text:
2014. LVII. törvény Magyarország Kormánya és az Osztrák Szövetségi Kormány között a közös államhatáron lévő határátkelőhelyekről és határátlépési pontokról, valamint a közúti és vízi közlekedésben a határforgalom ellenőrzésében történő együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és az Osztrák Szövetségi Kormány között
a közös államhatáron lévő határátkelőhelyekről és határátlépési pontokról, valamint a közúti és vízi közlekedésben
a  határforgalom ellenőrzésében történő együttműködésről szóló Megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
A törvényt az Országgyűlés a 2014. november 3-i ülésnapján fogadta el.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS
Magyarország Kormánya és az Osztrák Szövetségi Kormány között a közös államhatáron lévő
határátkelőhelyekről és határátlépési pontokról, valamint a közúti és vízi közlekedésben
a határforgalom ellenőrzésében történő együttműködésről
Magyarország Kormánya és az  Osztrák Szövetségi Kormány a  Magyar Köztársaság és az  Osztrák Köztársaság
között a  közúti és vízi közlekedésben a  határforgalom ellenőrzéséről szóló, 1992. május 15-én kelt Egyezmény
(a továbbiakban: a határforgalom ellenőrzéséről szóló Egyezmény) 2. Cikkének (4) bekezdése alapján,
– attól a  szándéktól vezérelve, hogy biztosítsák a  határforgalom ellenőrzésének végrehajtását abban
az  esetben, ha a  belső határon Magyarország és az  Osztrák Köztársaság (a  továbbiakban: Szerződő
Felek) között a  határellenőrzés ideiglenes visszaállítására kerül sor a  személyek határátlépésére irányadó
szabályok közösségi kódexének létrehozásáról szóló, az  Európai Parlament és a  Tanács 2006. március 15-i,
562/2006/EK  rendeletének (a  továbbiakban: Schengeni határ-ellenőrzési kódex) 23. és azt követő cikkei
értelmében,
– azzal a  céllal, hogy lehetővé tegyék az  egyszerűsített határátlépést az  államhatáron átvezető útvonalakon
abban az esetben, ha ideiglenesen visszaállítják a határellenőrzést a Schengeni határ-ellenőrzési kódex 23. és
azt követő cikkei alapján,
az alábbiakban állapodtak meg: 1. cikk
Nemzetközi vagy regionális jelentőségű határátkelőhelyek
(1) A Szerződő Felek az  alábbi határátkelőknél állíthatnak fel határforgalom-ellenőrző helyeket abban az  esetben,
ha a  belső határokon ideiglenesen visszaállítják a  határellenőrzést a  Schengeni határ-ellenőrzési kódex 23. és azt
követő cikkei alapján:
a) Hegyeshalom – Miklóshalma (Nickelsdorf ) I. autópálya-határátkelőhelyen az  A29/1a és az  A29/2a számú
határjelek között magyar és osztrák határforgalom-ellenőrző hely Magyarország államterületén;
b) Hegyeshalom – Miklóshalma (Nickelsdorf ) I. autópálya-határátkelőhelyen (északi és déli teherforgalmi
terminál) az  A29/1 és az  A29/3 számú határjelek között magyar és osztrák határforgalom-ellenőrző hely
az Osztrák Köztársaság államterületén;
c) Hegyeshalom – Miklóshalma (Nickelsdorf ) II. közúti határátkelőhelyen az  A29 számú határjelnél magyar
határforgalom-ellenőrző hely Magyarország államterületén és osztrák határforgalom-ellenőrző hely
az Osztrák Köztársaság államterületén;
d) Várbalog (Albertkázmérpuszta) – Féltorony (Halbturn) közúti határátkelőhelyen az  A42 számú határjelnél
magyar határforgalom-ellenőrző hely Magyarország államterületén és osztrák határforgalom-ellenőrző hely
az Osztrák Köztársaság államterületén;
e) Jánossomorja – Mosontarcsa (Andau) közúti határátkelőhelyen az  A56 számú határjelnél magyar
határforgalom-ellenőrző hely Magyarország államterületén és osztrák határforgalom-ellenőrző hely
az Osztrák Köztársaság államterületén;
f ) Fertőd – Pomogy (Pamhagen) közúti határátkelőhelyen az  A69 számú határjelnél magyar határforgalomellenőrző hely Magyarország államterületén és osztrák határforgalom-ellenőrző hely az Osztrák Köztársaság
államterületén;
g) Fertőrákos – Fertőmeggyes (Mörbisch) közúti határátkelőhelyen a  B2/4 számú határjelnél magyar
határforgalom-ellenőrző hely Magyarország államterületén és osztrák határforgalom-ellenőrző hely
az Osztrák Köztársaság államterületén;
h) Sopron – Kelénpatak (Klingenbach) közúti határátkelőhelyen a  B9/24 számú határjelnél magyar
határforgalom-ellenőrző hely Magyarország államterületén és osztrák határforgalom-ellenőrző hely
az Osztrák Köztársaság államterületén;
i) Kópháza – Sopronkeresztúr (Deutschkreutz) közúti határátkelőhelyen a B46/2a és a B46/2c számú határjelek
között magyar határforgalom-ellenőrző hely Magyarország államterületén és osztrák határforgalomellenőrző hely az Osztrák Köztársaság államterületén;
j) Zsira – Locsmánd (Lutzmannsburg) közúti határátkelőhelyen a  B77/2 számú határjelnél magyar
határforgalom-ellenőrző hely Magyarország államterületén és osztrák határforgalom-ellenőrző hely
az Osztrák Köztársaság államterületén;
k) Kőszeg – Rőtfalva (Rattersdorf ) közúti határátkelőhelyen a B101a számú határjelnél magyar határforgalomellenőrző hely Magyarország államterületén és osztrák határforgalom-ellenőrző hely az Osztrák Köztársaság
államterületén;
l) Bozsok – Rohonc (Rechnitz) közúti határátkelőhelyen a  C5 számú határjelnél magyar határforgalomellenőrző hely Magyarország államterületén és osztrák határforgalom-ellenőrző hely az Osztrák Köztársaság
államterületén;
m) Bucsu – Csajta (Schachendorf ) közúti határátkelőhelyen a  C12/7a és a  C12/7b számú határjelek között
magyar határforgalom-ellenőrző hely Magyarország államterületén és osztrák határforgalom-ellenőrző hely
az Osztrák Köztársaság államterületén;
n) Pornóapáti – Németlövő (Deutsch Schützen) közúti határátkelőhelyen a  C36 számú határjelnél magyar
határforgalom-ellenőrző hely Magyarország államterületén és osztrák határforgalom-ellenőrző hely
az Osztrák Köztársaság államterületén;
o) Szentpéterfa – Monyorókerék (Eberau) közúti határátkelőhelyen a  C48c számú határjelnél magyar
határforgalom-ellenőrző hely Magyarország államterületén és osztrák határforgalom-ellenőrző hely
az Osztrák Köztársaság államterületén;
p) Pinkamindszent – Szentkút (Heiligenbrunn) közúti határátkelőhelyen a  C62 számú határjelnél magyar
határforgalom-ellenőrző hely Magyarország államterületén és osztrák határforgalom-ellenőrző hely
az Osztrák Köztársaság államterületén;
q) Rábafüzes – Rábakeresztúr (Heiligenkreuz) közúti határátkelőhelyen a  C98 számú határjelnél magyar
határforgalom-ellenőrző hely Magyarország államterületén és osztrák határforgalom-ellenőrző hely
az Osztrák Köztársaság államterületén;
r) Szentgotthárdi és a  Rábakeresztúri (Heiligenkreuz) Ipari Parkok közötti közúti határátkelőhelyen a  C99/2a
és a  C99/2b számú határjelek között magyar határforgalom-ellenőrző hely Magyarország államterületén és
osztrák határforgalom-ellenőrző hely az Osztrák Köztársaság államterületén;
s) Szentgotthárd – Nagyfalva (Mogersdorf ) (Zollhausstrasse) közúti határátkelőhelyen a  C104a számú
határjelnél magyar határforgalom-ellenőrző hely Magyarország államterületén és osztrák határforgalomellenőrző hely az Osztrák Köztársaság államterületén.
(2) A határellenőrzés végrehajtására kijelölt területeket és a  határforgalom-ellenőrzés egyéb feltételeit a  melléklet
határozza meg.
2. cikk
Határátlépési pontok az államhatáron átvezető útvonalakon
A gyalogos természetjáró, kerékpáros, lovas és vízi turizmus keretében, mezőgazdasági célból, illetve a  kulturális,
sport-, vallási vagy egyéb társadalmi rendezvényeken való részvétel céljából az  alábbi államhatáron átvezető
útvonalakon lévő, a  nevezett határjeleknél található határátlépési pontok szolgálnak határátlépés céljára abban
az esetben, ha a határellenőrzés ideiglenes visszaállítására kerül sor a Schengeni határ-ellenőrzési kódex 23. és azt
követő cikkei alapján:
a) Rajka – Németjárfalu (Deutsch Jahrndorf ) A20
b) Rajka – Miklóshalma (Nickelsdorf ) A25
c) Várbalog – Féltorony (Halbturn) A47
d) Kapuvár (az Andaui hídhoz vezető út) – Mosontarcsa (Andau) A62/6
e) Kapuvár (a Wallerni hídhoz vezető út) – Valla (Wallern) A65/2
f ) Fertőrákos (vízi út) – Fertő tó (Neusiedler See) B0/1–B0/2
g) Fertőrákos (Sopronpuszta) – Szentmargitbánya (Sankt Margarethen) B5
h) Sopron – Kelénpatak (Klingenbach) (kerékpárút) B9/21a
i) Sopron – Sopronkertes (Baumgarten) B14
j) Ágfalva – Somfalva (Schattendorf ) B18
k) Ágfalva – Lépesfalva (Loipersbach) B20/2
l) Sopron (Görbehalomtelep) – Szikra (Sieggraben) (Urak asztala/Herrentisch) B28
m) Sopron (Brennbergbánya) – Récény (Ritzing) (Ilona-akna/Helenenschacht) B32/20
n) Harka – Sopronnyék (Neckenmarkt) B41
o) Harka – Sopronkeresztúr (Deutschkreutz) B44
p) Nagycenk – Sopronkeresztúr (Deutschkreutz) B50
q) Sopronkövesd – Fülesd (Nikitsch) B62/3–B62/4
r) Zsira – Fülesd (Nikitsch) B70
s) Zsira – Locsmánd (Lutzmannsburg) (termálfürdő) B78
t) Zsira – Locsmánd (Lutzmannsburg) (szőlőhegy) B79/2–B79/12
u) Ólmod – Borsmonostor (Klostermarienberg) B91/2
v) Írottkő Natúrpark – Naturpark Geschriebenstein B106/3 és C
w) Bucsu – Rohonc (Rechnitz) C10
x) Narda – Csém (Schandorf ) C19/2
y) Felsőcsatár – Pinkaóvár (Burg) (Pinka-szurdok) C25
z) Vaskeresztes – Csejke (Eisenberg) C27
aa) Horvátlövő – Németlövő (Deutsch Schützen)             C32/6
bb) Pornóapáti – Beled (Bildein)                                  C39
cc) Ják – Monyorókerék (Eberau)                             C47/5
dd) Szentpéterfa – Pinkakertes (Gaas)                               C52
ee) Pinkamindszent – Nagysároslak (Moschendorf )               C58
ff) Kemestaródfa – Lovászad (Luising)                        C72
gg) Nemesmedves – Zsámánd (Reinersdorf )                      C85
hh) Rönök – Borosgödör (Inzenhof) (Szent Imre-templom)                     C92
ii) Szentgotthárd – Rábakeresztúr (Heiligenkreuz)              C101–C101/1
jj) Alsószölnök – Farkasdifalva (Neumarkt a/d Raab)                    C117
3. cikk
Általános rendelkezések (1) Amennyiben a  Schengeni határ-ellenőrzési kódex 23. és azt követő cikkei értelmében a  belső határokon
a  határellenőrzés ideiglenes visszaállítására kerül sor, a  jelen Megállapodás 1. és 2.  cikkeiben felsorolt
határátkelőhelyek és az  államhatáron átvezető útvonalakon lévő határátlépési pontok nyitvatartási idejét és
használati körét a visszaállítást elrendelő Szerződő Fél határozza meg, és erről haladéktalanul tájékoztatja a másik
Szerződő Felet.
(2) Amennyiben a  Szerződő Felek egyike ideiglenesen visszaállítja a  határellenőrzést a  belső határokon a  Schengeni
határ-ellenőrzési kódex 23. és azt követő cikkei értelmében, és a  visszaállítást elrendelő Szerződő Fél a  jelen
Megállapodás 1.  cikkében felsorolt határátkelőhelyek valamelyikén nemzetbiztonsági érdekből vagy más nyomós
közérdek miatt nem végez határforgalom-ellenőrzést, akkor erről a másik Szerződő Felet haladéktalanul értesíteni
kell.
4. cikk
A másik Szerződő Fél támogatása (1) Amennyiben a  Schengeni határ-ellenőrzési kódex 23. és azt követő cikkei értelmében ideiglenesen visszaállítják
a  határellenőrzést a  belső határokon, és az  egyik Szerződő Fél a  jelen Megállapodás 1.  cikk (1)  bekezdés a) és
b)  pontjában felsorolt határátkelőhelyek valamelyikén a  másik Szerződő Fél államterületén végzi a  határforgalom
ellenőrzését, a  másik Szerződő Fél biztosítja, hogy a  határellenőrzést végző Szerződő Fél szolgálati személyei
a  határforgalom ellenőrzéséről szóló Egyezmény rendelkezései szerint végrehajthassák a  határforgalom
ellenőrzését.
(2) Az a  Szerződő Fél, amelynek területén a  határátkelőhely fekszik, térítésmentesen biztosítja a  másik Szerződő Fél
szolgálati személyei számára a  tevékenységük ellátásához szükséges helyiségeket. Az  üzemeltetési költségeket
azonban a határellenőrzést végző Szerződő Fél viseli.
(3) A Szerződő Felek minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy a  jelen Megállapodás
2.  cikkében felsorolt, az  államhatáron átvezető útvonalakon lévő határátlépési pontokon történő határátlépés
ne legyen aránytalanul megnehezített abban az  esetben sem, ha valamely Szerződő Fél ideiglenesen visszaállítja
a határellenőrzést a Schengeni határ-ellenőrzési kódex 23. és azt követő cikkei értelmében.
5. cikk
Záró rendelkezések (1) A jelen Megállapodás azt a  hónapot követő második hónap első napján lép hatályba, amely hónapban
a  Szerződő Felek diplomáciai úton értesítették egymást a  Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi
követelmények teljesüléséről.
(2) A Szerződő Felek a  jelen Megállapodást határozatlan időre kötik, és azt bármelyik Szerződő Fél bármikor jogosult
diplomáciai úton, írásban felmondani. A Megállapodás a felmondásról szóló értesítésnek a másik Szerződő Fél által
történő kézhezvételét követő 90. (kilencvenedik) napon hatályát veszti.
(3) A jelen Megállapodás a felmondásától függetlenül megszűnik, ha a Magyar Köztársaság és az Osztrák Köztársaság
között a  közúti és vízi közlekedésben a  határforgalom ellenőrzéséről szóló, 1992. május 15-i Egyezmény hatályát
veszti.
(4) A jelen Megállapodás hatálybalépésével hatályát veszti:
a) a Magyar Népköztársaság Kormánya és az  Osztrák Szövetségi Kormány között a  közös államhatáron közúti
átkelőhely létesítéséről szóló 1974. augusztus 28-i Egyezmény (Bucsu–Schachendorf );
b) a Magyar Népköztársaság Kormánya és az  Osztrák Szövetségi Kormány között a  közös államhatáron közúti
átkelőhely létesítéséről szóló 1983. június 27-i Egyezmény (Kópháza–Deutschkreutz);
c) a Magyar Köztársaság Kormánya és az Osztrák Szövetségi Kormány között a Mörbisch–Siegendorf összekötő
út használatáról szóló 1995. augusztus 21-i Egyezmény;
d) a Magyar Köztársaság Kormánya és az  Osztrák Szövetségi Kormány között az  Andau-i híd
megközelíthetőségéről szóló 1998. november 24-i Egyezmény;
e) a Magyar Köztársaság Kormánya és az Osztrák Szövetségi Kormány között Zsira–Lutzmannsburg települések
között határátkelőhely létesítéséről, valamint osztrák államterületen közös határforgalom ellenőrzéséről szóló
2001. október 10-i Megállapodás;
f ) a Magyar Köztársaság Kormánya és az  Osztrák Szövetségi Kormány között Mörbisch–Fertőrákos közúti
határátkelőhelyen, az  osztrák állam területén közös határforgalom-ellenőrző hely létesítéséről szóló
2002. február 23-i Megállapodás;
g) a Magyar Köztársaság Kormánya és az  Osztrák Szövetségi Kormány között Fertőrákoson, Fertő tavi vízi
határátkelőhely és a  magyar állam területén közös határforgalom-ellenőrző hely létesítéséről szóló
2002. február 23-i Megállapodás;
h) a Magyar Köztársaság Kormánya és az Osztrák Szövetségi Kormány között az Írottkő Natúrpark és a Naturpark
Geschriebenstein között, az államhatárt átlépő turistaforgalomról szóló 2002. február 23-i Megállapodás;
i) a Magyar Köztársaság Kormánya és az Osztrák Szövetségi Kormány között a határforgalom ellenőrző helyek
létesítéséről és a határforgalom ellenőrzésében való együttműködésről szóló, 2004. április 29-i Megállapodás,
abban a  változatban, ahogy azt a  Magyar Köztársaság Kormánya és az  Osztrák Szövetségi Kormány között
a  határforgalmi ellenőrző helyek létesítéséről és a  határforgalom ellenőrzésében való együttműködésről
szóló Megállapodás módosításáról és kiegészítéséről szóló, 2007. október 11-i Megállapodás megállapította.
Készült Modrában, 2014. június 19. napján, két eredeti példányban, magyar és német nyelven, mindkét nyelvű
szöveg egyaránt hiteles.
Magyarország Kormánya részéről az Osztrák Szövetségi Kormány részéről
Melléklet határátkelőhely működési terület megjegyzések 1. Hegyeshalom –
Miklóshalma (Nickelsdorf ) I.
Az osztrák szolgálati személyek
számára a működési terület kiterjed:
– az M1-es magyar közútnak a közös
államhatártól a 170-es kilométerig
terjedő szakaszára, valamint
a nevezett szakasz mentén található
parkolóhelyekre.
A határforgalom-ellenőrzés egésze
végrehajtható Magyarország
államterületén. 2. Hegyeshalom –
Miklóshalma (Nickelsdorf ) I. (északi
és déli teherforgalmi terminál)
A magyar szolgálati személyek
számára a működési terület kiterjed:
– az A4-es autópályának a közös
államhatártól a 64-es kilométeréig
terjedő szakaszára, valamint
a nevezett szakasz mentén található
parkolóhelyekre.
A határforgalom-ellenőrzés
egésze végrehajtható az Osztrák
Köztársaság államterületén.
„ 4. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. §, a 3. § és az 5. § a Megállapodás 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a határrendészetért felelős miniszter gondoskodik.
 (4) A Megállapodás, valamint a 2. §, a 3. § és az 5. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter
– annak ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Hatályát veszti:
a) a Magyar Köztársaság Kormánya és az Osztrák Szövetségi Kormány között a Mörbisch-Siegendorf összekötő
út használatáról szóló, Mörbisch-ben, 1995. augusztus 21-én aláírt Egyezmény kihirdetéséről szóló 1997. évi
XXV. törvény;
b) a Magyar Köztársaság Kormánya és az  Osztrák Szövetségi Kormány között az  Andau-i híd
megközelíthetőségéről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló 58/1999. (IV. 21.) Korm. rendelet;
c) a Magyar Köztársaság Kormánya és az Osztrák Szövetségi Kormány között Budapesten, 2001. október 10-én
aláírt Zsira-Lutzmannsburg települések között határátkelőhely létesítéséről, valamint osztrák államterületen
közös határforgalom ellenőrzéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 18/2002. (II. 20.) Korm. rendelet;
d) a Magyar Köztársaság Kormánya és az  Osztrák Szövetségi Kormány között Fertőrákoson, Fertő tavi vízi
határátkelőhely és a  magyar állam területén közös határforgalom-ellenőrző hely létesítéséről szóló,
Lutzmannsburgban, 2002. február 23. napján aláírt Megállapodás kihirdetéséről és a  fertőrákosi kikötő
vámúttá nyilvánításáról szóló 63/2002. (III. 30.) Korm. rendelet;
e) a Magyar Köztársaság Kormánya és az  Osztrák Szövetségi Kormány között Mörbisch-Fertőrákos közúti
határátkelőhelyen, az  osztrák állam területén közös határforgalom-ellenőrző hely létesítéséről szóló,
Lutzmannsburgban, 2002. február 23. napján aláírt Megállapodás kihirdetéséről szóló 64/2002. (III. 30.)
Korm. rendelet;
f ) a Magyar Köztársaság Kormánya és az Osztrák Szövetségi Kormány között az Írottkő Natúrpark és a Naturpark
Geschriebenstein között, az  államhatárt átlépő turistaforgalomról szóló, Lutzmannsburgban, 2002. február
23. napján aláírt Megállapodás kihirdetéséről szóló 65/2002. (III. 30.) Korm. rendelet;
g) a Magyar Köztársaság Kormánya és az  Osztrák Szövetségi Kormány között határforgalom ellenőrző helyek
létesítéséről és a  határforgalom ellenőrzésében való együttműködésről szóló, Bécsben, 2004. április 29-én
aláírt Megállapodás kihirdetéséről szóló 124/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet;
h) a Magyar Köztársaság Kormánya és az  Osztrák Szövetségi Kormány között határforgalmi ellenőrző helyek
létesítéséről és a  határforgalom ellenőrzésében való együttműködésről szóló, Bécsben, 2004. április 29-én
aláírt Megállapodás módosításáról és kiegészítéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 275/2007.
(X. 20.) Korm. rendelet.
Áder János s. k., Jakab István s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1217/2015. (IV. 17.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és Sopron Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról.
A Kormány 2015. március 25. napján együttműködési megállapodást (a  továbbiakban: Megállapodás) kötött Sopron Megyei
Jogú Város Önkormányzatával. A Kormány a Megállapodásban foglaltak eredményes kormányzati végrehajtása érdekében
 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) tegye meg a  szükséges intézkedéseket Csorna–Sopron–országhatár viszonylatban gyorsforgalmi út
megvalósítása, továbbá a várost észak-nyugati irányban elkerülő út megépítése érdekében, valamint
b) intézkedjen a  2014–2020-as programozási időszak országos jelentőségű közúti, vasúti és vízi közlekedési,
városi és elővárosi közlekedési fejlesztéseinek indikatív listájáról szóló 1696/2014. (XI. 26.) Korm. határozat,
illetve a  központi költségvetésből finanszírozott kiemelt közúti beruházásokról szóló 1010/2015. (I. 20.)
Korm. határozat a) alpontban foglaltaknak megfelelő módosításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) alpont szerinti gyorsforgalmi út, elkerülő út megvalósítására 2018. március 15.
 a b) alpont tekintetében azonnal
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy intézkedjen a  hazánkban egyedülálló módon megmaradt
soproni történelmi belváros, középkori várnegyed
a) műemléki felújításáról és bemutatásáról, kiemelt figyelemmel a  Lenck-villa, a  Russ-villa, a  Zichy–Meskó
palota, az Esterházy-palota, a Szent Mihály templom, valamint az Új utca 11. és Új utca 22–24. szám alatti álló
zsinagógák épületeire,
b) utcáinak, tereinek burkolati felújításáról,
c) homlokzatainak rekonstrukciójáról,
d) a) alpontban nevesített villái és palotái kertjének megújításáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. december 31.
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy európai uniós források bevonásával intézkedjen a  világörökség
részét képező Fertő tó és környezete hatékonyabb turisztikai kihasználását biztosító rehabilitációjáról, valamint
infrastrukturális fejlesztéséről;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. december 31. 4. a Lövérek Program tartalmának és megvalósíthatósági koncepciójának kidolgozására munkacsoportot alakít Sopron
Megyei Jogú Város képviselőinek bevonásával;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
5. a  Sopron Megyei Jogú Város részére kidolgozandó ipari és technológiai program megalkotása érdekében
munkacsoportot alakít Sopron Megyei Jogú Város képviselőinek bevonásával.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal elnöke
 nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1404/2016. (VII. 29.) Korm. határozata a bürokratikus terhek további egyszerűsítésének intézkedési tervéről.
A Kormány
 1. egyetért azzal a  törekvéssel, hogy az  állampolgárok és a  vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése
érdekében tovább kell folytatni a közigazgatási bürokráciacsökkentést;
 2. felhívja a  minisztereket, hogy vizsgálják meg a  Miniszterelnökséget vezető miniszter által összesített, a  járási
(fővárosi kerületi) hivataloktól, továbbá a  fővárosi és megyei kormányhivataloktól érkezett javaslatokat, és azok
figyelembevételével dolgozzanak ki a közigazgatási bürokráciacsökkentés továbbfolytatása érdekében jogszabálymódosítási javaslatokat, amelyeket küldjenek meg a Miniszterelnökséget vezető miniszter részére;
Felelős: valamennyi miniszter
Határidő: 2016. augusztus 15. 3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  miniszterektől érkezett közigazgatási
bürokráciacsökkentésre vonatkozó jogszabály-módosítási javaslatok hatásait vizsgálja meg, és indokolt esetben
további javaslatokat kérjen a miniszterektől;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 érintett miniszterek
Határidő: 2016. augusztus 31.
4. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a járási (fővárosi kerületi) hivataloktól és a fővárosi és megyei
kormányhivataloktól érkezett, illetve a  miniszterektől kapott közigazgatási bürokráciacsökkentésre vonatkozó
jogszabály-módosítási javaslatokat, valamint a  közigazgatási bürokráciacsökkentés keretében folytatott lakossági
konzultáció eredményeit figyelembe véve készítsen egységes előterjesztést;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. szeptember 30.
5. felhívja a  minisztereket, hogy a  közigazgatási bürokráciacsökkentésről előkészített előterjesztés végrehajtásához
szükséges miniszteri rendeleteket készítsék el.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2016. október 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2008. (X. 8.) ÖM rendelete egyes fejezeti kezelésű előirányzatokból pályázati úton, illetve egyedi döntéssel nyújtandó támogatásokra vonatkozó eljárás szabályairól.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
124. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az
államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendelet 2. § 2. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva, a pénzügyminiszter feladat- és
hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
pénzügyminiszterrel egyetértésben a következőket rendelem el:
I. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) saját forrás: a kedvezményezett saját pénzügyi ön
ereje, olyan pénzügyi forrása, amely nem tartalmazza az
igénybeveendő vagy igénybe vett állami támogatást;
b) nehéz helyzetben lévő vállalkozás: a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló
2004/C 244/02. számú bizottsági közlemény 2.1. pontja
szerinti vállalkozás, amely képtelen a veszteségei halmozódásának megállítására, és ez a hatóságok külső beavatkozása nélkül szinte teljes bizonyossággal azt eredményezné, hogy rövid- vagy középtávon feladja az üzleti
tevékenységét;
c) kötelezettségvállalás: az államháztartás működési
rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ámr.) 134. § (1)–(8), (11), illetve
(13)–(15) bekezdésében szabályozott tevékenység;
d) kötelezettségvállaló: az önkormányzati miniszter
(a továbbiakban: miniszter), illetve az általa írásban kijelölt személy;
e) támogató: az adott előirányzat felhasználása tekintetében rendelkezésre jogosult szervezet;
f) kedvezményezett: aki pályázati úton, egyedi kérelemre vagy normatív módon támogatásban részesül;
g) pályázatért kötelezettséget vállaló szervezet: a pályázó által a pályázatban megjelölt, a pályázati program
végrehajtására, a támogatás pályázó általi felhasználására
és elszámolására a támogatási szerződés aláírásával kötelezettséget vállaló szervezet.
2. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) a Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről
szóló 2007. évi CLXIX. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény) 1. számú melléklet XI. Önkormányzati
Minisztérium fejezet alábbi fejezeti kezelésű előirányzataira
aa) 12. cím, 20. alcím, 6. Magyar Polgári Védelmi Szövetség támogatása jogcímcsoport,
ab) 12. cím, 20. alcím, 7. Önkéntes tűzoltóegyesületek
támogatása jogcímcsoport,
ac) 12. cím, 20. alcím, 12. Magyar Tűzoltó Szövetség,
valamint Létesítményi és Önkéntes Tűzoltóságok Országos Szövetségének támogatása jogcímcsoport,
ad) 12. cím, 20. alcím, 63. Közép és Kelet Európai
Választási Szakértők Egyesületének (ACEEEO) támogatása jogcímcsoport,
ae) 12. cím, 20. alcím, 82. A hét önkormányzati érdekszövetség működésének támogatása jogcímcsoport,
af) 12. cím, 20. alcím, 95. Duna Palota Kulturális Közhasznú Társaságnak nyújtott támogatás jogcímcsoport,
ag) 12. cím, 21. alcím, 3. Rádiós Segélyhívó és Infokommunikációs Országos Egyesület jogcímcsoport,
ah) 12. cím, 23. alcím „Segítsünk az árvízkárosultakon!” jogcímcsoport,
ai) 12. cím, 25. alcím, 3. Időközi és kisebbségi választások lebonyolítása jogcímcsoport,
aj) 12. cím, 20. alcím, 9. Szakszervezetek támogatása
jogcímcsoport;
b) a Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetéséről
szóló 2006. évi CXXVII. törvény 1. számú melléklet
XI. Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium
fejezet 12. cím, 21. alcím, Társadalmi szervezetek és segítők támogatása fejezeti kezelésű előirányzat maradványára.
(2) Az (1) bekezdés a) pont aa), ac)–ai) alpontjában és
b) pontjában megjelölt előirányzatok felhasználása egyedi
döntés alapján, az (1) bekezdés ab) pontjában megjelölt
előirányzat vonatkozásában bejelentett támogatási igény
elbírálása az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság
(a továbbiakban: OKF) közreműködésével, pályázati
rendszer keretében, az (1) bekezdés a) pont aj) alpontjában
megjelölt előirányzat felhasználása pedig normatív módon
és egyedi döntés alapján történik.
(3) Az (1) bekezdés a) pont ai) alpontjában megjelölt
Időközi és kisebbségi választások lebonyolítása előirányzat fedezetet nyújt a választási eljárásról szóló 1997. évi
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) alapján választási eljárások lebonyolítására, beleértve az Országos Választási
Bizottság (a továbbiakban: OVB) működési költségének a
finanszírozását is. Az előirányzat-felhasználásnál figyelemmel kell lenni a helyi önkormányzati képviselők és
polgármesterek, valamint a kisebbségi önkormányzati
képviselők választása költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről szóló
4/2006. (VIII. 1.) ÖTM rendelet szabályaira is.
3. § (1) Támogatás
a) Magyarországon lakó- vagy székhellyel rendelkező
jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet, egyéni
vállalkozó,
b) az Európai Gazdasági Térség államában székhellyel
és Magyarországon fiókteleppel vagy telephellyel rendelkező jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet,
egyéni vállalkozó,
c) magyar állampolgárságú vagy külön törvény alapján
a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező külföldi természetes személy
számára nyújtható.
(2) A pályázati felhívás a lehetséges pályázók körét – a
pályázat céljának és jellegének megfelelően – az (1) bekezdésben foglaltaknál szűkebben is meghatározhatja.
(3) Nem nyújtható támogatás annak a személynek vagy
szervezetnek, aki(t) vagy amely(et)
a) az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 13/A. § (4) bekezdése szerinti
hozzájárulást, valamint az Áht. 13/A. § (5) bekezdése szerinti nyilatkozatokat vagy igazolásokat nem csatolja;
b) a benyújtott támogatási igénylésben, pályázatban
valótlan vagy megtévesztő adatot szolgáltatott;
c) a támogatandó tevékenység folytatásához szükséges
hatósági engedélyekkel nem rendelkezik;
d) saját tőkéje a törzstőke (alaptőke) jogszabályban
előírt legkisebb mértéke alá csökkent;
e) nem járul hozzá, hogy nevét, a támogatás célját,
összegét, a támogatási program megvalósítási helyét a
döntéshozó nyilvánosságra hozza;
f) a pályázati felhívásban előírt biztosítékok meglétéről, valós értékéről és érvényesíthetőségéről szóló igazolásokat a pályázatához nem csatolta;
g) nem nyilatkozott arról, hogy a pályázat szabályszerűségének és a támogatás rendeltetésszerű felhasználásának jogszabályban meghatározott szervek által történő
ellenőrzéséhez hozzájárul;
h) nem járul hozzá, hogy a kincstár keretében működő,
alapvetően pénzügyi szemléletű megfigyelő rendszerben,
az OTMR-ben a jogszabályban meghatározott döntéshozók, valamint az Állami Számvevőszék, a Kormányzati
Ellenőrzési Hivatal és a Pénzügyminisztérium, az előirányzat-kezelők, monitoring bizottságok tagjai a támogatásban részesülő adataihoz hozzáférhessenek;
i) a támogatás iránti igény, pályázat benyújtását megelőző két naptári éven belül az államigazgatási szerv határozatával vagy annak bírósági felülvizsgálata esetén bírósági határozatban munkavállalók bejelentés nélküli vagy
munkavállalási engedély nélküli foglalkoztatása miatt jogerősen bírság megfizetésére köteleztek;
j) a beruházást vagy a fejlesztést olyan ingatlanon
kívánja megvalósítani, amely a támogatási igény, pályázat
benyújtásának időpontjában nem per-, teher- és igénymentes, kivéve, ha a pályázó az igény jogosultja, illetőleg bérelt ingatlan esetében a bérleti szerződés kizárólagos joggal nem biztosítja a támogatással megvalósuló létesítmény
üzemeltetésének lehetőségét legalább az üzemeltetési kötelezettség idejére, vagy a beruházást vagy fejlesztést osztatlan közös tulajdonban álló ingatlanon kívánják megvalósítani és a tulajdonostársak nem kötöttek közokiratba
vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt használatbavételi megállapodást vagy nem áll rendelkezésre az
ahhoz tartozó használati megosztásra vonatkozó vázrajz;
k) az Európai Bizottság valamely támogatás visszafizetésére kötelező határozatának hatálya alatt áll;
l) nem felel meg az Áht. 15. § (1) bekezdésében foglalt
feltételeknek, vagy az Áht. 15. § (2) bekezdésének hatálya
alá nem tartozó esetekben nem nyújtja be a rendezett munkaügyi kapcsolatok feltételeinek igazolására a rendezett
munkaügyi kapcsolatok feltételeinek igazolására alkalmas
iratokról szóló 1/2006. (II. 2.) FMM rendeletben meghatározottak szerint alkalmas iratokat;
m) a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény 6. és 8. §-ában foglalt kizáró okok hiányáról nem nyilatkozik.
(4) A beruházási célú támogatás esetén a (3) bekezdésben foglalt eseteken túl nem nyújtható támogatás:
a) az Európai Közösséget létrehozó Szerződés I. sz.
mellékletében felsorolt termékek előállításához,
b) a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös
szervezéséről szóló, 1999. december 17-i 104/2000/EK tanácsi rendelet (HL L 17., 2000. 1. 21., 22–52. o.) szerinti
halászati és akvakultúra tevékenységet, továbbá halászati
termékek feldolgozását és forgalmazását szolgáló beruházásokhoz,
c) nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak,
d) azon személy vagy szervezet részére, aki vagy amely
a támogatás nyújtásának évét megelőző mind a három évben veszteséges volt, vagy elvesztette korábbi saját tőkéjének 50%-át.
II. Pályázati rendszer 4. § A pályázónak a pályázat benyújtásakor pályázati díjat
nem kell fizetnie.
5. § Az e rendelet alapján lefolytatandó pályázati eljárások
esetében pályázatkezelő az OKF, amely
a) dönt a közreműködő szervezet kijelöléséről, a kijelölés visszavonásáról, szükség esetén lefolytatja a 6. §
(2) bekezdése szerinti közbeszerzési eljárást,
b) közreműködő szervezet hiányában kiírja és befogadja a pályázatokat,
c) ellenőrzi a pályázati programok céljainak megvalósulását. 6. §
(1) A pályázati eljárás során közreműködő szervezet
vehető igénybe, amely lehet
a) közvetlenül vagy közvetetten többségi állami tulajdonban lévő szervezet;
b) költségvetési szerv;
c) közalapítvány;
d) gazdasági társaság.
(2) Amennyiben a közreműködő szervezet szolgáltatásának díja előreláthatólag eléri vagy meghaladja a közbeszerzésről szóló 2003. évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: Kbt.) szerinti értékhatárt, a közreműködő szervezet
kiválasztásához – a Kbt. eltérő rendelkezése hiányában –
közbeszerzési eljárást kell lefolytatni.
(3) Amennyiben a közreműködő szervezet feladatát
nem megfelelően látja el, a kijelölés visszavonható, és
helyette új közreműködő szervezet jelölhető ki.
(4) A közreműködő szervezet feladatai különösen a
következők:
a) a támogató bevonásával a pályázati kiírás és a pályázati kiíráshoz kapcsolódó dokumentumok tervezetének
elkészítése;
b) a pályázatok befogadása, értékelése;
c) a bíráló bizottságok titkársági feladatainak ellátása;
d) a támogatási szerződések, szükség szerint biztosí
téki szerződések megkötése és módosítása;
e) a programok megvalósítása előrehaladásának nyo
mon követése, a támogatás kifizetésének engedélyezése,
folyamatba épített ellenőrzések (dokumentumalapú ellenőrzések és kockázatelemezésre alapozott helyszíni ellenőrzések) végzése, a programok zárásával kapcsolatos feladatok ellátása, szabálytalanságkezelési rendszer kialakítása és működtetése;
f) ellenőrzési nyomvonal készítése és folyamatos aktualizálása. 7. §
(1) A pályázati felhívást közzé kell tenni a támogató
honlapján.
(2) A pályázati felhívásban a támogatás jogcíme tekintetében, továbbá a pályázatok kezelése, elbírálása, a szerződéskötés és ellenőrzés, valamint az előirányzatok forrásainak felhasználása során biztosítani kell a pályázati
programok átláthatóságát, továbbá a támogatások hatályos
jogszabályokkal és a Magyar Köztársaság nemzetközi
szerződésekben vállalt kötelezettségeivel való összhangját.
8. § (1) A pályázati felhívásnak tartalmaznia kell:
a) a pályázat tárgyát és kódját,
b) a pályázatot kiíró szerv megnevezését, címét, elérhe
tőségét,
c) a pályázati program célját és a megvalósítás forrását,
a rendelkezésre álló keretösszeg nagyságát, a pályázattal
elnyerhető támogatás legalacsonyabb és legmagasabb
összegét,
d) közreműködő szerv igénybevétele esetén annak
megnevezését, címét,
e) a pályázat benyújtására jogosultak körét,
f) a benyújtandó pályázat kötelező elemeinek és a csa
tolandó dokumentumok megjelölését, g) a szükséges saját forrás mértékét és formáját, a meglétének igazolására szolgáló dokumentumokat,
h) a pályázati nyomtatványok elérhetőségét, igénylésének módját, i) a pályázat benyújtásának módját, helyét és határidejét,
j) a pályázat befogadásának feltételeit, a befogadásról
szóló döntés és a hiánypótlás határidejét,
k) a pályázat elbírálásának határidejét, az elbírálás
szempontrendszerét,
l) annak tényét, ha a döntésben közreműködik vala
mely szakértői szerv,
m) a szerződéskötésre vonatkozó információkat, a tá
mogatás szerződésszerű felhasználása érdekében szükséges biztosítékokat, n) a támogatás igénybevételének módját, feltételeit,
o) az elszámolható költségek körét és az elszámolás
módját,
p) a pályázat lezárásának módját, feltételeit,
q) a pályázat tárgya vagy az adott támogatási forma
szempontjából fontos egyéb szakmai elemeket,
r) az érvényes pályázatok közötti sorrend megállapítá
sának szakmai szempontjait (az általános szempontrendszeren túlmenően), s) a hiánypótlási eljárás szabályait.
(2) A pályázati felhívás melléklete a pályázat benyújtására szolgáló adatlap és a pályázattal kapcsolatos információkat tartalmazó útmutató.
(3) A pályázati felhívás mellékletként tartalmazhatja a
támogatás szerződésszerű felhasználása, illetve a támogatás visszafizetése érdekében szükséges jelzálogszerződés,
illetve egyéb szerződés alapjául szolgáló mintaszerződést.
9. § (1) A pályázatot a pályázati felhívásban megjelölt címre
postai úton 1 példányban, valamint elektronikus úton
(e-mailben) és adathordozón (CD-n) kell benyújtani,
amennyiben a pályázati felhívás eltérően nem rendelkezik.
Ha az írásban benyújtott pályázat szövege eltér az elektronikusan benyújtott pályázattól, akkor az aláírt, postai úton
benyújtott szöveg tekintendő hivatalosnak. A pályázat határidőben benyújtottnak tekintendő, ha azt legkésőbb az
előírt határidő utolsó napján postára adták. Kétség esetén
a határidő betartását a pályázónak kell bizonyítania.
(2) A pályázat benyújtására legalább 1, legfeljebb 3 hónap írható elő.
(3) A pályázatnak az Ámr. 83. § (1)–(2) és (4) bekezdésében, valamint 84. §-ában, a pályázat jellegétől függően
az e rendeletben, valamint a pályázati felhívásban megjelölt adatokat, dokumentumokat kell tartalmaznia.
(4) A szükséges saját forrás mértékét a pályázati kiírás
tartalmazza. A pályázati programhoz szükséges saját forrás meglétét a pályázati felhívásban meghatározott módon
igazolni kell.
10. § (1) Érvénytelen a pályázat, ha:
a) azt a pályázati felhívás alapján pályázni nem jogo
sult pályázó nyújtotta be,
b) a pályázatot határidőn túl nyújtották be,
c) a pályázati felhívás nem biztosít lehetőséget hiány
pótlásra, és a pályázat hiányosan került benyújtásra,
d) hiánypótlási felszólítás esetén a pályázó annak egy
általán nem, nem megfelelően vagy nem az előírt határidőn belül tett eleget.
(2) Ha a pályázat érvénytelen, erről a pályázat kiírója az
érvénytelenség okának megjelölésével – hiánypótlási eljárás kivételével – a pályázat beérkezésétől számított 15 napon belül értesíti a pályázót. Az (1) bekezdés d) pontján
alapuló érvénytelenség esetén a pályázat elutasításáról és
okáról a hiánypótlásra biztosított határidő lejártát követő
15 napon belül kell értesíteni a pályázót.
11. § (1) A pályázat befogadásának időpontja a pályázati felhívásnak hiánytalanul megfelelő pályázat – hiánypótlási
eljárás esetében az annak megfelelő hiánypótlás – beérkezésének időpontja.
(2) Amennyiben jogszabály, illetve a pályázati felhívás
másként nem rendelkezik, a pályázati felhívásnak nem
megfelelő, hiányos pályázat esetében a pályázót a pályázat
benyújtását követően legalább egy alkalommal hiánypótlásra kell felszólítani. A pályázó a hiányt határidőben
pótolja, ha legkésőbb a hiánypótlási határidő utolsó napján
a felszólításban meghatározott dokumentumokat postára
adja. A hiánypótlásra biztosított határidő elmulasztása,
valamint a hiánypótlás hiányos teljesítése esetén igazolásnak nincs helye, és az a pályázat érvénytelenségét és befogadásának elutasítását eredményezi.
(3) A pályázat befogadásáról és annak időpontjáról az
(1) bekezdés szerinti időponttól számított 15 napon belül
a pályázat kiírója értesíti a pályázót.
12. § (1) A pályázatokat a pályázat kiírója által kijelölt Értékelő Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) véleményezi.
(2) A Bizottság a pályázat elbírálásához szükséges
javaslatát a pályázat benyújtására nyitva álló határidő
lejártát követő 30 napon belül készíti el, majd azt a pályázat kiírója 5 napon belül a döntéshozó elé terjeszti. Az elbíráláshoz szükséges javaslat elkészítésére előírt határidőtől a pályázat kiírója – indokolt esetben és a pályázati felhívásban rögzített módon – eltérhet.
13. § A Bizottság javaslatát minden esetben jegyzőkönyvben
kell rögzíteni. Ha a pályázat jellege ezt lehetővé teszi,
a jegyzőkönyvben az adott pályázaton forráshiány miatt
nem támogatott, de szakmailag megfelelő, támogatásra érdemesnek ítélt pályázatok sorrendjét is meg kell határozni.
14. § (1) A pályázatok alapján nyújtandó támogatásokról az
adott előirányzat felhasználására jogosult szervezet vezetője a Bizottság javaslatának benyújtásától számított
30 napon belül dönt. E határidőtől a pályázat kiírója – indokolt esetben és a pályázati felhívásban rögzített módon – eltérhet, a döntést ebben az esetben legkésőbb a
Bizottság javaslatának benyújtásától számított 60 napon
belül meg kell hozni.
(2) A beérkezett pályázatok elbírálását követően a pályázat nyerteseiről a kötelezettségvállaló által aláírt döntési listát kell készíteni, amely tartalmazza a nyertes pályázók adatait, az elnyert támogatás összegét és az ebből
tárgyévben kifizetendő összeget.
(3) A kedvezményezettek nevét, a támogatás célját,
összegét, a támogatott program megvalósítási helyét a
pályázat kiírója a döntést követő 3 napon belül – a honlapján történő közzététellel – nyilvánosságra hozza, ezzel
egyidejűleg írásban tájékoztatja a pályázókat a pályázat
eredményéről.
(4) Azt a pályázót, akiről bebizonyosodik, hogy a pályázatban valótlan adatokat tüntetett fel, a támogató három
évre kizárhatja a pályázati rendszerből.
15. § Ha a kedvezményezett a) a támogatási szerződés megkötésétől visszalép, vagy
b) a támogatási döntés érvényét veszti a 17. § (1) bekezdése alapján, vagy
c) a kedvezményezett a támogatási szerződés megkötését követően a támogatást nem kívánja igénybe venni,
vagy
d) a felek a támogatási szerződést egyoldalúan vagy
közös megegyezéssel felbontják vagy megszüntetik,
a pályázat kiírója a rendelkezésre álló keretösszeg figyelembevételével a szakmailag megfelelő, de támogatást el
nem nyert pályázók rangsorában a következő helyen álló
pályázó részére teszi lehetővé a támogatási szerződés
megkötését.
III. Egyedi támogatásról szóló döntéshozatal 16. § (1) A költségvetési törvényben nem nevesített szervezeteknek a költségvetési törvény szerinti támogatása érdekében a szakmailag illetékes szervezeti egység vezetőjének
javaslata alapján a miniszter egyedi döntéssel támogatást
(a továbbiakban együtt: egyedi támogatás) nyújthat az
alábbi célokra:
a) az Önkormányzati Minisztérium (a továbbiakban:
minisztérium) és felügyelete alá tartozó intézmények vonatkozásában reprezentatívnak minősülő szakszervezetek
működése;
b) árvízkárok enyhítése rendkívüli katasztrófahelyzetek esetén; c) a Ve. alapján választási eljárások lebonyolítása, az
OVB működési költségének a finanszírozása;
d) olyan önszerveződésű civil szervezetek (kivéve pártok, egyházak, munkaadói és munkavállalói érdekszövetségek) támogatása, amelyek tevékenysége a minisztérium
és szervei által ellátott feladatrendszerhez illeszkedően
eredményesen segíti az állami és az önkormányzati szerveket feladataik ellátásában, vagy más fontos ehhez kapcsolódó társadalmi igényt elégít ki.
(2) Az OKF főigazgatója dönt a költségvetési törvényben nevesített szervezeteknek az alábbi célok érdekében
történő támogatásáról:
a) a lakosság, az ifjúság, a polgári védelmi szervezetek,
valamint a polgármester segítők folyamatos felkészítése,
továbbá a Magyar Polgári Védelmi Szövetség éves munkatervében meghatározott, az állampolgárok élet- és vagyonbiztonságának védelme;
b) a Magyar Tűzoltó Szövetség és megyei szervezetei,
valamint a Létesítményi és Önkéntes Tűzoltóságok Országos Szövetségének működése, az általuk szervezett rendezvények támogatása és egyéb kiemelt feladataik végrehajtása.
(3) A költségvetési törvényben nevesített alábbi szervezetek támogatása a költségvetési törvény alapján, kötelezettségvállalással történik:
a) a hatékony és átlátható választási rendszerek népszerűsítése, a közép- és kelet-európai országok, a délszláv térség országai választásainak megfigyelésében való együttműködés, a közös professzionális szakismeret terjesztése,
valamint a választási rendszerek intézményesítésénél felmerülő problémák megtárgyalása és a demokratikus választási gyakorlat európai terjedését szolgáló információk
megosztása (ACEEEO);
b) az önkormányzati érdekszövetségek működése; c) a Duna Palota Kulturális Közhasznú Társaság közhasznú szerződés keretében ellátandó feladatok megvalósítása;
d) a Dunai, Tiszai és Balatoni Információs és Segélyhívó Rendszerek működtetése, karbantartása és korszerűsítése (RSOE).
(4) Az (1)–(3) bekezdésben foglalt támogatások esetén
pályázati eljárást nem kell lefolytatni, azonban a szerződéskötéshez be kell kérni
a) a kedvezményezett azonosító adatait tartalmazó dokumentumokat és a nyilvántartásba vételét igazoló okiratot, gazdasági társaságok esetében a cégkivonat 30 napnál
nem régebbi eredeti példányát vagy hiteles másolatát;
b) a kedvezményezett képviselőjének adatait, a támogatási szerződés aláírására feljogosító okirat másolatát és
az aláírási címpéldány eredeti példányát vagy másolatát;
c) a kedvezményezett nyilatkozatát arról, hogy a támogatót feljogosítja a támogatási eljáráshoz szükséges adatainak kezelésére;
d) a támogatást nyújtó által megjelölt, a támogatás elbírálásához feltétlenül szükséges egyéb adatot vagy dokumentumot.
IV. Szerződéskötés, kifogás, folyósítás 17. § (1) A támogatási szerződéseket a támogatási döntésről
szóló értesítés kézhezvételét követő 60 napon belül meg
kell kötni. Amennyiben a szerződés megkötésére a kedvezményezett mulasztásából e határidőn belül nem kerül
sor, a támogatási döntés érvényét veszti, kivéve, ha a késedelem a támogatást nyújtó mulasztásából ered.
(2) Az Ámr. 87. § (2) bekezdésében meghatározott
dokumentumokat csak a támogatást elnyert kedvezményezettől kell megkövetelni. A támogató akkor köt támogatási szerződést a kedvezményezettel, ha az teljesítette az
Ámr. 87. §-ának a szerződéskötésre előírt feltételeit, és
– saját forrás előírása esetén – a szükséges összes forrás
rendelkezésre állását igazolta. Nem tekinthető saját forrásnak az államháztartás alrendszereitől kapott támogatás, kivéve az államháztartás alrendszereibe tartozó támogatást
igénylő, pályázó költségvetési szervnek, ezen költségvetési szerv felügyeleti szervének költségvetésében az adott
célra előirányzott összeget, valamint az Önkormányzati
Önerő Alapból a részben európai uniós forrásból finanszírozott projektek megvalósításához nyújtott támogatást.
(3) A pályázónak a 24. § (5) bekezdésében foglaltak teljesítése érdekében a pályázatához csatolni kell az azonnali
beszedési megbízásra vonatkozó felhatalmazásáról rendelkező levelet.
(4) A költségvetési törvényben nevesített szervezetek
esetében a támogatás nyújtása a költségvetési törvény
alapján, kötelezettségvállalással és egyedi támogatási
szerződés megkötésével történik.
18. § (1) Meghatározott feladathoz biztosított támogatás,
továbbá termék beszerzése, szolgáltatás megrendelése
esetén – ha a tevékenység után általános forgalmi adó
(a továbbiakban: ÁFA) befizetési kötelezettség keletkezik – a támogatás összegének, illetve az intézménynek átadott előirányzatnak fedezetet kell biztosítania a feladat
rendeltetésszerű elvégzése során a kedvezményezettre
áthárított vagy az általa fizetendő ÁFA teljes összegére
nézve, kivéve, ha a kedvezményezett
a) az előzetesen felszámított vagy a termék beszerzése,
a szolgáltatás igénybevétele után általa fizetendő ÁFA
levonására jogosult, vagy
b) – amennyiben a támogatással megvalósult feladat
rendeltetésszerű elvégzése valamely áru vagy szolgáltatás
további felhasználásával, értékesítésével jár – az adóterhet
áthárította.
(2) A támogatási szerződésben – az (1) bekezdés
a)–b) pontjait kivéve – a kedvezményezett a támogatott
feladattal kapcsolatban nyilatkozik az (1) bekezdésben
foglalt feltételekről. Ha a kedvezményezett kijelenti, hogy
megfelel az (1) bekezdésben foglalt feltételeknek, és vállalja, hogy a befizetett adó méltányossági alapon történő
visszaigénylésére irányuló kérelmet nem nyújt be, a támogatás összegének meghatározásakor és a felhasználás elszámolásakor a feladat megvalósítása érdekében kifizetett
számlák bruttó összege, illetve – fordított adózás esetén –
a számlák összege és az adó fizetésére kötelezett által a
számlák után megállapított adó együttes összege vehető
figyelembe.
(3) Amennyiben a kedvezményezett a jogállás változása
miatt vagy más okból kifolyólag a támogatási szerződésben adott nyilatkozata ellenére
a) a fizetendő adóból az előzetesen felszámított vagy
az általa megállapított adót levonta, vagy
b) az ÁFA összegére nézve visszaigénylést nyújtott be,
vagy
c) az adóterhet másra áthárította, a levonásba helyezett, visszaigényelt és visszakapott,
illetve áthárított és a minisztérium által is támogatott ÁFA
összegét köteles a jogosulatlanul igénybe vett állami támogatásokra vonatkozó szabályok szerint visszatéríteni.
19. § A támogatásra vonatkozó döntés előkészítésében vagy
meghozatalában részt vevő személyeknek és szervezeteknek írásban nyilatkozniuk kell, hogy velük szemben nem
állnak fenn a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény szerinti összeférhetetlenségi okok.
20. § (1) A pályázó, támogatást kérő a pályázat, támogatási
igény elutasítása, csökkentett összköltséggel történő
támogatása vagy feltételekkel történő támogatása ellen
jogszabálysértés vagy a pályázati kiírás szerinti tájékoztatásban foglaltak megsértése esetén a döntésről szóló értesítés kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül az indokok megjelölésével kifogással élhet a pályázatot kiíró,
támogatást odaítélő szervezetnél (a továbbiakban: pályáztató).
(2) A kifogást – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel –
a pályáztató érdemben megvizsgálja.
(3) A pályáztató a kifogást érdemi vizsgálat nélkül
elutasítja, amennyiben:
a) a kifogást az (1) bekezdés szerinti határidőn túl terjesztették elő;
b) a kifogást nem az arra jogosult terjeszti elő;
c) korábbival azonos tartalmú, ismételt kifogást ter
jesztenek elő. (4) A pályáztató a kifogást a beérkezésétől számított
30 napon belül elbírálja. A pályáztató az elbírálás határidejét egy alkalommal, legfeljebb 30 nappal elhalaszthatja.
A pályáztató az elbírálás elhalasztásának tényéről a kifogás beérkezésétől számított 5 munkanapon belül tájékoztatja a pályázót (kedvezményezettet).
(5) A pályáztató a kifogással kapcsolatosan az alábbi
döntéseket hozhatja:
a) a kifogásban foglaltaknak helyt ad, egyúttal gondoskodik a jogszerű állapot helyreállításáról;
b) a kifogást indokolt döntésével elutasítja. (6) A pályáztató a kifogás tárgyában hozott döntésről az
indokok megjelölésével értesíti a pályázót vagy támogatást kérőt. A kifogás elutasítása esetén egyúttal tájékoztatja a pályázót vagy támogatást kérőt a felülvizsgálat lehetőségéről.
(7) A pályázó vagy támogatást kérő a döntés kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül a miniszternél kezdeményezheti a döntés felülvizsgálatát. A felülvizsgálati
döntés meghozatalára a (4) bekezdésben meghatározott
határidők megfelelően irányadók.
(8) A felülvizsgálatra irányuló kérelemmel kapcsolatosan a miniszter az alábbi döntéseket hozhatja:
a) a kérelemben foglaltaknak helyt ad, egyúttal utasítja
az előirányzat felett kötelezettségvállalási joggal rendelkező szervezeti egység vezetőjét a jogszerű állapot helyreállítására;
b) a pályáztató döntését helyben hagyja és a kérelmet
indokolt döntésével elutasítja.
(9) A kifogás kivizsgálásában és a felülvizsgálati eljárásban nem vehet részt az, aki a kifogással érintett támogatás elbírálási eljárásában (döntés-előkészítőként, döntéshozóként) rész vett, vagy aki a kifogást kivizsgálta.
21. § (1) A támogatás folyósítására kizárólag a támogatási
szerződés megkötését követően kerülhet sor.
(2) A támogatás a pályázati felhívásban és a támogatási
szerződésben rögzített pénzügyi és időbeli ütemezésben
vehető igénybe.
(3) A támogatás folyósítása a kötelezettségvállaló vagy
az általa írásban megbízott vezető állású munkakört betöltő személy utalványozása alapján történik, a pályázati felhívásban meghatározott előirányzat terhére, banki utalás
útján közvetlenül a kedvezményezett, illetve amennyiben
nincs saját bankszámlaszáma, az általa a pályázatban megjelölt számlatulajdonos bankszámlájára.
(4) A támogatás nem folyósítható, ha a kedvezményezettnek adó-, járulék, illeték- vagy vámtartozása van,
valamint ha ellene felszámolási, csőd-, végelszámolási
vagy adósságrendezési eljárás indult.
V. Szakmai és pénzügyi beszámolási kötelezettség 22. §
(1) A támogatás felhasználásáról a kedvezményezett
köteles a támogatási szerződésben meghatározott határidőben és módon írásbeli beszámolót készíteni és azt egy
példányban a támogatónak megküldeni. A beszámoló
szakmai és pénzügyi részből áll.
(2) A beszámoló szakmai részének tartalmaznia kell
legalább a támogatott feladatok (projektek) főbb naturális
adatait, a támogatási szerződésben rögzített feladat vagy
beruházás megvalósításának helyét és időpontját.
(3) A beszámoló pénzügyi része az alábbiakat tartalmazza:
a) az összesített kimutatást a pályázattal kapcsolatban
felmerülő költségekről (költségnemenkénti bontásban),
kiadásokról;
b) a támogatás felhasználását igazoló záradékolt számviteli bizonylatok hitelesített másolatát;
c) a számviteli bizonylatok összesítését, amely tartalmazza költségtételek szerinti bontásban a bizonylat kibocsátójának nevét, a bizonylat sorszámát, tartalmát (kifizetés jogcímét), keltét és a teljesítés időpontját, az ÁFA alapot, az ÁFA tartalmat és a bruttó összeget, valamint átutalás esetében a banki értesítő sorszámát, készpénzes kifizetés esetében a kifizetés tényét igazoló pénztárbizonylat
sorszámát;
d) az átutalással megvalósított pénzügyi teljesítést igazoló bizonylat másolatát, (bankszámla terheléséről szóló
banki igazolás vagy kivonat hitelesített másolatát, megjelölve a vonatkozó tételt);
e) készpénzes bizonylatmásolatot és a kifizetési pénztárbizonylat hitelesített másolatát;
e) a saját forrás és a társfinanszírozás felhasználásáról
szóló kimutatást;
f) személyi költségek és azok közterheinek részletes
kimutatását.
(4) A beszámolásra kötelezett köteles a támogató felhívására beszámolóját 10 napon belül pontosítani.
23. § (1) A támogatások felhasználását a támogató, az Állami
Számvevőszék és a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, a
pályázatkezelő és a közreműködő szerv, valamint jogszabályban erre felhatalmazott szervek ellenőrizhetik.
(2) Az ellenőrzési jogosítványok különösen a számla-,
bizonylatmásolatok, valamint egyéb dokumentumok bekérése, szükség szerinti helyszíni ellenőrzés végzése, valamint az ellenőrzési szerveknek jogszabályban meghatározott egyéb jogosítványai.
24. § (1) Amennyiben a támogatott projekt megvalósítása
meghiúsul, tartós akadályba ütközik, a szerződésben foglalt ütemezéshez képest késedelmet szenved, vagy a pályázati program megvalósításával kapcsolatban bármely
körülmény megváltozik, ezt a kedvezményezett köteles
haladéktalanul írásban jelenteni a támogatónak.
(2) A támogató egyoldalú, írásban előterjesztett nyilatkozatával a támogatási szerződéstől való elállásra jogosult, ha az alábbiakban foglalt feltételek közül legalább
egy teljesül:
a) a támogatási szerződésben rögzített időbeli ütemezés első határidejétől számított 30 napon belül a program
megvalósítása a kedvezményezettnek felróható okból nem
kezdődik meg, illetve a kedvezményezett a támogatás
igénybevételét nem kezdeményezi, és késedelmét ezen idő
alatt írásban sem menti ki;
b) a kedvezményezett a pályázat szakmai, pénzügyi
tartalmát érdemben befolyásoló valótlan, hamis adatot
szolgáltatott a pályázat benyújtása, a szerződés megkötése
vagy az ellenőrzés során;
c) a kedvezményezett a támogatást vagy annak egy
részét nem a szerződésben meghatározott célra (szerződés
tárgya) használja fel;
d) a projekt megvalósítása, a program teljesítése a kedvezményezettnek felróható okból veszélybe kerül, illetve
a kedvezményezett – neki felróható okból – nem teljesíti
a szerződésben vállalt kötelezettségeit, vagy a projekt
meghiúsulását vagy a megvalósítás tartós akadályoztatását
előidéző körülmény a kedvezményezettnek felróható
okból következett be;
e) a kedvezményezett a pályázat érvényességének vagy
a támogatási szerződés megkötésének feltételét képező
jognyilatkozatok bármelyikét visszavonja;
f) a kedvezményezett a pénzügyi elszámolási, valamint
a szakmai beszámolási kötelezettségeinek a támogatási
szerződésben meghatározott határidőn belül nem tesz eleget és késedelmét e határidőig írásban sem menti ki;
g) a kedvezményezett késlelteti vagy akadályozza a
támogatás felhasználásának ellenőrzését, vagy nem teljesíti az ellenőrzéssel kapcsolatos – jogszabályban, támogatási szerződésben meghatározott – kötelezettségeit.
(3) Az elállást tartalmazó nyilatkozatot ajánlott tértivevényes küldeményként kell postára adni. Amennyiben a
támogató eláll a szerződéstől, a kedvezményezett köteles a
támogatási összegnek az elállás napján érvényes jegybanki alapkamat kétszeresével növelt összegét az elállást tartalmazó okirat kézhezvételétől számított 5 napon belül
a kötelezettségvállalónak visszafizetni.
(4) Amennyiben a támogatott projekt megvalósítása a
kedvezményezettnek fel nem róható okból meghiúsul
vagy tartós akadályba ütközik, az igénybe nem vett támogatás visszavonásra kerül, amelynek értékét a kedvezményezett köteles visszafizetni a meghiúsulás, illetve akadály bekövetkeztétől számított 5 napon belül.
(5) A támogatás visszavonása, illetve a támogatási szerződéstől való elállás esetén a már átutalt támogatási
összeg, eszköztámogatás szerződéskori bruttó nyilvántartáskori értéke, továbbá annak kamata megfizetésére irányuló visszakövetelés érvényesítése a 6. § (4) bekezdés
d) pontja szerinti biztosítéki szerződésben meghatározott
biztosítékok érvényesítésével, illetve azonnali beszedési
megbízás alkalmazásával is történhet, amelyet a támogatás
forrásaként meghatározott előirányzat javára kell teljesíteni.
25. § A pályázati projekt, illetve program lezárása – a támogatott pályázati cél szerződés szerinti megvalósulását
követően – a megvalósításáról szóló írásbeli szakmai beszámoló, továbbá a teljes támogatási összeg elszámolásáról készített pénzügyi elszámolás alapján a kedvezményezett nyilatkozatával és annak a támogató általi elfogadásával történik. A szakmai beszámoló és a pénzügyi elszámolás értékelését a Támogató az adatok beérkezését követő
60 napon belül elvégzi, és annak eredményéről a kedvezményezettet értesíti.
VI. Átmeneti és záró rendelkezések 26. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően benyújtott, de el nem bírált pályázatokat a pályázati kiírás közzé
tétele napján hatályos jogszabályi rendelkezések és a közzétett pályázati felhívás feltételei szerint kell elbírálni.
Egyedi döntések esetén a támogatási igény benyújtásának
napján hatályos jogszabályok az irányadóak.
(3) Az államháztartáson kívüli szervezetek támogatását
szolgáló BM fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályairól szóló 34/2005. (VII. 18.) BM rendelet
hatályát veszti.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
2069/2017. (XII. 28.) Korm. határozata a Magyarország 2017. központi költségvetéséről szóló 2016. XC. törvény alapján a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 9. Munkaerőpiaci és képzési feladatok alcím, 3. Szakképzési Centrumok által ellátott felnőtt oktatási tevékenység finanszírozása jogcímcsoport előirányzat túllépésének jóváhagyásáról.
A Kormány a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
17.  §-a, valamint 4.  melléklet 2.  pontja alapján jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet XV. Nemzetgazdasági Minisztérium
fejezet, 25. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 9. Munkaerőpiaci és képzési feladatok alcím, 3. Szakképzési
Centrumok által ellátott felnőtt oktatási tevékenység finanszírozása jogcímcsoport kiadási előirányzatának
6 139 620 000 forint összeggel történő túllépését.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
100/2011. (VII. 12.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. július 6-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. J. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a
következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. június 10-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az 1949. évi XX. törvényben kihirdetett Alkotmányt, az Országgyűlés hatályon kívül helyezze?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a feltenni kívánt kérdés Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló
1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) hatályon kívül helyezésére irányul, így a kérdésben megtartásra
kerülő országos népszavazás eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha magát az Alkotmányt
módosítaná. Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (VII. 7.) AB, 28/1999. (X. 6.) AB,
40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 29.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] leszögezte, hogy az Alkotmány
módosítására csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben, az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó hatalom
által [Alkotmány 24. § (3) bekezdés] kerülhet sor. Az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok
által kezdeményezett népszavazásnak nincs helye. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy mivel a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, így a
Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
4/2016. (III. 10.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 2016. fejezeti és központi kezelésű előirányzatai szakmai kezelőinek kijelöléséről.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet 16.  pontjában foglalt
jogkörömben eljárva, a  13.  § (3)  bekezdésére figyelemmel, a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés
c) pontjában foglaltak alapján a következők szerint rendelkezem:
1. § A  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium költségvetési fejezetbe sorolt fejezeti és a  nemzetgazdasági miniszter
irányítása alá tartozó központi kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról szóló 5/2016. (I. 7.)
NGM  rendeletben (a továbbiakban: NGM rendelet) a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium kezelésébe adott központi
kezelésű előirányzatok cél szerinti, hatékony és jogszerű felhasználásáért, a rendelkezési jogosultságok betartásáért,
feladataik ellátásáért, valamint ezek ellenőrzéséért – különösen az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
109.  § (5)  bekezdése alapján kiadott rendeletben, az  NGM rendeletben és az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (2)  bekezdés a)  pontja alapján kiadott miniszteri
utasításban foglaltakra tekintettel – az 1.  mellékletben kijelölt szakmai kezelők vezetői, a  szakmai felügyeletet
gyakorló helyettes államtitkárok, valamint a felügyeletet gyakorló felsővezetők a felelősek.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 2015. évi fejezeti és központi kezelésű előirányzatai szakmai
kezelőinek kijelöléséről szóló 12/2015. (IV. 10.) NFM utasítás.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1054/2019. (II. 21.) Korm. határozata a kecskeméti Katona József Színház komplex felújításával összefüggő beruházások előkészítésének a Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a kecskeméti Katona József Színház (Kecskemét belterület 476 helyrajzi számú, természetben a Kecskemét,
Katona József tér 5. szám alatti ingatlan), valamint a Ruszt József Stúdiószínház (Kecskemét belterület 468 helyrajzi
számú, Katona József tér 12. szám alatti ingatlan) komplex felújítására, korszerűsítésére, átalakítására, bővítésére,
továbbá a kapcsolódó fejlesztések megvalósítására irányuló beruházás (a továbbiakban: Beruházás) koncepciójával
és a Beruházás ennek megfelelő előkészítésével;
2. a Beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki;
 3. egyetért azzal, hogy a Beruházás előkészítésének megvalósítója, valamint a Beruházás megvalósítója – a Beruházással
érintett ingatlanok tulajdonosaként és fenntartójaként – Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzata legyen;
 4. a Beruházásnak a Beruházás Előkészítési Alap felhasználásáról szóló 233/2018. (XII. 6.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Rendelet) 2. § (2) bekezdés a), n), o) és p) pontja szerinti előkészítési fázisaira – a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi
tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – a 2019. és a 2020. évben összesen 239 800 000 forint forrást biztosít
azzal, hogy az előkészítési fázisokat legkésőbb 2020. november 30. napjáig kell megvalósítani;
5. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális
szakmai feladatok támogatása alcímet a 17. A kecskeméti Katona József Színház felújítása jogcímcsoporttal egészíti ki;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 6. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, a  Beruházás előkészítése 2019. évi feladatai
finanszírozása érdekében összesen 119 300 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet
XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím,
4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális szakmai feladatok támogatása alcím, 17. A kecskeméti
Katona József Színház felújítása jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. február 28.
7. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – a  Beruházás előkészítése
2020. évi feladatainak végrehajtása érdekében – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és
kincstári díjakkal együtt – gondoskodjon legfeljebb 120 500 000 forint központi költségvetési forrás biztosításáról
a 2020. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetében;
Felelős: pénzügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
8. az Áht. 36.  § (4c)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében eljárva a  Beruházás mint tárgyévi kiadási
előirányzattal nem rendelkező program esetén a  költségvetési éven túli év kiadási előirányzata terhére vállalható
kötelezettségek 2020. évre vonatkozó felső korlátját 120 500 000 forintban állapítja meg;
9. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy
a) készítsen jelentést a  Rendelet 8.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése érdekében
a 4. pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint a felhasznált forrás összegéről,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2020. december 30.
b) az előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  Beruházás
megvalósításának kérdésében, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok, költségek,
forrásigény, ütemezés és a felelősök bemutatásával.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2020. december 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1565/2019. (X. 4.) Korm. határozata a központi költségvetés címrendjének a Hungary Helps Ügynökség Nonprofit Zrt. szakmai feladatainak ellátása jogcímmel történő kiegészítéséről.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva elrendeli a  Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018.  évi L.  törvény 1.  melléklet
XI.  Miniszterelnökség fejezet, 30.  Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1.  Célelőirányzatok alcím, 28.  Üldözött
keresztények segítésének feladatai jogcímcsoportnak az  5.  Hungary Helps Ügynökség Nonprofit Zrt. szakmai
feladatainak ellátása jogcímmel történő kiegészítését.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2011. (II. 3.) KE határozata államtitkár kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére Szatmáry Kristófot 2011. február 1-jei
hatállyal a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2011. január 24. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
235/2012. (IX. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a magyar egyházi zene szolgálatában eltöltött fél évszázados munkássága, példaértékű életpályája elismeréseként
Fehér László, a budapesti Szent István-bazilika karnagya részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. szeptember 14.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
138/2014. (XII. 3.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az igazságügyi miniszter javaslatára
dr. Bodzási Balázst az Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2014. december 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1704/2014. (XII. 3.) Korm. határozata a KÖZOP-4.5.0-09-11-2014-0001 azonosító számú („Győr–Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő infrastrukturális továbbfejlesztése” című) projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról és akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-4.5.0-09-11-2014-0001 azonosító számú, „Győr–Gönyű Országos Közforgalmú Kikötő
infrastrukturális továbbfejlesztése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot
(a továbbiakban: projekt) az 1. melléklet szerint,
2. elfogadja a projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök