text:
32/2012. (IV. 2.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2012. igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E rendeletet az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatáshoz
kapcsolódó 2012. évi kiegészítő nemzeti támogatások igénybevételével kapcsolatos bizottsági határozatra
figyelemmel kell alkalmazni. 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. anyajuh: a Tanács 2009. január 19-i, a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére
meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági
termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK
és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló
73/2009/EK rendelet (a továbbiakban: 73/2009/EK tanácsi rendelet) 100. cikk a) pontjában meghatározott
nőivarú juh; 2. anyatehén: a 73/2009/EK tanácsi rendelet 109. cikk d)–e) pontjaiban meghatározott nőivarú, háziasított
szarvasmarhaféle, figyelembe véve az ugyanezen rendelet 111. cikk (6) bekezdésében foglaltakat;
3. átruházás: a támogatási kérelmen bejelentett állatok (egyedek) összességének a birtokon tartási időszak alatt
egy átvevőnek történő eladása és a történelmi bázis jogosultságról szóló miniszteri rendelet (a továbbiakban:
Bázisrendelet) szerinti átruházás; 4. átruházó: az a mezőgazdasági termelő, akinek a támogatási kérelmében bejelentett állatai átruházásra kerültek
egy másik mezőgazdasági termelő részére és a Bázisrendelet szerinti átadó;
5. átvevő: az a mezőgazdasági termelő, akire a támogatási kérelemben bejelentett összes állatot átruházzák
és a Bázisrendelet szerinti átvevő; 6. birtokon tartás: a kérelmezett állatnak az egyes jogcímeknél meghatározott ideig a kérelmező tenyészetében
történő tartása; 7. egyéni referenciamennyiség: a tehéntej termékpálya szabályozásában alkalmazott kvótarendszerről szóló
miniszteri rendelet (a továbbiakban: Kvótarendelet) szerinti mennyiség; 8. egyéni támogatási felsőhatár: a mezőgazdasági termelőt megillető, az állatlétszámhoz kötött támogatási
jogosultságról szóló miniszteri rendelet és az állatlétszámhoz kötött támogatási jogosultság országos tartalékból
való igénylésének feltételeiről szóló miniszteri rendelet alapján nyilvántartott támogatási jogosultságok összege;
9. egységes kérelem: az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alapból, valamint a központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások 2012. évi igénybevételével
kapcsolatos egységes eljárási szabályokról szóló miniszteri rendelet (a továbbiakban: Egységes kérelem rendelet)
szerinti kérelem; 10. gyümölcsös ültetvény: a gyümölcsfával (alma, körte, birs, őszibarack, kajszibarack, meggy, cseresznye, szilva, dió,
gesztenye, mandula, mogyoró, naspolya, füge vagy bogyós gyümölccsel (málna, ribiszke, egres, josta, szeder,
szamóca, termesztett bodza) összefüggően telepített terület, amelyet gyümölcs vagy gyümölcs
szaporítóanyagának előállítása céljából művelnek; 11. kiegészítő történelmi bázis jogosultság: a kiegészítő történelmi bázis jogosultság megállapításáról szóló miniszteri
rendelet szerinti jogosultság; 12. mezőgazdasági termelő: a 73/2009/EK tanácsi rendelet 2. cikk a) pontja szerinti termelő;
13. mezőgazdasági vagyoni értékű jog: a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és
egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban:
Eljárási tv.) 9. § n) pontjában meghatározott jog;
14. szőlőültetvény: szőlővel összefüggően telepített terület, amelyet szőlő vagy szőlő szaporítóanyagának előállítása
céljából művelnek; 15. támogatható terület: a 73/2009/EK tanácsi rendelet 124. cikk (1)–(5) bekezdésében meghatározott, a támogatás
szempontjából valamennyi feltételnek megfelelő terület; 16. tenyészet: a tartási helyek, a tenyészetek és az ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási
rendszeréről szóló miniszteri rendelet szerint nyilvántartásba vett állattartó a hozzátartozó tenyészettel és tartási
hellyel együtt; 17. termeléstől elválasztott támogatás: olyan támogatás, amelynek alapja a mezőgazdasági termelő rendelkezésére
álló történelmi bázis; 18. termeléshez kötött támogatás: olyan támogatás, amelynek feltétele a támogatható állat tartása, illetve
növénykultúra termelése az e rendeletben meghatározottak szerint; 19. történelmi bázis: a referencia időszakra vonatkozóan meghatározott termelési egység (állatlétszám, terület,
tonna, kg) mértéke, amely a termeléstől elválasztott támogatások alapját képezi; a mezőgazdasági termelő
rendelkezésére álló, az adott jogcímre vonatkozó történelmi bázis jogosultságok összessége;
20. történelmi bázis jogosultság: az ügyfél történelmi bázisa alapján megállapított mezőgazdasági vagyoni értékű jog.
II. FEJEZET AZ EGYSÉGES TERÜLETALAPÚ TÁMOGATÁS 1. Közös szabályok
3. § (1) Az egységes területalapú támogatásra vonatkozó kérelem benyújtására, elbírálására az e rendeletben nem
szabályozott kérdésekben az Egységes kérelem rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Egységes területalapú támogatás iránti kérelmet az a mezőgazdasági termelő nyújthat be, aki a támogatás alapjául
szolgáló terület vonatkozásában az Egységes kérelem rendelet alapján jogszerű földhasználónak minősül.
(3) E rendelet szerint egységes területalapú támogatás alapjául szolgáló területnek a 73/2009/EK tanácsi rendelet
124. cikk (1)–(5) bekezdésében foglaltaknak megfelelő mezőgazdasági területet kell tekinteni.
(4) A (3) bekezdés szerinti területre az egységes területalapú támogatás igénylése alapjául szolgáló területeket tartalmazó
egységes területalapú támogatási kérelemre – az (5)–(6) bekezdésben meghatározott kivétellel – csak akkor fizethető
támogatás, ha az egységes területalapú támogatási kérelem vonatkozásában a támogatható terület eléri vagy
meghaladja az 1 hektárt. Ha a támogatható terület több mezőgazdasági parcellából áll, az egyes mezőgazdasági
parcellák támogatható területének el kell érnie a 0,25 hektárt.
(5) Az egységes területalapú támogatási kérelem vonatkozásában 0,3 hektárnál nagyobb támogatható szőlőültetvény
vagy gyümölcsös ültetvény területe után a támogatás kifizethető.
(6) Ha az egységes területalapú támogatási kérelem vonatkozásában a támogatható terület nem éri el együttesen az
1 hektárt, de a mezőgazdasági termelő rendelkezik 0,3 hektárnál nagyobb támogatható szőlőültetvény vagy
gyümölcsös ültetvény területtel, e terület és az egyéb támogatható területek után együttesen folyósítható
a támogatás. (7) Az egységes területalapú támogatás alapjául szolgáló terület megállapításánál nem vehető figyelembe az a terület,
a) amely után a mezőgazdasági termelő részére a Nemzeti Vidékfejlesztési Terv alapján az Európai Unió által
társfinanszírozott mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtott támogatás igénybevételének részletes
szabályairól szóló miniszteri rendelet szerinti támogatási jogosultság került megállapításra,
b) amely nem minősül a 73/2009/EK tanácsi rendelet 124. cikk (1)–(2) bekezdése szerint 2003. június 30-án jó
mezőgazdasági állapotban tartott, hasznosított mezőgazdasági területnek, c) amely az Egységes kérelem rendelet alapján nem mezőgazdasági hasznosítású területnek minősül.
(8) Ugyanarra a mezőgazdasági parcellára csak egy egységes kérelem nyújtható be.
(9) Egységes területalapú támogatást igényelhet az a mezőgazdasági termelő is, amely, vagy aki felszámolási,
végelszámolási vagy adósságrendezési eljárás alatt áll, feltéve, hogy e rendeletben, továbbá az Egységes kérelem
rendeletben meghatározott feltételeknek megfelel. 4. § Amennyiben az egységes területalapú támogatási kérelem vonatkozásában támogatható területtel kapcsolatban
az egységes területalapú támogatások és egyes vidékfejlesztési támogatások igényléséhez teljesítendő „Helyes
Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” fenntartásához szükséges feltételrendszer, valamint az állatok állategységre
való átváltási arányának meghatározásáról szóló 50/2008. (IV. 24.) FVM rendelet 1. számú mellékletének 7., illetve
8. pontja vonatkozásában ismételt szándékos meg nem feleléseket állapítottak meg, legkésőbb az ismételt szándékos
meg nem felelés megállapítását követő naptári év március 1-jéig a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerben
nem támogatható területként kerül lehatárolásra. Amennyiben az érintett terület a vonatkozó jogszabályi
feltételeknek ismét megfelel, akkor a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről szóló 115/2003. (XI. 13.) FVM
rendelet 7. § (4) bekezdése szerint bejelentésre vagy hivatalból indult változásvezetési eljárás alapján minősíthető
vissza támogatható területté. 5. § Az egységes területalapú támogatás tárgyában hozott határozatnak tartalmaznia kell:
a) az egységes területalapú támogatási kérelem vonatkozásában igényelt terület nagyságát,
b) a támogatás alapjául szolgáló támogatható terület nagyságát,
c) a mezőgazdasági termelőt megillető támogatási összeget, és
d) az alkalmazott – közösségi jogi aktus szerinti – jogkövetkezményeket.
6. § A támogatás mértéke a 73/2009/EK tanácsi rendelet 122. cikk (2) bekezdése alapján kerül meghatározásra e rendelet
egyes jogcímeihez kapcsolódó támogatási összegekről szóló VM rendeletben (a továbbiakban: Mérték rendelet).
2. További feltételek kendertermesztés esetén 7. § (1) Kendertermesztés esetén egységes területalapú támogatás a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági
termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és
a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK
tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1120/2009/EK bizottsági rendelet 10. cikke szerinti fajta után, és csak akkor
fizethető, ha a vetőmagcímkéket a mezőgazdasági termelő az egységes kérelemmel együtt, de legkésőbb 2012.
június 30-áig a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) részére megküldi, továbbá az
egységes kérelemben az Európai Unió kötelező jogi aktusa szerinti adatokat feltünteti.
(2) A rostcélra termesztett kender esetén – az (1) bekezdésben foglaltakon túl – az Európai Unió kötelező jogi aktusa
szerinti szerződést is csatolni kell az egységes kérelemhez.
III. FEJEZET AZ EGYSÉGES TERÜLETALAPÚ TÁMOGATÁSHOZ KAPCSOLÓDÓ KIEGÉSZÍTŐ NEMZETI TÁMOGATÁS
3. Közös szabályok 8. § (1) Az egységes területalapú támogatáshoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatás (a továbbiakban: kiegészítő
nemzeti támogatás) vehető igénybe az alábbi jogcímekre: a) hízottbikatartás támogatása,
b) tejtámogatás, c) anyatehéntartás támogatása, d) extenzifikációs szarvasmarha támogatás,
e) anyajuhtartás támogatása, f) kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuh-támogatás,
g) Burley-dohány termesztésének támogatása, h) Virginia-dohány termesztésének támogatása,
i) héjas gyümölcsűek termesztésének támogatása. (2) Az (1) bekezdés a), b), d), f), g) és h) pontjai szerinti jogcímek alapján termeléstől elválasztott támogatás; az
(1) bekezdés c) e) és i) pontjai szerinti jogcímek alapján termeléshez kötött támogatás vehető igénybe.
(3) Az (1) bekezdés i) pontja szerinti jogcímre vonatkozó kérelem benyújtására és elbírálására az e rendeletben nem
szabályozott kérdésekben az Egységes kérelem rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
9. § (1) Kiegészítő nemzeti támogatás igénybevételére az a mezőgazdasági termelő jogosult, aki
a) a 8. § (1) bekezdés i) pontja szerinti támogatási jogcím esetén a támogatást az Egységes kérelem rendelet szerint
benyújtott egységes kérelmen igényli, b) a 8. § (1) bekezdés c) és e) pontja szerinti támogatási jogcímek esetén támogatási kérelmet nyújt be és a Tenyészet
Információs Rendszerben (a továbbiakban: TIR) a támogatási kérelemben szereplő állatok tenyészetének
állattartójaként – az Eljárási tv. szerinti regisztrációs számának feltüntetésével – szerepel,
c) termeléstől elválasztott támogatási jogcím esetén az MVH nyilvántartása szerint történelmi bázis, illetve
kiegészítő történelmi bázis jogosultsággal rendelkezik, családi gazdaság esetében – amennyiben a történelmi
bázis, illetve kiegészítő történelmi bázis jogosultság a családi gazdaság tagjának a nevén szerepel
a nyilvántartásban – a támogatásra a családi gazdálkodó akkor jogosult, ha megfelel a termeléstől elválasztott
támogatásra vonatkozó egyéb feltételeknek, valamint 2012. november 30-ig, a 8. § (1) bekezdés b) pontja szerinti
jogcím esetében 2012. szeptember 30-ig igazolásra kerül az MVH részére, hogy a bázis jogosultsággal rendelkező
személy a családi gazdaság tagja. (2) A 8. § (1) bekezdés a), b), d) és f) pontja szerinti támogatási jogcím esetén történelmi bázis jogosultság és a 8. §
(1) bekezdés a) pontja szerinti támogatási jogcím esetében kiegészítő történelmi bázis jogosultság alapján
a termeléstől elválasztott támogatásra az a mezőgazdasági termelő jogosult, aki egységes területalapú támogatásra
való jogosultságot szerzett és a TIR-ben állattartóként van nyilvántartva.
(3) A 8. § (1) bekezdés g) és h) pontja szerinti támogatási jogcímek esetén a támogatás a történelmi bázis jogosultság
alapján az egységes területalapú támogatás tekintetében a mezőgazdasági termelő részére megállapított jogosult
terület mértékéig vehető igénybe. 10. § (1) Kiegészítő nemzeti támogatás legfeljebb az egységes kérelemben feltüntetett területre, a támogatási kérelemben
megjelölt állatlétszámra, az MVH nyilvántartásában szereplő történelmi bázis jogosultságra, kiegészítő történelmi
bázis jogosultságra, az egyéni támogatási felsőhatárra vonatkozóan állapítható meg.
(2) A 8. § (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatás esetében az Eljárási tv. 55. § (10) bekezdése alkalmazásában az MVH
a mesterséges körülmények létrehozásával összefüggő feltételeket vizsgálhatja, különösen abban az esetben, amikor
az ügyfél 2006. december 13. és 2007. március 31. között megszerzett tejkvótája alapján megállapított történelmi
bázis jogosultsága után úgy vesz igénybe támogatást, hogy a 2007. április 1. után bármilyen más jogcímen
tulajdonában levő tejkvótájának több mint egyharmadát értékesítette. 4. Hízottbikatartás támogatása
11. § (1) A hízottbikatartás támogatása termeléstől elválasztva, történelmi bázis és kiegészítő történelmi bázis jogosultság
alapján kerül megállapításra. A mezőgazdasági termelő a rendelkezésére álló egyéni történelmi bázisa alapján
a Mérték rendeletben meghatározott mértékű támogatásra jogosult. (2) A mezőgazdasági termelőt az (1) bekezdés szerinti támogatás igénybevétele esetén hízottbika-tartási kötelezettség
nem terheli. (3) Ha a mezőgazdasági termelő termelést folytat, az (1) bekezdés szerinti támogatás feltétele, hogy gondoskodjon
az állattenyésztésről szóló törvény (a továbbiakban: állattenyésztési törvény) szerinti apaállat-használatról, és
a tenyészetében lévő szarvasmarha-állománynak a szarvasmarha-fajok egyedeinek jelöléséről és az Egységes
Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló miniszteri rendelet (a továbbiakban: Szarvasmarha ENAR rendelet)
szerinti jelöléséről és nyilvántartásáról. (4) Amennyiben a mezőgazdasági termelő más szarvasmarha-tartási támogatásban is részt vesz, az ellenőrzések során
a támogatási feltételeknek való meg nem felelés esetén az áthúzódó szankciók tekintetében a támogatási összeg
meghatározására a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási
és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére
meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében,
a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 1122/2009/EK
rendelet) 63., 65. és 74. cikke szerinti eljárást kell alkalmazni.
5. Tejtámogatás 12. § (1) A tejtámogatás termeléstől elválasztva, történelmi bázis alapján kerül megállapításra. A mezőgazdasági termelő
egyéni történelmi bázisa alapján a Mérték rendeletben meghatározott mértékű támogatásra jogosult.
(2) A mezőgazdasági termelőt az (1) bekezdés szerinti támogatás igénybevétele esetén tejtermelési kötelezettség nem
terheli. 6. Az anyatehéntartás termeléshez kötött támogatása 13. § (1) Az anyatehéntartás esetén a Mérték rendeletben meghatározott mértékű termeléshez kötött támogatás vehető
igénybe. (2) Az anyatehéntartás termeléshez kötött támogatása állategyedenként, naptári évenként és mezőgazdasági
termelőnként – az egyéni támogatási felsőhatár figyelembevételével – egy alkalommal kerül megállapításra.
14. § (1) Az anyatehéntartás termeléshez kötött támogatására az a mezőgazdasági termelő jogosult, akinek
a) a Kvótarendelet szerinti rendelkezésre álló egyéni referenciamennyisége és a gazdasági társaságba vagy
szövetkezetbe vagyoni hozzájárulásként bevitt vagy részükre használatba adott kvótamennyiségének összege
nem haladja meg a 120 000 kg-ot, vagy
b) a Kvótarendelet szerinti rendelkezésre álló egyéni referenciamennyisége és a gazdasági társaságba vagy
szövetkezetbe vagyoni hozzájárulásként bevitt vagy részükre használatba adott kvótamennyiségének összege
meghaladja a 120 000 kg-ot, a támogatási kérelemben feltüntetett állatait tejtermelést nem folytató
tenyészetben tartja és azok 2011. április 1-jétől nem állnak tejtermelési ellenőrzés alatt, továbbá vállalja, hogy
azokat a továbbiakban tejtermelésre nem hasznosítja. (2) Az anyatehéntartás termeléshez kötött támogatása a támogatási kérelem benyújtásának napján a tenyészetben lévő
olyan anyatehén után igényelhető, amely nem tartozik a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek az ugyanezen rendelet
IV. és V. címében a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek tekintetében történő
alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1121/2009/EK bizottsági
rendelet IV. mellékletében felsorolt fajtákhoz és a szarvasmarha ENAR nyilvántartásban 99-es kódon „egyéb tejhasznú”
fajtával bejelentett fajtához. (3) Az anyatehéntartás termeléshez kötött támogatásának feltétele, hogy a mezőgazdasági termelő
a) gondoskodjon az állattenyésztési törvényben foglaltak szerinti apaállat-használatról,
b) gondoskodjon a tenyészetében lévő állatállományra vonatkozóan a Szarvasmarha ENAR rendelet szerinti
jelöléséről és nyilvántartásáról, c) a támogatásra bejelentett állományában központi lajstromszámmal ellátott, a (2) bekezdés alapján támogatható
fajtájú tenyészbikát vagy mélyhűtött szaporítóanyagot használ és a termékenyítéseket (fedeztetéseket), a szabad
és háremszerű pároztatásokat és az embrió-átültetéseket az erre a célra a Termékenyítési Rendszerben
rendszeresített bizonylaton a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatalhoz bejelentse és a bejelentett adatokat
a központi adatbázisban regisztrálják, d) a támogatásra bejelentett tenyészetében jellemzően hústermelés céljára tartson borjakat és a kérelmezett állatok
legalább 30%-ának legyen ellése a 2012. január 1-jétől 2012. december 31-ig tartó időszak során, és
e) a kérelmezett állattól a birtokon tartási idő alatt született borjakat közvetlenül a születésüket követően legalább
egy hónapon keresztül az anyjukkal azonos tenyészetben tartsa.
(4) A támogatható minimális állatlétszám három egyed. (5) A támogatás további feltétele az anyatehén fajtájának az ENAR nyilvántartásba való bejelentése a Szarvasmarha ENAR
rendeletben meghatározott útmutató szerinti fajtakóddal legkésőbb a támogatási kérelem benyújtásáig.
15. § (1) A tenyészetben lévő állomány gümőkór-, brucellózis- és leukózismentességét az arra jogosult állatorvos a támogatási
kérelmen igazolja. A mentességnek már a támogatási kérelem benyújtásakor fenn kell állnia. Ha a kérelem
benyújtásakor a mentesség nem áll fenn, a támogatási kérelem vis maior kérelem benyújtásával sem fogadható el.
(2) A támogatás alapjául figyelembe vehető állatlétszámban az üszők aránya a birtokon tartás teljes ideje alatt legfeljebb
40% lehet. (3) A 14. § (3) bekezdés d) pontjában és e § (2) bekezdésben meghatározott százalékos arány esetén a számítás során
egész számra történő kerekítést kell alkalmazni. 16. § (1) A mezőgazdasági termelőnek a támogatásra bejelentett állatokra vonatkozóan 6 hónapos birtokon tartási
kötelezettséget kell vállalnia, amely a támogatási kérelem benyújtásának napját követő naptól kezdődően
folyamatosan áll fenn. (2) A tartási kötelezettség teljesítésének kell tekinteni, ha a mezőgazdasági termelő a tartási kötelezettség alatt álló
állatnak az állatorvos által igazoltan kényszervágott vagy elhullott, valamint a tenyésztési selejtnek minősülő
egyednek az ENAR nyilvántartás alapján igazoltan vágásra történő selejtezését – a kieséstől számított 60 napon belül –
a 14. §-ban foglalt feltételeknek a támogatási kérelem benyújtásának napjától megfelelő egyeddel, saját költségére
pótolja. (3) A (2) bekezdés szerinti pótlás csak akkor fogadható el, ha
a) a kieső állatnak a nyilvántartásból történő kijelentése a Szarvasmarha ENAR rendeletnek megfelelően
megtörténik, b) a mezőgazdasági termelő a kiesés tényét és a pótlásként beállított állatot az MVH által rendszeresített, az MVH
honlapján közzétett nyomtatványon legkésőbb a pótlásra előírt határidőt követő 15 napon belül, a kötelező
birtokon tartás utolsó 60 napjában kieső és nem pótolt állatokat a kiesést követő 15 napon belül az MVH
mezőgazdasági termelő lakóhelye vagy székhelye szerinti megyei kirendeltségének, a kiesés okát igazoló
állatorvosi igazolást mellékelve bejelenti, és c) a pótlásként beállított állatnak a nyilvántartásba történő bejelentése a Szarvasmarha ENAR rendeletnek
megfelelően megtörténik. (4) A (3) bekezdés b) pontja szerinti nyomtatvány az ügyfél azonosításához szükséges adatokat és a módosítási
kérelemmel érintett állatokra vonatkozó adatokat tartalmazza. (5) A pótlásként beállított állat abban az esetben fogadható el, ha a kieső állat megfelelt a 14. §, valamint e §-ban
foglaltaknak. 17. § (1) A támogatási feltételeknek való megfelelés ellenőrzése során az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 30–31., valamint
41–42. cikkében foglaltakat kell alkalmazni. (2) Az ellenőrzések során a támogatási feltételeknek való meg nem felelés esetén a támogatási összeg meghatározása
során az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 63., 65. és 74. cikkei szerinti eljárást kell alkalmazni.
(3) Az állatokra és a tenyészetre vonatkozó adminisztratív ellenőrzés során kizárólag azon adatok tekinthetőek
a támogatás szempontjából elfogadottnak, amelyek az ENAR nyilvántartásba bejelentésre kerültek és
a nyilvántartásban szerepelnek. (4) Az ENAR nyilvántartásba bejelentett adatok helyességéért, a bejelentés elmaradásáért vagy határidőn túli
teljesítéséért a mezőgazdasági termelő felelős annak minden jogkövetkezményével együtt.
18. § (1) Az anyatehéntartás termeléshez kötött támogatására irányuló támogatási kérelmet 2012. június 1. és 2012. július 31.
között az MVH által rendszeresített, és az MVH honlapján közzétett nyomtatványon lehet benyújtani az MVH-hoz.
(2) Az MVH a támogatásra bejelentett állatokról szóló igazolást legkésőbb 2012. szeptember 15-éig megküldi
a mezőgazdasági termelő részére. (3) A támogatási összeg kifizetéséről az MVH 2013. június 30-áig dönt.
7. Extenzifikációs szarvasmarhatartás támogatása 19. § (1) Az extenzifikációs szarvasmarhatartás támogatása termeléstől elválasztva, történelmi bázis alapján kerül
megállapításra. A mezőgazdasági termelő az egyéni történelmi bázisa alapján a Mérték rendeletben meghatározott
mértékű támogatásra jogosult. (2) A mezőgazdasági termelőt az (1) bekezdés szerinti támogatás igénybevétele esetén tartási kötelezettség nem terheli.
(3) Amennyiben a mezőgazdasági termelő más szarvasmarha tartási támogatásban is részt vesz, az ellenőrzések során
a támogatási feltételeknek való meg nem felelés esetén az áthúzódó szankciók tekintetében a támogatási összeg
meghatározására az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 63., 65. és 74. cikke szerinti eljárást kell alkalmazni.
8. Anyajuhtartás támogatása 20. § (1) Az anyajuh után, állategyedenként, termeléshez kötötten, a Mérték rendeletben meghatározott mértékű támogatás
vehető igénybe. (2) A mezőgazdasági termelőt anyajuhtartási kötelezettség terheli.
(3) A támogatás állategyedenként, naptári évenként és mezőgazdasági termelőnként az egyéni támogatási felsőhatár
figyelembevételével, egy alkalommal kerül megállapításra. 21. § (1) Az anyajuhtartás termeléshez kötött támogatása igénybevételének feltétele, hogy a mezőgazdasági termelő
gondoskodjon az állattenyésztési törvényben foglaltak szerinti apaállat-használatról és kizárólag törzskönyvi
kivonattal vagy származási igazolással ellátott kost használjon a nőivarú állomány fedeztetésére, továbbá
gondoskodjon a tenyészetében tartott állatállománynak a juh- és kecskefélék egyedeinek Egységes Nyilvántartási és
Azonosítási Rendszeréről szóló miniszteri rendelet (a továbbiakban: Juh ENAR rendelet) szerinti tartós jelöléséről,
folyamatos nyilvántartásáról és az adatok bejelentéséről. (2) A támogatható minimális állatlétszám tíz egyed.
(3) A mezőgazdasági termelő, mint tartó tenyészeteiben az igazolás kiállításakor a kérelmező által tartott állatok
létszámát és az (1) bekezdésben meghatározott feltételeket a Magyar Juhtenyésztők és Kecsketenyésztők Szövetsége
a támogatási kérelmen térítésmentesen igazolja. 22. § (1) A mezőgazdasági termelő a támogatásra bejelentett állatlétszámnak megfelelő anyajuhállományt köteles
100 egymást követő napon át birtokán tartani. A birtokon tartási kötelezettség a támogatási kérelem benyújtására
nyitva álló határidőt követő naptól kezdődően áll fenn.
(2) Ha a mezőgazdasági termelő a birtokon tartási időszak alatt megváltoztatja a kérelmezett állatállomány tartási helyét,
köteles azt a változás bekövetkezésétől számított 15 napon belül bejelenteni. A bejelentést és a támogatási kérelemre
vonatkozó egyéb módosítást az MVH által rendszeresített, és az MVH honlapján közzétett nyomtatványon kell
benyújtani. (3) A (2) bekezdés szerinti nyomtatvány az ügyfél azonosításához szükséges adatokat és a támogatással érintett állatokra
és a tartási helyre vonatkozó adatokat tartalmazza. 23. § (1) Az anyajuhtartás termeléshez kötött támogatásában az a mezőgazdasági termelő részesülhet, aki az e rendelet
hatálybalépését követő 30 napon belül az MVH által rendszeresített, és az MVH honlapján közzétett nyomtatványon
támogatási kérelmet nyújt be. (2) Az (1) bekezdés szerinti nyomtatvány az ügyfél azonosításához szükséges adatokat és az igényelt támogatásra
vonatkozó adatokat, a juhtej és a juhtej-tejtermékek tárgyévben történő értékesítésére vonatkozó nyilatkozatokat
tartalmazza. (3) A támogatási kérelemben nyilatkozni kell a juhtej és juhtej-tejtermékek tárgyévben történő értékesítéséről.
(4) Az MVH a támogatásra bejelentett állatokról szóló döntést legkésőbb 2013. június 30-ig közli a mezőgazdasági
termelővel. 24. § (1) A támogatási feltételeknek való megfelelés ellenőrzése során az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 30. cikk
(2) bekezdés c) pontjában, ugyanezen cikk (3)–(4) bekezdéseiben, 31. és 41. cikkeiben, valamint 42. cikk
(3) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni. (2) Az ellenőrzések során a támogatási feltételeknek való meg nem felelés esetén a támogatási összeg meghatározása
során az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 63. és 66. cikkei szerinti eljárást kell alkalmazni.
(3) A Juh ENAR rendelet 13. §-a szerinti nyilvántartási és bejelentési kötelezettségre vonatkozó előírások megsértése
esetén, amennyiben az eltérés a Juh ENAR rendeletben meghatározottakhoz képest 20% vagy annál nagyobb,
a támogatási összeg az eltérés százalékos arányával megegyező mértékében csökkentésre kerül.
(4) A szállítások bejelentésére vonatkozó feltétel vizsgálata 2011. szeptember 1-jétől a helyszíni ellenőrzés napjáig az
állomány-nyilvántartásba bejegyzett ki- és beszállítások, helyszínen fellelhető szállítólevelek és a juh ENAR
nyilvántartásban rögzített szállítólevelek összevetésével történik. Eltérés esetén ezen adatok mindegyike
figyelembevételre kerül a szankció megállapításánál. (5) Megfelelő, bejelentett szállítólevélnek kizárólag a juh ENAR nyilvántartás alapján hibátlan, illetve figyelmeztető hibás
szállítólevelek fogadhatóak el. (6) A juh ENAR nyilvántartásba bejelentett adatok helyességéért, a bejelentés elmaradásáért vagy határidőn túli
teljesítéséért a mezőgazdasági termelő felelős annak minden jogkövetkezményével együtt.
9. Kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuhtartás kiegészítő támogatása
25. § (1) A kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuh kiegészítő támogatása termeléstől elválasztva, történelmi
bázis alapján kerül megállapításra. A mezőgazdasági termelő az egyéni történelmi bázisa alapján a Mérték
rendeletben meghatározott mértékű támogatásra jogosult. (2) Kedvezőtlen adottságú területeken nyújtandó anyajuhtartás kiegészítő támogatás csak az anyajuh támogatásra
jogosult darabszámig vehető igénybe. 10. Egységes területalapú támogatáshoz kapcsolódó növénytermesztési kiegészítő nemzeti
támogatások 26. § (1) Termeléshez kötött növénytermesztési kiegészítő nemzeti támogatás olyan terület után igényelhető, amelyre
egységes területalapú támogatást is igényeltek. (2) Az egységes területalapú támogatáshoz kapcsolódó bármely jogcímen megítélt növénytermesztési kiegészítő
nemzeti támogatás esetén a mezőgazdasági termelő köteles betartani az egységes területalapú támogatások
igénybevételéhez teljesítendő feltételeket. 11. A dohány termeléstől elválasztott támogatása
27. § (1) A mezőgazdasági termelő, ha részt vesz a zöldség, gyümölcs és a dohány szerkezetátalakítási nemzeti program
Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott különleges támogatásának igénybevételéhez kapcsolódó
feltételek megállapításáról szóló miniszteri rendelet által szabályozott dohány szerkezetátalakítási programban, akkor
a Burley és a Virginia dohány egyéni történelmi bázisa alapján a Mérték rendeletben meghatározott mértékű
termeléstől elválasztott támogatásra jogosult. (2) A termeléstől elválasztott támogatás legfeljebb a Burley, valamint a Virginia dohány szerkezetátalakítási programban
való részvételnél figyelembe vett terület mértékéig vehető igénybe.
(3) A mezőgazdasági termelőt az (1) bekezdés szerinti támogatás igénybevétele esetén dohánytermesztési kötelezettség
nem terheli. (4) Az (1) bekezdés szerinti támogatás teljes összegére az a mezőgazdasági termelő jogosult, aki a dohány
szerkezetátalakítási program előírásainak maradéktalanul megfelel. Ha a dohány szerkezetátalakítási program
előírásainak teljesítésére 70% vagy annál nagyobb mértékben kerül sor, a mezőgazdasági termelő a teljesítésnek
megfelelő százalékos mértékben jogosult dohánytermesztési kiegészítő nemzeti támogatásra. A dohány
szerkezetátalakítási program előírásainak 70%-nál kisebb mértékben való teljesítése esetén támogatásra nem
jogosult. 12. Héjas gyümölcsűek termesztésének támogatása 28. § (1) Héjas gyümölcsűek termesztésének termeléshez kötött támogatása olyan terület után igényelhető,
a) amelyen a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi
rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2011. szeptember 27-i 1006/2011/EU bizottsági rendeletnek
megfelelő, következő héjas gyümölcsűeket termesztik: aa) a 0802 11 és a 0802 12 KN kód alá tartozó mandula,
ab) a 0802 21 és a 0802 22 KN kód alá tartozó mogyoró, vagy
ac) a 0802 31 és a 0802 32 KN kód alá tartozó dió, és
b) amelynek minimális állomány-sűrűsége meghaladja dió esetében a hektáronkénti 80 fát, mogyoró esetében
a hektáronkénti 400 bokrot, mandula esetében a hektáronkénti 200 fát.
(2) A támogatás mértékét a Mérték rendelet határozza meg.
13. A kiegészítő nemzeti támogatásokra vonatkozó eljárási szabályok
29. § (1) A 8. § (1) bekezdés a)–b), d), f), g) és h) pontja szerinti támogatási jogcímek esetén a támogatásra való jogosultságot
az MVH az általa vezetett nyilvántartás szerint a mezőgazdasági termelőnek a 2012. támogatási évre rendelkezésére
álló történelmi bázis és kiegészítő történelmi bázis jogosultságok alapján állapítja meg.
(2) A 8. § (1) bekezdés c) és e) pontja szerinti támogatási jogcímek esetén a támogatási kérelmet az MVH által
rendszeresített, és az MVH honlapján közzétett nyomtatványon lehet benyújtani. A nyomtatvány az ügyfél
azonosításához szükséges és az igényelt támogatásra vonatkozó adatokat és nyilatkozatokat tartalmazza.
(3) A 8. § (1) bekezdés c) és e) pontja szerinti támogatási jogcímek esetén, ha az ügyfél a támogatási kérelem
benyújtásakor nem csatolja a kérelmet képező főlap vagy betétlapok bármelyikét, úgy azok hiánypótlás tárgyai nem
lehetnek. (4) A 8. § c) és e) pontja szerinti támogatási jogcímek esetében a támogatási kérelem az egyes jogcímeknél meghatározott
határidőn túl a 1122/2009/EK bizottsági rendelet 23. cikkében foglaltakra figyelemmel nyújtható be.
(5) A 8. § (1) bekezdés c) és e) pontja szerinti támogatási jogcímek esetében a támogatási évre vonatkozóan kizárólag az
első benyújtott kérelem fogadható el. 30. § (1) A 8. § (1) bekezdés c) és e) pontja szerinti támogatási jogcímek esetén a támogatási kérelmet az MVH által
rendszeresített, és az MVH honlapján közzétett nyomtatványon lehet visszavonni. A nyomtatvány az ügyfél
azonosításához szükséges és az igényelt támogatásra vonatkozó adatokat és nyilatkozatokat tartalmazza.
(2) A 8. § (1) bekezdés c) és e) pontja szerinti támogatási jogcímek esetén az elháríthatatlan külső ok (vis maior) miatti
igazolási kérelem az MVH által rendszeresített, és az MVH honlapján közzétett nyomtatványon nyújtható be.
A nyomtatvány az ügyfél azonosításához szükséges, a vis maior esetre és a vis maiorral érintett állatokra vonatkozó
adatokat tartalmazza. 31. § A támogatásról szóló határozatnak – ideértve a termeléstől elválasztott támogatások esetén hozott döntést is –
tartalmaznia kell: a) az adott támogatási jogcím vonatkozásában igényelt területet, állatlétszámot, történelmi bázist, kiegészítő
történelmi bázist, b) a támogatás alapjául szolgáló terület, állatlétszám, történelmi bázis, kiegészítő történelmi bázis vagy egyéni
támogatási felsőhatár mértékét, és c) a támogatás összegét, az annak kiszámítása során alkalmazott visszaosztás mértékét és a támogatási összeget
érintő csökkentések okait. 32. § (1) A támogatás kifizetéséről az MVH az esetleges köztartozás levonása mellett intézkedik.
(2) A 8. § (1) bekezdés c) és e) pontja szerinti támogatási jogcímekhez kapcsolódó átruházás esetén az átruházó által
igényelt támogatás az átvevőnek kerül kifizetésre, ha az átvevő
a) az átruházást követő 15 napon belül az MVH által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett nyomtatványon
bejelenti az MVH-nak az átruházás tényét és igényli a támogatást,
b) mellékeli az átruházásról szóló szerződés másolatát, és
c) teljesíti a támogatás igénybevételéhez szükséges összes feltételt.
(3) A (2) bekezdés a) pontja szerinti nyomtatvány az ügyfél azonosításához szükséges adatokat és nyilatkozatokat,
valamint az átruházással érintett jogcím megjelölését tartalmazza. (4) Ha a (2) bekezdés szerinti átruházás az átvevő egyéb támogatási kérelmével kapcsolatos feltételek teljesítését
kedvezőtlenül érinti, az átruházott állatokat a 2012. támogatási év vonatkozásában különálló gazdaságnak kell
tekinteni. 33. § (1) A termeléstől elválasztott, történelmi bázis alapú támogatás esetén az adott évi támogatás kifizetése a történelmi
bázis jogosultság megállapítására és annak nyilvántartásában az ügyfél részére történő átvezetés alapjául szolgáló,
jóváhagyott kérelem alapján történik. A 8. § a)–b), d), f)–h) pontjaiban meghatározott támogatás a történelmi bázissal
rendelkező mezőgazdasági termelőnek kerül kifizetésre, figyelembe véve a Bázisrendeletben foglalt ügyleti
határidőket. (2) A támogatást az a mezőgazdasági termelő is igényelheti, valamint a támogatás annak a mezőgazdasági termelőnek is
kifizetésre kerülhet, amely (aki) felszámolási, végelszámolási vagy adósságrendezési eljárás alatt áll, feltéve, hogy az
e rendeletben, továbbá az Egységes kérelem rendeletben meghatározott feltételeknek megfelel.
(3) Ha e rendelet másként nem rendelkezik, a támogatásra jogosultnak járó támogatási összeg kifizetésére 2013.
június 30-áig kerül sor. IV. FEJEZET A MODULÁCIÓBÓL EREDŐ TÁMOGATÁSCSÖKKENTÉSEK
34. § (1) A 73/2009/EK tanácsi rendelet 7. cikk (1)–(2) bekezdése és 10. cikk (1)–(2) bekezdése szerinti csökkentés
(a továbbiakban: modulációs csökkentés) alapját az alábbi közvetlen támogatási jogcímekre kifizethető – az Európai
Unió Bizottsága által meghatározott, valamint jóváhagyott – támogatások együttes összege jelenti:
1. egységes területalapú támogatás (SAPS), 2. elkülönített cukortámogatás,
3. elkülönített zöldség és gyümölcstámogatás, 4. elkülönített bogyósgyümölcs támogatás,
5. különleges rizstámogatás, 6. zöldség, gyümölcs és dohány szerkezetátalakítási támogatás,
7. a húsmarha és a juh ágazatokban nyújtott kérődző szerkezetátalakítási támogatás,
8. különleges tejtámogatás, 9. biztosítási díjtámogatás EMGA-ból finanszírozott része,
10. a 8. § (1) bekezdésben felsorolt kiegészítő nemzeti támogatások, kivéve a 8. § (1) bekezdés i) pontja szerinti
támogatási jogcímet, 11. egyes szántóföldi növények termeléstől elválasztott kiegészítő nemzeti támogatása (GOFR),
12. rizstermesztés termeléstől elválasztott kiegészítő nemzeti támogatása, 13. anyatehéntartás termeléstől elválasztott kiegészítő nemzeti támogatása.
(2) Az (1) bekezdés 11–13. pontjában meghatározott támogatási jogcímek kizárólag a modulációs csökkentés összegének
számítása céljából, történelmi bázis alapon kerülnek megállapításra. Ezen jogcímekre támogatás kifizetés nem
teljesíthető. 35. § (1) Amennyiben a 34. § (1) bekezdés 1–13. pontjában meghatározott közvetlen támogatási jogcímekre kifizethető
támogatások együttes összege meghaladja az 5 000 eurót, akkor az 5 000 eurót meghaladó rész után számított,
a 73/2009/EK tanácsi rendelet 7. cikk (1) bekezdés d) pontja szerinti 10%-os mértéknek megfelelő modulációs
csökkentést – a (4) bekezdésben foglaltak figyelembe vételével – a 34. § (1) bekezdés 10–13. pontjában meghatározott
kiegészítő nemzeti támogatások terhére kell elszámolni. (2) Az (1) bekezdés szerinti modulációs csökkentést
a) a 34. § (1) bekezdés 11–13. pontjában meghatározott kiegészítő nemzeti támogatások összegén, majd annak
kimerülése esetén b) a 34. § (1) bekezdés 10. pontjában felsorolt kiegészítő nemzeti támogatások elvi fajlagos maximum értéke alapján
számolt összege és a ténylegesen felhasználható fajlagos mértéke alapján számolt összege közötti különbség
szerint számított összegén, annak kimerülése esetén c) a 34. § (1) bekezdés 10. pontjában felsorolt kiegészítő nemzeti támogatások ténylegesen felhasználható fajlagos
mértéke alapján számolt összegén kell elvégezni. (3) A (2) bekezdés szerinti modulációs csökkentést a 34. § (1) bekezdés 10–13. pontjában meghatározott kiegészítő
nemzeti támogatási jogcímek alábbi sorrendjében kell végrehajtani: 1. az (1) bekezdés 11. pontja szerinti támogatási jogcím,
2. az (1) bekezdés 12. pontja szerinti támogatási jogcím,
3. az (1) bekezdés 13. pontja szerinti támogatási jogcím,
4. a 8. § (1) bekezdés g) pontja szerinti támogatási jogcím,
5. a 8. § (1) bekezdés h) pontja szerinti támogatási jogcím,
6. a 8. § (1) bekezdés d) pontja szerinti támogatási jogcím,
7. a 8. § (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatási jogcím,
8. a 8. § (1) bekezdés f) pontja szerinti támogatási jogcím,
9. a 8. § (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatási jogcím,
10. a 8. § (1) bekezdés c) pontja szerinti támogatási jogcím,
11. a 8. § (1) bekezdés e) pontja szerinti támogatási jogcím.
(4) Amennyiben a 34. § (1) bekezdés 1–9. pontjában meghatározott közvetlen támogatási jogcímekre kifizethető
támogatások együttes összege meghaladja a 300 000 eurót, akkor a 300 000 eurót meghaladó rész után számított,
a 73/2009/EK tanácsi rendelet 7. cikk (2) bekezdése szerinti 4%-os mértéknek megfelelő modulációs csökkentést,
a 34. § (1) bekezdés 1–9. pontjában meghatározott támogatási jogcímek felsorolásának sorrendjében, az e §
(1) bekezdés 1–9. pontjában meghatározott támogatások összegéből kell levonni.
36. § (1) A 6. §-ban említetteken felül a Mérték rendelet tartalmazza a 8. § (1) bekezdésben meghatározott támogatási
jogcímekre vonatkozó támogatások fajlagos mértékét és a felhasználható támogatási keretösszegeket.
(2) Az Európai Bizottság által megadott, a 34. § (1) bekezdés 1–13. pontjában meghatározott, a modulációs csökkentés
számításánál alkalmazandó támogatások fajlagos összege és az egyes támogatások keretösszege külön rendeletben
kerül meghatározásra. 37. § (1) Ha az adott mezőgazdasági termelő vonatkozásában az összes, 34. § (1) bekezdésben foglalt támogatási jogcímre
kifizethető összeg meghaladja az 5 000 eurót, de nem éri el a 300 000 eurót, akkor kizárólag a kiegészítő nemzeti
támogatási jogcímekre megállapított összegre – az 1. mellékelt szerinti számítási módszertan alapján – 10%-os
modulációs csökkentést kell elvégezni. (2) Ha az adott mezőgazdasági termelő vonatkozásában az összes, 34. § (1) bekezdésben foglalt támogatási jogcímre
kifizethető összeg meghaladja a 300 000 eurót, akkor kizárólag a kiegészítő nemzeti támogatási jogcímekre
megállapított összegre – az 1. mellékelt szerinti számítási módszertan alapján – az (1) bekezdésben meghatározott
csökkentésen felül a 300 000 eurót meghaladó összegre további 4%-os modulációs csökkentést kell elvégezni.
V. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 38. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
39. § Ez a rendelet a) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról,
valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi
rendeletnek, b) a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési
rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott
közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében,
a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes
szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendeletnek,
c) a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek az ugyanezen rendelet IV. és V. címében a mezőgazdasági termelők részére
meghatározott támogatási rendszerek tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1121/2009/EK bizottsági rendeletnek,
d) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási
rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1120/2009/EK
bizottsági rendeletnek a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
40. § (1) A zöldség-gyümölcs termelői csoportok támogatásáról szóló 24/2010. (III. 19.) FVM rendelet (a továbbiakban: R.)
5. § (3) bekezdésében a „2012. december 31-ig” szövegrész helyébe a „2011. december 31-ig” szöveg lép.
(2) Az R. 13. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(4) E rendeletnek az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás
(SAPS), valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2012. évi igénybevételével
kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 32/2012. (IV. 2.) VM rendelet (a továbbiakban: 32/2012. (IV. 2.) VM rendelet)
által módosított 5. § (3) bekezdését a 32/2012. (IV. 2.) VM rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is
alkalmazni kell.” 41. § Hatályát veszti az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS),
valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2011. évi igénybevételével kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló 25/2011. (IV.7.) VM rendelet. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1746/2016. (XII. 13.) Korm. határozata egyes, a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program 4. prioritása keretében megvalósuló projektek vonatkozásában kötelezettségvállaláshoz történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul az  1.  melléklet szerint az  ott felsorolt projektek (a továbbiakban: projektek) vonatkozásában
a  kötelezettségvállaláshoz a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program éves fejlesztési keretének
megállapításáról szóló 1084/2016. (II. 29.) Korm. határozat [a továbbiakban: 1084/2016. (II. 29.) Korm. határozat]
1. pont f ) alpontja alapján,
2. egyetért „A Rába és ártere közösségi jelentőségű természeti értékeinek interaktív bemutatásához szükséges
infrastruktúra kialakítása” című projektjavaslat (a továbbiakban: projektjavaslat) megvalósításának
szükségességével, és a megvalósítás érdekében a 2. mellékletben meghatározott forrás biztosításával,
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítse el és terjessze a  Kormány elé a  Környezeti és
Energiahatékonysági Operatív Program éves fejlesztési keretének módosítására vonatkozó azon javaslatát, amely
a projektjavaslat 2. melléklet szerinti nevesítésére irányul,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. január 31.
4. egyetért a  3.  pont szerinti nevesítést követően a  projektjavaslat vonatkozásában a  kötelezettségvállalás
megtételével az 1084/2016. (II. 29.) Korm. határozat 1. pont f ) alpontjának megfelelően,
5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy biztosítsa a projektek és a projektjavaslat megvalósításához szükséges
kötelezettségvállalások fedezetét,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projektek megvalósításához szükséges
kötelezettségvállalások megtételéről és a projektek támogatási szerződésének megkötéséről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
86/2003. (XII. 16.) GKM rendelete az egyes földgázipari vállalkozások adatszolgáltatásainak rendjéről.
A földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény
(a továbbiakban: GET) 56. §-a (2) bekezdésének c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § (1) Ez a rendelet a földgázipari tevékenységet, valamint
vezetékes propán-butángázok elosztását és szolgáltatását
végző engedélyesek, a földgáztermelő, a feljogosított
fogyasztók és a Magyar Energia Hivatal (a továbbiakban:
Hivatal) rendszeres adatszolgáltatási kötelezettségét állapítja meg.
(2) E rendelet szabályozza:
a) az együttműködő földgázrendszer biztonságos és
hatékony működése érdekében szükséges, az engedélyesek, a földgáztermelők és feljogosított fogyasztók által egymásnak nyújtott műszaki-gazdasági adatszolgáltatást;
b) az engedélyesek, a földgáztermelők, a feljogosított
fogyasztók és a vezetékes propán-butángázok elosztását és
szolgáltatását végző engedélyesek által a Hivatal részére
történő adatszolgáltatást;
c) a nemzetközi adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges adatszolgáltatást;
d) a Hivatal által a fogyasztói érdekek képviseletét
ellátó és más társadalmi szervezetek részére nyújtandó
adatszolgáltatást.
Az engedélyesek, a földgáztermelők és a feljogosított
fogyasztók egymásnak történő adatszolgáltatása
2. § (1) Az együttműködő földgázrendszer hatékony és biztonságos üzemviteléhez, karbantartásához, fejlesztéséhez,
a földgáz forgalmának méréséhez és elszámolásához, valamint a hálózatokhoz való szabályozott hozzáférés érdekében szükséges információkat az engedélyesek, a földgáztermelő és a feljogosított fogyasztók közötti adatforgalom
keretében kell az adatot igénylő számára szolgáltatni.
(2) A kötelezően szolgáltatott adatok köre kiterjed:
a) a nemzetközi üzemviteli kapcsolatok irányításával és
koordinálásával,
b) a szállító- és elosztóvezetékhez, valamint a tárolók
szabad kapacitásához való átlátható és diszkriminációmentes hozzáférés, a mindenkori szabad kapacitásra
vonatkozó adatok (beleértve a határkeresztező kapacitásokat is) biztosításával,
c) a rendszerszintű szolgáltatások tervezésének, biztosításának, igénybevételének szabályozásával, mennyiségi,
minőségi és pénzügyi elszámolásával, különös tekintettel a
rendszeregyensúly biztosításának eszközeire, többek
között a napon belüli kereskedelem összehangolása, a
megszakítható kapacitások, valamint a tárolói készletek
feletti rendelkezés az Üzemi és Kereskedelmi Szabályzatban (a továbbiakban: ÜKSZ) és a szerződésekben előírtak
szerint,
d) az együttműködő földgázrendszer biztonságos és
hatékony működése érdekében a megszakítható fogyasztás
igénybevételével, valamint az ÜKSZ-ben rögzített elvek
szerint szükséges fogyasztást korlátozó intézkedések elrendelésével,
e) a szolgáltatási szerződés teljesülésével összefüggő adatokra és információkra.
3. § A rendszerirányító részére az engedélyesek, a földgáztermelők és a feljogosított fogyasztók által kötelezően
szolgáltatott adatok:
a) a földgáztárolói engedélyes részéről:
aa) a rendelkezésre álló tárolói kapacitások tárolón
kénti bontású mobil gázkészletre és csúcskapacitásra
(besajtolásra, kitárolásra) vonatkozó,
ab) a tárolók működésével kapcsolatos,
ac) a nominálásra, újranominálásra és allokációra
vonatkozó,
ad) a tárolói szabad kapacitásokra vonatkozó,
ae) a tárolói rekonstrukciókhoz és kapacitásfejleszté
sekhez tartozó,
af) a karbantartásra vonatkozó,
ag) gázminőségre vonatkozó,
ah) az üzemzavarra, a fogyasztók ellátását veszélyez
tető eseményekre vonatkozó,
ai) naponta, havonta a tárolói be- és kiadási pontoknál
a szállító által mért betáplált/vételezett (hozzáférésre
jogosultak szerinti bontású) gázmennyiségekre vonatkozó
adatok;
b) a földgáz szállítói engedélyes részéről:
ba) a mindenkori szabad kapacitásra (beleértve a határ
keresztező kapacitásokat is),
bb) a szállítóvezetéki mérésekre,
bc) a napi, havi és éves kapacitáslekötési igényekre,
valamint heti előrejelzésekre,
bd) a nominálásra, újranominálásra és allokációra,
be) a hálózatkapacitások fejlesztésére,
bf) a gázátadói szabad kapacitások megadására,
bg) a gázátadó állomások hozzáférési adatainak jogo
sultságonkénti csoportosításokban való megadására,
bh) a karbantartások gázátadói forgalomra kiható üte
mezésére, bi) az ellátás korlátozására,
bj) az üzemzavarra, a fogyasztók ellátását veszélyeztető
eseményekre
vonatkozó adatok; c) a földgáz elosztói engedélyes részéről:
ca) a nominálási, újranominálási igényének egyezteté
sére,
cb) az elosztó vezetéki mérésekre,
cc) a napi, havi és éves kapacitáslekötési igényekre,
valamint heti előrejelzésekre,
cd) a gázátadói igényelt kapacitások megadására,
ce) a mindenkori szabad kapacitásra (beleértve a határ
keresztező kapacitásokat is),
cf) a hálózatkapacitás fejlesztésére,
cg) a karbantartások gázátadói forgalomra kiható üte
mezésére,
ch) a korlátozásra vonatkozó adatok; d) a földgázkereskedő, a közüzemi szolgáltató és a közüzemi nagykereskedő részéről:
da) a földgáz elosztói, tárolói, szállítói engedélyesekkel
és a feljogosított fogyasztókkal egyeztetett heti és havi
földgázfelhasználás be- és kilépési pontokra vonatkozó,
db) földgáz mennyiségi és minőségi,
dc) a napi nominálási és újranominálási,
dd) a rendelkezésre álló opciós forrásokra vonatkozó,
de) a visszavételre felajánlott kapacitásra vonatkozó,
df) a korlátozási
adatok; e) a határon keresztüli földgázszállító vezetékhez való
hozzáféréssel rendelkező engedélyesek részéről:
ea) a be- és kiszállított földgáz mennyiségi adatai be- és
kilépési pontonként,
eb) a kapacitás lekötéséhez szükséges (minőségi és
műszaki paraméter, valamint a szállíttatóra vonatkozó)
adatok;
f) a feljogosított fogyasztók, mérlegkör felelősök részéről:
fa) a tényleges gázfogyasztásra vonatkozó adatok
(beleértve a kiegyenlítő földgázmennyiséget),
fb) a napi nominálási és újranominálási adatok,
fc) a rendelkezésre álló opciós forrásokra vonatkozó
adatok,
fd) a visszavételre felajánlott kapacitás adatok,
fe) a feljogosított fogyasztó által célvezeték létesítésére
vonatkozó adatok; g) a földgáztermelő részéről:
ga) a tényleges nettó gáztermelésre vonatkozó adatok,
gb) a kínálati oldalra a rendszerirányító által meghatá
rozott időtartamra vonatkozó előrejelzések,
gc) nominálási, újranominálási adatok,
gd) a leállással járó karbantartások ütemezésére vonat
kozó adatok,
ge) korlátozási és forrásvételezési prioritások művelési
és ásványvagyon-védelmi célú sorrendjével összefüggő
adatok, gf) földgáz minőségi adatok;
h) a földgázkereskedői engedélyes részéről az opciós
gáz mennyiségi adat.
4. § A rendszerirányító adatszolgáltatása az engedélyeseknek, a földgáztermelőknek és a nyilvántartásba vett feljogosított fogyasztóknak:
a) a földgáztárolói engedélyes részére:
aa) a nagynyomású földgázvezeték-rendszer üzemelte
tési (órás) és elszámolási (napi és havi) adatai a tárolói
be- és kiadási pontoknál,
ab) visszajelzés kapacitásfejlesztésekről,
ac) tájékoztatás az együttműködő földgázrendszerrel
kapcsolatos karbantartásokról, üzemmód változásokról és
rendkívüli eseményekről, valamint a nominálási és újranominálási adatokról,
ad) adatok a kiegyenlítő gázkészlet tárolásához igényelt kapacitásról;
b) a földgázszállítói engedélyes részére:
ba) a földgázszállításhoz szükséges napi adatok (rend
szerparaméterek, teljesítmény-, kapacitáslekötési adatok,
kapacitáslekötési mennyiség, gázminőség adatok),
bb) visszajelzés a mindenkori szabad kapacitásra vonatkozó adatokról (beleértve a határkeresztező kapacitásokat is),
bc) visszajelzés hálózat- és kapacitásfejlesztésekről,
bd) tájékoztatás a földgázrendszerrel kapcsolatos rend
kívüli eseményekről,
be) az együttműködő földgázrendszerre vonatkozó összehangolt karbantartási terv,
bf) adatok a kiegyenlítő gázkészlet szállításához igé
nyelt kapacitásról; c) a földgázelosztói engedélyes részére:
ca) a földgázelosztáshoz szükséges adatok (rendszer
paraméterek, teljesítmény-, kapacitáslekötési adatok,
kapacitáslekötési mennyiség, gázminőség adatok),
cb) a napi elszámoláshoz átadó állomásonként szükséges teljesítmény-, kapacitáslekötési adatok,
cc) szállítóvezetéki szabad kapacitásra vonatkozó adatok, cd) visszajelzés nominálási, újranominálási eseményekről,
ce) visszajelzés hálózat- és kapacitásfejlesztésekről,
cf) tájékoztatás a földgázrendszerrel kapcsolatos rend
kívüli eseményekről,
cg) az együttműködő földgázrendszerre vonatkozó összehangolt karbantartási terv,
ch) átadó állomáson mért óránkénti adatokra vonat
kozó adatok,
ci) a hőmennyiség elszámolásához szükséges gázminő
ségre vonatkozó napi adatok; d) a földgázkereskedői és a közüzemi nagykereskedői
engedélyes részére:
da) egyeztetett napi, havi és éves mennyiségi és teljesítménymérleg,
db) visszajelzés kapacitásfejlesztésekről,
dc) gáznapon belüli forgalmi adatok,
dd) tájékoztatás a földgázrendszerrel kapcsolatos rend
kívüli eseményekről,
de) tájékoztatás a napi kiegyenlítő földgáz mennyiségről,
df) visszajelzés nominálásról, újranominálásról,
dg) korlátozással kapcsolatos információk;
e) a határon keresztüli földgázszállító-vezetékhez való
hozzáféréssel rendelkező engedélyesek részére:
ea) visszajelzés kapacitásfejlesztésekről,
eb) tájékoztatás a földgázrendszerrel kapcsolatos rend
kívüli eseményekről; f) a feljogosított fogyasztók részére:
fa) a felhasznált földgáz mennyiségére, minőségi jel
lemzőire és a kiegyenlítő földgáz elszámolására vonatkozó
adatok,
fb) tájékoztatás a szükséges kiegyenlítő földgáz
mennyiségéről, a nominálási értékekről és az opciós gáz
rendelkezésre álló mennyiségéről,
fc) visszajelzés kapacitásfejlesztésekről,
fd) visszajelzés nominálási, újranominálási eseményekről,
fe) tájékoztatás a földgázrendszerrel kapcsolatos rend
kívüli eseményekről,
ff) korlátozásokkal kapcsolatos információk; g) a földgáztermelő részére:
ga) nominálás, újranominálás visszajelzése,
gb) a nagynyomású földgázvezeték-rendszer az átvett
földgáz mennyiségére, nyomására és minőségére vonatkozó üzemeltetési adatai,
gc) visszajelzés hálózat- és kapacitásfejlesztésekről,
gd) tájékoztatás az együttműködő földgázrendszerrel
kapcsolatos rendkívüli eseményekről. 5. § A szállító- és az elosztóvezeték szabályozott hozzáféréséhez szükséges teljesítmény-, kapacitáslekötöttségi adatokat a szállítói, illetve elosztói engedélyes biztosítja a
feljogosított fogyasztóknak, az engedélyeseknek és a földgáztermelőnek.
6. § A 2. § (2) bekezdésében és a 3—5. §-okban jelzett adatok meghatározásait, valamint az engedélyesek, a földgáztermelők és a feljogosított fogyasztók egymás közti adatszolgáltatás részletes szabályait, az adatforgalmi megállapodások tartalmi elemeit, valamint egyes eljárási szabályokat a GET egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló
111/2003. (VII. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.)
4. számú melléklet (4) bekezdése alapján az ÜKSZ tartalmazza.
A Hivatal részére történő rendszeres adatszolgáltatás 7. §
Az adatszolgáltatásra kötelezett engedélyesek az e rendelet 1. számú mellékletében feltüntetett, a Hivatal nemzetközi adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítéséhez
szükséges adatokat minden engedélyköteles tevékenység
vonatkozásában a tárgyévet követő év március 15-éig a
Hivatal részére kötelesek megadni. Ha az engedélyes több
tevékenység végzésére rendelkezik működési engedéllyel,
mindegyik tevékenységre vonatkozóan fennáll az adatszolgáltatási kötelezettsége. A rendszerirányító engedélyes köteles a Hivatal számára a rendszerirányítóhoz beérkező
adatokhoz hozzáférést biztosítani.
8. § (1) A Hivatal a GET 4—5. §-ában meghatározott feladatai ellátásához az engedélyesektől, a földgáztermelőktől és
a feljogosított fogyasztóktól a következő adatokat és információkat jogosult bekérni:
a) tulajdonosi szerkezetre vonatkozó adatokat,
b) a földgáztermelési, -szállítási, -elosztási, -tárolási, il
letve -értékesítési adatokat,
c) az engedélyes földgázipari tevékenységével kapcso
latos gazdasági-gazdálkodási, számviteli, pénzügyi adatokat, különös tekintettel a hatósági árszabályozás alá eső,
illetve a más tevékenységeknek a versenypiaci tevékenységektől való szétválasztásával kapcsolatos adatokra, valamint a földgáz közüzemi célú beszerzési és eladási átlagár
adatokra,
d) az engedélyes tevékenység végzéséhez szükséges eszközök, berendezések műszaki adatait és azok változását,
e) a földgáz tárolói készletek belföldi és külföldi bértárolási adatait,
f) az együttműködő földgázrendszer teljesítőképességének adatait, g) az üzemzavarokra, a szállítás, tárolás, elosztás és a
szolgáltatás operatív minőségi mutatóira és a fogyasztói
elégedettségre vonatkozó, a Hivatal által határozatban előírt adatokat,
h) a foglalkoztatással kapcsolatos adatokat,
i) a csatlakozási díj és a hálózatfejlesztési hozzájárulás
adatait, különös tekintettel a fogyasztók által a tároló-,
szállító-, elosztórendszerekhez való csatlakozás érdekében
befizetett csatlakozási díjakra, valamint a hálózatfejlesztési hozzájárulás befizetésével és felhasználásával
összefüggő adatokra,
j) a fogyasztók gázellátásból történő kikapcsolásával
összefüggő adatokat,
k) éves beszámolót, mely tartalmát, benyújtásának
módját és határidejét a Hivatal — a Vhr 4. § (7) bekezdésének d) pontja alapján — határozatban írja elő,
l) a fogyasztók gázfelhasználása korlátozási sorrendjének és mértékének megállapításához szükséges adatokat,
m) az együttműködő földgázrendszer távlati fejlesztésével kapcsolatos adatokat,
n) az engedélyesek által teljesített nemzetközi adatszolgáltatásokat, o) a vezetékes propán-butángázok elosztását és szolgáltatását végző engedélyesek adatait,
p) a rendszerirányító a feljogosított fogyasztói tárolói
és határkapacitás igénybejelentéséhez javasolt egyedi adatát,
q) az engedélyesek nominálásból származó többlet árbevételének (M Ft) havi értékét.
(2) Azon tevékenységek vonatkozásában, melyekre a
Hivatal a GET 6. §-a alapján adott ki engedélyeket, a
Hivatal jogosult az (1) bekezdésben, valamint a 7. §-ban
meghatározott adatszolgáltatásokon túlmenően — az engedélyben meghatározott tevékenységekre vonatkozó, a
tevékenység ellátásához, a meghatározott feltételek, követelmények megfelelő igazolásához szükséges — további
rendszeres, illetve eseti információkat kérni.
(3) Az engedélyesek az adatokat a Hivatal határozatában előírt tartalmú és gyakoriságú adatszolgáltatás keretében kötelesek megadni. Az adatszolgáltatás módját és formáját a Hivatal határozza meg. Az adatokat — a Hivatal
által megadott tartalommal — elektronikus adathordozón
is el kell juttatni a Hivatalhoz.
(4) A Hivatal által bekért adatok szolgáltatását abban az
esetben is teljesíteni kell, ha az értékek mérésének gyakorisága nem esik egybe az adatkérés gyakoriságával. Ilyen
esetben a szezonálisan igazított értékek megadásával kell
az adatszolgáltatást teljesíteni.
(5) Az engedélyesek társaságuk éves auditált beszámolóját (mérleg, eredménykimutatás, kiegészítő melléklet,
továbbá üzleti jelentését, illetve konszolidált mérlegét és
eredménykimutatását) — legkésőbb a cégbírósághoz való
leadással egy időben — kötelesek a Hivatal részére a GET
51. §-ának (1) bekezdése alapján elkészített, az engedélyköteles tevékenységeiket elkülönítve tartalmazó, engedélyes tevékenységenkénti mérlegekkel és eredménykimutatásokkal együtt megküldeni.
(6) Az engedélyesek évenként kötelesek a Hivatal részére — a működési engedélyükben meghatározott határidőig
és mértékben — a kapcsolt vállalkozásaikkal kötött szerződéseik és azok teljesülését igazoló dokumentumok másolatát megküldeni, valamint az engedélyes és kapcsolt
vállalkozásai közötti pénzáramlásokat bemutatni.
A fogyasztói érdekképviseletek és más társadalmi
szervezetek részére teljesítendő adatszolgáltatások
9. § (1) A Hivatal a GET 5. §-ának d) pontjában meghatározottak alapján az e rendelet 2. számú mellékletében felsorolt — a Hivatal által a 7—8. §-ban meghatározott adatok felhasználásával összeállított — adatokat és információkat, valamint a GET 4. §-a (1) bekezdésének s) pontja
alapján kiadásra kerülő, az engedélyesek tevékenységének
minimális követelményeit, elvárt színvonalát megállapító
határozatban előírt, üzleti titkot nem tartalmazó adatait a
honlapján közzéteszi, kielégítve a fogyasztóvédelemről
szóló 1997. évi CLV. törvény 2. §-ának h) pontja szerinti
fogyasztói érdekek társadalmi képviseletét ellátó társadalmi szervezetek, illetőleg más szervezetek tájékoztatását.
(2) E rendelet 2. számú mellékletében meghatározott,
az együttműködő földgázrendszer irányításával, működésével és használatával összefüggő adatok nem képeznek
üzleti titkot.
(3) A havi gyakoriságú, illetve eseményenként időszerű
adatokat először 2004. január hónapra, míg az éves gyakoriságú adatokat először a 2004. évre vonatkozóan kell megadni.
(4) A Hivatalhoz a 7—8. §-okban meghatározottak szerint beérkező, üzleti titoknak minősülő adatokat a Hivatal
más részére — a jogszabály által felhatalmazott adatkérésre jogosult megkeresését kivéve — nem adhatja ki.
(5) A Hivatal a GET 4. §-a (1) bekezdésének j) pontjában kapott felhatalmazás alapján külön egyedi határozatban írja elő azon gazdálkodási adatok körét, amelyeket az
engedélyesek kötelesek nyilvánosságra hozni.
Közös szabályok 10. § (1) A 2—8. §-okban meghatározott adat- és információszolgáltatások esetében az eredeti adat- és információszolgáltató felelős a szolgáltatott adat és információ tartalmának ellenőrizhetőségéért és helyességéért.
(2) Az átadott adatokat és információkat az adatfelhasználó engedélyes kizárólag a GET 7. §-a szerinti engedélyes
tevékenységek ellátásával összefüggésben használhatja.
(3) A 2—8. §-okban meghatározott adatok kezelése során a Hivatal a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény rendelkezései szerint köteles eljárni.
(4) Az e rendeletben, valamint az ÜKSZ-ben előírt
adatszolgáltatási kötelezettségek megszegése esetén a
Hivatal az engedélyesekkel szemben a GET 13. §-ában,
illetve a Vhr. 19. §-ában foglalt jogkövetkezményeket
alkalmazhatja.
Értelmező rendelkezés 11. § (1) Az e rendeletben alkalmazott fogalmakat a GET
3. §-ában meghatározottak szerint kell értelmezni.
(2) Engedélyes alatt azt a jogi személyt kell érteni, amely
a GET-ben meghatározott engedélyköteles tevékenység
végzésére a Hivataltól a GET 6. §-a szerint engedélyt kapott.
Záró rendelkezés 12. § Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
433/2015. (X. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Szirbikné dr. Makó
Tímea Andreát a 2015. november 1. napjától 2018. október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. október 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
114/2014. (IX. 18.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221.  § (2)  bekezdés c)  pontja alapján,
a Miniszterelnökséget vezető miniszter javaslatára
Répás Zsuzsannát, a Miniszterelnökség helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2014. szeptember 1-jei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1131/2010. (VI. 14.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
A Kormány
1. a május közepe óta lehullott rendkívüli mennyiségű csapadék  miatt egyes helyeken kialakult ár- és belvíz elleni
védekezésre az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében
biztosított jogkörében 700,0 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi
költségvetés általános tartaléka terhére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. az Áht. 26. § (4) bekezdése szerint az érintett fejezet részére nyújtott összeg tekintetében elszámolási kötelezettséget,
a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséget állapít meg.
Felelős: érintett fejezet irányítását ellátó szerv vezetője
Határidő: 2010. augusztus 31.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
234/2011. (X. 7.) KE határozata bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény
4. § (1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elnökének előterjesztésére
dr. Dénes Rajmondot, dr. Hegedűs Ákost és dr. Pálosi-Magyari Lászlót
2011. október 1. napjától 2014. szeptember 30. napjáig terjedő időtartamra
bíróvá kinevezem. Budapest, 2011. szeptember 16. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
13/2015. (IX. 24.) NKFIH utasítása a reprezentációs kiadásokról és a catering-szolgáltatások megrendelésének eljárásrendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés e) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. Ezen utasítás alkalmazásában:
a) reprezentációs keret: a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal gazdálkodási szabályzata című
2/2015.  számú elnöki utasításban (a továbbiakban: Gazdálkodási Szabályzat) a hivatal vezetői számára
meghatározott reprezentációs keret;
b) catering-szolgáltatás: a hideg- és melegkonyhai élelmiszer, valamint ital biztosítása, továbbá ezek
felszolgálásával összefüggő tevékenység.
2. Catering-szolgáltatások 2. Catering-szolgáltatás igénybevételét a szolgáltatással érintett rendezvényért felelős elnökhelyettes vagy főosztály
vezetője (a továbbiakban együtt: igénylő szervezeti egység) a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal
(a  továbbiakban: NKFI Hivatal) elnökénél írásban kezdeményezheti. Az elnökhöz intézett felterjesztésnek
(feljegyzésnek) tartalmaznia kell a tervezett rendezvény megnevezését, időpontját, helyszínét, a résztvevők várható
létszámát és az előzetes költségkalkulációt. A felterjesztést az elnök hagyja jóvá. A jóváhagyott felterjesztés
egy példányát a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya (a továbbiakban: Gazdasági Osztály) részére át kell adni
nyilvántartásba vétel céljából.
3. A 2. pont szerinti felterjesztés elnöki jóváhagyását követően az igénylő szervezeti egység a jóváhagyott
költségkalkulációnak megfelelően az alábbiak szerint köteles eljárni:
a) 100  000 Ft alatti – általános forgalmi adóval együttesen számítva (a továbbiakban: bruttó) – megrendelés
−  figyelemmel a Gazdálkodási Szabályzat 32. pontjára − mentes az írásbeli kötelezettségvállalás
(megrendelő  vagy  szerződés aláírása) alól, ez esetben a 2. pont szerinti felterjesztést kell a Költségvetési
Főosztály vezetőjének – távollétében vagy akadályoztatása esetén a Gazdálkodási Szabályzat szerint erre
kijelölt kormánytisztviselőjének – előzetesen ellenjegyzésével ellátnia (pénzügyi ellenjegyzés);
b) bruttó 100 000 Ft-ot meghaladó megrendelés esetén – a 4. pontban foglalt eset kivételével – az igénylő
szervezeti egység minimum három árajánlatot köteles bekérni azzal, hogy az ajánlatok értékelésének
szempontja különösen az ajánlott ár vagy az összességében legelőnyösebb ajánlat lehet, az árajánlatok
értékelését az igénylő szervezeti egység vezetője (távollétében vagy akadályoztatása esetén az NKFI Hivatal
Szervezeti és Működési Szabályzata, illetve a főosztály ügyrendje szerinti helyettese) a kitöltött és pénzügyi
ellenjegyzéssel ellátott, 1. melléklet szerinti megrendelő lappal együttesen aláírásra (kötelezettségvállalás
céljából) megküldi az elnök részére; vagy
c) a nettó 5  000  000 Ft-ot meghaladó megrendelések esetén a catering-szolgáltatást nyújtóval szerződést
kell  kötni, amelynek szabályaira az NKFI Hivatal szerződéskötési és szerződés-nyilvántartási rendjéről szóló
elnöki utasításában (a továbbiakban: Szerződéskötési Szabályzat) foglaltakat kell alkalmazni.
4. Nem szükséges három árajánlat bekérése a Szerződéskötési Szabályzatban meghatározott esetekben.
5. Az aláírt megrendelőnek vagy szerződésnek a catering-szolgáltatóhoz való eljuttatása és a megrendeléssel
kapcsolatos ügyintézés az igénylő szervezeti egység feladata.
3. Reprezentációs kiadások 6. A bruttó 100 000 forint alatti reprezentációs kiadás előzetes kötelezettségvállalás nélkül is elszámolható, ehhez
a  reprezentációs keretet kezelő szervezeti egységnek a Gazdasági Osztálynak címezve kell utólagosan, kísérő
feljegyzéshez mellékelve a szabályszerűen kiállított számlát és teljesítésigazolást benyújtania. A reprezentációs keret
összege az NKFI Hivatal házipénztárából előlegként felvehető a pénzkezelési szabályzatról szóló elnöki utasítás
vonatkozó szabályainak megfelelően. Az előlegként felvehető összeg a 100 000 Ft-ot nem haladhatja meg.
7. Az egyéni reprezentációs keret felhasználása minden esetben az intézményi támogatáskeret terhére kerül
elszámolásra.
8. A bruttó 100 000 forint feletti egyösszegű felhasználásra a Gazdálkodási Szabályzatban és a Szerződéskötési
Szabályzatban foglaltak irányadók, így különösen előzetes írásbeli kötelezettségvállalás és – a Szerződéskötési
Szabályzatban meghatározott kivétellel – három árajánlat beszerzése szükséges.
9. A felhasznált reprezentációs összegekről nyilvántartást vezet a keret felett rendelkező szervezeti egység, valamint
a Gazdasági Osztály ezzel a feladattal megbízott pénzügyi referense.
10. Az NKFI Hivatal elnökének reprezentációs keretét az Elnöki Titkárság kezeli. Az NKFI Hivatal vezetői és szervezeti
egységei részére megállapított éves reprezentációs keretösszeg felhasználásának ütemezése szabadon történik,
azt egyenlő havi részletekre felosztani nem kell.
4. Közös szabályok 11. A megrendelő és a szerződés pénzügyi ellenjegyzésére a Költségvetési Főosztály vezetője, távollétében vagy
akadályoztatása esetén a Gazdálkodási Szabályzat szerint erre kijelölt kormánytisztviselője jogosult.
12. A fizetés módjának meghatározásakor törekedni kell a számla átutalással történő kiegyenlítésére. Bruttó 100 000 Ft
feletti kifizetés kizárólag átutalás útján történhet.
13. A számla kiegyenlítését megelőzően a teljesítés tényét az igénylő szervezeti egység vezetője igazolja a 2. melléklet
szerinti teljesítésigazolási dokumentummal. A bruttó 100 000 Ft alatti, nem írásos megrendelések teljesítésigazolása
a Gazdálkodási Szabályzat 42. és 44. pontja alapján történhet:
a) az eredeti számlán „a teljesítést igazolom” megjelöléssel vagy
b) feljegyzés formájában, amely tartalmazza a teljesítés igazolására vonatkozó nyilatkozatot.
14. Az aláírt teljesítésigazolást a teljes, iktatott ügyirattal és az NKFI Hivatal nevére szabályszerűen kiállított, a szolgáltató
által aláírt számlával együtt kell az igénylő szervezeti egységnek eljuttatni a Gazdasági Osztályra a kifizetés teljesítése
érdekében.
5. Záró rendelkezések 15. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
16. Jelen utasítás rendelkezéseit a hatálybalépése után indult ügyekben kell alkalmazni.
Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök


text:
20/2014. (V. 6.) KIM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a közigazgatási és igazságügyi miniszter
kabinetfőnöki feladatainak ellátására, valamint az Új Nemzedék Jövőjéért Program kormányzati koordinációjával
kapcsolatos teendők ellátására 2014. május 7. napjától az új Kormány megalakulásáig terjedő időtartamra
dr. Mihalovics Pétert miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos ellátja
a) a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 17/2010. (VIII. 31.)
KIM  utasítás 39–41. §-ában foglalt, valamint jogszabály által a közigazgatási és igazságügyi miniszter
kabinetfőnöke részére meghatározott feladatokat,
b) az Új Nemzedék Jövőjéért Program kormányzati koordinációjával kapcsolatos teendőket.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek
megfelelő összegű díjazásra és juttatásokra jogosult.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § 2014. május 7. napján hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 11/2014. (III. 7.) KIM utasítás.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
5/2014. (II. 27.) BM OKF utasítása a Tűzoltás-taktikai Szabályzat kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjának felhatalmazása, valamint a katasztrófavédelemről és
a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 23. § (2) bekezdése és a tűz elleni védekezésről,
a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 24/A. § i) pontja alapján a tűzoltás-taktikai tevékenységek
részletes szabályozása érdekében kiadom az alábbi utasítást.
1. Az utasítás hatálya kiterjed a hivatásos katasztrófavédelmi szervekre, az önkormányzati és a létesítményi tűzoltóságokra
(a továbbiakban együtt: tűzoltóság), továbbá azon önkéntes tűzoltó egyesületekre, amelyek alapszabályukban
vállalták a tűzoltási és a műszaki mentési tevékenységet, és a működési terület szerinti hivatásos tűzoltósággal
együttműködési megállapodást kötöttek.
2. A BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: BM OKF) Tűzoltás-taktikai Szabályzatát az utasítás
melléklete tartalmazza.
3. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a BM Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság Tűzoltás-taktikai Szakutasításáról szóló 42/2012. számú BM OKF főigazgatói intézkedés.
Dr. Bakondi György tűzoltó altábornagy s. k.,
 főigazgató


text:
16/2017. (HK 8.) HM VGHÁT szakutasítása NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetre, és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. STANAG 2830 ED 5 – MATERIAL HANDLING
AIDS / Anyagmozgatás segédeszközei című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül fenntartással a következők szerint:
a) témafelelős: a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF);
b) témakezelő: az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK);
c) a bevezetés időpontja: 2017. augusztus 1. és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre, HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkári (a továbbiakban: HM VGHÁT)
szakutasítással, eredeti angol nyelven, az alábbi fenntartással: a NATO egységesítési egyezmény C melléklete
nem kerül alkalmazásra az MH-ban.
rendszer kiszolgálásához című NATO egységesítési
egyezmény nemzeti elfogadásra kerül jövőbeni bevezetéssel a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a légierőnél kerüljön bevezetésre HM VGHÁT szakutasítással, eredeti angol nyelven,
teljes terjedelemben.
4. STANAG 3516 ED 6 – ELECTROMAGNETIC
INTERFERENCE, TEST METHODS FOR AIRCRAFT ELECTRICAL AND ELECTRONIC EQUIPMENT / Elektromágneses interferencia tesztelési eljárásai
fedélzeti elektromos és elektronikus rendszereken című
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül jövőbeni bevezetéssel a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a légierőnél kerüljön bevezetésre HM VGHÁT szakutasítással, eredeti angol nyelven,
teljes terjedelemben.
5. STANAG 3595 ED 5 – AIRCRAFT FITTING
FOR PRESSURE REPLENISHMENT OF GAS
TURBINE ENGINES WITH OIL / Csatlakozások
a gázturbinás hajtóművek olajjal történő feltöltéséhez
című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül jövőbeni bevezetéssel a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a légierőnél kerüljön bevezetésre HM VGHÁT szakutasítással, eredeti angol nyelven,
teljes terjedelemben.
6. STANAG 3605 ED 5 – COMPATIBILITY OF
ARMING SYSTEMS AND EXPENDABLE AIRCRAFT STORES / Repülőgép fegyverzet kompatibilitása, oldható függesztmények című NATO egységesítési
egyezmény nemzeti elfogadásra kerül jövőbeni bevezetéssel a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a légierőnél kerüljön bevezetésre HM VGHÁT szakutasítással, eredeti angol nyelven,
teljes terjedelemben.
7. STANAG 3624 ED 6 – NITROGEN AND
REPLENISHMENT EQUIPMENT CHARACTERISTICS / Nitrogén és töltőeszközök jellemzői című NATO
egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK;
c) a bevezetés időpontja: 2017. augusztus 1. és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a légierőnél kerüljön bevezetésre, HM VGHÁT szakutasítással, eredeti angol nyelven,
teljes terjedelemben.
8. STANAG 3898 ED 7 – AIRCRAFT STORES
INTERFACE MANUAL-AOP-12 / Függesztmények
csatlakozófelületeinek, tartozékainak kézikönyve című
NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra
kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK;
c) a bevezetés időpontja: 2017. augusztus 1. és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a légierőnél kerüljön bevezetésre, HM VGHÁT szakutasítással, eredeti angol nyelven,
teljes terjedelemben.
9. STANAG 4360 ED 3 – SPECIFICATION FOR
PAINTS AND PAINT SYSTEMS, RESISTANT TO
CHEMICAL AGENTS AND DECONTAMINANTS,
FOR THE PROTECTION OF LAND MILITARY
EQUIPMENT / Vegyszerekkel és mentesítő anyagokkal
szemben ellenálló, szárazföldi haditechnikai eszközök védelmére szolgáló festékek és festék rendszerek előírásai
című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra
kerül jövőbeni bevezetéssel a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK és
c) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél kerüljön
bevezetésre HM VGHÁT szakutasítással, eredeti angol
nyelven, teljes terjedelemben.
10. STANAG 4440 ED 2 – MANUAL OF NATO
SAFETY PRINCIPLES FOR THE STORAGE OF
MILITARY AMMUNITION AND EXPLOSIVES –
AASTP-1 / NATO lő- és robbanószer tárolási utasítás
című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra
kerül a következők szerint:
a) témafelelős: a HVK LOGCSF;
b) témakezelő: az MH LK;
c) a bevezetés időpontja: 2017. augusztus 1. és
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre, HM VGHÁT szakutasítással,
eredeti angol nyelven, teljes terjedelemben.
11. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Sulyok János s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős


text:
29/2018. (X. 30.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján Manno Istvánt 2018. november 1. napjától
a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb egyéves időtartamra – a Nemzetközi Távközlési Egyesület (International
Telecommunication Union) „Telecom World 2019” című konferenciájának (a továbbiakban: konferencia)
Magyarországon történő megrendezésével kapcsolatos feladatok végrehajtásáért és koordinációjáért felelős
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) a konferencia előkészítésének irányítása, az ezzel összefüggő döntések koordinálása,
b) részvétel a  konferencia megrendezésével kapcsolatos feladatok időbeli ütemezésének megtervezésében,
a megvalósítás ütemtervszerű előrehaladásának felügyelete,
c) a konferencia megrendezésével kapcsolatos feladatok végrehajtásának szervezése, irányítása és felügyelete,
d) részvétel a konferencia megrendezéséhez kapcsolódó jogi, közigazgatási, beszerzési és pénzügyi folyamatok
kidolgozásában, illetve az ehhez kapcsolódó feladatok végrehajtásának koordinációja, irányítása, valamint
e) a  megrendezéssel összefüggő kormányzati-közigazgatási együttműködés kialakítása, ennek szervezése és
koordinálása, különös tekintettel a  felelős szaktárcával, az  Innovációs és Technológiai Minisztériummal való
szakmai együttműködésre, kiemelt figyelemmel továbbá a  konferencia kormányzati kommunikációjának
összehangolására az érintett kormányzati szervekkel.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a biztonságpolitikáért felelős államtitkár útján a külgazdasági és külügyminiszter
irányítja.
4. § A miniszteri biztos a  fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
5. § A  miniszteri biztos feladatkörének ellátásához szükséges személyi és tárgyi feltételeket a  Külgazdasági és
Külügyminisztérium biztosítja.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
334/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Albert
János Ferencet kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2015. szeptember 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1387/2012. (IX. 20.) Korm. határozata a KDOP-4.2.1/A-11-2012-0011 azonosító számú („Térségi elérhetőség javítása a 8202 j. úton” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KDOP-4.2.1/A-11-2012-0011 azonosító számú, „Térségi elérhetőség javítása a 8202
j. úton” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális
Fejlesztési Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
13/2017. (VI. 22.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a nemzeti ásványvagyon hasznosítására irányuló
koncepciók összehangolásával, végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátására 2017. július 1. napjától 2017.
december 31. napjáig Kasó Attilát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét a nemzeti fejlesztési miniszter az energiaügyért felelős államtitkár útján irányítja.
 (2) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és a kormányrendeletben meghatározott juttatásokra jogosult. 3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
505/D/2009. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálata tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t : Az Alkotmánybíróság Szeged Megyei Jogú Város Közgyűlésének az Önkormányzat és Szervei Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló – többször módosított – 23/1995. (VI. 16.) KGY. rendelete 92. § (1) bekezdése, illetőleg annak egésze alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. Az indítványozó alkotmányjogi panasznak nevezett,
később módosított beadványában a Szeged Megyei Jogú
Város Közgyűlésének az Önkormányzat és Szervei Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló – többször módosított – 23/1995. (VI. 16.) KGY. rendelete (a továbbiakban: SZMSZ) 92. § (1) bekezdése, majd egésze alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését
kérte. Első beadványára az Alkotmánybíróság főtitkára arról tájékoztatta az indítványozót, hogy indítványa nem alkalmas érdemi elbírálásra. Az indítványozó újabb beadványában egyrészt kiegészítette korábbi beadványát, másrészt nem fogadta el a tájékoztatást, érdemi elbírálást kért
az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványokból és a csatolt mellékletekből az állapítható meg, hogy az önkormányzat pályázati kiírása alapján Szeged Megyei Jogú Város Közgyűlésének Városrendezési, Tulajdonosi és Lakásügyi Bizottsága a
3961–66/2007. (02. 14.) VTLB határozatával (a továbbiakban: VTLB határozat) állami támogatáshoz kapcsoló
dó önkormányzati támogatást nyújtott a 6723 Szeged, Űrhajós u. 13. szám alatti lakóépület – ahol az indítványozó
lakik – energia-felhasználást csökkentő felújításának a támogatására. Az indítványozó e határozat törvényességének felülvizsgálatát többször kérte az önkormányzat polgármesterétől, jegyzőjétől, majd az ügyészségtől. Az
ügyészség a közigazgatási hivatalt kérte fel a vizsgálatra.
Ezek a vizsgálatok megállapították, hogy a VTLB határozata nem törvénysértő, nem tekinthető önkormányzati hatósági ügynek, ezért ellene jogorvoslatnak nincs helye.
A közigazgatási hivatal különösen részletesen tájékoztatta
az indítványozót az ügyben, megállapítva, hogy mind a
polgármester, mind a jegyző által adott tájékoztatások törvényesek és megalapozottak voltak. Külön hangsúlyozta,
hogy az indítványozó a saját lakása nyílászáróinak cseréjét
nem kérte, ezért azt a pályázatban nem is szerepeltették.
A felújítás többi részét (homlokzat és a tető szigetelése) a
lakásszövetkezet közgyűlésének többsége megszavazta,
ezért az az indítványozóra is kötelező. Az indítványozóra
208.528 Ft felújítási költség jut, amelynek részleteit nem
fizette. A lakásfenntartó szövetkezet a követelését bírósági
úton érvényesíti.
Ezek után fordult az indítványozó az Alkotmánybírósághoz az SZMSZ 92. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérve. Állítása szerint az SZMSZ támadott rendelkezése, illetőleg egésze sérti az Alkotmány 57. § (1) és (5) bekezdését, ezért ellentétes az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében foglaltakkal is.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
„57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt
mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy
az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és
pártatlan bíróság igazságos és nyílvános tárgyaláson bírálja el.
(…)
(5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatáro
zottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a
jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal
arányosan – a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.”
2. A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) indítvánnyal érintett rendelkezései:
„11. § (1) A képviselő-testület önkormányzati hatósági
ügyben hozott határozata ellen fellebbezésnek nincs helye.
(2) A polgármester (főpolgármester), valamint a képviselő-testület bizottságának, részönkormányzat testületének önkormányzati jogkörben hozott hatósági határozata
ellen a képviselő-testülethez lehet fellebbezést benyújtani.
(3) A képviselő-testület (1) és (2) bekezdés alapján hozott határozatának a felülvizsgálatát jogszabálysértésre hivatkozással a bíróságtól lehet kérni a határozat közlésétől
számított harminc napon belül. A pert az önkormányzat ellen kell indítani.”
3. A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) indítvánnyal érintett rendelkezései:
„12. § (1) A közigazgatási hatóság eljárása során az e
törvény hatálya alá tartozó közigazgatási hatósági ügyekben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Közigazgatási hatósági ügy (a továbbiakban: hatósági ügy):
a) minden olyan ügy, amelyben a közigazgatási hatóság
az ügyfelet érintő jogot vagy kötelességet állapít meg, adatot, tényt vagy jogosultságot igazol, hatósági nyilvántartást vezet vagy hatósági ellenőrzést végez,
b) a tevékenység gyakorlásához szükséges nyilvántartásba vétel és a nyilvántartásból való törlés – a fegyelmi és
etikai ügyek kivételével – ha törvény valamely tevékenység végzését vagy valamely foglalkozás gyakorlását köztestületi vagy más szervezeti tagsághoz köti.”
4. Az SZMSZ támadott rendelkezése:
„92. § (1) A polgármester feladatai a közgyűlés műkö
désével kapcsolatban:
a) képviseli a közgyűlést,
b) előterjeszti a közgyűlés mukatervét,
c) összehívja és vezeti a közgyűlés üléseit,
d) ellátja a Kgy.r. 16. §-ában meghatározott feladatokat,
e) beszámol az átruházott hatáskör gyakorlásáról,
f) gondoskodik az interpellációk nyílvántartásba véte
léről,
g) aláírja a közgyűlés rendeleteit, valamint az ülésekről
készített jegyzőkönyveket,
h) ellenőrzi a közgyűlés határozatainak végrehajtását,
i) helyi népszavazásra, népi kezdeményezésre vonatko
zó javaslatot – amennyiben annak az Ötv-ben, valamint a
közgyűlés rendeletében meghatározott feltételei fennállnak – a közgyűlés legközelebbi ülésén döntésre előterjeszti.
(2) A polgármester feladatai a közgyűlés bizottságai
működésével kapcsolatban:
a) intézkedik a közgyűlés bizottságai jelzése alapján, ha
a Polgármesteri Hivatal tevékenységében a közgyűlés álláspontjától, céljaitól való eltérést, az önkormányzati érdekek sérelmét vagy a szükséges intézkedés elmulasztását
észleli,
b) indítványozhatja a közgyűlésnek bizottságaira átruházott hatáskörének visszavonását, ha megállapítja, hogy
a bizottság hatáskörébe tartozó ügyben 30 napon belül
nem intézkedett.
(3) A Polgármester feladatai a Polgármesteri Hivatal
működésével kapcsolatban:
a) szükségszerint, de évente legalább egy alkalommal a
Polgármesteri Hivatal dolgozói részére munkaértekezeletet tart, értékeli a hivatal munkáját, ismerteti az adott időszakban tárgyalt fontosabb ügyeket, a hozott döntéseket,
időszerű feladatokat,
b) ellenőrzi a hivatal munkáját, mely során beszámoltatja a jegyzőt, az aljegyzőt és az irodavezetőket,
c) meghatározza, hogy milyen körben szükséges az
egyetértése a kinevezéshez, vezetői megbízáshoz, felmentéshez, a vezetői megbízás visszavonásához, jutalmazáshoz,
d) a jegyzővel egyetértésben megállapítja a Polgármesteri Hivatal ügyrendjét.”
III. Az indítvány nem megalapozott. Az indítványozó az SZMSZ 92. § (1) bekezdése, illetve
egésze alkotmányellenességének a megállapítását és megsemmisítését a következő indokkal kérte: „A Kgy.r.
ugyanis, hallgatásával egészében – vélelmezem – alkotmányellenes módon nyújt lehetőséget ügyemben a jogorvoslati eljárás megvonására, ezzel megsértve az Alkotmány 57. § (1) és (5) bekezdésben foglaltakat.”
Az indítványozó ügyének azt tekinti, hogy a VTLB határozata a pályázatot elfogadva a lakásfenntartó szövetkezetnek adott támogatást a lakóház enegiatakarékos felújítására, és e határozat tekintetében gondolja az indítványozó, hogy az SZMSZ elvonta jogorvoslati jogát. Az indítványozó ezen vélelme azonban nyilvánvalóan megalapozatlan, mert a VTLB határozat a lakásfenntartó szövetkezet
pályázatát fogadta el és nyújtott támogatást a lakásfenntartó szövetkezetnek az épület felújításához. Ez a határozat
nem közigazgatási ügyben, nem is önkormányzati hatósági ügyben született, nem tartalmaz döntést az indítványozó
egyedi ügyében. Az indítványozónak e határozat tekintetében nincs jogorvoslati joga, amit így az SZMSZ – főképpen hallgatással – nem is vonhatott el. Az SZMSZ támadott 92. § (1) bekezdése a polgármesternek a közgyűléssel
kapcsolatos feladatait részletezi, amelyek nincsenek
összefüggésben a VTLB határozatával. Az indítványozó
sérelmezett fizetési kötelezettsége sem a VTLB határozatán, hanem a lakásszövetkezet közgyűlésének határozatán
alapul. Az Alkotmánybíróság felhívja az indítványozó figyelmét: a közigazgatási hivatal részletesen tájékoztatta
arról, hogy volt jogorvoslati joga, ugyanis a lakásszövetkezeti közgyűlés sérelmezett határozata ellen a lakásszövetkezetekről szóló 2004. évi CXV. törvény 9. §-a alapján
kérhette a bíróságtól az olyan határozat felülvizsgálatát,
amely e törvény rendelkezéseibe, más jogszabályba vagy a
lakásszövetkezet alapszabályába ütközik.
Az indítványozó az SZMSZ 92. § (1) bekezdése, illetőleg egésze alkotmányellenességét az Alkotmány 57. §
(5) bekezdésére és 44/A. § (2) bekezdésére hivatkozva
„vélelmezte”, az SZMSZ támadott rendelkezése és az Alkotmány hivatkozott rendelkezései között azonban érdemi
alkotmányossági összefüggés nem állapítható meg. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint az érdemi alkotmányossági összefüggés hiánya az indítvány elutasítását eredményezi. [698/B/1991. AB határozat, ABH 1991,
716–717.; 985/B/1991. AB határozat, ABH 1991, 652,
653–654.; 108/B/1992. AB határozat, ABH 1994, 523,
524.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 716,
717.; 973/B/2004. AB határozat, ABH 2008, 3031, 3035.]
A fentek alapján az Alkotmánybíróság elutasította az
indítványt.
Budapest, 2010. február 16. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
379/2018. (VII. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Madarasi Annát
a 2018. augusztus 1. napjától 2021. július 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök