text:
129/2012. (V. 30.) KE határozata államtitkárok kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
dr. Győri Tibort és Szijjártó Pétert 2012. június 2-ai hatállyal a Miniszterelnökség államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2012. május 25. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1100/2015. (III. 5.) Korm. határozata az „ETCS L2 fedélzeti berendezés felszerelése 10 db Taurus villamos mozdonyra” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz 2014. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány
 1. egyetért az „ETCS L2 fedélzeti berendezés felszerelése 10 db Taurus villamos mozdonyra” című projektjavaslattal
(a továbbiakban: projektjavaslat) az 1. melléklet szerint,
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projektjavaslatnak az  Európai Hálózatfinanszírozási
Eszköz 2014. évi pályázati kiírására történő benyújtásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2018. LXXXIX. törvény az oktatási nyilvántartásról.
Az Országgyűlés a  nemzeti köznevelésről és a  nemzeti felsőoktatásról szóló törvényben meghatározott személyes adatot
tartalmazó ágazati nyilvántartások működési hatékonyságának, ezen keresztül a művelődéshez való alapjog elősegítése céljából
a következő törvényt alkotja:
1. Az oktatási nyilvántartás 1. § (1) A  közneveléssel, felsőoktatással, nyelvvizsgáztatással kapcsolatos állami hatáskörök gyakorlásához,
a nemzetgazdasági szintű tervezéshez, a köznevelésben, felsőoktatásban, nyelvvizsgáztatásban részt vevők jogainak
gyakorlásához és kötelezettségeinek teljesítéséhez, az  adatbiztonság biztosításához szükséges adatokat központi
nyilvántartásban (a továbbiakban: oktatási nyilvántartás) kell kezelni.
(2) Az oktatási nyilvántartás elektronikus formában létrehozott közhiteles nyilvántartás, amelynek célja
a) a  természetes személy oktatási nyilvántartásban kezelt 2.  § szerinti személyes adatainak azonosítás,
ellenőrzés, az  adat pontosítása, időszerűségének biztosítása céljából való megfeleltetése az  adatokat
nyilvántartó szerv adataival;
b) a  szakrendszeri nyilvántartások ágazati működtetése, ennek keretében a  szakrendszeri nyilvántartásokban
kezelt – törvény eltérő rendelkezése hiányában – az oktatási azonosító szám útján megszemélyesített
ba) adatok elektronikus ügyintézés szerinti egységes adatszolgáltatásának, információátadásának
megteremtése,
bb) adatoknak – személyes azonosításra alkalmatlan módon – megvalósuló összekötése, rendszerezése;
bc) adatok statisztikai célú, tudományos kutatás céljára történő felhasználása.
2. § Az oktatási nyilvántartás működéséért felelős szerv az oktatási nyilvántartásban az 1. § (1) bekezdése szerinti célból
a természetes személy alábbi adatait kezeli:
a) viselt név,
b) születési név,
c) anyja születési neve,
d) születési hely,
e) születési idő,
f ) állampolgárság(ok),
g) nem,
h) lakcímadatok,
i) külföldi állampolgár esetén a szálláshely adatai,
j) külföldi állampolgár esetén a Magyarország területén való tartózkodás jogcíme,
k) a személyiadat- és lakcímnyilvántartásból kikerülés időpontja és oka,
l) oktatási azonosító szám,
m) az azonosításhoz szükséges kapcsolati kódok,
n) a szakrendszerek 1–6. mellékletben meghatározott adatai.
A törvényt az Országgyűlés a 2018. november 27-i űlésnapján fogadta el.
3. § (1) Az  oktatási nyilvántartás működéséért felelős szerv az  oktatási nyilvántartásban az  1.  § (2)  bekezdés a)  pontja
szerinti azonosítás céljából a természetes személy alábbi adatait kezeli:
a) adóazonosító jel vagy
b) társadalombiztosítási azonosító jel vagy
c) személyazonosító okmány száma.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatok a sikeres azonosításig kezelhetők.
 (3) Az oktatási nyilvántartás működéséért felelős szerv a nyilvántartott személyek 2. § a)–h) és l) pontja szerinti adatairól
– azonosítás, ellenőrzés és pontosítás céljából – térítésmentesen, elektronikus úton adatot igényel a személyiadatés lakcímnyilvántartást kezelő szervtől.
(4) Az oktatási nyilvántartás működéséért felelős szerv a 2. § a)–e) pontjában meghatározott adatokról adategyeztetés
céljából az összerendelési nyilvántartáson keresztül adatot igényel a személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási
módokról és az azonosító kódok használatáról szóló 1996. évi XX. törvény 10/A. § (2) bekezdése szerinti azonosítók
képzésére jogosult adatkezelőktől.
4. § (1) Az oktatási nyilvántartás szakrendszeri nyilvántartásai:
a) a köznevelés információs rendszere,
b) a pedagógiai szakszolgálatok által alkalmazott integrált nyomon követő rendszer,
c) a felsőoktatási információs rendszer,
d) az oktatási igazolványok intézményi adminisztrációs rendszere,
e) a magyar állami ösztöndíj feltételei teljesítésének nyilvántartása,
f ) a nyelvvizsgák nyelvvizsga-anyakönyveinek nyilvántartása.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti szakrendszer személyes adatokat tartalmazó alrendszerei:
a) gyermek-, illetve tanulói nyilvántartás (a továbbiakban együtt: tanulói nyilvántartás);
b) pedagógus-munkakörben foglalkoztatottak, nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben
foglalkoztatottak, pedagógiai előadó vagy pedagógiai szakértő munkakörben foglalkoztatottak és
óraadóként foglalkoztatottak nyilvántartása (a továbbiakban együtt: alkalmazotti nyilvántartás);
c) a középfokú felvételi eljárás megszervezéséhez szükséges adatok nyilvántartása;
d) a kétszintű érettségi vizsga adminisztrációs rendszere;
e) az  érettségi bizonyítványokról, tanúsítványokról és törzslapkivonatokról vezetett központi érettségi
nyilvántartás;
f ) a  tanulói teljesítménymérések megszervezéséhez szükséges adatok, valamint az  országos mérési
eredmények nyilvántartása;
g) az országos köznevelési szakértői névjegyzék;
h) az országos érettségi vizsgaelnöki névjegyzék;
i) a köznevelési szaktanácsadói névjegyzék;
j) a pedagógus-továbbképzési nyilvántartás;
k) az országos pedagógiai-szakmai ellenőrzési nyilvántartás;
l) a pedagógusminősítési nyilvántartás;
m) az oktatási nyilvántartás működéséért felelős szerv feladatkörébe tartozó tanulmányi és művészeti versenyek
nyilvántartása.
 (3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti szakrendszer személyes adatokat tartalmazó alrendszerei:
a) a felsőoktatási intézménytörzs;
b) a felsőoktatási alkalmazotti személyi törzs;
c) a felsőoktatási felvételi alrendszer;
d) a hallgatói személyi törzs.
(4) Az (1) bekezdés szerinti szakrendszerek további, jogszabályban meghatározott, személyes adatokat nem tartalmazó
alrendszereket, alkalmazásokat tartalmazhatnak.
(5) Az  oktatási nyilvántartás egyes szakrendszere, alrendszere személyes adatai célhoz kötötten egymás között
átadhatók.
(6) A  köznevelés információs rendszere személyes adatokat kezelő alrendszerei az  1.  melléklet szerinti személyes
adatokat tartalmazzák.
(7) A pedagógiai szakszolgálatok által alkalmazott integrált nyomon követő rendszer a 2. melléklet szerinti személyes
adatokat tartalmazza.
(8) A felsőoktatási információs rendszer a 3. melléklet szerinti személyes adatokat tartalmazza.
(9) Az  oktatási igazolványok intézményi adminisztrációs rendszere a  4.  melléklet szerinti személyes adatokat
tartalmazza.
(10) A  magyar állami ösztöndíj feltételei teljesítésének nyilvántartása az  5.  melléklet szerinti személyes adatokat
tartalmazza.
(11) A nyelvvizsgák nyelvvizsga-anyakönyveinek nyilvántartása a 6. melléklet szerinti személyes adatokat tartalmazza.
5. § (1) A természetes személynek egy oktatási azonosító száma lehet.
 (2) Az  oktatási nyilvántartás működéséért felelős szerv oktatási azonosító számot ad annak az  oktatási azonosító
számmal még nem rendelkező természetes személynek,
 1. aki óvodai jogviszonyban áll,
 2. aki tanulói jogviszonyban áll,
 3. aki pedagógiai szakszolgálati ellátásban részesül,
 4. aki részt vesz a középfokú felvételi eljárásban,
 5. aki részt vesz a kétszintű érettségi eljárásban,
 6. akit nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben alkalmaznak,
 7. aki pedagógus-munkakörben foglalkoztatott,
 8. akit pedagógiai előadó vagy pedagógiai szakértő munkakörben alkalmaznak,
 9. akit köznevelési intézmény óraadóként foglalkoztat,
10. aki szerepel az  Országos érettségi vizsgaelnöki névjegyzéken, az  Országos szakértői névjegyzéken, illetve
az Országos szaktanácsadói névjegyzéken,
11. aki a központi felsőoktatási felvételi eljárásban felsőoktatási intézménybe jelentkezik,
12. aki hallgatói, doktorjelölti jogviszonyban áll,
13. aki felsőoktatási intézményben oktató, kutató, tanári munkakörben foglalkoztatott,
14. akit felsőoktatási intézmény oktatási tevékenység ellátására megbízási jogviszonyban foglalkoztat,
15. aki részére oktatási igazolvány kerül kibocsátásra,
16. aki szerepel a nyelvvizsgák nyelvvizsga-anyakönyveinek nyilvántartásában.
6. § (1) A  köznevelési és felsőoktatási feladatokat ellátó intézmény, a  jegyző, a  közneveléssel és felsőoktatással
összefüggő igazgatási, ellenőrzési tevékenységet végző közigazgatási szerv és az  e  törvényben meghatározott
feladatok végrehajtásában közreműködő intézményfenntartók, intézmények adatokat szolgáltatnak az  oktatási
nyilvántartásba.
(2) A 4. § (2) bekezdés j) pontja szerinti pedagógus-továbbképzési nyilvántartás alrendszer részére továbbá
a) a  pedagógus-továbbképzés szervezője szolgáltatja az  1.  melléklet X. alcím 2.  pont b), d), valamint
f )–h) alpontjában felsorolt adatokat, amely adatokat az adatszolgáltatási kötelezettsége teljesítése érdekében
nyilvántartja;
b) a köznevelési intézmény vezetője szolgáltatja az 1. melléklet X. alcím 2. pont e) és l) alpontja szerinti adatokat.
 (3) A felvételi kérelmek elbírálásához a 4. § (3) bekezdés c) pontja szerinti felsőoktatási felvételi alrendszer részére
a) az  egységes szociális nyilvántartással kapcsolatos adatfeldolgozási feladatokat ellátó szerv szolgáltatja
a gyermekgondozást segítő ellátás igénybevételére vonatkozó adatokat;
b) az egészségbiztosítási szerv szolgáltatja a gyermekgondozási díj igénybevételére vonatkozó adatokat;
c) az idegenrendészeti hatóság szolgáltatja a 3. melléklet III. alcím 3. pontja szerinti adatot.
(4) A 4. § (3) bekezdés d) pontja szerinti hallgatói személyi törzs alrendszer részére továbbá
a) a Diákhitel Központ szolgáltatja a 3. melléklet IV. alcím 23. pontja szerinti adatot,
b) a Tempus Közalapítvány szolgáltatja az általa kezelt, a 3. melléklet IV. alcím 8. és 21. pontja szerinti adatot,
c) a Klebelsberg Központ szolgáltatja az általa kezelt, a 3. melléklet IV. alcím 21. pontja szerinti adatot.
(5) Az oktatási nyilvántartás működéséért felelős szerv a 4. § (1) bekezdés e) pontja szerinti, a magyar állami ösztöndíj
feltételei teljesítésének nyilvántartása szakrendszer 5.  melléklet szerinti adataiban történő változások követése,
ellenőrzése céljából történő adatigényléshez az állami foglalkoztatási szervnek, a kincstárnak, a gyermekgondozást
segítő ellátás, a csecsemőgondozási díj és a gyermekgondozási díj nyilvántartásáért felelős szervnek, az anyakönyvi
nyilvántartás központi nyilvántartó szervének, a  családtámogatási ügyben eljáró hatóságnak, a  megváltozott
munkaképességű személyek ellátásaival kapcsolatos eljárások lefolytatásért felelős rehabilitációs hatóságnak és
az adóhatóságnak megküldheti a nyilvántartott személyek adatait, ez alapján
a) az állami foglalkoztatási szerv a  (volt) magyar állami ösztöndíjas hallgatónak a  foglalkoztatás elősegítéséről
és a  munkanélküliek ellátásáról szóló törvényben meghatározott álláskeresőként történő nyilvántartásba
vételére, valamint az álláskeresőként eltöltött időtartamra,
b) a kincstár a gyermekgondozást segítő ellátásnak, a csecsemőgondozási díjnak és a gyermekgondozási díjnak
a (volt) magyar állami ösztöndíjas hallgató részére történő folyósítás időtartamára,
c) az  adóhatóság a  (volt) magyar állami ösztöndíjas hallgatónak hazai munkaviszony(ok) létesítésére és
időtartamára,
d) az  anyakönyvi nyilvántartás központi nyilvántartó szervétől a  (volt) magyar állami ösztöndíjas hallgató
gyermekének születési anyakönyvi kivonatára,
e) a  családtámogatási ügyben eljáró hatóság a  tartós betegség megállapításához szükséges, a  fővárosi és
megyei kormányhivatalnak vagy jogelődjének a  tartós betegségre tekintettel megállapított magasabb
összegű családi pótlék megállapításáról szóló határozatára, vagy ennek folyósításáról kiadott igazolására,
vagy a  tartós betegséget megállapító, a  magasabb összegű családi pótlék igénybevételéhez szükséges
érvényes és hatályos szakvéleményére, szakhatósági állásfoglalására; a  családok támogatásáról szóló
1998.  évi LXXXIV.  törvény 4.  § f )  pont fb)  alpontja szerinti állapotra, illetve a  magasabb összegű családi
pótlékra jogosultság tartós betegségére tekintettel való igazolására,
f ) a  megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival kapcsolatos eljárások lefolytatásért felelős
rehabilitációs hatóság az  egészségi állapot minősítésének eredményéről érvényes és hatályos szakhatósági
állásfoglalásra, szakvéleményre, bizottsági állásfoglalásra, határozatra vagy hatósági bizonyítványra;
a  megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011.  évi
CXCI. törvény 2. § (1) bekezdése szerinti állapot igazolására
vonatkozóan kért nyilvántartott adatokat átadja a magyar állami ösztöndíj feltételei teljesítésének nyilvántartásáért
felelős szervnek.
7. § (1) A tanulói nyilvántartásból személyes adat – az érintetten kívül –
a) a tanulói jogviszonyhoz kapcsolódó juttatás jogszerű igénybevételének megállapítása céljából továbbítható
a szolgáltatást nyújtó vagy az igénybevétel jogosságának ellenőrzésére hivatott részére;
b) a  tanuló nevelési-oktatási intézményének megállapítása, a  tanítási napon a  tanítási órától vagy az  iskola
által szervezett kötelező foglalkozástól való távolmaradás jogszerűségének ellenőrzése, valamint a nevelésioktatási intézménnyel és a  tanuló szülőjével, törvényes képviselőjével való kapcsolatfelvétel céljából
a  2.  § a)–g)  pontjában foglalt adatok, valamint az  1.  melléklet I. alcím c)–f ) és h)  pontjában foglalt adatok
a rendőrség részére továbbíthatók.
(2) Az oktatási nyilvántartás 2. § a)–f ), h)–j) pontjában foglalt adatok továbbíthatók
a) az  óvodai nevelésben részvételre kötelezett gyermek esetében a  jegyző részére, abból a  célból, hogy
gondoskodjon az óvodai nevelésben részvételre kötelezettek nyilvántartásáról, továbbá
b) a  tanköteles gyermek, tanuló esetében a  köznevelési feladatot ellátó hatóság részére, abból a  célból, hogy
gondoskodjon a tankötelesek nyilvántartásáról.
 (3) A tanulói nyilvántartás adataihoz az oktatási nyilvántartás működéséért felelős szerv a köznevelési feladatokat ellátó
hatóság részére a feladatellátásához szükséges adatok tekintetében közvetlen hozzáférést biztosít.
 (4) A  tanulói nyilvántartásban nyilvántartott adatok továbbíthatók adategyeztetés céljából annak a  köznevelési
intézménynek, amellyel a  gyermek, tanuló jogviszonyban áll, és amely az  oktatásért felelős miniszter által
jóváhagyott iskolaadminisztrációs rendszert használ.
(5) A  társadalombiztosítási azonosító jel hitelességét az  országos egészségbiztosítási szerv nyilvántartásával
elektronikus úton kell megfeleltetni.
(6) Az  alkalmazotti nyilvántartásból személyes adat – az  érintetten kívül – az  egyes, a  foglalkoztatáshoz kapcsolódó
juttatások jogszerű igénybevételének megállapítása céljából, a  szolgáltatást nyújtó vagy az  igénybevétel
jogosságának ellenőrzésére hivatott részére továbbítható.
(7) Az alkalmazotti nyilvántartás adataihoz az oktatási nyilvántartás működéséért felelős szerv a köznevelési feladatokat
ellátó hatóság részére a feladatellátásához szükséges adatok tekintetében közvetlen hozzáférést biztosít.
(8) Az alkalmazotti nyilvántartásban nyilvántartott adatok továbbíthatók adategyeztetés céljából annak a köznevelési
intézménynek, amellyel az  alkalmazott, óraadó jogviszonyban áll, és amely az  oktatásért felelős miniszter által
jóváhagyott iskolaadminisztrációs rendszert használ.
(9) Az  oktatási nyilvántartás működéséért felelős szerv a  középfokú felvételi eljárás megszervezéséhez szükséges
adatok nyilvántartásából a  középfokú felvételi eljárásban részt vevő középfokú iskoláknak, a  központi írásbeli
felvételi vizsgákat szervező középiskoláknak továbbítja az érintett tanulók nyilvántartott adatait.
(10) A  személyazonosításra alkalmas adatokat az  oktatási nyilvántartás működéséért felelős szerv a  középfokú
felvételi eljárás lezárását követően legkésőbb az  adott év szeptember 15-éig törli a  középfokú felvételi eljárás
megszervezéséhez szükséges adatok nyilvántartásából.
(11) Az oktatási nyilvántartás működéséért felelős szerv A kétszintű érettségi vizsga adminisztrációs rendszerében kezelt
adatokat a vizsgaidőszakot követő tanév végéig kezeli.
(12) A  Pedagógus-továbbképzési nyilvántartásból – az  érintetten kívül – személyes adat a  pedagógiai-szakmai
szolgáltatást nyújtó részére továbbítható.
(13) Az  Országos pedagógiai-szakmai ellenőrzési nyilvántartásból személyes adat – az  érintetten kívül – az  országos
pedagógiai-szakmai ellenőrzések lefolytatása céljából, az  alkalmazott intézményvezetőjének, munkáltatójának,
az érintettet foglalkoztató köznevelési intézmény fenntartójának, valamint az ellenőrzést végző szakértők számára
továbbítható.
(14) A  Pedagógusminősítési nyilvántartásból személyes adat – a  minősítő vizsgán, a  minősítési eljárásban
érintett pedagóguson kívül – a  minősítő vizsga, minősítési eljárás lefolytatása céljából, az  alkalmazott
intézményvezetőjének, munkáltatójának, az érintettet foglalkoztató köznevelési intézmény fenntartójának, valamint
az ellenőrzést végző szakértők számára továbbítható.
(15) A  személyes adatokat A  pedagógiai szakszolgálatok által alkalmazott integrált nyomon követő rendszerből
(a  továbbiakban: INYR) az  adatkezelő a  pedagógiai szakszolgálati intézmény ellátásának utolsó igénybevételétől
számított húsz év elteltével törli a nyilvántartásból.
(16) A  Felsőoktatási alkalmazotti személyi törzsből továbbítható – az  érintetten kívül – a  fenntartónak a  fenntartói
jogok gyakorlásához szükséges valamennyi adat; a  Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottságnak a  szakértői
tevékenyég ellátásához szükséges valamennyi adat; a  felsőoktatási intézménynek az  alkalmazottjával kapcsolatos
adatok.
(17) A  Felsőoktatási felvételi alrendszerből a  felsőoktatási intézménynek a  hozzá jelentkező, illetve felvett személyre
vonatkozó, az adott felsőoktatási intézmény képzésével kapcsolatos valamennyi adat továbbítható.
(18) A  Felsőoktatási felvételi alrendszer a  személyes adatot – ha az  eljárás eredményeként hallgatói jogviszony
létesítésére nem kerül sor – az adott felsőoktatási felvételi eljárás jelentkezési határidejétől számított két évig kezeli.
(19) A  Hallgatói személyi törzsből továbbítható – az  érintetten kívül – a  felsőoktatási intézménynek a  vele hallgatói
jogviszonyban álló személyre vonatkozó, a nála fennálló jogviszonyára vonatkozó valamennyi adat.
(20) A Hallgatói személyi törzsből továbbíthatók továbbá a Diákhitel Központnak a hallgatói hitelt igényelt személyekhez
kapcsolódóan
a) a  hallgatói hitelre való jogosultság vizsgálata, adatellenőrzés és a  törlesztési kötelezettség fennállásának,
illetve szünetelésének megállapítása céljából a 3. melléklet IV. alcím 1. pontja szerinti adatokból az oktatási
azonosító száma és adóazonosító jele, a  3.  melléklet IV. alcím 3., 5., 6. és 8.  pontja szerinti adat minden
folyamatban lévő képzésére vonatkozóan, valamint a 2. § a)–j) pontja szerinti adatok,
b) a  hitelszerződésből eredő jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése során az  ügyfelekkel való
kapcsolattartás céljából a 3. melléklet IV. alcím 2. pontja szerinti adatok,
c) a  hallgatói hiteltartozások várható visszafizetésével kapcsolatos kockázatelemzés és a  kockázati mérték
szerinti ügyfélkezelés céljából a  3.  melléklet IV. alcím 12.  pontja szerinti adatok közül az  abszolutóriumra
vonatkozó adat, a 3. melléklet IV. alcím 15. pontja, a 18. pont 18.1. és 18.2. alpontja szerinti adat, a 3. melléklet
IV. alcím 19.  pontja szerinti adatokból a  hallgató által önköltség címén az  intézmény felé ténylegesen
fizetendő összeg, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény (a  továbbiakban: Nftv.)
82. § (1) bekezdés a) pontja alapján fizetendő térítési díj összege.
(21) A  Hallgatói személyi törzsből továbbíthatók továbbá a  Tempus Közalapítványnak a  külföldi tanulmányokat
segítő ösztöndíjra való jogosultság vizsgálata, a  jogosultak és az  államközi ösztöndíjak útján érkező külföldiek
ösztöndíjszerződéséből eredő jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése, az  ilyen ösztöndíjasok nyomon
követése céljából az ösztöndíjra pályázó vagy ösztöndíjas személyhez kapcsolódóan
a) a 2. § a)–j) pontja szerinti adatok,
b) a  3.  melléklet IV. alcím 1., 2., 5., 6., 9., 14., 15., 16., 19., 21., 22.  pontja, valamint 18.  pont 18.1., 18.2. és
18.7. alpontja szerinti adatok,
c) a 3. melléklet IV. alcím 12. pontja szerinti adatok közül az abszolutóriumra, záróvizsgára, komplex vizsgára és
doktori védésre vonatkozó adatok. (22) A  Klebelsberg Központnak a  Klebelsberg Képzési Ösztöndíjjal kapcsolatos feladatai ellátásához kapcsolódóan
továbbíthatók
a) a 2. § a)–f ), h), i) és l) pontja szerinti adatok,
b) a  Felsőoktatási felvételi alrendszerből a  3.  melléklet III. alcím 7.  pontja szerinti adatok közül a  Klebelsberg
Képzési Ösztöndíjjal érintett szakon elért felvételi pontszám,
c) a  Hallgatói személyi törzsből a  3.  melléklet IV. alcím 5.  pontja, – a  képzés költségviselési formája és
munkarendje adatának kivételével – 6. pontja szerinti adatok, 18. pont 18.1. és 18.2. alpontja szerinti adatok.
 (23) A  Hallgatói személyi törzsből továbbíthatók továbbá az  oktatásért felelős miniszter részére az  ágazati irányítással
összefüggő feladatok ellátása, a miniszteri hatósági jogkör gyakorlása céljából egyedileg vagy informatikai rendszer
útján továbbított, illetve a  közvetlenül hozzáférhetővé tett adatok. Ezen adatokat az  oktatásért felelős miniszter
az adattovábbítástól számított öt évig kezeli.
(24) A  Hallgatói személyi törzsből továbbítható továbbá az  idegenrendészeti hatóság részére a  szabad mozgás és
tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007.  évi I.  törvényben, valamint
a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvényben meghatározott
eljárása során az ügyfél által előadottak, illetve a jogszabályban foglalt feltételek fennállásának ellenőrzése céljából
a  3.  melléklet IV. alcím 5., 6., 15.  pontja szerinti adat, valamint a  19.  pontja szerinti adatok közül az  önköltségre
vonatkozó adat, azzal, hogy az idegenrendészeti hatóságnak a megkeresésben minden esetben pontosan meg kell
határozni azt az adatkört amire a megkeresés vonatkozik.
(25) Az oktatási nyilvántartás működéséért felelős szerv a 4. § (1) bekezdés e) pontja szerinti, a magyar állami ösztöndíj
feltételei teljesítésének nyilvántartása szakrendszerben nyilvántartott személyek adatai időszerűségének
biztosítása, ellenőrzése céljából térítésmentesen, elektronikus úton az  5.  melléklet szerinti, az  adott szerv által
nyilvántartott adatot igényelheti az állami foglalkoztatási szervtől, a kincstártól, a gyermekgondozást segítő ellátás,
a csecsemőgondozási díj és a gyermekgondozási díj nyilvántartásáért felelős szervtől, az anyakönyvi nyilvántartás
központi nyilvántartó szervétől, a  családtámogatási ügyben eljáró hatóságtól, a  megváltozott munkaképességű
személyek ellátásaival kapcsolatos eljárások lefolytatásért felelős rehabilitációs hatóságtól és az adóhatóságtól.
2. Záró rendelkezések 8. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az oktatási nyilvántartás működéséért felelős szervet rendeletben kijelölje.
9. § (1) Ez a törvény – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – 2019. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A  6.  § (4)  bekezdés a)  pontja, a  7.  § (20)  bekezdése, a  16.  § f )  pontja és a  3.  melléklet IV. alcím 23.  pontja 2019.
augusztus 1-jén lép hatályba.
 (3) A 3. § (2) bekezdése 2021. január 1-jén lép hatályba.
10. § Ez a törvény a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen
adatok szabad áramlásáról, valamint a  95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU)
2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
11. § A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992.  évi LXVI.  törvény 21.  §-a a  következő
zs) ponttal egészül ki:
[E törvény felhatalmazása alapján a 17. § (2) bekezdésének b) pontja szerinti adatokat jogosultak igényelni:]
„zs) a családi állapot, a házasságkötés vagy bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének helye, az értesítésicím-adat
és a  nyilvántartásból kikerülés helye adatok kivételével az  oktatási nyilvántartás működéséért felelős szerv
az oktatási nyilvántartásban szereplő polgárok azonosítása és ellenőrzése céljából.”
12. § (1) A  személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az  azonosító kódok használatáról szóló 1996.  évi
XX. törvény (a továbbiakban: Szaztv.) 24. § n) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A TAJ szám továbbítására jogosultak:)
„n) az  oktatási nyilvántartás működéséért felelős szerv a  tanulói, illetve a  hallgatói jogviszonyhoz kapcsolódó
juttatás jogszerű igénybevételének megállapítása céljából a szolgáltatást nyújtó vagy az igénybevétel jogosságának
ellenőrzésére hivatott szerv vagy személy részére.”
(2) A Szaztv. 37. § (1) bekezdése a következő j) ponttal egészül ki:
(A személyiadat- és lakcímnyilvántartás szerve – kapcsolati kód alkalmazásával – köteles rendszeres adatszolgáltatást
teljesíteni:)
„j) az  oktatási nyilvántartás működéséért felelős szervnek az  oktatási nyilvántartásban szereplő polgár családi
és utónevének, születési nevének, anyja születési nevének, születési helyének és időpontjának, nemének,
állampolgárságának, lakcímének változásáról, továbbá az érintettnek a személyiadat- és lakcímnyilvántartásból való
kikerülése okáról és időpontjáról.”
(3) A Szaztv. 37. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az adatszolgáltatást az (1), (1a) és (2) bekezdés alapján igénybe vevő szervek – az (1) bekezdés a) pontja szerinti
állami adóhatóság és az (1) bekezdés g) pontja szerinti központi ügyfél-regisztrációs szerv, valamint az (1) bekezdés
j)  pontja szerinti oktatási nyilvántartás működéséért felelős szerv kivételével – az  adatátadást kizárólag akkor
kezdeményezhetik, ha jogszabályban előírt feladataik ellátása érdekében az  általuk kezelt adatok időszerűségét
biztosítani kell, és csak azokra az érintettekre vonatkozóan, akiknek az adataira nézve az  időszerűséget biztosítani
kell.”
13. § (1) A  nemzeti köznevelésről szóló 2011.  évi CXC.  törvény (a  továbbiakban: Nkt.) 41.  §-a a  következő (10)  bekezdéssel
egészül ki:
„(10) A köznevelési intézmény a nyilvántartott gyermek és tanulói adatokat a  jogviszony megszűnésétől számított
tíz évig, az alkalmazottak, óraadók adatait a jogviszony megszűnésétől számított öt évig kezeli.”
(2) Az Nkt. 61. § (4b) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4b) A köznevelési szaktanácsadói névjegyzékben nyilvántartott szaktanácsadó alábbi adatai nyilvánosak:
a) családi és utóneve,
b) elektronikus levelezési címe,
c) a szakterületének jogszabályban meghatározott megnevezése,
d) nyilvántartásba-vételi száma.”
(3) Az Nkt. 73. §-a a következő (5a) bekezdéssel egészül ki:
„(5a) Az  e  törvény alapján létrehozott intézményi tanácsról a  73.  § (5)  bekezdés a)  pontja alapján vezetett
nyilvántartás közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül. Az intézményi tanácsról vezetett nyilvántartás az alábbi
adatokat tartalmazza:
a) az intézményi tanács neve,
b) az intézményi tanács székhelye,
c) az érintett iskola neve, OM azonosítója,
d) az elnök neve,
e) az elnök elérhetősége (telefonszám, telefax, elektronikus levelezési cím),
f ) nyilvántartásba-vételi száma.”
(4) Az Nkt. 82. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A hivatal az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti szakértőkről országos köznevelési szakértői névjegyzéket vezet.
Az országos köznevelési szakértői névjegyzékben nyilvántartott szakértők alábbi adatai nyilvánosak:
a) családi és utóneve,
b) elektronikus levelezési címe,
c) jogszabályban meghatározott szakterülete, szakiránya,
d) nyilvántartásba-vételi száma,
e) szakértői igazolásának száma.”
(5) Az Nkt. 82. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A  hivatal vezeti az  országos érettségi vizsgaelnöki névjegyzéket. Az  országos érettségi vizsgaelnöki
névjegyzékben nyilvántartott érettségi vizsgaelnök alábbi adatai nyilvánosak:
a) családi és utóneve,
b) jogszabályban meghatározott vizsgaterülete,
c) nyilvántartásba-vételi száma,
d) vizsgaelnöki igazolásának száma és hatálya.”
(6) Az Nkt.
a) 61.  § (4d)  bekezdésében és 94.  § (4)  bekezdés u)  pontjában a „szaktanácsadói névjegyzékbe” szövegrész
helyébe a „köznevelési szaktanácsadói névjegyzékbe”, b) 63/L. § (2) bekezdésében az „Országos szakértői és vizsgaelnöki névjegyzék” szövegrész helyébe az „országos
köznevelési szakértői és vizsgaelnöki névjegyzék”, a  „szaktanácsadói névjegyzék” szövegrész helyébe
a „köznevelési szaktanácsadói névjegyzék”,
c) 47. alcíme címében az  „Országos szakértői és érettségi vizsgaelnöki névjegyzék” szövegrész helyébe
az „országos köznevelési szakértői és vizsgaelnöki névjegyzék”,
d) 82. § (6b) bekezdésében az „Országos érettségi” szövegrész helyébe az „országos érettségi”,
e) 82.  § (9)  bekezdésében az „Országos szakértői névjegyzékből” szövegrész helyébe az „országos köznevelési
szakértői névjegyzékből”, az „Országos érettségi” szövegrész helyébe az „országos érettségi”,
f ) 94.  § (1)  bekezdés l)  pontjában az  „Országos szakértői névjegyzékbe” szövegrész helyébe az  „országos
köznevelési szakértői névjegyzékbe”, az „Országos szakértői névjegyzék” szövegrész helyébe az „országos
köznevelési szakértői névjegyzék”,
g) 94. § (1) bekezdés l) pontjában az „Országos érettségi” szövegrészek helyébe az „országos érettségi”,
h) 94.  § (4)  bekezdés s)  pontjában az  „Országos szakértői névjegyzékbe” szövegrész helyébe az  „országos
köznevelési szakértői névjegyzékbe”, az „Országos érettségi” szövegrész helyébe az „országos érettségi”
szöveg lép.
14. § (1) Az Nftv. 19. § (2)–(4) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(2) A felsőoktatási információs rendszer működéséért felelős szerv a hallgatónak kérelemre diákigazolványt ad ki.
A diákigazolványok kiadásának rendjét a Kormány rendeletben szabályozza.
(3) A  diákigazolvány az  egységes elektronikuskártya-kibocsátási keretrendszerről szóló 2014.  évi LXXXIII.  törvény
szerinti kártya, amely közokirat.
(4) A  diákigazolvány elkészítésére irányuló eljárásban – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – a  felsőoktatási
információs rendszer működéséért felelős szerv elektronikus úton tart kapcsolatot.”
(2) Az Nftv. 67. § (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az oktatási hivatal)
„d) vezeti a nyelvvizsgák nyelvvizsga-anyakönyveinek nyilvántartását.”
(3) Az Nftv. 3. melléklete a 7. melléklet szerint módosul.
 (4) Az Nftv.
a) 48/H. §-ában az „az 5. mellékletben” szövegrész helyébe az „az oktatási nyilvántartásról szóló törvényben”,
b) 67. § (1) bekezdés a) pontjában az „a 3. melléklet II/A. részében megjelölt közérdekből nyilvános” szövegrész
helyébe az „az oktatási nyilvántartásról szóló törvényben meghatározott”
szöveg lép.
15. § Hatályát veszti az Nkt.
a) 44. §-a,
b) 44/A. § (3)–(6) bekezdése,
c) 44/B. és 44/C. §-a,
d) 46.  § (20)  bekezdésében a  „A KIR adatkezelője, valamint a  diákigazolvány elkészítésében közreműködők
a  diákigazolvány elkészítése körében tudomásukra jutott személyes adatot a  diákigazolvány
érvényességének megszűnését követő öt évig kezelhetik.” szövegrész,
e) 61. § (4c) bekezdése,
f ) 63.  § (4)  bekezdésében a  „A KIR adatkezelője és a  pedagógusigazolvány elkészítésében közreműködők
a  pedagógusigazolvány elkészítése körében tudomásukra jutott személyes adatot a  pedagógusigazolvány
érvényességének megszűnését követő öt évig kezelhetik.” szövegrész,
g) 82. § (4a) és (6a) bekezdése,
h) 97. § (25) bekezdése.
16. § Hatályát veszti az Nftv.
a) 19. § (5)–(7) bekezdése,
b) 39.  § (3)  bekezdésében az  „A magyar állami ösztöndíj feltételei teljesítésének nyilvántartásáért felelős
szerv által nyilvántartott személyes adatokat, az  adatkezelés célját, időtartamát, továbbításának feltételeit
az 5. melléklet tartalmazza.” szövegrész,
c) 67/A. §-a,
d) 73. § (3) bekezdés i) pontjában az „a 3. mellékletben foglaltak szerint” szövegrész,
e) 110.  § (1)  bekezdés 6.  pontjában az „ , az  oktatói azonosító számmal és a  hallgatói azonosító számmal”
szövegrész,
f ) 3. melléklet I. fejezet I/B. alcím 4. pont e) alpontja,
g) 3. melléklet II. fejezete, III. fejezet 1–4. pontja, 6. pont 6.3. és 6.4. alpontja, 7–9. pontja és V. fejezete,
h) 5. melléklete,
i) 7. melléklete.
Áder János s. k., Dr. Latorcai János s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
50/2019. (II. 21.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Shpend Kallaba rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Koszovói Köztársaság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2018. december 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
56/2015. (X. 21.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő eszközök selejtezéséről és a selejtezési jogkörök gyakorlásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő
utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Ezen utasítás hatálya
a) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter irányítása alá tartozó központi
hivatalokra és közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra
(a  továbbiakban: KNBSZ), a miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézményre, valamint
a  Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi
szervezetek) és
b) a HM vagyonkezelésében lévő immateriális javakra – az ingatlanok és az ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni
értékű jogok kivételével –, a tárgyi eszközökre, valamint a készletekre (a továbbiakban együtt: eszközök)
terjed ki.
 (2) A KNBSZ a speciális kezelésű, valamint a saját beszerzésű intézményi gazdálkodási körbe tartozó vagyontárgyak
selejtezését saját hatáskörben hajtja végre az alábbiak szerint:
a) a saját hatáskörű selejtezés engedélyezésének jogkörét, a végrehajtás menetének részletes szabályait a KNBSZ
főigazgatója intézkedésben szabályozza, és
b) a KNBSZ az intézményi gazdálkodási körről a selejtezést követő év február 15-ig mérleg szerinti megoszlás
alapján összesített adatszolgáltatást küld a HM Vagyonfelügyeleti Főosztály részére.
2. § Ezen utasítás alkalmazásában:
1. immateriális javak: a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 25. § (6) és (7) bekezdése szerinti vagyoni értékű
jogok és szellemi termékek,
2. információvédelmi eszközök: a rejtjelező, valamint rejtjelző elszámolású és a minősített adatkezelést megvalósító
informatikai eszköz, így különösen a számítógép, hálózati aktív eszköz, hordozható eszközök, valamint
adattárolást végző tartozékai, így különösen a panel, részegység, továbbá azok speciális szoftverei,
3. készlet: az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet 12. § (3)–(9) bekezdése szerinti
vásárolt készletek, befejezetlen termelés, félkész termékek, késztermékek,
4. összetett eszköz: minden olyan eszköz, amely önálló egységként vagy készletként kettő vagy több
– a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 24/2015. (VI. 15.)
HM utasítás 2. melléklete szerinti – anyagnembe sorolt tartozékkal rendelkezik,
5. tárgyi eszközök: gépek, berendezések, felszerelések, járművek és beruházások, melyek tartósan – közvetlenül
vagy közvetetten – szolgálják a honvédelmi szervezet tevékenységét,
6. veszélyes anyagok: a kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény szerinti veszélyes anyagok és veszélyes
keverékek.
2. A selejtezés alapelvei 3. § (1) A honvédelmi szervezetek használatában levő azon eszközöket kell selejtezni, amelyek
a) a (2) bekezdés szerinti eset kivételével honvédelmi célra felesleges minősítésre javasoltak, vagy
b) rendeltetésüknek megfelelő használatra alkalmatlanok, mert
ba) nem javíthatóak, vagy javításuk nem gazdaságos, mert az az eszköz mindenkori bruttó bekerülési
értékének 75%-át meghaladná, továbbá ha szavatossági vagy üzemidejük lejárt, és azok gazdaságosan
nem hosszabbíthatóak meg, kivéve ha az eszközök további alkalmazása elengedhetetlen, és pótlása
nem biztosított,
bb) nagymértékű fizikai, erkölcsi avulásuk miatt alkalmazásuk olyan ráfordítással járna, amely az eszközök
mindenkori bruttó bekerülési értékének 75%-át meghaladná, kivéve ha az eszközök további
alkalmazása elengedhetetlen, és pótlása nem biztosított, vagy
bc) jogszabály, magyar és más vonatkozó – így különösen NATO STANAG, MIL Standard – szabvány vagy
hatósági előírás megváltozása miatt további alkalmazásukhoz azokat nem lehet az új előírások szerint
átalakítani vagy a megfelelőségüket biztosítani.
(2) A selejtezést nem kell végrehajtani az (1) bekezdés a) pontjában foglalt esetben – a Honvédelmi Minisztérium
vagyonkezelésében lévő ingóságok és társasági részesedések kezelésének, tulajdonosi ellenőrzésének, valamint
az ingóságok hasznosításának, elidegenítésének, átadás-átvételének szabályairól szóló 67/2011. (VI. 24.) HM utasítás
(a továbbiakban: 67/2011. HM utasítás) előírásainak figyelembevételével –, ha az eszköz tervezett hasznosítása vagy
értékesítése a selejtezést nem teszi szükségessé.
(3) A 4. § c) pont cb) alpontja alá tartozó eszközök selejtezését úgy kell tervezni és végrehajtani, hogy a fenntartási időszak
végéig vagy a fenntartási kötelezettség fennállásáig azok pótlása biztosított legyen.
3. A selejtezés engedélyezésének jogköre 4. § Az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK) parancsnoka – az egészségügyi eszközök kivételével  –
engedélyezi
a) a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF) csoportfőnöke egyetértésével
az MH állománytábláiban alkalmazott hadfelszerelések lajstromában (a továbbiakban: lajstrom) Kiemelt
technikai eszközjellel (a továbbiakban: K eszközjel) és Meghatározó technikai eszközjellel (a továbbiakban:
M eszközjel) ellátott eszközök,
b) a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF) csoportfőnöke
egyetértésével az információvédelmi eszközök,
c) a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) főigazgatójának egyetértésével
ca) az épületgépészeti és villamosgépészeti eszközök,
cb) a fenntartási időszakban, az Európai Unió alapjai, az Európai Gazdasági Térség és a Norvég
Finanszírozási Mechanizmus, valamint a Svájci–Magyar Együttműködési Program által finanszírozott
projekt keretében elérhető források terhére kapott, fenntartási kötelezettséggel terhelt támogatások
felhasználásával érintett eszközök,
d) az összetett, a lajstromban szereplő és – a 24. § a) pontja szerint kiadásra kerülő szabályozóban leadott
hatáskörök kivételével – egyéb központi ellátású eszközök, továbbá
e) a veszélyes anyagok
selejtezését. 5. § Az MH Anyagellátó Raktárbázis (a továbbiakban: MH ARB) parancsnoka engedélyezi a 6. és 7. §-ban nem szereplő
– a 24. § a) pont szerint kiadásra kerülő szabályzó alapján hatáskörébe utalt – központi ellátású eszközök selejtezését.
6. § Az MH Katonai Közlekedési Központ parancsnoka engedélyezi a 7. §-ban nem szereplő – a 24. § a) pontja szerint
kiadásra kerülő szabályozó alapján hatáskörébe utalt – központi ellátású közlekedési eszközök selejtezését.
7. § Az MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH EK) parancsnoka engedélyezi
a) az egészségügyi – ideértve a lajstromban K és M eszközjellel ellátott – eszközök és
b) az MH LK parancsnokának egyetértésével az összetett egészségügyi eszközök
selejtezését.
8. § (1) A honvédelmi szervezet parancsnoka a 4–7. § szerinti eszközök kivételével engedélyezi
a) az egyedi engedély alapján végrehajtott beszerzések kivételével a csapat költségvetési előirányzat terhére
beszerzett eszközök és
b) a 24. § a) pontja szerint kiadásra kerülő szabályozó alapján hatáskörébe utalt központi ellátású eszközök
selejtezését.
(2) A külföldi kirendeltségek és katonai missziók ellátására kijelölt honvédelmi szervezet vezetője – gazdaságossági
szempontok figyelembevételével – a külföldön feladatot végrehajtó kirendeltségvezető vagy kontingensparancsnok
részére a selejtezéssel kapcsolatos engedélyezési jogkörét részben vagy egészben átruházhatja. Ebben az esetben
a kirendeltség vezetője vagy a kontingens parancsnoka a selejtezés végrehajtását követően a kiselejtezett eszközök
köréről tájékoztatást küld az ellátó honvédelmi szervezet vezetője részére.
9. § A HM VGH főigazgatója engedélyezi
a) az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja nemzeti feladatainak végrehajtásáról
szóló 3/2013. (I. 14.) HM utasítás (a továbbiakban: 3/2013. HM utasítás) 16. § (9) bekezdésében foglaltak
figyelembevételével a NATO Biztonsági Beruházási Program keretében beszerzett és a 16. § (6) bekezdés
a) pontja szerint nyilvántartásba vett eszközök, továbbá
b) a HM VGH vagyonnyilvántartásában szereplő
ba) kutatás-fejlesztés előirányzatai, valamint
bb) a 3/2013. HM utasítás szerinti nemzeti adminisztrációs költségek terhére beszerzett eszközök
selejtezését. 4. A selejtezés előkészítésének és végrehajtásának általános szabályai
10. § A honvédelmi szervezet parancsnokának engedélyezési jogkörébe tartozó selejtezésre váró eszközöket a honvédelmi
szervezet anyagnem szerinti egységraktárában az egyéb eszközöktől elkülönítve kell gyűjteni és tárolni.
11. § A honvédelmi szervezet parancsnokának engedélyezési jogkörét meghaladó selejtezésre tervezett eszközöket be kell
szállítani a központi ellátó szervezet raktárába. A 24. § a) pontja szerint kiadásra kerülő szabályozó alapján
meghatározott központi ellátású eszközök esetében a leadó honvédelmi szervezet Műszaki állapot jegyzőkönyvet
készít.
12. § A selejtezés engedélyezésére jogosult a selejtezés helyszínét – különösen műveleti területen – a gazdaságossági
szempontok figyelembevételével saját hatáskörben határozza meg.
13. § A selejtezés végrehajtására az a honvédelmi szervezet jogosult, amelynek az adott eszköz a vagyonnyilvántartásában
szerepel. A selejtezést évente legalább egyszer, a leltározást megelőzően kell végrehajtani.
14. § (1) A honvédelmi szervezet vezetője a szervezet vagyonnyilvántartásában szereplő eszközök selejtezésének előkészítésére
és végrehajtására írásban – a selejtezésre tervezett eszközöket jól ismerő személyekből álló – felelős szakértői
bizottságot (a továbbiakban: bizottság) jelöl ki. A bizottság kijelölése során törekedni kell arra, hogy annak egy tagja
legalább középszintű hulladékgazdálkodási vagy környezetvédelmi végzettséggel rendelkező személy legyen.
(2) A bizottság az általa
a) végrehajtott feladatokról jegyzőkönyvet készít,
b) tett megállapításokért fegyelmi, kártérítési, valamint büntetőjogi felelősséggel tartozik.
(3) A raktárosnak a selejtezéskor jelen kell lennie.
15. § (1) A bizottság a selejtezés előkészítése során
a) ellenőrzi a selejtezendő eszközök jegyzékét,
b) megvizsgálja, hogy a selejtezésre javasolt eszköz javítása annak elhasználódási foka alapján lehetséges vagy
gazdaságos-e,
c) megvizsgálja, hogy a selejtté válás szándékos rongálás vagy gondatlan kezelés miatt következett-e be, ha igen,
meggyőződik arról, hogy a felelős személyek ellen a káreljárás lefolytatása megtörtént-e, egyben ellenőrzi
a jogerős Kártérítési határozat vagy Leírási tanúsítvány meglétét, ezek hiányában javaslatot tesz a káreljárás
lefolytatására,
d) ellenőrzi a selejtezésre javasolt eszközök mennyiségét és teljességét,
e) átvizsgálja a Teljességi jegyzék alapján megállapított hiányokat igazoló okmányokat, szükség esetén javaslatot
tesz a káreljárás lefolytatására,
f ) ellenőrzi a Műszaki állapotjegyzőkönyvben rögzített adatokat,
g) kategorizálási jegyzőkönyvet vesz fel, ha a selejtezésre váró eszközök értékcsoportja nem felel meg
a selejtezéshez,
h) az alegységektől az egységraktárba történő eszközmozgásoknál vizsgálja a nyilvántartás szerinti készletcsoport
megváltoztatására vonatkozó tilalom betartását,
i) megvizsgálja, hogy az eszköz alkalmas-e értékesítésre,
j) ha az eszköz jellemzői alapján megállapítja, hogy az a további használatra alkalmatlan, a 67/2011. HM utasítás
alapján nem hasznosítható, vagy nem értékesíthető, hulladék minőségű, az eszközt a jegyzőkönyvben
a jogszabályokban meghatározott hulladékkóddal (a továbbiakban: EWC kód) látja el,
k) a selejtezési jegyzőkönyvben javaslatot tesz a kiselejtezendő eszközök további sorsára vonatkozóan, és
l) kitölti a Selejtezési kimutatást, amelyet a szolgálati út betartásával felterjeszt a selejtezés engedélyezésére
jogosult részére, melynek során a Selejtezési kimutatáshoz csatolja a selejtezési jegyzőkönyv egy példányát.
 (2) Az (1) bekezdés j) pontja alapján a raktáros az EWC kódot az eszközök tárolási helyén, jól látható módon, haladéktalanul
feltünteti. 16. § A selejtezés engedélyezésére jogosult a felterjesztett okmányok alapján
a) a selejtezésre javasolt eszközök kiselejtezését előzetes megtekintéssel vagy anélkül jóváhagyhatja, és
b) a selejtezést az általa kirendelt személy vagy bizottság útján a helyszínen végrehajtathatja vagy ellenőriztetheti.
17. § A selejtezés alapokmánya a HM fejezet egységes számviteli politikájáról és számlarendjéről szóló 4/2012. (HK 5.)
HM VGHÁT szakutasítás 4. függelék mintatár rész III/4. mintája szerinti Selejtezési kimutatás.
18. § A Selejtezési kimutatást a 4. § a)–c) pontjában, valamint a 7. § b) pontjában meghatározott selejtezések esetében
az egyetértő honvédelmi szervezet vagy HM szerv vezetőjének záradékával is el kell látni.
19. § A bizottság a selejtezés engedélyezésére jogosult által aláírt Selejtezési kimutatás alapján
a) végrehajtja
aa) a selejtezést,
ab) a selejt eszközök jelölését és
ac) a selejt eszközök előírás szerinti bontását vagy roncsolását, valamint
b) intézkedik
ba) a kiselejtezett eszközök hulladékként történő, külön felfektetett analitikus nyilvántartásba vételéről,
bb) a kiszerelt és használható alkatrészek, eszközök bevételezéséről,
bc) a hulladék eszközök megjelöléséről, előírás szerinti csonkításáról, eszközfajtánkénti szétválogatásáról
és nyilvántartásba vételéről,
bd) az értékesíthető eszközök megfelelő kezeléséről és
be) a veszélyes anyagok megfelelő szintű elkülönítéséről és tárolásáról, továbbá a tárolásra vagy
megsemmisítésre történő átadásáról és annak ellenőrzéséről. 5. Egyéb rendelkezések
20. § A selejtezés végrehajtására jogosult a kiselejtezett eszközökkel kapcsolatos további hasznosítási, értékesítési,
ártalmatlanítási, megsemmisítési feladatokra – a minősített adatok kezelésére, a környezetvédelemre és
a  hulladékgazdálkodásra, valamint a veszélyes anyagok tárolására, kezelésére és megsemmisítésére vonatkozó
szabályozók, továbbá a 67/2011. HM utasítás figyelembevételével – intézkedik.
21. § Az információvédelmi eszközök megsemmisítésének végrehajtását, továbbá az alkalmazott megsemmisítési eljárást
a HVK HIICSF csoportfőnöke az illetékes hatósággal előzetesen egyezteti.
22. § (1) A károkozás kapcsán selejtté vált eszközről hiteles állapotfelvételt kell készíteni, amelyet csatolni kell a káreljárás
dokumentumaihoz, és az arra vonatkozó szabályok szerint meg kell őrizni. A selejtté vált eszközt a hiteles állapotfelvétel
elkészítéséig sérült állapotban meg kell tartani, bontást, értékesítést kizárólag a hiteles állapotfelvétel elkészítése és
annak a káreljárási dokumentumokhoz történő csatolása után lehet végrehajtani.
(2) Káresemény kapcsán selejtté vált eszközök esetében a nyilvántartást Szemle tanúsítvány alapján kell módosítani.
6. Záró rendelkezések 23. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti
a) a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő hadfelszerelési anyagok selejtezéséről és a selejtezési
jogkörök gyakorlásáról szóló 75/2008. (HK 15.) HM utasítás és
b) az elektronikai szakanyagok körébe tartozó tárgyi eszközök és készletek selejtezésének végrehajtásáról szóló
1/1994. (HK 3.) MH ELSZF intézkedés.
24. § Az utasítás hatálybalépését követő 60. napig
a) a HVK LOGCSF csoportfőnöke az MH LK parancsnok szakmai javaslata alapján anyagnemenként
–  az  egészségügyi eszközök kivételével – részletesen meghatározza a központi ellátó szervezetek és
a honvédelmi szervezetek parancsnokai által selejtezhető eszközök körét, valamint a különböző anyagnemek
eszközei,
b) a HVK HIICSF csoportfőnöke részletesen meghatározza az információvédelmi eszközök, és
c) az MH EK parancsnoka részletesen meghatározza az egészségügyi eszközök
selejtezésének speciális szabályait.
25. § A HM VGH főigazgatója az utasítás hatálybalépését követő 60. napig a Számviteli politika keretében szabályozza
a) a selejtezésre kijelölt eszközök értékleírásának,
b) a Selejtezési kimutatás vezetésének,
c) a kiselejtezett eszközök vagyonnyilvántartásból történő kivezetésének,
d) a selejtezések számviteli rendezésének és
e) a selejtezés ezen utasításban nem szabályozott pénzügyi-számviteli feladatainak
eljárásrendjét.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1154/2010. (VII. 21.) Korm. határozata az Európai Unió Tanácsa 2011. első fél magyar elnöksége operatív feladatainak előkészítéséért és lebonyolításáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány az Európai Unió Tanácsa 2011. első félévi magyar elnöksége (a továbbiakban: EU-elnökség) operatív
feladatai előkészítésének és lebonyolításának összehangolására – 2011. szeptember 30-ig terjedő időszakra – Robák
Ferencet kormánybiztossá (a továbbiakban: operatív EU-elnökségi kormánybiztos) nevezi ki.
2. Az operatív EU-elnökségi kormánybiztos a) gondoskodik az EU-elnökség szervezési, logisztikai, operatív feladatainak ellátásáról,
b) gondoskodik az EU-elnökséggel összefüggő szakmai kommunikációs feladatok kormányzati koordinációjáról és
ellenőrzi annak végrehajtását, c) elősegíti az EU-elnökségi tevékenység civil szférára történő kiterjesztését,
d) felügyeli az EU-elnökség költségvetési, gazdálkodási feladatainak végrehajtását,
e) gondoskodik az a)–d) pontokban meghatározott feladatokkal kapcsolatos tárcaközi koordinációról.
3. A kormánybiztos a 2. pontban meghatározott feladatkörében
a) előterjesztéseket készít a Kormány, illetve a kormányzati döntés-előkészítő testületek részére, szükség esetén
a Kormány intézkedését kezdeményezheti, b) észrevételeket tehet a kormány-előterjesztésekre, a jelentésekre, valamint a miniszteri rendeletek tervezeteire,
c) a feladatkörét érintő kormány-előterjesztés tárgyalása esetén részt vesz a közigazgatási államtitkári értekezleten,
d) a központi államigazgatási szervektől, valamint az irányításuk vagy felügyeletük alá tartozó szervektől,
intézményektől adatokat, információkat, elemzéseket kérhet. 4. A kormánybiztost a tevékenységének ellátásában a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumban működő titkárság
segíti. A titkárság állománya a Külügyminisztérium, a Belügyminisztérium erre kijelölt köztisztviselőiből áll.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök