text:
118/2011. (VII. 11.) Korm. rendelete a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági követelményeiről és az ezzel összefüggő hatósági tevékenységről.
A Kormány az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 67. § d) és e) pontjában, a 42. § és a 43. § (2) bekezdése tekintetében
az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés s) pontjában kapott felhatalmazás
alapján – az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva – a következőket rendeli el:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) E rendelet hatálya az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény (a továbbiakban: Atv.) 17. § (2) bekezdés
1–11. pontjában megfogalmazottak szerint a Magyar Köztársaság területén létesíteni kívánt, valamint a már üzemelő
nukleáris létesítményekre, azok rendszereire és rendszerelemeire, a nukleáris létesítménnyel kapcsolatos
tevékenységekre és az e tevékenységet végzőkre terjed ki (beleértve a nukleáris létesítményeken belüli radioaktív
anyag szállítást és a radioaktív hulladékok átmeneti tárolását biztosító rendszereket, rendszerelemeket, a nukleáris
létesítmény biztonsági osztályba sorolt nyomástartó berendezéseit és csővezetékeit, továbbá a tűzvédelmet, ha azok
a nukleáris biztonságra hatást gyakorolnak, kizárólag ezen hatásuk szempontjából), így:
a) a nukleáris létesítmény aa) telepítésére, ab) létesítésére, bővítésére,
ac) üzembe helyezésére, ad) üzemeltetésére, ae) átalakítására, af) üzemen kívül helyezésére, és
ag) megszüntetésére; b) a nukleáris rendszer, rendszerelem ba) tervezésére,
bb) gyártására, bc) beszerzésére, bd) beépítésére és szerelésére,
be) üzembe helyezésére, üzemeltetésére, bf) átalakítására, javítására, bg) üzemen kívül helyezésére, és
bh) leszerelésére; c) építmény ca) építésére, cb) építészeti-műszaki tervezésére,
cc) építési anyagai, épületszerkezetei tekintetében azok gyártására, beszerzésére,
cd) használatba vételére, ce) felújítására és átalakítására, cf) helyreállítására, bővítésére, és
cg) lebontására; d) a nukleáris létesítményben a munkavállalóknak a nukleáris biztonsággal kapcsolatos különleges foglalkoztatási
előírásaira; e) a nukleáris létesítmény irányítási rendszerére; f) a nukleáris létesítmény műszaki sugárvédelmére;
g) a nukleáris létesítményt üzemeltető szervezetre; valamint h) a nukleáris létesítmény nukleárisbaleset-elhárítási tevékenységére.
(2) E rendelet hatálya alá tartozik a nukleáris létesítmény az Országgyűlés – Atv. 7. § (2) bekezdése szerinti – előzetes, elvi
hozzájárulásának megszerzésétől kezdődően a nukleáris létesítmény megszüntetéséig, vagy – a nukleáris biztonsági
kockázatok megszűnésére tekintettel – az Országos Atomenergia Hivatal (a továbbiakban: nukleáris biztonsági
hatóság) által a felügyeleti hatáskörének megszűnéséről hozott határozata jogerőssé és végrehajthatóvá válásának
időpontjáig. (3) A nukleáris biztonsági követelmények és rendelkezések betartása mindazok számára kötelező, akik az Atv. szerinti,
valamint e rendeletben előírt hatósági engedélyhez kötött tevékenységet folytatnak, ilyen tevékenységben
közreműködnek, vagy ilyen tevékenység folytatásához engedély iránti kérelmet nyújtanak be.
(4) E rendelet hatálya nem terjed ki a fizikai védelemmel kapcsolatos nukleáris biztonsági követelményekre.
2. Hatáskör 2. § Az e rendelet hatálya alá tartozó közigazgatási hatósági ügyekben a nukleáris biztonsági hatóság jár el.
3. Nukleáris Biztonsági Szabályzatok 3. § (1) A nukleáris létesítmények nukleáris biztonságára vonatkozó hatósági eljárásokra, a nukleáris létesítmények irányítási
rendszereire, valamint a nukleáris létesítmények életciklusa szerinti tevékenységek végrehajtására és azok
felügyeletére vonatkozó nukleáris biztonsági követelményeket magukba foglaló Nukleáris Biztonsági Szabályzatokat
az 1–9. mellékletek tartalmazzák. (2) Nukleáris biztonsággal összefüggő hatósági engedély megadásának feltétele a Nukleáris Biztonsági Szabályzatokban
foglalt követelmények teljesítése. (3) A Nukleáris Biztonsági Szabályzatokban rögzített követelmények teljesítésének módszerére vonatkozó ajánlásokat
a nukleáris biztonsági hatóság által kiadott útmutatók tartalmazzák. Az útmutatókat a nukleáris biztonsági hatóság
a honlapján közzéteszi. (4) Ha a kérelmező a nukleáris biztonsággal összefüggő engedély iránti kérelmét az útmutatókban foglaltak szerint
terjeszti elő, akkor a nukleáris biztonsági hatóság a választott módszert a nukleáris biztonság követelményei
teljesítésének igazolására alkalmasnak tekinti, és az alkalmazott módszer megfelelőségét nem vizsgálja.
(5) Az útmutatókban foglaltaktól eltérő módszerek alkalmazása esetén a nukleáris biztonsági hatóság az alkalmazott
módszer helyességét, megfelelőségét és teljes körűségét részleteiben vizsgálja.
(6) A nukleáris biztonsági hatóság – ha ez a nukleáris létesítmény nukleáris biztonságának biztosítása érdekében
szükséges – a határozatában feltételeket és kötelezettségeket határozhat meg.
(7) A Nukleáris Biztonsági Szabályzatokat – a tudomány eredményeinek és a hazai és nemzetközi tapasztalatoknak
a figyelembevételével – legalább ötévente felül kell vizsgálni, és szükség szerint korszerűsíteni kell. Az útmutatók
felülvizsgálatára a nukleáris biztonsági hatóság által meghatározott időszakonként, vagy az engedélyesek javaslatára
soron kívül kerül sor. 4. Értelmező rendelkezések 4. § Az e rendeletben használt egyes fogalmakra az Atv. 2. §-ában szereplő meghatározásokat kell alkalmazni, a nukleáris
biztonság szempontjából lényeges további fogalmak meghatározását a 9. melléklet tartalmazza.
II. FEJEZET NUKLEÁRIS LÉTESÍTMÉNYEKRE VONATKOZÓ KÖZÖS KÖVETELMÉNYEK 5. Felelősség
5. § (1) A nukleáris létesítmények biztonságos üzemeltetéséért, a nukleáris biztonsági követelmények betartásáért és
betartatásáért a nukleáris létesítmény teljes életciklusa alatt a felelősséget az engedélyes viseli.
(2) Az e rendeletben előírt követelmények maradéktalan teljesülését az engedélyes igazolja a nukleáris biztonsági
hatóság részére. 6. Biztonsági célok 6. § (1) A nukleáris létesítmények nukleáris biztonság szempontjából fontos rendszereit, rendszerelemeit úgy kell
megtervezni, hogy a nukleáris létesítmények alkalmazásával összefüggő általános nukleáris biztonsági célkitűzés,
valamint az azt megalapozó sugárvédelmi és műszaki biztonsági célkitűzések megvalósíthatóak legyenek.
(2) Általános nukleáris biztonsági célkitűzés, hogy a lakosság egyedei és csoportjai, valamint a környezet védelme
biztosított legyen az ionizáló sugárzás veszélyével szemben. Ezt a nukleáris létesítményben megvalósított hatékony
biztonsági intézkedésekkel és azok megfelelő színvonalú fenntartásával kell biztosítani.
(3) Sugárvédelmi célkitűzés, hogy a nukleáris létesítmény üzemeltetése során az üzemeltető személyzet és a lakosság
sugárterhelése mindenkor az előírt határértékek alatti, az ésszerűen elérhető legalacsonyabb szintű legyen. Ezt
biztosítani kell a tervezési alaphoz tartozó üzemzavarok és – amilyen mértékben ésszerűen lehetséges – a balesetek
következtében fellépő sugárterhelések esetén is. (4) Műszaki biztonsági célkitűzés, hogy az üzemzavari események bekövetkezése nagy biztonsággal megelőzhető, vagy
megakadályozható legyen, a nukleáris létesítmény tervezésénél figyelembe vett valamennyi feltételezett kezdeti
esemény esetén a lehetséges következmények az elfogadható mértékeken belül legyenek, valamint a balesetek
valószínűsége kellően alacsony legyen. (5) A (2)–(4) bekezdés szerinti célkitűzéseket úgy kell elérni, hogy a szükségesnél nagyobb mértékben ne korlátozzák
a nukleáris létesítmények működését. (6) A (2)–(4) bekezdés szerinti biztonsági célkitűzéseket a nukleáris létesítmény élettartamának minden szakaszában
érvényesíteni kell, beleértve a tervezést, a telephely kiválasztást, a gyártást, a létesítést, az üzembe helyezést és
az üzemeltetést, valamint a leszerelést, az üzemen kívül helyezést és a bezárást, továbbá a radioaktív anyagoknak ezen
tevékenységekhez kapcsolódó szállítását és a radioaktív hulladékkezelést. (7) A Nukleáris Biztonsági Szabályozatok az (1)–(4) bekezdés szerinti célkitűzéseken alapuló követelményrendszert
foglalják magukba. 7. Mélységben tagolt védelem 7. § (1) A nukleáris létesítményben a mélységben tagolt védelem alkalmazásával meg kell akadályozni a radioaktív anyag vagy
sugárzás környezetbe kerülését, és biztosítani kell, hogy a meghibásodások vagy azok kombinációja eredményeként
jelentős sugárkárosodással járó balesetek csak kellően alacsony valószínűséggel következhessenek be.
(2) A mélységben tagolt védelem biztosítja a) a lehetséges emberi hibák vagy műszaki meghibásodások ellensúlyozását;
b) az egymásba ágyazott gátak hatékonyságának megőrzését; valamint
c) a lakosság és a környezet védelmét abban az esetben, ha a gátak hatékonysága csökkenne.
(3) A mélységben tagolt védelem 5 szintje: a) a normál üzemi feltételektől való eltérések és a hibás működések megelőzése;
b) a normálistól eltérő üzemi körülmények észlelése és annak megakadályozása, hogy a várható üzemi események
tervezési üzemzavarokká váljanak; c) a tervezési alapba tartozó üzemzavarok megtervezett módon való kezelése;
d) a tervezésen túli üzemzavari és baleseti folyamatok megállítása és a következmények enyhítése;
e) radioaktív anyagok jelentős kibocsátása esetén a radiológiai következmények enyhítése.
(4) A nukleáris létesítmény mélységben tagolt védelmének legfontosabb összetevői:
a) kellő biztonsági tartalékokat alkalmazó tervezési megoldások (beleértve a megfelelő telephely kiválasztást,
diverzitást és redundanciát, valamint kipróbált, nagy megbízhatóságú technológiák és anyagok alkalmazását),
magas színvonalú létesítés és üzemeltetés; b) szabályozó, korlátozó és védelmi rendszerek és vizsgálati-monitorozási megoldások, valamint az üzemeltetést
szabályozó dokumentumok alkalmazása; c) a tervezési alapba tartozó események kezelését biztosító biztonsági rendszerek, üzemzavar-elhárítási utasítások
és képzések; d) kiegészítő intézkedések, eszközök és balesetkezelési útmutatók alkalmazása, továbbá gyakorlatok szervezése;
valamint e) felkészülés a telephelyen belüli és kívüli balesetelhárítási tevékenységek végrehajtására.
(5) A mélységben tagolt védelem fenntartása érdekében az engedélyes a 2. mellékletben meghatározott szabályok
szerint hatékony irányítási rendszert működtet, vezetősége szilárdan elkötelezett a nukleáris biztonságért és az erős
biztonsági kultúra fenntartásáért. 8. Biztonsági politika 8. § (1) Az engedélyes írott biztonsági politikát készít az üzembe helyezési engedély iránti kérelem benyújtásáig, amelyben
olyan követelményrendszert állít fel, amely garantálja, hogy a biztonság minden mást megelőző fontosságú
a nukleáris létesítményben végrehajtott minden tevékenység során. A biztonsági politika keretében az engedélyes
olyan részletes szabályozás elkészítésére köteles, amely egyértelműen megfogalmazott és könnyen ellenőrizhető
biztonsági célokat és célfeladatokat ír elő, valamint köteles a politika megvalósítására és a biztonsági teljesítmény
folyamatos nyomon követésére. (2) A biztonsági politikát minden, a biztonság szempontjából fontos munkakört betöltő munkavállalóval és beszállítóval
oly módon kell megismertetni és megértetni, hogy azt tevékenységük során megfelelően alkalmazni tudják.
(3) A biztonsági politika helytállóságát és érvényesülését az engedélyesnek rendszeresen értékelnie kell és az értékelés
eredményeit a Végleges Biztonsági Jelentés aktualizálásával együtt be kell nyújtania a nukleáris biztonsági
hatóságnak. (4) Az engedélyes – figyelembe véve a belső és külső üzemeltetési tapasztalatokat és a nukleáris biztonsággal kapcsolatos
új ismereteket – köteles folyamatos tevékenységet végezni a nukleáris biztonság növelésére.
(5) Az engedélyes felső vezetősége felelős a megfelelő szintű képzettséggel és a szükséges engedéllyel rendelkező
üzemeltető személyzet rendelkezésre állásáért, valamint az üzemeltető személyzet képzettségi szintjének
fenntartásáért. Az üzemeltető személyzetet oly módon kell kiképezni és minősíteni, hogy tisztában legyen
tevékenységének biztonsági követelményeivel és következményeivel. 9. Tervezés 9. § (1) Az engedélyes felelős azért, hogy a nukleáris létesítmény és az azt alkotó, a nukleáris biztonság szempontjából fontos
rendszerek, rendszerelemek tervei a Nukleáris Biztonsági Szabályzatokban foglaltaknak megfeleljenek, és köteles
a nukleáris létesítmény tervezésére vonatkozó nukleáris biztonsági követelmények maradéktalan teljesülését igazolni
a nukleáris biztonsági hatóság számára. A tervezésre vonatkozó részletes szabályokat a 3. és az 5–6. melléklet
tartalmazza. A tervezésre vonatkozó biztonsági követelmények teljesülését a nukleáris létesítmény teljes életciklusa
folyamán értékelni kell oly módon, hogy azok teljesülése folyamatosan igazolt legyen. A biztonsági értékelés
megfelelő elvégzése érdekében a tervező és elemző eszközöket, valamint a bemenő adatokat verifikálni és validálni
kell. (2) A tervezés során értékelni kell a nukleáris létesítmény tervezett élettartama alatt a nukleáris biztonságot érintő
lehetséges tényezőket és az ezzel összefüggő valamennyi, a Nukleáris Biztonsági Szabályzatokban meghatározott
szempontot a nukleáris biztonság folyamatos fenntarthatósága érdekében. (3) A nukleáris létesítményt úgy kell megtervezni, hogy
a) a nukleáris létesítmény üzemeltetéséből származó potenciális veszélyforrások felmérése mellett a nukleáris
létesítmény konstrukciója biztosítsa az esetlegesen veszélyforrásokhoz vezető folyamatok létrejöttének
megelőzését, vagy a veszélyforrások hatásaival szembeni védelmet, és a biztonság feltételeinek fenntartását
a lehetséges legnagyobb mértékben a tervezett konstrukció belső biztonsági tulajdonságai révén, aktív
szabályozó és biztonsági rendszer, rendszerelem beavatkozása nélkül, b) balesetek elhanyagolható valószínűséggel fordulhassanak elő,
c) a személyzet és a lakosság sugárterhelése a nukleáris létesítmény életciklusának minden fázisában, beleértve
a leszerelést is, az ésszerűen elérhető legalacsonyabb szintű legyen, továbbá
d) a nukleáris létesítmény teljesítse az alapvető biztonsági funkciókat.
(4) A nukleáris létesítmény tervezése során meg kell határozni az üzemeltetés feltételeit és korlátait.
(5) Az emberi tényezőt figyelembe kell venni a tervezés minden szakaszában és az üzemeltetés feltételeinek
kidolgozásánál. (6) A tervezés részeként olyan baleseti elemzéseket kell végezni, amelyek alapján – figyelembe véve a 7. melléklet szerinti
telephelyi jellemzőket is – egyértelműen meghatározhatók a radioaktív kibocsátás mértékétől függő baleset-elhárítási
intézkedések. 10. § (1) A nukleáris létesítmény tervezési alapjában kell meghatározni a nukleáris létesítmény, és az egyes rendszerek és
rendszerelemek azon jellemzőit, amelyek szükségesek a várható üzemi események és tervezési üzemzavarok
ellenőrzött módon történő kezeléséhez a meghatározott nukleáris biztonsági és sugárvédelmi követelmények
kielégítése mellett. (2) A tervezési alapba tartozó összes eseményt részletesen elemezni kell. Az engedélyes gondosodik az elemzések
független felülvizsgálatának elvégeztetéséről. 10. Üzemeltetés 11. § (1) A nukleáris létesítmény üzembe helyezése során igazolni kell, hogy a nukleáris létesítmény fizikai állapota és
működése megfelel a tervnek, a biztonsági követelményeknek, valamint az üzemeltetési feltételeknek és korlátoknak.
Az üzemeltetésre vonatkozó részletes szabályokat a 4. és az 5–6. melléklet tartalmazza.
(2) Az engedélyes az üzemeltetési feltételeket és korlátokat rendszeresen felülvizsgálja, és szükség szerint módosítja.
(3) A nukleáris létesítményen vagy annak rendszerein, rendszerelemein végzett átalakítást követően az engedélyes
a biztonsági elemzéseket, az üzemeltetési feltételeket és korlátokat, továbbá az átalakítással összefüggő
dokumentumokat szükség szerint felülvizsgálja. 12. § (1) Az engedélyes szervezetének áttekinthetőnek kell lennie, világosan meghatározott és leírt feladat- és
erőforrás-kiosztással, együttműködési kapcsolatokkal és felelősségi körökkel kell rendelkeznie.
(2) Az engedélyes legfelső vezetősége teljes felelősséggel tartozik azért, hogy a nukleáris létesítmény fennállásának teljes
időtartama alatt a nukleáris biztonsággal kapcsolatos minden területen rendelkezésre álljon a szükséges műszaki
háttértámogatás, akár saját munkavállalók, akár beszállítók által. (3) A nukleáris létesítmény üzemeltető személyzetének mindenkor ki kell elégítenie a létszámmal, iskolai végzettséggel,
szakképzettséggel, egészségi állapottal, fizikai és pszichikai alkalmassággal kapcsolatos, az adott feladatra írásban
rögzített követelményeket. (4) Atomerőmű engedélyesének szervezetén belül a nukleáris biztonság felügyeletének ellátására az üzemeltetéstől
független, megfelelő szakértelemmel, erőforrásokkal, információval és döntési jogkörrel rendelkező szervezeti
egységet kell létrehozni. Egyéb nukleáris létesítményben a nukleáris biztonság felügyeletének ellátásával
az üzemeltetéstől független, megfelelő szakértelemmel, erőforrásokkal, információval és döntési jogkörrel rendelkező
szervezeti egységet, vagy – megfelelő helyettesítési rendben – egyes munkavállalókat kell megbízni.
13. § Az engedélyesnek átfogó képzési politikával kell rendelkeznie.
14. § (1) Az engedélyesnek ki kell dolgoznia:
a) a várható üzemi események, tervezési üzemzavarok és balesetek kezeléséhez szükséges intézkedésekről szóló
útmutatókat és utasításokat, b) megelőző karbantartási, próba- és felügyeleti programot annak biztosítására, hogy a rendszerek és
rendszerelemek megtartsák a tervezési követelményeknek megfelelő jellemzőiket, valamint
c) a nukleáris létesítmény üzemeltetését, karbantartását, felülvizsgálatát és próbáit szabályozó eljárásrendeket,
üzemviteli és végrehajtási utasításokat. (2) Az engedélyesnek biztosítania kell a nukleáris létesítmény üzemeltetésével kapcsolatos tapasztalatok rendszeres és
folyamatos gyűjtését, elemzését, értékelését, az üzemeltetés biztonsági színvonalának fenntartása és növelése,
továbbá a leszerelési tervek megalapozása érdekében. (3) Az engedélyesnek el kell végeznie a nukleáris létesítmény rendszeres, ismételt felülvizsgálatait a jogszabályi
előírásoknak és hatósági követelményeknek megfelelően a nukleáris létesítmény teljes élettartama alatt, figyelemmel
az előfordult üzemi eseményekre, tapasztalatokra és az összes külső forrásból származó lényeges és új információra.
(4) Az engedélyesnek biztosítania kell a felhasznált, előállított, tárolt vagy szállított radioaktív anyag, és minden keletkező
radioaktív hulladék biztonságos ellenőrzését. A radioaktív hulladék keletkezését, mind aktivitásuk, mind mennyiségük
tekintetében minimális szinten kell tartani. 15. § A nukleáris létesítményre vonatkozó tervezési követelmények, a rendszerek és rendszerelemek tényleges állapota,
valamint a megvalósulást tükröző dokumentáció összhangját megfelelő konfiguráció-kezelési rendszerrel kell
biztosítani. III. FEJEZET HATÓSÁGI FELÜGYELET 11. Engedélyezés és jóváhagyás
16. § Minden nukleáris létesítménynek és a nukleáris biztonsággal összefüggő tevékenységnek engedéllyel, jóváhagyással
vagy felmentéssel kell rendelkeznie. 17. § (1) A nukleáris biztonsági hatóság engedélye szükséges az 1. és a 4–6. mellékletben részletezettek szerint a nukleáris
létesítmény a) telepítéséhez (telephelyengedély), b) létesítéséhez, bővítéséhez (létesítési engedély),
c) üzembe helyezéséhez (üzembe helyezési engedély), d) üzemeltetéséhez, tervezett üzemidején túli üzemeltetéséhez (üzemeltetési engedély),
e) átalakításához (átalakítási engedély), f) végleges üzemen kívül helyezéséhez (végleges leállítási engedély),
g) megszüntetéséhez (leszerelési engedély), h) atomerőmű blokk esetén a főjavítását követő újraindításához (indítási engedély) és
i) építményeinek és épületszerkezeteinek, valamint az építmények felvonóinak építéséhez, bontásához,
használatbavételéhez. (2) A nukleáris biztonsági hatóság a nukleárisbaleset-elhárítási intézkedési tervet első alkalommal az üzembe helyezési
engedélyezési eljárás keretében, annak módosítását pedig átalakítási engedélyezési eljárás keretében engedélyezi.
(3) A nukleáris létesítmény, annak a biztonság szempontjából fontos rendszere, rendszereleme, építménye,
épületszerkezete, szervezeti felépítése, irányítási rendszere, dokumentuma átalakításának végrehajtásához az 1. és
a 4–6. mellékletben részletezettek szerint a nukleáris biztonsági hatóság engedélye szükséges.
(4) A nukleáris létesítmények létesítése, üzembe helyezése, üzemeltetése, átalakítása és leszerelése során a biztonságra
való hatás szerint differenciált hatósági felügyeleti eljárások mellett, az engedélyes nukleáris biztonsági ellenőrzéseket
alkalmaz a tevékenységek megfelelőségének ellenőrzése érdekében. (5) Az (1) és a (3) bekezdésben meghatározott hatósági engedélyezési eljárás során a nukleáris biztonsági hatóság
a műszaki sugárvédelmi szempontokat is vizsgálja. (6) Az (1) bekezdés i) pontja szerinti hatósági engedélyezési eljárásban a nukleáris létesítményre vonatkozó különös
építésügyi követelmények hiányában az általános előírásokat kell alkalmazni.
(7) Az Atv. 17. § (2) bekezdése szerinti, az engedélyes kérelmére induló eljárásban az elektronikus adathordozón is
mellékelt dokumentáció nukleáris biztonsági hatóság által alkalmazott fájlformátumait a nukleáris biztonsági hatóság
megnevezheti. Az alkalmazott fájlformátumok jegyzékét a nukleáris biztonsági hatóság a honlapján közzéteszi.
18. § (1) A nukleáris létesítmény Időszakos Biztonsági Jelentését a nukleáris biztonsági hatóság felülvizsgálja, és a 34. § szerint
határozatot hoz. (2) A nukleáris biztonságot befolyásoló, a hatósági engedélyezési eljárások megalapozására benyújtott
dokumentumokban nem szereplő szerelési, kivitelezési technológiák, mérési, számítási, műszaki vizsgálati és
értékelési módszerek alkalmazására a nukleáris biztonsági hatóság előzetes jóváhagyása alapján kerülhet sor.
A nukleáris biztonsági hatóság a jóváhagyást a módszer felhasználásának körülményeit megvizsgálva, a felhasználás
körülményeire tett előírások mellett hagyja jóvá. (3) A nukleáris biztonsági hatóság a nukleáris biztonság szempontjából meghatározó munkakörök betöltését jóváhagyja.
19. § (1) A telephelyengedély iránti kérelmet és az engedélyes személyének megváltoztatására irányuló szándék bejelentését
a leendő engedélyes, minden más engedély iránti kérelmet az engedélyes nyújtja be a nukleáris biztonsági
hatósághoz. A kérelem és az azt megalapozó dokumentáció ügyfélkapun keresztül is benyújtható.
(2) A kérelmet megalapozó dokumentáció tartalmára vonatkozó követelményeket az 1–8. mellékletek tartalmazzák,
az erre vonatkozó további ajánlásokat a nukleáris biztonsági hatóság által kiadott útmutatók foglalják magukban.
A kérelmet megalapozó dokumentációt olyan részletességgel és mélységben kell elkészíteni, hogy annak alapján
a nukleáris biztonsági hatóság a követelmények és előírások teljesülésének, továbbá a teljesüléshez szükséges
műszaki és adminisztratív tevékenységek megfelelőségének független felülvizsgálatát és értékelését el tudja végezni.
(3) A kérelmet megalapozó dokumentációt magyar nyelven, a változtatások könnyű kezelését és követhetőségét
biztosító formában kell benyújtani. A kérelmet és mellékleteit úgy kell összeállítani, hogy az részleteiben és
összességében is egyértelműen és ellenőrizhető módon igazolja, hogy a benyújtott dokumentáció minden részét arra
jogosult személyek vagy szervezetek készítették, azokat az engedélyes erre kijelölt szervezeti egysége a benyújtást
megelőzően felülvizsgálta és jóváhagyta. (4) Amennyiben az engedélyes a kérelmet megalapozó dokumentációt nem az ügyfélkapun keresztül nyújtja be, akkor
a dokumentációt az eljárásban részt vevő szakhatóságok számánál kettővel több példányban kinyomtatva, valamint
a nukleáris biztonsági hatósággal egyeztetett szövegszerkesztői környezetben, elektronikus adathordozón egy
példányban kell benyújtani. (5) Az engedélyesnek és beszállítóinak olyan dokumentumok alapján kell gyakorolniuk a hatósági határozatban rögzített
jogosultságokat és kell teljesíteniük kötelezettségeiket, amelyek tartalma nem tér el a hatósági döntés alapjául
szolgáló dokumentumok tartalmától. Ennek biztosítására az engedélyes dokumentáció-kezelési eljárását alkalmassá
kell tenni, továbbá az eljárás részét kell, hogy képezze az ellenőrzött azonosság feltüntetése a dokumentumokon.
(6) Az engedély iránti kérelmet megalapozó dokumentáció 2 példányát a nukleáris biztonsági hatóság az eljárás
befejezése után saját irattárában helyezi el. (7) Az engedélyt megalapozó, a nukleáris biztonsági hatóságnál tárolt dokumentációban foglaltaktól eltérni,
amennyiben az eltérés engedélyezési kötelezettség alá tartozik, csak a nukleáris biztonsági hatóság engedélye alapján
lehet. 20. § (1) Az atomerőmű blokkjai tervezett üzemidejének meghosszabbítására irányuló szándékát az engedélyes – a tervezett
üzemidő vége előtt legkésőbb négy évvel – bejelenti a nukleáris biztonsági hatóságnak, egyidejűleg benyújtja
a tervezett üzemidőn túli üzemeltethetőség feltételeinek megteremtésére előirányzott programját.
(2) A nukleáris biztonsági hatóság a programot jóváhagyja, és annak végrehajtását ellenőrzi. Amennyiben a nukleáris
biztonsági hatóság megállapítja, hogy az említett program nem felel meg a követelményeknek, akkor hiánypótlásra,
ha a programot nem megfelelően hajtják végre, akkor meghatározott cselekmények végrehajtására szólítja fel
az engedélyest. Amennyiben a bejelentési kötelezettségét és a program benyújtását az engedélyes késve teljesíti,
továbbá, ha a program hiányosságai nem küszöbölhetőek ki, vagy a végrehajtása során történt mulasztások nem
pótolhatók, nem kerülhet sor a tervezett üzemidőn túli üzemeltetés engedélyezésére.
(3) A tervezett üzemidőn túli üzemeltetés engedélyezése az engedélyes kérelmére kiadott új üzemeltetési engedélyben
történik. Az új üzemeltetési engedély kiadására irányuló eljárásban a nukleáris biztonsági hatóság figyelembe veszi
a tervezett üzemidőn túli üzemeltethetőség feltételeinek megteremtésére előirányzott program és végrehajtása
hatósági ellenőrzésének eredményeit. A tervezett üzemidőn túli üzemeltetés engedélyezésének részletes szabályait
az 1. és a 4. melléklet tartalmazza. 21. § A nukleáris biztonsági hatóság soron kívül jár el az engedélyköteles tevékenységekre vonatkozó hatósági ügyekben,
ha ez egy kedvezőtlen biztonsági állapot megszüntetéséhez szükséges. A soron kívüli eljárás nem indokolhatja
a megalapozó dokumentációval szemben támasztott követelmények betartásának elmulasztását, és nem
eredményezheti a nukleáris biztonságtól eltérő szempontok előtérbe kerülését, sem a biztonság csökkenését.
12. Ellenőrzés és érvényesítés 22. § (1) A nukleáris biztonsági hatóság a nukleáris biztonság fennmaradása érdekében a nukleáris létesítmények
életciklusának valamennyi szakaszában az 1. mellékletben meghatározott módon rendszeresen és tervszerűen
legalább az alábbiakat ellenőrzi: a) a nukleáris létesítmények, azok rendszerei, rendszerelemei, építményei és a munkavégzés megfelelnek
az engedélyekben, jogszabályokban előírt követelménynek; b) a nukleáris létesítmény üzemeltetése megfelel a jogszabályokban meghatározott nukleáris biztonsági
követelményeknek, a hatósági engedélyek alapjául szolgáló feltételeknek és körülményeknek, valamint
az engedélyekben előírtaknak; c) a vonatkozó dokumentumok és utasítások összhangban vannak a tervezési követelményekkel, valamint
a rendszerek és rendszerelemek tényleges állapotával, érvényesek, és azokat betartják;
d) az engedélyes által alkalmazott munkavállalók és beszállítók megfelelnek a jogszabályban előírt
követelményeknek; e) a hiányosságokat és az eltéréseket indokolatlan késlekedés nélkül azonosítják, kijavítják, vagy
megengedhetőségüket igazolják; f) a levont tanulságokat azonosítják, és továbbadják a beszállítóknak és a nukleáris biztonsági hatóságnak; valamint
g) az engedélyes a jogszabályban foglalt rendelkezéseknek, a jogszabályban előírt követelményeknek, valamint
a belső szabályozásnak megfelelően kezeli a nukleáris biztonságot.
(2) A műszaki sugárvédelmi ellenőrzés és felügyelet kiterjed
a) azokra a nukleáris létesítmény üzemeltetéséhez hozzátartozó rendszerekre, rendszerelemekre, amelyek által
keltett sugárzási tér, vagy amelyekből kijutó radioaktív anyag forrástagként potenciális vagy tényleges
sugárveszélyt jelent a sugárzási térrel kapcsolatba kerülő személyre, továbbá a forrástag káros hatását korlátozó
vagy csökkentő rendszerekre, rendszerelemekre, és a forrástag vagy az azt magába foglaló térrész sugárzási
viszonyairól információt szolgáltató rendszerekre és készülékekre; továbbá b) a radioaktív hulladékok feldolgozásával kapcsolatos tevékenységekre.
(3) A nukleáris biztonsági hatóság a nukleáris biztonságot befolyásoló tényezők szempontjából jogosult megvizsgálni
az engedélyes szervezetének működését és a nukleáris biztonságra hatást gyakorló tevékenységet végző személyek
(beleértve a beszállítók személyzetének) alkalmasságát a számukra meghatározott feladatok ellátására.
(4) A nukleáris biztonsági hatóság jogosult az engedélyesnél és a beszállítóknál előzetesen bejelentett és – ha
az ellenőrzés céljának eléréséhez szükséges – előzetesen be nem jelentett ellenőrzést végezni. Előzetesen be nem
jelentett ellenőrzés esetén az ellenőrzés tényét a nukleáris biztonsági hatóság képviselője a helyszínen közli
az engedélyes erre meghatalmazott képviselőjével, majd az ellenőrzés végrehajtási feltételeinek kialakítása után
haladéktalanul megkezdi az ellenőrzést. (5) Külföldi beszállítónál a nukleáris biztonsági hatóság ellenőrzésének feltételeit az engedélyes köteles megteremteni.
(6) Atomerőmű felügyeletéhez a nukleáris biztonsági hatóság közvetlen és folyamatos táv-adatszolgáltatást is igénybe
vesz a nukleáris biztonsági hatósághoz telepített eszközökkel: a) adatbázisokból; és
b) a technológiai folyamatba beépített ellenőrző rendszerekből. (7) A táv-adatszolgáltatás útján beszerzett adat a biztonsági helyzet elemzésére, értékelésére a felügyeleti tevékenység
keretében használható fel. A táv-adatszolgáltatás útján beszerzett adat alapján a nukleáris biztonsági hatóság
bejelentett vagy be nem jelentett ellenőrzést kezdeményezhet. (8) A nukleáris biztonsági hatóság ellenőrzései során az ellenőrzés alá vont köteles a nukleáris biztonsági hatósággal
együttműködni és az ellenőrzés eredményességét előmozdítani, a saját ellenőrzés eredményeit, dokumentumait
a nukleáris biztonsági hatóság rendelkezésére bocsátani. (9) A nukleáris biztonsági hatóság éves ellenőrzési tervet készít. A tervben szereplő ellenőrzések tervezett idejéről és
tartalmáról a nukleáris biztonsági hatóság az ellenőrzéssel érintetteket tájékoztatja.
23. § A nukleáris biztonsági hatóság ellenőrzése nem mentesíti az engedélyest a saját ellenőrzési tevékenység végzésének
kötelezettsége alól. 24. § (1) A jogszabályi előírások és a hatósági kötelezések betartása érdekében a nukleáris biztonsági hatóság szükség esetén
érvényesítési eljárást indít. (2) Az érvényesítés a jogszabálysértés vagy hatósági előírás megszegésének a nukleáris biztonságra gyakorolt hatásától
függően az alábbi lehet: a) csekély biztonsági jelentőséggel bíró jogszabálysértés vagy hatósági előírás megszegése esetén az engedélyes
írásbeli figyelmeztetése, amelyben a nukleáris biztonsági hatóság azonosítja az előírássértés jellemzőit és jogi
alapját, valamint rögzíti a javító intézkedés végrehajtására engedélyezett időtartamot;
b) jelentősebb biztonsági jelentőséggel bíró jogszabálysértés vagy hatósági előírás megszegése esetén kiegészítő
feltételek előírása az engedélyezett tevékenység elvégzéséhez; c) lényeges biztonsági jelentőséggel bíró jogszabálysértés vagy hatósági előírás megszegése esetén
az engedélyezett tevékenység korlátozása, leállítása, az engedély visszavonása; vagy
d) bírság kiszabása az Atv. 15. § (2)–(3) bekezdése és a nukleáris biztonsági hatóság által kiszabható bírság mértékét
megállapító jogszabály szerint. (3) A nukleáris biztonsági hatóság minden esetben megköveteli az engedélyestől az azonosított eltérések átfogó
kivizsgálását, a szükséges intézkedések megtételét az eltérés kezelésére, és ismételt bekövetkezésének
megakadályozására. 13. A nukleáris biztonsági hatóság eljárásának tartalma
25. § (1) A nukleáris biztonsági hatóság a felügyelt nukleáris létesítmények nukleáris biztonságának fenntartása érdekében
a nukleáris létesítmények állapotát és az engedélyesek tevékenységét folyamatosan felügyeli. A felügyelet alapvetően
az engedélyesek által benyújtott dokumentumok, így különösen beadványok, rendszeres és eseti jelentések, valamint
a hatósági ellenőrzések során összegyűjtött információ elemzése és értékelése alapján történik. Ha ennek során
felmerül, hogy a nukleáris létesítmény vagy tevékenység által okozott biztonsági kockázat számottevően meghaladja
a korábban figyelembe vett mértéket, akkor a nukleáris biztonsági hatóság hivatalból eljárást kezdeményez, továbbá
a hatósági eljárás eredményeinek függvényében a jogszabályi követelmények és hatósági előírások gyakorlati
érvényesülését biztosító előírásokat tesz. (2) A nukleáris biztonsági hatóság döntését a rendelkezésére álló tények átfogó és részletes értékelése mellett,
a jogszabályi követelmények teljesülésének vizsgálata alapján hozza meg. Ennek során a nukleáris biztonsági hatóság
megvizsgálja azokat a dokumentumokat és adatokat, amelyek a tervezést megalapozó biztonsági elvekről,
a megvalósítás minőségéről, az eljárás tárgyát képező megvalósult nukleáris létesítmény, rendszer, rendszerelem
tényleges működési elveiről és gyakorlati működéséről, az üzemeltetési tevékenységről szólnak, és amelyeket
az engedélyes szolgáltat. Emellett a nukleáris biztonsági hatóság az ellenőrzések során feltárt körülményeket és
beszerzett adatokat is értékeli. A döntéseinek meghozatalánál a nukleáris biztonsági hatóság a nukleáris létesítmény
egésze nukleáris biztonságának szempontjait érvényesíti. (3) A nukleáris biztonsági hatóság felülvizsgálja és értékeli az engedélyesek által benyújtott elemzéseket és más műszaki
dokumentumokat, továbbá figyelembe vesz minden számára hozzáférhető releváns információt, hogy
meggyőződjön arról, hogy a) a nukleáris létesítményben végzett tevékenységek biztonsági következményei meghatározottak és a biztonsági
követelmények teljesülése bizonyított; b) az engedélyes által benyújtott dokumentáció pontos és elégséges annak megítéléséhez, hogy teljesülnek
a jogszabályi és hatósági követelmények; valamint c) a tervezett műszaki megoldások a már megvalósított kísérletek, tesztek és próbaüzem gyakorlati tapasztalatai
alapján bizonyítottan megfelelőek vagy minősítettek, így alkalmasak a megkívánt biztonsági szint elérésére.
26. § (1) A nukleáris biztonsági hatóság felülvizsgálati és értékelési programot készít a vizsgálat alá vont nukleáris
létesítményre és tevékenységre. A hatósági felülvizsgálat és értékelés a nukleáris létesítmény életciklusának
valamennyi szakaszára kiterjed. (2) Nukleáris létesítmények hatósági felülvizsgálata és értékelése kiterjed különösen:
a) az üzemeltetés biztonságával összefüggő üzemeltetési jellemzők alakulására;
b) a vezetési, szervezeti és adminisztratív tényezők biztonságra gyakorolt hatására;
c) a változtatások, módosítások hatásaira; d) az események és azok kivizsgálása során megszerzett tapasztalatok hasznosítására;
e) az üzemeltetést befolyásoló kérdésekre; valamint f) a nukleáris biztonság szintjének növelésére irányuló tevékenység bemutatására.
(3) Az értékelés során a nukleáris biztonsági hatóság a betartandó korlátozások, a kijelölt célok és a ténylegesen elért
eredmények összevetését végzi előre meghatározott, mérhető célokból és kritériumokból álló mutatórendszer
alapján, lehetővé téve trendek megjelenítését az értékelés szubjektivitásának csökkentése céljából.
IV. FEJEZET AZ ENGEDÉLYES KÖTELEZETTSÉGEI 14. Általános kötelezettségek
27. § (1) Az engedélyes felelős a jogszabályi előírások, valamint a hatályban lévő engedélyek által megszabott feltételek
folyamatos teljesítéséért. (2) A nukleáris biztonsági hatóság tevékenysége, vagy annak hiánya semmilyen formában és mértékben nem mentesíti
az engedélyest a nukleáris biztonságért viselt, az (1) bekezdés szerinti felelőssége alól. Az engedélyes az e rendeletben
foglaltak szerint bizonyítja a nukleáris biztonsági hatóság számára, hogy a felelősségéből származó valamennyi
kötelezettségének eleget tesz, továbbá igazolja, hogy rendelkezik hosszú távon a nukleáris biztonság fenntartásához
szükséges erőforrásokkal és feltételekkel. (3) Az engedélyes – ideértve azt is, akinek a 17. § (1) bekezdése szerinti engedélye bármely okból érvényét vesztette –
akkor mentesül a nukleáris létesítmény nukleáris biztonságáért viselt felelőssége alól, ha
a) a nukleáris biztonságért viselt felelőssége új engedélyesre száll át, vagy
b) az adott nukleáris létesítményre nézve jogerős és végrehajtható határozat mondja ki a nukleáris biztonsági
hatóság hatáskörének megszűnését. (4) Az engedélyes – az 1. és a 4–6. mellékletben foglaltaknak megfelelően – független szakértői értékelések rendszerével
biztosítja, hogy a nukleáris létesítményben végzett átalakítások megfelelnek a nukleáris és a műszaki biztonsági
szabályoknak, és teljesülnek a nukleáris biztonsági követelmények. (5) A (3) bekezdés szerinti előírásokat kell érvényesíteni a nukleáris létesítmény végleges leállítását követően is, amikor
a jogszabályban foglaltaknak megfelelően a nukleáris létesítmény megszüntetésével kapcsolatos tevékenységek
végzésének engedélyesévé a radioaktív hulladékok és a kiégett üzemanyag elhelyezésére a Kormány által kijelölt szerv
válik. 28. § Az engedélyes mindaddig, amíg felelős a nukleáris létesítmény nukleáris biztonságáért, folyamatosan megteszi
mindazokat az intézkedéseket, amelyekkel biztosítja a biztonsági politika végrehajtását.
29. § Az engedélyes biztosítja, hogy a nukleáris létesítményben csak a tevékenység ellátására alkalmas, felkészült és
a szükséges jogosítványokkal rendelkező munkavállaló végez munkát. 30. § (1) Az engedélyes a nukleáris biztonságot érintő tevékenységekbe a 2–8. melléklet követelményei szerint vonhat be
beszállítót. A nukleáris biztonság fenntartásáért ebben az esetben is az engedélyes felel.
(2) A nukleáris létesítmény engedélyese a bevonni szándékolt beszállítók alkalmasságának igazolására a 2. melléklet
szerint minősítési rendszert dolgoz ki és működtet. (3) Az engedélyes a beszállítói tevékenység megkezdése előtt és annak végrehajtása során meggyőződik arról, hogy
a beszállító képes biztosítani a munkavégzéshez szükséges feltételeket.
15. Biztonsági jelentések, biztonsági értékelés 31. § (1) Az atomenergia társadalmilag ellenőrzött alkalmazásának biztosítása érdekében az engedélyes a nukleáris
létesítmény üzemeltetésével és biztonságával kapcsolatos tevékenységéről, valamint az üzemeltetés során
bekövetkezett, a biztonságot érintő eseményekről jelentést készít és azt a nukleáris biztonsági hatósághoz benyújtja.
A nukleáris létesítmény létesítési engedély iránti kérelmével egyidejűleg az engedélyes a nukleáris biztonsági
hatóságnak Előzetes Biztonsági Jelentést, az üzembe helyezési engedély iránti kérelemmel egyidejűleg Végleges
Biztonsági Jelentést nyújt be a 3. mellékletben meghatározott szabályok szerint.
(2) A nukleáris biztonsági hatóság az engedélyezési tapasztalatai, ellenőrzési eredményei, az engedélyes jelentései és
a rendelkezésére álló egyéb információk alapján elvégzi a nukleáris létesítmények biztonsági értékelését.
(3) A nukleáris biztonsági hatósághoz benyújtott jelentéseket olyan részletességgel és mélységben kell elkészíteni, hogy
az lehetővé tegye a nukleáris biztonsági hatóság számára az üzemeltetői tevékenység, és a biztonságot érintő
események független, érdemi vizsgálatát és értékelését. (4) Az engedélyes a nukleáris létesítmény Végleges Biztonsági Jelentését a nukleáris létesítmény változásainak
megfelelően évente aktualizálja. (5) Az Előzetes és Végleges Biztonsági Jelentésben össze kell foglalni a nukleáris létesítmények tervezésénél, létesítésénél,
üzembe helyezésénél, üzemeltetésénél, átalakításánál és megszüntetésénél figyelembe vett, és figyelembe veendő
információkat. (6) A nukleáris biztonsági hatóság bármilyen ellenőrzés, jelentés, esemény alapján vagy más indokolt esetben,
határozatban, biztonsági értékelés elkészítését írhatja elő az engedélyesnek. A biztonsági értékelés elkészítésekor
az engedélyes biztosítja, hogy a már elkészült elemzések egymásnak ellentmondó állításokat, következtetéseket ne
tartalmazzanak, valamint a felhasznált adatok az adott célra alkalmasak legyenek.
16. Jelentési, tájékoztatási kötelezettség 32. § (1) A nukleáris létesítmény engedélyese az 1. mellékletben meghatározott rendszeres és eseti jelentéseket készít, és
azokat megküldi a nukleáris biztonsági hatóságnak. (2) A nukleáris biztonsági hatóság a biztonsággal kapcsolatban tájékoztatás nyújtására kötelezheti az engedélyest.
33. § A nukleáris biztonsági hatóság évente értékeli a magyarországi nukleáris létesítmények tevékenységét. Az értékelés
elemzi az egyes nukleáris létesítmények egyenletes üzemeltetésének jellemzőit, az alacsony kockázat melletti
üzemelés, valamint a biztonságtudatos üzemeltetés jellemzőit. V. FEJEZET
IDŐSZAKOS BIZTONSÁGI FELÜLVIZSGÁLAT 34. § (1) A nukleáris biztonsági hatóság a nukleáris létesítményben tízévenként Időszakos Biztonsági Felülvizsgálatot végez.
Az Időszakos Biztonsági Felülvizsgálat célja annak vizsgálata, hogy a nukleáris létesítmény az engedélyezés alapjával
összhangban üzemel-e. A felülvizsgálatot a hatóság határozattal zárja le, amelyet első felülvizsgálat esetében
az üzemeltetési engedély jogerőssé válásától számított tíz év elteltével, majd az előző felülvizsgálatot lezáró határozat
kiadásától számított tíz év elteltével kell meghozni. (2) Több, önálló üzemeltetési engedéllyel rendelkező blokkból álló atomerőmű esetén a felülvizsgálat az önálló
atomreaktort tartalmazó blokkokra összevontan is elvégezhető az (1) bekezdésben foglalt rendelkezések betartásával.
(3) Az engedélyes a nukleáris biztonsági hatóság felülvizsgálatának elvégzésére megállapított határidőt megelőzően
legalább egy évvel köteles saját felülvizsgálatát elvégezni, és ennek eredményeit alapul véve – szükség esetén –
programot összeállítani és végrehajtani a feltárt kockázati tényezők felszámolására, mérséklésére szolgáló
biztonságnövelő intézkedések megvalósítására. (4) Az engedélyes a saját felülvizsgálatának eredményeit, a nukleáris létesítmény biztonságát befolyásoló tényezőket és
a biztonságnövelő intézkedések programját tartalmazó Időszakos Biztonsági Jelentést nyújt be a nukleáris biztonsági
hatóságnak, legkésőbb a felülvizsgálat lezárására az (1) bekezdésben meghatározott határidőt megelőző egy évvel.
Ebben, az aktualizált Végleges Biztonsági Jelentéssel, továbbá a hatályban lévő hazai követelményekkel és
a nemzetközi jó gyakorlattal összehasonlítva be kell mutatni azokat a tényezőket, amelyek meghatározzák a nukleáris
létesítmény üzemeltetési kockázatát. (5) A nukleáris biztonsági hatóság az engedélyes Időszakos Biztonsági Jelentése és az Időszakos Biztonsági Jelentés
hatósági felülvizsgálatának megállapításai alapján határozatot hoz. A határozatban a nukleáris biztonsági hatóság
az üzemeltetési engedélyt visszavonhatja vagy hatályát korlátozhatja, ha az annak megadásához alapul szolgáló
körülmények megváltozását, vagy a kockázat mértékének növekedését állapította meg. A határozatban a nukleáris
biztonsági hatóság a további üzemeltetéshez a korábbiakon kívül újabb, azoktól eltérő feltételeket is megszabhat,
az engedélyes számára kötelezettségeket írhat elő, beleértve a (3) bekezdés szerinti biztonságnövelő intézkedések
végrehajtását. (6) Az Időszakos Biztonsági Jelentéssel szemben támasztott követelményeket az 1. melléklet tartalmazza.
VI. FEJEZET ESEMÉNYEK KIVIZSGÁLÁSA, TAPASZTALATOK FELHASZNÁLÁSA A BIZTONSÁG NÖVELÉSÉRE
35. § (1) Az engedélyes a jelentésköteles eseménynek a nukleáris biztonsági hatósághoz történő bejelentésével egyidejűleg
megkezdi az esemény kivizsgálását. A vizsgálat eredményeként az engedélyes megállapítja az esemény
bekövetkezésének okait – köztük az alapvető okot – és következményeit, továbbá intézkedik az esemény
megismétlődésének megakadályozása, ahhoz hasonló események bekövetkezésének megelőzése érdekében.
(2) Az engedélyes az (1) bekezdés szerinti vizsgálatáról és annak eredményéről jelentést küld a nukleáris biztonsági
hatóságnak. (3) A nukleáris biztonsági hatóság az engedélyes jelentése alapján az eseményt elemzi és értékeli.
(4) A nukleáris biztonsági hatóság jogosult bekapcsolódni az engedélyes eseménykivizsgálási tevékenységébe, vagy
független kivizsgálást hajthat végre. A nukleáris biztonsági hatóság mindkét esetben igénybe veheti független
szakértő közreműködését. (5) Az engedélyesnél és más nukleáris létesítményben bekövetkezett esemény miatt vagy meghatározott üzemeltetési
tapasztalat alapján a nukleáris biztonsági hatóság szükség esetén intézkedéseket kezdeményez, – figyelembe véve
a (2) bekezdés szerinti jelentést, valamint a (3) és (4) bekezdés szerinti tevékenységén alapuló megállapításait –
a nukleáris biztonság biztosítása, az élet, a testi épség, az egészség-, a környezet- és a vagyonvédelem érdekében és
intézkedések végrehajtását írhatja elő. VII. FEJEZET FELKÉSZÜLÉS ÜZEMZAVAR, NUKLEÁRIS VESZÉLYHELYZET ÉS BALESET BEKÖVETKEZÉSÉRE, AZ ELHÁRÍTÁSUK
ÉRDEKÉBEN FOLYTATOTT TEVÉKENYSÉG 36. § A nukleáris létesítmény üzemeltetésének megkezdése előtt a telephelyre vonatkozó létesítményi baleset-elhárítási
intézkedési tervet kell kidolgozni, majd a továbbiakban folyamatosan karbantartani. A baleset-elhárítási
intézkedéseket úgy kell megvalósítani, hogy több előnnyel járjon, mint amennyi kárt okoz. A bevezetendő intézkedés
formáját, mértékét és időtartamát optimalizálni kell, kiválasztásánál az intézkedés által elérhető védelem
maximalizálására kell törekedni. 37. § (1) A nukleáris létesítmény engedélyese a rendkívüli esemény, valamint a nukleáris veszélyhelyzet megelőzésére és
elhárítására történő felkészülés érdekében műszaki és szervezési intézkedéseket tesz, és a már kialakult nukleáris
veszélyhelyzet felmérésére, korlátozására és elhárítására Baleset-elhárítási Intézkedési Tervet készít, továbbá
baleset-elhárítási szervezetet hoz létre, képez ki és tart alkalmazásra képes és kész állapotban, szükség szerinti
gyakorlatoztatással is, a jogszabályban foglaltaknak megfelelően. (2) A nukleáris létesítmény telephelyén a veszélyhelyzeti tevékenységet tervezni kell, amelynek során fel kell készülni
a biztonsági elemzésekben azonosított valamennyi – radioaktív anyag kibocsátásával, sugárterheléssel járó –
veszélyhelyzet elhárítására és a következmények enyhítésére szolgáló, az engedélyes felelősségébe tartozó
tevékenységre. (3) A baleset-elhárítási szervezet vezetője a nukleáris létesítmény vezetője vagy a vezető intézkedésre teljes körűen
felhatalmazott megbízottja. (4) Rendkívüli üzemeltetési állapotot az üzemviteli szervezet adott időpontban szolgálatban lévő felelős vezetője
jogosult kihirdetni, aki köteles ezt a nukleáris biztonsági hatóságnak haladéktalanul bejelenteni. A rendkívüli
üzemeltetési állapot a nukleáris létesítmény egészére, vagy atomerőmű esetében külön-külön az egyes
reaktorblokkokra nyilvánítható ki. Az üzemviteli szervezet adott időpontban szolgálatban lévő felelős vezetője
a bejelentést követően a nukleáris biztonsági hatóság engedélye, valamint jóváhagyása nélkül is elrendelheti az általa
szükségesnek tartott műveletek, intézkedések, átalakítások végrehajtását. Az engedélyes biztosítja a nukleáris
biztonsági hatóság folyamatos tájékoztatását. (5) Ha nukleáris veszélyhelyzet alakult ki, a baleset-elhárítási szervezet (3) bekezdés szerinti vezetője – jogszabályban
meghatározott baleset-elhárítási intézkedések végrehajtása mellett – a nukleáris biztonsági hatóság baleset-elhárítási
szervezetének egyidejű értesítésével élhet a (4) bekezdés szerinti jogosítványokkal, egyben a baleset-elhárítási
intézkedési tervekben foglaltaknak megfelelően biztosítja a nukleáris biztonsági hatóság baleset-elhárítási szervezet
folyamatos tájékoztatását. Ennek során figyelembe veszi a (4) bekezdés szerinti elveken kívül az (1) bekezdés szerinti
Baleset-elhárítási Intézkedési Tervben foglalt elveket. VIII. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
38. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
39. § E rendeletet – a 40. § figyelembevételével – a hatálybalépését követően indult vagy megismételt hatósági
engedélyezési és jóváhagyási eljárásokban kell alkalmazni. 40. § (1) Az e rendelet hatálybalépésekor üzemelő nukleáris létesítmény engedélyese az e rendelet hatálybalépését követő
3. hónap első napján jelentést nyújt be a nukleáris biztonsági hatóságnak.
(2) Az engedélyes a jelentésben az általa elvégzett felülvizsgálat alapján bemutatja, hogy az e rendeletben
meghatározott, rá és a jelentés tárgyát képező nukleáris létesítményére irányadó, a korábban hatályos szabályozástól
eltérő, vagy új követelmények közül melyek nem teljesülnek részben vagy egészben.
(3) Az engedélyes a jelentésben bemutatja, hogy a benne felsorolt részben vagy egészben nem teljesülő követelmények
teljesülését hogyan befolyásolja azoknak az általa elhatározott átalakításoknak a végrehajtása, amelyek
a) végrehajtható elvi átalakítási engedéllyel rendelkeznek; vagy b) nem estek hatósági engedélyezési kötelezettség alá
az e rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályban lévő szabályozás alapján.
(4) Az engedélyes jelentésében javaslatot terjeszt elő a részben vagy egészben nem teljesülő követelmények
teljesítésének időpontjára, és az egyes teljesítéshez szükséges intézkedések megvalósítására javasolt időpontokig
felmentési kérelmet nyújt be a nukleáris biztonsági hatósághoz. A teljesítés javasolt időpontja nem lehet későbbi, mint
a jelentés tárgyát képező nukleáris létesítmény (atomerőmű esetében a blokk) 34. § szerinti soron következő Időszakos
Biztonsági Felülvizsgálatának időpontja. (5) A nukleáris biztonsági hatóság az Atv. 12. § (1) bekezdés a) pontja szerinti ügyintézési határidő megtartásával
a következő szempontok figyelembevételével határozatban dönt a felmentésről és annak engedélyezett
időtartamáról: a) a követelménytől való eltérés által okozott kockázatnövekedés mértéke alapján;
b) a követelmény teljesítéséhez szükséges intézkedések terjedelme, költsége, megvalósítási időtartama alapján;
valamint c) annak figyelembevételével, hogy egy telephelyen belül ne különbözzenek indokolatlanul a biztonsági
követelmények. (6) A felmentés időtartama nem terjedhet túl a soron következő Időszakos Biztonsági Felülvizsgálat időpontján.
(7) Az e rendelet hatálybalépésekor végrehajtható elvi átalakítási engedéllyel rendelkező átalakításokat az elvi átalakítási
engedély időbeli hatálya alatt a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági követelményeiről és az ezzel összefüggő
hatósági tevékenységről szóló 89/2005. (V. 5.) Korm. rendelet e rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályos
rendelkezései szerinti engedélyezési eljárások lefolytatását követően lehet elvégezni. Az elvi átalakítási engedély időbeli
hatályának megszűnését követően az e rendeletben szabályozott követelmények szerint kell az átalakítást
engedélyeztetni és végrehajtani. 41. § Ez a rendelet a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági közösségi keretrendszerének létrehozásáról szóló
2009. június 25-i 2009/71/EURATOM tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
42. § A felvonók és a mozgólépcsők hatósági engedélyezéséről, üzemeltetéséről, ellenőrzéséről és az ellenőrökről szóló
113/1998. (VI. 10.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet rendelkezéseit) „b) a nukleáris létesítményben lévő felvonók tekintetében a rájuk vonatkozó jogszabályban foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni.” 43. § (1) Hatályát veszti a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági követelményeiről és az ezzel összefüggő hatósági
tevékenységről szóló 89/2005. (V. 5.) Korm. rendelet. (2) Hatályát veszti a felvonók és a mozgólépcsők hatósági engedélyezéséről, üzemeltetéséről, ellenőrzéséről és
az ellenőrökről szóló 113/1998. (VI. 10.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdés d) pontja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
278/2013. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése és 232/K. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Fluckné
dr. Papácsy Editet 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. május 24. áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1326/2011. (IX. 29.) Korm. határozata az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes koncepciójáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 31. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, az új nemzeti közgyűjteményi
épületegyüttes koncepciójával kapcsolatos feladatok ellátására, a 2011. október 1-jétől 2013. szeptember 30-ig
terjedő időtartamra dr. Baán Lászlót, a Szépművészeti Múzeum főigazgatóját – e megbízatásának meghagyása mellett
– kormánybiztossá nevezi ki. 2. A kormánybiztos feladatköre: a budapesti Ötvenhatosok terén kialakítandó új, nemzeti közgyűjteményi
épületegyüttes koncepciójának kidolgozása, megvalósításának és építészeti tervpályázatának előkészítése, kiemelt
figyelemmel a Szépművészeti Múzeum és a Magyar Nemzeti Galéria gyűjteményeinek újraegyesítésére.
3. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja, feladata ellátásáért a miniszterelnöknek felelős.
4. A kormánybiztos e tevékenységét díjazás nélkül látja el.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1532/2018. (X. 25.) Korm. határozata az Üldözött Keresztények Megsegítéséért és a Hungary Helps Program megvalósításáért felelős államtitkárság elhelyezése érdekében szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az állami tulajdonban álló, Budapest I. kerület, Naphegy tér 1. szám alatt található, a Budapest
I. kerület 7367/1 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlan (a  továbbiakban: ingatlan) a  Közbeszerzési és Ellátási
Főigazgatóság vagyonkezelésébe és a Miniszterelnökség használatába kerüljön;
2. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy az 1. pontban foglaltak megvalósulása
érdekében – a  pénzügyminiszter együttműködésével – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján gondoskodjon
az  ingatlan Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság vagyonkezelésébe, valamint a  Miniszterelnökség használatába
kerülése érdekében szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
 3. az 1. pontban meghatározottak érdekében
a) felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon az  ingatlan átalakítására és felújítására a  Magyarország
2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1. melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet,
5. Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság cím javára 365 000 000 forint biztosításáról;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
b) felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon az  ingatlan üzemeltetéséhez évente szükséges
186  300  000 forint forrás biztosításáról a  XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 5. Közbeszerzési és Ellátási
Főigazgatóság cím javára.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2019. évre 2019. január 31., ezt követően a központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2016. (IV. 7.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap Pénzkezelési Szabályzatáról.
A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 14. § (5) bekezdés d) pontja és 14. § (12) bekezdése alapján, tekintettel a jogalkotásról
szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára és a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi
LXXVI. törvény 6. §-ára és 8. § (1) bekezdésére, valamint a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal Szervezeti és Működési
Szabályzatáról szóló 2/2015. (I. 16.) MvM utasítás 1. melléklet 13. § (3) bekezdésére és 33. § (1) bekezdés a) pontjára, a következő
utasítást adom ki:
I. Fejezet
Az utasítás alkalmazási köre 1. Jelen utasítás alkalmazási köre a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.) rendelkezései, valamint
az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény, az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011.  (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.), az  államháztartás számviteléről szóló 4/2013 (I. 11.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.), valamint a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap működtetésének
és felhasználásának szabályairól szóló 380/2014. (XII. 31.) Korm. rendelet előírásai alapján, a  Nemzeti Kutatási,
Fejlesztési és Innovációs Alapra (a továbbiakban: NKFI Alap) terjed ki.
II. Fejezet
Számlanyitás és számlavezetés 2. A tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény szerint az NKFI Alapért a Nemzeti
Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal (a továbbiakban: NKFI Hivatal) felelős, ezért az  NKFI Alap Magyar
Államkincstárnál (a továbbiakban: Kincstár) vezetett fizetési számlái (a továbbiakban: számlák) feletti rendelkezési
jogosultságot az NKFI Hivatal gyakorolja.
3. Az NKFI Alap pénzforgalma kizárólag a  Kincstár által vezetett Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap
Előirányzat-felhasználási keretszámlán, valamint az Európai Uniós Programok Célelszámolási Forintszámlán keresztül
történhet, készpénzforgalom nem lehetséges, az  NKFI Alapnak pénztára nincs. Az  NKFI Alap működését biztosító
előirányzat felhasználása az NKFI Hivatalnál biztosított alapkezelői díj terhére történik.
4. Az NKFI Alap számlájának megnyitásáról, törzsadatainak módosításáról és megszüntetéséről az  NKFI Hivatal
Költségvetési Főosztályának Fejezeti Költségvetési Osztálya gondoskodik.
5. Az NKFI Alap terhére történő pénzforgalom minden tételéhez szabályszerűen kiállított bizonylatot kell készíteni,
amely megfelel az Szt. által előírt, a bizonylattal szemben támasztott alaki és tartalmi követelményeknek. A pénzügyi
teljesítés az  előzetes írásos kötelezettségvállalást követően, a  teljesítés igazolása után, csak utalványozott és
érvényesített utalványrendelet alapján történhet az utalványrendeleten feltüntetett számlaszámra és az érvényesített
összeggel.
6. Az 5. pontban meghatározottak alól kivételt képez az Ávr. 53. § (1) bekezdés b) pontja és 59. § (5) bekezdése alapján
a  Magyar Államkincstár által megalkotott, a  pénzforgalmi szolgáltatásai után felszámított díjakról, jutalékokról és
egyéb költségekről szóló szabályzat (a továbbiakban: kincstári szabályzat) 3., illetve 6.  pontjában meghatározott
kincstári szolgáltatási díj, tranzakciós illeték, valamint a deviza-átutalásokat terhelő bankköltség. Ezekben az esetekben
nincs írásos kötelezettségvállalás, és az  utalvány rendelkezés kiállítására utólag kerül sor, tekintettel arra, hogy
a  Kincstár jogosult mindhárom esetben a  jogszabályban vagy kincstári szabályzatban meghatározottak szerinti
összeggel a számlát megterhelni, amelyet az NKFI Hivatal mint alapkezelő megtérít.
III. Fejezet
Az NKFI Alap gazdasági szervezete 7. Az Ávr. 9. § (7) bekezdése szerint az NKFI Alap előirányzataival kapcsolatos gazdálkodási, könyvvezetési, beszámolási,
illetve adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítésének feladatait az NKFI Hivatal látja el a Költségvetési Főosztályának
NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztályán keresztül.
8. Az Ávr. 11.  § (1)  bekezdése szerinti, a  gazdasági szervezet vezetőjét megillető jogokat, illetve kötelezettségeket
az  Ávr.  11.  § (5)  bekezdése alapján az  NKFI Alap esetében az  NKFI Alap gazdálkodásáért felelős személyként
az NKFI Hivatal Költségvetési Főosztályának vezetője gyakorolja, illetve teljesíti.
9. Az NKFI Alap fejezetet irányító szerve az NKFI Hivatal, a fejezetet iránytó szerv vezetőjének feladatait az NKFI Hivatal
elnöke látja el.
10. A gazdasági szervezet feladatai a következők:
a) az NKFI Alap költségvetési tervezése körében költségvetési javaslat elkészítése, amely az  NKFI Hivatal
Támogatáskezelési és Innovációs Főosztálya, valamint a  Költségvetési Főosztálya feladata, a  kincstári
költségvetés és az  elemi költségvetés készítése, amely az  NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztályának
feladata,
b) az NKFI Alap előirányzataival való éves gazdálkodás, előirányzat-módosítás, átcsoportosítás, amely az  NKFI
Alap Számviteli és Pénzügyi Osztályának feladata, ugyanígy a finanszírozási terv készítése a Támogatáskezelési
és Innovációs Főosztály valamint a Kutatás-fejlesztési Főosztály közreműködésével,
c) az NKFI Alap vagyoni, pénzügyi, jövedelmi helyzetére kiható gazdasági eseményeiről – az  Szt.-ben és
az  Áhsz.-ben rögzített szabályok szerint – folyamatos nyilvántartás vezetése és a  költségvetési év végével
lezárása, amely az NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztályának feladata,
d) az NKFI Alapra vonatkozó beszámolási és adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése, amely az  NKFI Alap
Számviteli és Pénzügyi Osztályának feladata.
1. Az NKFI Alapra vonatkozó pénzgazdálkodási jogkörök gyakorlásának szabályai
11. Az NKFI Alap pénzgazdálkodási jogkörök gyakorlásának részletes szabályait – a  kötelezettségvállalás, a  pénzügyi
ellenjegyzés, a teljesítési igazolások, az érvényesítés és utalványozás rendjét – az NKFI Alap gazdálkodási szabályzata
tartalmazza. A jogosultak aláírási mintáinak elkészítéséről az NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztályának vezetője
gondoskodik.
2. Előirányzat módosításának, engedélyezésének és nyilvántartási rendjének szabályozása
12. Az NKFI Alap számviteli politikájának 7.2.  pontja rendelkezik az  előirányzatok módosításának, engedélyezésének
folyamatáról.
13. Az előirányzatok módosításáról, változásáról, felhasználásáról az  NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya vezeti
a naprakész nyilvántartást.
3. A számlaforgalom rendje, a kincstári számla feletti rendelkezés feltételei
14. Az NKFI Alap számlaforgalma a Kincstár által vezetett Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap Előirányzatfelhasználási keretszámlán (10032000-00334806-00000000), valamint az  Európai Uniós Programok Célelszámolási
Forintszámlán (10032000-00334806-30005008) történik. A Kincstár által vezetett számlákat az NKFI Alap Számviteli
és Pénzügyi Osztálya kezeli.
15. A számla feletti rendelkezési jogot az NKFI Hivatal mint alapkezelő gyakorolja a fizetési megbízások aláírásával, és
a bejelentett bélyegző lenyomatának használatával. Aláírási joga bármely két bejelentett aláírónak együttesen van.
16. A rendelkezési jog gyakorlására felhatalmazott személyeket, azok aláírását, a  használni kívánt bélyegzőt aláírásbejelentő kartonon kell bejelenteni a Kincstár illetékes területi szervéhez.
17. A számla feletti rendelkezési jogosultság összegszerűen nem korlátozott. A  bejelentett aláírások a  számla
megszűnéséig vagy új aláírások bejelentéséig hatályosak. Rendelkezési jogosultság keletkezését vagy megszüntetését
cégszerűen kell bejelenteni.
18. Az aláírási jogkör kijelölésére és módosítására az NKFI Hivatal elnöke jogosult.
19. A számla feletti rendelkezési jogosultak személyében történő változás esetén az  aláírás-bejelentő kartonokat
3 példányban kell elkészíteni és a Kincstárnak eljuttatni.
20. A bejelentést a Kincstár által erre a célra kialakított aláírás-bejelentő kartonon kell megtenni. A jogosultság a Kincstár
visszaigazolását követő naptól gyakorolható. Visszaigazolás alatt azt kell érteni, hogy a Kincstár az aláírás-bejelentő
kartont kitöltve, nyilvántartásba véve, aláírva és bélyegzőlenyomattal ellátva visszaküldi az  NKFI Hivatal mint
alapkezelő részére.
21. A bejelentett számla feletti rendelkezési jogosultak elektronikus utalás esetében kettős aláírási joggal rendelkezők
lehetnek.
IV. Fejezet
Az alkalmazandó pénzforgalmi nyomtatványok köre 4. Számlakivonat
22. A napi forgalom könyvelése után a  főkönyvi számla egyenlegét – az  NKFI Alap számláján történő jóváírások és
terhelések napi forgalmának elszámolásáról és a számla egyenlegéről megküldött – kincstári kivonattal egyeztetni
kell.
23. A számlakivonat alapján a  Forrás KGR Integrált Ügyviteli Rendszerben támogatási szerződésenként rögzíteni kell
a terhelési és a jóváírási tételeket.
24. Figyelemmel a kivonat nyitó egyenlegére, valamint a terhelt és jóváírt forgalom összegére, a tételek könyvelésekor
egyeztetni kell a  számla egyenlegét, melynek meg kell egyeznie az  előző kivonat záró egyenlegével. Az  egyező
könyvelés után a  számlakivonatot a  sorszámának megfelelő sorrendjében, a  hozzá tartozó bizonylatokkal együtt,
az Szt. 169. §-ában meghatározott módon és ideig kell megőrizni és tárolni.
25. A Kincstár és az NKFI Alap teljesítési adatai közötti folyamatos egyezőség biztosítása érdekében a nem azonosított
bevételek megfelelő címre történő rendezéséről folyamatosan gondoskodni kell.
26. Az NKFI Alapból a  pénzforgalmi művelet kezdeményezésekor az  ERA és az  ÁHT azonosító használati körébe vont
számlákra az azonosítókat alkalmazni kell.
27. A pénzforgalmi műveletek kezdeményezésekor a kincstári ügyfelekre kötelezően előírt ERA kódokat minden esetben
alkalmazni kell.
28. A Kincstár által havonta megküldött kimutatás (PM05, AJ-03) alapján az ERA kódok forgalmát a főkönyvi nyilvántartás
adataival minden hó 15-éig egyeztetni kell.
5. Jóváírás 29. Az NKFI Alap számlájára jóváírás érkezhet átutalási megbízással, készpénz-átutalási megbízással, illetve azonnali
beszedési megbízás alapján.
6. Kifizetés 30. Az NKFI Alap számlájáról kifizetés elsősorban elektronikus úton, (csoportos) átutalási megbízással, deviza-átutalás
esetén elektronikusan egyedi átutalási megbízással történhet.
31. Elektronikus utalás esetén a „Giro” rendszerben az átutalások aláírása a Kincstár által biztosított chipkártya (elektronikus
megszemélyesítő eszköz) segítségével történik. Az átutalások kezdeményezése a Kincstárhoz aláírási jogosultsággal
bejelentett két chipkártya egyidejű alkalmazásával történik.
32. Elektronikus utalás esetén az  utalandó tételek a  Forrás KGR Integrált Ügyviteli rendszerben rögzítésre kerülnek.
A rögzített tételekről lista, utalási állomány készül, a tételek forint és tételszám szerint összesítésre kerülnek. A listában
rögzített tételeket és a hozzájuk kapcsolódó bizonylatokat az előkészítő ellenőrzi, majd hibátlan tételek és bizonylatok
esetén aláírásával hitelesíti. Az alapbizonylatot (utalvány rendelkezést) a  jogosultak aláírják. A  jelszóval rendelkező
munkatársak a rögzített és elfogadott lista birtokában elindítják az elektronikus átutalási megbízást.
33. A nagytömegű átutalásokat az  Ávr. 5.  mellékletében rögzítetteknek megfelelően a  Kincstárhoz előzetesen be kell
jelenteni.
34. A Kincstárnál bejelentett chipkártya használatára, illetve a  papíralapú átutalások aláírására jogosult személyeket
az elnök írásban jelöli ki.
V. Fejezet
Adatszolgáltatási és nyilvántartási kötelezettséghez kapcsolódó feladatok
7. Éves költségvetési terv (kincstári és elemi költségvetés) készítése
35. Az NKFI Alap előzetes kincstári költségvetését az  NKFI Hivatal köteles elkészíteni és a  Kincstár által működtetett
elektronikus rendszerbe feltölteni a költségvetési évet megelőző év december 20-ig, az Ávr. 31. § (2a) bekezdésében
meghatározott esetben tárgyév január 10-ig.
36. Az NKFI Alap éves költségvetését az „Elemi költségvetés” megnevezésű nyomtatványgarnitúra űrlapjainak kitöltésével
– a tervezési körirat útmutatása alapján az NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztályának – kell elkészíteni. Az NKFI
Hivatal elnöke mint fejezetet irányító szerv vezetője által jóváhagyott költségvetési tervet a  költségvetési év
február 28-ig a Fejezeti Költségvetési Osztály továbbítja a Kincstár részére.
37. Az éves költségvetéshez szakmailag alátámasztott szöveges indoklást is készíteni kell, amelyet a Támogatáskezelési és
Innovációs Főosztály, valamint az NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya készíti el.
38. A kincstári költségvetésnek és az elemi költségvetésnek kiemelt előirányzati szinten meg kell egyeznie.
39. Mind a kincstári, mind az elemi költségvetést a KGR K11 Kincstári rendszerben rögzíteni kell.
8. Előirányzat-felhasználási terv 40. Az NKFI Alap jóváhagyott kiadási előirányzatának felhasználása az NKFI Alap kezelőszervi feladatait ellátó NKFI Hivatal
vezetője által, a Kincstárnak benyújtandó – a bevételek várható beérkezését is ütemező – előirányzat-felhasználási
terv alapján, a kiadások tényleges felmerülésének időpontjához igazodóan történik.
41. Az Ávr. 133. §-a alapján az előirányzat-felhasználási tervet az előzőek szerint éves szinten és negyedévre vonatkozóan
havi bontásban kell elkészíteni. Az  előirányzat-felhasználási terv megbízható alapja kell legyen a  likviditás
biztosításának.
42. Az előirányzat-felhasználási tervnek tartalmaznia kell a várható bevételeket, így a költségvetési támogatást, a saját
tárgyévi bevételeket, a tárgyévi átvett pénzeszközöket és az előző évekről áthúzódó költségvetési maradványt.
43. Az előirányzat-felhasználási tervnek tartalmaznia kell a várható kiadásokat, így a tárgyévben keletkezett és várhatóan
teljesülő kiadásokat, valamint az előző évről áthúzódó kötelezettségvállalások teljesítési adatait.
44. A Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály, valamint a Kutatás-fejlesztési Főosztály a tárgynegyedévet megelőző
hónap 10-éig havi bontásban, az NKFI Hivatal döntései és a várható igények alapján, a pályázatok és kérelmek aktuális
helyzetének figyelembevételével jelzi a várható forrásszükségletet. Ez alapján az NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi
Osztálya az előírt formanyomtatványokon elkészíti a negyedéves finanszírozási tervet, amelyet az NKFI Hivatal elnöke
hagy jóvá. A jóváhagyott finanszírozási tervet a tárgynegyedévet megelőző hónap 25. napjáig a Fejezeti Költségvetési
Osztály továbbítja a Kincstár részére.
9. Negyedéves finanszírozási terv módosítása 45. Az NKFI Hivatal elnöke döntései miatt bekövetkezett jelentős változás esetén a  negyedéves finanszírozási terv
módosítandó.
10. Éves likviditási terv havi alakulása 46. Az NKFI Alap pénzforgalmában tervezhető bevételekről, kiadásokról és várható egyenlegről az  ELKA-E típusú
nyomtatvány kitöltésével a  Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya a  Költségvetési
Főosztály Fejezeti Költségvetési Osztálya közreműködésével adatot szolgáltat a  Kincstár részére tárgyhónap 5-ét
megelőzően.
11. Előirányzat-módosítás kérése 47. Az NKFI Alap kiadási és bevételi előirányzatai az  NKFI Alapért felelős, fejezetet irányító NKFI Hivatal elnöke
jóváhagyásával módosíthatók. Az NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya az előirányzat-módosítást előkészíti, és
a módosítást szöveges indoklással jóváhagyás céljából továbbítja az NKFI Hivatal elnöke részére.
48. Az NKFI Alapért felelős NKFI Hivatal elnöke által jóváhagyott előirányzat-módosítás alapján az NKFI Alap Számviteli és
Pénzügyi Osztálya rögzíti a  Kincstár által működtetett eAdat rendszerben az  előirányzat-módosítást. A  rögzített
adatok alapján az eAdat rendszerből kinyomtatott adatlap aláírására a Kincstárba bejelentett személyek jogosultak.
12. Költségvetési jelentés 49. A kincstári honlapon közzétett költségvetési jelentést az NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya 15 napon belül
köteles egyeztetni az  Ávr. 156.  § (4)  bekezdése alapján a  saját könyvvezetése szerinti adatokkal. Az  eltéréseket
tételesen ellenőrizni kell. Amennyiben az adott tétel rendezésére kiegészítő szelvény még nem került benyújtásra
a Kincstár részére, akkor azt az egyeztetési időszakon belül el kell készíteni.
50. Az NKFI Alap időközi költségvetési jelentése a  Kincstár által elkészített kincstári költségvetési jelentésen alapul.
Az NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya a költségvetési jelentést kiegészíti a követelések és kötelezettségvállalások,
valamint más fizetési kötelezettségek adataival a Kincstár tájékoztatójában meghatározott módon.
51. Az analitikus nyilvántartások adataival egyeztetett főkönyvi kivonat adatai alapján készíti el az NKFI Alap Számviteli és
Pénzügyi Osztálya a negyedéves mérlegjelentést. Az időközi mérlegjelentést az Ávr. 134. § d) pontjában meghatározott
állami adóhatóság adatszolgáltatását követő 5 munkanapon belül kell a  Kincstár által működtetett elektronikus
rendszerbe feltölteni a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztályának a Költségvetési Főosztály
Fejezeti Költségvetési Osztálya ellenőrzését követően.
52. Az 51. pont szerinti adatszolgáltatások határidői a következők:
a) az I. negyedévről április 25-ig,
b) a II. negyedévről július 20-ig,
c) a III. negyedévről október 20-ig,
d) a IV. negyedévről tárgyévet követő év március 20-ig.
13. Költségvetési beszámoló készítése 53. Az NKFI Alap elemi költségvetéséről és a mérlegben kimutatható vagyonról a költségvetési év könyveinek zárását
követően az Áhsz. előírásainak megfelelően éves költségvetési beszámolót készít a Költségvetési Főosztály NKFI Alap
Számviteli és Pénzügyi Osztálya.
VI. Fejezet
Záró rendelkezések 54. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
55. Az utasítás rendelkezéseit a hatálybalépéskor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
56. Hatályát veszti Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap pénzkezelési szabályzatáról szóló 17/2015. (X. 9.)
NKFIH utasítás.
Pálinkás József s. k.,
 elnök


text:
1290/2011. (VIII. 22.) Korm. határozata a MÁV Zrt. 35 milliárd forint összegű zártkörű kötvénykibocsátásához szükséges készfizető kezességvállalásról.
A Kormány 1. jóváhagyja, hogy a MÁV Zrt. a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 28/A. §-ában foglaltak szerint
állam által indokoltnak elismert és az állam által meg nem térített költségei finanszírozására 2011. évben
35 000,0 millió forint összegű, legfeljebb 3 éves futamidejű zártkörű kötvényt bocsásson ki állami készfizető
kezességvállalás mellett;
2. a kezességvállalási díj kikötésétől eltekint; 3. tekintettel a forrás rendelkezésre állásának sürgősségére engedélyezi, hogy a MÁV Zrt. eltekintsen a nyilvános
pályázattól, de előírja, hogy legalább három ajánlattevő ajánlatát kérje be;
4. felkéri az Államadósság Kezelő Központ Zrt.-t, hogy a MÁV Zrt. számára pénzügyi szempontból véleményezze
a forrásbevonáshoz kapcsolódó szerződéseket és egyéb dokumentumokat.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
132/2008. (V. 14.) Korm. rendelete az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány
35. § (1) bekezdés c) pontjában megállapított feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Az önkormányzati miniszter (a továbbiakban: miniszter) a Kormány
a) helyi önkormányzatokért,
b) sportpolitikáért,
c) katasztrófák elleni védekezésért,
d) köziratok kezelésének szakmai irányításáért,
e) lakásgazdálkodásért és lakáspolitikáért,
f) turizmusért,
g) választójogi és népszavazási szabályozásért,
h) választások és népszavazások lebonyolításáért,
i) közigazgatás-szervezésért
felelős tagja. 2. § A miniszter az e rendeletben és más jogszabályokban,
valamint a Kormány határozataiban meghatározott feladatkörében
a) javaslatot készít a Kormány közpolitikájára,
b) előkészíti a törvények és a kormányrendeletek terve
zeteit,
c) előkészíti a Kormány és a köztársasági elnök határo
zatait,
d) felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki,
e) kezdeményezi és előkészíti a nemzetközi szerződé
seket, megköti a nemzetközi szerződésnek nem minősülő
tárcamegállapodásokat,
f) felhatalmazás alapján képviseli a Kormányt a külkapcsolatokban és a nemzetközi szervezetekben,
g) a Kormány határozatában megállapított rend szerint
gondoskodik az Európai Unió intézményeinek tagállami
kormányzati részvétellel működő döntéshozó és döntéselőkészítő tevékenysége keretében képviselendő kormányzati álláspont előkészítéséről, és annak az Európai
Unió intézményeinek tagállami kormányzati részvétellel
működő döntés-előkészítő fórumain való képviseletéről,
h) a Kormány határozatában megállapított rend szerint
képviseli a Kormányt az Európai Unió Tanácsában,
i) gondoskodik – a statisztikáról szóló törvényben meghatározottak szerint – a feladat- és hatáskörével kapcsolatos statisztikai információrendszer kialakításáról, működtetéséről és fejlesztéséről,
j) közreműködik a nemzeti fejlesztési terv előkészítésében és megvalósulásának nyomon követésében,
k) meghatározza a hatáskörébe tartozó honvédelmi feladatok végrehajtásának szakmai követelményeit és a honvédelmi felkészítés ágazati feladatainak végrehajtását,
ellátja a védelmi felkészüléssel kapcsolatos feladatokat.
3. § A miniszter
a) a helyi önkormányzatokért való felelőssége körében
előkészíti különösen
aa) a helyi önkormányzatokról,
ab) a polgármester, a főpolgármester, a megyei köz
gyűlés elnöke (a továbbiakban együtt: polgármester),
továbbá – a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszterrel
együttműködve – a jegyző, a főjegyző (a továbbiakban
együtt: jegyző) jogállásáról,
ac) a helyi önkormányzati képviselők jogállásáról,
ad) a helyi önkormányzatok társulásairól,
ae) a helyi önkormányzatok vis maior támogatásáról,
af) a helyi önkormányzati tulajdonról, illetve vagyon
gazdálkodásról,
ag) a közigazgatási hivatalok működéséről,
ah) a temetkezési közszolgáltatásról,
b) a sportpolitikáért való felelőssége körében előkészíti
különösen a sportról és az egyes sportcélú ingatlanok
tulajdoni helyzetének rendezéséről,
c) a katasztrófák elleni védekezésért való felelőssége
körében felel a polgári védelemért és a tűz elleni védekezésért, e körben előkészíti különösen
ca) a katasztrófák elleni védekezés egységes irányítási
rendszerének kialakításáról és működtetéséről,
cb) a polgári védelem feladatairól, szervezetéről,
működéséről, az állampolgárok és szervezetek polgári védelmi kötelezettségéről,
cc) a tűz elleni védekezéssel kapcsolatos feladatokról, cd) az ipari balesetek megelőzéséről és elhárításáról,
valamint az országhatáron túli hatással járó ipari balesetek
nemzetközi értesítési és kölcsönös segítségnyújtási rendszeréről,
ce) az infrastruktúra kritikus elemeivel kapcsolatos feladatokról, d) a köziratok kezelésének szakmai irányításáért való
felelőssége körében előkészíti a köziratok kezeléséről,
e) a lakásgazdálkodásért és lakáspolitikáért való felelőssége körében előkészíti különösen
ea) a lakásügyről,
eb) a társasházról, lakásszövetkezetről, lakásokról,
ec) az állami lakáscélú támogatásokról,
f) a turizmusért való felelőssége körében előkészíti
különösen
fa) a turizmusról,
fb) az utazásszervező és -közvetítő tevékenységről,
fc) az utazási és utazást közvetítő szerződésről,
fd) a falusi és agroturizmusról,
g) a választójogi és népszavazási szabályozásért való
felelőssége körében előkészíti különösen
ga) az országgyűlési és az európai parlamenti képvise
lők, valamint a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, továbbá a kisebbségi önkormányzati képviselők
választásáról,
gb) az országos és helyi népszavazásról,
gc) a választási eljárásról
szóló jogszabályokat, továbbá e tárgykörökben felhatalmazás alapján miniszteri rendeleteket ad ki.
4. § (1) A miniszter a helyi önkormányzatokért való felelőssége körében
a) működteti a Duna Palota és Kiadót,
b) közreműködik a közigazgatási hivatalok – mint
a Kormány területi szervei – irányításában. (2) A miniszter a sportpolitikáért való felelőssége körében
a) irányítja a Nemzeti Utánpótlás-nevelési és Sportszolgáltató Intézetet,
b) biztosítja a Nemzeti Sporttanács működését. (3) A miniszter a katasztrófák elleni védekezésért való
felelőssége körében
a) irányítja az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot; b) működteti
ba) az Országos Nukleárisbaleset-elhárítási Rendszert,
bb) a Nemzeti Helyzetértékelő Központot;
c) felügyeli a Nemzetközi Radiológiai Adatcsere Köz
pontot. (4) A miniszter a turizmusért való felelőssége körében
működteti a Regionális Idegenforgalmi Bizottságokat és
az Országos Idegenforgalmi Bizottságot.
5. § (1) A miniszter a helyi önkormányzatokért való felelőssége körében
a) kezdeményezi a Kormánynál az Alkotmánnyal
ellentétesen működő helyi önkormányzati képviselő-testület feloszlatását,
b) kezdeményezi a Kormánynál az Alkotmánnyal
ellentétesen működő kisebbségi önkormányzati testület
feloszlatását a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszterrel együttműködve,
c) előkészíti az ország területének közigazgatási tagozódásával, illetőleg a területszervezéssel kapcsolatos, az
Országgyűlés és a köztársasági elnök hatáskörébe tartozó
döntéseket,
d) kialakítja az önkormányzati érdekszövetségekkel
való kapcsolattartás és egyeztetés rendjét, biztosítja a felelősségi körébe tartozó önkormányzati feladatok egyeztetését, összehangolását,
e) az önkormányzati érdekszövetségek javaslatának
kikérését követően kijelöli az Európa Tanács Helyi és
Regionális Önkormányzatok Kongresszusa magyar delegációjának tagjait,
f) összehangolja a polgármester, a jegyző, a képviselőtestület hivatalának ügyintézője által ellátott, az államigazgatási feladatok ellenőrzésére irányuló tevékenységet,
g) ellátja a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzésének szakmai irányítását,
h) ellátja a kisebbségi önkormányzatok törvényességi
ellenőrzése szakmai irányítását a Miniszterelnöki Hivatalt
vezető miniszterrel együttműködve,
i) közreműködik az igazságügyi és rendészeti miniszternek a közterület-felügyelettel kapcsolatos szabályozási
feladatai ellátásában, valamint gondoskodik a közterületfelügyelettel kapcsolatos kormányzati feladatok ellátásáról,
j) gondoskodik a temetkezési közszolgáltatás ellátásának szakmai irányításáról és az ellátás szakmai követelményei meghatározásáról.
(2) A miniszter a helyi önkormányzatokért való felelőssége körében, a helyi önkormányzatok gazdálkodásával
összefüggésben
a) ellátja – a pénzügyminiszterrel együttesen – a központi költségvetés előkészítéséből és végrehajtásából,
valamint a zárszámadásból adódó, helyi önkormányzatokat és a helyi kisebbségi önkormányzatokat érintő kormányzati teendőket, és szervezi az azok megalapozásához
szükséges információszolgáltatást,
b) összehangolja a helyi önkormányzatok és a helyi kisebbségi önkormányzatok működésével összefüggő tervezés és gazdálkodás kormányzati feladatait,
c) részt vesz a helyi önkormányzatok és a helyi kisebbségi önkormányzatok gazdálkodása pénzügyi szabályozásának kidolgozásában, a feladatok végrehajtásának szervezésében,
d) közreműködik a helyi önkormányzatokat megillető
normatív költségvetési hozzájárulásokra és támogatásokra, valamint a központi adókból részesedés mértékére és az
elosztás módjára vonatkozó javaslatok előkészítésében,
e) elősegíti az önkormányzati finanszírozási rendszer
továbbfejlesztését, különös tekintettel a társult feladatellátás, így a többcélú kistérségi társulások ösztönzésére,
f) összehangolja – a helyi önkormányzatokról szóló
1990. évi LXV. törvény 96. § c) pontjában meghatározott – felelősségi körében az önkormányzati kötelező feladatok differenciált telepítésével összefüggő ágazati döntéseket, valamint közreműködik a pénzügyminiszter ezzel
összefüggő finanszírozási feladatai ellátásában,
g) elősegíti, hogy a helyi önkormányzatok sikeresen
vehessék igénybe az európai uniós támogatásokat,
h) működteti a helyi önkormányzati vagyonkatasztert,
i) közreműködik a helyi önkormányzatok tulajdonát,
vagyoni helyzetét érintő állami döntések előkészítésében,
j) közreműködik a helyi önkormányzatok és intézmé
nyeik számviteli, továbbá az államháztartási mérlegrendszerbe illeszkedő pénzügyi információs rendszerének
kidolgozásában, működtetésében,
k) részt vesz a helyi önkormányzatok kötelező feladatés hatáskörének ellátásához szükséges anyagi feltételek
vizsgálatában,
l) közreműködik az ágazati és térségi fejlesztési programok helyi önkormányzatokat érintő részének kidolgozásában,
m) gondoskodik a központi költségvetésnek a tárca
fejezetében meghatározott önkormányzati fejlesztési és
vis maior támogatások finanszírozásáról, elszámolási
rendjéről, valamint az ezt elősegítő információs rendszer
működtetéséről.
(3) A miniszter a közigazgatás-szervezésért való felelőssége körében, a Kormány területi szerveivel kapcsolatos feladatkörében
a) szakmai irányítást gyakorol a közigazgatási hivatal
vezetőjének a dekoncentrált szervek tekintetében gyakorolt ellenőrzési tevékenysége felett,
b) ellenőrzi a közigazgatási hivatalok működését,
c) a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszterrel
együttműködve, a közigazgatási hivatalok útján összehangolja a több ágazatot érintő, közigazgatással kapcsolatos
kormányzati feladatok területi végrehajtását,
d) gondoskodik a több megyét érintő, illetve a főváros
közigazgatási határán túlterjedő területi koordinációs feladatok ellátásáról,
e) közreműködik a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályainak előkészítésében, gondoskodik az általános
eljárásjogi szabályozás hatályosulásának vizsgálatáról,
f) javaslatot készít – a Miniszterelnöki Hivatalt vezető
miniszterrel együttműködve – a kistérségi és regionális
közigazgatási intézményrendszer átalakítására,
g) az érintett miniszterekkel együttműködve kialakítja
és működteti az egységes közigazgatási hatósági statisztikai rendszert.
6. § (1) A miniszter a sportpolitikáért való felelőssége körében
a) javaslatot tesz a Kormány részére a sporttal kapcsolatos kormányzati koncepciókra, programokra, összehangolja az érintett miniszterek sporttal kapcsolatos tevékenységét,
b) közreműködik az aktív, mozgásgazdag szabadidőtöltéssel, az egészségmegőrzéssel és -fejlesztéssel, valamint az egészségügy területén a megelőzéssel összefüggő
állami feladatok végrehajtásában,
c) segíti az önkormányzatok sporttal kapcsolatos,
sportigazgatási és sportszervezési feladatainak megvalósulását, végrehajtását,
d) állami, önkormányzati és vállalkozói források bevonásával gondoskodik a sportlétesítményekkel (sportingatlanokkal) kapcsolatos fejlesztési és rekonstrukciós programokról,
e) az országos sportági szakszövetségekkel, az országos sportági szövetségekkel, valamint az e célra létrehozott intézményeivel együttműködve gondoskodik a sportágfejlesztési és műhelytámogatási programok kidolgozásáról és megvalósításáról, az utánpótlás-nevelés támogatásáról, a nemzeti válogatottak felkészülésének támogatásáról, a fogyatékosok sportjával összefüggő állami feladatok
ellátásáról, valamint az illetékes miniszterekkel együttműködésben – az esélyegyenlőség biztosítására is figyelemmel – koncepciókat alkot a szabadidő-, a gyermek- és ifjúsági sportnak, a nők és családok sportjának, a fogyatékosok sportjának, az idősek (seniorok) sportjának, a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok sportjának, a köz- és
felsőoktatás sportjának a fejlesztésére, támogatására,
f) kapcsolatot tart és együttműködik a civil sportigazgatás szervezeteivel, valamint a sport területén működő
egyéb érdek-képviseleti szervekkel,
g) a nevelési, oktatási intézményekben a közoktatásról
szóló törvény által szabályozott fizikai állapotfelmérés
kivételével összehangolja, illetőleg feladat- és hatáskörében működteti a lakosság – elsősorban a gyermekek és a
fiatalok – fizikai állapotának sport célú felmérését és értékelését szolgáló mérő, értékelő, statisztikai és információs
rendszert.
(2) A miniszter a sporttal kapcsolatos feladatainak ellátása során az érintett miniszterekkel együttműködik
a) a lakosság egészségi állapotának megőrzésével, a
sportegészségügyi rendszer és a sportorvosi hálózat működtetésével és fejlesztésével, valamint a népegészségügyi
program megvalósításával,
b) a tiltott teljesítményfokozó szerek elleni küzdelemmel, c) a sport nevelő és integráló funkcióit kihasználva, a
sport értékeit képviselve a káros szenvedélyek elleni fellépéssel, káros szenvedélyektől mentes életre neveléssel,
d) a felnőttképzés sportot érintő szabályozásával, továbbá a fogyatékos személyek társadalmi életben való részvé
telét elősegítő támogatások és szolgáltatások megteremtésével, a szabadidő hasznos eltöltését szolgáló programok
megvalósításával, a teljesítményen alapuló sporttevékenység társadalmi elismerésének támogatásával,
e) a sporthuliganizmus elleni küzdelemmel, valamint
a sportrendezvények biztonságos lebonyolításával,
f) az oktatási rendszerben folyó testnevelés feladatainak meghatározásával, a szakképzés sportot érintő szabályozásával, a testkulturális felsőfokú képzések képesítési
követelményeinek kidolgozásával, valamint a köz- és
a felsőoktatásban részt vevők egészséges életmódja és szabadidős sportolása feltételeinek kialakításával,
g) a sport eszközrendszerén keresztül a társadalom
megújításának segítésével a közösségi kohézió fejlesztésével
összefüggő kormányzati teendők ellátásában.
7. § (1) A miniszter ellátja a sportigazgatási szerv feladatait.
(2) A miniszter sportigazgatási szervként vezeti a sportról szóló 2004. évi I. törvény 40. § (1) bekezdésében, 42. §
(1) bekezdésében, 43. § (1) bekezdésében és 44. § (1) bekezdésében foglalt nyilvántartásokat.
8. § A miniszter a katasztrófák elleni védekezéssel kapcsolatos felelőssége körében
a) irányítja a polgári védelemmel összefüggő hatósági
tevékenységet, ellátja a polgári védelem szervezet- és
tevékenységirányításával kapcsolatos feladatokat,
b) előkészíti a tűz elleni védekezés állami és önkormányzati feladatával, szervezetével, működésével összefüggő jogi szabályozást, kialakítja a tűz elleni védekezés
szakmai szabályait, és gondoskodik azok érvényesítéséről,
ellátja a tűz elleni védekezés szervezet- és tevékenységirányításával kapcsolatos jogszabályban meghatározott feladatokat,
c) szakirányítást és szakmai felügyeletet gyakorol az
önkormányzatok és a gazdálkodó szervezetek tűzvédelmi
tevékenysége felett,
d) előkészíti – az Országos Atomenergia Hivatal
főigazgatójával együttműködve – a nukleárisbaleset-elhárítási nemzeti politikát érintő kormányzati döntéseket, és
koordinálja a kormányzati szervek nukleárisbaleset-elhárítással kapcsolatos felkészülésének feladatait,
e) biztosítja a RODOS valósidejű nukleárisbaleset-elhárítási döntéstámogató rendszer, valamint a Nemzetközi
Radiológiai Adatcsere Központ működési feltételeit, kapcsolatot tart az európai adatcsere-központokkal,
f) ellátja a NATO Felsőszintű Polgári Veszélyhelyzet
Tervezési Bizottságának (SCEPC) szerveivel való kapcsolattartást,
g) ellátja a polgári veszélyhelyzeti tervezéssel összefüggő feladatokat,
h) ellátja a Kormányzati Koordinációs Bizottság elnöki
teendőit,
i) közreműködik a rendvédelmi szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyával és társadalombiztosítási ellátásával kapcsolatos jogi szabályozás előkészítésében,
j) közreműködik a polgármesterek, jegyzők katasztrófavédelmi felkészítésének szervezésében,
k) koordinálja a kritikus infrastruktúrával kapcsolatos
feladatok ellátását,
l) irányítja és felügyeli a katasztrófavédelmi és tűzvédelmi szakmai képzés, továbbképzés rendszerét és szerveit,
m) közreműködik a polgári válság-, katasztrófa- és veszélyhelyzeti irányítási rendszer továbbfejlesztésében,
n) irányítja a védelmi igazgatás – feladat- és hatáskörébe tartozó – egyes feladatainak ellátásában részt vevő szervek értesítésével összefüggő tevékenységeket.
9. § (1) A miniszter – a minősített adatot tartalmazó iratok
kivételével – a köziratok kezelésének szakmai irányításáért való felelőssége körében
a) ellenőrzi az iratkezelési szabályzatban foglaltak
végrehajtását a központi államigazgatási szerveknél,
b) jóváhagyja a Magyar Országos Levéltárral egyetértésben a központi államigazgatási szervek egyedi iratkezelési szabályzatait, valamint az általuk készített egységes
iratkezelési szabályzatok és irattári mintatervek kiadásakor – az oktatási és kulturális miniszterrel közösen – egyetértési jogot gyakorol,
c) a közlevéltárak ellenőrzési tapasztalatait is felhasználva évente értékeli a közfeladatokat ellátó szervek iratkezelésének helyzetét, az elektronikus iratkezelésre történő áttérés tapasztalatait,
d) részt vesz az iratkezelésért felelős és az iratkezelést
végző személyek szakmai képzésével, továbbképzésével
kapcsolatos koncepciók kidolgozásában,
e) évente részletes szakmai tájékoztatót készít a közfeladatot ellátó szervek részére, az interneten a nyilvánosság
részére folyamatos tájékoztatást nyújt az egységes iratkezelés gyakorlati végrehajtásának tapasztalatairól,
f) az elektronikus iratkezelés fokozatos bevezetéséhez
szükséges informatikai feltételrendszer megteremtése
érdekében
fa) folyamatosan gyűjti, rendszerezi és elemzi a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének informatikai feltételrendszerére, infrastruktúrájára vonatkozó adatokat,
fb) koordinálja a Kormány által megjelölt stratégiai
célok és a rendelkezésre álló anyagi erőforrások figyelembevételével, a központi államigazgatási szervekkel, valamint – a közigazgatási informatikáért felelős miniszterrel
együttműködve – a területi és helyi államigazgatási szervek,
a polgármesteri hivatalok és a közlevéltárak iratkezelése,
informatikai feltételrendszerének, infrastruktúrájának megteremtésére irányuló fejlesztési tervek elkészítését,
fc) javaslatokat dolgoz ki a közigazgatási informatikáért felelős miniszterrel együttműködve az fb) alpontban
nem szereplő, közfeladatot ellátó szervek iratkezelése
informatikai feltételrendszerének fejlesztésére.
(2) A miniszter – a minősített adatot tartalmazó iratok
kivételével – a jóváhagyott fejlesztési tervek, valamint az
iratkezeléshez fűződő szakmai, ügyviteli és levéltári érdekek együttes figyelembevételével
a) kezdeményezi az iratkezeléshez alkalmazandó bemeneti/kimeneti és kommunikációs adatformátumokat
meghatározó nemzeti, illetve nemzetközileg elfogadott
szabványok és ajánlások kiválasztását, adaptálását,
b) meghatározza, rendszerbe foglalja és közzéteszi
mindazokat az iratkezeléshez szükséges kísérő adatokat
(metaadatokat), amelyek az iratkezelés során keletkeznek,
meghatározza ezek egységes elnevezését, lehetséges adattartalmát, megengedett forrásait, leírásuk módját és azt
folyamatosan karbantartja,
c) figyelemmel kíséri az iratkezelési informatikai rendszerek és eszközök alkalmazhatóságát, az azok tanúsításával kapcsolatos követelményeket, továbbá elemzéseket
végeztet, a szabályozásban folyamatosan követi a technológiai fejlődés adta lehetőségeket, gondoskodik a tanúsítás
követelményeinek folyamatos korszerűsítéséről,
d) részletes ajánlásokat fogalmaz meg az iratkezelési
rendszerekre vonatkozóan a közigazgatásban használható
kommunikációs követelményekre, a hagyományos és
elektronikus iratkezelésben használható formátumokra,
anyagokra és ezek minőségi előírásaira,
e) részletes ajánlásokat fogalmaz meg a központi
államigazgatási szervek irattári terveinek egységesítése
érdekében.
10. § A miniszter a lakásgazdálkodásért és lakáspolitikáért
való felelőssége körében
a) gondoskodik a kormányprogram lakásügyi feladatainak megvalósításával kapcsolatos intézkedések előkészítéséről, végrehajtásáról,
b) működteti az állami támogatású lakáspályázati rendszert. 11. §
A miniszter a turizmusért való felelősségi körében
a) kidolgozza a turizmusirányítás cél-, eszköz- és
intézményrendszerét, fejlesztési stratégiáját, ehhez kapcsolódóan a marketingkoncepciót, a turisztikai támogatási
rendszert, továbbá az ezekkel kapcsolatos döntési javaslatokat,
b) közreműködik az európai uniós támogatásokkal
megvalósuló turisztikai programok kidolgozásában, szakmai véleményezésében,
c) kialakítja és működteti a turizmus kormányzati irányítási és intézményrendszerét,
d) összehangolja az európai uniós tagságból adódó kormányzati turisztikai feladatok, a turizmus fejlesztését szolgáló nemzetközi programok végrehajtását, valamint közreműködik az európai uniós tagsággal összefüggő kormányzati kapcsolatok szervezésében, elősegíti a két- és
többoldalú nemzetközi turisztikai kapcsolatok fejlesztését, továbbá részt vesz a multilaterális és regionális nemzetközi turisztikai szervezetek munkájában,
e) irányítja a belföldi és nemzetközi turisztikai marketingtevékenységet,
f) együttműködik az érintett miniszterekkel a gyermekek
és a fiatalok iskolán kívüli szabadidőtöltéséhez kapcsolódó
turisztikai szolgáltatások feltételeinek fejlesztésére vonatkozó programok kidolgozásában és végrehajtásában,
g) együttműködik a szociális és munkaügyi miniszterrel az ifjúsági turizmussal kapcsolatos feladatok végrehajtásában,
h) együttműködik a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszterrel a falusi és agroturizmussal kapcsolatos
vidékfejlesztési feladatok ellátásában.
12. § A miniszter a választások és népszavazások lebonyolításáért való felelőssége körében
a) irányítja és szervezi a választások, valamint az
országos népszavazás lebonyolítását,
b) elkészíti a választások és az országos népszavazások
költségvetését és a fedezet biztosítására vonatkozó javaslatokat,
c) gondoskodik a korszerű választástechnikai eszközök
kipróbálásáról, kísérleti bevezetéséről.
13. § A minisztert a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény 31. § (2) bekezdésében szabályozott esetben az igazságügyi és rendészeti miniszter helyettesíti.
14. § (1) Ez a rendelet 2008. május 15-én lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök