text:
232/2003. (XII. 16.) Korm. rendelete az Eximbank által folyósítható kötött segélyhitelek feltételeiről és a segélyhitelnyújtás részletes szabályairól.
A Kormány a Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló 1994. évi XLII. törvény (a továbbiakban:
Etv.) 26. § (4) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján
a következőket rendeli el:
A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya a Magyar Export-Import Bank Részvénytársaság (a továbbiakban: Eximbank) által az Etv. 2. §
(2) bekezdése szerinti kötött segélyhitelek nyújtására és
azoknak az Etv. 3. § (2) bekezdésében foglaltak alapján a
Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaság (a továbbiakban: Mehib) által történő biztosítására terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában
a) kötött segélyhitel: olyan közvetlen hitelnyújtás, illetve
finanszírozás, refinanszírozás, kamattámogatás, garanciavállalás vagy biztosítás útján állami támogatásban részesülő, a támogatást nyújtó országból történő áruk és/vagy
szolgáltatások beszerzéséhez kötött exporthitel, amelyben
a kedvezményezettség mértéke legalább 35%, illetve az
ENSZ által a világ legkevésbé fejlett államai közé sorolt
országok esetében nem kevesebb, mint 50%;
b) vegyes-hitel: olyan kötött segélyhitel, melyben a kedvezményes kamatozású exporthitel és adományelem öszszekapcsolása együttesen biztosítja a kedvezményezettség
mértékét;
c) kedvezményezettség mértéke: a segélyhitel névértéke
és a hitelfelvevő által a jövőben fizetendő adósságszolgálat
diszkontált jelen értéke közötti különbség, a segélyhitel
névértékének százalékában kifejezve;
d) a kötött segélyhitel névértéke: a kötött segélyhitel keretében finanszírozott projekt teljes értéke a hitel visszafizetés kockázati díjával együtt, kamatok nélkül;
e) adományelem: a kötött segélyhitel névleges tőkeértékének a hitelfelvevő által vissza nem térítendő része;
f) szuverén garancia: az egyes hitelszerződések biztosítékaként a külföldi állam által kibocsátott készfizető kezességgel egyenértékű kötelezettségvállalás;
g) szuverén garanciát nyújtó: a hiteladós fizetési kötelezettsége teljesítéséért, a külföldi állam nevében, annak belső
jogrendje szerint szuverén garancia kibocsátására jogosult;
h) projekt: az a legkisebb, fizikailag és műszakilag
összefüggő egészet alkotó egység, amely teljes mértékben
felhasználja a finanszírozást és a hozzá kapcsolódó pénzügyi kedvezményeket, azaz olyan részegységek és értéktöbbletet hordozó tevékenységek együttese, amely magasabb hozzáadott értékű végterméket eredményez;
i) Eximbank forrásszerzési költsége: az Eximbank által a
két éven túli finanszírozáshoz igénybe vett források báziskamatláb feletti felárának és a forrásbevonás során felmerült költségeknek negyedévente, a tárgynegyedévet megelőző hónap 25-éig megállapított százalékos mértéke;
j) báziskamatláb: az Eximbank által igénybe vett források báziskamatlába megegyezik az adott devizanemre
vonatkozó tárgynegyedévi 6 havi LIBOR (londoni bankközi kamatláb) átlagával. Az átlagolásnál alkalmazott
LIBOR a REUTERS ISDA oldalán naponta megjelenő
fixing a legközelebbi 1/16-ra felkerekítve.
3. § A kötött segélyhitelezés alanyai:
a) Külügyminisztérium (a továbbiakban: KüM), mint a
kötött segélyhitelezési program működtetője és az állami
támogatás finanszírozója,
b) Kötött Segélyhitel Koordinációs Szakértői Munkacsoport, mint a kötött segélyhitelezéssel összefüggő döntések előkészítője,
c) Eximbank, mint a kötött segélyhitel nyújtója,
d) Mehib, mint a kötött segélyhitelek biztosítója,
e) belföldi székhelyű, áru vagy szolgáltatás exportját
végző gazdálkodó szervezet,
f) külföldi hitelfelvevő,
g) szuverén garanciát nyújtó.
A kötött segélyhitel konstrukcióban megvalósuló ügyletek
befogadása, a döntési mechanizmus
4. § (1) A külügyminiszter a kötött segélyhitelezéssel összefüggő döntések előkészítése céljából a KüM, a Pénzügyminisztérium, a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium, a
Miniszterelnöki Hivatal, a Környezetvédelmi és Vízügyi
Minisztérium, az Eximbank és a Mehib képviselőinek bevonásával Kötött Segélyhitel Koordinációs Szakértői
Munkacsoportot (a továbbiakban: Szakértői Munkacsoport) hoz létre. A Szakértői Munkacsoport a nemzetközi fejlesztési együttműködési politikának és stratégiának
megfelelő segélyhitelezési gyakorlat érvényre juttatásával, a
relációk és a projektek kiválasztásával, a segélyhitelnyújtás
feltételeire vonatkozó döntések előkészítésével kapcsolatos
feladatokat lát el. A Szakértői Munkacsoport ügyrendjét a
külügyminiszter hagyja jóvá, javaslatairól egyhangúlag határoz, tevékenységéről évente beszámol a Nemzetközi Fejlesztési Együttműködési Tárcaközi Bizottságnak.
(2) A kötött segélyhitelezés célországait a nemzetközi
fejlesztési együttműködési politikával összhangban, a jelen
rendelet 9. § 1) bekezdése szerinti országok köréből, az
érintett minisztériumokkal egyetértésben a Nemzetközi
Fejlesztési Együttműködési Tárcaközi Bizottság határozza
meg és teszi közzé.
5. § (1) Kötött segélyhitel nyújtását a Szakértői Munkacsoport javaslatával összhangban a KüM kezdeményezi.
(2) Abban az esetben, ha a kötött segélyhitel felajánlása
külföldi versenytárgyaláson történő ajánlattételhez szükséges, a támogatási ígérvény kiadására 20 M EUR-nak
megfelelő projekt összegig a Szakértői Munkacsoport javaslatával összhangban a külügyminiszter jogosult. Egyéb
esetben a segélyhitel felajánlásához a külügyminiszter
javaslata alapján a Kormány jóváhagyása szükséges.
6. § (1) Kötött segélyhitelek nyújtásáról a kedvezményezett
országokkal kormányközi szerződésekben kell megállapodni. A kötött segélyhitelek feltételeit rögzítő kormányközi szerződések előkészítéséért és végrehajtásáért a külügyminiszter felelős.
(2) A kötött segélyhitelek 5. § (1) és (2) bekezdés alapján történő felajánlásának, valamint a kötött segélyhitelek
nyújtására vonatkozó kormányközi szerződéseknek az
OECD-nél, illetve Európai Uniónál az előírt adattartalommal és határidőben történő bejelentéséért a KüM
felelős.
7. § (1) A segélyhitel kedvezményezettségének mértékét
,,A hivatalosan támogatott exporthitelek irányelveiről
szóló’’ OECD Megállapodás (a továbbiakban: OECD
Megállapodás) szerinti kalkulációs módszereket alkalmazva az Eximbank-nak és a Mehib-nek kell kiszámítania és a
Szakértői Munkacsoport, valamint az OECD és az Európai
Unió részére megadnia.
(2) A kötött segélyhitelekre vonatkozó hitelszerződések
a kedvezményezett országokkal létrejött, hatályos kormányközi szerződések alapján köthetők meg. A kötött
segélyhitel folyósításáról szóló szerződést a kedvezményezet ország által arra felhatalmazott szervvel vagy hitelintézettel az Eximbank köti meg. Az OECD és az Európai
Unió által előírt bejelentési, jóváhagyási és konzultációs
eljárásokat minden egyes projekt esetében a Mehib-bel
együttműködve az Eximbank folytatja le.
A kötött segélyhitelnyújtás feltételei 8. § A segélyhitelnyújtás feltételeinek meg kell felelniük az
OECD Megállapodás szerződéskötés időpontjában hatályos rendelkezéseinek.
9. § Kötött segélyhitelek az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén folyósíthatók:
(1) A kedvezményezett ország jogosultsága segélyhitelekre: Feltételhez kötött segélyhitel csak olyan országnak
nyújtható, amely az egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelem
(GNI) alapján 17 éves lejáratú világbanki kölcsönre jogosult. Az egyes országok irányadó besorolását, átsorolását
az OECD Megállapodásban meghatározott követelmények és eljárások alkalmazásával az OECD végzi.
(2) A projekt jogosultsága kötött segélyhitel finanszírozásra: Kötött segélyhitel nem nyújtható olyan állami vagy
magánprojektekhez, amelyek piaci vagy az OECD Megállapodásban foglalt feltételekkel finanszírozva, üzleti alapon megvalósíthatóak.
(3) Kötött segélyhitelre csak azok az (1) és (2) bekezdésekben foglaltaknak megfelelő projektek jogosultak, amelyek
esetében az OECD Megállapodás jóváhagyási rendje szerint,
az OECD Megállapodás aláírói nem emeltek kifogást.
(4) Kötött segélyhitel konstrukcióban a kedvezményezett ország nemzeti fejlesztési programjaival, prioritást
élvező célkitűzéseivel összhangban lévő projektek finanszírozhatók.
(5) A feltételhez kötött segélyhitel kedvezményezettségének mértéke eléri az OECD Megállapodásban előírt
minimumot:
Az érvényes kedvezményezettség mértéke nem lehet
kevesebb 35%-nál, az ENSZ által a világ legelmaradottabb
államai körébe sorolt országok esetében pedig 50%-nál.
(6) A hitelügyletben résztvevőknek írásban nyilatkozniuk kell arról, hogy az OECD ,,Vesztegetésről és a hivatalosan támogatott exporthitelekről’’ szóló cselekvési
nyilatkozatban foglaltak értelmében nem vettek részt az
ügylettel kapcsolatos vesztegetésben és nincs tudomásuk
korrupcióról.
10. § (1) Kötött segélyhitel konstrukcióban csak a Magyar
Exporthitel Biztosító Részvénytársaság által a központi
költségvetés terhére, a kormány készfizető kezessége mellett vállalható, nem piacképes kockázatú biztosítások feltételeiről szóló 312/2001. (XII. 28.) Korm. rendeletben
meghatározott magyar tartalmat elérő ügyletek finanszírozhatók. A magyar áru vonatkozásában a vámjogról, a
vámeljárásról, valamint a vámigazgatásról szóló 1995. évi
C. törvény rendelkezései az irányadók.
(2) A magyar származás megállapítására és igazolására
a vámjogról, a vámeljárásról, valamint a vámigazgatásról
szóló 1995. évi C. törvény 16—17. §-aiban és a a vámjogról,
a vámeljárásról, valamint a vámigazgatásról szóló 1995. évi
C. törvény végrehajtásáról szóló 45/1996. (III. 25.) Korm.
rendelet 24—28. §-aiban és 1. számú mellékletében foglaltakat kell alkalmazni.
11. § A segélyhitelügyletek hitelszerződéseinek hatálybalépési feltételei: a) a jelen rendelet 2. § f) pontjában foglaltak szerinti, a
szuverén garanciát nyújtó állam belső jogrendje szerint
érvényes garanciája megléte, valamint
b) az Eximbank-nak a Mehib-bel a segélyhitelre a hatályos jogszabályokban rögzített feltételek mellett megkötött hitelbiztosítási szerződése.
A kötött segélyhitelek finanszírozása és támogatása 12. §
A kötött segélyhitel finanszírozási formáját tekintve
vegyes-hitel. A kötött segélyhiteleket vegyes-hitelek formájában saját forrásaiból az Eximbank nyújtja. A segélyhitelek külföldi kockázat elleni hitelbiztosítását a Mehib
végzi.
13. § (1) A kötött segélyhitelekben a kapcsolódó állami támogatás a központi költségvetés (KüM fejezetében szereplő)
nemzetközi fejlesztési együttműködési célelőirányzatából
nyújtott kamattámogatás és adományelem.
(2) A jelen rendelet alapján folyósított segélyhitelek
kedvezményezettségének 9. § (5) bekezdés szerinti mértékét a kamattámogatás és az adományelem együttesen teljesíti. Az adományelem a hitelbiztosítási díjjal azonos vagy
annál kisebb lehet.
(3) A kamattámogatás mértéke legfeljebb az Eximbank
forrásszerzési költsége és a kedvezményes kamatszint
különbsége alapján számított összeg lehet.
Az Eximbank központi költségvetéssel történő,
a segélyhitelezéssel összefüggő elszámolásának szabályai
14. § Az Eximbank a kiajánlott, valamint a szerződött segélyhitelekről folyamatos nyilvántartást vezet. A kiajánlott
segélyhitelek és a szerződött segélyhitelek tárgynegyedév
végén fennálló állományairól negyedévenként, a negyedévet követő hónap 20-áig devizanemenként összesítve,
szerződésenkénti részletezettségben beszámolót készít a
KüM részére, melyet egyidejűleg a Magyar Államkincstárnak is megküld.
15. § Az Eximbank a folyósított segélyhitelek alapján negyedévente előrejelzést készít a következő negyedévben várható kamattámogatások forintösszegéről és azt hitelszerződésenkénti részletezettséggel a tárgynegyedév első hónapjának 15-éig megküldi a KüM-nek.
16. § Az Eximbank a szerződéskötés alatt álló ügyletek vonatkozásában — a Mehib előzetes biztosítási díj ajánlatának
birtokában — az adományelemek forintösszegéről szerződésenkénti részletezettséggel előrejelzést készít, és azt a
tárgynegyedév első hónapjának 15-éig megküldi a
KüM-nek.
17. § Az Eximbank a jelen rendelet alapján folyósított kamattámogatásokkal kapcsolatosan naptári negyedévenként,
utólagosan, az 18—20. §-okban foglaltak szerint számol el
a KüM-mel.
18. § Az Eximbank a tárgynegyedévben kamatfizetési esedékességű segélyhitel szerződésekre vonatkozóan szerződésenként megállapítja a segélyhitel szerződés szerinti, fix
kamatlábbal számított, kamatperiódusra vonatkozó
kamatkövetelését és a tárgynegyedévre vonatkozó forrásszerzési költsége alkalmazásával számított, azonos időszakra vonatkozó összeget. Amennyiben a forrásszerzési
költség figyelembevételével számított összeg nagyobb a
kamatkövetelésnél a különbözet a segélyhitel tárgynegyedévi kamattámogatási igénye, ellenkező esetben a kamatkülönbözet befizetési kötelezettsége.
19. § A hitelszerződésenként megállapított különbözeteket
az Eximbank a tárgynegyedév utolsó munkanapján érvényes, hivatalosan közzétett MNB árfolyamok alkalmazásával forintra átszámítja, és azok összesítéseként kimutatott
forintösszegeket a 20. § szerint rendezi a központi költségvetéssel.
20. § Az Eximbank a kamattámogatási igény, illetve kamatkülönbözet befizetési kötelezettséget a tárgynegyedévet
követő hónap 15-éig, a vonatkozó szerződésszámok, illetve
az azokhoz kapcsolódó összegek feltüntetésével jelenti a
KüM-nek. A KüM a jelentés szerinti kamattámogatási
igény KüM 10032000-01220108-50000005 számú ,,KüM
Fejezeti kezelésű előirányzat felhasználási keret számla’’
terhére történő folyósításáról a jelentés beérkezésétől számított 8 munkanapon belül intézkedik. Az elszámolás szerint mutatkozó kamatkülönbözet befizetési kötelezettség
összegét az Eximbank a tárgynegyedévet követő hónap
20. napjáig átutalja a KüM 10032000-01220108-50000005
számú ,,KüM Fejezeti kezelésű előirányzat felhasználási
keret számla’’ javára.
21. § Az Eximbank a segélyhitelekre vonatkozóan megkötött
hitelbiztosítási szerződések alapján a Mehib által az Eximbank-nak a 22. § szerint kiszámlázott hitelbiztosítási díjból
a központi költségvetés által adományelemként átvállalásra kerülő részfizetési esedékességének értéknapjára határidős beszedési megbízást nyújt be a KüM 1003200001220108-50000005 számú ,,KüM Fejezeti kezelésű elő
irányzat felhasználási keret számla’’ terhére. Ezzel egyidejűleg az Eximbank a vonatkozó kötött segélyhitel szerződés, valamint a Mehib által kiállított díjszámla megküldésével értesíti a KüM-öt a határidős beszedési megbízás
benyújtásáról.
22. § Az Eximbank a biztosítási szerződés megkötésekor kibocsátott egy összegben előre fizetendő számla alapján az
első hitelfolyósításig köteles megfizetni a hitelbiztosítási
díjat a Mehib részére.
23. § A segélyhitelnek a hiteladós által történő előtörlesztése
esetén az Eximbank a felmerülő díjvisszatérítést — a kedvezményezettet illető adomány rész kivételével, a díjviszszatérítésnek a Mehib általi visszafizetését követően —
haladéktalanul átutalja a KüM 10032000-0122010850000005 számú ,,KüM Fejezeti kezelésű előirányzat felhasználási keret számla’’ javára.
24. § Ha a hiteladós nem tesz eleget a hitelszerződésben
foglalt kötelezettségeinek (kárveszély, átütemezés, 5 munkanapon túli nem fizetés), az Eximbank haladéktalanul
köteles írásban tájékoztatni a KüM-öt, a Mehib-et és a
Magyar Államkincstárat. Átütemezés esetén a Mehib-et
átütemezési díj illeti meg, amennyiben a külügyminiszter a
Szakértői Munkacsoport javaslatára nem hoz ellenkező
értelmű döntést.
Záró rendelkezések 25. § (1) Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba. Egyidejűleg a Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaság
által a központi költségvetés terhére, a Kormány készfizető
kezessége mellett vállalható nem-piacképes kockázatú biztosítások feltételeiről szó 312/2001. (XII. 28.) Korm. rendelet 7. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(1) A Mehib Rt. kockázatvállalása az idegen tartalomra
akkor terjedhet ki, ha a belföldi gazdálkodó szervezet által
teljesített export legalább 50%-ban magyar származásúnak
minősül, illetve ha a belföldi gazdálkodó szervezet által
külföldön megvalósított — 5 M EUR-ót meghaladó —
építési, szerelési fővállalkozói szerződés értékének leg
alább 25%-a magyar származású exportnak minősül.
Az e bekezdésben előírtnál kisebb magyar hányad esetén a
Mehib Rt. kockázatvállalása az idegen tartalomra nem
terjed ki.’’
(2) A 7. § (1) bekezdés szerinti OECD Megállapodás
hatályos szövegének magyar fordítását a KüM a Magyar
Közlönyben közzé teszi.
(3) E rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében a Megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai Közösségeknek a bizonyos iránymutatásoknak az állami exporthitel-támogatás területén való alkalmazásáról szóló,
1978. április 4-i határozat felváltásáról hozott 2000. december 22-i 2001/76/EK számú tanácsi határozatta, valamint a
hitelbiztosítást, a hitelgaranciákat és a pénzügyi hiteleket
érintő konzultációs és információs eljárásokról szóló
73/391/EGK tanácsi határozattal és az azt módosító
76/641/EGK határozattal részlegesen összeegyeztethető
szabályozást tartalmaz.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
11/2007. (IV. 24.) ÖTM rendelete a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok illetékességi területéről.
A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. §-a (2) bekezdésének 18. pontjában kapott felhatalmazás alapján a
következőket rendelem el:
1. § (1) A hivatásos önkormányzati tűzoltóságok illetékességi területét e rendelet melléklete tartalmazza.
(2) A hivatásos önkormányzati tűzoltóságok illetékességi területének megállapítására irányuló miniszteri
döntés előkészítése során ki kell kérni az érintett területi
közigazgatási hivatal vezetőjének a véleményét.
(3) A település szétválása, új település alakítása esetén
az új település ugyanannak a hivatásos önkormányzati tűzoltóságnak az illetékességi területéhez tartozik, ahová a
szétválás vagy a megalakulás előtt tartozott.
2. § Ez a rendelet 2007. május 1-jén lép hatályba.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
26/2018. (X. 31.) OGY határozata az orosz közösség Magyarországon honos népcsoporttá nyilvánítására irányuló kezdeményezésről.
Az Országgyűlés a  nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény és a  népszavazás kezdeményezéséről, az  európai
polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény vonatkozó rendelkezései alapján
megtárgyalta az  orosz közösség Magyarországon honos népcsoporttá nyilvánítására irányuló – a  Nemzeti Választási Bizottság
115/2018. számú határozatával hitelesített – kezdeményezését, és arról az alábbiak szerint döntött:
Az Országgyűlés a magyarországi orosz közösséget nem nyilvánítja Magyarországon honos népcsoporttá.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
2/2014. (II. 21.) VM utasítása a Vidékfejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
60. § (2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(2) bekezdésére – a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter jóváhagyásával – a következő utasítást adom ki:
1. § A  Vidékfejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) jelen utasítás
Mellékletében foglaltak szerint határozom meg.
2. § (1) A Szabályzatot, valamint a minisztérium belső szabályzatait szükség szerint, de legalább évente felül kell vizsgálni.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerinti felülvizsgálat megtörténtéről a  közigazgatási államtitkár a  felülvizsgálat eredményének
egyidejű továbbításával tájékoztatja a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárát.
3. § A 2. § (1) bekezdésétől eltérően a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
a) a közigazgatás fejlesztése okán szükséges szervezeti és működési szabályok, valamint
b) jogszabályváltozás miatt
bármikor kezdeményezheti a  Szabályzat 30 napon belül történő módosítását. A  módosítás elmulasztása esetén
a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter gondoskodik a megfelelő módosítás érvényesüléséről
és az azzal kapcsolatos intézkedés hatálybalépéséről.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a  Vidékfejlesztési Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 12/2013. (VI. 18.)
VM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
57/2010. (V. 7.) FVM rendelete az élelmiszerek forgalomba hozatalának, valamint előállításának engedélyezéséről, illetve bejelentéséről.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. §-a (2) bekezdésének 26. pontjában, valamint
az (5) bekezdésének c) és d) pontjában kapott felhatalmazás alapján a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának c) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva – a nemzeti fejlesztési és
gazdasági miniszter feladat- és hatásköréről szóló 134/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §-ának c) pontjában foglalt feladatkörében eljáró
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszterrel, valamint az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm.
rendelet 1. §-ának i) pontjában foglalt feladatkörében eljáró önkormányzati miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el.
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) E rendelet tekintetében alkalmazni kell az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai
Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002.
január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. és 3. cikkében, az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április
29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 852/2004/EK rendelet) 2. cikkében, valamint
az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 853/2004/EK rendelet) 2. cikkében foglalt fogalommeghatározásokat.
(2) E rendelet alkalmazásában rendezvény alatt a kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 210/2009. (IX. 29.)
Korm. rendelet [a továbbiakban: 210/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet] 28. §-ának a) pontjában foglaltakat kell érteni.
(3) E rendelet alkalmazásában engedélyköteles létesítmény az a létesítmény, amely működéséhez a 853/2004/EK
rendelet 4. cikkének (2) bekezdésének alapján engedély szükséges.
(4) E rendelet alkalmazásában élelmiszer előállításon az a termékgyártás értendő, amelyet egy létesítmény a gyártott
élelmiszer más létesítménynek való értékesítése céljából végez. 2. § (1) A rendeletet a Magyar Köztársaság területén az élelmiszerek előállítására és forgalomba hozatalára kell alkalmazni.
(2) Az e rendeletben foglaltakat nem kell alkalmazni a magánháztartásban előállított, saját fogyasztásra szánt élelmiszerekre.
(3) Az e rendeletben foglaltakat nem kell alkalmazni
a) kistermelői élelmiszer-termelésre, -előállításra és értékesítésre, b) lőtt vadból származó termékeknek a vadászatra jogosult által történő értékesítésére,
c) az étkezési célra forgalomba hozott vadon termő gombákra,
d) szőlészeti és borászati üzemek működésének engedélyezésére, e) borászati termékek forgalomba hozatalának engedélyezésére.
II. FEJEZET ÉLELMISZEREK ELŐÁLLÍTÁSÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 1. Létesítmény engedélyezés és bejelentés általános szabályai
3. § (1) Élelmiszert előállítani – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – kizárólag e rendelet rendelkezései szerint lehet.
(2) Az élelmiszer forgalmazó helyen történő állati eredetű élelmiszer előállítás során az állati eredetű élelmiszerek
forgalomba hozatalának és az értékesítés helyén történő élelmiszer-előállításnak élelmiszer-higiéniai feltételeiről
szóló 64/2007. (VII. 23.) FVM–EüM együttes rendeletben foglalt rendelkezéseket kell betartani.
2. Létesítmény engedélyezési eljárás és nyilvántartás szabályai 4. § (1) Az engedélyköteles létesítményeket az élelmiszer-vállalkozó kérelmére a létesítmény telephelye szerint illetékes
Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal (a továbbiakban: MgSzH) területi szerve (a továbbiakban: területi szerv)
engedélyezi. (2) Az (1) bekezdés szerinti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell az 1. melléklet A részében meghatározott
dokumentumokat és adatokat. 5. § (1) A területi szerv az engedély iránti kérelem alapján helyszíni szemlét tart.
(2) A helyszíni szemlén a területi szerv eljáró tisztviselője jegyzőkönyvben rögzíti a megállapításokat.
(3) Amennyiben a helyszíni szemle alapján megállapítható, hogy az engedélyköteles létesítmény nem felel meg
a vonatkozó előírásoknak, az élelmiszer-vállalkozó kérésére legfeljebb hat hónap időtartamra, egy alkalommal
az eljárást fel kell függeszteni. Az előírások teljesítését követően, az élelmiszer-vállalkozónak kell kezdeményezni
az eljárás folytatását. 6. § (1) Az engedély visszavonásig hatályos.
(2) Az engedélynek legalább a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) az engedélyező hatóság megnevezését és címét, b) az engedély számát,
c) az élelmiszer-vállalkozó nevét, d) az élelmiszer-vállalkozó címét (székhelyét),
e) az engedélyköteles létesítmény címét, f) az engedélyköteles létesítmény engedélyezési számát,
g) az engedélyköteles létesítményben végezhető tevékenysége(ke)t. 7. § Az engedély alapján az engedélyköteles létesítményekről a területi szerv az élelmiszerláncról és hatósági
felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény (a továbbiakban: Éltv.) 38. §-a (1) bekezdésének e) pontja alapján
nyilvántartást vezet, mely nyilvántartásokról az MgSzH Központ az Éltv. 38. §-a (4) bekezdése szerinti, a takarmány- és
élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő
megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i
882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 31. cikk (2) bekezdés f) pontjának megfelelő adatbázist hoz létre
és működtet. 8. § (1) Az élelmiszer-vállalkozó az engedély megadását követően a 6. § (2) bekezdés c)–g) pontjában megjelölt adatokban
bekövetkezett változást haladéktalanul köteles bejelenteni a területi szervnek.
(2) Amennyiben kizárólag a 6. § (2) bekezdésének c) és d) pontjában megjelölt adatokban történik változás, úgy
a bejelentést követően a területi szerv azok megváltozását a nyilvántartásba átvezeti, és új engedélyt állít ki.
(3) A 6. § (2) bekezdésének e) és g) pontjában megjelölt adat megváltozása esetén új engedélyezési eljárást kell
lefolytatni, kivéve, ha kizárólag a közterület neve, illetve a ház- vagy helyrajzi szám változik, de a létesítmény helye
változatlan marad. 3. Létesítmény bejelentési eljárás és nyilvántartás szabályai
9. § (1) Az élelmiszer-vállalkozó az olyan élelmiszer-előállító létesítményt, amelyhez a 853/2004/EK rendelet 4. cikkének
(2) bekezdése alapján nem szükséges engedély, valamint az élelmiszer-csomagolóanyag gyártó, forgalomba hozó, és
az élelmiszer-iparban felhasználható fertőtlenítőszereket előállító létesítményeket, a létesítmény telephelye szerinti
MgSzH kerületi hivatalának (a továbbiakban: kerületi hivatal) köteles bejelenteni. Az élelmiszer-előállító létesítmény
bejelentésének eljárására az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a szolgáltatási tevékenység
megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A bejelentésnek tartalmaznia kell az 1. melléklet B részében meghatározott adatokat.
(3) A bejelentést postai vagy elektronikus úton, írásban kell teljesíteni.
(4) A bejelentés alapján a kerületi hivatal a létesítményt nyilvántartásba veszi, és erről értesíti az élelmiszer-vállalkozót.
10. § (1) A bejelentett létesítményekről a kerületi hivatal az Éltv. 38. §-a (1) bekezdésének e) pontja alapján nyilvántartást vezet.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartásokról az MgSzH Központ az Éltv. 38. §-a (4) bekezdése szerinti
adatbázist hoz létre és működtet, mely tartalmazza a vállalkozás nevét, székhelyét, tevékenységét, valamint azon
telephelyét, ahol a megadott tevékenységet végzi. 11. § A bejelentett adatok megváltozását az élelmiszer-vállalkozó haladéktalanul köteles bejelenteni a kerületi hivatalnak,
amely azok megváltozását a nyilvántartásba átvezeti. III. FEJEZET
ÉLELMISZEREK FORGALOMBA HOZATALÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 4. Általános szabályok
12. § (1) A 2. mellékletben felsorolt élelmiszerek kiskereskedelmi forgalomba hozatala kizárólag a kerületi hivatal külön
engedélyével történhet. Amennyiben a külön engedély iránti kérelem a 210/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet szerint
az MgSzH-hoz kerül benyújtásra, azt mozgóbolt, csomagküldő kereskedelem, automatából történő értékesítés,
valamint az üzleten kívüli kereskedelem útján történő forgalomba hozatal esetén az élelmiszer-vállalkozó székhelye
szerinti, egyéb esetben pedig a tevékenység végzésének helye szerinti kerületi hivatalhoz kell benyújtani.
(2) Amennyiben a 2. mellékletben nem említett élelmiszerek kiskereskedelmi forgalomba hozatalának bejelentése
a 210/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet szerint az MgSzH-nál kerül teljesítésre, azt mozgóbolt, csomagküldő kereskedelem,
automatából történő értékesítés, valamint az üzleten kívüli kereskedelem útján történő forgalomba hozatal esetén
az élelmiszer-vállalkozó székhelye szerinti, egyéb esetben pedig a tevékenység végzésének helye szerinti kerületi
hivatalnál kell megtenni. 5. Külön engedélyezési eljárás szabályai
13. § (1) A 2. mellékletben felsorolt élelmiszerek kiskereskedelmi forgalomba hozatalát az élelmiszer-vállalkozó kérelmére
a 12. § (1) bekezdésben meghatározott kerületi hivatal engedélyezi.
(2) Az (1) bekezdés szerinti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell a 210/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet
1. mellékletének A részében leírtakon kívül az e rendelet 3. mellékletében meghatározott adatokat és
dokumentumokat is. 14. § (1) A kerületi hivatal a külön engedély iránti kérelem alapján helyszíni szemlét tart.
(2) A helyszíni szemlén a kerületi hivatal eljáró tisztviselője jegyzőkönyvben rögzíti a megállapításokat.
(3) Amennyiben a helyszíni szemle alapján megállapítható, hogy az élelmiszer kiskereskedelmi forgalomba hozatala nem
felel meg a vonatkozó előírásoknak, az élelmiszer-vállalkozónak lehetősége van az általa vállalt határidőn belül
a hiányosságok pótlására. 15. § (1) A külön engedély visszavonásig hatályos.
(2) A külön engedélynek legalább a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) az engedélyező hatóság megnevezését és címét, b) az engedély számát,
c) az élelmiszer-vállalkozó nevét, d) az élelmiszer-vállalkozó címét (székhelyét),
e) nem mozgóbolt esetén az élelmiszer kiskereskedelmi forgalomba hozatali helyének címét,
f) üzlet esetén annak elnevezését, g) mozgóbolt esetén annak működési területét településenként – Budapesten kerületenként,
h) a kiskereskedelmi forgalomba hozni kívánt, 2. mellékletben felsorolt élelmiszerek megnevezését,
i) előkészítetlen lőtt vadat feldolgozni szándékozó vendéglátó létesítmény esetében az erre való alkalmasság
tényét. 16. § (1) Az élelmiszer-vállalkozó az engedély megadását követően a 15. § (2) bekezdés c)–i) pontjában megjelölt adatokban
bekövetkezett változást haladéktalanul köteles bejelenteni a 12. § (1) bekezdése szerint az illetékes kerületi hivatalnak.
(2) Amennyiben kizárólag a 15. § (2) bekezdésének c), d) és f) pontjában megjelölt adatokban történik változás, úgy
a bejelentést követően a kerületi hivatal azok megváltozását a nyilvántartásba átvezeti, és új engedélyt állít ki.
(3) A 15. § (2) bekezdésének e), g), h) és i) pontjában megjelölt adat megváltozása esetén új engedélyezési eljárást kell
lefolytatni, kivéve, ha az e) és g) pontok esetében kizárólag a közterület neve, illetve a ház- vagy helyrajzi szám változik,
de a forgalomba hozatal helye, illetve a mozgóbolt működési területe és útvonala változatlan marad.
6. Rendezvényekre vonatkozó különleges szabályok 17. § (1) A rendezvényekre vonatkozó szabályokat a 2. mellékletben felsorolt élelmiszerekre vonatkozó rendelkezések sérelme
nélkül kell alkalmazni. (2) A rendezvényt annak szervezője, több szervező esetén felelős szervezője (a továbbiakban: szervező) legalább
5 munkanappal a rendezvény kezdete előtt köteles bejelenteni a rendezvény helye szerinti kerületi hivatalnak.
(3) A szervező köteles nyilvántartást vezetni a rendezvényen élelmiszert forgalomba hozókról. A szervező kizárólag
a nyilvántartás vezetéséért tartozik felelősséggel. (4) A (3) bekezdés szerinti nyilvántartásnak legalább a 4. mellékletben meghatározott adatokat kell tartalmaznia.
(5) A szervező köteles a (3) bekezdés szerinti nyilvántartást folyamatosan naprakészen vezetni, és azt a rendezvény
helyszínén tartani. IV. FEJEZET KÖZÖS RENDELKEZÉSEK 7. Az engedély módosítására, szünetelésére, visszavonására vonatkozó közös szabályok
18. § A létesítmény engedély és a kiskereskedelmi forgalomba hozatalra vonatkozó külön engedély (a továbbiakban együtt:
engedély) módosítása vagy új engedélyezési eljárás során a korábban már az engedélyező hatóság rendelkezésére
bocsátott adatokat nem kell ismételten benyújtani. 19. § (1) Az engedély szerinti tevékenység 30 napot meghaladó teljes vagy részleges szünetelését az engedély jogosultja
(a továbbiakban: engedélyes) az engedélyező hatósághoz írásban köteles bejelenteni. A szünetelés időtartama alatt
a kérelemben foglalt tevékenységet az élelmiszer-vállalkozás nem végezheti.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szünetelést követően az engedélyköteles létesítmény működtetése, valamint
a kiskereskedelmi forgalomba hozatali tevékenység az engedélyező hatóságnál írásban megtett bejelentés alapján
folytatható. (3) Ha az engedélyes kérelmére történő szünetelés kezdetétől számított 1 éven belül a kérelmező a tevékenység
folytatására vonatkozó érdemi nyilatkozatot nem tesz, az engedélyező hatóság az engedélyt visszavonja.
(4) Engedélyköteles létesítmény esetében az (1) és (2) bekezdés szerinti bejelentéseket az MgSzH Központ az általa
működtetett adatbázisban rögzíti és közzé teszi. (5) Az engedélyes személyében történt változást, jogutódlást – amennyiben a változás a létesítményt, a tevékenységet,
illetve a forgalomba hozott termékkört nem érinti, valamint a tevékenységre vonatkozó higiéniai követelmények
betartása biztosított –, az új jogosult, illetve a jogutód köteles, annak megfelelő igazolása mellett, haladéktalanul
bejelenteni. Az engedélyező hatóság az adatok megváltozását a nyilvántartásba átvezeti, és 5 munkanapon belül új
engedélyt állít ki. 20. § A kérelemre történő módosítás, illetve szünetelés esetén igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
21. § Az engedélyező hatóság hivatalból elrendelheti az engedély felfüggesztését:
a) az engedélyesnek a tevékenység gyakorlásával kapcsolatos e rendelet szerinti jogosultságát érintő vita esetén,
annak jogerős befejezéséig, illetve megszűnéséig; b) a tevékenység gyakorlásának ellenőrzésekor megállapított fennálló, az emberi egészséget veszélyeztető, és
60 napon belül kijavítható vagy pótolható élelmiszerbiztonsági és/vagy -higiéniai hiányosságok esetén azok
megszüntetéséig. 8. Jogkövetkezmények 22. § E rendelet előírásainak betartását az MgSzH ellenőrzi.
23. § (1) Amennyiben az ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az élelmiszer-vállalkozó bejelentés vagy engedély nélkül
folytat e rendelet szerint bejelentés- vagy engedélyköteles tevékenységet, vagy üzemeltet bejelentés- vagy
engedélyköteles létesítményt – a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel – az MgSzH köteles a tevékenység végzését vagy
engedélyköteles létesítmény működését azonnal megtiltani, ezzel egyidejűleg – engedélyköteles üzlet
esetén – kezdeményezni annak bezáratását. (2) Az MgSzH köteles az engedélyt visszavonni fennálló,
a) emberek egészségét károsító, vagy b) emberi megbetegedést okozó, vagy
c) az emberi egészséget veszélyeztető, és 60 napon belül nem kijavítható vagy nem pótolható
élelmiszerbiztonsági, illetve -higiéniai hiányosságok esetén. (3) Az MgSzH köteles az engedélyt visszavonni továbbá akkor is, ha a hatóság által megállapított határidőn belül
az engedély felfüggesztésére okot adó hiány nem kerül kijavításra vagy pótlásra.
(4) Amennyiben az ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az élelmiszer-forgalmazó bejelentés nélkül folytat
e rendelet szerint bejelentésköteles tevékenységet, az MgSzH a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és
folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény 25. §-ának (2) bekezdése szerint jár el.
V. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 24. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő második hónap első napján lép hatályba.
(2) Ezen rendeletet a hatálybalépését követően indult ügyekben kell alkalmazni.
(3) Amennyiben az élelmiszer-forgalmazási tevékenységre e rendelet engedélyezési kötelezettséget nem ír elő,
az élelmiszer-forgalmazási tevékenység folytatására 2009. szeptember 30-án engedéllyel rendelkező és az adott
forgalmazási tevékenységet jogszerűen folytató forgalmazót e tevékenység vonatkozásában úgy kell tekinteni, mint
aki a bejelentési kötelezettségének eleget tett. (4) Az MgSzH e rendelet hatálybalépését követő 90 napon belül hivatalból az e rendelet szerinti külön engedélyt állítja ki
annak az e rendelet szerint engedélyköteles élelmiszer-forgalmazási tevékenységet végző élelmiszer-vállalkozásnak,
amely 2009. szeptember 30-án az élelmiszer-forgalmazási tevékenység megkezdésére vagy folytatására engedéllyel
rendelkezett és az adott forgalmazási tevékenységet jogszerűen folytatja.
(5) Az MgSzH e rendelet hatálybalépését követő 90 napon belül hivatalból az e rendelet szerinti külön engedélyt állítja ki
annak az e rendelet szerint engedélyköteles élelmiszer-forgalmazási tevékenységet végző élelmiszer-vállalkozásnak,
amely az élelmiszer-forgalmazási tevékenységet 2009. szeptember 30-át követően kezdte meg és az adott
forgalmazási tevékenységet jogszerűen folytatja. 25. § E rendelet az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikk
(3) bekezdésének, az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április
29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikk (1) és (2) bekezdésének, valamint az emberi
fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok
megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezet 3. cikkének
végrehajtását szolgálja. 26. § (1) Az állati eredetű élelmiszerek forgalomba hozatalának és az értékesítés helyén történő élelmiszer-előállításnak
élelmiszer-higiéniai feltételeiről szóló 64/2007. (VII. 23.) FVM–EüM együttes rendelet (a továbbiakban: R1.) 3. §-a
(2) bekezdésének c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az (1) bekezdés szerinti kiskereskedelmi létesítmények] „c) sajt darabolását, szeletelését és nyerstej, illetve egyéb tejtermékek kimérését, valamint”
[végezhetik. ] (2) Az R1. a „Tej és tejtermékek forgalomba hozatalának élelmiszer-higiéniai feltételei” alcímet követően a következő
8/A. §-sal egészül ki: „8/A. § (1) Nyers tej kizárólag a végső fogyasztó részére értékesíthető.
(2) Nyers tej értékesítése esetén a termék csomagolásán, vagy az értékesítés helyén jól látható módon a következő
szöveget kell feltüntetni: „Fogyasztás előtt fel kell forralni!”.”
(3) Az R1. 11. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A 4. §, a 7. § (1) bekezdésének b) pontja és a 9. § szerinti kiskereskedelmi létesítmény köteles írásban bejelenteni
e rendelet szerinti tevékenységét a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatalnak (a továbbiakban: MgSzH), amely azt
nyilvántartásba veszi.” 27. § (1) Az élelmiszer-előállítás és forgalomba hozatal egyes élelmiszer-higiéniai feltételeiről és az élelmiszerek hatósági
ellenőrzéséről szóló 68/2007. (VII. 26.) FVM–EüM–SZMM együttes rendelet (a továbbiakban: R2.) 5. §-át megelőző
alcím helyébe a következő alcím lép: „Az élelmiszer-előállító hely, illetve élelmiszer-forgalmazó hely rendeltetésű helyiséget tartalmazó építmény
építése, illetve ilyen rendeltetésű helyiséget tartalmazó bővítése, átalakítása esetén, az építésügyi hatóság
engedélyezési eljárásában a szakhatósági állásfoglaláshoz szükséges dokumentáció és tervdokumentáció
tartalmi követelményei” (2) Az R2. 5. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„5. § (1) Az élelmiszer-előállító hely rendeltetésű helyiséget tartalmazó építmény építése, illetve ilyen rendeltetésű
helyiséget tartalmazó bővítése, átalakítása esetén, az építésügyi hatóság engedélyezési eljárásában a szakhatósági
állásfoglaláshoz szükséges dokumentációnak és tervdokumentációnak tartalmaznia kell a következő adatokat:
a) az élelmiszer-előállító hely tevékenységi körének meghatározását, b) technológiai leírást és folyamatábrát,
c) technológiai elrendezési rajzot, d) anyagmozgatási és személyforgalmi tervet,
e) az épületgépészet szerelvényezési, fűtési, szellőzési, világítási, hűtési terveket,
f) gyártástechnológia szerinti gépjegyzéket, g) közmű nyilatkozatot, h) melléktermék és a hulladék kezelési és ártalmatlanítási tervét,
i) az ivóvíz minőségét tanúsító, 30 napnál nem régebbi vízvizsgálati eredményt.
(2) Az élelmiszer-forgalmazó hely rendeltetésű helyiséget tartalmazó építmény építése, illetve ilyen rendeltetésű
helyiséget tartalmazó bővítése, átalakítása esetén, az építésügyi hatóság engedélyezési eljárásában a szakhatósági
állásfoglaláshoz szükséges dokumentációnak és tervdokumentációnak tartalmaznia kell a következő adatokat:
a) közmű nyilatkozatot, b) technológiai leírást és elrendezési rajzot,
c) az épületgépészet szerelvényezési, fűtési, szellőzési, világítási, hűtési terveket,
d) anyagmozgatási és személyforgalmi és göngyölegtárolási tervet, e) az áruszállítás tervezett módját, eszközét,
f) tervezett alkalmazotti létszámot, g) tisztítási, mosogatási, takarítási utasítást,
h) melléktermék és a hulladék kezelési és ártalmatlanítási tervét,
i) az ivóvíz minőségét tanúsító, 30 napnál nem régebbi vízvizsgálati eredményt.”
28. § (1) Hatályát veszti az R2. 6. §-a.
(2) E rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti a 26–28. §.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
27/2017. (XI. 21.) MNB rendelete a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (6) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 3.  § (1)  bekezdése és az  5.  § 1.  pontja tekintetében a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  §
(1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (6) és
(9) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 4.  § tekintetében a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés c)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (1)  bekezdésében és 18.  § f )  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank (a  továbbiakban: MNB)
alapvető feladatai ellátása érdekében szolgáltatandó információk (a  továbbiakban: adatszolgáltatások)
és az  adatszolgáltatások teljesítésére kötelezettek (a  továbbiakban: adatszolgáltatók) körét, valamint
az adatszolgáltatások gyakoriságát, teljesítésének módját és határidejét az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Az  adatszolgáltatásokhoz kapcsolódó táblákat és az  azok kitöltésére vonatkozó rendelkezéseket a  2.  melléklet
tartalmazza.
(3) Az  adatszolgáltatások teljesítéséhez szükséges – a  3.  mellékletben meghatározott – technikai segédleteket
az MNB e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a honlapján teszi közzé.
2. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben foglaltak kivételével – 2018. január 1-jén lép hatályba.
 (2) Az  1.  melléklet I.  pontjában foglalt táblázat 130. és 131. sora, valamint az  ott meghatározott, az „A BÉT hivatalos
részvényindexének napi adatai, továbbá a BÉT-en forgalmazott részvények napi kereskedési adatai” (MNB azonosító
kód: T02) megnevezésű és az „Állampapír árfolyamok” (MNB azonosító kód: T10) megnevezésű adatszolgáltatáshoz
kapcsolódó, a 2. mellékletben foglalt táblák és kitöltési előírások 2018. március 1-jén lépnek hatályba.
(3) Az  1.  melléklet I.  pontjában foglalt táblázat 47. sora szerinti „Negyedéves jelentés a  jelzáloghitel-finanszírozás
megfelelési mutatóról” (MNB azonosító kód: L72) megnevezésű adatszolgáltatáshoz kapcsolódó, a 2. mellékletben
foglalt táblák és kitöltési előírások 2018. október 1-jén lépnek hatályba.
3. § (1) Az  adatszolgáltató a  jegybanki információs rendszerhez a  hitelintézetek egyes pénzügyi instrumentumaira,
általános pénzügyi információira és tőkemegfelelésére vonatkozóan teljesítendő adatszolgáltatási
kötelezettségekről szóló 20/2016. (VI. 6.) MNB rendelet 1.  melléklet I.  pontjában foglalt táblázat 1–10. sora
szerinti, 2018. január 1-jét megelőző tárgyidőszakra vonatkozó adatszolgáltatás teljesítése során a  jegybanki
információs rendszerhez a  hitelintézetek egyes pénzügyi instrumentumaira, általános pénzügyi információira
és tőkemegfelelésére vonatkozóan teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 20/2016. (VI. 6.)
MNB rendelet szabályait alkalmazza.
(2) Az adatszolgáltató
a) a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása
érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 50/2016. (XII. 12.) MNB rendelet szerinti,
2018. január 1-jét megelőző tárgyidőszakra vonatkozó adatszolgáltatás, valamint
b) a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása
érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 50/2016. (XII. 12.) MNB rendelet
1.  melléklet I.  pontjában foglalt táblázat 47. sora szerinti „Negyedéves jelentés a  jelzáloghitel-finanszírozás
megfelelési mutatóról” (MNB azonosító kód: L72) megnevezésű, 2018. I–III. negyedévre mint tárgyidőszakra
vonatkozó adatszolgáltatás
teljesítése során a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai
ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 50/2016. (XII. 12.) MNB rendelet szabályait
alkalmazza azzal, hogy az  L72 MNB azonosító kódú adatszolgáltatás 2018. I–III. negyedévre mint tárgyidőszakra
vonatkozó teljesítési határideje 2018. május 12., 2018. augusztus 11. és 2018. november 11.
(3) Az  adatszolgáltató az  1.  melléklet I.  pontjában foglalt táblázat 37. sora szerinti „Napi jelentés a  kamatderivatíva
ügyletekre vonatkozóan” (MNB azonosító kód: K14) megnevezésű, 2018. január 2-ára mint tárgynapra vonatkozó
adatszolgáltatásban a 2017. december 31-én élő kamatderivatíva ügyletek adatait is jelenti.
4. § (1) A kötelező jegybanki tartalék kiszámításáról, illetve képzésének és elhelyezésének módjáról szóló 10/2005. (VI. 11.)
MNB rendelet 11. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„11.  § Az  MNB a  tartalékköteles hitelintézet tartalékalapjának meghatározásakor a  jegybanki információs
rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása érdekében teljesítendő
adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 27/2017. (XI. 21.) MNB rendelet 4. § (2) bekezdésével módosított 3. §-t első
alkalommal 2018. január hónap mint tartalékszámítási tárgyidőszak vonatkozásában alkalmazza.”
(2) A kötelező jegybanki tartalék kiszámításáról, illetve képzésének és elhelyezésének módjáról szóló 10/2005. (VI. 11.)
MNB rendelet 3.  § (1)  bekezdés a)  pontjában az  „a hitelintézetek egyes pénzügyi instrumentumaira, általános
pénzügyi információira és tőkemegfelelésére vonatkozóan” szövegrész helyébe az „elsődlegesen a Magyar Nemzeti
Bank alapvető feladatai ellátása érdekében” szöveg lép.
5. § Hatályát veszti
1. a  jegybanki információs rendszerhez a hitelintézetek egyes pénzügyi instrumentumaira, általános pénzügyi
információira és tőkemegfelelésére vonatkozóan teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló
20/2016. (VI. 6.) MNB rendelet,
2. a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása
érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 50/2016. (XII. 12.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
122/2006. (HK 23.) HM határozata a Magyar Honvédség Geoinformációs Szolgálat alapításáról (hatályos szöveg).
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 76. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
– figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 88. §-ában, a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló
1996. évi LXXVI. törvény 24. §-ában, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 10. §-ában, a
honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm.
rendeletben (a továbbiakban: R.), az államháztartás hatékony működését elősegítő szervezeti átalakításokról és azokat megalapozó
intézkedésekről szóló 2118/2006. (VI. 30.) Korm. határozatban, továbbá a védelmi célokat szolgáló földmérési és térképészeti
szakigazgatási feladatokról, valamint a honvédelmi célú térképellátásról szóló 35/2000. (XII. 20.) HM rendeletben foglaltakra – a
következő alapító okiratot adom ki: 1.1 2 3 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 2007. január 1-jei hatállyal
költségvetési szervet alapítok. 2.4 A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség Geoinformációs Szolgálat.
Rövidített megnevezése: MH GEOSZ 3.5 A költségvetési szerv székhelye: 1024 Budapest II., Szilágyi Erzsébet fasor 7–9.
Postacíme: 1525 Budapest Pf. 37. 4.6 7 A költségvetési szerv közvetlen jogelődjei és azok székhelye:
– MH Térképész Szolgálat, Budapest II., Szilágyi Erzsébet fasor 7–9.;
– MH Meteorológiai Szolgálat, Budapest XIII., Lehel u. 33–35;
– MH Szabályzatkiadó Intézet és Központi Nyomda, Budapest XIII., Lehel u. 33–35.
5.8 9 10 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és
gazdálkodó, a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve; egyes
logisztikai gazdálkodási feladatait az MH kijelölt önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerve;
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány
ellátásához szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi.
6.11 A költségvetési szerv tevékenysége a 842220 Védelmi képességek fenntartása szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
751494 Máshová nem sorolható szervek tevékenysége. 1 Módosította: 175/2006. (HK 1/2007.) HM határozat 1. pont.
2 Módosította: 13/2008. (HK 4.) HM határozat 1. pont.
3 Módosította: 23/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
4 Módosította: 23/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
5 Módosította: 23/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
6 Módosította: 175/2006. (HK 1/2007.) HM határozat 2. pont.
7 Módosította: 23/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
8 Módosította: 13/2008. (HK 4.) HM határozat 2. pont.
9 Módosította: 23/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
10 Módosította az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 9. pont.
11 Módosította: 23/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
7.12 13 14 15 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező, ezred jogállású katonai szervezet.
Állománya az MH költségvetési létszámkeretéből az MH önálló állománytáblás szervezetek és szervek részére
biztosított létszámkeretbe tartozik. 8.16 17 18 19 20 A költségvetési szerv:
a) alapítója: a honvédelmi miniszter; b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium;
c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
9.21 22 23 24 25 26 27 28 A költségvetési szerv a HM Honvéd Vezérkar főnök közvetlen szolgálati alárendeltségébe tartozik.
10.29 30A költségvetési szerv illetékessége: országos. 11.31 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
A Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása.
12.32 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842202 Védelmi képességek fenntartása; 842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek;
842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve ár- és belvízvédelem).
13.33 A költségvetési szerv kisegítő tevékenységei arányának felső határa 1% a költségvetési szerv kiadásaiban.
14.34 35 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje:
a) a vezető megnevezése: szolgálatfőnök; b) a szolgálatfőnököt a HM Honvéd Vezérkar főnök javaslatára a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
12 Módosította: 13/2008. (HK 4.) HM határozat 3. pont.
13 A második és harmadik mondatot beiktatta: 13/2008. (HK 4.) HM határozat 4. pont.
14 Módosította: 13/2008. (HK 4.) HM határozat 5. pont.
15 Módosította: 23/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
16 Módosította: 13/2008. (HK 4.) HM határozat 14. pont.
17 A „BM Határőrség,” szövegrészt hatálytalanította: 13/2008. (HK 4.) HM határozat 14. pont.
18 Módosította: 13/2008. (HK 4.) HM határozat 6. pont.
19 Beiktatta: 13/2008. (HK 4.) HM határozat 7. pont.
20 Módosította: 23/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
21 A „BM Határőrség,” szövegrészt hatálytalanította: 13/2008. (HK 4.) HM határozat 14. pont.
22 Módosította: 13/2008. (HK 4.) HM határozat 8. pont.
23 Módosította: 13/2008. (HK 4.) HM határozat 9. pont.
24 Módosította: 13/2008. (HK 4.) HM határozat 10. pont.
25 Módosította: 13/2008. (HK 4.) HM határozat 11. pont.
26 Módosította: 13/2008. (HK 4.) HM határozat 14. pont.
27 Beiktatta: 13/2008. (HK 4.) HM határozat 12. pont.
28 Módosította: 23/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
29 Módosította: 13/2008. (HK 4.) HM határozat 14. pont.
30 Módosította: 23/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
31 Módosította: 23/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
32 Módosította: 23/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
33 Hatályba léptette az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 9. pont.
34 Módosította: 23/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
35 Átsorszámozta az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 9. pont.
15.36 37 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 15.38 39 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
16.40 41 A költségvetési szerv szervezeti és működési rendjét a Szervezeti és Működési Szabályzat tartalmazza.
A Szervezeti és Működési Szabályzatot az MH geoinformációs szolgálatfőnök 2007. január 1-jét követő 60 napon belül
elkészíti, és azt a HM Honvéd Vezérkar főnökhöz jóváhagyásra felterjeszti.
17. 42 43 Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
A határozat szövege hatályos 2010. február 15-től. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1140/2011. (V. 12.) Korm. határozata a Nemzetközi Pető András Közalapítvány közhasznú nonprofit gazdasági társasággá történő átalakításáról.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 2. §-a, valamint a Kormány által alapított
közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt
felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 1. pontja alapján
meghozza az alábbi határozatát: 1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény (a továbbiakban: 2006. évi LXV. törvény) 2. § (1) bekezdése alapján kezdeményezi a Nemzetközi
Pető András Közalapítvány (a továbbiakban: Közalapítvány) jogutódlással történő megszüntetését arra hivatkozással,
hogy a Közalapítvány céljainak megvalósítására, feladatának további ellátására többségi állami tulajdoni részesedés
biztosításával közhasznú szervezetnek minősülő jogi személyiséggel rendelkező nonprofit gazdasági társaságot kíván
alapítani. 2. A Kormány a) felhívja az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen
Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján, a nemzeti erőforrás miniszter által az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 100/L. § (3) bekezdése és az állami vagyonnal való
gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet 6. §-a szerinti, MNV Zrt.-hez benyújtott kérelme alapján
gondoskodjon az 1. pont szerinti, a Közalapítvány általános jogutódjaként működő, Nemzetközi Pető András
Közhasznú Nonprofit Kft. megalapításának engedélyezéséről és a nemzeti erőforrás miniszter részére az ehhez
szükséges meghatalmazás kiadásáról, továbbá a nemzeti erőforrás miniszterrel az állami vagyonról szóló 2007. évi
CVI. törvény 29. § (5) bekezdése szerinti megállapodás megkötéséről;
b) egyetért azzal, hogy a megszűnt Közalapítvány céljainak megvalósítása érdekében feladatait – ideértve
a Mozgássérültek Pető András Nevelőképző és Nevelőintézetével kapcsolatos intézményfenntartói feladatokat is
– a Nemzetközi Pető András Közhasznú Nonprofit Kft. lássa el, és ennek érdekében a Közalapítvány vagyoni jogai
és a megszüntetésre irányuló eljárás kezdő időpontja után esedékessé váló kötelezettségei a Nemzetközi Pető
András Közhasznú Nonprofit Kft.-re szállnak át; a Nemzetközi Pető András Közhasznú Nonprofit Kft. vagyonává
váló volt közalapítványi vagyon kizárólag a megszűnt Közalapítvány célja szerinti tevékenységre fordítható, és
a társaság megszűnése esetén is csak e céloknak megfelelően használható fel;
c) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával gondoskodjon
arról, hogy a Közalapítvány bírósági nyilvántartásból való törlésének napjával azonos fordulónapon,
a Nemzetközi Pető András Közhasznú Nonprofit Kft.-re átszálló közalapítványi vagyon figyelembevételével
a megszűnt Közalapítvány céljait megvalósító tevékenység vagyonvesztés nélkül, folyamatosan biztosítható
legyen a Nemzetközi Pető András Közhasznú Nonprofit Kft. által.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter nemzeti erőforrás miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a megalapításra kerülő Nemzetközi Pető András Közhasznú
Nonprofit Kft. szervezetén belül, az ügyvezetés döntéseit szakmai kérdésekben támogató tanácsadó testület
felállításáról gondoskodjon. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter Határidő: a Nemzetközi Pető András Közhasznú Nonprofit Kft. megalakításával egyidejűleg
4. A Kormány a) felhatalmazza a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a 2006. évi LXV. törvény 4. § (4) bekezdése alapján,
a Nemzetközi Pető András Közhasznú Nonprofit Kft. megalapításának cégbírósági kezdeményezésével
egyidejűleg az Alapító nevében kérelmezze a Fővárosi Bíróságnál a Közalapítvány megszüntetését, kérje
kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés kapcsán felmerülő kérdésekben az Alapító nevében
eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket megtegye;
b) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával intézkedjen
a Közalapítványhoz vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint az 1. pont szerinti megszüntetési eljárásban
közreműködő személyek kijelölése és a Közalapítvány vagyonának a 2006. évi LXV. törvény 2. § (2) bekezdése
szerinti, a Nemzetközi Pető András Közhasznú Nonprofit Kft. részére történő térítésmentes átadása érdekében;
c) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy biztosítsa, hogy a Közalapítvány megszűnése napjával mint
mérlegfordulónappal elkészítésre kerüljön a Közalapítványnak a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.)
Korm. rendelet 6. §-a szerinti beszámolója. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: a Nemzetközi Pető András Közhasznú Nonprofit Kft. megalakításának bírósági kezdeményezésével
egyidejűleg 5. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a Közalapítvány megszüntetéséről és a 2. pontban foglalt
intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal 6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Nemzetközi Pető András
Közalapítvánnyal kapcsolatos kérdésekről szóló 2165/1995. (VI. 8.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1572/2014. (X. 10.) Korm. határozata a Földművelésügyi Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti, a vadászható állatfajok monitoring programjainak folytatása és a vadászható állatfajok fajvédelmi terveinek kidolgozása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  vadászható állatfajok monitoring programjainak folytatása, és a  vadászható állatfajok fajvédelmi terveinek
kidolgozása céljából 20 000 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2014. évi központi
költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XII. Földművelésügyi
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások alcím, 5. Vadgazdálkodás
támogatása jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek,
főiskolák cím javára az 1. melléklet szerint;
Felelős: földművelésügyi miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerint biztosított előirányzat terhére megvalósuló, a  Szent István Egyetem és
Nyugat-magyarországi Egyetem által lefolytatásra kerülő beszerzések tekintetében a Kormány irányítása alá tartozó
fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat rendelkezéseit
nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
229/2010. (IX. 17.) KE határozata a Köztársasági Elnöki Hivatal Társadalmi Kapcsolatok Hivatala vezetőjének kinevezéséről.
A köztársasági elnök, a miniszterelnök, az Országgyűlés elnöke, az Alkotmánybíróság elnöke és a Legfelsőbb Bíróság elnöke
tiszteletdíjáról és juttatásairól szóló 2000. évi XXXIX. törvény 10. §-ának (3) bekezdése alapján Kiss Norbertet a Köztársasági Elnöki
Hivatal Társadalmi Kapcsolatok Hivatala vezetőjévé 2010. szeptember 16-ai hatállyal kinevezem.
Budapest, 2010. szeptember 16. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1/2010. (I. 8.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény 4. §
(1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
lemondására tekintettel dr. Reiszné dr. Váradi Juditot 2010. február 28-ai hatállyal,
dr. Balogh Krisztina Beátát 2010. március 31-ei hatállyal,
nyugállományba helyezés iránti kérelmére dr. Kovács Árpádnét 2010. június 30-ai hatállyal,
a felső korhatár elérése miatt dr. Nagy Máriát 2010. október 24-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem;
dr. Ignácz Györgyöt és dr. Pálmai Zsófiát a 2010. január 1. napjától 2012. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2009. december 16. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
7/2009. (VI. 11.) HM rendelete a Magyar Honvédség légvédelmi készenléti repüléseiről.
A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény
74. § (2) bekezdés p) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 71/2006. (IV. 3.) Korm. rendelet 32/A. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
– a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed a Magyar Honvédség légvédelmi készenléti repüléseinek végrehajtásában, biztosításában vagy szervezésében közreműködésre kötelezett
szervezetre, személyre.
A légvédelmi készenléti repülés 2. § A légvédelmi készenléti repülés olyan – az állami repülések céljára kijelölt légterekben végrehajtott repülések
szabályairól szóló jogszabályban meghatározott – honvédelmi célú, műveleti repülés, amely rendeltetése szerint
a) a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvényben (a továbbiakban: Hvt.) meghatározottak szerint az ország légterének oltalmazása és területének védelme érdekében végrehajtott repülés (a továbbiakban: légvédelmi készenléti valós repülés), vagy
b) az a) pontban meghatározott repülésre történő felkészülés érdekében végrehajtott repülés (a továbbiakban:
légvédelmi készenléti gyakorló repülés).
Rádióösszeköttetés, közleményváltás 3. § (1) A légvédelmi készenléti repülés végrehajtása során
a katonai légijármű személyzete a NATO légierő harcszabályzatban, valamint az egyezményes kommunikációra
vonatkozó, hatályos szövetségi dokumentumokban meghatározott kifejezések és közleményváltási eljárások al
kalmazásával, angol vagy – kényszerhelyzet esetén – magyar nyelven tartja fenn a kapcsolatot egymással és a légvédelmi irányító szolgálattal.
(2) Ha a légvédelmi irányító szolgálat frekvenciáján egy
időben magyar és a szövetséges fegyveres erők kötelékébe
tartozó légijárművek is forgalmaznak, a közleményváltás
során az angol nyelv használata minden esetben kötelező.
Légvédelmi készenléti repülés éles függesztett
fegyverzettel 4. §
(1) A légvédelmi készenléti valós repülés kivételével az
éles levegő-levegő rakétákkal függesztett és nem biztosítható fedélzeti tűzfegyverrel rendelkező katonai légijármű
a légi célok elfogására szolgáló légvédelmi repülési feladatban csak akkor vehet részt, ha arról végrehajtási parancs külön rendelkezik.
(2) Az éles függesztett fegyverzettel, engedéllyel végrehajtott repülési feladat során a következő biztonsági szabályokat kell alkalmazni:
a) a légijárművezetőnek minden esetben kerülnie kell
a véletlen fegyveralkalmazás lehetőségét magában hordozó manőver végrehajtását,
b) légvédelmi készenléti gyakorló repülés során a légijárművezető a fegyverzet alkalmazására vonatkozó kifejezéseket a rádión folytatott közleményeiben nem alkalmazhat,
c) a fedélzeti fegyverzeti főkapcsoló kikapcsolt, biztosított állását a feladat-végrehajtás teljes ideje alatt rendszeresen ellenőrizni kell,
d) légvédelmi készenléti gyakorló repülés során az elfogás során csak vizuális célazonosítási feladat (VID) hajtható végre; ha a célrepülőgép manővert, szárnybillegtetést
hajt végre, az elfogási feladatot azonnal be kell fejezni, és
az elfogó légijárműnek szabad irányban ki kell válni.
Polgári légijármű elfogása 5. § (1) A légvédelmi készenléti valós repülést végző katonai légijármű a Hvt. 131. § (1) bekezdés szerinti repülés
során, a feladat végrehajtásának körzetébe történő kirepüléskor a feladatban nem érintett, az általános légiforgalomra vonatkozó szabályok szerint közlekedő légijárművet
(a továbbiakban: GAT légijármű) – a (2) bekezdésben
meghatározott eltéréssel – oldalirányban 5 NM (9,3 km)
vagy függőlegesen 1000 láb (300 m távolságnál kisebb
mértékben nem közelítheti meg.
(2) A légvédelmi készenléti valós repülést végrehajtó
katonai légijármű a feladat végrehajtásának körzetébe történő kirepüléskor, hangsebesség feletti repülés esetében
a feladatban nem érintett GAT légijárművet oldalirányban
10 NM (18,6 km) vagy függőlegesen 2000 láb (600 m) távolságnál kisebb mértékben nem közelítheti meg.
(3) A légvédelmi készenléti valós repülést végző katonai légijármű személyzete a polgári légijármű elfogása
céljából végrehajtott repülés során,
a) ha az elfogott polgári légijármű feltételezhetően fel
van szerelve összeütközési veszélyt jelző fedélzeti rendszerrel (ACAS/TCAS) – a riasztás elkerülése érdekében – az elfogott polgári légijárműtől mért 20 NM
(37,2 km) távolságon belül köteles a fedélzeti válaszjeladó
nyomásmagassági információ kisugárzását szüneteltetni,
b) a feladat befejezését követően, az elfogott polgári légijárműtől történő elrepüléskor a fedélzeti válaszjeladó
nyomásmagassági információ kisugárzását az elfogott légijárműtől számított 10 NM (18,6 km) távolság elérését
követően haladéktalanul aktiválja.
Állami légijármű előre nem tervezett (eseti)
légi célként történő felhasználása
6. § (1) A légvédelmi készenléti szolgálatot ellátó erők gyakoroltatása, valamint a valósághű kiképzési körülmények
megteremtése érdekében lehetőség van olyan magyar vagy
szövetséges katonai légijármű előre nem tervezett elfogására, amely útvonalrepülést, illetve átrepülést hajt végre a
műveleti légiforgalom számára kijelölt, időszakosan korlátozott légtérben vagy közös felhasználású légtérben, és
amely valamely polgári vagy katonai légiforgalmi vagy
légvédelmi szolgálat kezelése alatt áll (a továbbiakban:
koordinált eseti légi cél).
(2) Az (1) bekezdés szerinti elfogási feladat végrehajtása csak koordinált eseti légi cél esetén engedélyezett az
alábbiakban meghatározott feltételek és szabályok szerint:
a) koordinált eseti légi célként elfogási feladat céljára
olyan magyar vagy szövetséges katonai légijármű használható fel, amely az (1) bekezdésben meghatározott légtérben repül, és amelynek repülési tervében szerepel, hogy
útvonalrepülése során esetleges elfogása lehetséges,
b) a koordinált eseti légi cél elfogását akkor lehet végrehajtani, ha az folyamatosan radarirányítás alatt áll, és
a légijármű parancsnoka koordinált eseti légi célként történő igénybevételének lehetőségét a rávezetés megkezdése
előtt rádión megerősítette,
c) az elfogás során védekező, megtévesztő manőver alkalmazása tilos,
d) koordinált eseti légi cél elfogása az (1) bekezdésben
meghatározott légtérben látvarepülési meteorológiai körülmények megléte esetén hajtható végre.
Együttműködés a légvédelmi
és a légiforgalmi irányító szolgálatok között
7. § Az 5–6. §-ban meghatározott, a légvédelmi készenléti
repüléssel összefüggő operatív együttműködési eljárást
a légvédelmi irányító szolgálat és a légiforgalmi irányító
szolgálat együttműködési megállapodásban rögzíti, amelyet a légiközlekedési hatóság hagy jóvá.
A felkészülés rendszabályai 8. § A végrehajtó állománynak a légvédelmi készenléti repülés megkezdése előtt a következő területekre kiterjedő
biztonsági rendszabályokból és eljárásokból kell felkészülnie:
a) a feladat végrehajtásának meteorológiai feltételei,
b) a megtévesztő és légiharc manőverek alkalmazásá
nak általános rendszabályai,
c) a kis- és földközeli magasságokon végrehajtott ma
nőverezés rendszabályai,
d) az elfogó légijármű minimális repülési sebességgel
végrehajtott repülésének rendszabályai,
e) a vizuális azonosítás eljárásai,
f) a minimális biztonságos magasságok meghatározása,
g) a feladat végrehajtásának rendszabályai éjszaka,
h) az elkülönítések, biztonsági távolságok betartásának
szabályai, eljárásai,
i) a feladat megszakításának szabályai,
j) a szállítórepülők és a helikopterek célként történő
felhasználásának rendszabályai,
k) a fedélzeti fegyverrendszer alkalmazásának bizton
sági rendszabályai,
l) az elfogó légijárművek fegyverzete biztosítottságá
nak ellenőrzési rendszabályai,
m) kényszerhelyzeti eljárások. Értelmező rendelkezések
9. § E rendelet alkalmazásában
1. Elfogás: légijármű vagy kötelék repülésének azon
szakasza, amelynek során a légijármű vagy a kötelék olyan
manőverek sorozatát hajtja végre önállóan vagy a légvédelmi irányító szolgálat által biztosított rávezetés alapján,
hogy a fedélzeti fegyverzet alkalmazása, vizuális azonosítás vagy légi harc végrehajtásához megfelelő helyzetbe kerüljön,
2. Légiharc: a légijármű személyzetek, kötelékek szervezett, fegyveres, intenzív harctevékenysége a levegőben,
amely a légi ellenség megsemmisítésére, illetve szándékának meghiúsítására irányul,
3. Véletlen fegyveralkalmazás: a fedélzeti fegyverzet nem
szándékolt alkalmazása (rakéta, illetve fedélzeti tűzfegyver
tűzkiváltása), amelyet emberi vagy technikai hiba okoz.
Hatálybalépés 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
85/2013. (VII. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva M. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 26-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy jogi személyek, anyagi ellenszolgáltatás fejében, semmilyen módon ne vehessenek részt,
költségvetési szerv megbízásából folytatott hirdetési tevékenységben?”
Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény) IX. cikk (1) bekezdése szerint mindenkinek – így a  jogi
személyeknek és a  költségvetési szerveknek is – joga van a  véleménynyilvánítás szabadságához. Az  Országos
Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdésben megtartásra kerülő, eredményes országos népszavazásnak
az  Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha ezt az  Alaptörvényben meghatározott alkotmányos jogot
korlátozná, ami az Alaptörvény módosítását tenné szükségessé, amely viszont az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés
a) pontja alapján tiltott tárgykör, így a kérdésben nem tartható népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az  aláírásgyűjtő íven feltüntetett kérdésben szereplő
„vehessenek részt” vagy „hirdetési tevékenység” fogalmak jelentése túl tág, nem kellően körülhatárolt, így
a  választópolgár számára nem lenne egyértelmű, hogy aláírásával pontosan milyen tartalmú kezdeményezést
támogatna.
A kérdés egyértelműségének megállapításakor – a választópolgári egyértelműségen túl – azt is vizsgálni kell, hogy
a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés, mint jogalkotó – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint –
el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles. A  Bizottság
álláspontja szerint tekintettel arra, hogy a kezdeményezés olyan fogalmakat tartalmaz, melyek jelentéstartalma nem
határozható meg pontosan, ezért egy eredményes és érvényes népszavazás esetén nem lenne egyértelmű, hogy
az Országgyűlés milyen tartalmú jogalkotásra lenne köteles.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b) és c)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani, valamint a  kérdés megfogalmazása nem felel meg a  törvényben foglalt
követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény IX.  cikk (1)  bekezdésén és a  8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  §
b) és c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés
c) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás
az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint
a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
54/2015. (XI. 6.) OGY határozata a legfőbb ügyésznek az ügyészség 2014. tevékenységéről szóló beszámolójának elfogadásáról.
Az Országgyűlés a legfőbb ügyésznek az ügyészség 2014. évi tevékenységéről szóló beszámolóját elfogadja.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
121/2015. (III. 13.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4.  § (3)  bekezdése és 36.  § (4)  bekezdése alapján – a  belügyminiszter
javaslatára – Farkas József rendőr ezredest 2015. március 15-ei hatállyal rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2015. március 5. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
296/2011. (XI. 17.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszteri kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Kiss Gábort kinevezem
rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré. Budapest, 2011. október 5.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1528/2014. (IX. 18.) Korm. határozata a Magyarország 2014. központi költségvetéséről szóló 2013. CCXXX. törvény alapján a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 3. Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás jogcímcsoport előirányzat túllépésének jóváhagyásáról, valamint a RIDENS Szakképző Iskola, Speciális Szakiskola és Kollégium működésének finanszírozása érdekében az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezeten belüli előirányzatátcsoportosításról.
A Kormány
 1. a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 4.  §-a
és 5.  melléklet 2.  pontja alapján jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 3. Közoktatási célú humánszolgáltatás és
kiegészítő támogatás jogcímcsoport kiadási előirányzatának legfeljebb 21  846 500 ezer forint összeggel történő
túllépését;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  RIDENS Szakképző Iskola, Speciális Szakiskola és Kollégium működésének ellátásához szükséges források
biztosítása céljából 226,0 millió forint tartós átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím, 3. Közoktatási célú
humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 18. Köznevelési feladatellátás és irányítás intézményei cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök