text:
11/2013. (XII. 31.) OBH utasítása az Országos Bírósági Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
Az Országos Bírósági Hivatal elnöke a bíróságok szervezetéről és igazgatásról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (2) bekezdés
b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján az Országos Bírósági Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát a következők szerint
állapítja meg:
Általános rendelkezések,
az OBH jogállása, szervezete 1. § (1) A Szervezeti és Működési Szabályzat (a továbbiakban: SZMSZ) hatálya kiterjed a bíróságok szervezetéről és
igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 188. §-a alapján a Bszi. 86. §-ában foglaltak szerint
létrehozott hivatali szervezetre.
(2) Az Országos Bírósági Hivatal (a továbbiakban: OBH) önállóan gazdálkodó központi költségvetési szerv.
 (3) Az OBH az Országos Bírósági Hivatal elnökének (a továbbiakban: OBH elnöke) vezetése alatt áll a Bszi.-ben és az
SZMSZ-ben meghatározottak szerint.
 (4) Az OBH előkészíti az OBH elnökének határozatait és beszámolóit, illetve gondoskodik azok végrehajtásáról. Az OBH
képviseli az OBH elnökét és a bíróságokat a bírósági eljárásokban, vezeti a bírák központi személyi nyilvántartását és
kezeli a bírói vagyonnyilatkozatok vagyoni részét, végzi az Országos Bírói Tanács (a továbbiakban: OBT) működésével
kapcsolatos ügyviteli feladatokat, továbbá ellátja a jogszabály alapján hatáskörébe utalt egyéb feladatokat.
(5) Az OBH az e szabályzatban meghatározott szervezeti és működési rend keretében gondoskodik az OBH elnökének
a jogszabályok által hatáskörébe utalt, a stratégiai célkitűzéseinek megfelelő, az SZMSZ-ben felsorolt feladatokkal
kapcsolatos tevékenysége ellátásáról. Az OBH a bíróságok igazságszolgáltatási feladatainak magas szakmai színvonalú
és időszerű ellátása érdekében szolgáltató jellegű tevékenységével biztosítja a szükséges működési feltételeket és
azok javítását.
(6) Az OBH szervezeti egységei: az OBH elnöke mellett működő Elnöki Kabinet, a főosztályok, a főosztályi jogállású Magyar
Igazságügyi Akadémia (a továbbiakban: MIA), valamint az osztályok, irodák és titkárságok. Osztályok működhetnek
az elnök, az Elnöki Kabinet vagy az elnökhelyettesek közvetlen irányítása alatt, valamint a főosztályokon belül önálló
szakmai vagy funkcionális tevékenységgel.
(7) Az OBH elnöke mint az OBH és a bírósági szervezet egyszemélyi felelős vezetője valamennyi hivatali egységet
illetően általános felügyeletet gyakorol. Közvetlenül felügyeli a 3. mellékletben megjelölt szervezeti egységeket,
illetve törvényi szabályozás alapján irányítja az egyes speciális feladatokat más igazgatási tevékenységük mellett
végző szakembereket, az informatikai biztonsági ellenőrt, a minősített iratok felügyeletét ellátó biztonsági vezetőt,
az OBH esélyegyenlőségi referensét, a bíróságok honvédelmi feladatainak intézésével megbízott vezetőt, továbbá az
adatvédelmi felelőst.
Felügyeleti jogkörét az OBH hivatali egységei tekintetében helyetteseivel megosztja.
(8) Az OBH-ban szervezeti egység létrehozására, megszüntetésére, összevonására, szerkezetének, feladatkörének,
elnevezésének módosítására és engedélyezett létszámának meghatározására az OBH elnöke jogosult.
(9) Az OBH elnöke, elnökhelyettesei továbbá a MIA igazgatójának tevékenységét titkárságok segítik.
 (10) A főosztályokat főosztályvezetők, az osztályokat a szervezeti egységet önállóan irányító főosztályvezető-helyettesek
vagy osztályvezetők vezetik.
 (11) A szervezeti és működési felépítés részét képezik a szervezeti egységek tevékenységéhez igazítva, de azok keretein túl,
a Bszi. és a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény (a továbbiakban: Bjt.) rendelkezéseinek
megfelelő speciális feladatok elvégzésére kialakított eseti és állandó munkacsoportok, projektszervezetek, továbbá a
kirendeléssel és az egyéb központi igazgatási feladatokkal megbízott bírák, igazságügyi alkalmazottak.
Az OBH vezetői és beosztott munkatársai, egyéb közreműködők
2. § (1) Az OBH-ban a szakmai feladatokat a szolgálati viszonyban álló beosztott bírák és igazságügyi alkalmazottak látják
el. A  munkavégzésben eseti, időszakos jelleggel közreműködnek a munkacsoportok tagjai és azok elnökei, egyes
központi igazgatási feladatok ellátásával megbízott bírák, kirendelt bírósági titkárok, felkért bírósági és külső
szakértők, megbízottak, továbbá a projektszervezetek OBH-ba beosztott bírákon és igazságügyi alkalmazottakon
kívüli tagjai.
(2) Vezetők: az OBH elnöke, elnökhelyettesei (bíró, igazságügyi alkalmazott), a főosztályvezetők, főosztályvezetőhelyettesek, osztályvezetők, osztályvezető-helyettesek, csoportvezetők, csoportvezető-helyettesek, irodavezetők.
Az OBH elnökének jogállása 3. § Az OBH elnökét az Országgyűlés a határozatlan időre kinevezett és legalább 5 éves bírói szolgálati viszonnyal
rendelkező bírák közül 9 évre választja meg a képviselők kétharmadának szavazatával.
Az OBH elnökének feladatai 4. § (1) Az OBH elnöke a bírói függetlenség alkotmányos elvének megtartásával ellátja a bíróságok igazgatásának központi
feladatait, valamint a költségvetési törvény bíróságokról szóló fejezete tekintetében a fejezet irányító hatásköreit,
és felügyeletet gyakorol az ítélőtáblák és a törvényszékek elnökeinek igazgatási tevékenysége felett. Biztosítja a
szükséges feltételeket az Országos Bírói Tanács mint a bíróságok központi igazgatásának felügyeleti testülete részére
törvényben meghatározott feladatainak ellátásához.
(2) Az OBH elnöke az OBH irányításával kapcsolatos feladatkörében:
a) javaslatot tesz a köztársasági elnöknek az OBH (bíró vagy igazságügyi alkalmazott) elnökhelyetteseinek
kinevezésére, felmentésére,
b) irányítja az OBH tevékenységét,
c) megállapítja az OBH SZMSZ-ét,
d) a bírósági igazgatás hosszú távú feladatai alapján kialakítja, és évente aktualizálja az OBH stratégiai programját,
e) képviseli az OBH-t, képviseleti jogát egészben vagy részben, esetileg írásban az elnökhelyetteseire vagy más
vezető beosztású munkatársaira átruházhatja,
f ) gyakorolja az OBH gazdálkodásával kapcsolatos jogköröket,
g) dönt az OBH engedélyezett létszámáról, álláshelyek rendszeresítéséről, megszüntetéséről, átcsoportosításáról,
átalakításáról, h) gyakorolja a munkáltatói jogokat az OBH-ba beosztott bírák és az OBH igazságügyi alkalmazottai tekintetében;
e jogkör gyakorlását az OBH elnöke a bírákat illetően, a törvényben külön nem nevesített esetekben
elnökhelyetteseire írásban átruházhatja, az igazságügyi alkalmazottak esetében, a munkáltatói jogok részben
vagy egészben történő gyakorlását elnökhelyetteseire vagy más vezető beosztású alkalmazottra az igazságügyi
alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény (a továbbiakban: Iasz.) 8. § (2) bekezdése
szerint írásban átruházhatja,
i) jóváhagyja az OBH szervezeti egységeinek munka- és ügyrendjét, valamint a munkaköri leírásokat,
j) meghatározott feladatok ellátására munkacsoportokat, projektszervezetet, szakértői bizottságot hozhat létre,
külön feladat elvégzésére bírót, szakértőt bízhat meg,
k) az Iasz.-ban meghatározottak szerint írásban értékeli a magasabb vezetői beosztású igazságügyi alkalmazottak
munkáját, az egyéb vezetői beosztású és a beosztott igazságügyi alkalmazottak tekintetében e jogkört
átruházza a szervezeti egységek vezetőire,
l) az Általános Informatikai Projektmenedzsment Eljárásrendben foglaltak szerint dönt az európai uniós és más
nemzetközi forrásból támogatott fejlesztésekről,
m) jóváhagyja az OBH éves közbeszerzési tervét, elrendeli a közbeszerzési eljárások lefolytatását, dönt azok
eredményéről,
n) jóváhagyja az OBH éves belső és fejezeti ellenőrzési tervét, gondoskodik a belső ellenőrzés törvénnyel egyező
kialakításáról, megfelelő működtetéséről, funkcionális és szervezeti függetlensége biztosításáról,
o) intézkedik az OBH-ba érkező bejelentések, panaszok kivizsgálásáról,
p) ellátja az OBH és a bíróságok honvédelmi, polgári és katasztrófavédelmi igazgatási tevékenységével kapcsolatos
hatáskörébe tartozó feladatokat,
q) gondoskodik az OBH-ban az informatikai biztonsággal, a minősített adatok védelmével és az épületbiztonsággal
kapcsolatos feladatok elvégzésről,
r) intézkedik a jogszabály által hatáskörébe utalt központi nyilvántartások vezetéséről,
s) kinevezi az OBH esélyegyenlőségi referensét, jóváhagyja az OBH esélyegyenlőségi tervét és az évenkénti
beszámolót az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény
alapján,
t) kinevezi az OBH adatvédelmi felelősét, jóváhagyja az OBH adatvédelmi szabályzatát,
u) dönt a hatáskörébe tartozó lakáscélú támogatás és egyéb juttatás iránti kérelmekről.
(3) Az OBH elnöke általános központi igazgatási feladatkörében:
a) kialakítja és évente aktualizálja a bírósági igazgatás hosszú távú feladatait és a megvalósításuk feltételeit
tartalmazó programot,
b) az igazgatási feladatok ellátása érdekében jogszabályi keretek között – normatív utasításként – a bíróságokra
kötelező szabályzatokat alkot, továbbá ajánlásokat és határozatokat hoz,
c) képviseli a bíróságokat,
d) javaslatot tehet a bíróságokat érintő jogszabály alkotására a jogszabályalkotás kezdeményezésére jogosultnál,
e) véleményezi – az önkormányzati rendeleteket kivéve – a bíróságokat érintő jogszabályok tervezetét,
f ) meghívottként részt vesz az Országgyűlés bizottságainak ülésén a bíróságokat közvetlenül érintő
jogszabályokra vonatkozó napirendi pont megtárgyalásakor,
g) koordinálja, felügyeli a központi stratégiai programokat,
h) biztosítja az irányított szervek belső ellenőrzési tevékenységének szakmai felügyeletét.
(4) Az OBH elnöke a bíróságok költségvetésével kapcsolatos feladatkörében:
a) összeállítja – a központi költségvetésről szóló törvény bíróságokról szóló fejezete, valamint az OBT tekintetében
az OBT, továbbá a Kúria tekintetében a Kúria elnöke véleményének kikérésével és ismertetésével – a bíróságok
költségvetésére vonatkozó javaslatát és az annak végrehajtására készítendő beszámolóját, amelyet a kormány
a központi költségvetésről szóló törvényjavaslat és az annak végrehajtására vonatkozó törvényjavaslat
részeként változtatás nélkül terjeszt az Országgyűlés elé,
b) meghívottként részt vesz a Kormány, továbbá az Országgyűlés költségvetéssel foglalkozó bizottságának
ülésén a központi költségvetésről szóló törvényjavaslat és az annak végrehajtására vonatkozó törvényjavaslat
bíróságokra vonatkozó költségvetési fejezetének megtárgyalásakor,
c) ellátja a fejezetet irányító szerv vezetőjének feladatait a központi költségvetésről szóló törvény „Bíróságok
fejezete” tekintetében azzal, hogy év közben a Kúria előirányzatait a fejezetébe tartozó költségvetési szervekhez
– a költségvetési szervek létszám-előirányzatának változása miatt szükséges átcsoportosítások kivételével –
a Kúria elnökének egyetértésével csoportosíthatja át,
d) gyakorolja a „Bíróságok fejezet” gazdálkodásával kapcsolatos feladatokat,
e) irányítja a bíróságok belső ellenőrzését,
f ) az érdekképviseleti szervekkel együttműködve meghatározza a cafetéria-juttatás éves összegét,
g) az érdekképviseleti szervekkel együttműködve megállapítja az egyéb juttatások részletes feltételeit és
mértékét.
 (5) Az OBH elnöke a statisztikai adatgyűjtéssel, az ügyelosztással és a munkateherméréssel kapcsolatos elnöki
feladatkörében:
a) a központi költségvetésről szóló törvény bíróságokra vonatkozó költségvetési fejezetének létszám-előirányzata,
valamint a peres és nemperes eljárások átlagos országos munkaterhének mutatói alapján meghatározza
a bíróságok – a törvényszékek esetében az illetékességi területükön működő közigazgatási és munkaügyi
bírósággal, valamint járásbíróságokkal együttes – szükséges bírói és igazságügyi alkalmazotti létszámát,
b) dönt a bírósági statisztikai adatok gyűjtéséről és az adatok feldolgozásával kapcsolatos központi feladatokról,
c) szabályzatban határozza meg, hogy a bíró éves tevékenységéről szóló kimutatásnak milyen adatokat kell
tartalmaznia,
d) meghatározza és szükség esetén évente felülvizsgálja a bírói munkateher mérésére szolgáló adatlapokat és
módszereket, legalább évente egy alkalommal áttekinti az országos ügyforgalmi adatok alakulását, valamint
bírósági szintenként és ügyszakonként meghatározza a peres és nemperes eljárások átlagos országos
munkaterhét,
e) egyetértési jogot gyakorol a fejezet irányítása alá tartozó szervek vezetőinek – a belső ellenőrzési vezetőjükkel
kapcsolatos – kinevezési, felmentési, áthelyezési intézkedéseikkel kapcsolatban.
(6) Az OBH elnöke a (bírósági) személyzeti kérdésekkel kapcsolatos feladatkörében javaslatait az OBT részére a testület
törvényben biztosított egyetértési és véleményezési jogának figyelembevételével teszi meg [Bszi. 103. § (3) bekezdés
c)–d) pontjai, a 132. § (6) bekezdés és a Bjt. 18. § (4)–(5) bekezdése]. Erre figyelemmel:
a) kiírja a bírói álláspályázatokat,
b) javaslatot tesz a köztársasági elnöknek a bírák kinevezésére és felmentésére,
c) a bírót első kinevezésekor – a Bjt.-ben meghatározott esetben – beosztja az elnyert pályázat szerinti bíróságra,
d) beosztja a katonai bírót a katonai tanácsba, valamint a Magyar Honvédségnél fennálló hivatásos szolgálati
viszonyának megszűnésekor más bírói munkakörbe,
e) kijelöli – a Bjt.-ben foglaltak szerint – a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 17. § (5) és (6) bekezdésében,
továbbá a 448. § (2) bekezdésében meghatározott ügyekben ítélkező bírákat, a bírósági közvetítői
tevékenységet végző bírákat, továbbá törvényszék elnökének javaslatára a törvényszéken közigazgatási és
munkaügyi ügyekben eljáró bírákat, dönt a Bjt.-ben foglaltak szerint a kijelölés megszüntetéséről,
f ) beoszthatja a bírót a Kúriára, az OBH-ba, továbbá a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumba, illetve dönt a
beosztás megszüntetéséről és a bírónak ismét tényleges bírói álláshelyre történő beosztásáról,
g) dönt a bíró áthelyezéséről,
h) dönt a bíró más szolgálati helyre történő kirendeléséről, ha a kirendelés nem a törvényszék és az illetékességi
területén működő közigazgatási és munkaügyi bíróság, illetve járásbíróság között, vagy a törvényszék
illetékességi területén működő járásbíróságok között, vagy a törvényszék illetékességi területén működő
közigazgatási és munkaügyi bíróság és a járásbíróságok között történik,
i) értékeli az OBH-ba beosztott bíró hivatali tevékenységét az Iasz. rendelkezéseinek megfelelően,
j) dönt a bíró tekintetében tartós külszolgálat ellátásáról,
k) dönt arról, hogy a bíróság hatáskörének vagy illetékességi területének csökkenése olyan mértékű-e, hogy ott
a bíró további foglalkoztatása nem lehetséges,
l) kinevezi és felmenti a Bszi. 128. § (2) bekezdése szerinti bírósági vezetőket,
m) megállapítja, hogy a választó szerv melyik bírósághoz hány ülnököt választ, a nemzetiségi választói
jegyzékben szereplő választópolgárok száma és az érintett települések választópolgárai száma arányának
figyelembevételével akként, hogy legalább egy ülnököt minden nemzetiségi önkormányzat választhasson,
n) meghatározza a fogalmazói felvétel lebonyolításának rendjét.
 (7) Az OBH elnöke a bíróságok igazgatásával kapcsolatos feladatkörében:
a) jóváhagyja az ítélőtáblák, továbbá a törvényszékek szervezeti és működési szabályzatát, illetve azok
módosításait,
b) irányítja és ellenőrzi – a járásbírósági, valamint a közigazgatási és munkaügyi bírósági elnökök kivételével –
a  bírósági elnökök igazgatási tevékenységét, ennek során: figyelemmel kíséri a bíróságok igazgatására
vonatkozó szabályok érvényesülését, az eljárási határidők és az ügyviteli szabályok megtartását, mindezek
érdekében vizsgálatot rendel el,
c) elvégzi a kinevezési jogkörébe tartozó bírósági vezetők vizsgálatát, és
d) a b) és c) pont szerinti vizsgálat megállapításaitól függően megteszi a hatáskörébe tartozó intézkedéseket,
ellenőrzi azok végrehajtását, fegyelmi eljárás kezdeményezését javasolhatja.
 (8) Az OBH elnöke a képzésekkel kapcsolatos feladatkörében:
a) dönt a központi oktatási feladatokról és felügyeli azok végrehajtását, továbbá meghatározza a regionális, helyi
képzési feladatokat,
b) meghatározza a bírák, a bírósági titkárok, a bírósági fogalmazók képzési rendszerének és a képzési kötelezettség
teljesítésének szabályait,
c) meghatározza a b) pontban nem nevesített igazságügyi alkalmazottak továbbképzésével kapcsolatos
feladatokat, azok teljesítésének részletes szabályait.
(9) Az OBH elnöke a tájékoztatással kapcsolatos feladatkörében:
a) félévente tájékoztatja tevékenységéről az OBT-t, továbbá az OBT részére a feladataik ellátásához szükséges
igazgatási dokumentumokat, elemzéseket, adatokat rendelkezésre bocsátja,
b) évente tájékoztatja a Kúria, az ítélőtáblák, valamint a törvényszékek elnökeit tevékenységéről,
c) évente beszámol az Országgyűlésnek a bíróságok általános helyzetéről és a bíróságok igazgatási
tevékenységéről, továbbá az éves beszámolók között egy alkalommal az Országgyűlés igazságüggyel
foglalkozó bizottságának,
d) gondoskodik a Bírósági Határozatok Gyűjteményének közzétételéről a Bszi. 163. § (2) és (3) bekezdésében
foglaltak szerint,
e) az igazságügyért felelős miniszter felkérésére elrendeli a bíróságokon a jogalkotás előkészítéséhez, továbbá a
jogszabályok hatályosulásának vizsgálatához szükséges adatok gyűjtését, és
f ) tájékoztatást ad az igazságügyért felelős miniszter megkeresésére – amennyiben szükséges, a bíróságok
véleményét beszerezve – a jogalkotáshoz szükséges, a bíróságok szervezetével és igazgatásával, továbbá a
bírósági jogalkalmazással kapcsolatos kérdésekben.
(10) Az OBH elnöke egyéb feladatkörében:
a) ellátja az ítélőtáblák és a törvényszékek elnökeinek vagyonnyilatkozatával kapcsolatos feladatokat,
b) amennyiben a Bjt. szerint a címadományozásról az OBT dönt, kezdeményezi a testületnél „címzetes
törvényszéki bíró”, „címzetes táblabíró”, „címzetes kúriai bíró”, „kúriai tanácsos” cím, igazságügyi alkalmazott
esetén főtanácsosi, tanácsosi cím, valamint kitüntetés, díj, oklevél vagy plakett adományozását, továbbá ha a
Bjt. cím adományozására az OBH elnökét jogosítja fel, dönt a „címzetes törvényszéki bíró”, „címzetes táblabíró”,
„címzetes kúriai bíró”, „kúriai tanácsos” cím adományozásáról,
c) biztosítja az érdekképviseleti szervek jogainak gyakorlását,
d) biztosítja a bírósági igazgatás és az ahhoz kapcsolódó döntéshozatal nyilvánosságát,
e) javaslatot tesz a köztársasági elnöknek a közigazgatási határok megváltozásakor a bíróságok illetékességi
területének módosítására,
f ) ellátja az OBT választással kapcsolatban a törvény által hatáskörébe utalt feladatokat,
g) határozatait – amelyeket a szükséghez képest indokol – az érintettekkel haladéktalanul, de legkésőbb 8 napon
belül írásban közli,
h) tájékoztatja az államháztartásért felelős minisztert a fejezet költségvetési szerveinek belső ellenőrzéséről és
belső kontroll rendszeréről,
i) gondoskodik arról, hogy az OBH biztosítsa az OBT működésének technikai feltételeit.
(11) Az OBH elnöke a Kúriával és a Kúria elnökével történő együttműködés keretében:
a) a 4. § (3)–(10) bekezdésben meghatározott jogköröket a Kúria és a Kúria elnöke tekintetében a Kúria elnökének
a törvényben foglalt jogai és kötelezettségei figyelembevételével, az azokból következő eltéréssel gyakorolja,
b) a Kúria elnöke az OBH elnöke által meghatározott alapelveknek megfelelően szervezeti és működési
szabályzatot készít, meghatározza a Kúria munkarendjét és munkatervét, jóváhagyja a Kúria kollégiumainak
munkatervét, továbbá ellenőrzi betartásukat,
c) a Kúria elnöke évente egyszer tájékoztatja az OBH elnökét, a Kúria működéséről, ügyforgalmi és gazdálkodási
helyzetéről, a következő naptári évre kitűzött célokról és azok megvalósítását szolgáló igazgatási tevékenységről,
valamint az előző évben kitűzött célok és intézkedések végrehajtásáról és eredményéről,
d) a Kúria elnöke felelős a bíróságok működésével kapcsolatban törvényben előírt személyes adatokat tartalmazó,
valamint jogszabályokban vagy – az adatvédelmi szabályok figyelembevételével – az OBH elnöke által elrendelt
nyilvántartások vezetéséért, adatok szolgáltatásáért,
e) a Kúria elnöke felelős az OBH elnöke határozatainak határidőben történő végrehajtásáért,
f ) a Kúria elnöke ellátja azokat az egyéb feladatokat, amelyeket jogszabály, az OBH elnökének szabályzata vagy
határozata hatáskörébe utal,
g) jelzi a Kúria elnökének, ha álláspontja szerint a jogalkalmazás egysége érdekében jogegységi eljárást szükséges
lefolytatni,
h) a bírósági joggyakorlat-elemző csoport vizsgálati tárgyköreire indítványt tehet,
i) a Bszi. 30. § (2) bekezdésében foglalt esetben dönt a jogszabályalkotás kezdeményezésére jogosultnál történő
javaslattétel kérdésében.
 (12) Az OBH elnöke a bíróságok elnökeivel történő együttműködése keretében:
a) az OBH elnöke meghatározza az SZMSZ-ek alapelveit, s ennek megfelelően a bíróság elnöke SZMSZ-t készít,
amelyet jóváhagyásra az OBH elnökéhez felterjeszt,
b) a bíróság elnöke évente egyszer a bíróság tevékenységéről tájékoztatja az OBH elnökét,
c) a bíróság elnöke felelős a bíróságok működésével kapcsolatban törvényben előírt személyes adatokat
tartalmazó, valamint jogszabályokban vagy – az adatvédelmi szabályok figyelembevételével – az OBH elnöke
által elrendelt nyilvántartások vezetéséért, adatok szolgáltatásáért,
d) a bíróság elnöke felelős az OBH elnöke határozatainak határidőben történő végrehajtásáért,
e) a bíróság elnöke ellátja azokat az egyéb feladatokat, amelyeket jogszabály, az OBH elnökének szabályzata vagy
az OBH elnökének határozata és intézkedése a hatáskörébe utal.
Az OBH elnökének helyettesítése 5. § (1) Az OBH elnökét távollétében, illetve akadályoztatása esetén – ide nem értve azt az esetet, ha a tisztség nincs
betöltve  – az OBH elnöke által meghatározott rendben az OBH elnökhelyettesei helyettesítik, kivéve ha törvény
eltérően rendelkezik. Ha az OBH elnökének tisztsége nincs betöltve, az OBH elnökét az a bíró OBH elnökhelyettes
helyettesíti, aki a leghosszabb bírói szolgálati jogviszonnyal rendelkezik. Helyettesítésre jogosult hiányában az OBH
elnökének feladatait az OBT elnöke látja el.
(2) Az OBH elnöke a helyettesítési jogkör tartalmát az (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelően írásban határozza meg.
Az OBH elnökhelyettesei 6. § (1) Az OBH-ban elnökhelyettesek működnek, akik közül legalább egy bíró.
 (2) Ha törvény eltérően nem rendelkezik, az OBH elnökhelyettesére – amennyiben bíró – a bírákra vonatkozó szabályokat
kell megfelelően alkalmazni.
 (3) Az OBH elnökhelyettesei tevékenységüket az OBH elnökének irányításával látják el.
 (4) Az OBH elnökhelyettesei felügyelik az OBH elnöke által kijelölt szervezeti egységek munkáját, döntenek a hatáskörükbe
utalt egyéb kérdésekben.
 (5) Az OBH elnökhelyettesei ellátják mindazokat a feladatokat, amelyekre az OBH elnöke megbízást ad.
 (6) Az elnökhelyettesek vezetői feladataik részeként irányítják a munkájukat közvetlenül segítő elnökhelyettesi
titkárságok tevékenységét. A főosztályvezető és helyettese 7. § (1) A főosztályvezető:
a) a jogszabályok, az OBH elnökének döntései (utasításai, ajánlásai, határozatai, intézkedései), valamint a
helyettesektől kapott utasítások, iránymutatások alapján önállóan vezeti a főosztályt, felelős az irányítása alatt
álló szervezet működéséért, a feladatok eredményes teljesítéséért,
b) irányítja és ellenőrzi a vezetése alatt álló osztály(ok) munkáját,
c) dönt a hatáskörébe utalt ügyekben,
d) elkészíti a főosztály munka- és ügyrendjét, ennek részeként a beosztottak munkaköri leírását, s azokat
jóváhagyásra az OBH elnökéhez, illetve helyetteseihez terjeszti,
e) kezdeményezi a feladatkörébe tartozó szerződések megkötését, módosítását, meghatározza az ehhez
szükséges szakmai szempontokat,
f ) felelős az általa vezetett szervezeti egység feladatkörét érintő projekteket illetően a szakmai szervezetre háruló
feladatok ellátásáért,
g) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyekkel az OBH elnöke, elnökhelyettesei megbízzák.
 (2) A főosztályvezetőt távollétében a főosztályvezető-helyettes, annak akadályoztatása esetén az osztályvezető vagy a
főosztályvezető által kijelölt munkatárs helyettesíti.
 (3) A főosztályvezető-helyettes ellátja mindazokat a feladatokat, amelyekkel az OBH elnöke, elnökhelyettesei, a
főosztályvezető megbízza, továbbá vezetői döntés alapján irányítja és ellenőrzi a főosztályon belül kijelölt szervezeti
egységet.
Az osztályvezető 8. § (1) A főosztályi szervezetben működő osztályvezető:
a) a főosztályvezető utasításának megfelelően irányítja és ellenőrzi a vezetése alatt álló osztály (iroda) munkáját;
felelős az osztály feladatainak teljesítéséért,
b) feladata különösen az ügyintézők által készített tervezetek felülvizsgálata, a feladatok teljesítésének, a
határidők megtartásának ellenőrzése,
c) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyekkel a főosztályvezető és a főosztályvezető-helyettes megbízza.
(2) Az OBH elnöke és elnökhelyettesei közvetlen felügyeletével működő osztályvezető ellátja az (1) bekezdés
a)–c)  pontjaiban foglalt feladatokat, továbbá betartja és betartatja az OBH felsővezetői által meghatározott
utasításokat.
A vezető általános feladatai 9. § A vezető:
a) gyakorolja az ezen SZMSZ-ben és annak mellékleteiben meghatározott szakmai, személyi és pénzügyi
hatásköröket,
b) megszervezi, irányítja és ellenőrzi az alárendelt szervezet munkáját, biztosítja a megfelelő munkafeltételeket,
c) szakmai ellenőrzést követően jóváhagyja az irányítása alá tartozók munkáját,
d) az OBH elnökének vagy elnökhelyetteseinek döntését igénylő kérdésekben számukra elbírálásra alkalmas
formájú és tartalmú előterjesztést, javaslatot, döntéstervezetet készít, és ezeket előzetesen egyezteti az érintett
szervezeti egységekkel (vezetőikkel), külső közreműködőkkel,
e) gondoskodik a munkarend és a munkafegyelem megtartásáról,
f ) biztosítja az előírt feladatok, nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítését,
g) rendszeresen értékeli a szervezeti egység, illetve a beosztottak munkáját,
h) biztosítja a szervezeti egység rendelkezésére bocsátott tárgyi eszközök megóvását, rendeltetésszerű
használatát,
i) szervezi az OBH más szervezeti egységeivel szükséges együttműködést, kommunikációt, megfelelő
információáramlást, ellenőrzi a végrehajtást. A munkatársak feladatai 10. § (1) Az OBH munkatársai:
a) a beosztott bírák,
b) az igazságügyi alkalmazottak: bírósági titkárok, felsőfokú, illetve középfokú iskolai végzettségű tisztviselők,
fizikai dolgozók. (2) Az (1) bekezdésben felsorolt munkatársak a munkaköri leírásban megállapított, illetve a vezető által meghatározott
feladatokat – a feletteseiktől kapott útmutatás és határidők figyelembevételével – a jogszabályok, szabályzatok,
szakmai előírások, egyéb rendelkezések és az ügyviteli szabályok ismeretében és megtartásával végzik.
(3) A beosztott bíró, a bírósági titkár és a felsőfokú iskolai végzettségű tisztviselő – a részére meghatározott
körben – önállóan látja el feladatát, felelős saját tevékenységéért, továbbá munkaterületén az OBH feladatainak
megvalósításáért. Megilleti az a jog, hogy a felettesének utasításától eltérő véleményét az ügyiratban feltüntesse.
(4) A középfokú iskolai végzettségű tisztviselő és a fizikai dolgozó a munkaköri leírása és a közvetlen vezető utasításai
szerint látja el feladatát.
(5) Az OBH munkatársai feladatainak részletes szabályait a szervezeti egységek munka- és ügyrendje, valamint a
munkaköri leírások határozzák meg.
(6) Az OBH feladatainak ellátásában eseti és időszakos jelleggel közreműködők feladatait a megbízást, illetve a felkérést
tartalmazó okiratok, valamint az OBH elnökének a tevékenységükre vonatkozó külön szabályai és az SZMSZ irányadó
rendelkezései határozzák meg.
Az OBH vezetési, döntés-előkészítési rendszere, működési szabályai 11. § (1) Az OBH tevékenysége a jogszabályokon, az OBH elnökének utasításain (szabályzatain), ajánlásain, határozatain és
intézkedésein alapul.
(2) A vezetési, döntés-előkészítési fórumok:
a) az OBH vezetői értekezlet,
b) a főosztályi, osztályközi és osztály értekezletek,
c) a munkacsoportok és projektszervezetek ülései.
OBH vezetői értekezlet 12. § (1) Az OBH elnöke a vezetői munka folyamatosságának biztosítása érdekében szükség szerint, de legalább havonta
egy alkalommal vezetői értekezletet tart. Az értekezlet résztvevői: az elnökhelyettesek, a főosztályvezetők, az elnök
közvetlen irányítása alatt álló osztályvezetők, az Elnöki Kabinet vezetői, továbbá az elnök által meghívott személyek,
így különösen az egyes konkrét igazgatási feladatok, előterjesztések készítői.
(2) A vezetői értekezlet napirendjén az OBH működésével összefüggő stratégiai és operatív döntéseket igénylő kérdések,
továbbá a több szervezeti egység feladatkörét érintő, koordinációt igénylő ügyek szerepelnek. A vezetői értekezlet
napirendjét az OBH elnöke határozza meg.
(3) Az értekezlet résztvevői tájékoztatást kapnak az időszerű feladatokról és azok végrehajtásáról.
 (4) A vezetői értekezlet előkészítése, napirendjének összeállítása a Koordinációs Főosztály feladata. Az értekezletről a
Koordinációs Főosztály kijelölt munkatársa emlékeztetőt készít, amely tartalmazza a tárgyalt témákat, a hozott
döntéseket, a feladatok végrehajtásáért felelősök megnevezését és a határidőket. Az emlékeztetőt megkapják a
résztvevők és a döntéssel érintettek.
(5) A vezetői értekezleten hozott döntések végrehajtásáról, a feladat elvégzésére kitűzött határidő lejártát követően, a
soron következő vezetői értekezleten kell beszámolni.
Főosztályi, osztályközi és osztály értekezletek 13. § (1) Az OBH főosztályai legalább kéthetente, legfeljebb (havonta) megtartandó belső értekezleteik ütemezését,
programját, feladatait, felelőseit, továbbá az OBH elnöke részére készítendő heti jelentések eseményeit, a kiadásra
kerülő feladatokat azok felelőseit, határidejét, s amennyiben külső szerv is érintett, ennek megjelölését munka- és
ügyrendjükben külön szabályozzák.
(2) Az osztályközi értekezleteket hetente, illetve szükség szerint kell megtartani. E fórumok célja, hogy a hivatali egységek
vezetői meghatározzák azokat a feladatokat, amelyek több szervezeti egység tevékenységét érintik, illetve kijelöljék
a kidolgozásukban részt vevő egyes főosztályok, osztályok képviselőit. Az osztályközi értekezletek feladata továbbá,
hogy az együttesen kidolgozandó témakörök összegzésére, a döntések kialakítására és előkészítésére a javaslatokért
felelős szakembert és az emlékeztetők készítésével megbízott személyt megnevezzék. Az emlékeztetőt tájékoztatásul
meg kell küldeni az érintett főosztály-, illetve osztályvezetőknek.
(3) A (2) bekezdés alapján összehívott értekezleteken tárgyalt témákat illetően egyetértés hiányában az OBH elnöke vagy
elnökhelyettese dönt.
Munkacsoportok és projektszervezetek létrehozása, működése, bevonásuk a központi igazgatási feladatok
végrehajtásába
14. § (1) A tudásalapú bírósági szervezetekben felhalmozott ismeretek és tapasztalatok összegyűjtése, hasznosítása, ezeknek
a központi igazgatásban történő megjelenítése céljából, az OBH elnöke munkacsoportokat hoz létre, valamint az
adott területen szakértelemmel és széles körű gyakorlati tapasztalattal rendelkező bírákat külön feladatokkal bízza
meg.
(2) Az OBH elnöke, illetve – felhatalmazása alapján – az elnökhelyettesek állandó vagy eseti munkacsoportot hozhatnak
létre jogi szabályozási, szakmai, stratégiai, ellenőrzési, vizsgálati, költségvetési vagy más, több intézményt vagy
hivatali szervezeti egységet érintő meghatározott feladatra, illetve közös állásfoglalás, álláspont kialakítására.
(3) A munkacsoport létrehozását írásban kell elrendelni, kijelölve a munkacsoport vezetőjét, tagjait, feladatkörét,
céljait, működésének időtartamát, az együttműködés és kapcsolattartás tartalmát, formáját, amennyiben indokolt,
a működéshez szükséges anyagi források biztosítását, egyúttal megnevezve az adminisztratív feladatokat ellátó
személyt vagy szervezeti egységet, továbbá meghatározva a beszámolás és értékelés rendjét.
(4) A munkacsoport irányításáért, a munkacsoporton belüli munkamegosztásért, a tevékenység felügyeletéért,
ellenőrzéséért a munkacsoport elnöke a felelős.
(5) A munkacsoport létrehozásának megfelelően véleményező, javaslattételi és döntés-előkészítő feladatokat lát el,
külön felhatalmazás alapján döntési jogkörrel is rendelkezhet.
(6) A munkacsoport működésének befejezéseként feladatkörének megfelelően írásos javaslatot, állásfoglalást,
tanulmányt vagy tevékenységéről összefoglalót készít.
(7) A munkacsoportok működésének részletes szabályairól az OBH elnöke külön ajánlást ad ki.
 (8) A projektszervezetek tevékenységét illetően azok létrehozására, tagjainak feladatkörének, céljainak meghatározására,
működésének időtartamára, a szükséges anyagi források biztosítására, a döntéshozatali folyamatra vonatkozóan az
Általános Informatikai Projektmenedzsment Eljárási rend, illetve az (1)–(7) bekezdésekben foglaltak irányadók.
A bíró központi igazgatási feladatokra történő kijelölése, megbízása
15. § (1) Az OBH elnöke több bíróságot érintő központi igazgatási feladat összehangolt végrehajtása érdekében a bírót
hozzájárulásával és a munkáltatói jogkört gyakorló bírósági elnök egyetértésével külön feladattal bízhatja meg.
(2) A megbízást írásban kell elrendelni, megjelölve a megbízás időtartamát, az elvégzendő feladatok körét, működési
formáját, az utasítás adására jogosultat, a feladat végzésének helyét, az esetleges külön javadalmazást és az eredeti
munkaköre ellátásával kapcsolatos rendelkezéseket.
(3) A megbízásról szóló okirat rendelkezéseit illetően a Bjt. kirendelésre vonatkozó szabályait kell megfelelően alkalmazni.
A kapcsolattartás és együttműködés szabályai és az ügyintézés főbb alapelvei
16. § (1) A külső szervezetekkel, intézményekkel az a szervezeti egység tart kapcsolatot, amelynek feladatkörébe a SZMSZ
szerint az adott tevékenység tartozik.
(2) Az OBH munkatársát közvetlen felettese, illetve a felsővezetők utasíthatják. A magasabb szintű vezetőtől kapott
utasításról a munkatársak közvetlen felettesüket tájékoztatják.
(3) Az OBH valamennyi vezetője és munkatársa köteles a feladatok végrehajtásában együttműködni. Az együttműködés
tartalma az információcsere, adatszolgáltatás, egyeztetés, továbbá eseti jellegű feladatok végrehajtására különböző
szervezeti egységek munkatársaiból álló csoport vagy projekt jellegű együttes, összehangolt tevékenységének
működtetése.
(4) Az OBH szervezeti egységei közötti kapcsolatok kialakításáért a főosztályvezetők, illetve a szervezeti egységek
vezetői felelősek. A főosztályok tevékenységük során tudomásukra jutó olyan adatokról, információkról, amelyek
más főosztály vagy osztály feladatkörét, tevékenységét érintik, haladéktalanul, szóban és írásban értesítik az érintett
szervezeti egységet. A belső vagy külső kommunikáció vonatkozásában lényeges eseményről, körülményről, a
szervezeti egység vezetője tájékoztatja a kommunikációért felelős szervezeti egység vezetőjét.
(5) A szervezeti egységeknek az együttműködés során felmerült vitás kérdésekben a közös álláspontot egyeztető
tárgyalásokon kell kialakítaniuk. Ha ezek nem vezetnek eredményre, a vitás ügyet a felügyeletet gyakorló vezető elé
kell terjeszteni.
(6) Az ügyek intézésekor a hatályos jogszabályokban és belső utasításokban foglalt rendelkezések alapján kell eljárni.
Az ügyintézést az iratkezelési szabályzat és az egyéb elnöki utasítások rendelkezései szerint kell ellátni. Az OBH
levelezőrendszerében elektronikus úton (e-mailben) kiadott vezetői utasításokat folyamatosan figyelemmel kell
kísérni és azok végrehajtásáról a megadott határidőn belül szükséges gondoskodni, az érdemi ügyintézést érintő
esetekben az iratkezelési szabályokat kell alkalmazni.
Az ellenőrzési rendszer 17. § A belső kontrollrendszer keretében működik:
a) a kontrollkörnyezet,
b) a kockázatkezelési rendszer,
c) a kontrolltevékenységek, ezen belül a FEUVE rendszer,
d) az információs és kommunikációs rendszer és
e) a nyomon követési rendszer (monitoring).
A belső ellenőrzés 18. § (1) Az Ellenőrzési Főosztály az OBH elnökének közvetlen felügyelete alá tartozik, feladatait a költségvetési szervek belső
ellenőrzéséről szóló kormányrendeletben, valamint a Belső Ellenőrzési Kézikönyvben foglaltak alapján végzi.
(2) A belső kontrollrendszer keretén belül működő belső ellenőrzés célja, hogy az ellenőrzött szervezet működését
fejlessze és eredményességét növelje. Az ellenőrzött szervezet céljai elérése érdekében rendszerszemléletű
megközelítéssel és módszeresen értékeli, illetve fejleszti az ellenőrzött szervezetirányítási, belső kontroll és ellenőrzési
eljárásainak hatékonyságát.
(3) A belső ellenőrzés tevékenysége kiterjed különösen a költségvetési bevételek és kiadások tervezésének,
felhasználásának és elszámolásának, valamint az eszközökkel és forrásokkal való gazdálkodásnak a vizsgálatára.
(4) A belső ellenőrzés munkája megtervezéséhez kockázatelemzés alapján stratégiai és éves ellenőrzési tervet készít,
amelyet az OBH elnöke hagy jóvá.
(5) Az OBH elnöke az ellenőrzési tervet meghaladóan eseti ellenőrzési feladatokat is előírhat.
 (6) A belső ellenőrzés funkcionális (feladatköri és szervezeti) függetlenségét az OBH elnöke biztosítja.
A folyamatba épített előzetes, utólagos és vezetői ellenőrzés
(FEUVE)
19. § (1) A folyamatba épített vezetői ellenőrzés célja, hogy biztosítsa a hibák és más, nemkívánatos jelenségek időbeli
felismerését és megakadályozását, a személyi felelősség erősítését a végrehajtás minden szakaszában.
(2) A FEUVE kialakításával összefüggő feladatok a pénzügyi döntések dokumentumainak elkészítését, a pénzügyi
kihatású döntések célszerűségi, gazdaságossági, hatékonysági és eredményességi szempontú megalapozottságát, az
előzetes és utólagos pénzügyi ellenőrzést, a pénzügyi döntések szabályszerűségi szempontból történő jóváhagyását,
illetve ellenjegyzését, a gazdálkodási események megfelelő elszámolását jelentik.
(3) Folyamatba épített ellenőrzésnek minősül a költségvetési gazdálkodásra, a számvitelre és a pénzkezelésre előírt
tartalmi és alaki ügyviteli szabályok megtartásának vizsgálata is.
20. § (1) Az OBH minden vezetője köteles a rábízott szervezeti egység munkáját ellenőrizni. A vezető felelős az általa irányított
szervezet, illetve tevékenység ellenőrzési rendszerének kialakításáért, eredményes működéséért és a tapasztalatok
hasznosításáért.
(2) A vezetői ellenőrzés módszerei:
a) a folyamatos és eseti jelentések, adatszolgáltatás ellenőrzése, értékelése,
b) az alárendelt szervezetek (szervezeti egységek), beosztott vezetők és munkatársak rendszeres, illetőleg
eseti beszámoltatása a feladatok teljesítéséről és az intézkedések végrehajtásáról (az elnök által átruházott
jogkörben eljárva a beosztott igazságügyi alkalmazottak írásbeli értékelése, teljesítményük mérése),
c) a kiadmányozási, ellenjegyzési jog gyakorlása során a szakmai és gazdasági kihatású intézkedések
megalapozottságának, szabályszerűségének ellenőrzése,
d) személyes, helyszíni ellenőrzés,
e) a főosztályok, önállóan működő osztályok heti jelentései készítésének ellenőrzése az OBH elnöke részére
(az érintett munkatársak felsorolását a hivatali egységek által készítendő munka- és ügyrendek tartalmazzák).
 (3) A feltárt eseti vagy rendszerbeli hiányosság megszüntetése és a szabálytalanságot elkövetők felelősségre vonása iránt
az illetékes vezető intézkedik. A külső ellenőrzés 21. § (1) A külső ellenőrzés elsősorban az államháztartási belső kontrollrendszer részeként az Állami Számvevőszék, továbbá
az európai uniós pénzügyi források felhasználásának ellenőrzésére jogosult szervezetek által végzett ellenőrzés
keretében valósul meg.
(2) A költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Kormányrendelet
13. § (1) bekezdése értelmében külső ellenőrzésnek minősülnek az Ellenőrzési Főosztály által a Kúrián, az ítélőtáblákon
és a törvényszékeken végzett fejezeti szintű ellenőrzések is.
Az OBH szervezeti egységei és feladatai 22. § Az OBH szervezeti egységei a jogszabály által hatáskörükbe utalt, a jelen SZMSZ-ben felsorolt, valamint a vezető
utasításai által meghatározott feladatokat látják el.
Elnöki Kabinet 23. § (1) Az Elnöki Kabinet (a továbbiakban: Kabinet) az OBH elnökének közvetlen irányításával:
a) gyors, operatív kapcsolatrendszer működtetésével támogatja, segíti az OBH elnöke munkáját, közreműködik
az OBH elnöke döntéseinek előkészítésében, ennek érdekében koordinálja a döntések meghozatalához
szükséges dokumentációk összeállítását, nyomon követi a döntések végrehajtását,
b) a Kabinet vezetője, az informatikáért felelős elnöki biztos és a Kabinet további tagjai által közreműködik a
stratégiai feladatok, a szakmai szervezeti egységekkel való érdemi kommunikáció megvalósításában, továbbá
ellátja az OBH elnöke feladatainak teljesítéséhez szükséges szervezési, ügyviteli, technikai teendőket,
c) a kapcsolattartást, az együttműködést az OBH szervezeti egységeivel, a bíróságokkal, az igazságszolgáltatásban
közreműködő hivatásrendekkel (ügyészi szervezet, ügyvédség, egyetemek jogi karai), valamint egyéb külső és
nemzetközi szervezetekkel,
d) folyamatos tájékoztatás ad az OBH szervezeti egységei és a bíróságok részére,
e) gondoskodik a feladatmenedzsment nyilvántartásról,
f ) közreműködik az OBH elnöke által szervezett rendezvények lebonyolításában,
g) koordinálja és irányítja a bírósági honlapokkal és intranetes oldalakkal kapcsolatos feladatokat,
h) koordinálja az OBH elnöke beszámolási kötelezettségére vonatkozó előkészítő tevékenységet.
(2) A Kabinet a gyors operatív döntések érdekében közvetlenül felügyeli a Sajtó és Kommunikációs Osztály tevékenységét.
Ennek során a tömegtájékoztatás részére naprakészen közvetíti az OBH elnökének a bírósági szervezet működésével
kapcsolatos legfontosabb információit.
(3) A Kabinet titkársága a logisztikai és ügyviteli feladatok részeként:
a) nyilvántartja, figyelemmel kíséri, szervezi az OBH elnöke hivatalos elfoglaltságait és programjait; ezek
előkészítéseként bekéri a szükséges munka- és háttéranyagokat, egyéb információkat,
b) felveszi, iktatja, kezeli, feldolgozza az OBH elnökéhez érkezett beadványokat, leveleket, meghívókat, illetve
előkészíti azokat a feldolgozásra; bekéri és előkészíti az azok megválaszolásához szükséges háttéranyagokat,
választervezeteket,
c) kezeli és döntésre (feldolgozásra) előkészíti az OBH elnökéhez érkezett ügyiratokat (leveleket); döntés alapján
eljuttatja az anyagokat a döntés-előkészítésben hatáskörrel bíró szervezeti egységekhez, számon kéri a
kiosztott feladatok végrehajtását,
d) figyelemmel kíséri az OBH elnöke által meghatározott határidőket, gondoskodik azok betartásáról; kezeli a
szervezeti egységek között felmerülő, feladatteljesítési határidőkből eredő eseti problémákat, amelyeket
közvetít az OBH elnökének.
Sajtó és Kommunikációs Osztály 24. § A Sajtó és Kommunikációs Osztály:
a) szervezi a közvélemény előtt – a hazai és szükség szerint a nemzetközi sajtó közreműködésével – a bíróságok,
az OBH és az OBH elnöke tevékenységének bemutatását,
b) előkészíti és szervezi az OBH elnökének és elnökhelyetteseinek a sajtóval kapcsolatos tevékenységét,
c) segítséget nyújt az OBH közleményeinek, elnöke és elnökhelyettesei interjúinak, beszédeinek előkészítéséhez,
gondoskodik a bírósági honlapon történő elhelyezésükről,
d) tervezi az OBH elnökének és elnökhelyetteseinek nyilvános szerepléseit,
e) tájékoztatást ad az OBH elnökének külföldi útjairól, illetve külföldi vendégeinek magyarországi tárgyalásairól,
szervezi az ezekkel összefüggő sajtótájékoztatókat,
f ) folyamatosan figyelemmel kíséri a sajtó bíróságokkal és az OBH-val kapcsolatos híradásait, elemzést és
közvélemény-kutatást végez, illetve végeztet,
g) gondoskodik a bíróságokról és az OBH-ról szóló cikkek, hang- és képanyagok összegyűjtéséről, rendszerezéséről,
a média- és lapszemle összeállításáról, annak intranetre történő elhelyezéséről,
h) elkészíti a Bírósági Főosztály részére a tevékenységét érintő jogszabálytervezetekre vonatkozó észrevételeket,
i) kapcsolatot tart a bíróságok sajtószóvivőivel, az Országgyűlés Sajtóirodájával, a kormány és a minisztériumok
szóvivőivel, sajtófőosztályaival, valamint a televíziók, a rádiók, a hírügynökségek, az internetes és a nyomtatott
lapok szerkesztőségeivel,
j) közreműködik az OBH rendezvényeinek előkészítésében, koordinálja a rendezvények sajtónyilvánosságát,
k) ellátja a belföldi és külföldi folyóiratok megrendelésével és nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat, valamint
az OBH részére a nyomdai, sokszorosítási és papír alapú selejtezési munkákat,
l) szerkeszti a bíróságok központi internetes és intranetes honlapját,
m) koordinálja az egyes bíróságok internetes honlapjainak működését,
n) az OBH elnöke részére jóváhagyásra előkészíti az OBH kommunikációs stratégiájának tervezetét.
Ellenőrzési Főosztály 25. § (1) Az Ellenőrzési Főosztály a költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011.
(XII. 31.) Kormányrendelet 15. § (6) bekezdése alapján ellátja egyrészt az irányítása alá tartozó valamennyi önálló
költségvetési szerv fejezeti, másrészt az OBH belső ellenőrzési feladatait.
(2) A hivatali egység belső ellenőrzési tevékenysége kiterjed az adott szervezet minden tevékenységére, különösen a
költségvetési bevételek és kiadások tervezésének, felhasználásának és elszámolásának, valamint az eszközökkel és
forrásokkal való gazdálkodásnak a vizsgálatára.
(3) Feladatai:
a) jóváhagyásra előkészíti éves ellenőrzésének, összefoglaló éves ellenőrzésének és a belső ellenőrök képzésének
tervét,
b) az éves ellenőrzési terv és a belső ellenőrzési kézikönyv alapján ellenőrzi és értékeli a vizsgált bíróságok és az
OBH tevékenységének hatékonyságát, tervszerűségét, gazdaságosságát, szervezettségét és eredményességét,
c) a költségvetés bírósági fejezetéhez tartozó, önállóan gazdálkodó szerveinél kockázatelemzés alapján, illetve
legalább háromévenként felügyeleti jellegű ellenőrzést végez; ennek során vizsgálja és értékeli a gazdálkodás
színvonalát, megállapításokat, javaslatokat tesz, következtetéseket von le a pénzeszközök és egyéb erőforrások
működtetésének hatékonysága, a szervezet működésének szabályozottsága és szabályszerűsége (a bizonylati
rend és okmányfegyelem betartását), a mérlegvalódiság és a belső ellenőrzési rendszer működésének javítása,
továbbfejlesztése érdekében,
d) az OBH elnökének megbízásából a bíróságoknál és a jóléti intézményeknél a hatályos jogszabályok, a
nemzetközi belső ellenőrzési standardok és a belső ellenőrzési kézikönyv eljárási rendje betartásával a fejezeten
belüli ellenőrzéseket koordinálja, továbbá beszámol ezek végrehajtásáról, felelősségre vonás szükségessége
esetén az előírt tájékoztatást megteszi és javaslatot ad a megfelelő eljárás megindításának módjára,
e) éves beszámolót, jelentést és összefoglaló éves beszámolót készít az OBH elnöke részére a belső ellenőrzési
tevékenységről,
f ) vizsgálja a jogszabályok és más általános érvényű rendelkezések, belső szabályzatok (belső kontrollrendszer
keretei, ellenőrzési nyomvonal, szabálytalanságok kezelésének, felelősségre vonásnak rendje), utasítások
megtartását,
g) ellenőrzi és értékeli a költségvetési beszámoló, az előző évi pénzmaradvány- és eredmény-elszámolás
megalapozottságát, a vagyon megóvását,
h) ellátja a jelentéskészítéssel, az ellenőrzései nyilvántartásával kapcsolatos, jogszabályban és a belső ellenőrzési
kézikönyvben foglalt egyéb feladatokat,
i) elkészíti a Bírósági Főosztály részére a tevékenységét érintő jogszabálytervezetekre vonatkozó észrevételeket,
az OBH felé tanácsadói tevékenységet lát el,
j) a szerződések előkészítése során együttműködik a Közbeszerzések és Szerződéses Kapcsolatok Főosztályával,
továbbá a Jogi Képviseleti Osztállyal,
k) közreműködik az OBH elnöki beszámolók előkészítésében. Bírósági Főosztály
26. § (1) A főosztály ellátja az OBH elnökének hatáskörébe tartozó bíróságok igazgatásának központi feladatait.
 (2) Az Igazgatási Osztály:
a) az OBH elnökének döntése alapján kidolgozza az igazgatási vizsgálatok szempontjait, koordinálja és
összefoglalja a vizsgálatok tapasztalatait, elkészíti a vizsgálatokhoz kapcsolódó intézkedések terveit, ellenőrzi
azok végrehajtását,
b) az OBH elnökének utasítása alapján vizsgálja az ítélőtáblák és a törvényszékek elnökeinek igazgatási
tevékenységét, továbbá a bíróságokon átfogó, cél-, rendkívüli vagy utóvizsgálatot folytat,
c) előkészíti a tevékenységi körébe tartozó OBH elnöki intézkedések tervezetét,
d) részt vesz a bíróságok illetékességi területének változásaira vonatkozó döntések előkészítésében,
e) tájékoztatást ad a feladatköréhez tartozó jogszabályok értelmezéséről,
f ) véleményezi az OBH elnöke részére, a bíróságok elnökei által a bíróság működéséről készített éves
tájékoztatókat,
g) előkészíti a bírósági szervezetet érintő előzetes és utólagos hatásvizsgálatokat,
h) előkészíti a bíróságok létszámgazdálkodásával összefüggő döntések tervezeteit,
i) előkészíti az ülnökök választását,
j) közreműködik az európai uniós tagsággal összefüggő bírósági feladatok végrehajtásában, az európai
uniós és más nemzetközi forrásból finanszírozott, továbbá az egyéb bírósági projektek szakterületének
megfelelő előkészítésében és végrehajtásában, ennek során együttműködik a Projektirodával, a nemzetközi
kötelezettségből adódó feladatok teljesítéséhez adatokat szolgáltat, elemzéseket készít,
k) közreműködik az OBH elnökének a jogszabályok által hatáskörébe utalt beszámolói előkészítésében,
l) végzi a cégbíróságok működésével összefüggő központi igazgatási döntések előkészítésével és végrehajtásával
kapcsolatos feladatokat, különös tekintettel az elektronikus ügyintézésre,
m) ellátja a bírósági ügyvitel további korszerűsítésével kapcsolatos feladatokat, biztosítja a Bírósági Integrált
Informatikai Rendszerrel való összhangot, s gondozza az informatikai fejlesztéseket illetően a statisztikai
szabályzatot,
n) közreműködik az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi
CXII. törvényben meghatározott, bíróságokra háruló feladatok előkészítésében (anonimizálás),
o) részt vesz a közvetítői tevékenység (mediáció) igazságszolgáltatásba való beépítésében,
p) ellátja a tanúvédelemmel összefüggésben a távmeghallgatással kapcsolatos igazgatási feladatokat,
q) részt vesz a bírák és a bírósági vezetők továbbképzésére vonatkozó igazgatási jellegű tematikák, koncepciók
kidolgozásában,
r) intézi a feladatkörébe utalt panaszügyeket és közérdekű bejelentéseket,
s) előkészíti a feladatai ellátásához kapcsolódó OBH elnöki utasítások, ajánlások tervezeteit,
t) gondoskodik a „jó gyakorlat” gyűjtéséről, közzétételéről, kapcsolódó intézkedések megtételéről,
u) az OBH elnökének megbízásából részt vesz az ítélőtáblák, törvényszékek összbírói és vezetői értekezletén,
v) szakmai feladatainak ellátása során kapcsolatot tart és egyeztetéseket folytat az illetékes minisztériumokkal és
a bírósági eljárásokban érintett más szervekkel.
 (3) A Jogszabály-véleményezési Osztály:
a) a bíróságokat érintő jogszabályok tervezetére a bíróságoktól, illetve az OBH szervezeti egységeitől érkező
észrevételek figyelembevételével előkészíti az összegző véleményt,
b) javaslatot készít a bíróságok feladatkörét érintő jogszabályok megalkotásának, módosításának
kezdeményezésére,
c) az OBH elnöke részére jogi véleményt és szakmai állásfoglalást készít, illetve közreműködik azok kidolgozásában,
d) véleményezi az OBH elnökének szabályzat- és ajánlástervezeteit,
e) felkérésre közreműködik a szerződések előkészítésében, továbbá a jogszabályok végrehajtására irányuló
hatásvizsgálatok lefolytatásában,
f ) gondoskodik a jogszabály-véleményezési bírói hálózat kiépítéséről és működtetéséről, jogi szakáganként az
adott szakterületen, szakértelemmel és gyakorlati tapasztalattal rendelkező bírákról szakmai adatbázist vezet,
g) közreműködik a jogszabályváltozások belső és külső kommunikációjában, ennek érdekében kapcsolatot tart a
kommunikációért felelős szervezeti egységgel és a honlapok szerkesztőjével,
h) részt vesz a jogszabály-véleményezéssel kapcsolatos külső és belső egyeztetéseken,
i) részt vesz a központi stratégiai programok megvalósításában, közreműködik egyes szakterületét érintő
projektekben.
 (4) A Jogi Képviseleti Osztály: a) képviseli az OBH-t, az OBH elnökét és a bíróságokat a bírósági eljárásokban,
b) meghatalmazással ellátja a bírák és a bírósági alkalmazottak perbeli képviseletét azokban a bírósági
eljárásokban, amelyekben a pertárs bíróság képviseletében is eljár,
c) a képviselettel kapcsolatos ügyekben koordinál a bíróságokkal,
d) összegzi és elemzi a bírósági jogkörben okozott károk megtérítésével kapcsolatos bírósági eljárások, illetőleg
marasztaló ítéletek általánosítható tapasztalatait, kezdeményezi a károk megelőzése érdekében szükséges
intézkedéseket,
e) ellátja az OBH jogi képviseletét a bíróságok előtt polgári, munkaügyi, illetve közigazgatási határozat bírósági
felülvizsgálata iránti perekben, közigazgatási, nemperes bírósági eljárásokban, továbbá egyéb hatósági
eljárásokban, a képviselettel kapcsolatos ügyekben koordinál a főosztályokkal,
f ) a központi igazgatási feladat ellátása körében az egységes, hatékony, gazdaságos, átlátható jogi képviselet
biztosítása érdekében alkotott, külön szabályozásban foglaltak alapján végzi el munkáját,
g) elkészíti a tevékenységét érintő jogszabálytervezetekre vonatkozó észrevételeket.
 (5) Az Országos Nyilvántartások Osztálya:
a) végzi a nyilvántartások vezetésével összefüggő jogszabálytervezetek véleményezésével kapcsolatos
feladatokat,
b) együttműködik és szakmai támogatást nyújt az OBH-ban vezetett nyilvántartások informatikai fejlesztéseinek
előkészítésében,
c) felügyeli és irányítja az Országos Nyilvántartási Irodát.
 (6) Az Országos Nyilvántartási Iroda ellátja:
a) a hirdetményi kézbesítések országos nyilvántartásának vezetését,
b) a gondnokság alá helyezettek névjegyzéke országos nyilvántartását,
c) a civil szervezetek országos névjegyzékének működtetésével kapcsolatos feladatokat,
d) a nyilvántartásokkal összefüggésben, a jogszabályokban meghatározottak szerint adatszolgáltatási és
adatkezelési tevékenységet végez.
 (7) A Statisztikai Elemző Osztály:
a) gondoskodik a bírósági statisztikai rendszer fejlesztéséről, szervezi és végzi a bírósági statisztikai adatok
gyűjtésével kapcsolatos központi feladatokat,
b) ellenőrzi a bíróságok statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítését,
c) feldolgozza és elemzi a bíróságok statisztikai adatszolgáltatásának eredményeit,
d) felméri és elemzi a bíróságok munkaterhének alakulását, különösen az egyéni bírói adatszolgáltatás időszakos
értékelésével, valamint a két és öt éven túl folyamatban lévő ügyek vizsgálatával, közreműködik a bírák arányos
leterheltségének kialakítására irányuló szabályozás előkészítésében,
e) a statisztikai adatok komplex vizsgálatával folyamatosan véleményezi a bírósági létszámhelyzetet, az álláshelyek
megoszlását, s az Emberi Erőforrás Gazdálkodási Főosztállyal együttműködve előkészíti az átcsoportosításokat,
kirendeléseket,
f ) a bírói álláspályázatok kiírásához statisztikai adatokkal alátámasztott elemzést készít,
g) a nemperes ügyek mérése tekintetében továbbfejleszti az egyéni bírói adatszolgáltatási rendszert,
h) véleményezi a statisztikai adatszolgáltatást érintő jogszabályok tervezetét,
i) statisztikai adatok szolgáltatásával, elemzésével közreműködik az OBH elnöki beszámolók készítésében,
j) kiadványok megjelentetésével gondoskodik a bírósági statisztikai adatok közzétételéről,
k) statisztikai elemzéseket és egyéb háttéranyagokat készít az OBH elnöke és szervezeti egységei részére, jelzi és
kezdeményezi az igazgatási vizsgálatok szükségességét, azokban közreműködik,
l) ellátja az informatikai fejlesztéssel és a statisztikai feldolgozási rendszer korszerűsítésével kapcsolatos
feladatokat, ennek részeként biztosítja a folyamatos vezetői részvételt a statisztikai adatszolgáltatást segítő
programok működtetésében,
m) a statisztikai adatok szolgáltatásával és elemzésével előkészíti az OBH elnökének a bírói munkateher mérésével
és az átlagos országos munkateher, valamint a szükséges bírói létszám meghatározásával kapcsolatos
döntéseit.
Emberi Erőforrás Gazdálkodási Főosztály 27. § (1) A főosztály ellátja az OBH elnökének hatáskörébe tartozó bíróságok, azaz a fejezet egészére és az OBH-ra vonatkozó
valamennyi személyzeti jellegű tevékenységet.
(2) A Bírósági Osztály:
a) vizsgálja a bírák és az igazságügyi alkalmazottak korösszetételét és utánpótlási helyzetét, javaslatot és tervet
készít a szükséges intézkedések megtételére,
b) ellátja az OBH elnöke kinevezési jogkörébe tartozó bírósági vezetők személyi ügyeivel, valamint a bírói állások
pályáztatásával, továbbá a bírák kinevezésével, felmentésével, áthelyezésével, kirendelésével és kijelölésével
kapcsolatos feladatokat,
c) részt vesz a fogalmazók központi felvételének végrehajtásában, így különösen a beérkezett pályázatok
összesítésében, közzétételében, a közlési kötelezettségek teljesítésében stb.,
d) intézi a fegyelmi ügyekkel kapcsolatos teendőket,
e) elkészíti a Bírósági Főosztály részére a tevékenységét érintő jogszabálytervezetekre vonatkozó észrevételeket,
f ) előkészíti az állami kitüntetések, magasabb bírói címek adományozására, továbbá az OBH hatáskörébe tartozó
jutalmazásokra, egyéb bírósági elismerésekre, díjakra, illetményemelésekre vonatkozó javaslatokat,
g) közreműködik az ítélőtáblák és a törvényszékek elnökei igazgatási tevékenységének vizsgálatában,
h) közreműködik az OBH elnöke kinevezési jogkörébe tartozó bírósági vezetők bírói munkájának értékeléséhez
kapcsolódó éves vizsgálati tervek elkészítésében, elemzi a bírói munka értékelésének adminisztratív
tapasztalatait,
i) ellátja a bíróságokat érintő feladatkörébe utalt személyi, munkaügyi feladatokat, figyelemmel kíséri a bíróságok
ilyen irányú tevékenységét,
j) vezeti a bíróságok személyi és központi munkaügyi nyilvántartásait,
k) tájékoztatást ad a feladatkörébe tartozó jogszabályok értelmezéséről,
l) közreműködik az OBH elnöki beszámolók összeállításában,
m) nyilvántartja a bírák és az igazságügyi alkalmazottak elektronikus aláírásával kapcsolatos adatokat, valamint
ezzel összefüggésben ellátja az online igényléssel, adattovábbítással kapcsolatos feladatokat,
n) ellátja az OBH elnöke kinevezési jogkörébe tartozó bírósági vezetők bírói igazolványának kiállításával és
nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat,
o) ellátja a bírák és igazságügyi alkalmazottak vagyonnyilatkozatai vagyoni részének és az ellenőrzési eljárásban
keletkezett iratok kezelésével kapcsolatos feladatokat,
p) vezeti az OBH elnöke kinevezési jogkörébe tartozó vezetők vagyonnyilatkozatával kapcsolatos nyilvántartásokat.
(3) A Hivatali Osztály:
a) ellátja a feladatkörébe utalt személyzeti, munkaügyi feladatokat, ennek során intézi az OBH-ba beosztott bírák
és igazságügyi alkalmazottak személyi ügyeit, vezeti a szükséges nyilvántartásokat,
b) elkészíti és nyilvántartja az OBH-nak természetes személyekkel kötendő megbízási szerződéseit,
c) koordinálja az igazságügyi alkalmazottak írásbeli értékelésével kapcsolatos feladatokat,
d) előkészíti az OBH-val szolgálati viszonyban álló bírák és igazságügyi alkalmazottak tekintetében az állami
kitüntetésekre, egyéb bírósági elismerésekre, díjakra, valamint a magasabb bírói címek adományozására, az
illetményemelésre és a jutalmazásra vonatkozó javaslatokat,
e) végzi a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséggel kapcsolatos feladatokat és vezeti a vagyonnyilatkozati
nyilvántartásokat – a bírák központi nyilvántartását kivéve – az OBH-ba beosztott bírák és igazságügyi
alkalmazottak tekintetében,
f ) elkészíti a Bírósági Főosztály részére a tevékenységét érintő jogszabálytervezetekre vonatkozó észrevételeket,
g) előkészíti a tevékenységi körébe tartozó szabályzatok, ajánlások, határozatok, tájékoztatók, körlevelek
tervezetét,
h) ellátja az OBH-ba beosztott bírák és igazságügyi alkalmazottak igazolványának kiállításával és nyilvántartásával
kapcsolatos feladatokat,
i) elkészíti az OBH esélyegyenlőségi tervét és az évenkénti beszámolót, ellátja az esélyegyenlőségi referensi
feladatokat,
j) közreműködik a munkatársak belső képzésével kapcsolatos feladatokban,
k) elvégzi az OBH dolgozóinak foglalkozás-egészségügyi ellátásával összefüggő feladatokat.
Koordinációs Főosztály 28. § (1) A Koordinációs Főosztály figyelemmel kíséri és összehangolja az OBH szervezeti egységei részére meghatározott,
határidőhöz kötött, valamint a folyamatos feladatok végrehajtását. Szervezi az OBH, az OBH elnöke és a bírósági vezetők
közötti információáramlást, ellátja az OBH hivatalos lapjának szerkesztésével kapcsolatos feladatokat. Javaslatot tesz
az OBH szervezetfejlesztési irányvonalaira, továbbá az OBH elnökének döntése alapján annak megvalósításához
szükséges intézkedésekre.
(2) A Szervezési Osztály:
a) koordinálja az OBH elnöke által jóváhagyott szervezetfejlesztési irányvonalak megvalósításához szükséges
intézkedések végrehajtását,
b) segíti az OBT működésével kapcsolatos ügyviteli feladatokat ellátó OBT Iroda működését,
c) közreműködik az OBH elnöke és az OBT közötti kapcsolattartásban,
d) vezetői utasítás alapján részt vesz az OBH elnöke döntéseinek előkészítésében, azokat írásba foglalja és
aláírásra előkészíti,
e) intézi az OBH elnöke utasításainak (szabályzatainak), ajánlásainak, határozatainak, intézkedéseinek, illetve
egyéb döntéseinek, tájékoztatóinak közzétételét, az érdekeltekhez való eljuttatását,
f ) nyilvántartja az OBH elnöke utasításait (szabályzatait), ajánlásait, határozatait, intézkedéseit, körleveleit,
tájékoztatóit,
g) ellátja az OBH értekezleteivel, rendezvényeivel összefüggő – a Kabinet hatáskörébe nem tartozó – szervezői
feladatokat,
h) koordinálja a munkacsoportok működési feltételeinek biztosításához kapcsolódó, illetve nyilvántartásával
összefüggő tevékenységeket,
i) elkészíti a Bírósági Főosztály részére a tevékenységét érintő jogszabálytervezetekre vonatkozó észrevételeket,
j) a szerződések előkészítése során együttműködik a Közbeszerzések és Szerződéses Kapcsolatok Főosztályával,
k) szervezi a munkatársak belső képzésével kapcsolatos feladatokat,
l) intézi a közérdekű adatokkal kapcsolatos ügyeket, megkereséseket.
(3) A Szervezet-szabályozási Osztály:
a) ellátja az OBH SZMSZ-ének és mellékleteinek kidolgozását, felülvizsgálatát,
b) végzi a bíróságok szervezeti és működési szabályzatai kétévenkénti módosításának jóváhagyásra történő
előterjesztésével kapcsolatos feladatokat; ennek során a bíróságok munkáját jogszabályokból, továbbá az
OBH elnökének szabályzataiból és határozataiból készített összeállításokkal támogatja; bíróságonként elemzi
az OBH-ba továbbított SZMSZ-eket, megállapítja és összegzi a szükséges módosításokat, amennyiben indokolt
kiegészíti azokat, továbbá javaslatot tesz az OBH elnöki határozatokra, s előkészíti a dokumentumokat,
c) végzi az éves munkaprogramokból az OBH-ra háruló egyéb szabályzatok, kiemelten a honvédelmi, titkos
ügykezelési, nemzetbiztonsági dokumentumok tematikus összeállítását, előkészíti azok normaszövegét,
d) összegzi a törvényszékek által kijelölt bírák titkos információgyűjtéssel és titkos adatszerzéssel kapcsolatos
igazgatási tapasztalatait, időszakosan jelentéseket készít az OBH elnöke részére, továbbá közreműködik
a bíróságok határozatainak elektronikus úton történő továbbítására vonatkozó feltételek fokozatos
megteremtésében, ennek során együttműködik a Nemzeti Biztonsági Szolgálattal,
e) közreműködik a bíróságok védelmét szolgáló beléptető rendszerek és röntgenátvizsgáló készülékek
beszerzésére irányuló projekt végrehajtásában,
f ) az OBH elnökének közvetlen irányításával ellátja:
fa) az OBH, az ítélőtáblák és a törvényszékek honvédelmi, polgári és katasztrófavédelmi tevékenységével
kapcsolatos központi tervezési, igazgatási és koordinációs feladatokat; kapcsolatot tart a
védelmi igazgatás központi szerveivel, az érintett minisztériumokkal, továbbá az OBH elnökének
kijelölése alapján munkatársa tagként részt vesz a Honvédelmi Igazgatási Koordinációs Tárcaközi
Munkacsoportban,
fb) közreműködik az OBH nemzetbiztonsági témakörrel kapcsolatos feladatainak szabályozásában, és
az OBH elnökének hatáskörébe tartozó vezetőket illetően előkészíti a nemzetbiztonsági ellenőrzésre
vonatkozó iratokat,
fc) a minősített adat védelméről szóló törvény szabályainak megfelelően ellátja az ítélőtáblákon és a
törvényszékeken felállításra kerülő, a minősített iratok ügykezelését végző irodák (TÜK) működésével,
feltételeinek megteremtésével, szabályozásával kapcsolatos központi igazgatási feladatokat, továbbá
az OBH biztonsági vezetői tevékenységét; ennek során folyamatos kapcsolatot tart a Nemzeti
Biztonsági Felügyelettel,
fd) összeállítja az OBH felsővezetőinek és főosztályvezetőinek országos ügyeleti beosztását, részt vesz
annak végrehajtásában.
(4) Az Elnöki Iroda:
a) iktatja és az iratkezelési szabályzatnak megfelelően kezeli az OBH szervezeti egységeitől átvett, illetve külső
szervektől vagy személyektől érkezett iratanyagot, intézkedik azok továbbításáról a hivatali szervezetek
részére, végzi azok utasítás szerinti irattározását,
b) felügyeli a Postaelosztó tevékenységét,
c) előkészíti az iratkezelési rendszer korszerűsítését,
d) a minősített adat védelméről szóló törvényben, és annak végrehajtási rendeletében, valamint az OBH
elnökének a minősített adatok védelmére vonatkozó biztonsági szabályzatában foglaltaknak megfelelően, a
biztonsági vezető irányításával, felügyeletével végzi a minősített adatok kezelésével kapcsolatos ügykezelői
feladatokat.
Műszaki Főosztály 29. § (1) Az Épületfejlesztési és Fenntartási Osztály:
a) közreműködik a bírósági ingatlanok kezelésével, használatával és nyilvántartásával, valamint a bíróságok
elhelyezésével kapcsolatos ügyek intézésében,
b) előkészíti az OBH és a bíróságok éves beruházási és felújítási tervét,
c) segíti a bírósági épületek beruházásaival, felújításaival kapcsolatos műszaki feladatokat, ennek során
figyelemmel kíséri az OBH elnöke által jóváhagyott költségvetési keretek ésszerű felhasználását és ellenőrzi a
fejlesztések optimális végrehajtását,
d) szakmai támogatást nyújt a bíróságok karbantartási munkálatainak elvégzéséhez, igény szerint részt
vesz a bíróságok működéséhez szükséges korszerű technikai eszközök, valamint a bútorok és a biztonsági
berendezések beszerzésében,
e) végzi a bírósági beruházások és felújítások műszaki előkészítését, ennek során együttműködik a Projektirodával,
f ) elkészíti a Bírósági Főosztály részére a tevékenységét érintő jogszabálytervezetekre vonatkozó észrevételeket,
g) közreműködik az OBH elnöki beszámolók előkészítésében,
h) a szerződések előkészítése során együttműködik az OBH szervezeti egységeivel, különösen a Gazdálkodási
Főosztállyal és a Közbeszerzések és Szerződéses Kapcsolatok Főosztályával,
i) szakterületének megfelelően közreműködik az európai uniós és más nemzetközi forrásból finanszírozott,
valamint egyéb bírósági projektek megvalósításában, s ennek során együttműködik a Projektirodával.
(2) A Biztonságtechnikai Osztály:
a) ellátja az OBH és a bíróságok biztonsági őrzési rendszerével kapcsolatos döntések előkészítésének és
végrehajtásának feladatait, szakmai támogatást nyújt a bíróságoknak a biztonsági kérdések megoldásához,
továbbá a biztonsági rendszerek kialakításához és működtetéséhez; ennek keretében kidolgozza a
törvényszékeken működő biztonsági őrség és az illetékességi területükön lévő járásbíróságok közötti
összeköttetés formáira, kapcsolattartására vonatkozó megoldásokat,
b) végzi az OBH-ra háruló munka- és tűzvédelmi feladatokat.
 (3) A Gondnoksági és Gépjármű Üzemeltetési Osztály:
a) ellátja az OBH épületének és berendezéseinek karbantartásával, üzemeltetésével, anyagbeszerzésével
kapcsolatos feladatokat,
b) biztosítja a működéshez szükséges műszaki és technikai feltételeket, és végzi az egyéb gondnoksági
feladatokat,
c) kapcsolatot tart a Fővárosi Törvényszék Műszaki Főosztályával az OBH épületének közös üzemeltetésével
összefüggő feladatok végrehajtása érdekében,
d) ellátja az eszközleltározással kapcsolatos feladatokat,
e) szervezi, irányítja, működteti az OBH gépjárműparkját, végzi a parkolási helyek elosztását,
f ) közreműködik a gépjárműeladások és -beszerzések lebonyolításában.
Gazdálkodási Főosztály 30. § (1) Ellátja az OBH elnökének hatáskörébe tartozó „Bíróságok fejezet” egészére és az OBH-ra vonatkozó valamennyi
pénzügyi, költségvetési, gazdálkodási feladatot.
(2) A Fejezeti Költségvetési Osztály:
a) kialakítja és irányítja a „Bíróságok fejezet” alá tartozó bíróságok, költségvetési gazdálkodási, beszámolási
rendszerét, összeállítja a fejezet éves költségvetési javaslatait,
b) javaslatot tesz az Országgyűlés által jóváhagyott költségvetési előirányzatok címek, illetve bíróságok közötti
felosztására, szükség esetén átcsoportosítására, „belső” zárolására,
c) gondoskodik az előirányzatok év közbeni szükséges módosításáról, a fejezet költségvetési beszámolási
kötelezettségeinek teljesítéséről,
d) ellátja a kincstári finanszírozásból adódó fejezeti feladatokat,
e) meghatározza a számviteli renddel összefüggő elvárásokat,
f ) elkészíti a fejezeti szintű, jogszabály szerinti beszámolókat, szöveges indokolást, az időközi mérlegjelentéseket,
valamint a költségvetés végrehajtásáról szóló zárszámadást,
g) az érintett bíróságok kezdeményezésével és közreműködésével elkészíti a bíróságok alapító okiratainak
módosítását,
h) fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásáról szóló szabályzat figyelembevételével végzi a szerződések
pénzügyi vizsgálatát és ellenjegyzését,
i) a szerződések előkészítése során együttműködik a Közbeszerzések és Szerződéses Kapcsolatok Főosztályával,
továbbá a Projektirodával,
j) elkészíti a Bírósági Főosztály részére a tevékenységét érintő jogszabálytervezetekre vonatkozó észrevételeket,
k) a Kontrolling Osztálytól átveszi az intézményi költségvetéseket és beszámolókat, szükség szerint előterjesztés
tervezetet készít az Országgyűlés és az OBH elnöke hatáskörébe tartozó előirányzat-átcsoportosításokra,
l) tájékoztatást ad a feladatkörébe tartozó jogszabályok értelmezéséről,
m) végzi a bírósági dolgozók lakáscélú támogatásával kapcsolatos gazdálkodási és beszámolási feladatokat;
ennek során nyilvántartja a támogatási keretet, döntésre előkészíti a beérkező igényeket, s a döntést követően
rendelkezik a támogatás folyósításáról; a pénzintézetek elszámolása alapján analitikus nyilvántartást vezet a
tartozásállományról; az adósokat havonta értesíti a fennálló tartozás összegéről és kéthavi törlesztőrészlet
elmaradása esetén gondoskodik a szükséges jogi lépések megtételéről,
n) közreműködik a pénzügyi, gazdasági ellenőrzések programjának összeállításában, szükség szerint részt vesz az
ellenőrzésekben, a megállapítások értékelésében, adatot szolgáltat az ellenőrző szervek részére,
o) ellátja a honvédelemmel és a polgári védelemmel kapcsolatos pénzügyi feladatokat,
p) végrehajtja a kártérítési ügyekben hozott bírósági határozatokkal kapcsolatos pénzügyi feladatokat,
q) elkészíti a bíróságok gazdálkodási feladatait tartalmazó egységes típusszabályzatait (számviteli politika,
számlakeret-tükör, számlarend, bizonylati szabályzat és bizonylati album, eszközök és források értékelése,
eszközök és források leltározása, selejtezés és hasznosítás),
r) végzi és koordinálja a Gazdálkodási Integrált Informatikai Rendszer (a továbbiakban: GIIR) működésével
kapcsolatos feladatokat, intézkedik a bíróságok által felvetett rendszer- és szakmai működési problémák
megoldásában, ellenőrzi a GIIR modulok szakmai integrációs folyamatainak működését,
s) ellenőrzi a MIA-n üzemeltetett HostWare szállodaszoftver és a GIIR szakmai integrációs folyamatainak
működtetését,
t) közreműködik az OBH elnöki beszámolók előkészítésében,
u) szakmai támogatást nyújt a központi irányítású illetményszámfejtéssel kapcsolatos feladatokban,
v) közreműködik a létszám- és bérgazdálkodás szabályozására vonatkozó koncepciók, jogszabályok, belső
rendelkezések előkészítésében, állást foglal az e témakörökben készült javaslatok tervezeteit illetően,
w) közreműködik a bírák és az igazságügyi alkalmazottak képzését elősegítő pályázatok, ösztöndíjak
költségvetésének előkészítésében, részt vesz azok végrehajtásában.
 (3) A Kontrolling Osztály:
a) kialakítja a „Bíróságok fejezet” alá tartozó bíróságok tervezési koncepcióját, rendszerét,
b) közreműködik az Országgyűlés által jóváhagyott költségvetési előirányzatok intézmények közötti elosztásának
folyamatában,
c) elvégzi az OBH költségvetésének költséghelyek, költségviselők szerinti felosztását és negyedévente
felülvizsgálja a tervezett és tényleges adatok alakulását,
d) az intézményektől a pénzügyi helyzet alakulásáról rendszeres adatszolgáltatást kér, és annak keretében
pénzügyi elemzéseket készít a tervezett és tényleges intézményi adatszolgáltatások alapján,
e) közreműködik a pénzügyi, gazdasági ellenőrzések programjának összeállításában, szükség szerint részt vesz az
ellenőrzésekben, a megállapítások értékelésében, adatot szolgáltat az ellenőrző szervek részére,
f ) részt vesz az intézmények egységes típusszabályzatainak (számviteli politika, számlakeret-tükör, számlarend,
bizonylati szabályzat és bizonylati album, eszközök és források értékelése, eszközök és források leltározása,
selejtezés és hasznosítás) elkészítésében,
g) közreműködik az OBH elnöki beszámolók előkészítésében,
h) az OBH és a bírósági intézményekre kiterjedő fejezeti szintű szerződések előkészítése során együttműködik
a Közbeszerzések és Szerződéses Kapcsolatok Főosztályával, továbbá a Projektirodával,
i) elkészíti a Bírósági Főosztály részére a tevékenységét érintő jogszabálytervezetekre vonatkozó észrevételeket,
j) tájékoztatást ad a feladatkörébe tartozó jogszabályok értelmezéséről.
(4) A Hivatali Gazdasági Osztály:
a) előkészíti az OBH éves költségvetését,
b) elkészíti az OBH jogszabály által előírt beszámolóit,
c) részt vesz az OBH költségvetésének tervezésében,
d) előkészíti az OBH pénzügyi, számviteli rendjére vonatkozó szabályzatokat, javaslatot tesz szükség szerinti
módosításukra,
e) ellátja az OBH bér- és honorárium számfejtésével, társadalombiztosításával, könyvelésével, továbbá az előírt
adatszolgáltatásokkal kapcsolatos feladatokat,
f ) folyósítja a dolgozók havi illetményét és egyéb járandóságait, elszámolást ad a levont adókról,
g) nyilvántartja az OBH engedélyezett és tényleges létszámát, béralapját, továbbá állást foglal az e témakörökben
készült előterjesztések, javaslatok tervezeteit illetően,
h) elkülönített nyilvántartást vezet az OBH elnöke hatáskörébe tartozó előirányzatokról,
i) számfejti és elszámolja a külföldi kiküldetések devizaszükségleteit,
j) közreműködik a tevékenységét érintő jogszabálytervezetek véleményezésében,
k) a gazdasági ügyrendnek, a vonatkozó jogszabályi követelményeknek megfelelően valamint az OBH belső
szabályozásnak alapján kezeli és működteti a házipénztárat,
l) kiállítja az OBH kimenő/vevő számláit,
m) elvégzi az OBH adózásával kapcsolatos adóbevallási, adatszolgáltatási feladatokat,
n) ellátja az európai uniós pályázatok pénzügyi kereteinek felhasználásával és elszámolásával kapcsolatos
feladatokat, ennek során együttműködik a Projektirodával,
o) a szerződések előkészítése során együttműködik a Közbeszerzések és Szerződéses Kapcsolatok Főosztályával,
a szükséges pénzügyi szakértelem biztosításával,
p) ütemterv alapján koordinálja a leltározási folyamatokat, feladatokat, továbbá szervezi a selejtezést,
q) végzi az OBH működésével összefüggő feladatok pénzügyi lebonyolítását,
r) közreműködik az OBH elnökének a bíróságok általános helyzetéről és az OBH, valamint a bíróságok igazgatási
tevékenységéről szóló éves tájékoztatója, éves beszámolója előkészítésében,
s) tájékoztatást ad a feladatkörébe tartozó jogszabályok értelmezéséről,
t) közreműködik a pénzügyi, gazdasági ellenőrzések programjának összeállításában, szükség szerint részt vesz az
ellenőrzésekben, a megállapítások értékelésében, adatot szolgáltat az ellenőrző szervek részére,
u) közreműködik az OBH költségvetésének költséghelyek, költségviselők szerinti felosztásában,
v) közbeszerzési eljárásokban biztosítja a szükséges pénzügyi, gazdálkodási szakértelmet,
w) vezeti az OBH gazdálkodási körébe tartozó kötelezettségvállalás nyilvántartását.
Informatikai Főosztály 31. § (1) Az Informatikai Főosztály ellátja a bírósági informatikai rendszerek működtetéséből, fejlesztéséből, ellenőrzéséből
és tervezéséből adódó feladatokat. Elkészíti az éves informatikai, telekommunikációs beruházási programokat,
valamint az informatikai költségvetést, és gondoskodik azok végrehajtásáról. Elkészíti a Bírósági Főosztály részére
a tevékenységét érintő jogszabálytervezetekre vonatkozó észrevételeket. Közreműködik az OBH elnöki beszámolók
előkészítésében. A szerződések előkészítése során együttműködik a Közbeszerzések és Szerződéses Kapcsolatok
Főosztályával.
(2) A Koordinációs és Fejlesztési Osztály:
a) közreműködik az európai uniós és más nemzetközi forrásból finanszírozott, valamint egyéb bírósági projektek
tervezésében, informatikai lebonyolításában, ennek során együttműködik a Projektirodával,
b) részt vesz az európai uniós tagsággal összefüggő bírósági feladatok végrehajtásában,
c) a programfejlesztés kivételével ellátja az informatikai operatív feladatokat az igények megjelenésétől
alkalmazásuk megszűnéséig; ennek részeként specifikációt készít, felügyeli, illetve koordinálja a fejlesztési
folyamatot és a fejlesztést végző (külső) szervezetet, ellátja, felügyeli és koordinálja a tesztelési és bevezetési
feladatokat, és a bírósági intézményekben folyó fejlesztői tevékenységét illetően is felügyeletet gyakorol,
d) felügyeli a helpdesk rendszert és elvégzi a szolgáltatási szint mérését, kiértékelését,
e) a bírósági informatika témakörében kapcsolatot tart és együttműködik a kormányzati és egyéb szervekkel,
felügyeli a külső partnereknek az OBH számára végzett informatikai tevékenységét.
 (3) Az Informatikai Üzemeltetési Osztály:
a) gondoskodik az OBH, az országos központi rendszerek, az országos hálózat és a telekommunikációs rendszer
üzemeltetéséről, felügyeletéről,
b) végzi az informatikai infrastruktúra (számítógépek, számítógépes hálózat, tárolóeszközök) tervezését,
beszerzését,
c) ellátja az informatikai eszközök leltározásával, nyilvántartásával, továbbá a selejtezéssel kapcsolatos
feladatokat,
d) ellátja a távmeghallgatással kapcsolatos feladatokat,
e) végzi a valamennyi alkalmazói rendszerre és rendszerkomponensre kiterjedő központi helpdesk rendszer
működtetését,
f ) ellátja az Elektronikus Kormányzati Gerinchálózattal kapcsolatos feladatokat,
g) üzemelteti az informatikai biztonsági eszközöket.
Magyar Igazságügyi Akadémia 32. § (1) A MIA az OBH főosztályi jogállású szervezeti egysége, amelyet főosztályvezetőként igazgató vezet.
Feladata a bírák és igazságügyi alkalmazottak, továbbá a törvényben meghatározott más személyek központi
képzésének biztosítása, valamint a bíróságok regionális és helyi képzési feladatainak összehangolása.
(2) Ennek érdekében a MIA:
a) koordinálja az OBH főosztályaival és osztályaival történő együttműködést,
b) gondoskodik a feladatkörébe tartozó OBH elnöki intézkedések tervezeteinek előkészítéséről, közreműködik az
OBH elnöki beszámolók összeállításában,
c) együttműködik az egyetemek jogi karaival, a jogi továbbképző intézetekkel és a doktori iskolákkal, valamint a
jogászképzésben részt vevő hazai és nemzetközi szervezetekkel,
d) a Nemzetközi Kapcsolatok Osztályának koordinálásával együttműködik az igazságügyi képzés tárgyában a
jogász- és bíróképzést végző nemzetközi szervezetekkel,
e) véleményezi a működését érintő jogszabályokat, szabályzatokat és szerződéseket,
f ) közreműködik az OBH elnöke féléves és éves beszámolóinak elkészítésében,
g) összeállítja a Bírósági Főosztály részére a jogszabálytervezetekre irányuló észrevételeket.
(3) A Képzési Osztály:
a) kidolgozza a bírósági vezetők, a bírák és az igazságügyi alkalmazottak központi oktatásának és
továbbképzésének stratégiáit és módszereit,
b) koordinálja és ellenőrzi a törvényszékek által szervezett helyi és az ítélőtáblák által szervezett regionális
képzéseket,
c) ellátja a bírák, a bírósági titkárok és bírósági fogalmazók, valamint az igazságügyi alkalmazottak központi
képzésének feladatait,
d) ellátja a képzések akkreditációjával kapcsolatos feladatokat,
e) nyilvántartja az egyéni képzési tervek és a képzéseken részt vevők adatait,
f ) előkészíti az éves központi oktatási tervet, és elfogadását követően intézkedik annak végrehajtásáról,
g) megszervezi és lebonyolítja a bírósági fogalmazók felvételi versenyvizsgáját,
h) közreműködik a képzésekkel kapcsolatos támogatási pályázatok előkészítésében, és részt vesz azok
végrehajtásában,
i) a képzések témájában kapcsolatot tart és együttműködik a felkért előadókkal, a bíróságok oktatásfelelőseivel
és instruktoraival, valamint az egyetemek és a jogászi hivatásrendek képviselőivel,
j) ellátja az OBH működéséhez kapcsolódó egyéb képzési és rendezvényszervezési feladatokat.
(4) A Tudományszervezési és Dokumentációs Osztály:
a) koordinálja a MIA tudományszervezési munkáját,
b) a tudományszervezési feladatok ellátása érdekében kapcsolatot tart az egyetemek jogi karaival, doktori
iskoláival és továbbképző intézeteivel,
c) kapcsolatot tart a MIA mellett működő Tudományos Tanácsadó Testülettel, előkészíti üléseit és biztosítja
működésének tárgyi feltételeit,
d) ellátja az OBH szakmai folyóiratának szerkesztésével kapcsolatos feladatokat,
e) ellátja az igazolások kiállításával kapcsolatos feladatokat,
f ) működteti a bíróságok központi könyvtárát, és koordinálja a bírósági könyvtárak együttműködését,
g) együttműködik a bírósági elnökökkel a bírósági könyvtári rendszer működtetésében,
h) kidolgozza és ellátja a bírósági könyvtárosok továbbképzési feladatait,
i) rendszerezi és nyilvántartja a nyomtatott és digitális jogi szakirodalmat, működteti a bírák szakmai adatbázisát
(Jogi tudásbázis),
j) hazai és nemzetközi szakirodalmi információs szolgáltatást nyújt a bíróságok részére,
k) közreműködik a nyomtatott és digitális oktatási segédanyagok összeállításában,
l) részt vesz a távoktatásos képzések anyagának kidolgozásában és végrehajtásában,
m) részt vesz a MIA honlapjának szerkesztésében és működtetésében,
n) működteti az OBH digitális nyomdáját.
(5) A (3) és (4) bekezdésben jelzett hivatali egységeket beosztott bíró vezeti.
 (6) A Nemzetközi Kapcsolatok Osztálya:
a) szervezi és koordinálja a bíróságok, az OBH, az OBH elnöke, továbbá az OBT nemzetközi kapcsolatait,
b) ellátja a nemzetközi képzési programok és ösztöndíjak meghirdetésével és szervezésével kapcsolatos
feladatokat; ennek keretében összehangolja a magyar bírói kar és az európai uniós tagállamok képzési,
továbbképzési feladatait, meghirdeti és összegzi a hazai igényeket, gondoskodik azok végrehajtásáról,
c) közreműködik a nemzetközi forrásból támogatott projektek bírósági végrehajtásával kapcsolatos feladatok
megoldásában, koordinálásában,
d) szervezi és előkészíti az OBH elnökének és az OBH munkatársainak hivatalos külföldi útjait és a külföldi
vendégek programjait,
e) összegyűjti, rendszerezi, és további hasznosításra feldolgozza az utazások és a fogadások tapasztalatait, azokat
háttéranyagként az OBH elnökének és az OBH munkatársainak rendelkezésére bocsátja,
f ) segíti az OBH, az OBH elnöke kapcsolatépítését a külországi partnerekkel, továbbá a Budapestre akkreditált
diplomáciai képviseletekkel és nemzetközi szervezetekkel,
g) közreműködik a nemzetközi rendezvények, konferenciák megszervezésében és lebonyolításában,
h) részt vesz a bíróságok munkájához szükséges külföldi dokumentációk, írásos információk beszerzésében,
i) segíti az európai jogi szaktanácsadók koordinátorának munkáját,
j) nyilvántartja, értékeli a külföldi kiutazásokról készült úti jelentéseket,
k) rendszeresen kapcsolatot tart a partnerországok bírósági szervezetének megfelelő szintű hivatali egységeivel,
l) koordinálja az OBH és a bíróságok szakértőinek részvételét az európai uniós munkabizottságok munkájában,
m) a költségvetési tervezés érdekében tárgyévenként február 28-ai határidővel előkészíti az OBH külföldi kiutazási
és vendégfogadási tervét.
 (7) A Szolgáltatási Osztály: a) koordinálja a MIA épületének fenntartásával, üzemeltetésével és karbantartásával kapcsolatos teendőket,
gondoskodik a rendeltetésszerű működtetésről és annak ellenőrzéséről,
b) ellátja a MIA éttermi részlegének vezetésével és az éttermi szolgáltatások biztosításával kapcsolatos feladatokat,
irányítja a konyha működését,
c) elvégzi a MIA szállodai részlegének vezetésével összefüggő feladatokat, és irányítja a recepció tevékenységét,
d) ellátja a MIA műszaki és karbantartási részlegének vezetésével összefüggő feladatokat,
e) az üzemeltetéssel kapcsolatos vállalkozási szerződések keretében ellátott feladatok során együttműködik a
vállalkozókkal, figyelemmel kíséri tevékenységüket, és a tapasztalatokról havonta tájékoztatót készít,
f ) koordinálja és ellenőrzi az OBH funkcionális főosztályának és osztályának a MIA épületében feladatokat ellátó
munkatársainak munkáját,
g) ellátja az OBH és az egyéb megrendelők rendezvényeinek kivitelezését.
A Közbeszerzések és Szerződéses Kapcsolatok Főosztálya 33. § (1) A Közbeszerzések és Szerződéses Kapcsolatok Főosztálya ellátja az OBH közbeszerzési eljárásokkal, vagyonkezelési
ügyekkel és szerződésekkel kapcsolatos feladatait.
(2) A Közbeszerzések Osztálya:
a) előkészíti, koordinálja és végrehajtja az OBH közbeszerzési feladatait,
b) előkészíti az OBH éves közbeszerzési tervét,
c) elvégzi az OBH-nak a „Bíróságok fejezet” irányítása alá tartozó intézmények közbeszerzéseiről szóló
szabályzatban rögzített közbeszerzési, jogi feladatait,
d) gondoskodik a közbeszerzési eljárások nyilvántartásával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról,
e) tevékenységét a bíróságokra, illetve az OBH-ra vonatkozó közbeszerzési szabályzatokban foglalt eljárási
rendben és tartalommal végzi,
f ) összehangolja, koordinálja, ellenőrzi a szervezeti egység feladatai ellátását támogató külsős megbízottak
tevékenységét,
g) elkészíti az OBH közbeszerzési tárgyú szabályzatait,
h) elkészíti a Bírósági Főosztály részére a közbeszerzési tárgyú jogszabálytervezetekre vonatkozó észrevételeket.
(3) A Szerződéses Kapcsolatok Osztálya:
a) véleményezi az OBH által kötendő valamennyi szerződés, illetőleg megállapodás tervezetét, ennek során
együttműködik a szerződéskötést kezdeményező főosztályokkal,
b) gondoskodik a szerződések, megállapodások nyilvántartásával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról,
c) közreműködik a bíróságok elnökeinek felkérése és az OBH elnökének utasítása alapján a bíróságokat érintő
szerződések, jogi vélemények előkészítésében,
d) tevékenységét a bíróságokra, illetve az OBH-ra vonatkozó közbeszerzési, valamint az OBH szerződéskötési
szabályzatában foglalt eljárási rendben és tartalommal végzi,
e) összehangolja, koordinálja, ellenőrzi a szervezeti egység feladatai ellátását támogató külsős megbízottak
tevékenységét, f ) elkészíti a Bírósági Főosztály részére a tevékenységét érintő jogszabálytervezetekre vonatkozó észrevételeket,
g) elkészíti az osztály tevékenységi körébe tartozó szabályzatokat, valamint véleményezi az OBH egyéb
szabályzatait,
h) előkészíti és lebonyolítja az OBH vagyonkezelésében lévő ingatlanok hasznosítására vonatkozó pályázatokat,
i) előkészíti, véleményezi az OBH vagyonkezelési szerződését, annak módosításait,
j) véleményezi a bíróságok vagyonkezelési szerződéseit, azok módosításait, valamint jogi véleményt készít a
bíróságok megkereséseire vagyonkezelési, vagyonhasznosítási ügyekben. Projekt Iroda 34. § A Projekt Iroda:
a) figyelemmel kíséri a bírósági intézményeket érintő pályázatokat és a támogatás egyéb formáit, a bírósági
intézmények vezetőivel együttműködve vizsgálja a részvételi lehetőségeket,
b) koordinálja a fejezeti forrásból megvalósuló projektek tervezését, előkészítését és megvalósítását,
c) koordinálja az európai uniós és más nemzetközi forrásból finanszírozott projektek tervezését előkészítését és
megvalósítását,
d) a projekt befejezését követően koordinálja a fenntartási időszakra vonatkozó vállalások teljesítését,
e) kapcsolatot tart és együttműködik a projektek tervezésében előkészítésében, megvalósításában és
fenntartásában érintett külső szervekkel, szervezetekkel,
f ) közreműködik a projektek előkészítése és megvalósítása érdekében kötendő támogatási és egyéb tárgyú
szerződések, konzorciumi megállapodások elkészítésében,
g) elkészíti és folyamatosan karbantartja az OBH projekt működési kézikönyvét,
h) elkészíti a Bírósági Főosztály részére a tevékenységét érintő jogszabálytervezetekre vonatkozó észrevételeket,
i) összehangolja, koordinálja, ellenőrzi a szervezeti egység feladatainak ellátását támogató külsős megbízottak
tevékenységét. Záró rendelkezések 35. § (1) Az OBH működésével összefüggő belső szabályzatokat, ajánlásokat, határozatokat, utasításokat, tájékoztatókat,
körleveleket, egyéb elnöki intézkedéseket az OBH elnöke állapítja meg.
(2) Az OBH intézményi és fejezeti kezelésű előirányzatok kötelezettségvállalási, utalványozási, szakmai teljesítésigazolási,
továbbá ellenjegyzési és érvényesítési rendjét a Számviteli politika melléklete tartalmazza.
(3) Az OBH elnökének kiadmányozási jogköre kiterjed valamennyi hatáskörébe tartozó ügyre, kivéve amelyeket
átruházott.
(4) Az SZMSZ-t szükség szerint, de legalább kétévenként felül kell vizsgálni és ennek megfelelően a módosításokat végre
kell hajtani.
(5) Az OBH
a) szervezetére vonatkozó adatokat az 1. melléklet,
b) elnökének személyi hatáskörét a 2. melléklet,
c) felügyeleti rendjét és az ahhoz kapcsolódó egyéb működési kérdéseket a 3. melléklet,
d) az OBH szervezeti ábráját a 4. melléklet,
e) igazságügyi alkalmazottai tekintetében a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséggel járó munkaköröket az
5. melléklet,
f ) munkarendjére vonatkozó szabályokat a 6. melléklet tartalmazza.
(6) Ez az utasítás 2014. január 15. napján lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti az 1/2012. (I. 20.) számú OBH utasítás.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1187/B/2007. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a pénzforgalom lebonyolításáról
szóló 21/2006. (XI. 24.) MNB rendelet 5. § (2) bekezdés
n) pontjának „készpénzbefizetés esetén a befizető nevét és
címét, illetve azonosítóját”, valamint a 40. § (1) bekezdésének „szerepeltetni kell a befizető azonosító adatait, valamint” szövegrésze alkotmányellenessége megállapítására
és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
1. Az indítványozó a pénzforgalom lebonyolításáról
szóló 21/2006. (XI. 24.) MNB rendelet (a továbbiakban:
R.) egyes rendelkezései alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kezdeményezte az Alkotmánybíróságnál.
Az indítványozó első beadványában kizárólag az R.
40. § (1) bekezdésének „szerepeltetni kell a befizető azonosító adatait, valamint” szövegrészével kapcsolatban
kezdeményezett utólagos normakontrollt. Kifogásolta,
hogy a támadott jogszabályhely rendeleti szinten személyes adatok kezelését teszi kötelezővé. Ez az indítványozó
szerint ellentétes az Alkotmány 59. § (1) bekezdésével, illetve 8. § (2) bekezdésével, melynek értelmében a személyes adatok védelméhez való alapjogot érintően csak törvény rendelkezhet.
Ezen túlmenően az indítványozó azt is állította, hogy az
R.-nek a személyes adatok kezelésére vonatkozó rendelkezése magasabb szintű jogszabályba, konkrétan a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény (a továbbiakban:
Avtv.) 3. § (1) bekezdésébe ütközik. Az Avtv. e rendelkezése szerint személyes adat csak az érintett hozzájárulásával vagy törvény felhatalmazása alapján lenne kezelhető,
de nem az R. alapján. Amennyiben az R. az Avtv.-vel ellentétesen mégis adatkezelést rendel el, akkor a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (a továbbiakban: Jat.)
1. § (2) bekezdését sérti, mely szerint az alacsonyabb szintű jogszabály nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal. A Jat.-tal való ellentét pedig az indítványozó
szerint az Alkotmány 7. § (2) bekezdésének sérelmét vonja
magával.
Az indítványozó második beadványában kérelmét kiterjesztette az R. 5. § (2) bekezdés n) pontjának „készpénzbefizetés esetén a befizető nevét és címét, illetve azonosítóját” szövegrészére is. Az R. e rendelkezését is az Alkotmány 59. § (1) bekezdésébe, illetve 8. § (2) bekezdésébe
ütközőnek tartotta. Az indítványozó továbbá beadványában az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének, azaz a jogbiztonság követelményének sérelmére is hivatkozott.
2. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítvány benyújtását követően a pénzforgalom lebonyolításáról szóló 18/2009. (VIII. 6.) MNB rendelet (a továbbiakban: új R.) 2009. november 1-jével hatályon kívül helyezte
az R.-t. Az R. 40. § (1) bekezdésétől eltérően az új R. 43. §
(3) bekezdése a fizetési számlára történő készpénzbefizetésnél már nem írja elő kötelező jelleggel a befizető azonosító adatainak feltüntetését a befizetési célra szolgáló
nyomtatványon, illetve pénztárbizonylaton. Ezen túlmenően az új R. már nem tartalmaz az R. 5. § (2) bekezdés
n) pontjához hasonló rendelkezést, mely a számlatulajdonos részére továbbított bankszámlakivonat tartalmát rögzítené, s azon belül készpénzbefizetés esetén a befizető
azonosító adatainak feltüntetését kötelezővé tenné.
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint a hatályban nem lévő szabályok alkotmányosságát csak két
esetben: az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 38. §-ának (1) bekezdése szerinti bírói kezdeményezés és 48. §-a szerinti alkotmányjogi panasz esetében vizsgálja. Az indítvány nem
az Abtv. 38. § (1) bekezdése és 48. §-a szerinti kérelem.
Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) 31. § a) pontja értelmében az Alkotmánybíróság az eljárást megszünteti, ha az indítvány benyújtása
után a vizsgálat alá vont jogszabályi rendelkezés hatályát
vesztette és ezzel az indítvány tárgytalanná vált. Mivel az
R. hatályát vesztette, s az új R. az indítványozó által kifogásolt rendelkezéseket nem tartalmazza, az indítvány
tárgytalanná vált. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az
R. 5. § (2) bekezdés n) pontjának „készpénzbefizetés esetén a befizető nevét és címét, illetve azonosítóját”, valamint a 40. § (1) bekezdésének „szerepeltetni kell a befizető
azonosító adatait, valamint” szövegrésze alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
indítvány tárgyában az eljárást megszüntette.
Budapest, 2011. március 22. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
1993/2013. (XII. 29.) Korm. határozata kormánytisztviselő tartós külszolgálatának ellátása érdekében a Vidékfejlesztési Minisztérium és a Külügyminisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
egy kormánytisztviselő tartós külszolgálatának ellátása érdekében 17 780 ezer forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 1. Vidékfejlesztési Minisztérium igazgatása cím terhére, a Kvtv.
1. melléklet XVIII. Külügyminisztérium fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
422/I/2010. AB elnöki végzés.  Az Alkotmánybíróság elnöke jogszabályok alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az indítványt elutasítom.
I. Az indítványozó Hajdúböszörmény Város Önkormányzata Képviselő-testületének a temetőkről és a temetkezés
rendjéről szóló, többször módosított 32/2003. (VI. 26.)
Önk. rendelete, valamint a pénzben és természetben nyújtott szociális ellátások helyi szabályairól szóló, többször
módosított 24/2007. (VI. 01.) Önk. rendelete alkotmányellenességének utólagos vizsgálatát kérte. Az indítványozó
szerint az önkormányzat jogszabálysértő módon kivette a
szociális rendeletből a köztemetést, és azt áthelyezte a temetőkről és temetkezés rendjéről szóló helyi rendeletbe.
Indítványában a közköltséges temetésekre vonatkozó jogszabályi meghatározások „törlését” és a pályáztatás hiányát kifogásolta. Álláspontja szerint ezzel „az önkormányzat monopolhelyzetbe hozta a jelenlegi temető üzemeltetőt”. Az indítványozó azt is sérelmezte, hogy a képviselő-testület rendeleti szinten határozta meg a közköltséges
temetést végző vállalkozót, amivel „jogszabályt és alkotmányt sértett”. Az indítványozó mindazonáltal nem jelölte
meg tételesen az Alkotmány azon szakaszait, amelyekkel
ellentétesnek tartja az általa kifogásolt önkormányzati rendeleteket, és ebből kifolyólag nem fejtette ki a vélt alkotmányellenesség okát, valamint azt sem, hogy miért tartja
jogszabálysértőnek a támadott jogszabályokat. Az Alkotmánybíróság főtitkára hiánypótlásra hívta fel az indítványozót, aki indítványát változatlan formában fenntartotta.
II. Az indítvány nyilvánvalóan alaptalan. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 22. § (2) bekezdése szerint
az indítványnak a kérelem alapjául szolgáló ok megjelölése mellett határozott kérelmet kell tartalmaznia. Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe
foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január,
3., a továbbiakban: Ügyrend) 21. § (2) bekezdése értelmében a kérelem akkor tekinthető határozottnak, ha az indítvány tartalmazza: a vizsgálandó jogszabály megjelölése
mellett az Alkotmánynak azokat a rendelkezéseit, amelyeket – az indítványozó állítása szerint – a hivatkozott jogszabályok megsértenek. Az Alkotmánybíróság gyakorlata
szerint ez azt jelenti, hogy az indítványozónak meg kell jelölnie nemcsak a jogszabályt, hanem a jogszabálynak azt a
konkrét rendelkezését, amelyet az Alkotmánynak ugyancsak valamely konkrét rendelkezésébe ütközőnek tart.
(440/B/1993. AB végzés, ABH 1993, 910.; 346/D/1998.
AB határozat, ABH 2003, 1054, 1058.) Az Alkotmánybíróság arra is rámutatott, hogy nem elegendő az Alkotmány
egyes rendelkezéseire hivatkozni, az indítványban meg
kell indokolni, hogy az Alkotmány egyes felhívott rendelkezéseit a megsemmisíteni kért jogszabály miért és
mennyiben sérti. (472/B/2000. AB végzés, ABH 2001,
1655.; 494/B/2002. AB végzés, ABH 2002, 1783, 1784.)
Az indítványozó által előterjesztett kérelem nem felel
meg az Abtv.-ben és az Ügyrendben foglalt követelményeknek. Az indítványozó a hiánypótlásra történő felhívás
ellenére sem hivatkozott az Alkotmány konkrét rendelkezéseinek sérelmére, valamint indokolási kötelezettségének
sem tett eleget.
A fentiekre tekintettel az indítványt az Abtv. 23. §
(1) bekezdése alapján – mint nyilvánvalóan alaptalant – elutasítom.
Budapest, 2010. július 9. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke