text:
443/2013. (XI. 27.) Korm. rendelete a fémkereskedelmi tevékenységről.
A Kormány a  fémkereskedelemről szóló 2013.  évi CXL.  törvény 15.  § (7)  bekezdés a)–l)  pontjának felhatalmazása, a  34–39.  §
tekintetében a  Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010.  évi CXXII.  törvény 81.  § (1)  bekezdés b)  pontjának felhatalmazása
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A fémkereskedelmi hatóság kijelölése, értelmező rendelkezések 1. § A Kormány a  fémkereskedelemről szóló 2013.  évi CXL.  törvény (a  továbbiakban: Fémtv.) szerinti fémkereskedelmi
hatóságként a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) vámszervét jelöli ki.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. felismerésre alkalmas jellemző: az 1. mellékletben meghatározott, a fémkereskedelmi engedélyköteles anyag
felvásárlását megelőzően betöltött eredeti funkciója szerinti besorolás,
2. határon átnyúló fémkereskedelmi tevékenység: bármely önálló, üzletszerűen – rendszeresen, nyereség elérése
érdekében, gazdasági kockázatvállalás mellett – végzett fémkereskedelmi tevékenység folytatása letelepedés
nélkül, átmeneti vagy alkalmi jelleggel,
3. határon átnyúló fémkereskedelmi tevékenységet folytató fémkereskedő: határon átnyúló fémkereskedelmi
tevékenységet végző vállalkozás,
4. köbölés: a fémkereskedelmi hatóság által használt térfogat megállapításra szolgáló mérési módszer,
5. telephely: Magyarországon fizikailag elkülönített, helyrajzi számmal beazonosított hely, ahol fémkereskedelmi
engedély birtokában fémkereskedelmi engedélyköteles termékek átvételét, raktározását, tárolását végzik,
6. vámtarifaszám: a  vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a  Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK
tanácsi rendelet által meghatározott 2009. január 1-jén érvényes vámtarifaszám, ami alá a fémkereskedelmi
engedélyköteles anyag a  Fémtv.  melléklete szerinti több fémet tartalmazó anyag esetén a  legnagyobb
tömegarányú fémalkotó szerint besorolható,
7. vegyes fém: a  Fémtv.  melléklete szerinti több fémet tartalmazó, a  telephelyre beszállított, még szét nem
válogatott dolgok összessége, melyek az átvételkor – annak jelentős mennyisége okán – szemrevételezéssel
egyértelműen nem sorolhatók be egyetlen vámtarifaszám alá sem.
2. A fémkereskedőnek nem minősülő személyekre vonatkozó részletszabályok
3. § (1) A  Fémtv. 3.  § (4)  bekezdésében meghatározott ingatlanonkénti – függetlenül az  ingatlan tulajdonosai számától  –
mennyiség számbavétele a  fémkereskedelmi hatóság által egyszerű köbölési módszerrel történik, figyelmen
kívül hagyva az  adott egységben található fémkereskedelmi engedélyköteles anyag egymáshoz képest történő
elhelyezkedését, fajtáját, egyéb jellemzőit.
(2) A Fémtv. 3. § (5) és 4. § (5) bekezdésében meghatározott fémkereskedelmi engedélyköteles anyagok az 1. melléklet
2., 7., 8., 10., 14., 17., 18., 20., 21., 22., 23. és 24.  pontja szerinti felismerésre alkalmas jellemzőkkel rendelkező
fémkereskedelmi engedélyköteles anyagok, ide nem értve a  gyártó gazdálkodó szervezeteknél gyártási
hulladékként keletkező és általuk értékesített anyagokat.
(3) A hulladékgazdálkodási közszolgáltatást nyújtó szervezet az értékesítéshez kapcsolódó kötelezettségét a beszállítás
helye szerint illetékes fémkereskedelmi hatósághoz köteles teljesíteni.
(4) A közszolgáltatást nyújtó gazdálkodó szervezet a Fémtv. 3. § (6) bekezdésében meghatározott írásbeli szerződés egy
példányát a  NAV Központi Hivatala részére köteles megküldeni, amely a  szerződéseket nyilvántartja és közzéteszi
a fémkereskedelmi hatóság szervezeti egységei részére.
(5) Amennyiben a  Fémtv. 3.  § (6)  bekezdése alapján kötött szerződésben meghatározott fémkereskedő több
telephellyel is rendelkezik, az értékesítések tekintetében érintett telephelyek feltüntetése is kötelező tartalmi elem.
(6) A Fémtv. 3. § (6) bekezdésében meghatározott külön igazolás tartalmazza:
a) a közszolgáltatást nyújtó gazdálkodó szervezet megnevezését, azonosító adatait;
b) a fémkereskedő megnevezését, engedélyének számát;
c) az  átadott fémkereskedelmi engedélyköteles anyag megnevezését, vámtarifaszámának első négy
számjegyét, mennyiségét (kg), megjelenési formáját (pl. darabolt, egész);
d) amennyiben rendelkezésre áll, a  fémkereskedelmi engedélyköteles anyag egyedi azonosítást biztosító
jelzését, számát;
e) az átadás helyét és időpontját;
f ) mellékletként az  átadott fémkereskedelmi engedélyköteles anyagról beazonosítható módon készített
fényképfelvételt.
 (7) A  Fémtv. 3.  § (6)  bekezdésében meghatározott írásbeli szerződés a  telephely fenntartása nélkül fémkereskedelmi
tevékenységet folytató fémkereskedővel nem köthető.
 (8) A fémkereskedelmi hatóság az illetékes vám- és pénzügyőri igazgatóságok elérhetőségét honlapján közzéteszi.
 (9) A Fémtv. 3. § (7) bekezdésében meghatározott bejelentésben a fémkereskedőre vonatkozó adatok megadása során
a  beazonosítás érdekében a  fémkereskedő telephelye engedélyszámát meg kell adni. A  fémkereskedők adatai
a fémkereskedelmi hatóság honlapján, a Fémtv. 4. § (10) bekezdésében meghatározott közhiteles nyilvántartásban
elérhetőek.
(10) A  Fémtv. 3.  § (7)  bekezdésében meghatározott írásbeli bejelentés elektronikus úton is megküldhető az  illetékes
fémkereskedelmi hatóság részére. A fémkereskedelmi hatóság ez esetben a küldő email címére, az ügyfélkapuhoz
rendelt tárhelyére – illetve amennyiben a  bejelentés email elérhetőséget tartalmaz, a  megadott email címre –
visszaigazolást küld.
(11) Az írásbeli bejelentés az e célra rendszeresített, a fémkereskedelmi hatóság honlapján közzétett formátumban az ott
közzétett általános nyomtatványkitöltőn (a továbbiakban: ÁNYK) keresztül is megküldhető.
(12) A  Fémtv. 3.  § (10)  bekezdésében meghatározott okmány olyan szigorú számadású szállítólevél, amelyen fel kell
tüntetni:
a) a  fémkereskedelmi engedélyköteles anyag megnevezését, vámtarifaszámának első négy számjegyét,
mennyiségi adatait;
b) a feladó és címzett adatait, fémkereskedő részvétele esetén a fémkereskedelmi engedély számát is;
c) a szállítás kezdetét és az átvétel időpontját;
d) a szállítás rendeltetési helyét (címét, címzettjét);
e) a felrakodás, lerakodás helyét;
f ) a fuvareszköz rendszámát.
(13) Szigorú számadású szállítólevélként elfogadható az  általános forgalmi adóról szóló törvényben meghatározott
számla is, amennyiben tartalmazza a (11) bekezdésben és az alábbiakban meghatározott adatokat:
a) a fémkereskedelmi engedélyköteles anyag megnevezését, vámtarifaszámának első négy számjegyét;
b) a  fémkereskedő engedélyének (telephely engedélyének) számát, kivéve a  Fémtv. 10.  § (1)  bekezdés
c) pontjában meghatározott személy által történő szállítás esetét.
 (14) A Fémtv. 3. § (10) bekezdése kapcsán az e rendelet 27. § (3) és (7)–(8) bekezdésében foglaltakat alkalmazni kell.
3. A fémkereskedő telephely működésének feltételei 4. § (1) A  fémkereskedelmi engedély iránti kérelmet a  2.  melléklet szerinti adattartalommal, a  fémkereskedelmi hatóság
honlapján közzétett formátumban, az engedélyező vámszervhez kell benyújtani.
(2) A fémkereskedelmi engedély iránti kérelemhez csatolni kell:
a) telephelyet igénylő tevékenység esetében a  fémkereskedelmi engedélyköteles anyag raktározására,
tárolására működtetni kívánt, továbbá az  előbbiekkel ajtó, ablak vagy más módon közvetlen
összeköttetésben lévő helyiségek használati jogcímének megállapítására alkalmas okiratot;
b) telephelyet igénylő tevékenység esetében a  fémkereskedő által készített helyszíni vázlatrajzot
(a  továbbiakban: vázlatrajz), berendezéseinek technológiai rajzát, műszaki leírását, a  technológiai
folyamatábrát;
c) telephelyet igénylő tevékenység esetében a  tárolt, betárolt fémkereskedelmi engedélyköteles anyag
készletre vétele, készletcsökkenése (készletváltozása) nyilvántartási és bizonylati rendszerének leírását;
d) a  tevékenységhez jogszabályban előírt, hatályos hatósági engedélyt, vagy nyilvántartásba vételéről szóló
igazolást;
e) az  anyagkísérő okmány aláírására jogosult személyeknek a  cégjegyzésre jogosult személy által cégszerűen
ellenjegyzett aláírás mintáját;
f ) a  fémkereskedő engedélyköteles anyagok azonosításához alkalmazott leírásait (mintavétel, azonosítási
módszerek);
g) a Fémtv.-ben és az e rendeletben előírt nyilvántartás mintáját és amennyiben a kérelmező a nyilvántartását
számítógépes úton kívánja vezetni, a számítógépes nyilvántartás részletes működési leírását.
(3) A  kérelmezőnek a  (2)  bekezdés e)  pontjában foglalt okiratot eredetiben, az  egyéb bizonylatokat eredetiben vagy
hiteles másolatban kell csatolnia.
(4) A  Fémtv. 7.  § (3)  bekezdésében foglalt tartozásmentességről szóló igazolás alatt a  NAV által kiállított igazolás
értendő.
5. § (1) Az engedélyező vámszerv, illetve az engedélyező vámszerv illetékességi területén kívül lévő telephelye tekintetében
a  telephely szerint illetékes vámszerv a  fémkereskedelmi engedély iránti kérelem és mellékleteinek hiánytalan
megérkezését követő naptól számított tizenöt napon belül a kérelmező telephelyén helyszíni szemlét tart, amelynek
időpontjáról előzetesen értesíti a 2. melléklet 1.9. pontja szerint megadott kapcsolattartó személyt.
(2) Az engedélyező vámszerv, illetve az engedélyező vámszerv illetékességi területén kívül lévő telephelye tekintetében
a telephely szerint illetékes vámszerv a benyújtott fémkereskedelmi engedély iránti kérelemben és az ahhoz csatolt,
vagy a  helyszínen megtekintett okiratokban, bizonylatokban foglaltak helyszíni ellenőrzésének eredményét
jegyzőkönyvben rögzíti.
(3) Az  engedélyező vámszerv a  helyszíni szemlét követően a  kérelem megérkezését követő naptól számított
harminc napon belül határozatban közli a kérelmezővel a tevékenységi biztosítékként felajánlott összeg elfogadását
vagy attól eltérő összegben való megállapítását.
(4) Az  engedélyező vámszerv a  fémkereskedelmi engedélyt a  3.  melléklet szerinti adattartalmú nyomtatványon
adja ki. Az  engedélyező vámszerv a  fémkereskedelmi engedélybe foglalja vagy 8  napon belül a  fémkereskedelmi
engedélyhez csatolja a  kérelemhez benyújtott nyilvántartás mintájának jóváhagyását és – erre irányuló kérelem
alapján – a  számítógépes nyilvántartás-vezetést engedélyező határozatot. Az  engedélyező vámszerv, és
az  engedélyező vámszerv illetékességi területén kívül lévő telephelye tekintetében a  telephely szerint illetékes
vámszerv a  nyilvántartást az  engedély kiadását követő 10  napon belül köteles hitelesíteni. A  fémkereskedőnek
a  fémkereskedelmi tevékenység tényleges megkezdését megelőző legalább 10. napig kell kérnie a  nyilvántartás
hitelesítését.
6. § (1) A  Fémtv. 8.  § (7)  bekezdésének alkalmazásában a  fémkereskedelmi engedélykérelemben megadott, valamint
az  engedélyben foglalt adatokat érintő változást, módosítást bejelentési kötelezettséggel járó változásnak kell
tekinteni.
(2) A  bejelentési kötelezettséggel járó változást az  engedélyező vámszervhez a  változás bekövetkeztétől számított
10  napon belül – az  anyagkísérő okmány aláírására jogosultak személyének változása esetén azt 8 nappal
korábban – be kell jelenteni. A bejelentés a 2. melléklet szerinti engedélykérelem formanyomtatványán teljesíthető,
amely – a  fémkereskedő levelezési címének, cégvezetője, kapcsolattartó személye és az  anyagkísérő okmány
aláírására jogosultak adatainak megváltozása kivételével – fémkereskedelmi engedély módosítása iránti kérelemnek
minősül. Az engedély módosításának nem minősülő adatváltozásokat az engedélyező vámszerv alakszerű hatósági
határozat nélkül vezeti át a nyilvántartáson.
(3) A  fémkereskedelmi engedély módosítása iránti kérelemhez a  jogi személyek, jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezetek egymás közti szervezeti jogutódlása esetén a  fémkereskedelmi engedély jogutódra való átszállásának
bejelentésekor csatolni kell:
a) a cégformában beállt változás miatti jogutódlás esetén a tulajdonlásra és a tevékenységi biztosíték letételére
vonatkozó okiratokat;
b) a  jogutódlás egyéb eseteiben pedig az  eredeti fémkereskedelmi engedély megszerzéséhez benyújtandó
– a jogutódra vonatkozó – okmányokat, igazolásokat.
 (4) Az engedélyező vámszerv a módosítás iránti kérelemben foglaltak alapján bevonja a fémkereskedelmi engedélyt és
a betétlapo(ka)t, majd ezt követően kiadja az új fémkereskedelmi engedélyt és a betétlapo(ka)t. A fémkereskedőnek
egyik telephelyre vonatkozó engedélye megszűnése esetén az  engedélyező vámszerv a  telephelyre vonatkozó
betétlapot vonja be.
(5) Az  engedélyező vámszerv a  fémkereskedelmi engedély visszavonásával és a  tevékenység megszüntetésével
egyidejűleg 30  napos határidő tűzése mellett felszólítja a  fémkereskedőt az  engedély visszavonásakor készleten
lévő fémkereskedelmi engedélyköteles anyagok – saját tulajdonként történő – értékesítésére.
7. § A  Fémtv. 8.  § (7)  bekezdésében meghatározott változásnak kell tekinteni a  technológiai és technikai feltételek
megváltozását, továbbá átvett fémkereskedelmi engedélyköteles termékek biztonságos raktározásának, tárolásának
és a pontos mennyiségi számbavétel feltételének megváltozását.
4. A tevékenységi biztosítékra vonatkozó részletes szabályok 8. § (1) A  tevékenységi biztosíték összege – a  (2)–(4)  bekezdésben meghatározott eltéréssel – telephelyenként 5 millió
forint. A  több telephellyel rendelkező fémkereskedőnek a  tevékenységi biztosítékot legfeljebb 25 millió forint
összegben kell nyújtania. A  telephely fenntartása nélkül folytatható tevékenység esetében a  biztosíték összege
10 millió forint.
(2) A  tevékenységi biztosíték összegének az  (1)  bekezdésben meghatározottnál alacsonyabb összegben történő
megállapítását az  a  fémkereskedő kérheti, aki fémkereskedelmi tevékenységét fémkereskedelmi engedély
birtokában 2 éve folyamatosan végzi és ezen idő alatt vele szemben a  Fémtv. szerinti bírság jogerősen nem
került kiszabásra, a  Fémtv. 11.  § (5)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott mulasztás miatt kiszabott bírság
kivételével.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti esetben a  fémkereskedelmi hatóság az  (1)  bekezdés szerint meghatározott tevékenységi
biztosíték összegét 25%-kal csökkenti.
(4) A  tevékenységi biztosíték összegének az  (1)  bekezdésben meghatározottnál alacsonyabb összegben történő
megállapítását az a fémkereskedő kérheti, akinek előző évi bruttó bevétele havi átlagban
a) nem érte el a  10 millió forintot és fémkereskedelmi tevékenységét fémkereskedelmi engedély birtokában
1 éve folyamatosan végzi, mely idő alatt vele szemben a  Fémtv. szerinti bírság – kivéve a  Fémtv. 11.  §
(5) bekezdés b) pontjában meghatározott mulasztást – jogerősen nem került kiszabásra,
b) nem érte el a  25 millió forintot, de meghaladta a  10 millió forintot és fémkereskedelmi tevékenységét
fémkereskedelmi engedély birtokában 2 éve folyamatosan végzi, mely idő alatt vele szemben a  Fémtv.
szerinti bírság – kivéve a Fémtv. 11. § (5) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott mulasztást – jogerősen
nem került kiszabásra.
(5) A  (4)  bekezdés a)  pontjában foglalt feltétel teljesítése esetén a  fémkereskedelmi hatóság az  (1)  bekezdés szerint
meghatározott tevékenységi biztosíték összegét 80%-kal csökkenti.
(6) A  (4)  bekezdés b)  pontjában foglalt feltétel teljesítése esetén a  fémkereskedelmi hatóság az  (1)  bekezdés szerint
meghatározott tevékenységi biztosíték összegét 70%-kal csökkenti.
(7) A  fémkereskedő a  (4)  bekezdésben meghatározott tevékenységi biztosíték alacsonyabb összegben történő
megállapítására irányuló kérelem benyújtásával egyidejűleg, valamint ezt követően évente – a  számvitelről szóló
törvényben meghatározott nyilvántartás adatai alapján – nyilatkozik az  előző évi adóévben fémkereskedelmi
engedélyköteles anyag értékesítéséből származó bruttó bevételének nagyságáról. A  nyilatkozat alapjául szolgáló
nyilvántartás és egyéb dokumentáció a fémkereskedelmi hatóság által ellenőrizhető.
(8) A tevékenységi biztosíték a Fémtv. 8. § (3) bekezdés b) pontjában meghatározott bírságtartozás esetén a Fémtv.-ben
meghatározott bírság fedezetére vehető igénybe.
9. § (1) A  tevékenységi biztosíték készpénz vagy pénzügyi biztosíték lehet. Készpénzben nyújtott tevékenységi
biztosítéknak minősül a  fémkereskedelmi hatóság honlapján tájékoztatóban közzétett számlára, tevékenységi
biztosíték céljára történő banki átutalás. A  készpénzben nyújtott tevékenységi biztosíték után a  fémkereskedelmi
hatóságnak kamatfizetési kötelezettsége nem keletkezik.
(2) Pénzügyi biztosítékként a  visszavonhatatlan vagy a  kizárólag olyan visszavonható pénzügyi biztosíték fogadható
el, amely a  visszavonás lehetőségét az  engedélyező vámszerv, mint kedvezményezett jóváhagyásához is köti.
A  pénzügyi biztosíték visszavonása akkor hagyható jóvá, ha a  fémkereskedőnek nincs a  fémkereskedelmi
hatóság felé fennálló tartozása. A  pénzügyi biztosíték érvényességének lejártát legalább 60 nappal megelőzően,
az  érvényesség lejártának napját követő naptól érvényes újabb pénzügyi biztosítékot kell az  engedélyező
vámszervhez benyújtani.
(3) Pénzügyi biztosítékként olyan bankgarancia fogadható el, amely
a) az  engedélyező vámszerv, mint kedvezményezett által kiadott határozatban előírt összegre szól és
meghatározott határnapig érvényes;
b) eredeti bankgarancia, és amelyben a garanciát vállaló hitelintézet arra vállal kötelezettséget, hogy a Fémtv.
8. § (3) bekezdése szerinti esetekben, a kedvezményezett igénybejelentése alapján, feltétel nélkül – a banki
forgalom szabályozására vonatkozó előírások szerint, de legfeljebb 3 banki napon belül – teljesít;
c) a fizetési igény bejelentésére az engedélyező vámszervet kizárólagos kedvezményezettként jelöli meg;
d) visszavonhatatlan vagy kizárólag a kedvezményezett jóváhagyásával visszavonható.
(4) Nem fogadható el a bankgarancia, ha a bankgaranciát nyújtó hitelintézettel szemben a hitelintézetekről és pénzügyi
vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 157. §-a szerinti kivételes intézkedésre kerül sor.
(5) A bankgaranciának tartalmazni kell:
a) a bankgaranciát nyújtó hitelintézet megnevezését, bankszámlaszámát;
b) a megbízó nevét, címét, bankszámlaszámát, adószámát;
c) a garancia összegét számmal és betűvel;
d) a garancia érvényességének kezdő és végső időpontját;
e) a (3) bekezdés b), c) és d) pontjában foglalt kötelezettségvállalást.
(6) Tevékenységi biztosítékként azt a  biztosítási szerződés alapján kiállított kötelezvényt (a  továbbiakban: biztosítói
kötelezvény) lehet elfogadni, amely a (3) és (5) bekezdésben foglaltakat tartalmazza.
(7) Nem fogadható el tevékenységi biztosítékként az  olyan biztosító által kiállított biztosítói kötelezvény, amelynek
tevékenységi körében a  biztosítókról és a  biztosítási tevékenységről szóló 2003.  évi LX.  törvény 216.  §-a szerinti
szükséghelyzet alakult ki.
(8) A nem magyar nyelven kiállított pénzügyi biztosíték kizárólag hiteles magyar fordítással ellátva fogadható el.
 (9) A  tevékenységi biztosíték összegének csökkentése vagy – a  tevékenység megszűnése miatt – a  tevékenységi
biztosíték felszabadítása, illetve visszafizetése esetén a  fémkereskedelmi hatóság a  tevékenységi biztosíték
összegének csökkentéséről, vagy a  fémkereskedelmi engedély visszavonásáról szóló határozat jogerőre
emelkedésétől számított 8 napon belül intézkedik a különbözet felszabadításáról, illetve visszafizetéséről.
(10) Amennyiben a  tevékenységi biztosíték csökkentésének feltételei már nem állnak fenn, az  engedélyező hatóság
hivatalból megállapítja az  e  rendelet 8.  § (1)  bekezdése szerinti tevékenységi biztosíték összegét és felszólítja
a fémkereskedőt a tevékenységi biztosíték összegének 10 napon belüli kiegészítésére.
5. A fémkereskedő nyilvántartási, adatszolgáltatási kötelezettségére vonatkozó részletes szabályok
10. § (1) A Fémtv.-ben meghatározott nyilvántartás számítógépes vezetését, valamint az anyagkísérő okmány számítógépes
előállítását és kitöltését az  e  §-ban meghatározott követelményeknek megfelelő, az  engedélyező vámszerv által
engedélyezett számítógépes programokkal lehet végezni.
(2) A  Fémtv.-ben meghatározott nyilvántartások számítógépes vezetésére szolgáló program (a  továbbiakban:
nyilvántartó program) és az  anyagkísérő okmány számítógépes előállítását és kitöltését végző program
(a továbbiakban: bizonylat-kiállító program) engedélyezéséhez szükséges feltétel, hogy:
a) a  program a  felhasználókat és azok hozzáférési jogosultságát nyilvántartsa, a  felhasználók körében, illetve
azok jogosultságában beállt változásokat nyomonkövesse;
b) a felhasználó által végzett munkafolyamat (tevékenység/művelet) bármely időszakra vonatkozóan naplózva
legyen.
 (3) A  nyilvántartó program engedélyezéséhez a  (2)  bekezdésben meghatározott követelményeken túl szükséges
továbbá, hogy
a) a program biztosítsa a nyilvántartás hatályos jogszabályi rendelkezéseknek megfelelő adattartalommal való
vezetését;
b) a nyilvántartás adatainak minden módosítását a program naplózza;
c) a  program mentett adatainak visszatöltése ellenőrizhető és kinyomtatható legyen a  következő
adattartalommal:
ca) a visszatöltés időpontja,
cb) a visszatöltés indoka,
cc) a visszatöltést végző felhasználó neve, jogosultsága,
cd) a visszatöltött adatok archiválásának időpontja;
d) a  program tegye lehetővé, hogy a  (2)  bekezdésben, illetve az  e  bekezdés c)  pontjában szereplő adatok
bármikor lekérdezhetőek legyenek.
(4) A  bizonylat-kiállító program engedélyezéséhez a  (2)  bekezdésben meghatározott követelményeken túl szükséges
továbbá, hogy
a) a  program által készített bizonylatok formátuma, tartalma, kiállításának és feldolgozásának rendje
megfeleljen a hatályos jogszabályi rendelkezéseknek;
b) a program a felhasznált sorszám (ideértve a stornózott sorszámot is) ismételt felhasználását ne engedélyezze;
c) a  program kizárólag az  engedélyező vámszerv által az  adott időszakra kiadott sorszámok felhasználását
emelkedő számsorrendben, kizárólag egy alkalommal tegye lehetővé a  bizonylat kiállítása során, és önálló
sorszámgenerálást vagy ugyanazon számsorrend újbóli felhasználását ne tegye lehetővé.
11. § (1) A  nyilvántartó program, illetve a  bizonylat-kiállító program engedélyezésére irányuló kérelem a  Fémtv. 8.  §-a
szerinti engedélykérelem benyújtásával egyidejűleg vagy az  engedély kiadását követően bármikor benyújtható
az engedélyező vámszervhez.
(2) Az engedélyezett nyilvántartó, illetve a bizonylat-kiállító program módosított változatára való áttérést – kivéve, ha
a módosítás a törzsadatok változása miatt szükséges – az engedélyező vámszervnél kérelmezni kell. Az engedélyező
vámszerv a  programmódosítást a  kérelem benyújtását követő 8  napon belül engedélyezi vagy elutasítja.
Az  engedélyező határozatban meghatározásra kerül a  módosított nyilvántartó, illetve bizonylat-kiállító program
használatának kezdő időpontja is.
(3) Az (1)–(2) bekezdés szerinti kérelemhez csatolni kell:
a) a program alkalmazásának –, illetve a (2) bekezdésben foglalt esetben a program módosításának – részletes
leírását;
b) a  programkészítő vagy a  forgalmazó nyilatkozatát arról, hogy a  program jogszerűen került a  kérelmező
birtokába és az e rendelet 10. §-ában meghatározottaknak megfelelően működik;
c) a telepített nyilvántartó program adatbázis fájljának (fájljainak) elérési útvonalát.
12. § (1) A nyilvántartó program adatbázisának helyreállítása az engedélyező vámszervhez, illetve az engedélyező vámszerv
illetékességi területén kívül lévő telephelye tekintetében a telephely szerint illetékes vámszervhez történő előzetes
bejelentés alapján végezhető. A bejelentésnek tartalmaznia kell az adatbázis helyreállításának okát, pontos helyét
és idejét. A  bejelentésben foglaltakat az  engedélyező vámszerv, illetve a  telephely szerint illetékes vámszerv
a helyszínen ellenőrizheti.
(2) Az engedélyezett programtól eltérő program használata vagy az engedélyezett program a 10. § (2)–(3) bekezdése
rendelkezéseinek megsértése melletti használata esetén az  engedélyező vámszerv manuális nyilvántartásvezetési kötelezettséget ír elő, és a  nyilvántartó program használatára kiadott engedélyt a  manuális nyilvántartás
hitelesítésének napjával visszavonja.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti döntés kézhezvételétől számított 8  napon belül a  fémkereskedő köteles a  manuális
nyilvántartást benyújtani az  engedélyező vámszervhez, amely azt – a  benyújtástól számított 8  napon belül –
jóváhagyja, és ezzel egyidejűleg hitelesíti, vagy elutasítja, illetve az  engedélyező vámszerv illetékességi területén
kívül lévő telephelye tekintetében jóváhagyott manuális nyilvántartást – a  jóváhagyással egyidejűleg – megküldi
a telephely szerint illetékes vámszervhez, amely azt 10 napon belül hitelesíti.
6. A tevékenység megkezdésének és folytatásának részletes feltételei
13. § (1) A  fémkereskedőnek a  telephelyen annak nyitvatartási idejét jól látható helyen és formában fel kell tüntetnie.
A  telephely nyitvatartási rendjét az  engedély iránti kérelemben, illetve változás esetén, annak bekövetkeztét
követő öt napon belül be kell jelenteni az engedélyező vámszervhez, illetve az engedélyező vámszerv illetékességi
területén kívül lévő telephelye tekintetében a  telephely szerint illetékes vámszervhez. A  fémkereskedelmi
engedélyköteles tevékenység szüneteltetését és újbóli megkezdését – annak időpontját legalább 3 nappal
megelőzően – az  engedélyező vámszervhez, illetve az  engedélyező vámszerv illetékességi területén kívül lévő
telephelye tekintetében a  telephely szerint illetékes vámszervhez írásban be kell jelenteni. Szüneteltetésnek kell
tekinteni, ha a fémkereskedő legalább 1 teljes általános nyitvatartási napján zárva tart.
(2) A  fémkereskedőnek a  fémkereskedelmi engedély átvételét követő 8  napon belül a  működés megkezdésének
időpontját az  engedélyező vámszervhez, illetve az  engedélyező vámszerv illetékességi területén kívül lévő
telephelye tekintetében a  telephely szerint illetékes vámszervhez írásban be kell jelentenie, ha ez  az engedély
átvételének időpontjától eltér.
(3) A  fémkereskedőnek ki kell jelölni azt a  személyt, aki az  engedélyező vámszervvel, illetve az  engedélyező
vámszerv illetékességi területén kívül lévő telephelye tekintetében a  telephely szerint illetékes vámszervvel
az együttműködésért és a hatósági ellenőrzés helyszíni feltételeinek biztosításáért felelős (a  továbbiakban: felelős
vezető). Külön kijelölés hiányában a felelős vezető az engedély iráni kérelemben erre a feladatra kijelölt cégvezető.
(4) A  fémkereskedő köteles a  felelős vezető kijelölését és az  abban bekövetkező változást az  engedélyező vámszerv
felé írásban bejelenteni a  kijelölést, illetve a  változást követő 10  napon belül. Amennyiben a  fémkereskedő
a  fémkereskedelmi telephelyén olyan változást kíván végrehajtani, amelynek eredményeképp a  fémkereskedelmi
hatóság által korábban elfogadott helyszínrajz tartalma módosítást igényelne, ennek tényét köteles a  változtatás
előtt 5 nappal a  fémkereskedelmi hatósághoz bejelenteni és a  tervezett módosítást tartalmazó helyszínrajz
1 példányát megküldeni.
(5) A  fémkereskedő köteles a  fémkereskedelmi engedélyköteles anyagok tárolására, raktározására szolgáló telephely
megfelelő őrzés-védelméről gondoskodni.
(6) A  fémkereskedő a  telephelyen tárolt, raktározott fémkereskedelmi engedélyköteles anyagok beszerzésére
vonatkozó okiratokat – ideértve az  anyagkísérő okmányokat, pótlapokat, szállítólevelet – és nyilvántartásokat
köteles a helyszínen másolatban őrizni.
(7) A  fémkereskedő a  fémkereskedelmi engedélyköteles anyagok mérlegeléséhez csak a  fővárosi és megyei
kormányhivatal mérésügyi és műszaki biztonsági hatósága által hitelesített mérleget használhat. A  fémkereskedő
az  anyagmozgatást szolgáló technikai eszközöket és személyzetet köteles biztosítani a  fémkereskedelmi hatóság
ellenőrzése során.
(8) Az  ellenőrzést végző fémkereskedelmi hatóság köteles jegyzőkönyvben rögzíteni, ha az  ellenőrzés során
a mérőeszköz mérési pontatlansága az 5%-ot meghaladja.
(9) A fémkereskedelmi hatóság a jegyzőkönyvben foglalt eltérés okainak kivizsgálása céljából 8 napon belül megkeresi
az  illetékes mérésügyi és műszaki biztonsági hatóságot, akinek jogerős döntéséig a  mérlegelő-berendezés nem
használható.
14. § (1) A fémkereskedő az engedélyezett telephelyét az erre vonatkozó engedélyben foglaltak szerint köteles működtetni.
 (2) A  fémkereskedő a  telephelyen tárolt fémkereskedelmi engedélyköteles anyag mennyiségének, illetve
azonosságának megállapításához szükséges nyilvántartásokat, beszerzést igazoló okmányokat az  ellenőrzést
végzők rendelkezésére bocsátja.
(3) A  fémkereskedelmi hatóság ellenőrizheti a  fémkereskedelmi engedélyben szereplő, annak alapjául szolgáló
körülményekben történő változással kapcsolatos bejelentési kötelezettség teljesítését az  átadott nyilvántartások,
iratok és a helyszíni szemle adatai alapján.
7. A hatósági ellenőrzésre vonatkozó részletes szabályok 15. § (1) A hatósági ellenőrzés ellátásához a fémkereskedő
a) a  fémkereskedelmi engedélyköteles anyagok mennyiségi megállapításához szükséges hitelesített
mérőműszerekről, eszközökről, a mintavételhez szükséges eszközökről, a vett minták biztonságos tárolásáról
gondoskodik, és ezeket az ellenőrzéssel megbízottak részére szükség szerint rendelkezésre bocsátja;
b) a  telephely műszaki berendezéseinek és felszerelésének megvizsgálásához szükséges eszközöket és segítő
személyzetet biztosítja;
c) együttműködik az ellenőrzést végzőkkel és részükre a szükséges felvilágosítást megadja.
 (2) A  fémkereskedőnek az  (1)  bekezdésben meghatározott feltételeket a  saját költségére és veszélyére kell
– az ellenőrzés célja által indokolt mértékig és az érintett anyagfajta tekintetében – az ellenőrzést végzők számára
biztosítani.
(3) A  Fémtv. 4.  § (4)  bekezdés a) és b)  pontjában meghatározott telephelyen kívüli tárolás alapjául szolgáló
szerződéseket, dokumentumokat, bizonylatokat, igazolásokat a  fémkereskedelmi hatóság ellenőrzése során
rendelkezésre kell bocsátani.
(4) Figyelemmel a  Fémtv. 14.  § (2)  bekezdésében meghatározottakra a  lefoglalt dolgok tárolásával érintett
fémkereskedő az árverés, elektronikus árverés során köteles a fémkereskedelmi hatósággal együttműködni.
(5) A  Fémtv. 4.  § (11)  bekezdése alapján a  regionális vám- és pénzügyőri főigazgatóság, valamint a  Kiemelt Adó
és Vám Főigazgatóság felkéri az  illetékességi területén tevékenységet végző, sorsolással kiválasztott, legalább
3  fémkereskedőt, hogy szolgáltasson adatot a  fémkereskedelmi engedélyköteles anyagok fajtái szerint a  jogi
személyek által értékesített fémkereskedelmi engedélyköteles anyagok vételárával kapcsolatosan.
16. § (1) A fémkereskedő a hatósági ellenőrzés esetén a készletfelvételhez készletbevallást ad.
 (2) A  fémkereskedőnek a  készletbevallásban a  telephelyen tárolt minden fémkereskedelmi engedélyköteles anyagot
– tárolóhelyiségenként részletezve – a vámtarifaszám első négy számjegye szerint fel kell tüntetnie.
(3) A készletbevallásnak tartalmaznia kell:
a) a  tárolóhelyek szerinti bontásban a  fémkereskedelmi engedélyköteles anyag fajtáját, vámtarifaszámát,
mennyiségét;
b) a készletbevallás átadásának időpontját;
c) a  felelős vezető aláírását és nyilatkozatát arról, hogy a  készletbevallásban feltüntetett helyeken kívül nem
tárolnak máshol fémkereskedelmi engedélyköteles anyagot. 17. § (1) A 16. § (1) bekezdése szerinti készletfelvétel ellenőrzése történhet tételes vagy egyszerűsített ellenőrzéssel.
 (2) Az ellenőrzést a készletfelvétel céljából adott készletbevallás adatainak alapulvételével kell elvégezni.
 (3) A tételes ellenőrzés külső és belső fémkereskedelmi engedélyköteles anyagvizsgálatból áll. A külső anyagvizsgálat
a  fémkereskedelmi engedélyköteles anyagok mennyiségének, azonosságának megállapításából áll. A  belső
anyagvizsgálat kiterjed az anyag azonosítására, továbbá mennyiségének, vámtarifaszáma első négy számjegyének,
származási helyének ellenőrzésére, illetve azoknak az  adatoknak, okmányoknak, iratoknak a  megvizsgálására,
amelyek a  készletfelvételhez szükségesek. A  fémkereskedelmi hatóság a  nyilvántartás, illetve az  adatszolgáltatás
tartalmának ellenőrzése céljából a  fémkereskedő adójogszabályok által előírt nyilvántartásait, könyvelését
megtekintheti.
(4) Az egyszerűsített ellenőrzés lehet
a) szúrópróbaszerű, amely teljes körű külső anyagvizsgálatból, és a  kiválasztott fémkereskedelmi
engedélyköteles anyagokra kiterjedő tételes ellenőrzésből, vagy
b) adminisztratív, amely a nyilvántartás, annak mellékletei és a készletbevallás vizsgálatából áll.
(5) Egyszerűsített ellenőrzést lehet folytatni akkor, ha a  fémkereskedelmi hatóság értékelése alapján a  tételes
ellenőrzésre nincs szükség.
(6) Tételes ellenőrzést kell végezni, ha a  fémkereskedő ellen csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárás
indul, továbbá – az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv egyidejű értesítése mellett – ha
bűncselekmény elkövetésére gyanú merül fel.
(7) Amennyiben a  szúrópróbaszerű vagy adminisztratív ellenőrzés alkalmazása során a  készletbevallás és
a  nyilvántartás adatai között eltérés tapasztalható, az  érintett fémkereskedelmi engedélyköteles anyag(ok)
vonatkozásában az e rendelet szerinti tételes ellenőrzést kell tartani.
(8) Az  ellenőrzés tényét és módját, annak eredményét – így különösen az  anyagvizsgálat alá vont anyagok
mennyiségét, azonosító adatát és a  vizsgálatot végző megállapításait – a  készletfelvételi jegyzőkönyvön fel kell
jegyezni.
8. A fémkereskedelmi engedélyköteles anyag azonosítását, nyomon követését biztosító rendelkezések
18. § (1) A fémkereskedő telephelyén a fémkereskedelmi engedélyköteles anyagokat a vámtarifaszám első négy számjegye
szerint, egymástól elkülönítve köteles tárolni. A  tárolóhelyiségeket, tárolóhelyeket egyértelműen beazonosítható
módon, a vázlatrajzon jelölni köteles.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott elkülönített tárolástól eltérően a  Fémtv. 4.  § (5)  bekezdésében meghatározott
fémkereskedelmi engedélyköteles anyagok – fajtától függetlenül – kizárólag csak az  egyéb fémkereskedelmi
engedélyköteles anyagoktól különítendők el.
(3) A fémkereskedő a vegyes fémként nyilvántartásba vett fémkereskedelmi engedélyköteles anyagot vegyes fémként
a telephelyén a szétválogatás elvégzéséig, de legkésőbb az átvételtől számított hatodik naptári napig tárolhatja.
19. § (1) A  fémkereskedőnek a  Fémtv. 5.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti nyilvántartást a  fémkereskedelmi hatóság által
elfogadott és hitelesített külön nyomtatványon folyamatosan kell vezetni.
(2) A fémkereskedő a nyilvántartásban szereplő adatokat a fémkereskedelmi hatóság, valamint az általános rendőrségi
feladatok ellátására létrehozott szerv részére bocsáthatja rendelkezésre.
(3) A nyilvántartás e rendeletben meghatározott feltételek teljesítése esetén számítógépes úton is vezethető.
20. § (1) A fémkereskedőnek a Fémtv. 5. § (1) bekezdésében meghatározott nyilvántartásból elektronikus formában naponta,
a  tárgynapot követő munkanapon, a  Fémtv. 5.  § (2)  bekezdése szerinti havi zárásról legkésőbb a  tárgyhót követő
hónap 20. napjáig adatszolgáltatást kell teljesítenie. A Fémtv. 5. § (1) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatást
az  e  rendelet 13.  § (2)  bekezdésében meghatározottak figyelembevétele mellett a  működés megkezdésének
időpontját követő naptól e  bekezdésben meghatározott módon a  telephely nyitva tartása szerinti  napok
vonatkozásában kell teljesíteni, még akkor is, ha a tárgynapon adás-vétel nem történt.
(2) A  fémkereskedő az  adatszolgáltatást az  e  célra rendszeresített, a  fémkereskedelmi hatóság honlapján közzétett
ÁNYK segítségével kitöltött nyomtatványnak – ha jogszabály másként nem rendelkezik – az  engedélyező
vámszervhez, illetve az engedélyező vámszerv illetékességi területén kívül lévő telephelye tekintetében a telephely
szerint illetékes vámszervhez való elektronikus úton történő megküldésével teljesíti.
(3) A  fémkereskedelmi hatóság az  adatszolgáltatás elektronikus úton történő teljesítéséhez a  központi elektronikus
szolgáltató rendszeren (a  továbbiakban: KR) keresztül hozzáférhető informatikai rendszert (a  továbbiakban:
informatikai rendszer) működtet.
(4) Az  adatszolgáltatás elektronikus úton történő teljesítéséhez a  fémkereskedőnek, illetve az  általa meghatalmazott
vagy megbízott képviseleti joggal rendelkező személynek (a  továbbiakban: képviselő) a  szabályozott elektronikus
ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.)
Korm. rendeletben meghatározott ügyfélkapuval (a továbbiakban: eljárási jogosultság) kell rendelkeznie.
(5) A  fémkereskedő, illetve a  képviselő az  eljárási jogosultságát az  adatszolgáltatás elektronikus úton történő
első teljesítését legalább harminc nappal megelőzően a  fémkereskedelmi hatóság által erre rendszeresített
–  a  fémkereskedelmi hatóság internetes honlapján közzétett – nyomtatványon a  fémkereskedelmi hatósághoz
bejelenti, és ugyanezen nyomtatványon kell az  eljárási jogosultságban bekövetkezett mindennemű változást is
bejelentenie.
(6) A  bejelentés alapján a  fémkereskedelmi hatóság a  fémkereskedőt, illetve a  képviselőt nyilvántartásba veszi,
a bejelentett változásokat rögzíti és erről a fémkereskedőt haladéktalanul értesíti.
(7) A  fémkereskedelmi hatóság az  adatszolgáltatás elektronikus úton történő teljesítéséhez olyan elektronikus
nyomtatványt biztosít, melyet kitöltés után – az  ÁNYK űrlap benyújtás támogatási szolgáltatás részét képező
titkosítási eljárást követően – a fémkereskedőn kívül csak a fémkereskedelmi hatóság ismerhet meg.
(8) A  fémkereskedő, illetve a  képviselő az  adatszolgáltatás elektronikus úton történő teljesítését – sikeres
személyazonosítást követően – a KR útján kezdeményezheti.
(9) A KR a kitöltött, megküldött elektronikus nyomtatványt haladéktalanul érkeztető számmal és időbélyegzővel látja
el. A  KR az  adatszolgáltatást a  (8)  bekezdésben foglaltak szerint kezdeményező fémkereskedőt, illetve képviselőt
az  elektronikus nyomtatvány beérkezésének időpontjáról és érkeztető számáról elektronikus üzenet formájában
az  ügyfélkapuhoz rendelt tárhely szolgáltatásán keresztül értesíti. A  KR által küldött, időbélyegzővel ellátott
értesítésben szereplő beérkezési időpont egyúttal az  elektronikus nyomtatvány fémkereskedelmi hatósághoz
történt beérkezésének időpontját is jelöli.
(10) A fémkereskedelmi hatóság az elektronikus nyomtatvány adatait informatikai rendszerében rögzíti.
 (11) Ha a fémkereskedelmi hatóság a KR-ből átvett elektronikus nyomtatványról megállapítja, hogy az időbélyegzőben
feltüntetett időpontot megelőzően a  nyomtatványon szereplő tárgynap tekintetében már teljesítették
az  adatszolgáltatást, az  elektronikus nyomtatvány adatainak feldolgozását – a  javításra irányuló elektronikus
nyomtatvány esetét kivéve – visszautasítja, és erről az  adatszolgáltatást a  (8)  bekezdésben foglaltak szerint
kezdeményező fémkereskedőt, illetve képviselőt az ügyfélkapuhoz rendelt tárhely útján tájékoztatja.
(12) A napi adatszolgáltatás elektronikus úton történt teljesítésének időpontja az időbélyegzőben szereplő időpont.
 (13) Amennyiben az informatikai rendszerben üzemzavar történik, a fémkereskedelmi hatóság az üzemzavarról, illetőleg
az üzemzavar elhárítását követően annak kezdő és megszűnési időpontjáról haladéktalanul közleményt tesz közzé
a saját honlapján.
(14) A  fémkereskedelmi hatóság az  adatszolgáltatás elektronikus úton történő teljesítése során szükséges informatikai
követelményeket, illetve a  szükséges tájékoztatásokat a  kormányzati portálon, illetve a  fémkereskedelmi hatóság
honlapján közzéteszi.
(15) A  fémkereskedelmi hatóság az  informatikai követelmények megváltozását a változás időpontját legalább harminc
nappal megelőzően közzéteszi.
(16) A  napi adatszolgáltatási kötelezettség adattartalmát a  4.  melléklet, a  havi adatszolgáltatási kötelezettség
adattartalmát az 5. melléklet tartalmazza.
(17) Amennyiben a  fémkereskedő informatikai rendszerében üzemzavar történik, és ezáltal a  fémkereskedő valamely
határnapot, határidőt önhibáján kívül elmulaszt, úgy a fémkereskedő igazolási kérelmet terjeszthet elő. Az igazolási
kérelemről a  fémkereskedelmi hatóság azon szerve dönt, amely felé a  határnapot, határidőt a  kérelmező
elmulasztotta. Az  igazolási kérelmet a  mulasztásról való tudomásszerzést vagy az  akadály megszűnését követő
nyolc  napon belül, de legkésőbb az  elmulasztott határnaptól vagy az  elmulasztott határidő utolsó napjától
számított hat hónapon belül lehet előterjeszteni. A  határidő elmulasztása esetén az  igazolási kérelemmel
egyidejűleg pótolni kell az elmulasztott cselekményt is, amennyiben ennek feltételei fennállnak.
(18) Amennyiben a fémkereskedő informatikai rendszerében történő üzemzavar miatt a Fémtv. 5. §-ában meghatározott
adatszolgáltatási kötelezettségének nem tud eleget tenni, úgy az  akadály elhárításáig a  hitelesített manuális
nyilvántartása vezetésére köteles a  (17)  bekezdésben meghatározottak betartása mellett. Az  akadály elhárítását
követően a  fémkereskedő köteles az  engedélyezett nyilvántartó programjába az  üzemzavar ideje alatt manuális
nyilvántartásba rögzített adatokat haladéktalanul pótolni.
9. Az írásbeli megállapodás 21. § (1) A Fémtv. 4. § (2) bekezdésében foglalt írásbeli megállapodás tartalmi követelményeit a 6. melléklet tartalmazza.
 (2) A  megállapodást két eredeti példányban kell kiállítani, melyből az  egyik példányt a  fémkereskedő nyilvántartásai
mellett köteles őrizni.
 (3) A  megállapodás második példányát a  fémkereskedelmi engedélyköteles anyagot átadó személy az  átadástól
számított 5 évig köteles megőrizni.
 (4) A  fémkereskedő a  Fémtv. 5.  § (5)  bekezdésében foglalt értesítési kötelezettségét az  engedélyező vámszerv,
illetve az  engedélyező vámszerv illetékességi területén kívül lévő telephelye tekintetében a  telephely szerint
illetékes vámszerv részére írásbelinek minősülő elektronikus úton (ideértve a  telefaxot), hangkapcsolatot biztosító
elektronikus úton (ideértve a  telefont), vagy írásbelinek nem minősülő elektronikus úton (ideértve az  e-mailt)
teljesíti.
10. A hasznosító által teljesítendő adatszolgáltatás 22. § (1) A  Fémtv. 10.  § (2)  bekezdése szerinti hasznosítás céljára meghatározott írásbeli megállapodás tartalmi
követelményeit a  7.  melléklet tartalmazza. A  megállapodást két eredeti példányban kell kiállítani, melyből
fémkereskedőtől történő beszerzés esetén az  egyik példányt a  fémkereskedő a  nyilvántartásai mellett köteles
őrizni. Egyéb esetben a  megállapodást a  fémkereskedelmi engedélyköteles anyagot átadó és a  Fémtv. 10.  §
(1)  bekezdésében meghatározott hasznosító (a  továbbiakban: hasznosító) az  átadástól számított 5 évig köteles
megőrizni.
(2) A  hasznosító a  Fémtv. 10.  § (3)  bekezdésében meghatározott adatszolgáltatási kötelezettségét a  telephely szerint
illetékes vámszerv részére, elektronikus úton köteles teljesíteni a  szállítmány megérkezését megelőzően legalább
1 munkanappal.
(3) A  hasznosító által teljesítendő adatszolgáltatások tekintetében a  20.  § vonatkozó rendelkezéseit megfelelően
alkalmazni kell.
(4) A hasznosító által teljesítendő adatszolgáltatás adattartalmát a 8. melléklet tartalmazza.
 (5) Nem kell adatszolgáltatást teljesíteni a  hasznosítók közötti melléktermék átadásról, valamint a  hasznosítók
bérmunkára belföldi vagy külföldi nem természetes személyektől átvett – beleértve a  harmadik ország
gazdálkodó szervezetével kötött bérmunka ügyleteket is – valamint a kutatási, fejlesztési céllal átadott vagy átvett
fémkereskedelmi engedélyköteles anyagról, ha a hasznosító erre vonatkozó szerződését a telephely szerint illetékes
fémkereskedelmi hatóságnak előzetesen bejelentette.
(6) A  Fémtv. 10.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti beszerzésnek minősül – és fémkereskedelmi engedély nélkül
végezhető – a fémkereskedő által, a saját tulajdonát képező fémkereskedelmi engedélyköteles anyag hasznosítónak
történő átadása bérfeldolgozás céljára.
11. Nyilatkozat tartalmi elemei 23. § (1) A Fémtv. 4. § (3) bekezdése szerinti írásbeli nyilatkozat tartalmi követelményeit a 9. számú melléklet tartalmazza.
 (2) A  nyilatkozatot két eredeti példányban kell kiállítani, melyből az  egyik példányt a  fémkereskedő nyilvántartásai
mellett köteles őrizni.
 (3) A nyilatkozat második példányát a fémkereskedelmi engedélyköteles anyagot átadó személy az átadástól számított
5 évig köteles megőrizni.
 (4) A Fémtv. 4. § (3) bekezdése alkalmazásában személyazonosság igazolására alkalmas okmányok a személyazonosító
igazolvány, útlevél, vezetői engedély és tartózkodási engedély. (5) Abban az  esetben, ha a  fémkereskedelmi engedélyköteles anyagot átadó természetes személy az  átadáskor
személyazonosságát nem igazolja, az anyag átvételét meg kell tagadni.
(6) A  fémkereskedelmi engedélyköteles anyag jogszerű megszerzésére vonatkozó nyilatkozatot az  átadó természetes
személynek személyesen kell megtennie.
12. A fémkereskedelmi engedélyköteles anyag felvásárlására vonatkozó részletszabályok
24. § A  fémkereskedő a  fémkereskedelmi engedélyköteles anyag értékesítése ellenértékeként naptári  naponként
természetes személy esetén legfeljebb 100 ezer forint, egyéni vállalkozó és egyéb személy esetén legfeljebb
500 ezer forint összegben teljesíthet készpénzszolgáltatást.
13. Eltulajdonított fémkereskedelmi engedélyköteles anyagok 25. § (1) A Fémtv. 3. § (8) bekezdésében, valamint a Fémtv. 5. § (7) bekezdésében meghatározott tájékoztatások megküldése
elektronikus úton történik.
(2) A Fémtv. 14. § (1) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatás adattartalmát a 10. melléklete tartalmazza, melyet
az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv a fémkereskedelmi hatóság honlapján való közzététel
céljából elektronikus úton továbbít a fémkereskedelmi hatóság részére.
14. Fémkereskedelmi engedélyköteles anyag szállításához szükséges szabályozás 26. § A  fémkereskedelmi hatóság a  fémkereskedelmi engedélyköteles anyagokra vonatkozó szabályok ellenőrzése
érdekében
a) megállíthatja a  járműveket, ellenőrizheti a  szállítmányokat, a  szállítási okmányokat (így különösen
az  anyagkísérő okmányt, számlát, szállítólevelet, a  hulladékról szóló törvény szerinti érvényes szállítási
engedélyek meglétét), megállapíthatja és ellenőrizheti a  fémkereskedelmi engedélyköteles anyagok
mennyiségét, eredetét;
b) a fémkereskedelmi engedélyköteles anyagokból az ellenőrzés céljára ellenszolgáltatás nélkül mintát vehet.
15. Anyagkísérő okmány 27. § (1) A  fémkereskedelmi engedélyköteles anyagok fémkereskedők közötti szállításához előírt anyagkísérő okmány
– a 11. melléklet szerinti adattartalmú – szigorú számadású bizonylat.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott anyagkísérő okmányt a  fémkereskedő 3 példányban állítja ki. Az  anyagkísérő
okmány 3. példánya a  kiállító fémkereskedőé, 1. és 2. példányt a  fémkereskedő átadja a  fémkereskedelmi
engedélyköteles anyag szállítójának. A  fémkereskedelmi engedélyköteles anyag megérkeztével a  címzett
az 1. példányt a feladónak az átvétel igazolását követően visszaküldi.
(3) A Fémtv. 4. § (8)–(9) bekezdésében meghatározott anyagkísérő okmányt magyar nyelven kell kitölteni.
 (4) Az  (1)  bekezdésben meghatározott anyagkísérő okmány formanyomtatványként történő előállítása kizárólag
az engedélyező vámszerv engedélyével, az engedélyben meghatározott feltételek szerint végezhető.
 (5) Az  (1)  bekezdésben meghatározott anyagkísérő okmányt a  fémkereskedő az  engedélyező vámszerv engedélye
alapján számítógéppel előállíthatja az  engedélyező vámszerv által kiadott, határozatban engedélyezett
sorszámtartományon belüli azonosító számok felhasználásával. A  tárgyhót követő hónap 20. napjáig
a  fémkereskedő a  tárgyhóban felhasznált, számítógéppel előállított anyagkísérő okmányok azonosító számait
elektronikus formában megadja az  engedélyező vámszervnek, vagy amennyiben a  tárgyhóban nem állított ki
anyagkísérő okmányt, erről elektronikus úton tájékoztatja az engedélyező vámszervet.
(6) A  fémkereskedő által a  sorszámtartomány elszámolása vonatkozásában teljesítendő elektronikus adatszolgáltatás
tekintetében a 20. § vonatkozó rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
(7) A  fémkereskedelmi engedélyköteles anyagot szállító személy az  (1)  bekezdésben meghatározott anyagkísérő
okmányt a fémkereskedelmi hatóság képviselőjének, annak kérésére bemutatja.
(8) Az  ellenőrzést végző jogosult az  anyagkísérő okmány adatait a  tényleges szállítmánnyal összehasonlítani.
Az ellenőrzés során a szállító jelenlévő képviselője köteles a fémkereskedelmi hatósággal együttműködni.
16. A határon átnyúló fémkereskedelmi tevékenységet folytató fémkereskedőre vonatkozó
részletszabályok
28. § (1) A  határon átnyúló fémkereskedelmi tevékenységet folytató fémkereskedőre a  Fémtv. és e  rendelet rendelkezéseit
az e §-ban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A  határon átnyúló fémkereskedelmi tevékenységet folytató fémkereskedő a  Fémtv. 4.  § (8), (9), valamint
(13)  bekezdésében foglaltaktól eltérően fémkereskedelmi engedélyköteles anyagot az  országhatárt átlépő
hulladékszállításról szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint, valamint nemzetközi fuvarokmánnyal
együtt szállíthat, mely tartalmazza az e rendelet 27. § (1) bekezdésében meghatározott kötelező tartalmi elemeket.
(3) A  határon átnyúló fémkereskedelmi tevékenységet folytató fémkereskedőre a  Fémtv. 5.  § (1)–(3)  bekezdésében,
valamint az  e  rendeletben foglalt nyilvántartás és havi zárás tekintetében meghatározott szabályok nem
alkalmazandóak, a fémkereskedelmi hatóság részére történő adatszolgáltatás kivételével.
(4) A határon átnyúló fémkereskedelmi tevékenységet folytató fémkereskedő a Fémtv. 5. § (1) bekezdésében, valamint
az  e  rendelet 20.  § (1)  bekezdésében meghatározottaktól eltérően a  fémkereskedelmi engedélyköteles anyag
értékesítéséről az anyag jogszerű beszerzésének igazolása céljából eseményszerűen, az e rendelet 12. mellékletében
meghatározott adatokról a  fémkereskedelmi hatóságnak elektronikus formában az  értékesítést/vételt követő
munkanapon adatot szolgáltat.
(5) Az e rendelet 20. § (2)–(15) és (17) bekezdésében foglaltak a (3) bekezdésben foglalt adatszolgáltatás tekintetében
irányadóak.
(6) A Fémtv. 6. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott feltételek a határon átnyúló fémkereskedelmi tevékenységet
folytató fémkereskedő esetén nem vizsgálandóak.
(7) A Fémtv. 8. § (1) bekezdés a), d)–f ), valamint h) pontjában és a (9) bekezdésében meghatározott rendelkezések nem
alkalmazandóak.
(8) A  fémkereskedelmi engedély iránti kérelmet a  13.  melléklet szerinti adattartalmú – a  fémkereskedelmi hatóság
honlapján közzétett – formában, az engedélyező vámszervhez kell benyújtani.
(9) Az engedélyező vámszerv a fémkereskedelmi engedélyt a 3. melléklet szerinti adattartalmú nyomtatványon adja ki.
 (10) Az  e  rendelet 8.  § (4)  bekezdésében meghatározott előző évi bruttó bevétel alatt a  Magyarországon folytatott,
fémkereskedelmi tevékenységből származó bevételt kell érteni.
 (11) A  Fémtv. 8.  § (7)  bekezdésében meghatározott változást, annak bekövetkeztétől számított 10  napon belül be
kell jelenteni. A  bejelentés a  13.  melléklet szerinti engedélykérelem formanyomtatványán teljesíthető, amely
–  a  fémkereskedő levelezési címének, valamint a  cégvezetője, kapcsolattartó személye és az  anyagkísérő okmány
aláírására jogosultak adatainak megváltozása kivételével – a  fémkereskedelmi engedély módosítása iránti
kérelemnek minősül.
(12) Az engedélyező vámszerv az engedély módosítása iránti kérelemben foglaltak alapján bevonja a fémkereskedelmi
engedélyt vagy adott telephely vonatkozásában a betétlapot, valamint kiadja az új fémkereskedelmi engedélyt vagy
adott telephely vonatkozásában a betétlapot.
(13) A  határon átnyúló fémkereskedelmi tevékenységre vonatkozó engedély a  Fémtv. 9.  § (1)  bekezdésében
meghatározott környezetvédelmi hatóság által kiadott engedély lejártától függetlenül határozott időre, legfeljebb
1 évre adható.
17. Záró rendelkezések 29. § (1) E rendelet a (2) bekezdés kivételével a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E rendelet 25. §-a 2014. január 1-jén lép hatályba.
30. § A  Fémtv. 15.  § (6)  bekezdése alapján benyújtott fémkereskedelmi engedély módosítása iránti kérelmet benyújtó
fémkereskedő a kérelem elbírálásáig változatlan feltételekkel folytathatja tevékenységét.
31. § (1) A  tevékenységi biztosíték kiegészítése vagy az  új feltételeknek megfelelő alacsonyabb összegben történő
tevékenységi biztosíték megállapítására irányuló engedély iránti kérelem benyújtása érdekében a  fémkereskedő
az e rendelet kihirdetését követő 6 hónapon belül köteles intézkedni.
(2) A  tevékenységi biztosíték csökkentésének feltételeként előírt két éves bírságmentes időszak tekintetében
az e rendelet hatálybalépését megelőző két évet is figyelembe kell venni.
32. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
33. § Az  országhatárt átlépő hulladékszállításról szóló 180/2007. (VII. 3.) Korm. rendelet 1.  §-a az  alábbi (8)  bekezdéssel
egészül ki:
„(8) A  (7)  bekezdésben meghatározott, a  NAV Központi Hivatala részére teljesítendő értesítés elektronikus
kapcsolattartás útján hivatali kapun keresztül történik.”
34. § A  Nemzeti Adó- és Vámhivatal szervezetéről és egyes szervek kijelöléséről szóló 273/2010. (XII. 9.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: NAV Korm. rendelet) 29. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A  Magyarország területén székhellyel, telephellyel, fiókteleppel, illetve lakóhellyel, tartózkodási hellyel nem
rendelkező külföldi személy fémkereskedelmi hatósági ügyében – a hatósági ellenőrzés kivételével – a KAVIG jár el.”
35. § A NAV Korm. rendelet 32. § (1) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(1) Budapesten és Pest megyében a  Kelet-budapesti Vám- és Pénzügyőri Igazgatóság látja el a  fémkereskedelmi
hatósági feladatokat. A  Kelet-budapesti Vám- és Pénzügyőri Igazgatóság ellátja továbbá a  fémkereskedelmi
ellenőrzési feladatokat azon kiemelt adózók tekintetében, amelyeknek a  székhelye Budapest, illetve Pest megye
közigazgatási területén található, valamint Budapest és Pest megye közigazgatási területén az  olyan külföldi
személy tekintetében, aki (amely) Magyarország területén székhellyel, telephellyel, fiókteleppel, illetve lakóhellyel,
tartózkodási hellyel nem rendelkezik, azzal, hogy az  ellenőrzést követő hatósági eljárást, illetve hatósági döntést
a KAVIG folytatja le, illetve hozza meg.”
36. § A NAV Korm. rendelet 32. §-a az alábbi (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Budapest és Pest megye közigazgatási területén kívül Magyarország területén székhellyel, telephellyel,
fiókteleppel, illetve lakóhellyel, tartózkodási hellyel nem rendelkező külföldi személy tekintetében
a fémkereskedelmi ellenőrzés lefolytatására az általános szabályok szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkező
vám- és pénzügyőri igazgatóság jogosult.”
37. § A NAV Korm. rendelet 32. §-a az alábbi (1b) bekezdéssel egészül ki:
„(1b) A  Magyarország területén lakóhellyel, tartózkodási hellyel, az  állami adóhatóság által kiadott adószámmal
nem rendelkező külföldi természetes személy tekintetében fémkereskedelmi ellenőrzés lefolytatására az  (1) és
(1a)  bekezdés szerint eljárni jogosult vám- és pénzügyőri igazgatóság mellett bármelyik más vám- és pénzügyőri
igazgatóság is jogosult.”
38. § A NAV Korm. rendelet 50. § (6) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(6) Az  Art. szerinti általános megbízólevéllel végzett ellenőrzést, valamint a  32.  § (1b)  bekezdés alapján végzett
fémkereskedelmi ellenőrzést követő hatósági eljárásra az  ellenőrzést lefolytató vám- és pénzügyőri igazgatóság
illetékes.”
39. § A NAV Korm. rendelet 50. §-a az alábbi (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) Fémkereskedelmi hatósági ügyben a  telephely szerint illetékes vám- és pénzügyőri igazgatóság is jogosult
–  ide nem értve a  fémkereskedelmi tevékenységről szóló 443/2013. (XI. 27.) Korm. rendelet szerinti kérelmező
fővárosi vagy Pest megyei telephelyeit – az  illetékességi területén lévő telephely helyszíni ellenőrzésének, illetve
hatósági ellenőrzésének elvégzésére. Az ellenőrzést követő hatósági eljárást, illetve hatósági döntést ilyen esetben
is az  általános szabályok szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkező vám- és pénzügyőri igazgatóság, illetve
a KAVIG folytatja le, illetve hozza meg.”
40. § Hatályát veszti a 18. § (2) bekezdése a hatálybalépését követő 4. hónap első napján.
41. § Hatályát veszti az  egyes fémek begyűjtésével és értékesítésével összefüggő visszaélések visszaszorításáról szóló
2009. évi LXI. törvény végrehajtásáról szóló 312/2009. (XII. 28.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
110/2012. (VI. 4.) Korm. rendelete a Nemzeti alaptanterv kiadásáról, bevezetéséről és alkalmazásáról.
A Kormány a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94. § (4) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A rendelet hatálya – fenntartóra tekintet nélkül – kiterjed
a) a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: nemzeti köznevelésről szóló törvény)
7. § (1) bekezdés b)–e) és g) pontjában foglalt iskolákra (a továbbiakban: iskola),
b) a tanulókra, c) a pedagógusokra, d) a szülőkre, valamint a tanuló törvényes képviseletét ellátó más személyekre (a továbbiakban: szülők).
(2) Az e rendelet mellékleteként kiadott Nemzeti alaptanterv (a továbbiakban: Nat) rendelkezései a nevelő-oktató
munkának a nemzeti köznevelésről szóló törvény 5. § (1) bekezdés b)–c) pontja szerinti szakaszaira vonatkozóan
határozzák meg az érvényes értékeket, műveltségképet, tudás- és tanulásértelmezést.
(3) A Nat a kerettantervek – az iskolák helyi tantervének elkészítéséhez a szakmai tartalom kereteit kijelölve, biztosítva –
a) az iskolai nevelés-oktatás pedagógiai feladatainak elvi, tartalmi és szemléleti alapjait,
b) a közvetítendő műveltség fő területeit és tartalmait,
c) a nevelő-oktató munka nemzeti köznevelésről szóló törvény 5. § (1) bekezdés b)–c) pontjában foglalt
szakaszainak, valamint a sajátos nevelési igényű tanulók fejlesztési feladatait
határozza meg, megteremtve ezáltal a köznevelés tartalmi egységét.
2. § A Nat-ban megfogalmazott elvek, célok, fejlesztési feladatok és műveltségi tartalmak érvényesülését a tartalmi
szabályozás következő szintjét jelentő, a pedagógiai munka szakaszainak sajátosságaihoz igazodóan készült
kerettantervek biztosítják. 2. A Nemzeti alaptanterv és műveltségi területeinek felépítése
3. § (1) Az iskolai nevelés-oktatás egységes pedagógiai folyamat, amelyben a Nat műveltségi területenként határozza meg az
iskolai nevelés-oktatás pedagógiai tartalmát. (2) A fejlesztési feladatok és közműveltségi tartalmak az egyes nevelési-oktatási szakaszokhoz kapcsolódnak.
(3) Az alsó tagozat első két évében a tartalmi szabályozás lehetővé teszi, ösztönzi az ebben az életkorban a tanulók között
tapasztalható különösen jelentős egyéni fejlődésbeli különbségek pedagógiai kezelését. Az alsó tagozat
harmadik–negyedik évfolyamán erőteljesebbé – a negyedik évfolyam végére már meghatározóvá – válnak az iskolai
teljesítmény-elvárások által meghatározott tanítási-tanulási folyamatok. A Nat feladataiból, céljaiból következő
motiválás és a tanulásszervezés folyamata a Nat fejlesztési feladataiban is kifejeződő elvárásokra összpontosít.
(4) A felső tagozaton folyó nevelés-oktatás feladata elsősorban a sikeres iskolai tanuláshoz, a tanulási eredményességhez
szükséges kulcskompetenciák, képesség-együttesek és tudástartalmak megalapozásának folytatása. A felső tagozat
hetedik–nyolcadik évfolyamán folyó nevelés-oktatás alapvető feladata – a változó és egyre összetettebb
tudástartalmakkal is összefüggésben – a már megalapozott kompetenciák továbbfejlesztése, bővítése, az életen át
tartó tanulás és fejlődés megalapozása, valamint az, hogy fektessen hangsúlyt a pályaválasztásra, pályaorientációra.
(5) A középiskolai nevelés-oktatás szakaszában folyó nevelés-oktatás feladata az iskolai alapműveltség árnyalása és
megszilárdítása, melynek során már megjelennek a pályaválasztáshoz, a továbbtanuláshoz, a munkavállalói
szerephez, a szakközépiskolában az ágazathoz tartozó szakképesítések megszerzéséhez szükséges kompetenciák.
(6) A szakiskolában folyó nevelés-oktatás az iskolai alapműveltség megerősítése mellett a gazdaság, a szakképzés
igényeihez is igazodva felkészít a választott szakképesítésre és segíti a társadalmi különbségekből adódó hátrányok
leküzdését a Nat szakiskolai feladatokra vonatkozó fejlesztési feladatainak teljesítésével, az egyedi foglalkozást
igénylő egyedi szükségletekhez igazodó tanulásszervezési módszerekkel. (7) A Köznevelési hídprogramokban a tanuló részére szervezett nevelés-oktatás során az alapműveltség elsajátítása,
elmélyítése folyik, amely a valós élethelyzetekhez és a személyes élményekhez kapcsolódó tanulás, továbbá
a tanulóhoz igazodó egyéni pedagógiai gyakorlat és a tanulóra szabott egyéni fejlődési terv és az ahhoz igazodó
értékelés alapján történik. Ennek során megjelennek a pályaválasztáshoz, továbbtanuláshoz, szakképzés
előkésztéséhez szükséges kompetenciák. A Köznevelési hídprogramokban résztvevő iskola az oktatásért felelős
miniszter által kiadott nevelési-oktatási programot alkalmazza a helyi tanterve elkészítéséhez. A nevelési-oktatási
program a Nat alapfokú nevelés-oktatás szakasza ötödik–nyolcadik évfolyamára meghatározott fejlesztési
feladatokra, kompetenciákra és követelményekre épül. (8) A Nat-ban megjelenített műveltségi területi követelmények azonos elvek szerint épülnek fel, az Alapelvek, célok című,
a Fejlesztési feladatok című, továbbá a (3) bekezdésben meghatározott nevelési-oktatási szakaszoknak megfelelő
közműveltségi tartalmak című fejezetekre tagolódnak. 4. § A Nat
a) a fejlesztési területeket, nevelési célokat, a Nat feladatait és értékeit,
b) az iskolai nevelés-oktatás egyes sajátos tartalmi, pedagógiai feladataira, valamint az iskola és más
nevelési-oktatási intézmények közötti, az érintett tanulók fejlesztését támogató pedagógiai tevékenységek
egymásra épülésére vonatkozó elveket, c) a kulcskompetenciákat, d) az iskolai nevelés-oktatás Nat-ban meghatározott szakaszaiban a egyes műveltségi területek százalékos arányát,
e) a műveltségi területek tartalmát határozza meg. 3. A kerettantervek elkészítésére, kiadására és alkalmazására vonatkozó szabályok
5. § (1) A kerettantervek a) a nevelés-oktatás céljait,
b) a tantárgyi rendszert, c) az egyes tantárgyak témaköreit, tartalmát,
d) a tantárgyak egy vagy két évfolyamonkénti követelményeit,
e) a tantárgyközi tudás- és képességterületek fejlesztésének feladatait,
f) a követelmények teljesítéséhez rendelkezésre álló kötelező, továbbá az ajánlott időkeretet
az egyes iskolatípusok és nevelési-oktatási szakaszok szerint határozzák meg.
(2) A kerettantervek a) értékrendszere tükrözi a Nat-ban meghatározott közös értékeket,
b) biztosítják az adott pedagógiai szakaszt lezáró vizsgák követelményeire való felkészítést, felkészülést,
c) azonosítható – koherens és indokolt – szaktudományi és tantárgy-pedagógiai tudományos világképet,
műveltségképet közvetítenek, d) segítik a differenciált tanulást, a kiemelt figyelmet igénylő gyermekekkel való foglalkozást,
e) kijelölik mind a kiemelt, mind az egyes műveltségi területekhez rendelt fejlesztési feladatokat,
f) továbbfejleszthetők, adaptálhatók. (3) A szakképző iskolák közismereti és szakképzési kerettanterveit úgy kell elkészíteni, hogy együttesen alkalmazva
biztosítsák az iskolai nevelés-oktatás Nat-ban meghatározott pedagógiai tartalmának feldolgozását.
(4) A hat vagy nyolc évfolyammal működő gimnáziumok a középiskolai nevelés-oktatás tekintetében az Ember
és társadalom, az Ember és természet műveltségi területre vonatkozó fejlesztési feladatokat és közműveltségi
tartalmakat a helyi tantervük elkészítéséhez alkalmazott hat vagy nyolc évfolyamos kerettanterv alapján hat vagy
nyolc évfolyamra elrendezve szervezik meg. A hat és nyolc évfolyamos gimnáziumok részére készülő kerettantervek
a fejlesztési feladatokat és közműveltségi tartalmakat a Nat középiskolai pedagógiai munka nevelési-oktatási
szakaszára vonatkozó négy éves ütemezéstől eltérően hat, vagy nyolc évfolyamra szétosztva is meghatározhatják.
4. Nevelési-oktatási program 6. § (1) A nevelési-oktatási program a nevelés-oktatás megtervezését-megszervezését segítő, a Nat-ban és egy adott
kerettantervben kitűzött nevelési-oktatási célok elérését, tartalmi elemek feldolgozását lehetővé tévő, egy adott
pedagógiai koncepció alapján kidolgozott hét elemű rendszer, amely minimálisan egy-egy tantárgyra, egy vagy több
műveltségi területre, vagy pedagógiai szakaszra terjed ki. (2) A nevelési-oktatási program részei:
a) a pedagógiai koncepció, amely a pedagógiai rendszer fejlesztésének indokait, céljait, alkalmazásának helyét
és módját kifejtő dokumentum, mely összefoglalja, elméletileg megalapozza azokat a pedagógiai elveket,
amelyeken a program alapul; b) a tanulási-tanítási program, amely olyan pedagógiai terv, amely a koncepció szellemében kifejti a rendszer célját,
követelményeit, tartalmát, a tanulási folyamat időkereteit, javasolt módszereit és eszközeit, a felhasználható
szervezési módokat, utal továbbá az értékelés módjára és eszközeire;
c) a tanítási-tanulási egységek leírása, a tanulás-tanítási programot alkotó elemek részletes kifejtése;
d) eszközök, amelyek információhordozók és feladathordozók és lehetővé teszik a tervezett tevékenységek
megvalósítását, egymással szigorúan – formálisan és tartalmilag is – összehangoltan, támogatják a kitűzött célok
elérését; e) az értékelés és eszközei, amelyek illeszkednek az a)–d) pontokban leírtakhoz, elősegítik a tanulói teljesítmények,
a tanulói fejlődés ellenőrzését és értékelését, az elért tudásszint mérését;
f) célzottan fejlesztett továbbképzési programok, amelyek során felkészítik a pedagógusokat a konkrét program
alkalmazására; g) támogatás, tanácsadás, szakmai fórumok, a program karbantartása.
(3) Nevelési-oktatási programok az alapfokú és középfokú oktatás bármely területén, bármely pedagógiai szakaszban
használhatók. (4) Az oktatásért felelős miniszter egyes, különösen kiemelt figyelmet igénylő tanulócsoportok neveléséhez-oktatásához
– különösen Hídprogramok, sajátos nevelési igényű tanulók, nemzetiséghez tartozó tanulók – nevelési-oktatási
programokat ad ki. (5) Ha a nevelési-oktatási programot nem az oktatásért felelős miniszter adja ki, a program engedélyezését az oktatásért
felelős miniszter köznevelési feladatkörében eljáró, kormányrendeletben kijelölt központi hivatalához benyújtott
kérelemben lehet kezdeményezni. (6) Az oktatásért felelős miniszter által kiadott nevelési-oktatási programot az oktatásért felelős miniszter az általa
vezetett minisztérium honlapján közzéteszi. 5. A tanórai foglalkozások iskolai megszervezésére vonatkozó rendelkezések
7. § (1) A nemzeti köznevelésről szóló törvény 27. § (1) bekezdés szerinti tanórai foglalkozások megszervezhetők
a hagyományos, tantermi szervezési formáktól eltérő módon, így különösen projekt oktatás, erdei iskola, múzeumi
foglalkozás, könyvtári foglalkozás, művészeti előadáshoz vagy kiállításhoz kapcsolódó foglalkozás formájában is,
amennyiben biztosított az előírt tananyag átadása, a követelmények teljesítése, a tanítási órák ingyenessége, a tanulói
terhelés korlátozására vonatkozó rendelkezések megtartása. (2) Ha az iskolai nevelés-oktatást összevont osztályban szervezik meg, a tanórai foglalkozásokat az osztatlan
nevelés-oktatás sajátosságainak figyelembevételével, a közös és az osztott órák arányát meghatározva kell beépíteni
a helyi tantervbe. (3) Ha az iskola emelt szintű oktatást szervez, az emelt szintű oktatásban érintett évfolyamokon és tanulócsoportokban
a) idegen nyelv, matematika, magyar nyelv és irodalom, továbbá nemzetiségi nyelv és irodalom esetén legalább
heti öt, b) minden egyéb tantárgy esetében legalább heti négy
tanórai foglalkozást kell biztosítani. (4) Ha az iskola emelt szintű oktatást szervez, az emelt szintű oktatásban érintett évfolyamokon és tanulócsoportokban
több tantárgy együttesét érintő komplex emelt szintű oktatás esetén legalább egy érintett tantárgyra vonatkozóan,
legalább a 11–12. évfolyamon a (3) bekezdés szerinti követelményeket kell érvényesíteni.
6. A tanulók heti és napi terhelésének korlátozására vonatkozó rendelkezések
8. § (1) A tanuló kötelező és választható tanítási óráinak száma – ha e rendelet másképp nem rendelkezik – egy tanítási napon
nem lehet több a) hat tanítási óránál az első–harmadik évfolyamon,
b) hét tanítási óránál a negyedik évfolyamon, c) hét tanítási óránál az ötödik–nyolcadik évfolyamon,
d) nyolc tanítási óránál a kilencedik–tizenkettedik évfolyamon. (2) Két tanítási nyelvű iskolai oktatásban, továbbá ha az iskolában nemzetiségi nevelés-oktatás folyik, az (1) bekezdésben
meghatározott tanítási órák száma eggyel megnövelhető. (3) A tanuló kötelező és választható tanítási óráinak összege – ha e rendelet másképp nem rendelkezik – egy tanítási héten
a nemzeti köznevelésről szóló törvény 6. melléklet B és D oszlopában az adott évfolyamra meghatározott időkeretet
a) az első–negyedik évfolyamon legfeljebb kettő, b) az ötödik–hatodik évfolyamon legfeljebb három,
c) a hetedik–tizenharmadik évfolyamon legfeljebb négy, d) két tanítási nyelvű iskolai oktatásban, továbbá ha az iskolában nemzetiségi nevelés-oktatás folyik,
da) az első–nyolcadik évfolyamon legfeljebb négy, db) a kilencedik–tizenharmadik évfolyamon legfeljebb öt
tanítási órával haladhatja meg. 9. § (1) A 8. §-ban a tanuló napi és heti terhelésével összefüggésben meghatározottak alkalmazásakor figyelmen kívül kell
hagyni a) az egyházi iskolában szervezett hitoktatás tantárgy,
b) a tanuló heti kötelező tanóráinak száma és az osztályok engedélyezett heti időkerete különbözete terhére
megszervezett egyéb foglalkozások, c) a nemzeti köznevelésről szóló törvény 7. § (6) bekezdése szerinti sportiskolában a mindennapos testnevelési
órákat meghaladó többlet testnevelési óra, valamint a mindennapos testnevelés keretében szervezett iskolai
sportköri foglalkozások, d) a nemzeti köznevelésről szóló törvény 27. § (5)–(8) bekezdése alapján szervezett foglalkozások,
e) a nemzeti köznevelésről szóló törvény 6. melléklet E oszlopában foglaltak alapján szervezett egészségügyi és
pedagógiai célú habilitációs, rehabilitációs tanórai foglalkozás óraszámait. (2) Azokon a tanítási napokon, amikor a tanuló a tanév rendjében meghatározott mérési feladatok végrehajtásában vesz
részt, más tanórai foglalkozáson való részvételre a művészeti és a testnevelési órák kivételével nem kötelezhető.
7. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet 2013. szeptember 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit első alkalommal a 2013/2014. tanévben az iskolai
nevelés-oktatás első, ötödik és kilencedik évfolyamán, ezt követően minden tanévben felmenő rendszerben kell
alkalmazni. (2) A Nemzeti alaptanterv kiadásáról, bevezetéséről és alkalmazásáról szóló 243/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet 2017.
augusztus 31-én hatályát veszti. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
33/2019. (IX. 30.) MNB rendelete új alapanyagú 100 forintos címletű érme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank új alapanyagú 100 forintos címletű érmét bocsát ki.
 (2) A kibocsátás időpontja: 2019. október 1.
2. § (1) Az érme külső része (körgyűrű) réz (65%), nikkel (15%) és cink (20%) ötvözetéből álló, a belső része (mag) réz (75%),
nikkel (4%) és cink (21%) ötvözetéből álló színesfémből készült. Az érme külső átmérője 23,8 mm, a külső és a belső
rész találkozásánál az átmérő 15,3 mm. Az érme peremvastagsága 2,6 mm, súlya 8,6 gramm, széle recézett.
(2) Az érme előlapján, a  középmezőben Magyarország címerének ábrázolása látható. Az  érme külső és belső
részét díszítő körvonal választja el. Az  érme előlapjának szélén található gyöngysorszegélyen belül, köriratban
a  „MAGYARORSZÁG” felirat, lent, egy-egy pont között a  verési évszám olvasható. Az  érme előlapjának képét
az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az érme hátlapján, a középmezőben a – kissé egymásra csúsztatott számjegyekből álló – „100” értékjelzés olvasható,
az értékjelzés bal és jobb oldalán, alul díszítővonal látható. Az érme külső és belső részét – az előlappal azonosan –
díszítő körvonal választja el. Az érme külső szélén található gyöngysorszegélyen belül, fent, koszorú motívum között
a „BP.” verdejel, lent a „FORINT” félkörirat olvasható. Az érme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
(4) Az érme különleges – ún. proof – technológiával is készíthető.
3. § (1) Ez a rendelet 2019. október 1-jén lép hatályba.
 (2) Ez a rendelet nem érinti
a) a „Magyarország” felirattal ellátott 100 forintos címletű érme kibocsátásáról szóló 22/2011. (XII. 5.)
MNB rendelettel kibocsátott,
b) a „Magyarország” felirattal ellátott 100 forintos címletű érme kibocsátásáról szóló 22/2011. (XII. 5.)
MNB rendelet 3. § (2) bekezdésében meghatározott
100 forintos címletű érmét. Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1425/2014. (VII. 28.) Korm. határozata a Formula 1 televíziós közvetítése 2014. jogdíjának biztosítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  Formula 1 televíziós közvetítése 2014. évi jogdíjának biztosítása érdekében 527,2 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 33. Hazai fejlesztési
programok alcím, 2. „Hungaroring Sport Zrt. támogatása” jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2013. (VIII. 9.) VM utasítása a mezőgazdasági termékek harmadik országokban és belső piacon történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló 46/2005. (V. 23.) FVM rendelet alapján létrehozott Pályázatértékelő Bizottságról.
Az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendeletben meghatározott feladat- és hatáskörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást adom ki.
1. § A mezőgazdasági termékek harmadik országokban és belső piacon történő megismertetésével és promóciójával
kapcsolatos intézkedésekről szóló 46/2005. (V. 23.) FVM rendelet (a továbbiakban: rendelet) 3. § (1) bekezdése szerinti
pályázati felhívás alapján benyújtott pályázatokat a rendelet 4. § (1) bekezdése alapján a vidékfejlesztési miniszter
(a továbbiakban: miniszter) által kijelölt Pályázatértékelő Bizottság (a továbbiakban: PÉB) bírálja el.
2. § A PÉB a  pályázatok beadási határidejét követően ülésező testület, amelynek munkáját az  elnök irányítja,
az adminisztrációs feladatokat a titkár látja el. A PÉB ülését az elnök egy alkalommal felfüggesztheti.
3. § (1) A PÉB a miniszter által kijelölt, 5 főből álló testület, melynek tagjai
a) a Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: VM) Agrárpiaci Főosztály felügyeletét ellátó helyettes
államtitkár, egyben a testület elnöke,
b) a VM Agrárpiaci Főosztály képviselője,
c) a VM Élelmiszer-feldolgozási Főosztály képviselője,
d) a VM EU és FAO Ügyek Főosztály képviselője,
e) a VM Jogi Főosztály képviselője.
(2) A  PÉB ülésén állandó meghívottként tanácskozási joggal részt vesz a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a továbbiakban: MVH) képviselője.
4. § A benyújtott pályázattal kapcsolatban, annak témája szerint illetékes minisztériumi szakreferens a PÉB megkeresése
alapján a PÉB ülésén szakvéleményt ad. Akadályoztatása esetén az ülést megelőzően a szakvéleményt írásban a PÉB
titkárának eljuttatja.
5. § A PÉB titkári és titkársági feladatait visszavonásig az VM Agrárpiaci Főosztálya látja el.
6. § (1) A PÉB ülését szükségszerűen az elnök hívja össze. Az elnök a PÉB ülésen való részvételének akadályoztatása esetén
teljes körű helyettesítésével a VM Agrárpiaci Főosztály képviselőjét bízza meg. A PÉB elnöke indokolt esetben, vagy
legalább három tag kezdeményezésére rendkívüli ülést hívhat össze.
(2) A PÉB akkor határozatképes, ha a kitűzött ülésre az akadályoztatott PÉB tag a pályázatokkal kapcsolatos álláspontját
érintettségi nyilatkozatával együtt a PÉB titkárságára eljutatta, és így az ülésen a bizottsági tagok, illetve nyilatkozatot
tevő bizottsági tagok több mint fele írásban vagy személyesen képviselve van. Határozatképtelenség esetén az elnök
a PÉB ülését a következő munkanapra tűzi ki ugyanazzal a napirenddel. A Bizottság ebben az esetben – a megjelentek
számától függetlenül – határozatképes.
(3) A PÉB tagjai többségi szavazással döntenek. A tagokat egy-egy szavazat illeti meg. Szavazategyenlőség esetén a PÉB
elnöke dönt.
(4) Amennyiben a PÉB tagja nem tud részt venni az ülésen, távolmaradásáról előzetesen írásban kell tájékoztatnia a PÉB
titkárát és a napirendi pontokhoz kapcsolódó észrevételeit, illetve a pályázato(ka)t külön-külön érintő támogató vagy
elutasító szavazatát előzetesen nyomtatott vagy elektronikus levél formájában kell megküldenie.
(5) Amennyiben valamely tagnak, illetve állandó meghívottnak egyéni érdekeltsége van az ülésen értékelt pályázatra
vonatkozóan, nem vehet részt annak értékelésében és a  szavazásban. A  PÉB tagjai, illetve az  állandó meghívott
képviselő nyilatkozatot tesznek az ülés előtt arról, hogy az értékelt pályázatokra vonatkozóan nincs érdekeltségük.
Akadályoztatása esetén a PÉB tag az érintettségre vonatkozó nyilatkozatát eredeti aláírt példányban a PÉB titkárságára
az ülés előtt köteles eljuttatni.
7. § (1) A pályázati határidőn belül, a pályázati felhívásnak megfelelően a VM-be beérkezett pályázatok elektronikus változatát
a  titkárság előzetes értékelés céljából haladéktalanul továbbítja a  bizottsági tagok, az  állandó meghívott, illetve
szükség szerint a  minisztériumi szakreferensek részére. A  pályázat egy nyomtatott példányát a  titkárság szükség
esetén betekintés céljából rendelkezésre bocsátja.
(2) A beérkezett pályázatokra vonatkozóan a PÉB tagjai az ülés összehívása előtt egymástól függetlenül szakterületükre
koncentrálva rövid, indokolással ellátott javaslatot tesznek a pályázat elfogadására vagy elutasítására és azt a titkárság
részére az ülést megelőzően legalább egy munkanappal nyomtatott és elektronikus formában megküldik. A titkárság
az értékelő lapokat összesíti, amelyek alapján javaslatot tesz az EU D4. Bizottsága által megadott szempontok szerinti
pályázatot minősítő pontszámokra.
(3) A PÉB ülését, a PÉB elnöke vagy meghatalmazottja, a pályázatok EU Bizottság felé történő továbbítására közösségi
rendeletekben meghatározott határidő előtt legalább 15 nappal hívja össze. Erről az érintetteket elektronikus úton
(e-mail) a PÉB titkárság tájékoztatja úgy, hogy a meghívót legalább 3 munkanappal az ülést megelőzően megküldi
az érintettek részére.
(4) A  beérkezett pályázatokat a  titkár röviden ismerteti a  tagokkal. Ezt követően a  PÉB elnöke felkéri az  illetékes
minisztériumi szakreferenseket és az állandó meghívottat szakvéleményük ismertetésére. A véleménynyilvánítások
után a PÉB tagok által megküldött állásfoglalások birtokában a pályázat(ok) pontszámos értékelését, illetve elfogadási
vagy elutasítási javaslatát a  titkár meghirdeti. A  PÉB elnöke szavazategyenlőség esetén saját hatáskörében dönt
az elfogadási vagy elutasítási javaslat tárgyában.
(5) A PÉB titkára a PÉB elnökén keresztül javaslatot tesz – a VM Szervezeti Működési Szabályzatában foglaltak szerint –
az illetékes minisztériumi vezető részére a pályázat EU Bizottság felé történő továbbítására vagy elutasítására.
(6) A  PÉB ülésről a  titkár emlékeztetőt készít, amelyet a  tagok, az  állandó meghívott, valamint az  MVH eljáró
igazgatóságának vezetője részére az  ülést követő 5 munkanapon belül megküld. Az  emlékeztetőnek – az  ülés
időpontjának és a résztvevők személyének kötelező feltüntetésén kívül – tartalmaznia kell a következő adatokat:
a) beérkezett pályázatok száma, címe;
b) egyes pályázatok rövid tartalma [pályázó megnevezése, az  érintett termékpálya, érintett piac (EU tagállam
vagy harmadik ország), EU valamint nemzeti támogatási igény];
c) több pályázat esetén a pályázatok rangsora;
d) elutasítási javaslat esetén az egyes pályázatok elutasításának oka.
(7) A  PÉB titkára a  PÉB javaslattevő döntése alapján ügyiratot készít és az  üléstől számított 5 napon belül megküldi
az illetékes minisztériumi vezető részére.
(8) A  VM Szervezeti Működési Szabályzatában foglaltak szerint az  illetékes minisztériumi vezető által jóváhagyott
pályázatot a  titkárság szolgálati úton haladéktalanul továbbítja az  EU Bizottság részére. A  tagállami döntésről
a titkárság a döntéshozataltól számított 5 napon belül értesíti a pályázót, valamint az MVH-t.
(9) Az Európai Bizottság – programok társfinanszírozásával kapcsolatos – döntéséről a titkárság 5 napon belül értesíti
a  pályázó szervezeteket és az  MVH-t. Pozitív bizottsági döntés esetén – a  szerződés megkötéséhez – a  titkárság
megküldi az MVH részére a jóváhagyott pályázatok eredeti példányát.
(10) Abban az esetben, ha a végrehajtó szervezet a pályázat benyújtásáig nem került kiválasztásra, a pályázó a végrehajtó
szervezetre és az annak kiválasztására vonatkozó – a pályázati felhívásban megjelölt – dokumentumokat, a pályázat
elfogadásáról szóló döntés meghozatalának közösségi jogszabályokban előírt határidő lejártától számított 45 napon
belül köteles a VM-hez benyújtani.
A végrehajtó szervezet kiválasztását a PÉB javaslata alapján a miniszter vagy illetékes minisztériumi vezető jóváhagyja
vagy elutasítja. A döntésről a titkárság – a vonatkozó dokumentumok megküldése mellett – értesíti az MVH illetékes
igazgatóságát, a Bizottságot és a pályázót.
8. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
26/2013. (VIII. 5.) KIM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján dr. Székely Lászlót – a 2013. július 20-ától
2014. január 19-éig terjedő időtartamra – a határokkal osztott természeti erőforrások fenntartható használatáért
felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a közigazgatási és igazságügyi miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
4. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 6/2013. (II. 12.) KIM utasítás.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
76/2015. (I. 30.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Barabás Gergelyt
2015. február 1. napjától 2018. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. január 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök