a gyógyszer-nagykereskedő, az állami egészségügyi, katasztrófa- és védelmi készlet kezelője,
az egészségbiztosítási szerv, valamint a gyógyszerészeti államigazgatási szerv közötti együttműködésre vonatkozó
szabályokat”
[rendeletben szabályozza.]
23. Az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény módosítása
75. § (1) Az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény (a továbbiakban: Eftv.) 1. § (2) bekezdése
a következő g) ponttal egészül ki:
[E törvény alkalmazásában]
„g) egészségügyi térség: megközelítőleg 0,9–1,6 millió biztosított ellátásáért felelős olyan térség, amelyhez tartozó
egészségügyi intézményekben a finanszírozható szakmák többségében a progresszivitás minden szintjén ellátás
nyújtható;”
(2) Az Eftv. 5/A. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Amennyiben az egészségügyi szolgáltató ellátási területe a nyújtott szolgáltatások tekintetében nem egységes,
az ellátási területet külön járó- és külön a fekvőbeteg-szakellátásban, az e törvény végrehajtásáról szóló rendeletben
meghatározott ellátások kivételével szakmánként, illetve progresszivitási szinteknek megfelelő bontásban kell
megadni.”
(3) Az Eftv. 5/A. §-a a következő (7a) bekezdéssel egészül ki:
„(7a) A kapacitásokat és az ellátási területeket érintő változásokat a (7) bekezdés szerinti nyilvántartáson a változás
hatálybalépésével egyidejűleg át kell vezetni.”
(4) Az Eftv. 16. § (14) bekezdése a következő k) és l) ponttal egészül ki:
[Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben határozza meg]
„k) az egészségügyi ellátás térségi felosztásának szabályait, az egészségügyi ellátási térségeket,
l) azoknak az ellátásoknak a körét, amelyek vonatkozásában az ellátási terület megállapítása
során a szakmánkénti megállapítás követelményét nem kell figyelembe venni.”
24. A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény módosítása
76. § (1) A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: Ktjv.) 1. § b) pontja az alábbiak szerint
módosul:
[E törvény hatálya]
„b) a kormányhivatalok és a központi hivatalok területi, helyi szerve, a megyei, fővárosi kormányhivatal, a Rendőrség,
a büntetésvégrehajtás és a katasztrófavédelem szervei, valamint a Kormány által intézményfenntartásra kijelölt szerv”
[[a továbbiakban a)–b) pont együtt: államigazgatási szerv] kormánytisztviselőinek és kormányzati ügykezelőinek
(a továbbiakban: kormánytisztviselő, ügykezelő) kormánytisztviselői jogviszonyára, továbbá a minisztérium és
a Miniszterelnökség közigazgatási államtitkárainak és helyettes államtitkárainak (a továbbiakban: szakmai vezető)
jogviszonyára terjed ki.]
(2) A Ktjv. az alábbi új, 6/C. §-sal egészül ki:
„6/C. § (1) A munkáltató személyében a jogszabály rendelkezése folytán bekövetkező olyan változás esetén, ha
a munkáltató egésze vagy egy része (szervezeti egysége, anyagi és nem anyagi erőforrásainak vagy feladat- és
hatáskörének meghatározott csoportja) a köztisztviselők jogállásáról szóló törvény hatálya alól az e törvény hatálya alá
tartozó munkáltatóhoz kerül, a munkáltató érintett szervezete, illetve tevékenysége keretében foglalkoztatott
köztisztviselő közszolgálati jogviszonya – a (3), (4) és a (9) bekezdésben foglalt kivétellel – a jogállásváltozás
időpontjában kormánytisztviselői jogviszonnyá alakul át.
(2) A jogviszony átalakulásáról az érintetteket az átvevő munkáltató az átalakulást követő harminc napon belül
tájékoztatja.
(3) A jogviszony kormánytisztviselői jogviszonnyá történő átalakulását követő negyvenöt napon belül a köztisztviselőt
a kormánytisztviselői jogviszonyra vonatkozó szabályok szerint be kell sorolni, és illetményét meg kell állapítani.
(4) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően nem alakul át a köztisztviselő jogviszonya, ha az átvevő munkáltató
e törvény rendelkezései alapján nem létesíthet kormánytisztviselői jogviszonyt az átadással érintett köztisztviselővel,
ebben az esetben a közszolgálati jogviszony a törvény erejénél fogva az átadás időpontjában megszűnik. A jogviszony
megszűnéséről a köztisztviselőt az átadás napjával írásban értesíteni kell. A jogviszony megszűnése esetén
a köztisztviselő számára a Ktv. 19. § alkalmazásával megállapított végkielégítést kell megfizetni.
(5) Határozatlan időtartamú közszolgálati jogviszony – eltérő törvényi rendelkezés hiányában – határozatlan
időtartamú kormánytisztviselői jogviszonnyá alakul át. Teljes munkaidőben történő foglalkoztatás esetén a jogviszony
teljes munkaidős kormánytisztviselői jogviszonnyá alakul át.
(6) Az átalakult jogviszony esetén a köztisztviselőnek az átalakulással érintett, a köztisztviselők jogállásáról szóló
törvény hatálya alá tartozó munkáltatónál közszolgálati jogviszonyként elismert idejét úgy kell tekinteni, mintha azt
az átvevő munkáltatónál töltötte volna el.
(7) A közszolgálati jogviszonyban álló vezető jogviszonyának átalakulását követően – a kormánytisztviselői
jogviszonyra vonatkozó szabály figyelembevételével – kell a vezetői munkakör szintjét és megnevezését
megállapítani.”
(3) A Ktjv. 19. § (3) bekezdése az alábbiak szerint módosul:
„(3) A központi államigazgatási szerv legalább megyei illetékességű területi szervénél, a Kormány által
intézményfenntartásra kijelölt szervnél, valamint a rend őrség, a katasztrófavédelem és a büntetésvégrehajtás, és
az Országos Egészségbiztosítási Pénztár legalább megyei illetékességű belső igazgatási szerveinél
az illetménykiegészítés mértéke a felsőfokú iskolai végzettségű kormánytisztviselő esetében az alapilletményének
30%-a, a középiskolai végzettségű kormánytisztviselő esetében az alapilletményének 10%-a.”
25. A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok
kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló
2010. évi CXXVI. törvény módosítása
77. § A fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 15. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) A törzshivatal kormánytisztviselői, valamint munkavállalói felett a munkáltatói jogokat – ha jogszabály kivételt
nem tesz – a kormánymegbízott gyakorolja. A törzshivatalnál szolgálatot teljesítő katonák, fegyveres szervek hivatásos
állományú tagjai, illetve a Honvédelmi Minisztérium és a Belügyminisztérium állományába tartozó, de
a törzshivatalnál munkát végző kormánytisztviselők esetében a munkáltatói jogok gyakorlásának szabályait külön
jogszabály határozza meg.”
26. A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény módosítása
78. § (1) A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: Kötv.) 1. §-a helyébe
a következő rendelkezés lép:
„1. § Az Országgyűlés az államháztartás központi alrendszerének (a továbbiakban: központi alrendszer) 2011. évi
a) bevételi főösszegét 12 974 191,6 millió forintban,
b) kiadási főösszegét 14 491 291,2 millió forintban,
c) hiányát 1 517 099,6 millió forintban állapítja meg.”
(2) A Kötv. 5. §-a az alábbi (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Az (1) bekezdés szerinti céltartalék terhére támogatható a központi költségvetési szerveknél a feladatok
változásával, a szervezetek, szervezetrendszerek korszerűsítésével, a feladatellátás ésszerűsítésével meg valósuló,
kiadás- és költségvetési támogatás-megtakarítást eredményező létszámcsökkentések személyi és munkaadókat
terhelő járulék kifizetése. Az előirányzatok átcsoportosítására a Kormány kap felhatalmazást.”
(3) A Kötv. 31. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Nemzeti Adó- és Vámhivatal fejezet, 1. Nemzeti Adó- és Vámhivatal Igazgatása cím, 1. Működési költségvetés
előirányzat-csoport, 1. Személyi juttatások kiemelt előirányzatán legfeljebb 18 000,0 millió forint, a 2. Munkaadókat
terhelő járulékok kiemelt előirányzatán legfeljebb 4860,0 millió forint előirányzat-módosítás engedélyezhető, ha
a költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet 2. cím, 1. Általános forgalmi adó alcím előirányzata, 2. Jövedéki
adó alcím előirányzata a 3. cím, 1. Személyi jövedelemadó alcím előirányzata, a Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 1. cím,
1. Munkáltatói nyugdíjbiztosítási járulék alcím előirányzata, a 2. alcím, 1. Biztosított által fizetett nyugdíjjárulék
jogcím-csoport előirányzata, az Egészségbiztosítási Alap fejezet, 1. cím, 1. Munkáltatói egészségbiztosítási járulék
alcím előirányzata, a 2. Biztosítotti egészségbiztosítási járulék alcím előirányzata együttesen legalább 101,0%-ban
teljesül.”
(4) A Kötv. 36. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Ha a helyi önkormányzat normatív hozzájárulásról és támogatásról való lemondása olyan – nem helyi
önkormányzat részére történő – feladatellátással függ össze, amelyre a feladatot átvevő jogosult a 13. §, illetve a 42. §
szerinti normatív hozzájárulás és támogatás igénybevételére, a feladatátadással év közben felszabaduló összeggel
a helyi önkormányzatokat megillető normatív hozzájárulás és támogatás, illetve az Önkormányzati fejezeti tartalék
előirányzatát csökkenteni kell, és az annak további folyósításáról gondoskodó minisztériumi fejezet ilyen célú
előirányzatát meg kell emelni.”
(5) A Kötv. 39. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A (2) és (3) bekezdés szerinti illetékbevételt a Kincstár – a (6) bekezdésben foglalt kivétellel – a tárgyhónapot
követő hónap 20-áig utalja át a fővárosi, a megyei, és a megyei jogú városi önkormányzatok pénzforgalmi számlájára.”
(6) A Kötv. 39. §-a a következő új (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A (3) bekezdés alapján a megyei önkormányzatokat a 2011. december 1-jétől beszedett illetékből megillető
részesedés – a NAV kimutatása alapján – a központi költségvetés bevételét képezi.”
(7) A Kötv. 75. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az Országgyűlés 2011. december 1-jei hatállyal lemond a Magyar Államnak a Várpalota és Régiója
Környezetvédelmi Rehabilitációs Programra létrehozott céltársulásban részt vevő Balatonalmádi, Berhida, Ősi, Öskü,
Pétfürdő, Tés, és Várpalota települések önkormányzataival szemben fennálló kölcsön követelés tőke- és
kamatösszegéről.”
(8) A Kötv. 76. §-a a következő (3)–(5) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az államháztartásért felelős miniszter a Magyar Állam nevében kötelezettséget
vállaljon az Európa Tanács Fejlesztési Bank (a továbbiakban: CEB) 2011. évi 386. számú határozatában szereplő
17 904 000 euró összegnek megfelelő alaptőke emelésre. A tőkeemelésből
a) 2 004 000 euró összeg a CEB tartalékai terhére, Magyarország részére történő jóváírásként valósul meg,
b) 15 900 000 euró összeg a Magyar Állam feltételes fizetési kötelezettségvállalásával a lehívható tőkerészt növeli.
(4) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az államháztartásért felelős miniszter a Magyar Állam nevében kötelezettséget
vállaljon a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank (a továbbiakban: Világbank) 2011. évi 613. számú határozatában
szereplő 274 565 260 USD összegnek megfelelő alaptőke emelésre. A tőkeemelésből
a) 16 473 915,6 USD összegű fizetési kötelezettséget a Világbank felé nemzeti valutában, a 2012–2016. években,
egyenlő részletekben kell teljesíteni,
b) 258 091 344,4 USD összeg a Magyar Állam feltételes fizetési kötelezettségvállalásával a lehívható tőkerészt növeli.
(5) Az Országgyűlés
a) jóváhagyja a Világbank felé Magyarország által a korábbi években, nemzeti valutában vállalt kötelezettségek USD
összegre történő átalakítását, amely a Magyar Állam számára a 2012–2017. évek között 26 502 569,06 USD-nak
megfelelő összeg nemzeti valutában teljesítendő fizetési kötelezettséget eredményez,
b) felhatalmazza az államháztartásért felelős minisztert, hogy az átalakítás végrehajtását szabályozó visszavásárlási
megállapodást a Világbankkal megkösse.”
(9) A Kötv. 75. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Az Országgyűlés hozzájárul, hogy a Magyar Állam legkésőbb 2011. december 30-i hatállyal ellenérték nélkül
átvállaljon a MÁV Magyar Államvasutak Zrt. (a továbbiakban: MÁV Zrt.) hitelviszonyon alapuló tartozásaiból legfeljebb
64 000,0 millió forint tőkeösszegű adósságot és annak járulékait. A MÁV Zrt.-t ezen tartozás-átvállalás tekintetében
nem terheli illetékkötelezettség. Az átvállalandó adósság részleteit a Kormány állapítja meg. A Magyar Államot
az átvállalás során az államháztartásért felelős miniszter képviseli.”
(10) A Kötv. a következő 77/A. §-sal egészül ki:
„77/A. § A Magyar Állam a Magyar Fejlesztési Bank Zrt.-nek nyújtandó tőkeemelést állampapírok átadásával is
teljesítheti.”
(11) A Kötv. 1. mellékletében
a) A XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 16. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím kiegészül a 18. MFB
tőkeemelése alcímmel, amelynek támogatási és kiadási előirányzata 60 000,0 millió forint.
A XVII. fejezet 1–16. cím összesen támogatási előirányzata 308 227,1 millió forintra, kiadási előirányzata 401 846,2
millió forintra, a XVII. fejezet összesen támogatási előirányzata 308 227,1 millió forintra, kiadási előirányzata
634 228,0 millió forintra változik.
b) a XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív támogatások
alcím, 3. Közoktatási célú humánszolgáltatások és kiegészítő támogatás jogcím-csoport támogatási és kiadási
előirányzata 107 575,0 millió forintra változik.
c) a XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 19. Szociális célú
humánszolgáltatások alcím,
ca) 1. Szociális célú humánszolgáltatások normatív állami támogatása jogcím-csoport támogatási előirányzata
37 562,1 millió forintra, 5. Egyéb működési célú kiadások kiemelt előirányzat kiadási előirányzata 37 546,1
millió forintra változik,
cb) 3. Egyházi szociális intézményi normatíva kiegészítése jogcím-csoport támogatási előirányzata 14 715,5
millió forintra, 5. Egyéb működési célú kiadások kiemelt előirányzat kiadási előirányzata 14 708,5 millió
forintra változik.
d) a XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet 1–20. cím összesen támogatási előirányzata 540 225,5 millió forintra,
kiadási előirányzata 907 081,6 millió forintra, a XX. fejezet összesen támogatási előirányzata 540 225,5 millió
forintra, kiadási előirányzata 1 535 370,6 millió forintra változik.
e) A XLI. A központi költségvetés kamatelszámolásai, tőkevisszatérülései, az adósság és követelés-kezelés költségei
fejezet 4. Tőke követelések visszatérülései cím, 2. Nemzetközi pénzügyi szervezetek és külföldi pénzintézetek
belföldre kihelyezett hiteleinek tőke-visszatérülése alcím, 3. OECF hitel tőke-visszatérülése jogcímcsoport
bevételi előirányzata 3687,3 millió forintra, a XLI. fejezet összesen bevételi előirányzata 62 906,0 millió forintra
változik.
f) A XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 38. Adósság-átvállalás és tartozás-elengedés cím
fa) 3. alcímének megnevezése „Várpalota és Régiója Környezetvédelmi Rehabilitációs Programra létrehozott
céltársulás kölcsönének elengedése” megnevezésre, kiadási előirányzata 3600,0 millió forintra változik;
fb) kiegészül a 4. A megyei önkormányzatoktól és a Fővárosi Önkormányzattól átvállalt adósság alcímmel,
1. Adósság-átvállalás jogcímcsoporttal, amelynek kiadási előirányzata 70 000,0 millió forint, 2. Hitelviszonyt
megtestesítő értékpapírból eredő fizetési kötelezettség teljesítése jogcímcsoporttal, amelynek kiadási
előirányzata 130 000,0 millió forint;
fc) kiegészül az 5. A MÁV Zrt.-től átvállalt adósság alcímmel, amelynek kiadási előirányzata 64 000,0 millió
forint;
a XLII. fejezet összesen kiadási előirányzata 1 461 900,2 millió forintra változik.
g) A központi alrendszer bevételi főösszege 12 974 191,6 millió forintra, kiadási főösszege 14 491 291,2 millió
forintra, a főösszegek egyenlege –1 517 099,6 millió forintra változik.
(12) A Kötv. 9. melléklet 1. pontja kiegészül a következő rendelkezéssel:
„XLII. A KÖLTSÉGVETÉS KÖZVETLEN BEVÉTELEI ÉS KIADÁSAI fejezetben
Várpalota és Régiója Környezetvédelmi Rehabilitációs Programra létrehozott céltársulás kölcsönének elengedése
(38. cím, 3. alcím)
A megyei önkormányzatoktól és a Fővárosi Önkormányzattól átvállalt adósság (38. cím, 4. alcím)
A MÁV Zrt.-től átvállalt adósság (38. cím, 5. alcím)”
79. § (1) Az e törvénnyel módosított egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 141. § (3) bekezdés l) pontja szerinti
felelősség a Magyar Államot a települési önkormányzat tulajdonában vagy fenntartásában lévő
fekvőbeteg-szakellátást és járóbeteg-szakellátást végző egészségügyi szolgáltatások vonatkozásában 2013. január
1-jétől terheli.
(2) A megszüntetett Regionális Egészségügyi Tanács a működésével kapcsolatos iratait e törvény hatálybalépésétől
számított 15 napon belül átadja az egészségügyi államigazgatási szervnek.
80. § Nem lép hatályba az alapítványok elektronikus nyilvántartásáról, valamint a nyilvántartásból történő
adatszolgáltatásról szóló 2010. évi XVI. törvény.
Dr. Scmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke