text:
1511/2017. (VIII. 14.) Korm. határozata az állami, kormányzati felhasználók vezetékes telefon igényeinek kormányzati célú hírközlési szolgáltató érdekkörében történő kiszolgálásáról.
A Kormány
 1. a) egyetért azzal, hogy a  központi államigazgatási szervek és területi szerveik, a  fővárosi és megyei kormány
hivatalok, az  állami fenntartásban, illetve tulajdonban álló egészségügyi intézmények, a  Kormány irányítása
vagy felügyelete alá tartozó közigazgatási hatósági jogkör gyakorlására feljogosított egyéb szervezetek
vagy személyek, valamint a  rendvédelmi szervek (a  továbbiakban együtt: szervek) számára – ide nem értve
az általuk működtetett hálózatokhoz kapcsolódó infokommunikációs környezet vonatkozásában az elkülönült
hírközlési tevékenység végzésére jogosult szervezeteket – nem nyilvános, helyhez kötött telefonszolgáltatást
a jövőben a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. (a továbbiakban: NISZ) nyújtson;
b) az a)  alponttal összhangban javasolja a  Nemzeti Média és Hírközlési Hatóság, az  Országos Bírósági Hivatal
és a bíróságok vezetőinek, hogy e szervek részére nem nyilvános, helyhez kötött telefonszolgáltatást a NISZ
nyújtson;
2. az 1. pont megvalósítása érdekében felhívja a belügyminisztert, hogy
a) tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy történjen meg a  jelenleg a  NISZ-hez már
egyirányú szolgáltatással csatlakozó szervek kétirányúsítása a  meglévő egyirányú intézményi kapcsolatok
kapacitásbővítésével úgy, hogy a  jelenlegi alközponti hálózati infrastruktúra nem vagy csak csekély
mértékben változzon;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2018. május 31.
b) az a) alpontban foglaltak megvalósításához szükséges jogszabály-módosításokról készítsen előterjesztést, és
azt nyújtsa be a Kormány részére;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal
c) az a)  alpontban foglaltak megvalósítását a  Miniszterelnökséget vezető miniszter, a  nemzeti fejlesztési
miniszter és a nemzetgazdasági miniszter bevonásával létrehozott munkacsoporton keresztül koordinálja;
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy
a) gondoskodjon a 2. pont a) alpontja szerinti fejlesztés megvalósításához a 2017. évben szükséges, legfeljebb
307 millió forint többletforrás biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló
2016.  évi XC. törvény 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
56. Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások fejezeti kezelésű előirányzat részére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében
b) a 2019-es költségvetés tervezése során figyelemmel legyen a  2.  pont a)  alpontja szerint megvalósított
kétirányúsításból származó megtakarításokra;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. május 31.
4. a) felhívja a  belügyminisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter, a  nemzeti fejlesztési miniszter
és a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával az  1.  pontban foglaltak megvalósítása érdekében a  2.  pont
a)  alpontja szerinti szervek körébe nem tartozó, legalább egyirányú csatlakozással nem rendelkező szervek
esetében készítsen előterjesztést az ezen szervek részére a NISZ által nyújtható nem nyilvános, helyhez kötött
telefonszolgáltatás kialakításának feltételeiről, üteméről, várható költségeiről, és terjessze azt a Kormány elé;
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. november 30.
b) felhívja a  minisztereket, hogy a  feladatkörüket érintően az  a)  alpontban foglalt előterjesztés előkészítése
érdekében működjenek együtt a  belügyminiszterrel és a  NISZ-szel, és az  a)  alpontban foglaltak
megvalósításához szükséges, a  belügyminiszter által meghatározott adatokat a  belügyminiszter részére
küldjék meg;
Felelős: valamennyi miniszter
Határidő: folyamatos, az adatok megküldése tekintetében 2017. október 1.
5. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter, a  nemzeti fejlesztési miniszter és
a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával készítsen előterjesztést az  1.  pontban megjelölt szervek részére
a  NISZ által nyújtható, önálló hálózattal rendelkező, kormányzati célú (nem nyilvános) mobil telefonszolgáltatás
létrehozásáról, annak előnyeiről, hátrányairól, lehetséges kockázatairól és költségvetési hatásairól.
Felelős: belügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. november 30.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
16/2013. (IV. 19.) NFM rendelete a bányaüzem felelős műszaki vezetőjének kijelöléséről.
A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 50/A. § (2) bekezdés p) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § g) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Bányaüzemi felelős műszaki vezetői vagy helyettesi (a továbbiakban együtt: bányaüzemi felelős műszaki vezető)
tevékenység folytatásához a  4.  §-ban meghatározott felsőfokú végzettségi szint és szakképzettség, valamint
az 5. §-ban meghatározott szakmai gyakorlat szükséges.
(2) Külszíni bányaüzemben bányaüzemi felelős műszaki vezetői tevékenységet az  a  személy is végezhet, aki a  4.  §
(2)  bekezdésében meghatározott középfokú végzettséggel és az  5.  § (1)  bekezdés d)  pontjában meghatározott
szakmai gyakorlattal rendelkezik.
2. § (1) Bányaüzemi felelős műszaki vezetői tevékenység végzésének engedélyezése iránti kérelmet a bányakapitánysághoz
kell benyújtani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tevékenység engedélyezését
a) sújtólégveszélyes föld alatti,
b) gázkitörés-veszélyes föld alatti,
c) az a) és b) pont alá nem tartozó föld alatti,
d) külszíni és
e) szénhidrogén
bányaüzemre lehet kérelmezni.
(3) A szénhidrogént kitermelő bányaüzem magában foglalja a szén-dioxid gáz bányászatot és a föld alatti gáztárolást is.
 (4) A bányaüzemi felelős műszaki vezető csak olyan, a (2) bekezdésben meghatározott típusú bányaüzemben végezhet
tevékenységet, amelyre engedéllyel rendelkezik.
 (5) Engedély több típusú bányaüzemre is adható, ha a  kérelemben megjelölt típusú bányaüzemre vonatkozóan
a  kérelmező eleget tesz a  tevékenység folytatásához szükséges feltételeknek. A  feltételek fennállását a  megjelölt
bányaüzemekre külön-külön kell vizsgálni.
(6) A bányakapitányság az engedélyest a határozat jogerőre emelkedésének napján nyilvántartásba veszi.
3. § (1) Az engedély iránti kérelem – a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényben
előírtakon túl – tartalmazza annak a 2. § (2) bekezdése szerinti bányaüzemnek a megnevezését, amelyre a kérelmet
benyújtó az engedély kiadását kéri.
(2) A kérelemhez csatolni kell:
a) a végzettséget igazoló oklevél vagy bizonyítvány másolatát,
b) a szakmai gyakorlatra vonatkozó igazolást, és
c) a kérelmező arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy nevének, címének, egyéb általa megadott elérhetőségének
és a bányaüzem megnevezésének a bányafelügyelet honlapján való közzétételéhez hozzájárul vagy nem járul
hozzá.
(3) A szakmai gyakorlatot közokirattal vagy teljes bizonyító erejű magánokirattal kell igazolni. Az igazolásnak tartalmaznia
kell:
a) a munkakör és a végzett tevékenység megnevezését,
b) a munkakörben eltöltött időtartamot, és
c) a foglalkoztató megnevezését, címét és cégszerű aláírását.
(4) Ha a  foglalkoztató jogutód nélkül megszűnt, a  gyakorlati idő a  munkavégzésre vonatkozó szerződéssel vagy
a  munkavégzés igazolására alkalmas egyéb dokumentummal – így különösen az  adott időszakra vonatkozó
munkakönyvvel vagy fizetési jegyzékkel – is igazolható.
(5) Szakmai gyakorlati időként a  szakmai képesítés megszerzését követő gyakorlati idő vehető figyelembe.
A munkavégzések során megszerzett gyakorlati időt együttesen kell figyelembe venni.
4. § (1) E rendelet alkalmazásában az adott típusú bányaüzemben történő felelős műszaki vezetői tevékenység végzéséhez
megfelelő felsőfokú szakképzettség
a) az egyetemi szintű alapképzési szakon szerzett
aa) bánya- és geotechnikai mérnök,
ab) előkészítés-technikai mérnök,
ac) műszaki földtudományi mérnök,
ad) gépészmérnök,
ae) villamosmérnök
végzettség,
b) a mesterképzésben, osztatlan képzésben vagy posztgraduális képzésben szerzett
ba) okleveles bánya- és geotechnika mérnök,
bb) okleveles előkészítés-technikai mérnök,
bc) okleveles olaj- és gázmérnök,
bd) okleveles hidrogeológus mérnök,
be) okleveles földtudományi mérnök,
bf ) okleveles gépészmérnök,
bg) okleveles villamosmérnök, valamint
bh) okleveles bányagépész mérnök
végzettség.
 (2) E rendelet alkalmazásában az adott típusú bányaüzemben történő felelős műszaki vezetői tevékenység végzéséhez
megfelelő középfokú szakképesítés
a) a bányaipari aknász-technikus,
b) a külszíni bányaipari technikus,
c) a geológus technikus,
d) a mélyművelési bányaipari technikus,
e) a bányagépész technikus,
f ) a bányagépész és villamos technikus,
g) a bányavillamossági technikus,
h) a gépész technikus,
i) a villamos ipari technikus,
j) az építőipari technikus, valamint
k) a mélyépítő technikus
végzettség.
5. § (1) Bányaüzemi felelős műszaki vezetői tevékenység folytatására jogosító engedélyt
a) sújtólégveszélyes föld alatti bányaüzemre
aa) a 4. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontja szerinti végzettséggel és legalább 5 éves szakmai gyakorlattal,
vagy
ab) a 4. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti végzettséggel és legalább 8 éves szakmai gyakorlattal,
b) gázkitörés-veszélyes föld alatti bányaüzemre
ba) a 4. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontja szerinti végzettséggel és legalább 5 éves szakmai gyakorlattal,
vagy
bb) a 4. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti végzettséggel és legalább 8 éves szakmai gyakorlattal,
c) a 2. § (2) bekezdés a) és b) pontja alá nem tartozó föld alatti bányaüzemre
ca) a 4. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontja szerinti végzettséggel és legalább 5 éves szakmai gyakorlattal,
vagy
cb) a 4. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti végzettséggel és legalább 8 éves szakmai gyakorlattal,
d) külszíni bányaüzemre
da) a 4. § (1) bekezdés b) pont ba)–bb) alpontja és bd)–bh) alpontja szerinti végzettséggel és legalább
2 éves szakmai gyakorlattal,
db) a 4.  § (1)  bekezdés a)  pont aa)–ae)  alpontja szerinti végzettséggel és legalább 3 éves szakmai
gyakorlattal, vagy
dc) a 4. § (2) bekezdés a)–k) pontja szerinti végzettséggel és legalább 3 éves szakmai gyakorlattal,
e) szénhidrogén bányaüzemre a 4. § (1) bekezdés b) pont bc) alpontja szerinti végzettséggel és legalább 3 éves
szakmai gyakorlattal
rendelkező személy kaphat. (2) Sújtólégveszélyes vagy gázkitörés-veszélyes bánya esetében szakmai gyakorlatként csak sújtólégveszélyes vagy
gázkitörés-veszélyes bányában szerzett gyakorlati idő vehető figyelembe.
6. § (1) A bányafelügyelet a bányaüzemi felelős műszaki vezetői tevékenységre jogosító engedélyt visszavonja, ha
a) a bányafelügyelet a bányaüzemi felelős műszaki vezetőt egy éven belül ismételten, vagy három éven belül
háromszor is bírsággal sújtotta,
b) a bányafelügyelet az engedély kiadását követően olyan körülményről szerez tudomást, amely a bányaüzemi
felelős műszaki vezetői tevékenység engedélyezését kizárja, vagy
c) a nyilvántartásból való törlését az engedélyes kéri.
(2) A bányafelügyelet
a) az (1)  bekezdésben meghatározott esetekben a  visszavonó határozat jogerőssé és végrehajthatóvá válását
követő napon, vagy
b) az engedélyes elhalálozása esetén az elhalálozás tényéről való tudomásszerzés napját követő napon
törli az engedélyest a felelős műszaki vezetői nyilvántartásból.
(3) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a bányaüzemi felelős műszaki vezetői tevékenységre jogosító engedély
visszavonásának jogerőssé és végrehajthatóvá válásától számított 3 évig a volt engedélyes részére új engedély nem
adható.
7. § (1) A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény szerinti nyilvántartásba bejegyzett bányaüzemi felelős műszaki vezetőket
a 2. § (2) bekezdése szerinti bányaüzem megnevezése és nyilvántartási szám szerint kell nyilvántartani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartási szám
a) sújtólégveszélyes föld alatti bányaüzem esetében „SFB” rövidítésből, kötőjelből és az engedély iktatószámából,
b) gázkitörés-veszélyes föld alatti bányaüzem esetében „GFB” rövidítésből, kötőjelből és az  engedély
iktatószámából,
c) a 2. § (2) bekezdés a) és b) pontja alá nem tartozó föld alatti bányaüzem esetében „FB” rövidítésből, kötőjelből
és az engedély iktatószámából,
d) külszíni bányaüzem esetében „KB” rövidítésből, kötőjelből és az engedély iktatószámából, vagy
e) szénhidrogén bányaüzem esetében „SzB” rövidítésből, kötőjelből és az engedély iktatószámából
áll.
(3) Az engedélyes köteles a  bányakapitányságnak 8 napon belül bejelenteni, ha a  nyilvántartott adataiban változás
következik be. A bejelentést követően a bányakapitányság a változást átvezeti a nyilvántartáson.
(4) A bányakapitányságok a bányaüzemi felelős műszaki vezetőre vonatkozó nyilvántartások adatait a Magyar Bányászati
és Földtani Hivatal (a továbbiakban: MBFH) részére megküldik. A felelős műszaki vezető hozzájárulása esetén az MBFH
honlapján közzéteszi a  felelős műszaki vezető nevét, címét, egyéb általa megadott elérhetőségét és a bányaüzem
megnevezését.
8. § (1) A bányavállalkozó bányaüzemi felelős műszaki vezetőként a bányakapitányság által nyilvántartásba vett engedélyest
foglalkoztathat. A bányavállalkozó a bányaüzemi felelős műszaki vezető vagy helyettes foglalkoztatását a munkavégzés
megkezdése előtt legalább 8 nappal korábban bejelenti a bányakapitányságnak.
(2) A bejelentés tartalmazza
a) a bányaüzemi felelős műszaki vezető nevét,
b) a bányaüzemi felelős műszaki vezetői nyilvántartási számát,
c) a bányaüzem megnevezését, és
d) a foglalkoztatási jogviszony létesítésére vonatkozó okirat másolatát.
9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
10. § Hatályát veszti a bányaüzem felelős műszaki vezetője és helyettese kijelölésének feltételeiről szóló 25/1994. (X. 14.)
IKM rendelet.
11. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9. és 10. cikkének való megfelelést szolgálja.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
444/2017. (XI. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Gálig Pétert
a 2017. december 1. napjától 2020. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. november 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2007. (III. 23.) OKM rendelete a 2007/2008. tanév rendjéről.
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
(a továbbiakban: közoktatásról szóló törvény) 94. §-a
(1) bekezdésének b) pontjában és a 99. §-a (4) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az oktatási és kulturális
miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – szakképzés tekintetében a szakképesítésért felelős miniszterekkel egyetértésben – a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed
a) fenntartóra való tekintet nélkül
aa) az általános iskolákra,
ab) a szakiskolákra,
ac) a gimnáziumokra, a szakközépiskolákra (a továb
biakban együtt: középiskola),
ad) az alapfokú művészetoktatási intézményekre,
ae) a gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézmé
nyekre [a továbbiakban az aa)–ae) pont alattiak együtt:
iskola],
af) a diákotthonokra és kollégiumokra (a továbbiakban: kollégium),
ag) a többcélú intézményekre [a továbbiakban az
a) pont alattiak együtt: nevelési-oktatási intézmény];
b) az országos közoktatási értékelési és vizsgaközpontként eljáró Oktatási Hivatalra (a továbbiakban: Hivatal);
c) a tanulókra és az iskolákba jelentkezőkre;
d) a pedagógusokra;
e) a nevelő és oktató munkát végző más szakemberekre
és a nem pedagógus-munkakört betöltőkre;
f) a tanulók és jelentkezők szüleire, gyámjára (a továb
biakban együtt: szülő). (2) E rendelet alkalmazásában:
a) gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézmény: a fo
gyatékosság típusának megfelelően létrehozott általános iskola, középiskola, szakiskola, speciális szakiskola, készségfejlesztő speciális szakiskola, előkészítő szakiskola, kollégium, illetve iskolai, kollégiumi tagozat, osztály, csoport,
b) többcélú intézmény: az egységes iskola, az összetett
iskola, a közös igazgatású közoktatási intézmény, továbbá
az általános művelődési központ, ha iskolai vagy kollégiumi feladatot lát el.
A tanév, a szorgalmi idő (tanítási év) 2. §
(1) A nevelési-oktatási intézményekben a munkát a tanév, ezen belül a szorgalmi idő, tanítási év (a továbbiakban:
szorgalmi idő) keretei között kell megszervezni. Az első és
az utolsó tanítási nap által meghatározott időszak a szorgalmi idő. A szorgalmi idő áll rendelkezésre egy iskolai
évfolyam követelményeinek oktatásához, elsajátításához.
A szorgalmi idő első napja a tanév első napja.
(2) A 2007/2008. tanévben a szorgalmi idő első tanítási
napja – ha e rendelet másképp nem rendelkezik – 2007.
szeptember 3. (hétfő) és utolsó tanítási napja 2008. június
13. (péntek). A tanítási napok száma – ha e rendelet másképp nem rendelkezik – száznyolcvanegy nap. A nappali
oktatás munkarendje szerint működő szakiskolában és középiskolában a tanítási napok száma száznyolcvan nap.
(3) Az iskola utolsó, befejező évfolyamán az utolsó tanítási nap
a) középiskolákban és a szakiskolákban – a b)–c) pontban meghatározott kivétellel – 2008. április 30.,
b) az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium fenntartásában lévő szakközépiskolákban 2008. május 30., a
Honvédelmi Minisztérium fenntartásában lévő szakképző
iskolákban 2008. június 6.,
c) szakiskolákban, szakközépiskolákban másfél, két és
fél éves képzésben tanulók részére 2008. január 18.
(4) Az alapfokú művészetoktatási intézményekben és a
felnőttoktatásban a szorgalmi idő első és utolsó napját – a
szorgalmi idő első és utolsó hetének keretében – az igazgató határozza meg.
(5) A szakközépiskola és a szakiskola a szakképzési évfolyamon a szorgalmi időt február első hetében is megkezdheti, amennyiben a 37/2003. (XII. 27.) OM rendelet,
illetve az 1/2006. (II. 17.) OM rendelet mellékleteként kiadott Országos Képzési Jegyzékről szóló rendelkezés
(a továbbiakban: OKJ) a képzési időt nem teljes évfolyamban határozza meg, vagy egyéb ok miatt az iskola a szakképző évfolyamot keresztféléves oktatás keretében kívánja megszervezni. A szorgalmi idő első és utolsó napját az
iskola igazgatója állapítja meg úgy, hogy a tanítási napok
száma a (2) bekezdésben foglaltaknak megfeleljen.
(6) Az iskola igazgatója határozza meg a szorgalmi idő
első és utolsó napját, ha a sajátos nevelési igényű tanuló az
évfolyam követelményeit egy szorgalmi időnél hosszabb
idő alatt teljesíti.
(7) A szorgalmi idő első féléve 2008. január 18-ig tart.
Az iskolák 2008. január 25-ig értesítik a tanulókat, illetőleg a kiskorú tanulók szüleit az első félévben elért tanul
mányi eredményekről. A (4)–(6) bekezdésben meghatározott esetben az első félév utolsó napját az igazgató állapítja
meg. Az értesítést ettől a naptól számított hét napon belül
kell megküldeni.
(8) Az első és a második félév (a szorgalmi idő utolsó
napja) lezárását követő tizenöt napon belül az iskoláknak
nevelőtestületi értekezleten el kell végezniük a pedagógiai
munka elemzését, értékelését, hatékonyságának vizsgálatát. A nevelőtestületi értekezletről készített jegyzőkönyvet
meg kell küldeni – tájékoztatás céljából – az iskolaszéknek
és a fenntartónak.
Tanítási szünet a szorgalmi időben,
a tanítás nélküli munkanapok
3. § A szorgalmi idő alatt a nevelőtestület a tanév helyi
rendjében meghatározott pedagógiai célra öt – a nappali
oktatás munkarendje szerint működő gimnáziumban és
szakközépiskolában hat – munkanapot tanítás nélküli
munkanapként használhat fel, amelyből egy tanítás nélküli munkanap programjáról a nevelőtestület véleményének kikérésével az iskolai diákönkormányzat jogosult dönteni.
4. § (1) Az őszi szünet 2007. október 29-től október 31-ig
tart. A szünet előtti utolsó tanítási nap október 27.
(szombat), a szünet utáni első tanítási nap november 5.
(hétfő).
(2) A téli szünet 2007. december 22-től 2008. január
2-ig tart. A szünet előtti utolsó tanítási nap 2007. december
21. (péntek), a szünet utáni első tanítási nap 2008. január 3.
(csütörtök).
(3) A tavaszi szünet 2008. március 21-től március
25-ig tart. A szünet előtti utolsó tanítási nap március 20.
(csütörtök), a szünet utáni első tanítási nap március 26.
(szerda).
(4) Az iskola az (1)–(3) bekezdésben meghatározott
szünetek mellett – a szorgalmi idő kezdő és befejező napjának változatlanul hagyásával – más időpontban is adhat
a tanulóknak szünetet, illetőleg a szünetek kezdő és befejező napját módosíthatja, ha a – közoktatásról szóló törvény
52. §-ának (16) bekezdésében meghatározottak megtartásával – heti pihenőnapon tartott tanítási nappal ehhez a
szükséges feltételeket megteremti.
(5) A nemzeti és etnikai kisebbségi oktatásban részt
vevő iskolák az (1)–(2) bekezdésben meghatározott időpontoktól eltérhetnek, illetve a (4) bekezdésben meghatározottak szerint a tanulók részére szünetet adhatnak, ha azt
a nemzetiségi hagyományok vagy az anyanemzet hagyományai indokolják.
(6) Az (1)–(5) bekezdésben szabályozott szünetek napjain, ha azok munkanapra esnek, az iskolának – szükség
esetén – gondoskodnia kell a tanulók felügyeletéről. A felügyelet megszervezéséről több iskola közösen is gondoskodhat.
A vizsgák rendje 5. § (1) A középiskolai érettségi vizsgákat, a szakközépiskolai és a szakiskolai szakmai vizsgákat az 1. számú mellékletben foglaltak szerint kell megtartani.
(2) Az alapfokú művészetoktatási intézményekben a
szorgalmi idő utolsó három hetében lehet vizsgát szervezni. A vizsga időpontját az iskola igazgatója határozza meg.
(3) Az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról
szóló 100/1997. (VI. 13.) Korm. rendeletben meghatározott feladatok végrehajtásának részletes szabályait, ezen
belül az okmányirodák kijelöléséről és illetékességi területéről szóló kormányrendeletben meghatározott körzetközponti feladatokat ellátó települési (fővárosi, kerületi) önkormányzat jegyzőjének (a továbbiakban: körzetközponti
jegyző), valamint a vizsgabizottságot működtető intézmény (a továbbiakban: vizsgaszervező iskola) megbízottjának az írásbeli érettségi vizsga lebonyolításával kapcsolatos feladatait a 4. számú melléklet tartalmazza. A körzetközponti jegyző számára meghatározott feladatokat a középiskola székhelyén történő vizsgaszervezés esetén a
székhely szerint, a középiskola telephelyén történő vizsgaszervezés esetén a telephely szerint illetékes körzetközponti jegyző látja el.
A felvételi eljárás és a beiratkozás 6. §
A tanköteles tanulók általános iskolába történő beíratásának, a középfokú iskolába történő felvételi eljárásának
és beiratkozásának rendjét külön jogszabályok, a középfokú iskolai felvételi eljárás lebonyolításának ütemezését
e rendelet 3. számú melléklete tartalmazza.
A tanulmányi versenyek 7. § (1) A 2. számú melléklet tartalmazza azoknak a tanulmányi versenyeknek a jegyzékét, amelyeket az Oktatási
és Kulturális Minisztérium hirdet meg az iskolák részére,
illetve amelyeket pályáztatás nélkül anyagilag és szakmailag támogat.
(2) Az iskola a munkatervében határozza meg azokat
a tanulmányi versenyeket, amelyekre felkészíti a tanulókat.
(3) Az iskola a jegyzékben nem szereplő tanulmányi
versenyre történő felkészítést akkor építheti be a munkatervébe, ha azzal az iskolaszék, iskolaszék hiányában az
iskolai szülői szervezet és az iskolai diákönkormányzat
egyetért.
(4) A szakképzés tanulmányi versenyei tekintetében az
(1) és (3) bekezdésben foglaltakat azzal az eltéréssel kell
alkalmazni, hogy a szakképesítésért felelős miniszter az
általa kiírt szakmai tanulmányi versenyre vonatkozó felhívást 2007. november 30-ig közvetlenül küldi meg az Oktatási Közlöny részére közzététel céljából.
Országos mérés, értékelés elrendelése 8. § (1) A közoktatásról szóló törvény 99. §-ának (4) és
(5) bekezdése alapján a 2007/2008. tanévben országos mérés, értékelés keretében kell megvizsgálni az anyanyelvi és
a matematikai alapkészségek fejlődését a negyedik, a hatodik, a nyolcadik és tizedik évfolyamon valamennyi tanulóra kiterjedően.
(2) A közoktatásról szóló törvény 95. § (1) bekezdésének p) pontja alapján a 2007/2008. tanévben országos mérés, értékelés keretében kell elvégezni a kisebbségi nyelvismeret alapozó mérését a kétnyelvű és anyanyelvű nemzetiségi iskolák negyedik évfolyamán. A hatodik, nyolcadik és tizedik évfolyamon a matematikai alapkészségek
vizsgálatához szükséges mérőeszközt az adott kisebbség
nyelvén is rendelkezésre kell bocsátani azokban az iskolákban, ahol a matematika tantárgyat az adott kisebbség
nyelvén oktatják.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott méréseket,
értékeléseket a Hivatal szervezi meg az országos szakértői
névjegyzékben szereplő szakértők bevonásával 2008. május 28-án. A mérés napja tanítási napnak minősül, melyet
az érintett tanulók a mérésben való részvétellel teljesítenek. További kötelező tanórai foglalkozás számukra nem
szervezhető. A méréshez szükséges adatokat az érintett nevelési-oktatási intézmények a Hivatal részére 2007. december 14-ig küldik meg, a Hivatal által meghatározott
módon.
(4) A Hivatal 2009. február 28-ig országos, intézményi
és fenntartói szintű elemzéseket készít, majd megküldi az
intézményi szintű elemzéseket az intézmények vezetőinek, az intézményi és a fenntartói szintű elemzéseket a
fenntartóknak, az országos elemzést pedig az Oktatási és
Kulturális Minisztériumnak. Az Oktatási és Kulturális
Minisztérium az országos elemzést – tájékoztatás céljából – megküldi a Közoktatás-politikai Tanácsnak és az
Országos Köznevelési Tanácsnak, továbbá azt 2009. május 30-ig nyilvánosságra hozza.
(5) A tanuló eltérő ütemű fejlődéséből, fejlesztési szükségleteiből fakadó egyéni hátrányoknak a csökkentése, továbbá az alapkészségek sikeres megalapozása és kibontakoztatása érdekében az általános iskolák igazgatói 2007.
október 15-ig felmérik azon első évfolyamos tanulóik körét, akiknél az óvodai jelzések, illetve a tanév kezdete óta
szerzett tapasztalatok alapján az alapkészségek fejlesztését hangsúlyosabban kell a későbbiekben támogatni, és
ezért az osztálytanító indokoltnak látja az azt elősegítő pedagógiai tevékenység megalapozásához a Diagnosztikus
fejlődésvizsgáló rendszer alkalmazását. Az igazgatók
2007. október 31-ig – a Hivatal által közzétett formanyomtatvány alkalmazásával – jelentik a Hivatal regionális
igazgatóságainak az érintett tanulók létszámát. Az e bekezdésben meghatározott vizsgálatokat az iskoláknak a
kiválasztott tanulókkal 2007. december 14-ig kell elvégezniük.
(6) A 2007/2008. tanévben a Hivatal szakmai vizsgálatot bonyolít le azokban a kistérségekben, amelyekben a sajátos nevelési igényű tanulók aránya az országos átlagot
jelentősen meghaladja.
Záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) 2007. augusztus 31-én hatályát veszti a 2005/2006.
tanév rendjéről szóló 11/2005. (IV. 8.) OM rendelet, a
2006/2007. tanév rendjéről szóló 4/2006. (II. 24.) OM rendelet 1–7. §-a, 8. §-ának (2), (4) bekezdése és 1–4. számú
melléklete, továbbá az egyes közoktatási tárgyú jogszabályok módosításáról szóló 20/2006. (V. 5.) OM rendelet
4. §-a, valamint a 2006/2007. tanév rendjéről szóló
4/2006. (II. 24.) OM rendelet módosításáról rendelkező
3/2006. (VII. 24.) OKM rendelet és 15/2006. (XII. 26.)
OKM rendelet.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter