text:
23/2019. (III. 20.) HM utasítása a külföldi szervezetek eszközei magyarországi, valamint a Magyar Honvédség eszközei külföldön végrehajtott üzemanyag-feltöltésének és elszámolásának rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a  továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a  Magyar Honvédség
(a  továbbiakban: MH) Parancsnokságára (a továbbiakban: MHP), valamint az  alárendeltségébe tartozó katonai
szervezetekre (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § Az  üzemanyaggal történő eszközfeltöltésekkel kapcsolatos jövedéki adó elszámolás, befizetés, visszaigénylés
rendjét és feladatait a repülőgép-üzemanyagot beszerző, tároló, felhasználó és elszámoló honvédelmi szervezetek
jövedéki adóraktári tevékenységével kapcsolatos feladatairól, valamint a hajtóanyagok jövedéki adó elszámolásával
összefüggő egyéb feladatokról szóló HM utasítás szabályozza.
3. § Az utasításban foglaltakat kell alkalmazni
a) a külföldi fegyveres erők állományába tartozó, illetve azok alkalmazásában álló eszközökkel,
b) a  honvédelmi szervezetek által a  Stratégiai Légi Szállítási Képesség program kapcsán nyújtott egyes
szolgáltatásokról és azok elszámolási, számlázási és egyéb eljárási rendjéről szóló 56/2012. (VIII. 3.)
HM  utasítás rendelkezései figyelembevétele mellett az  Észak-atlanti Szerződés Szervezete (a továbbiakban:
NATO) Nehéz Légi Szállító Ezred (a továbbiakban: HAW) eszközeivel,
c) a  Nyitott Égbolt Szerződés kihirdetéséről szóló 2004. évi V. törvény hatálya alá tartozó feladatban
(a  továbbiakban: Nyitott Égbolt) részt vevő erők [a továbbiakban az  a)–c)  alpontok szerinti szervezetek
együtt: külföldi szervezet] eszközeivel,
d) az  egyéb jogi és természetes személyek repülőeszközeinek katonai szervezeteknél végrehajtott
üzemanyag-feltöltésével és elszámolásával és
e) a  katonai szervezetek eszközeinek Magyarország területén kívül végrehajtott üzemanyag-feltöltésével és
elszámolásával
kapcsolatos ügyekben. 4. § Az utasítás alkalmazásában:
a) eszköz: belsőégésű motor vagy egyéb, az  autóbenzin, gázolaj vagy repülőgép-üzemanyag elégetésével
felszabaduló energiát hasznosító berendezés által hajtott jármű vagy gép és a repülőeszközök együttesen;
b) formanyomtatvány: a kölcsönös logisztikai segítségnyújtás NATO szabványos eljárásairól szóló STANAG 2034
szabványosítási egyezmény (a továbbiakban: ST 2034 egyezmény) „A” mellékletében meghatározott,
a külföldi erők eszközeinek feltöltése során alkalmazott NATO Logisztikai Nyomtatvány;
c) kiadási bizonylat: az  egyéb jogi és természetes személyek repülőeszközeinek feltöltése során alkalmazott,
a jövedéki adó elszámolásának alapját képező – 1. melléklet szerinti – nyomtatvány;
d) repülőeszköz: belsőégésű motor, sugárhajtómű vagy gázturbina által hajtott légi jármű;
e) repülőgép-üzemanyag: a  jövedéki adóról 2016. évi LXVIII. törvény szerinti, a  2710 12 31 KN-kódszámmal
jelzett repülőbenzin és a 2710 19 21 KN-kódszámmal jelzett üzemanyag petróleum;
f ) üzemanyag: a  Magyar Honvédség üzemanyag nyilvántartásának egységesítéséről, a  kilogramm alapú
nyilvántartásról literesre történő áttérésről szóló 7/2008. (HK 4.) HM VTI SZÁT intézkedésben (a továbbiakban:
Nómenklatúra) szereplő, vagy azokkal azonos rendeltetésű és műszaki paraméterű, az  a)  pont szerinti
eszközök rendeltetésszerű működtetéséhez szükséges hajtó-, kenő-, karbantartó- és egyéb anyag;
g) üzemanyag feltöltési okmány: repülőeszközök feltöltése esetében a  632802 raktári számú „Üzemanyag
Feltöltési és Lefejtési Kimutatás”, egyéb eszközök feltöltése esetében a  110071 raktári számú „Üzemanyag
Feltöltési és Kiadási Kimutatás” (a továbbiakban: ÜFKK).
5. § (1) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a  külföldi szervezet részére nyújtott vagy az  MH eszközei által külföldön
átvett üzemanyagok megtérítése vagy rendezése az ST 2034 egyezmény alapján történhet
a) utólagos térítéssel és
b) egyidejű csereügylettel – és amennyiben nemzetközi megállapodás másként nem rendelkezik – az ST 2034
egyezmény 15. § a) pontja szerinti számlázási határidőn belül.
 (2) A csereügylettel kapcsolatos számlakibocsátás és elszámolás szabályait a 7. alcím tartalmazza.
6. § A  repülőeszközök kivételével külföldi szervezet eszközei részére üzemanyagot átadni abban az  esetben lehet, ha
az  rendelkezik a  határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezésének kormányzati feladatairól szóló 190/2000.
(XI. 14.) Korm. rendelet szerinti magyarországi csapatmozgására kiadott engedéllyel.
7. § A külföldi szervezet, valamint az egyéb jogi és természetes személyek repülőeszköze részére repülőgépüzemanyagfeltöltés csak az MHP által kiadott Repülőtér Igénybevételi Engedély birtokában biztosítható.
8. § Az üzemanyagot átadó katonai szervezetnél a külföldi szervezet, valamint az egyéb jogi és természetes személyek
részére átadott vagy eszközeibe feltöltött üzemanyagot saját felhasználásként elszámolni nem lehet.
2. A külföldi szervezet eszközének, valamint az egyéb jogi és természetes személyek repülőeszközeinek
katonai szervezetnél végrehajtott üzemanyag-feltöltése és -elszámolása
9. § (1) Külföldi szervezet eszközébe vagy egyéb jogi és természetes személyek repülőeszközébe töltött üzemanyagelszámolás alapját képező okmány
a) külföldi szervezet esetében a – 4. § b) pontja szerinti – formanyomtatvány,
b) egyéb jogi és természetes személyek vonatkozásában a – 4. § c) pontja szerinti – kiadási bizonylat,
melyet a katonai szervezet pénzügyi referatúrája szigorú számadású okmányként tart nyilván és ad ki a felhasználó
részére.
(2) A formanyomtatványt és kiadási bizonylatot a katonai szervezet a mindenkori nyomtatványigénylési rend szabályai
szerint igényli meg.
10. § A formanyomtatvány és a kiadási bizonylat 5 példányban kerül kiállításra, melynek
a) 1. és 2. példánya a  14.  § szerint megküldésre kerül az  MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK)
részére,
b) 4. példánya a kiállításra kerülő utalvány alapbizonylataként az üzemanyagot kiszolgáló katonai szervezeté és
c) 3. és 5. példánya a külföldi szervezet és az egyéb jogi vagy természetes személy részére kerül átadásra.
11. § A külföldi szervezet vagy az egyéb jogi és természetes személyek repülőeszközei feltöltése során az átadó katonai
szervezet üzemanyag feltöltési okmányt vezet, melyről az üzemanyag-feltöltés befejeztével az adatokat
a) a külföldi szervezet esetében a formanyomtatványra vagy
b) az egyéb jogi és természetes személyek vonatkozásában kiadási bizonylatra
vezeti fel.
12. § (1) A  külföldi szervezet, valamint az  egyéb jogi és természetes személyek eszközébe töltött üzemanyagot az  átadó
katonai szervezet az üzemanyag feltöltési okmány alapján áttárolja az MH Anyagellátó Raktárbázis (a továbbiakban:
MH ARB) részére. Az MH ARB az áttárolt üzemanyagot értékesítésként helyezi kiadásba. Az így kiadott üzemanyag
nem terheli az átadó katonai szervezet fogyasztási keretét.
(2) A  külföldi szervezet, valamint az  egyéb jogi és természetes személyek eszközébe töltött üzemanyag petróleum
–  az  értékesítés (1)  bekezdés szerinti kivezetését követően – a  felhasznált adalék havonkénti összesítésben
jegyzőkönyv alapján, külön utalványon, anyagfelhasználásként kerül kiadásra. Az adalék mennyiségének megfelelő
üzemanyag petróleum – figyelemmel a  18.  § (2)  bekezdés b)  pontjában és a  31.  §-ban foglaltakra – visszavételre
kerül fel nem használt fogyóanyagként. A  jegyzőkönyvben rögzíteni kell az üzemanyag petróleum kiadásról szóló
üzemanyag feltöltési okmányok számát, a  kiadott adalékok és egyben a  visszavételezésre kerülő üzemanyag
petróleum mennyiségét. Az  adalékok kiadásáról szóló jegyzőkönyv és utalvány 14.  § szerinti megküldése nem
szükséges.
13. § Külföldi szervezet több eszközének, illetve egy vagy több eszközének egymást szorosan követő
többszöri  alkalommal – így különösen gyakorlatok alkalmával – történő üzemanyag-feltöltése esetén
az  üzemanyag-feltöltéseket üzemanyag feltöltési okmányon vezeti, a  feltöltéssorozat végeztével az  átadó katonai
szervezet a  formanyomtatványon összesíti. Hosszabb időtartamot átfogó sorozatos feltöltések esetén az  átadó
katonai szervezet az összesítést minden naptári hónap végén végrehajtja.
14. § A  külföldi szervezet üzemanyag- vagy az  egyéb jogi és természetes személyek repülőgépüzemanyag-vételezését
követően az átadó katonai szervezet a feltöltést vagy a 12. § szerinti összesítést követő 5. munkanapig közvetlenül
értesítést küld az MH LK részére. Az értesítés melléklete a kitöltött formanyomtatvány vagy kiadási bizonylat 1. és
2.  számú példánya, a  feltöltésekről kiállított üzemanyag feltöltési okmány egy eredeti vagy hitelesített másolati
példánya és a  kiadásra került üzemanyagokat tartalmazó utalvány egy eredeti példánya. Az  értesítésnek
a mellékletekkel együtt tartalmaznia kell
a) az átadás dátumát,
b) az átadó katonai szervezet megnevezését,
c) a feltöltött üzemanyag megnevezését,
d) a feltöltött mennyiségét, 15 °C-ra kompenzáltan literben,
e) az átvevő nemzet megnevezését,
f ) az  átvevő külföldi vagy magyar szervezet vagy természetes személy pontos megnevezését és egyéb
azonosítóját,
g) a  költségviselő külföldi vagy magyar szervezet vagy természetes személy megnevezését és egyéb
azonosítóját, amennyiben nem azonos az átvevő külföldi vagy magyar szervezettel vagy személlyel,
h) a feltöltött eszköz, illetve eszközök típusát és egyedi azonosítóját,
i) az átvevő személy nevét, rendfokozatát és
j) a feladat megnevezését.
15. § Az MH LK a 14. § szerinti adatok alapján megállapítja, hogy mely külföldi vagy magyar szervezet vagy természetes
személy az átvett üzemanyag költségviselője (a továbbiakban együtt: költségviselő), majd azt követően
a) a  költségviselő pontos adatait, a  kiszámlázandó üzemanyagok megnevezését, mennyiségét és egységárát,
a  számlázandó üzemanyagok adótartalmára vonatkozó rendelkezést és a  számla kiállításához szükséges
egyéb adatokat is tartalmazó tájékoztatást elektronikus úton és
b) egyidejűleg a számla kiállításához szükséges bizonylatokat eredetiben
az MH ARB részére megküldi.
3. A külföldi szervezet, valamint az egyéb jogi és természetes személyek eszközébe töltött üzemanyagok
számlázásával kapcsolatos különös szabályok
16. § A 15. § szerint biztosított adatok és bizonylatok alapján az MH ARB 5 példányos, magyar és – külföldi költségviselő
esetén – angol nyelvű számlát állít ki. Az  MH ARB a  kiállított számla 1. és 2. példányát, az  üzemanyag feltöltési
okmány és a  formanyomtatvány vagy kiadási bizonylat példányaival együtt közvetlenül a  költségviselő részére,
az 5. számú példányát az MH LK részére küldi meg. A 3. és 4. számú példány az MH ARB-nél marad.
17. § A  számla az  általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 169.  §-a szerint meghatározottakat,
de legalább a következő adatokat tartalmazza:
a) a számla sorszámát,
b) a számla kibocsátásának idejét,
c) a kibocsátó katonai szervezet nevét, címét és adószámát,
d) a költségviselő nevét, címét,
e) a teljesítés időpontját,
f ) a kiadott üzemanyag megnevezését, besorolási számát, külföldi szervezet esetén NATO-kódját,
g) a kiadott üzemanyag mennyiségi egységét és mennyiségét,
h) a kiadott üzemanyag általános forgalmi adó (a továbbiakban: ÁFA) nélkül számított egységárát,
i) a kiadott üzemanyag ÁFA nélkül számított ellenértékét összesen,
j) a felszámított ÁFA százalékos mértékét,
k) a számla végösszegét,
l) a fizetés módját és határidejét,
m) a számlát kibocsátó katonai szervezet kincstári számlaszámát,
n) a feladat megnevezését és
o) a formanyomtatvány vagy kiadási bizonylat sorszámát.
18. § (1) Számlázáskor az  MH ARB az  autóbenzin, gázolaj, repülőbenzin és üzemanyag petróleum esetében az  átadás
hónapjában a beszerzésre létrejött szerződés alapján érvényes tárgyhavi nettó beszerzési árat, egyéb üzemanyagok
esetében az adott üzemanyag utolsó beszerzéskor érvényes nettó beszerzési árat veszi alapul.
(2) Az (1) bekezdés szerinti egységárakat – a számlán külön fel nem tüntetett – felárral kell növelni, amelyet a számlázás
alapját képező egységár mértéke után kell kiszámítani, a felár
a) az üzemanyag petróleum kivételével, az üzemanyagok esetében 4%-os kiszolgálási,
b) üzemanyag petróleum esetében 4%-os kiszolgálási, valamint 1,5%-os adaléktartalmi és
c) a HAW részére átadott üzemanyagok esetében a 31. § szerinti
díj.
19. § Az egyes adófajtákra tekintettel a külföldi szervezet eszközeibe – ideértve a c) pont szerinti eszközöket is –, valamint
az egyéb jogi és természetes személyek repülőeszközeibe töltött üzemanyagokról szóló számlát
a) a  NATO és Békepartnerség részes államai esetében – ideértve a  Nyitott Égbolt feladatban részt vevő
államokat is – a  repülőgép-üzemanyagok esetében ÁFA- és jövedékiadó-mentesen, egyéb üzemanyagok
vonatkozásában ÁFA-mentesen,
b) a  nem NATO és Békepartnerség részes államai esetében – ideértve a  Nyitott Égbolt feladatban részt vevő
államokat is – az  autóbenzin és a  gázolaj esetében ÁFA-mentesen és jövedékiadó-tartalommal,
a  repülőgép-üzemanyag vonatkozásában ÁFA- és jövedékiadó-mentesen, és az  egyéb üzemanyagok
esetében ÁFA-mentesen,
c) a HAW által alkalmazott eszközökre vonatkozóan a 32. § rendelkezései szerint, és
d) az egyéb jogi és természetes személyek repülőeszközeinek magáncélú használata esetén ÁFA-val és jövedéki
adóval növelten, nem magáncélú használata esetén jövedékiadó-mentesen
kell kiállítani.
20. § A számlán fizetési határidőnek a számla kézhezvételétől számított legfeljebb 60 napos határidőt kell megjelölni.
4. A Nyitott Égbolt feladatot végrehajtó külföldi szervezet eszköze üzemanyag-feltöltésének
különös eljárási rendje
21. § A  Nyitott Égbolt megfigyelő repülések fogadása esetén az  átadó katonai szervezet a  megfigyelő fél
üzemanyag-feltöltéséről a  14.  § szerinti értesítést küld az  MH LK részére. Az  átadó katonai szervezet valamennyi
bizonylatra rávezeti az „OPEN SKIES” feliratot. Az  MH LK a  továbbiakban a  15.  §-ban foglaltak szerint jár el, kivéve
az ár és az adótartalmak meghatározását.
22. § A  feltöltés során a  formanyomtatvánnyal, valamint a  feltöltött üzemanyagok okmányolásával, kiadásával
kapcsolatban az 5–13. § szerinti szabályokat kell alkalmazni.
23. § Az MH ARB a kapott adatok és okmányok alapján magyar és angol nyelvű számlát készít, és azt megküldi az MHP
Hadműveleti Csoportfőnökség (a továbbiakban: MHP HDMCSF) részére. Az MHP HDMCSF a megküldött számlákat
– azok ellenőrzését követően – a 2. melléklet szerint összesíti, és az összesített elszámolást továbbítja a költségviselő
külföldi szervezet részére. Az  elszámolás és a  számlák megküldési, továbbá a  számlák pénzügyi teljesítési vagy
a 24. § szerinti rendezési határidejére az MHP HDMCSF a Nyitott Égbolt Konzultatív Bizottság (a továbbiakban: KB)
1.  számú határozatában foglaltakat, ennek hiányában a  20.  §-ban foglaltakat alkalmazza. A  17.  § szerinti számlát
5  példányban kell kiállítani, melynek 1. és 2. számú példánya az  MHP HDMCSF részére, az  5. számú példánya
az MH LK részére kerül megküldésre, a 3. és 4. számú példány az MH ARB-nél marad.
24. § A  Nyitott Égbolt feladat során keletkező számlák kiegyenlítése történhet csereügylet keretében kölcsönösségi
alapon is, amennyiben a  magyar és egy, a  szerződésben részes másik fél megfigyeléseket hajt végre egymás
országában. Ebben az  esetben a  23.  § szerinti számla kiegyenlítésére – a  39.  § szerint – csak abban az  esetben
kerülhet sor, ha a  feladatot végrehajtó külföldi fél által átvett tárgyévi üzemanyagok mennyisége meghaladja
a magyar fél által ugyanazon félnél igénybe vett mennyiségeket.
25. § A  kölcsönösségi kiegyenlítés körébe tartozó feladatról az  MHP HDMCSF a  feladat megkezdését megelőzően
tájékoztatja az MH LK-t és az MH ARB-t.
26. § A  Nyitott Égbolt repülések és tranzitálások során végrehajtott repülőgépüzemanyag-feltöltésért kiszámlázható
üzemanyag árakat a  KB évente kétszer határozza meg, amelyről a  Nyitott Égbolt részes államokat hivatalosan
értesíti. A Nyitott Égbolt repülések elszámolása esetében a mindenkor érvényes, KB által meghatározott feltételeket,
így különösen az árakat és határidőket kell figyelembe venni. A KB által meghatározott nettó árak euróban kerülnek
megállapításra és számlázásra. A  számlán „mentes az  adó alól” szövegezést kell feltüntetni, és más levonás nem
alkalmazható. A  KB által meghatározott aktuális árakat az  MHP HDMCSF a  változást követő 5. napig megküldi
az MH LK és az MH ARB részére.
27. § Az MH ARB a pénzügyi teljesítést követő 5. munkanapig tájékoztatja az MHP HDMCSF-et a Nyitott Égbolt repülések
kapcsán beérkezett befizetésekről.
5. A HAW eszközei részére átadott üzemanyagok elszámolásának különös szabályai
28. § Az  átadó katonai szervezet a  HAW részére átadott üzemanyagokról a  32.  § szerinti bontásban külön üzemanyag
feltöltési okmányt vezet, melyekre jól láthatóan felvezeti a „HAW”, továbbá az  ÜFKK-ra a „Repüléssel közvetlenül
összefüggő” vagy a „Repüléssel nem összefüggő” feliratot is. Az  üzemanyag feltöltési okmányok adatait havonta
összesíti, és a  tárgyhónap végén formanyomtatványra vezeti fel, amely formanyomtatvány 4. példánya képezi
a  nyilvántartáson történő átvezetés alapját. Az  átadó katonai szervezet a  formanyomtatvány 3. és 5. számú
példányát a HAW részére megküldi.
29. § A  HAW részére a  tárgyhónapban átadott üzemanyagokról az  átadó katonai szervezet havi összesítő elszámolást
készít, melyet a  tárgyhónapot követő 5. munkanapig az  MH ARB részére megküld. Az  elszámolás tartalmazza
valamennyi, a HAW részére átadott üzemanyag fajtája szerinti mennyiséget a 32. § szerinti bontásban. A megküldött
elszámolás melléklete a  HAW részére a  tárgyhónapban átadott üzemanyagokról készített bizonylatok egy-egy
eredeti, valamint egy-egy másolati példánya, továbbá a formanyomtatvány 1. és 2. számú példánya.
30. § Az MH ARB a gazdálkodási szabályzatában foglaltaknak megfelelően az átadó katonai szervezet által készített havi
elszámolás alapján magyar és angol nyelvű számlát állít ki, amelyet a  HM Védelemgazdasági Hivatal
(a  továbbiakban: HM VGH) útján küld meg a  külföldi költségviselő részére. A  számlát 5 példányban kell kiállítani,
a 17. § szerint. A kiállított számla 1. és 2. számú példánya a HM VGH-t, az 5. számú példánya az MH LK-t illeti meg,
a 3. és 4. számú példány az MH ARB-nél marad.
31. § (1) Az MH ARB a HAW által átvett üzemanyagok árképzésénél az üzemanyag petróleum esetében – a 18. § (2) bekezdés
b)  pontjában foglaltaktól eltérően – a  HM és a  NATO Légiszállítást Kezelő Szervezet között létrejött
Bázis-megállapodásban rögzítetteknek megfelelően évente január 31-éig a  HM VGH által meghatározott
–  a  feltöltés és leeresztés során literenként megállapított – kiszolgálási díjat és az  MH LK által megállapított
adaléktartalom miatti felárat számít fel. A  kiszolgálási díjról havonta önálló számla kerül kiállításra a  17.  § szerint.
Az adaléktartalom miatti felár a számlán az üzemanyag petróleum egységárának részét képezi.
(2) Az  MH ARB (1)  bekezdés szerinti kiszolgálási díj forint egységárát a  Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB)
tárgyhónap utolsó munkanapját érintő devizaárfolyama alkalmazásával számítja ki. Az  MNB devizaárfolyamáról
a HM VGH a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszerben folyamatosan tájékoztatást nyújt.
32. § Az MH ARB aszerint, hogy a HAW által átvett üzemanyag mely eszközbe került feltöltésre, a számlát
a) a  kizárólag sugárhajtású és gázturbina meghajtású, magyar katonai lajstromjelű repülőeszközbe töltött
üzemanyag petróleumot ÁFA- és jövedékiadó-mentesen,
b) a  HAW repülőeszközei működésével közvetlenül összefüggő eszközökbe töltött üzemanyagokat jövedéki
adóval terhelten és ÁFA-mentesen vagy
c) a HAW a) és b) pont alá nem tartozó eszközeibe töltött üzemanyagokat ÁFA-val és jövedéki adóval terhelten
állítja ki.
6. A beérkezett pénzeszközök kezelése, eljárás fizetési késedelem esetén
33. § Az MH ARB a beérkezett bevételekről – a 36. §-ban foglaltakra figyelemmel – havonta, a hónap 5-ig tájékoztatást
küld az MH LK részére, amely tartalmazza
a) a költségviselő megnevezését,
b) a kiszámlázott összeget és a tényleges bevételt forintban,
c) a számla számát és
d) a teljesítés beérkezésének időpontját.
34. § A  fizetési határidőt 1 hónappal meghaladó késedelem esetén az  MH ARB – a  36.  § szerinti esetek kivételével –
haladéktalanul megküldi a fizetési felszólítást a külföldi költségviselő részére. További 1 hónapos késedelem esetén
a  HM Nemzetközi Együttműködési Főosztályon (a továbbiakban: HM NEF) keresztül felveszi a  kapcsolatot
a késedelmesen teljesítő külföldi szervezettel a számla ellenértékének kifizetése érdekében.
35. § Az MH ARB az üzemanyag ellenértékeként befolyó terven felüli bevételek, valamint a visszautalt terven felüli ÁFA és
jövedéki adó összegét intézményi saját bevételként kezeli, és a kiadott üzemanyagok visszapótlására az intézményi
bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló HM utasításban foglaltak szerint előirányzat-módosítást kezdeményez.
36. § A HAW részére átadott üzemanyagokkal és biztosított szolgáltatásokkal kapcsolatos
a) teljesített és nem teljesített bevételekről az  MH ARB a  33.  § szerinti tájékoztatás mellett havonta, a  hónap
15-ig tájékoztatja a HM VGH-t is, és
b) a 34. §-ban foglaltaktól eltérően a HM VGH – az MH ARB által biztosított adatok alapján – a fizetési határidőt 1
hónappal meghaladó késedelem esetén felveszi a  kapcsolatot a  külföldi költségviselővel a  számla
teljesítésének érdekében.
37. § A  számla késedelmes teljesítése esetén – amennyiben az  üzemanyag-ellátásra esetlegesen kötött megállapodás
eltérően nem rendelkezik – az MH ARB késedelmi pótlékot nem számol fel.
7. Külföldi szervezetekkel végrehajtott üzemanyag-csereügyletek rendezése 38. § Külföldi szervezetek részére átadott, vagy az  MH eszközei által külföldön átvett üzemanyagok egyidejű
csereügylettel – az 5. § (1) bekezdés b) pontja szerinti határidőn belül – történő rendezése az MH ARB és a külföldi
szervezet által kiállított, azonos végösszegű számla megküldésével pénzforgalom nélküli térítéssel kerül
végrehajtásra. A számla kiállítása a 16–20. § szerint történik.
39. § Ha az üzemanyag-csereügylet nem azonos összegben történik, a különbözetről, a pénzügyi teljesítés céljából önálló
számlát szükséges kiállítani, és a külföldi szervezet részére megküldeni.
40. § Üzemanyag-csereügylet esetén az  átadó katonai szervezet a  14.  § szerinti értesítés keretében – bizonylatokkal
alátámasztva – adatszolgáltatást biztosít a csereügylet keretében átadott és átvett üzemanyagról a 14. § a), c), d) és
g)–i) pontja szerint.
41. § Csereügylet esetén költségviselő katonai szervezetként az  MH ARB-t és annak címét kell a  külföldi fél részére
számlázási címként megadni.
8. A honvédelmi szervezetek eszközeinek Magyarország területén kívül végrehajtott üzemanyag-feltöltése
és -elszámolása
42. § A honvédelmi szervezetek állományába tartozó eszközök külföldön való üzemanyag-feltöltése történhet
a) a befogadó nemzeti támogatás részeként, utólagos,
b) az 5. § (1) bekezdés b) pontja szerinti csereügylet keretében történő,
c) a 43. § szerinti üzemanyagkártyával történő,
d) a 44. §-ban foglaltak figyelembevételével valutaelőleg terhére, helyszíni készpénzes vagy
e) a 45. § szerinti kincstári VIP-kártyával történő
térítéssel.
43. § A  külföldön történő üzemanyag-feltöltés 42.  § c)  pontja szerinti térítéséhez kizárólag az  MH LK által biztosított
üzemanyagkártyákat lehet igénybe venni. Üzemanyagkártya terhére történő eseti üzemanyag-feltöltés és
-elszámolás rendjét az MH LK az üzemanyagkártya kiadásával egyidejűleg szabályozza.
44. § A  honvédelmi szervezet üzemanyag-feltöltést a  42.  § d)  pontja szerinti készpénzzel történő térítéssel csak abban
az  esetben tervezhet, ha az  igénybevétel során nem biztosítható vagy csak jelentős időveszteséggel vagy
többletköltség árán érhető el a készpénzkímélő fizetési móddal az üzemanyag-feltöltés lehetősége.
45. § A  42.  § e)  pontja szerinti fizetési módhoz szükséges kincstári VIP-kártya igénylésének és használatának rendjét
a  honvédelmi szervezetek számláiról, finanszírozásáról és a  pénzkezelési szabályokról szóló 60/2012. (VIII. 31.)
HM  utasítás és a  Honvédelmi Minisztérium fejezet egységes számviteli politikájának szabályzata 7. függeléke,
pénzkezelési szabályzat (a továbbiakban: pénzkezelési szabályzat) rendelkezései szerint kell végrehajtani.
Az üzemanyag-feltöltések kiadásai az MH ARB költségvetését terhelik. A kiadások elszámolását az 52–55. § szerint
kell végrehajtani.
46. § Az  igénybevétel jellegétől függően az  üzemanyag-feltöltés történhet polgári repülőtéren vagy töltőállomáson,
illetve katonai repülőtéren vagy bázison.
47. § Az eszközök külföldön végrehajtott üzemanyag-feltöltése terheli a honvédelmi szervezet fogyasztási keretét, melyet
a havi rendszeres jelentések alkalmával külön jelenítenek meg.
48. § A  külföldön történő üzemanyag-átvétel esetén az  átvevő honvédelmi szervezetnek a  vevő neveként és címeként
a következő adatokat kell megadnia:
a) a vevő neve: Magyar Honvédség Anyagellátó Raktárbázis, rövid neve: MH ARB és
b) a vevő címe: 1163 Budapest, Újszász u. 37–39.
49. § Az  MH ARB a  külföldi szervezettől átvett üzemanyagokról kiállított számlák esetében vizsgálja, hogy a  számla
tartalma az  Észak-atlanti Szerződés részes államai és a „Békepartnerség” más részt vevő államai közötti, fegyveres
erőik jogállásáról szóló Megállapodás és annak Kiegészítő Jegyzőkönyve megerősítéséről és kihirdetéséről szóló
1995. évi CII. törvény Melléklet XI. Cikk 11.  pontjának megfelelően került-e kiállításra. Amennyiben a  számla nem
megfelelően került kiállításra, úgy kezdeményezi a számla kiállítójánál a helyesbítést.
50. § A  közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelve 151. cikke alapján az EU-tagállamok a közös
védelmi feladatok során NATO-tagállamok szervezeti részére végzett termékértékesítéseket, szolgáltatásnyújtásokat
mentesítik az adó alól. Amennyiben az EU tagállamában letelepült számlakibocsátó az adómentes számla kiállítását
a  HM mint feljogosított szervezet részéről benyújtott adómentességi nyilatkozathoz köti, azt a  HM részéről
az  MH  ARB kezdeményezi a  HM NEF-en keresztül, együttműködve a  HM VGH-val az  EU-tagállam illetékes
hatóságától.
9. A külföldön, valutaelőleg terhére készpénzfizetéssel kiegyenlített üzemanyag-feltöltés szabályai
51. § A készpénzes vásárláshoz szükséges valutát a HM VGH vagy az útba indító honvédelmi szervezet pénzügyi ellátását
végző, valutapénztárral rendelkező honvédelmi szervezet (a továbbiakban együtt: valutapénztárral rendelkező
honvédelmi szervezet) biztosítja. A felvett valutaelőleggel a hazatérést követően el kell elszámolni.
52. § A valutaelőleg terhére készpénzben kifizetett külföldi üzemanyag-feltöltések alapbizonylata a számla. Hazaérkezést
követően a  külföldi üzemanyag-feltöltést igénybe vevő a  készpénzfizetési bizonylat egy eredeti példányát vagy
annak hitelesített másolatát leadja a  feltöltött eszköz szerint állományilletékes katonai szervezet üzemanyag
szakágának, amely végrehajtja az  53.  § szerinti teljesítésigazolás kiadását és az  55.  § b)  pontja szerinti utalvány
alapján történő üzemanyag-bevételezést, majd azt követően elszámolja az anyagfelhasználást.
53. § A  felvett valutaelőleggel a  külföldi üzemanyag-feltöltést igénybe vevő a  hazaérkezést követően a  pénzkezelési
szabályzat 30. és 31.  §-a szerint számol el a  valutapénztárban azzal az  eltéréssel, hogy a  beszerzett üzemanyag
nyilvántartásba vételét nem kell igazolni, és a  feltöltött eszköz szerinti állományilletékes katonai szervezet
üzemanyag-szakszolgálata által kiadott teljesítésigazolásnak tartalmaznia kell a „nyilvántartásba vétele az MH ARB
által megküldött utalvány alapján történik” záradékot is.
54. § A  valutapénztárral rendelkező honvédelmi szervezet a  készpénzes számlák összegét a  főkönyvi nyilvántartásban
előlegként kezeli. A számlákat eredeti példányban hetente, azok átvételét követő hét első munkanapján, jegyzéken
megküldi az  MH ARB részére és egyidejűleg tájékoztatja azt a  számlák – a  valutapénztár részére történő
elszámolásuk napja szerinti MNB-devizaárfolyam alapján – forintban átszámított könyvelési értékéről.
55. § Az MH ARB
a) a  számla összegét a  kézhezvételét követő 5. munkanapig átutalja a  számlát megküldő valutapénztárral
rendelkező honvédelmi szervezet részére, és
b) végrehajtja a számlán szereplő üzemanyag bevételezését a központi nyilvántartásába, valamint utalványon
kiterheli és bevételezés céljából azt megküldi a teljesítésigazolást kiállító katonai szervezet részére.
56. § A  valutaelőleg terhére végrehajtott feltöltések esetén, indokolt esetben a  következő kenő- és egyéb anyagok
vásárlása engedélyezett:
a) motorolaj,
b) hajtóműolaj,
c) turbinaolaj,
d) hidraulika-folyadék,
e) fékfolyadék,
f ) hűtőfolyadék,
g) szélvédőmosó folyadék és
h) a repülőeszköz saját rendszerébe töltendő jégtelenítő-folyadék.
57. § A repülőeszköz külső jégtelenítését üzemanyagköltség terhére elszámolni nem lehet.
10. Külföldön a befogadó nemzeti támogatás részeként, utólagos térítéssel végrehajtott
üzemanyag-biztosítás szabályai
58. § (1) Külföldön a  befogadó nemzeti támogatás részeként, katonai bázison végrehajtott üzemanyag-feltöltések
a  formanyomtatvány vagy egyéb bizonylat felhasználásával történnek. Ebben az  esetben a  formanyomtatványon
vagy egyéb bizonylaton az MH ARB-t kell költségviselő katonai szervezetként szerepeltetni.
(2) A  feladat befejezését követően a  saját bázisra történő visszaérkezéskor az  üzemanyag-feltöltést igénybe vevő
honvédelmi szervezet a  formanyomtatvány vagy egyéb bizonylat valamennyi rendelkezésére bocsátott példányát
az ellátó katonai szervezet üzemanyag szakágának adja le.
(3) Az  üzemanyag-szakág az  igénybevételi okmányon és formanyomtatványon vagy egyéb bizonylaton végrehajtott
feltöltéseket üzemanyag feltöltési okmányra vezeti fel, azokat összesíti, és a  formanyomtatványok elosztó szerinti
5.  számú példányával vagy az  egyéb bizonylat egy eredeti vagy másolati példányával együtt kezeli.
A  formanyomtatvány elosztó szerinti 3. számú példányát vagy az  egyéb bizonylat egy eredeti példányát az  59.  §
szerinti jelentéssel együtt, az eszköz visszaérkezését követő 3. munkanapig megküldi az MH ARB részére. Az elosztó
szerinti példány hiányában az eredeti példány hiteles másolatát kell alkalmazni.
59. § A jelentés tartalmazza:
a) a feltöltés jogosságának, az anyagok átvételének igazolását,
b) a feltöltött eszközök típusát, azonosító jelét,
c) a feltöltés helyét az ország, település és a katonai bázis megnevezésével és a feltöltés dátumát,
d) a feltöltött üzemanyag megnevezését és mennyiségét és
e) a végrehajtott feladat megnevezését és dátumát.
60. § Az MH ARB
a) a  beérkező számlát, a  formanyomtatvány-példányokkal és az  átvevő honvédelmi szervezet által jelentett
adatokkal egyezteti, majd a számlán szereplő üzemanyagokat a központi nyilvántartásba bevételezi és
b) a  bevételezést követően kiegyenlíti a  számla ellenértékét, majd a  bevételezett üzemanyagokat utalványon
kiterheli az eszközt üzemeltető katonai szervezet részére. 61. § Amennyiben a  beérkező számla adatai nem egyeznek meg az  eszközt üzemeltető katonai szervezet által küldött
adatokkal, úgy az MH ARB haladéktalanul megkezdi az eltérés kivizsgálását.
62. § Az  eszközt üzemeltető katonai szervezet az  MH ARB által készített utalvány alapján a  felhasznált üzemanyag
mennyiségét bevételezi a  nyilvántartásba, és a  70.  § szerint felfektetett üzemanyag feltöltési okmány alapján
kiadásba helyezi, amelynek mellékletét képezi az igénybevételi okmány és a formanyomtatvány.
11. Külföldön, a Nyitott Égbolt feladatban részt vevő eszköz üzemanyag-ellátásának különös szabályai
63. § A  Nyitott Égbolt megfigyelő repülést végrehajtó és külföldön üzemanyagot vételező repülőeszköz esetében
az átvevő katonai szervezet a 64. és 65. § szerint jár el.
64. § A külföldön végrehajtott Nyitott Égbolt megfigyelő repülések esetén a magyar fél által viselt költségekről összesített
elszámolás az  MH ARB-hez érkezik be. Az  MH ARB az  összesített elszámolás adatait egyezteti az  átvevő katonai
szervezet által jelentett adatokkal és egyezőség esetén azt az MHP HDMCSF-fel igazoltatja.
65. § Az  átvevő katonai szervezet által jelentett adatok és az  összesített elszámolás adatai között fennálló egyezőség
esetén az  MH ARB átutalja az  üzemanyagok ellenértékét az  összesített elszámolást kiállító tagállam részére, és
a  továbbiakban a  66–67.  § szerint jár el azzal a  megkötéssel, hogy az  eltérések kivizsgálását az  MHP HDMCSF-fel
együttműködve folytatja le.
66. § A  pénzügyileg teljesített összesített elszámolásokról a  teljesítést követő 5. munkanapig az  MH ARB tájékoztatja
az MHP HDMCSF-t.
67. § A 25. § szerinti kölcsönösségi alapon történő számlázás esetén az MHP HDMCSF a számla 66. § szerinti leigazolása
során ellenőrzi, hogy a számla a kölcsönösség elvének megfelelően került-e kiállításra. Amennyiben a számla nem
felel meg a kölcsönösség elveinek, illetve egyéb tartalmi probléma merül fel azzal kapcsolatban, az MHP HDMCSF
a számla kiállítójával tisztázza az eltérés okát, és intézkedik új számla kiállítására.
12. A külföldi gyakorlatok üzemanyag-elszámolásának szabályai 68. § Nemzetközi gyakorlatokon a  megkötött megállapodások figyelembevétele mellett a  felhasznált üzemanyag
elszámolása és kifizetése a  formanyomtatványok, az  üzemanyag-ellátást biztosító nemzet által kiadott egyéb
bizonylat (a továbbiakban: ellátó nemzet bizonylata), valamint az  ellátást biztosító nemzet számlájának
alkalmazásával történik. Ebben az  esetben az  ellátó nemzet bizonylatán az  MH ARB-t kell költségviselő katonai
szervezetként szerepeltetni.
69. § Amennyiben a  gyakorlaton több katonai szervezet is részt vesz, a  gyakorlaton részt vevő katonai szervezetek
logisztikai biztosításáért kijelölt felelős katonai szervezetet (a továbbiakban: elszámolásért felelős katonai szervezet)
a  gyakorlaton részt vevő katonai szervezetenként 2 példányban üzemanyag feltöltési okmányt vezet. A  gyakorlat
befejezését követően az elszámolásért felelős katonai szervezet az üzemanyag feltöltési okmányok adatait összesíti,
majd az  összesített felhasználást és a  rendelkezésre álló nemzet bizonylatait vagy azok hiteles másolatait a  74.  §
szerinti jelentéshez mellékleve az MH ARB részére a gyakorlat utáni visszacsoportosítás befejezését követő 5. napig
megküldi. Az  üzemanyag feltöltési okmány 1. számú példánya az  elszámolásért felelős katonai szervezet saját
példánya, a 2. számú példányt a gyakorlat befejeztével átadja a részt vevő katonai szervezetek részére.
70. § Az  MH ARB az  ellátó külföldi szervezettől számla adatait egyezteti az  elszámolásért felelős katonai szervezet által
jelentett adatokkal, egyezőség esetén végrehajtja az üzemanyagok bevételezését a központi nyilvántartásba, majd
utalványon kiterheli azokat az elszámolásért felelős katonai szervezet részére.
71. § A bevételezés megtörténtét követően az MH ARB kiegyenlíti a számlát.
72. § Az elszámolásért felelős katonai szervezet az MH ARB-től utalványon átvett üzemanyag mennyiséget a  részt vevő
katonai szervezetek részére, felhasználásaiknak megfelelően utalványon adja át. Az  elszámolásért felelős katonai
szervezet az üzemanyag-felhasználás szétosztását és az utalványok adatait jegyzőkönyvben rögzíti.
73. § A gyakorlaton részt vevő katonai szervezetek üzemanyag-szakágai az utalvány és az elosztásról készült jegyzőkönyv
alapján a  felhasznált üzemanyag mennyiséget bevételezik, majd a  gyakorlaton felfektetett üzemanyag feltöltési
okmány 2. számú példánya, valamint az  ahhoz tartozó igénybevételi okmányok – így különösen a  menetlevél és
üzemóralap – alapján kiadásba helyezik. Az  így felhasznált üzemanyag terheli a  katonai szervezet fogyasztási
keretét.
74. § Az elszámolásért felelős katonai szervezet jelentése tartalmazza
a) a  gyakorlat megnevezését, időtartamát, lebonyolításának helyét, projektkódját és a  biztosított források
címrendkódját,
b) a részt vevő katonai szervezetek megnevezését,
c) az üzemanyagot biztosító külföldi szervezet megnevezését, nemzetiségét és
d) az átvett üzemanyagok megnevezését és mennyiségét.
75. § A beérkező számla adatai és az elszámolásért felelős katonai szervezet által jelentett adatok közötti eltérés esetén
az  MH ARB az  elszámolásért felelős katonai szervezettel együttműködve végrehajtja az  eltérés kivizsgálását.
Az MH ARB a kivizsgálás eredményének megfelelően végrehajtja az üzemanyagok bevételezésének korrekcióját és
kiegyenlíti a számlát, vagy kezdeményezi a számla adatainak módosítását a számlakiállító külföldi szervezetnél.
13. Kontingensek üzemanyag-ellátása és -elszámolása 76. § (1) A  Magyarország területén kívül nemzetközi, szövetségi szerepvállalásból adódó feladatokat ellátó katonai
szervezetek (a továbbiakban: kontingensek) üzemanyag-ellátását a  helyi sajátosságok figyelembevételével kell
előkészíteni és megtervezni, melynek során kiemelt figyelmet kell fordítani
a) a kontingensek üzemanyag-ellátásával és -elszámolásával, valamint az üzemanyagokból keletkező veszélyes
hulladékokkal kapcsolatos nemzetközi együttműködési megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
megkötésére, és
b) a Megállapodás összeállítása során annak érvényesítésére, hogy az tartalmazza az ellátó nemzet és a magyar
fél közötti havi számlázási rendet, valamint a legalább 30 napos fizetési határidő alkalmazását.
(2) A  Megállapodásban ellenkező rendelkezés hiányában az  üzemanyag-ellátással kapcsolatos költségek
költségviselőjeként az MH ARB szerepel.
77. § A kontingensek üzemanyag-feltöltése két- vagy többoldalú Megállapodás alapján
a) a  más nemzet által működtetett üzemanyag-töltőponton napi vagy esetenkénti feltöltések biztosításával
vagy
b) saját üzemanyag-töltőpont működtetésével
történhet. 14. Kontingens által üzemeletetett saját töltőponton feltöltött üzemanyagok elszámolásának rendje
78. § A  kontingens által működtetett üzemanyag-töltőponton történő saját feltöltések esetén a  hazai
üzemanyag-ellátásra és -elszámolásra vonatkozó előírásokat kell alkalmazni.
79. § A kontingens üzemanyag-töltőpontjának működtetése érdekében más nemzettől vételezett vagy polgári vállalattól
vásárolt üzemanyag-készletek nyilvántartásba vétele, elszámolása, ellenértékének kiegyenlítése a 10. alcím szerint
történik. Amennyiben a kontingens a feltöltés vagy beszerzés alkalmával nem kap átadást igazoló okmányt az átadó
külföldi szervezettől, úgy jegyzőkönyvet készít az átvett üzemanyagokról és az alapján hajtja végre a bevételezést.
80. § Az  átvett vagy beszerzett üzemanyag-készletekhez minden esetben minőségi bizonyítványt kell az  átadó külföldi
szervezettől kérni. A vételezett vagy vásárolt üzemanyag-készlet tartályba történő lefejtése előtt az átvevő katonai
szervezet vizuális minőségi vizsgálatot végez. A  lefejtést csak „víz- és mechanikai szennyeződésmentes” eredmény
alapján lehet végrehajtani. A vizet és mechanikai szennyeződést tartalmazó üzemanyag átvételét meg kell tagadni.
81. § A  vételezett vagy beszerzett repülőgépüzemanyag-készletekhez minden esetben kérni kell az  átadó külföldi
szervezettől a  minőségi bizonyítványt. A  vételezett vagy beszerzett repülőgépüzemanyag-készletek tartályba
történő lefejtése előtt az  átvevő katonai szervezet legalább a  mechanikai szennyeződéstartalom vizsgálatát és
a Millipore tesztet hajtja végre. Az üzemanyag-laboratóriummal felszerelt kontingens a laboratórium által biztosított
lehető legteljesebb körű minőségi vizsgálatot hajtja végre. A  repülőgép-üzemanyag átvételi vizsgálatra
a  kontingens igénybe veheti a  szövetséges erők üzemanyag-laboratóriumának szolgáltatásait, amennyiben azt
az MHP engedélyezi.
82. § A  kontingens által működtetett üzemanyag-töltőponton külföldi szervezet eszközének feltöltése esetén
az üzemanyag-szakfeladatokat ellátó szolgálati személy üzemanyag feltöltési okmányt vezet átvevő nemzetenként
az  átadott üzemanyagok mennyiségéről, amelyeket minden hónap végén összesít. Az  összesítés alapján
formanyomtatványt állít ki átvevő nemzetenként, amelyhez egy üzemanyag feltöltési okmány másolatot mellékel.
Az  összesítésben megállapított üzemanyag-mennyiségekről a  kontingens az  MH LK részére jelentést küld, mely
tartalmazza
a) az átvevő külföldi szervezet megnevezését, nemzetiségét,
b) az átadott üzemanyagok megnevezését, mennyiségét és beszerzési egységárát,
c) az átadás helyét, időpontját és
d) az átvevő költségviselőjének pontos megnevezését.
83. § A kontingens a 82. § szerinti jelentés mellékleteként megküldi a feltöltésekről készült bizonylatok egy példányát.
84. § Az MH LK a jelentés és a mellékelt bizonylatok alapján a 15. §-ban meghatározott módon intézkedik az MH ARB felé
a számla kiállításáról.
15. Kontingens eszközeinek feltöltése más nemzet töltőpontján 85. § A más nemzet által működtetett üzemanyag-töltőponton történő eseti feltöltések során a vételezett üzemanyagról
kapott bizonylatot az eszköz kezelője a táborba visszaérkezést követően a kontingens logisztikai részlegének adja le.
A  más nemzet által működtetett töltőponton végrehajtott rendszeres feltöltések során a  töltőpontot üzemeltető
nemzet által időszakosan megküldött bizonylatokat a  kontingens logisztikai részlege gyűjti. A  kontingens
a feltöltéseket tartalmazó bizonylatokról másolatokat készít, amelyet iktat.
86. § A  kontingenshez közvetlenül beérkező számla esetén a  beérkezést követően a  kontingens logisztikai részlege
ellenőrzi annak adatait, és a teljesítések jogosságáról teljesítésigazolást állít ki, a számláról másolatot készít, amelyet
iktat. A  számla eredeti példányát a  teljesítésigazolással és a  feltöltéseket tartalmazó eredeti bizonylatokkal együtt
haladéktalanul megküldi az MH ARB részére.
87. § Az  MH ARB-hez közvetlenül beérkező számla esetében az  MH ARB a  számla alaki kellékeinek ellenőrzését követő
3.  napig a  számla másolati vagy elektronikus példányát megküldi a  kontingens részére. A  kontingens logisztikai
részlege ellenőrzi a számla adatait és a teljesítésigazolást, valamint a feltöltéseket tartalmazó eredeti bizonylatokat
a  számlamásolat vagy elektronikus változatának kézhezvételétől számított 3. napig megküldi az  MH ARB részére.
Ha a számlán szereplő adatok, mennyiségek nem egyeznek a tényleges adatokkal, akkor a kontingens parancsnoka
intézkedik a  logisztikai részleg és a  számlát kiállító szervezet képviselője közötti egyeztetés végrehajtására,
a  problémák rendezésére. Az  MH ARB ebben az  esetben addig nem egyenlíti ki a  számlát, amíg az  eltérés nem
rendeződik. Új számla kiállítására az MH ARB intézkedik a számlát kiállító külföldi szervezet felé, ha bebizonyosodik,
hogy a számla adatai helytelenek.
88. § Az  MH ARB az  eredeti bizonylatok és a  teljesítésigazolás beérkezését követő 3. munkanapig, a  beszerzett vagy
vételezett üzemanyagokat a központi nyilvántartásba bevételezi, majd a számlát kiegyenlíti, és a számlán szereplő
üzemanyagokat utalványon az ellátó katonai szervezeten keresztül kiterheli a kontingens részére.
89. § A  kontingens az  utalvány alapján a  felhasznált üzemanyag mennyiséget a  nyilvántartásába bevételezi és
a felfektetett üzemanyag feltöltési okmányok alapján kiadásba helyezi.
16. Kontingensek üzemanyag-nyilvántartása 90. § A kontingensek készleteinek központi nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat a Hadtáp Szabályzat az üzemanyag
szakterület részére kiadásáról szóló 176/2015. (HK 8.) HVKF szakutasítással kiadott Htp/1 Hadtáp Szabályzat
az üzemanyag szakterület részére című kiadvány központi üzemanyag-nyilvántartás felfektetésének és vezetésének
szabályozásáról szóló része tartalmazza.
91. § A  kontingens logisztikai ellátásáért felelős katonai szervezet által megküldött nyitókészletek alapján az  MH ARB
a kontingenseket önálló alegységként, a kontingens kihelyezett raktár kódjával kiegészített, a kontingens logisztikai
ellátásáért felelős katonai szervezet részére a  HM VGH által biztosított „GSZ” kódokon vezeti be az  MH szintű
központi analitikus üzemanyag-nyilvántartásba.
92. § A kontingens szakanyag-mozgásairól a logisztikai ellátásért felelős katonai szervezet kontingensenként külön-külön
szolgáltat adatot az MH ARB részére.
93. § Újonnan megalakított kontingens esetében a kontingens működőképességének elérését követő hónap első napján
aktuális készlet képezi a  nyitókészletet, amelyet a  logisztikai ellátásért felelős katonai szervezet a  kontingens
működőképességének elérését követő hónap 15-ig küld meg az MH ARB részére.
94. § Amennyiben olyan üzemanyag-szakanyag kerül az  ellátási rendszerbe – függetlenül attól, hogy az  külföldi
szervezettől vagy polgári vállalattól átvett vagy beszerzett üzemanyag –, amelyet a hazai üzemanyag Nómenklatúra
nem tartalmaz, akkor az üzemanyagot átvevő katonai szervezet, kontingensek esetén a logisztikai ellátásért felelős
katonai szervezeten keresztül, az  anyag gépi nyilvántartásba vétele előtt az  MH ARB-től kéri meg a  szükséges
nyilvántartási törzsadatokat. Az MH ARB a kérelem alapján kezdeményezi a kodifikáció végrehajtását, és a szükséges
törzsadatokat a lehető legrövidebb időn belül biztosítja a kérelmező katonai szervezet felé.
95. § A  kontingens visszavonását követően beérkező számlákkal kapcsolatos feladatokat a  kontingens felszámolásáért
felelős katonai szervezet hajtja végre.
17. A külföldi szervezetek részére térítés ellenében átadott üzemanyag ÁFA-jának visszaigénylése
96. § Az  MH ARB az  általa beszerzett és a  külföldi szervezetek, valamint a  HAW részére ÁFA-tartalom nélkül
továbbszámlázott üzemanyag-értékesítés után havonta kezdeményezi a  NAV-nál az  ÁFA visszaigénylését.
Az MH ARB az ÁFA-visszaigénylésből származó bevételt a 35. § szerint kezeli és számolja el.
18. Záró rendelkezések 97. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
98. § Hatályát veszti a  külföldi szervezetek eszközei magyarországi, valamint a  Magyar Honvédség eszközei külföldön
végrehajtott üzemanyag-feltöltésének és elszámolásának rendjéről szóló 23/2016. (HK 7.) HM VGHÁT szakutasítás.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1808/2014. (XII. 19.) Korm. határozata az elektronikus fizetési és elszámolási rendszer működtetésével összefüggő feladatok végrehajtása érdekében a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium és a Belügyminisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) 21 577 ezer forint egyszeri átcsoportosítását a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló
2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
11. Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökség cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium
fejezet, 18. Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala cím javára az  1.  melléklet
szerint,
b) 62 949 ezer forint tartós átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 34. Infokommunikációs ágazati programok és kormányzati
informatikai rendszerek alcím, 1. Infokommunikációs szolgáltatások, konszolidáció jogcímcsoport terhére,
a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati
célfeladatok alcím, 56. Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások jogcímcsoport javára a  2.  melléklet
szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1191/2009. (XI. 13.) Korm. határozata az állami felelősségi körbe tartozó egyes környezeti károkkal kapcsolatos feladatok végrehajtásáról.
A Kormány, a megszűnt állami vállalatok tevékenysége folytán visszamaradt, állami felelősségi körbe tartozó egyes környezeti
károk kármentesítési feladatainak elvégzése érdekében tudomásul veszi, hogy
1. az MNV Zrt. pályázatot készít elő és nyújt be a KEOP 2.4.0 – Szennyezett területek kármentesítési feladatainak
elvégzése c. támogatási konstrukcióra, 2. a pályázat benyújtásának feltételeként az MNV Zrt. kezdeményezi az illetékes Környezetvédelmi, Természetvédelmi és
Vízügyi Felügyelőségen a „Peremarton II.” megnevezésű projektre vonatkozó kármentesítési kötelezettség
átvállalását. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
116/2014. (X. 2.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Koreai Köztársaság Kormánya között a közúti járművek vezetői engedélyeinek kölcsönös elismeréséről és cseréjéről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Koreai Köztársaság Kormánya között a  közúti járművek vezetői
engedélyeinek kölcsönös elismeréséről és cseréjéről szóló megállapodás (a  továbbiakban: megállapodás)
létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
résztvevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével ellássa;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert,
hogy a  megállapodás létrehozását követően a  megállapodás végleges szövegének megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2014. (VIII. 29.) ORFK utasítása az egységes európai segélyhívószám bevezetésével és működtetésével kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló 1/1999. (VI. 29.) ORFK – BM Tűzoltóság Országos Parancsnoki – Országos Mentőszolgálat főigazgatói együttes intézkedés hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság
főigazgatója és az Országos Mentőszolgálat főigazgatója egyetértésével – kiadom az alábbi utasítást:
1. Hatályát veszti az egységes európai segélyhívószám bevezetésével és működtetésével kapcsolatos feladatok
végrehajtásáról szóló 1/1999. (VI. 29.) ORFK – BM Tűzoltóság Országos Parancsnoki – Országos Mentőszolgálat
főigazgatói együttes intézkedés.
2. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. Ez az utasítás a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
1707/2018. (XII. 17.) Korm. határozata a TOP-6.1.5-15-KA1-2016-00002 azonosító számú („Kaposvár, Közép-észak-nyugati iparterület közvetlen gyűjtő utak és bekötőút gazdaságélénkítő infrastruktúra fejlesztése” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a  TOP-6.1.5-15-KA1-2016-00002 azonosító számú, „Kaposvár, Közép-észak-nyugati iparterület közvetlen
gyűjtő utak és bekötőút gazdaságélénkítő infrastruktúra fejlesztése” című projekt (a továbbiakban: projekt)
támogatásának az 1. melléklet szerinti növelésével,
2. egyetért a  projekt többlettámogatásának a  Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 6. prioritása
rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával,
3. egyetért a projekt támogatási szerződésének az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2019. (VII. 18.) AB határozata a Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.20.009/2018/4/II. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapításáról és megsemmisítéséről.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panasz tárgyában – dr. Czine Ágnes és dr. Juhász Imre
alkotmánybírók párhuzamos indokolásával, valamint dr. Dienes-Oehm Egon, dr. Pokol Béla, dr. Salamon László és
dr. Stumpf István alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a  Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.20.009/2018/4/II. számú ítélete alaptörvényellenes, ezért azt megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság elrendeli e határozatának közzétételét a Magyar Közlönyben.
I. [1] 1. Az  indítványozó televíziós csatorna jogi képviselő (dr. Stubenvoll Zsolt, Stubenvoll Ügyvédi Iroda,
Váci út 4., 4. emelet 3.) útján eljárva, az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.)
27. §-a alapján előterjesztett alkotmányjogi panaszában kérte, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg a Fővárosi
Ítélőtábla 2.Pf.20.009/2018/4/II. számú ítéletének alaptörvény-ellenességét, és az Abtv. 43. § (1) bekezdése alapján
semmisítse meg azt. Az  indítványozó álláspontja szerint a  bíróság döntése ellentétes az  Alaptörvény IX.  cikk
(1) és (2) bekezdéseivel.
[2] 2. Az  indítványra okot adó ügyben a  Fővárosi Törvényszék (a továbbiakban: törvényszék) 65.P.22.706/2017/4.
számú ítéletében az indítványozót marasztalta és sérelemdíj fizetésére kötelezte az alábbiak miatt. Az indítványozó
televíziós csatorna a  híradójában tudósított egy, a  Kúria előtt folyó tárgyalásról, melynek során a  vádlott arcát
kitakarta, de az  őt kísérő büntetés-végrehajtási dolgozóét nem, így ő a  képmása védelméhez fűződő jogának
megsértése miatt fordult bírósághoz. A  törvényszék megállapította, hogy a  felperes a  képmás nyilvánosságra
hozatalához nem járult hozzá. Rámutatott továbbá arra, hogy „nem minősül nyilvános közéleti eseménynek
a  tárgyalótermi jelenlét és a  felperes egyedi ábrázolása sem minősíthető tömegfelvételnek”. Hivatkozott továbbá
az  ítélet arra, hogy sem a  rendőrök, sem a  büntetés-végrehajtási alkalmazottak nincsenek abban a  helyzetben
tevékenységük ellátása során, hogy a képkészítés ellen tiltakozzanak; öncélú ábrázolásuk jogsértő.
[3] Az indítványozó fellebbezése folytán a  Fővárosi Ítélőtábla (a továbbiakban: ítélőtábla) a  jelen ügyben támadott
határozatában az elsőfokú döntést helybenhagyta. Az ítélőtábla az indokolásban kitért arra is, hogy az indítványozó
„a tájékoztatási kötelezettségének akként is eleget tehetett volna, hogy a  felperest felismerhetően nem jeleníti
meg. Az  alperes olyan eseményről nem számolt be, ami miatt a  felperes kifejezetten a  tudósítás középpontjába
került, a  konkrét esetben tehát a  képmáshoz való jog védelme megalapozta a  sajtószabadság érvényesülésének
a korlátozását”.
[4] 3. Az ítélőtábla ítéletével szemben az indítványozó alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz.
 [5] Az alkotmányjogi panaszban megfogalmazottak szerint az  ügyben eljáró bíróságok nem vették figyelembe
az  Alkotmánybíróság 28/2014. (IX. 29.) AB határozatában (a továbbiakban: Abh1.) foglaltakat, amely szerint
a „[r]endőri intézkedésről készült képfelvétel hozzájárulás nélkül is nyilvánosságra hozható, ha a  nyilvánosságra
hozatal nem öncélú, vagyis az eset körülményei alapján a jelenkor eseményeiről szóló vagy a közhatalom gyakorlása
szempontjából közérdeklődésre számot tartó tájékoztatásnak, közügyet érintő képi tudósításnak minősül”
(Indokolás [43]). Az indítványozó álláspontja szerint az ügy tárgyát képező képfelvétel a jelenkor eseményeiről szóló
és a  közhatalom gyakorlása szempontjából közérdeklődésre számot tartó tájékoztatás volt, így nem volt szükség
az  érintett beleegyezésére a  felvétel elkészítéséhez és bemutatásához. A  tárgyalásról számos médiaszolgáltató
tudósított, az  egyértelműen országos érdeklődésre tartott számot, és az  indítványozó által közvetített
médiatartalom sem tartalmazott más elemet az esemény bemutatásán kívül.
[6] Az indítványozó szerint az  ítélőtábla tévesen állapította meg, hogy a  felperes tevékenysége járulékos jellegű volt
az eseményen, és ezért jogszabálysértő az indítványozó magatartása.
[7] Mindezekből következően az  indítványozó szerint az  ítélőtábla támadott döntése sérti az  Alaptörvény IX.  cikk
(1)  bekezdésében rögzített véleménynyilvánítási szabadságot és az  ugyanennek a  cikknek a  (2)  bekezdésében
rögzített sajtószabadságot.
II. [8] 1. Az Alaptörvény érintett rendelkezései:
„II.  cikk Az emberi méltóság sérthetetlen. Minden embernek joga van az  élethez és az  emberi méltósághoz,
a magzat életét a fogantatástól kezdve védelem illeti meg.”
„VI. cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy magán- és családi életét, otthonát, kapcsolattartását és jó hírnevét
tiszteletben tartsák. A véleménynyilvánítás szabadsága és a gyülekezési jog gyakorlása nem járhat mások magán- és
családi életének, valamint otthonának sérelmével.”
„IX. cikk (1) Mindenkinek joga van a véleménynyilvánítás szabadságához.
(2) Magyarország elismeri és védi a  sajtó szabadságát és sokszínűségét, biztosítja a  demokratikus közvélemény
kialakulásához szükséges szabad tájékoztatás feltételeit.”
III. [9] Az Alkotmánybíróság az  Abtv. 56.  § (2)  bekezdése alapján mindenekelőtt azt vizsgálta, hogy az  alkotmányjogi
panasz megfelel-e az Abtv.-ben foglalt formai és tartalmi követelményeknek.
[10] 1. Az Abtv. 27. §-a alapján az „alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személy vagy
szervezet alkotmányjogi panasszal fordulhat az  Alkotmánybírósághoz, ha az  ügy érdemében hozott döntés vagy
a bírósági eljárást befejező egyéb döntés
a) az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti, és
b) az indítványozó a jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva”.
[11] Az Abtv. 30. § (1) bekezdéséből következően az Abtv. 27. §-a szerinti alkotmányjogi panaszt a sérelmezett döntés
kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet benyújtani. Az  Abtv. 52.  § (1)  bekezdése pedig rögzíti, hogy
az indítványnak határozott kérelmet kell tartalmaznia, melynek részleteit az (1a) és (1b) bekezdések szabályozzák.
[12] Az indítványozó megjelölte az  indítványozó jogosultságát, valamint az  Alkotmánybíróság hatáskörét megalapozó
törvényi rendelkezést [Abtv. 51.  § (1)  bekezdés és 52.  § (1b)  bekezdés a)  pont], az  Abtv. 27.  §-ában foglalt
hatáskörben kérve az  Alkotmánybíróság eljárását. Megjelölte továbbá az  Alkotmánybíróság által vizsgálandó
bírói döntést [Abtv. 52.  § (1b)  bekezdés c)  pont] és az  Alaptörvény sérelmet szenvedett rendelkezéseit
[Abtv. 52.  § (1b)  bekezdés d)  pont]. Az  indítvány benyújtását részletesen indokolta, kifejtve az  Alaptörvényben
foglalt jogok sérelmének mibenlétét [Abtv. 52.  § (1b)  bekezdés b)  pont]. Az  indítványozó kifejezett kérelmet
fogalmazott meg a bírói döntés megsemmisítésére nézve [Abtv. 52. § (1b) bekezdés f ) pont].
[13] Az indítványozó a  támadott döntést 2018. április 20-án vette át, és az  alkotmányjogi panasz beadványát
a  Fővárosi Törvényszék 2018. június 19-én érkeztette. Megállapítható tehát, hogy az  Abtv. 30.  § (1)  bekezdésben
rögzített határidőn belül élt az  indítványozó alkotmányjogi panasszal. Megállapítható továbbá, hogy az  ítélőtábla
döntésével szemben nem állt további jogorvoslat a rendelkezésére.
[14] 2. Az  Abtv. 29.  §-ában meghatározottak szerint az  alkotmányjogi panasz befogadhatóságának további feltétele,
hogy az alkotmányjogi panasz a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség kételyét, vagy alapvető
alkotmányjogi jelentőségű kérdést vessen fel. E  két feltétel alternatív jellegű, így az  egyik fennállása önmagában
megalapozza az Alkotmánybíróság érdemi eljárását {erről elsőként lásd: 3/2013. (II. 14.) AB határozat, Indokolás [30]}.
[15] E tekintetben az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy az  ügy az  Alaptörvény IX.  cikkében biztosított
sajtószabadságnak és az  Alaptörvény II.  cikkében rögzített emberi méltóságnak, valamint VI.  cikkében rögzített
magánszférának alkotmányjogi jelentőségű kollízióját veti föl. A  bírói döntés alkotmányossági vizsgálata kapcsán
vizsgálni kell ugyanis, hogy a  sajtószabadság gyakorlása milyen feltételek mellett adhat alapot közhatalmat
gyakorló személyekről készített felvételek nyilvános bemutatására.
IV. [16] Az alkotmányjogi panasz megalapozott.
 [17] Jelen ügyben az  Alkotmánybíróságnak arról kellett állást foglalnia, hogy a  sajtószabadságra hivatkozással
az  alkotmányjogi panaszra okot adó ügy körülményei között szabadon közzétehető-e a  közhatalmat gyakorló
személy bírósági tárgyaláson készült képmása, azaz hozzáférhetővé tehető-e olyan médiatartalom, amelyen egy
bírósági tárgyaláson jelen lévő, közhatalmat gyakorló személy felismerhető.
[18] 1. Az  Alaptörvény IX.  cikk (2)  bekezdése értelmében Magyarország elismeri és védi a  sajtó szabadságát és
sokszínűségét. Az  Alkotmánybíróság a  7/2014. (III. 7.) AB határozatában összegezte és megerősítette azt
a  gyakorlatát, „mely szerint a  szólás- és sajtószabadság kettős igazolással bír, azaz az  egyéni önkifejezés, illetve
a  politikai közösség demokratikus működése szempontjából egyaránt kulcsfontosságú. Az  Alaptörvényben
megerősített kettős igazolás pedig azt jelenti, hogy a  véleményszabadságnak az  alapjogok körében elfoglalt
kitüntetett helyére vonatkozó értelmezés is változatlanul érvényes” (Indokolás [23]). Ez a határozat arra is rámutatott,
hogy „[a] sajtószabadság – amely felöleli valamennyi médiatípus szabadságát – a  szólásszabadság intézménye.
A  sajtó ugyanis – tevékenységének egyre összetettebb és szerteágazóbb jellege mellett is – mindenekelőtt
a véleménynyilvánításnak, a véleményformálásnak és a véleményalkotáshoz nélkülözhetetlen információszerzésnek
az  eszköze. A  szólásszabadság kitüntetett jellege e  tekintetben a  sajtószabadságra is vonatkozik, és vonatkozik
rá a  szabadság kettős igazolása is: a  sajtószabadság jelentőségét a  szubjektív alapjog és a  demokratikus
közvélemény alkotmányos intézménye egyaránt igazolja. Az Alaptörvény IX. cikk (2) bekezdése ennek megfelelően
a  sajtószabadság elismerése mellett a  demokratikus közvélemény kialakulásához szükséges szabad tájékoztatás
feltételeinek biztosításáról is rendelkezik” (Indokolás [40]).
[19] A médiaszolgáltató tehát alkotmányos jogát gyakorolja, amikor a  közérdeklődésre számot tartó eseményekről
tudósít. E  szabadsága kiterjed annak meghatározására is, hogy mely eseményekről milyen részletességgel és
tartalommal ad tájékoztatást. Amennyiben a  sajtószabadság gyakorlása sérti más alapjogát vagy valamilyen
alkotmányos célt, akkor az Alkotmánybíróságnak kell döntést hoznia arról, hogy a konkrét esetben a sajtószabadság
gyakorlásának vagy az azt korlátozó célnak kell-e inkább teret engednie.
[20] Az Abh1. már vizsgálta azt a kérdést, hogy valamely közhatalmat gyakorló személy képmásának média útján történő
közzététele alkotmányosan milyen feltételekkel megengedett.
[21] Az Abh1. Indokolásának [11]–[17] bekezdései a  sajtószabadság alkotmánybírósági gyakorlatban meghatározott
tartalmát rögzíti, a [18] bekezdés pedig rámutat, hogy „[a] szabad tájékoztatás, a társadalmi kérdések nyilvánosság
elé tárása konfliktusba kerülhet más jogokkal, különösen a  magánszféra és az  emberi méltóság védelméhez való
joggal”. Ezt követően az Indokolás [19]–[26] bekezdései a képmáshoz való jog, az emberi méltóság és a magánszféra
tartalmát bontják ki.
[22] Az Abh1. expressis verbis azt tartotta feladatának, hogy megvizsgálja: „a konkrét esetben a  sajtószabadság
érvényesülésének korlátozását indokolja-e az  emberi méltóság védelméhez való jog, vagyis a  panasszal érintett
határozat egyensúlyt teremt-e a  konkrét esetben a  szabad tájékoztatás és az  emberi méltóságra visszavezethető
képmásvédelem eltérő szempontjai között” (Indokolás [35]). Ezt követően a határozat az egyedi ügy körülményeit
értékelte: politikai tartalmú-e a  közlés [37], nyilvános rendezvényen készült-e a  kép [37], közhatalmat gyakorló
személyek vettek-e rajta részt [40], valamint a kép sértette-e az azon szereplők emberi méltóságát.
[23] Az Abh1. rögzítette azt is, hogy „[m]indaddig, amíg valamely tájékoztatás nem visszaélés a  sajtószabadság
gyakorlásával, az  emberi méltóság védelmével összefüggésben a  személyiségi jogok sérelmére való hivatkozás
ritkán alapozza meg a  sajtószabadság gyakorlásának a  korlátozását. Valamely jelenkori eseménnyel kapcsolatban
a  nyilvánosság figyelme elé került személyről készült képmás általában az  eseménnyel összefüggésben
az  engedélyük nélkül nyilvánosságra hozható” (Indokolás [42]). Mindezen tényezők alapján jutott az  Abh1. arra
a  következtetésre, hogy „rendőri intézkedésről készült képfelvétel hozzájárulás nélkül is nyilvánosságra hozható,
ha a  nyilvánosságra hozatal nem öncélú, vagyis az  eset körülményei alapján a  jelenkor eseményeiről szóló vagy
a  közhatalom gyakorlása szempontjából közérdeklődésre számot tartó tájékoztatásnak, közügyet érintő képi
tudósításnak minősül” [Indokolás (43)].
[24] Az Abh1.-et követően a  16/2016. (X. 20.) AB határozat (a továbbiakban: Abh2.) ratio decidendiként hivatkozza
az  Abh1. [43] bekezdését (Indokolás [18]). Az  Abh2. ugyanakkor tovább vitte az  Abh1. gondolatmenetét, és arra
következtetett, hogy „a sajtó a  jelenkor közérdeklődésre számot tartó eseményeiről akkor is közvetíthet, ha azok
semmilyen jogellenességet nem tartalmaznak. Másrészt, a »házőrző kutya« szerep sem volna betölthető, ha a sajtó
az egyébként jogszerű cselekményekről, történésekről ne tudósíthatna szabadon” (Indokolás [21]).
[25] Az Abh2. hozzátette, hogy „az Alaptörvény IX.  cikkével összeegyeztethetetlen volna a  képmás nyilvánosságra
hozatalával kapcsolatos olyan bírósági értelmezés, amely kizárólag akkor tenné a  felvétel készítését, illetve
felismerhető módon való közzétételét jogszerűvé, ha az  intézkedésre vonatkozó »eljárási szabályok nyilvánvaló«
megszegését dokumentálják” (Indokolás [23]). Hasonló levezetés alapján ugyanerre a  következtetésre jutott
a 17/2016. (X. 20.) AB határozat is.
[26] Az Alkotmánybíróság gyakorlata úgy összegezhető, hogy valamely közhatalmat gyakorló személy képmásának sajtó
általi közzététele esetén az Alkotmánybíróságnak
– vizsgálnia kell, hogy a  képmás közzététele összefüggésben áll-e az  érintett emberi méltóságával vagy
magánszférájával;
– amennyiben igen, akkor a  kérdést az  Alaptörvény II., VI. és IX.  cikkeinek összevetésével kell megítélni
(Indokolás [18]);
– esetről esetre kell vizsgálni, hogy a  támadott „határozat egyensúlyt teremt-e a  konkrét esetben a  szabad
tájékoztatás és az  emberi méltóságra vissza vezethető képmásvédelem eltérő szempontjai között”
(Indokolás [35]); valamint
– a mérlegelés során vizsgálni kell, hogy a képmás közzététele öncélú volt-e (Indokolás [43]).
[27] 2. Az  Alkotmánybíróság gyakorlatából az  tűnik ki, hogy ha valamilyen médiatartalomban egy közhatalmat
gyakorló személy e  minőségében felismerhetővé válik, akkor önmagában a  képmás védelme nem alapozza meg
a  sajtószabadság korlátozását. „A nyilvános helyen készült, nem sértő, az  érintett személyt tárgyilagosan ábrázoló
felvétel általában nyilvánosságra hozható engedély nélkül, ha az  a  közérdeklődésre számot tartó tudósításhoz
kapcsolódik, a jelenkor eseményeiről való szabad tájékoztatásához kötődik” (Abh1., Indokolás [44]). Ugyanez a sajtó
oldaláról megfogalmazva azt jelenti, hogy az  Alaptörvény IX.  cikk (2)  bekezdésére hivatkozással főszabály szerint
szabadon közzétehetik közhatalmat gyakorló személy képmását a közhatalom gyakorlása során.
[28] A fenti teszt alapján a „képmásvédelem” csak akkor lehet a sajtószabadság valós korlátja, ha a képmás közzététele
– a  felismerhetővé váláson túlmutatóan – valamilyen alapjog sérelmét (különösen az  emberi méltóság vagy
a magánélethez való jog megsértését) vagy más alkotmányos érték sérelmét okozza. Ilyen esetekben kell a konkrét
körülményeket alapul véve egyensúlyozni a sajtószabadság és a képmásvédelem eltérő szempontjai között. Külön
nevesített alapjog hiányában a közhatalmat gyakorló személyek e tevékenységük során tűrni kötelesek képmásuk
közzétételét. Az  ilyen esetekben alkotmányjogi szempontból nem azt kell igazolni, hogy miért lehet közzétenni
az  érintett fényképét, hanem azt, hogy miért ne lehetett volna: az  alkotmányossági vélelem a  sajtószabadság
gyakorolhatósága mellett szól, a képmásvédelemmel szemben.
[29] Az Alkotmánybíróság ismertetett gyakorlata olyan esetekre vonatkozott, amikor a  közhatalmat gyakorló személy
nyilvános közéleti eseményen vett részt, bárki számára megközelíthető helyen. Jelen ügy különlegessége
a helyszín eltérő jellege; bár a bírósági tárgyalás főszabály szerint nyilvános [Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdés],
de a  bírósági tárgyaláson való részvétel alkotmányossági megítélése nem azonos a  közterületen tartott
rendezvényével.
[30] Jelen ügyben tehát az  Alkotmánybíróságnak olyan alkotmányossági kérdésben kellett döntenie, amilyenben
korábban nem: a bírósági tárgyaláson részt vevő, közhatalmat gyakorló személy képmása szabadon közzétehető-e.
[31] 3. A  fénykép- és videófelvétel készítése tekintetében a  szólás- és sajtószabadság gyakorlásának mércéi eltérnek
egyfelől a  bírósági tárgyalóterem és tárgyalás, másfelől az  egyéb helyszínek (jellemzően nyilvános közterületek)
és ott zajló közéleti események kontextusában. A  tárgyalás nyilvánossága, mint az  Alaptörvény XXVIII.  cikkének
(1) bekezdésében is nevesített garanciális alapelv, mindenekelőtt a tárgyalóterem nyilvánosságát, a bírósági eljárás
és döntés figyelemmel követhetőségét jelenti. Alapvető indoka nem a  közéleti vita általános információs érdeke,
hanem az  eljárásban érintettek védelme azzal, hogy jogaikról a  bíróság a  tárgyalás nyilvánosságának színe előtt
döntsön. A  tárgyalóterem ugyanis önmagában nem a  közügyek vitájának fóruma, hanem a  vádról vagy a  peres
felek jogairól döntő igazságszolgáltatás helyszíne. Az igazságszolgáltatás általános és a perben résztvevők speciális
érdekei, jogai mentén a  tárgyalóterem sajtónyilvánossága tehát másképp ítélendő meg, és a  sajtószabadság
korlátozása ez esetben szélesebb körben minősülhet indokoltnak, mint a közügyekről, jelenkori eseményekről szóló
szokásos tudósítások kapcsán {3021/2018. (I. 26.) AB határozat, Indokolás [26]}.
[32] A tárgyalás nyilvánossága nem jelent sajtónyilvánosságot. Az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (1)  bekezdéséből nem
következik, hogy a tárgyalás egészéről, annak minden mozzanatáról és minden résztvevőjéről meg lehetne osztani
médiatartalmat. Az  igazságszolgáltatás függetlensége és a  tárgyalás rendje olyan alkotmányos értékek, amelyek
megvalósulása érdekében korlátozni lehet a  sajtó tevékenységét, így ezen belül azt is, hogy kiknek a  képmását
teszik közzé. Az  igazságszolgáltatás függetlensége és a  tárgyalás rendje logikailag is csak a  bírósági tárgyaláson
érvényesíthetők, ezért is más a sajtószabadság gyakorlásának a megítélése a bírósági tárgyalóteremben és bármely
más, közönség számára nyitva álló területen (akár a bíróság folyosóján).
[33] Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy – a  jogvita keletkezésekor hatályos – a  büntetőeljárásról szóló
1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: régi Be.) 74/B.  §-a kifejezetten felsorolta, hogy bírósági tárgyalásról
(a tanácselnök engedélyével a  nyilvánosság tájékoztatása érdekében) szóló tájékoztatás kapcsán kiről készülhet
az  engedélye nélkül felvétel, ezek: a  bíróság tagjai, a  jegyzőkönyvvezető, az  ügyész és a  védő. Minden más
jelenlévőről, így – mint azt a  kapcsolódó kommentár kifejezetten is megerősíti – az  előállítást végző büntetésvégrehajtási alkalmazottról is kizárólag a hozzájárulásával készülhetett egyáltalán olyan felvétel, amely alapján az ő
személye felismerhető. E tekintetben nincs jelentősége annak, hogy az előállítást rendőr vagy büntetés-végrehajtási
alkalmazott foganatosítja; egyrészt mindketten az  államhatalmat képviselik, másrészt az  alkotmányossági
megítélést a tevékenység és nem a személy státusa befolyásolja.
[34] 4. Bár a  tárgyalás rendje és az  igazságszolgáltatás függetlensége olyan alkotmányos értékek, amelyek
általánosságban alapot adnak a  sajtószabadság korlátozására, ez  nem jelenti azt, hogy a  sajtó tevékenysége
– akár normatív, akár egyedi aktusokon keresztül – teljesen korlátozható lenne a bírósági tárgyaláson. Esetről esetre
vizsgálva kell a  bíróságoknak és végső soron az  Alkotmánybíróságnak állást foglalnia arról, hogy az  Alaptörvény
IX.  cikk (2)  bekezdésének védelmi körébe tartozó képi tudósítás lehetőségének biztosításához vagy annak
korlátozásához fűződik-e erősebb alkotmányos érdek.
[35] A főszabály szerint nyilvános bírósági tárgyalás eseményeiről szóló tudósításra is kiterjed a  sajtószabadság.
Ezt elismerve a  régi Be. 74/A.  § (2)  bekezdése rögzítette, hogy „a bíróság nyilvános tárgyalásáról a  sajtó jogosult
tájékoztatást adni”. A  hatályos, büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény (a továbbiakban: Be.) eltérő
meghatározást ad: a 108. § (1) bekezdése értelmében „mindenkinek joga van ahhoz, hogy a bíróság tárgyalásáról
a  médiarendszer útján tájékoztatást kapjon.” A  (2)  bekezdés – a  régi Be. 74/B.  §-hoz hasonlóan – azt rögzíti,
hogy „a bírósági tárgyalásról az  (1)  bekezdésben meghatározott célból kép-, hang-, vagy kép- és hangfelvételt
az  egyesbíró vagy a  tanács elnöke engedélyével, a  bírósági tárgyaláson jelen lévő személyről – a  bíróság tagjain,
a  jegyzőkönyvvezetőn, az  ügyészen és a  védőn kívül – csak az  érintett hozzájárulásával szabad készíteni.”
Azaz a  szabályozás logikája annyiban nem változott, hogy a  bíróság tagjairól, jegyzőkönyvvezetőről, ügyészről és
védőről szabadon készíthető kép- és hangfelvétel, mindenki másról viszont csak a beleegyezésével.
[36] A bírósági tárgyalásról való tudósítás szabadságát azonban korlátozhatja a  tárgyalás rendje és a  bíróság
pártatlansága, függetlensége mint Alaptörvényben rögzített célok és értékek. A  bíróság Alaptörvényből
eredő feladata a  jogvita eldöntése [25.  cikk (2)  bekezdése]. Ennek során a  konkrét ügyekben a  bíróságnak
kell garantálnia az  Alaptörvény XXVIII.  cikk (1)  bekezdésének érvényesülését, azaz azt, hogy a  jogvitákat
pártatlanul, befolyásmentesen bírálják el. A  tárgyalás vezetése a  bíró feladata. Ebből viszont az  következik, hogy
elsődlegesen a  bíró tudja megítélni, hogy az  adott tárgyaláson a  sajtószabadság gyakorlása mennyiben alkalmas
az  igazságszolgáltatás rendjének, a  bíró függetlenségének a  megzavarására. Ha a  tárgyalást vezető bíró szerint
a zavaró körülmény fennáll, akkor sem jelenti ez automatikusan a sajtószabadság kizártságát, azt viszont igen, hogy
mérlegelni kell, hogy a  sajtószabadság gyakorlásához vagy korlátozásához fűződik-e erősebb alkotmányos érdek.
Az igazságszolgáltatás rendjének védelmére hivatkozással csak az léphet fel, akinek ehhez alkotmányosan elismert
érdeke fűződik (pl. bíró, vádlott, felek, képviselőik, ügyész). Amennyiben valamely per közvetlen érintettjei nem
kifogásolják a média tudósítását (ideértve a képi tudósítást is), akkor más személyek az igazságszolgáltatás rendjére
hivatkozással nem kifogásolhatják az Alaptörvény IX. cikk (2) bekezdésének a gyakorlását.
[37] Jelen esetben a bíró nem zárta ki a nyilvánosságot (és ezzel a sajtót) a tárgyalásról, és a per tárgya közérdeklődésre
számot adó ügy volt, így az  Alaptörvény IX.  cikkére hivatkozással a  sajtó szabadon közzéteheti a  közhatalmat
gyakorló személyek képmását. Ilyenkor is feltétel azonban, hogy a megjelenítés nem sértheti az emberi méltóságot.
[38] 5. Erre tekintettel az  Alkotmánybíróságnak végül azt kellett vizsgálnia, hogy a  képmás közzététele sértette-e
az indítványozó Alaptörvény II. és VI. cikkeiben rögzített jogait.
[39] A tényállás megállapítása, a  bizonyítékok értékelése és mérlegelése az  eljárási jogi szabályokban a  jogalkalmazó
számára fenntartott feladat {elsőként lásd: 3237/2012. (IX. 28.) AB végzés, Indokolás [12]}; az  Alkotmánybíróság
a tények vonatkozásában a rendes bíróság által megállapított tényekre hagyatkozik.
[40] Az alapul szolgáló bírósági döntések kizárólag az  indítványozó személyiségi jogainak megsértését vizsgálták,
azt, hogy képmását akarata ellenére közzétették. A  bírósági döntés semmilyen formában nem tartalmazott olyan
elemet, ami az  indítványozó emberi méltóságának sérelmére utalhatna. A  bíróság nem állapított meg olyan
körülményt, amely szerint a  képmásáról készült felvétel megalázó, sértő vagy egyébként az  emberi méltóságba
ütköző lehetne.
[41] A támadott bírósági döntés a  képmás közzétételének megengedhetőségét kizárólag a  személyiségi jog oldaláról
vizsgálta, tartalmilag az Alaptörvény IX. cikkét az Alaptörvény II. és VI. cikkeivel állították szembe. Ahogy azonban
az  Alkotmánybíróság arra rámutatott: közhatalmat gyakorló személy e  minőségében folytatott tevékenységének
képi bemutatása csak akkor ütközik akadályba, ha ennek külön alkotmányos indoka van. Az  igazságszolgáltatás
rendje és a  bíróság függetlensége igazolhatja a  sajtószabadság korlátozását a  tárgyalóteremben, de önmagában
a  felismerhetővé válás nem ilyen ok. A  közhatalmat gyakorló személy – összhangban az  Abh1.-ben levont
következtetésekkel – a  bírósági tárgyaláson sem hivatkozhat az  emberi méltóság védelmére amiatt, mert egy
médiatartalomban felismerhetővé válik.
[42] Erre tekintettel az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy az  indítványozó Alaptörvény IX.  cikk (2)  bekezdésében
rögzített jogát sértette a Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.20.009/2018/4/II. számú ítélete, ezért azt megsemmisítette.
[43] 6. Az  Alkotmánybíróság a  határozat Magyar Közlönyben történő közzétételét az  Abtv. 44.  § (1)  bekezdésének
második mondata alapján, az alkotmányjogi kérdés jelentőségére tekintettel rendelte el.
Budapest, 2019. július 9. Dr. Sulyok Tamás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
12/2010. (III. 4.) KHEM rendelete a hites bányamérőről.
A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 50/A. § (2) bekezdés c) és l) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a közlekedési,
hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés c) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) Hites bányamérő az a személy lehet,
a) aki az e rendeletben meghatározott szakirányú felsőfokú szakképzettséggel és szakmai gyakorlattal, továbbá
sikeres szakmai minősítő vizsgával rendelkezik, b) aki nem áll a bányamérői tevékenység folytatásától történő eltiltás hatálya alatt, és
c) akit a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal (a továbbiakban: MBFH) a „Hites bányamérők nyilvántartás”-ába
(a továbbiakban: nyilvántartás) felvett. (2) A hites bányamérőnek esküt kell tennie. Az eskü szövege a következő:
„Én .............................. esküszöm, hogy hites bányamérői tevékenységemet a Magyar Köztársaság Alkotmánya, a hatályos
jogszabályok előírásai és a szakmai és etikai normák szerint lelkiismeretesen, legjobb tudásom szerint végzem,
az e tevékenység során tudomásomra jutott államtitkot, szolgálati titkot, illetve üzleti titkot megőrzöm (az eskütevő
meggyőződése szerint). Isten engem úgy segéljen!” (3) Eskütétel hiányában a hites bányamérő nem vehető nyilvántartásba.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában a) szakirányú felsőfokú szakképzettséggel az rendelkezik, aki
aa) alapképzési szakon szerzett földtudományi, földmérő és földrendező mérnöki, bánya- és geotechnikai
mérnöki, erdőmérnöki vagy építőmérnöki, ab) mesterképzési szakon szerzett okleveles bánya- és geotechnikai mérnöki, okleveles földmérő- és
térinformatikai mérnöki, ac) egyetemi szintű alapképzési szakon szerzett bánya- és geotechnikai, erdőmérnöki vagy építőmérnöki
szakképzettséggel rendelkezik, b) szakmai gyakorlattal az rendelkezik, aki a szakképzettség megszerzését követően bányaüzemnél vagy
bányamérési tevékenységet végző egyéb gazdálkodó szervezetnél legalább négy év bányamérési gyakorlatot
szerzett, és ezen belül legalább két évig bányamérési feladatokat önállóan irányított.
(2) Aki az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott szakirányú felsőfokú iskolai végzettsége mellett ingatlanrendező
földmérői minősítéssel is rendelkezik, az (1) bekezdés b) pontjától eltérően csak két év bányamérési gyakorlatot kell
igazolnia. (3) Mélyműveléses bányában hites bányamérői tevékenységet az végezhet, aki az (1) bekezdés b) pont szerinti szakmai
gyakorlatot mélyműveléses bányában szerezte. (4) Szakmai gyakorlati időként a szakmai képesítések megszerzését követően, az adott bányászati szakterületen eltöltött
idő vehető figyelembe. A különböző munkavégzések során megszerzett gyakorlati időt együttesen kell figyelembe
venni. (5) A szakmai gyakorlati időt közokirattal vagy teljes bizonyító erejű magánokirattal kell igazolni.
(6) Az (5) bekezdés szerinti igazolásnak tartalmaznia kell:
a) az igazolást kérő személy aa) természetes személyazonosító adatait,
ab) lakcímét, ac) által betöltött munkakör és a végzett tevékenység megnevezését,
b) a munkakörben töltött idő naptári időtartamát, c) a munkáltató vagy foglalkoztató megnevezését, címét és cégszerű aláírását.
(7) Amennyiben a gyakorlati idő megszerzése nem munkaviszonyban történt, akkor az (5) bekezdés szerinti igazolásként
a 2. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt tevékenységek végzésére vonatkozó megállapodást kell benyújtani.
(8) Ha a munkáltató vagy foglalkoztató jogutód nélkül szűnt meg, a szakmai gyakorlati idő igazolására a munkáltatóval
vagy foglalkoztatóval kötött olyan megállapodás is alkalmas, amely hitelt érdemlően tanúsítja az adott bányászati
szakterületen szerzett gyakorlati időt, és amely tartalmazza a (6) bekezdés a) pont aa) alpontjában meghatározott
természetes személyazonosító adatokat. 3. § (1) Engedély iránti kérelmet külszíni, vagy külszíni és mélyműveléses bányászati tevékenység szakterületre
(a továbbiakban: szakterület) az MBFH-hoz kell benyújtani. (2) A kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a kérelmező természetes személyazonosító adatait, és b) a szakterület megnevezését.
(3) A kérelemhez mellékelni kell: a) a felsőfokú iskolai végzettséget igazoló oklevél másolatát,
b) szakmai önéletrajzot, c) a szakmai gyakorlati időt igazoló okiratot, és
d) a hatósági igazgatási szolgáltatási díj befizetését igazoló bizonylatot.
4. § (1) A kérelmezőnek szakmai minősítő vizsga keretében kell számot adni az 1. mellékletben szereplő jogszabályok
ismeretéből. Az 1. melléklet szerinti követelményeket az MBFH a honlapján is közzéteszi.
(2) A szakmai minősítő vizsgáztatást az MBFH végzi. A vizsgát elnökből és két tagból álló vizsgabizottság minősíti.
A vizsgabizottság tagjait az MBFH elnöke jelöli ki.
(3) A minősítő vizsga írásbeli (vizsgateszt) és szóbeli részből áll.
(4) Az írásbeli vizsga sikeres, ha a vizsgateszten elérhető pontok számának legalább 60%-át a vizsgázó teljesíti.
(5) A szóbeli vizsga sikeres, ha azt a vizsgabizottságból legalább két fő sikeresnek minősíti. Szóbeli vizsgán csak az vehet
részt, aki az írásbeli vizsgán megfelelt. (6) A sikertelen vizsga ismételhető.
5. § (1) Ha a kérelmező az előírt feltételeknek megfelel, az MBFH a 2. melléklet szerinti engedélyt részére kiadja és hites
bányamérőként nyilvántartásba veszi. (2) A nyilvántartásból törölni kell a hites bányamérőt, ha
a) a hites bányamérői tevékenység folytatásától a bíróság jogerősen eltiltotta,
b) az engedély kiadása és a nyilvántartásba vétel valótlan adatokon alapult,
c) cselekvőképességet kizáró vagy korlátozó gondnokság alá helyezték,
d) meghalt, e) azt kérelmezi. (3) A hites bányamérőt az MBFH írásban figyelmezteti, ha a bányatérképekre és feladata ellátására vonatkozó külön
jogszabályokban meghatározott követelményeket megsértette. (4) Az MBFH törli a nyilvántartásból azt a hites bányamérőt,
a) aki a (3) bekezdésben foglalt előírásokat úgy sértette meg, hogy ezzel a bányafelügyelet hatáskörébe tartozó
tevékenység során bekövetkezett súlyos üzemzavar és súlyos munkabaleset bejelentésének és vizsgálatának
rendjéről szóló biztonsági szabályzat közzétételéről szóló külön jogszabályban meghatározott súlyos
üzemzavart, súlyos balesetet vagy harmadik személynek kárt okozott, vagy
b) aki a (3) bekezdés szerinti jogkövetkezmény alkalmazását követő két éven belül a (3) bekezdésben meghatározott
követelményeket ismételten megszegte. (5) Az ismételt nyilvántartásba vétel iránti kérelmet a (4) bekezdés a) pontja alapján történő törlést követő három év,
a (4) bekezdés b) pontja szerinti törlést követő egy év elteltével lehet benyújtani. A kérelemhez a 3. § (3) bekezdés
b)–c) pontjában meghatározott dokumentumokat kell mellékelni. A kérelmezőnek az ismételt nyilvántartásba
vételhez szakmai minősítő vizsgát kell tennie. 6. § (1) A hites bányamérő eredeti aláírásával és engedélyének sorszámával ellátott bányatérkép tartalmát a bányászati
szakigazgatásban mindaddig valósnak kell tekinteni, míg annak ellenkezőjét méréssel vagy helyszíni ellenőrzéssel
nem bizonyítják. (2) A hites bányamérő az általa felügyelt bányák vagy bányavállalkozói jogosultság nélküli, korábbi bányaműveletek
bányatérképét vagy részletét, a bányatérképekből levezetett vagy önállóan készített térképet (vázlatot, rajzot),
valamint bányamérésből származó adatot is hitelesíthet. 7. § (1) A hites bányamérők nyilvántartásának tartalmaznia kell:
a) az engedély iránti kérelem iktatási számát, b) a hites bányamérő részére kiadott engedély sorszámát,
c) a szakterület megnevezését, d) a nyilvántartásból törlés időpontját és iktatószámát.
(2) A hites bányamérők jegyzékét a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben és az MBFH
honlapján évenként közzé kell tenni. (3) A hites bányamérő köteles a nyilvántartási adatokban bekövetkezett változásokat az MBFH-nak 22 munkanapon belül,
írásban bejelenteni. 8. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult
eljárásokban kell alkalmazni. (2) E rendelet hatálybalépésével a hites bányamérőről szóló 70/1995. (XII. 26.) IKM rendelet hatályát veszti.
(3) E rendelet nem érinti a hatálybalépése előtt kiadott hites bányamérő minősítések hatályát.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
153/2008. (XII. 11.) AB végzés.  Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
258/2008. (VIII. 27.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján a hitelesítési eljárás magánszemély kezdeményezője kifogást
nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 258/2008.
(VIII. 27.) OVB határozata ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos népszavazás kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepel:
„Egyet ért-e Ön azzal, hogy az évi rendszeres nyugdíjemelések ne százalékos formában hanem egy adott azonos fix
egyösszegű emelés formájában történjenek, amellyek függetlenek a nyugdíj összeg nagyságrendjétől, ez igazságosabb és a nyugdíjak közötti összegének a különbsége állandó marad.”. Az OVB határozata indokolásában megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglalt feltételnek, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. „A szöveg gyakorlatilag nem kérdés, illetve sem a jogalkotó, sem a választópolgár számára
nem teszi nyilvánvalóvá, hogy mi a tárgya a kezdeményezésnek, mert a mondat nyelvtanilag értelmezhetetlen.”
A kezdeményező által előterjesztett kifogás 2008. szeptember 3-ai keltezéssel 2008. szeptember 9-én érkezett meg
az OVB-hez, az Alkotmánybíróság 2008. szeptember 10-én
vette át. Tekintettel arra, hogy az OVB határozat közzétételére 2008. augusztus 25-én, a Magyar Közlöny 125. számában került sor, a határidő 2008. szeptember 9-én járt le, az
OVB határozata ellen benyújtott kifogás a törvényes határidőn belül érkezett. A kifogásban kifejtett álláspont szerint
„(...) elítélendő, hogy a[z Alkotmánybíróság] a százalékos
nyugdíjemeléssel szöges ellentétben a víz szolgáltatás, gáz
szolgáltatás alapdíjait (készenléti díj) a fogyasztástól függetlenül egy fix összeg megfizetését helyben hagyta (...)” A
kifogást tévő álláspontja szerint az Alkotmánybíróság az
idézett kérdésekben nem képvisel következetes álláspontot.
Kéri, hogy népszavazási kezdeményezésének az Alkotmánybíróság adjon helyt, s „döntsön a Nép”.
II. A kifogás benyújtója az OVB határozattal szemben nem
fogalmazta meg, hogy miért tartja az OVB határozatát jogszabálysértőnek, nem jelölt meg azzal kapcsolatban konkrét jogsértést. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 22. § (2) bekezdése szerint az indítványnak tartalmaznia kell a kérelem
alapjául szolgáló okot. A Ve. 77. § (2) bekezdés a) és
b) pontja szerint a kifogásnak tartalmaznia kell a jogszabálysértés megjelölését és annak bizonyítékait. A 77. §
(5) bekezdése szerint a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el
kell utasítani, ha az elkésett, vagy nem tartalmazza a 77. §
(2) bekezdés a)–b) pontjában foglaltakat. [85/2008.
(VI. 13.) AB végzés, ABK 2008. június, 945.] Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogás nem tekinthető érdemben elbírálhatónak, mivel a törvényben előírt követelményeknek nem felel meg.
Az Alkotmánybíróság a tartalmi feltételeknek meg nem
felelő kifogást az Abtv. 22. § (2) bekezdése, valamint a Ve.
116. §-ában és 77. § (5) bekezdésében foglaltak alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
Az Alkotmánybíróság a végzés közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el.
Budapest, 2008. december 9. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
446/2014. (XI. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Striegl Pétert
2014. december 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. november 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
213/2012. (VIII. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
Jakabszállás polgármestereként végzett, több mint három évtizedes eredményes településfejlesztői tevékenysége
elismeréseként
Szabó Mihály, Jakabszállás község polgármestere részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. augusztus 9.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1930/2013. (XII. 11.) Korm. határozata az életvitelszerű közterületi tartózkodás szabályainak megsértése szabálysértéssel összefüggő feladatok ellátására a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az  életvitelszerű közterületi tartózkodás szabályainak megsértése szabálysértéssel összefüggő feladatok ellátására
18 900 000 forint tartós átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési
kötelezettséggel a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére,
a  Kvtv.  1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 8. Fővárosi, megyei kormányhivatalok
és járási kormányhivatalok cím javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/208. (XII. 21.) NVTNM rendelete az M5, az M6, az M8 és az M60 autópálya koncessziós szerződései szerinti állami tulajdonú vagyonelemek felett az államot megillető tulajdonosi jogokat gyakorló és kötelezettségeket teljesítő személy kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 144.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 3. § (2a) bekezdése alapján
a) az M5 autópálya megvalósítása céljából 1994. május 2-án megkötött koncessziós szerződéssel érintett,
az  M5  autópálya 17+400 km és 173+895 km szelvény közötti gyorsforgalmi út és tartozékai állami
tulajdonban álló, koncesszióba adott vagyonelemei,
b) az M6 autópálya I. fázisa és az  M8 autópálya megvalósítása céljából 2004. október 2-án megkötött
koncessziós szerződéssel érintett M6 autópálya 22+150 km és 76+200 km szelvény közötti, valamint
az  M8  autópálya 5+750 km és 10+300 km szelvény közötti gyorsforgalmi utak és tartozékai állami
tulajdonban álló, koncesszióba adott vagyonelemei,
c) az M6 autópálya III. fázisa és az  M60 autópálya megvalósítása céljából 2007. november 21-én megkötött
koncessziós szerződéssel érintett M6 autópálya 141+300 km és 190+482 km szelvény közötti, valamint
az  M60 autópálya 0+000 km és 30+200 km szelvény közötti gyorsforgalmi utak és tartozékai állami
tulajdonban álló, koncesszióba adott vagyonelemei,
d) az M6 autópálya II. fázisa megvalósítása céljából 2008. július 16-án megkötött koncessziós szerződéssel
érintett M6 autópálya 76+200 km és 141+300 km szelvény közötti gyorsforgalmi út és tartozékai állami
tulajdonban álló, koncesszióba adott vagyonelemei
felett az  államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességének gyakorlójaként
2019. december 31-ig a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Bártfai-Mager Andrea s. k.,
 nemzeti vagyon kezeléséért felelős
 tárca nélküli miniszter


text:
9/2016. (V. 11.) FM utasítása miniszteri biztosi kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § Dr. Kiss Elizát a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a Földművelésügyi Minisztérium
(a továbbiakban: Minisztérium) kiemelt borágazati feladatokért felelős miniszteri biztosának nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos
a) elvégzi a tokaji muzeális borkészlet hasznosításával összefüggő feladatok koncepciójának kidolgozását,
koordinálását;
b) ellátja a Tokaji Aszú mint hungarikum és eredetvédett termék piaci pozícionálásának kidolgozásával
kapcsolatos feladatokat;
c) részt vesz a Nemzeti Borkiválóság Program hosszú távú koncepciójának kialakításában és gondozásában,
más tárcákkal történő szinergikus kapcsolatok kialakításában;
d) közreműködik a magyar borászat termékeinek piacra jutási feltételeinek kidolgozásában;
e) közreműködik a történelmi borvidékek, szőlőterületek rekonstrukciójával kapcsolatos koncepciók
kidolgozásában. 3. § A miniszteri biztos megbízatása 2016. május 15. napjától 2016. november 15. napjáig terjedő időtartamra szól.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a Ksztv. 38. § (4) bekezdése alapján a földművelésügyi miniszter irányítja.
5. § A miniszteri biztost feladata ellátásában a Miniszteri Titkárság segíti.
6. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
54/2008. (HK 10.) HM VTI SZÁT intézkedése NATO Egységesítési Egyezmény (STANAG 4135 2. kiadás „ELECTRICAL CHARACTERISTICS OF ROTATING ALTERNATING CURRENT GENERATING SETS”) nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. §-ának (2) bekezdésében, valamint a Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának
és a szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM
utasítás 4. §-ában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000. (HK 2.) HM utasításban, valamint a NATO egységesítési egyezmények elfogadásáról,
módosításáról szóló 137/2007. (HK 22.) HM VTISZÁT
közleményben foglaltakra – az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása és fenntartói irányítása, továbbá közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A STANAG 4135 Ed. 2. ELECTRICAL CHARACTERISTICS OF ROTATING ALTERNATING
CURRENT GENERATING SETS „Forgó váltakozóáramú generátorok elektromos jellemzői 2. kiadás” című
dokumentumot ezen intézkedés alapján, eredeti nyelven
bevezetem.
3. Az egyezmény rendeltetése: a különböző elektromos
tápegységek és berendezések váltakozóáramú (AC) generátoregységek adott elektromos jellemzőinek szabványosítása.
4. Az érintett honvédségi szervezetek az alkalmazás érdekében a STANAG 4135 Egységesítési Egyezményt (angol és magyar nyelvű kiadás) rendeljék meg a HM FLÜ
Technológiai Igazgatóság Szabványtárából.
5. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár