text:
146/2007. (VI. 26.) Korm. rendelete a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapból nyújtott állami támogatások szabályairól.
A Kormány az Alkotmány 35. §-a (1) bekezdésének
b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a Kutatási és
Technológiai Innovációs Alapról szóló 2003. évi XC. törvény (a továbbiakban: Atv.) 17. §-ának a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) E rendeletet a Kutatási és Technológiai Innovációs
Alap (a továbbiakban: Alap) terhére nyújtott állami támogatásokra kell alkalmazni; nem vonatkozik azon közfinanszírozású támogatásokra, amelyek nem minősülnek a 2. §
2. pontjában meghatározott állami támogatásnak. Az Alap
terhére állami támogatás az e rendeletben megjelölt kategóriák szerint, a Kutatási és Technológiai Innovációs Alap
kezeléséről és felhasználásáról szóló 133/2004. (IV. 29.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) feltételei alapján nyújtható.
(2) E rendelet alapján állami támogatás csak akkor ítélhető oda, ha a kedvezményezett a támogatni kért projekthez kapcsolódó tevékenységek bármelyikének megkezdése előtt a támogatás iránti kérelmét benyújtotta.
ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. Alapkutatás: az Atv. 12. §-ának a) pontjában megha
tározott alapkutatás;
2. Állami támogatás: az Európai Közösséget létrehozó
Szerződés (a továbbiakban: EK-Szerződés) 87. cikkének
(1) bekezdése szerinti támogatás és az Európai Közösséget
létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti
állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 85/2004. (IV. 19.) Korm.
rendelet 1. §-ának 5. pontja szerinti csekély összegű (de
minimis) támogatás (a továbbiakban együtt: támogatás);
3. Közfinanszírozású támogatás: a kutatás-fejlesztésről és a technológiai innovációról szóló 2004. évi
CXXXIV. törvény 4. §-ának 7. pontjában meghatározott
közfinanszírozású támogatás;
4. Általános képzés: az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló
2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelet 2. cikkének e) pontjában meghatározott képzés;
5. Eljárási innováció: új vagy jelentős mértékben javított termelési vagy szolgáltatási módszer alkalmazása ideértve a technikákban, felszerelésekben és/vagy szoftverekben eszközölt jelentős változtatásokat is. Nem minősülnek
eljárási innovációnak: kisebb változtatások vagy fejlesztések; a termelési vagy szolgáltatási képességek növelése
olyan gyártási vagy logisztikai rendszerek hozzáadása révén, melyek nagyban hasonlítanak a már használatban lévőkhöz; egy eljárás használatának befejezése; az egyszerű
tőkepótlás vagy tőkenövelés; a kizárólag az értékesítési
árak megváltoztatásához köthető változások; az egyedi
igényekhez igazítás; a rendes szezonális és ciklikus változások, valamint az új vagy jelentősen továbbfejlesztett termékekkel folytatott kereskedelem;
6. Hátrányos helyzetű munkavállaló a foglalkoztatási
támogatások esetében: az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásokra való
alkalmazásáról szóló 2002. december 5-i 2204/2002/EK
bizottsági rendelet 2. cikkének f) pontjában meghatározott
munkavállaló;
7. Hátrányos helyzetű munkavállaló a képzési támogatások esetében: a 68/2001/EK bizottsági rendelet 2. cikkének g) pontjában meghatározott munkavállaló;
8. Induló beruházás:
a) a tárgyi eszközbe vagy immateriális javakba történő
beruházás, amely új létesítmény felállításával, meglévő létesítmény bővítésével, egy létesítmény termelésének további, új termékkel történő kibővítésével, vagy egy meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető
megváltoztatásával kapcsolatos; vagy
b) egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó tárgyi
eszközök felvásárlása (a továbbiakban: létesítmény felvásárlása), amennyiben a létesítmény bezárásra került
vagy – amennyiben nem vásárolják fel – bezárásra került
volna, és az eszközöket egy független beruházó veszi meg.
Egy vállalkozásban történő részesedésszerzés önmagában
nem minősül induló beruházásnak;
9. Innováció: magában foglalja a technológiai, az eljárási és a szervezési innovációt;
10. Innovációs klaszterek: független vállalkozások – innovatív induló vállalkozások, kis- és középvállalkozások, nagyvállalkozások, valamint kutatási szervezetek – csoportosulásai, amelyek egy adott ágazatban és régióban működnek és céljuk az innovációs tevékenység
ösztönzése az intenzív együttműködésnek, az eszközök
megosztásának, a tudás és a szakértelem cseréjének előmozdításán keresztül, hatékonyan hozzájárulva a klaszterhez tartozó vállalkozások közötti technológiaátadáshoz,
hálózatépítéshez és információterjesztéshez;
11. Ipari vagy alkalmazott kutatás: az Atv. 12. §-ának
c) pontjában meghatározott ipari vagy alkalmazott kutatás;
12. Kapcsolt vállalkozás: a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény 4. §-ának (3)–(6) bekezdései szerinti kapcsolt vállalkozás;
13. Kísérleti (pre-kompetitív) fejlesztés: az Atv.
12. §-ának d) pontjában meghatározott kísérleti (pre-kompetitív) fejlesztés;
14. Kis- és középvállalkozás: az a vállalkozás, amely a
támogatási kérelem benyújtásának időpontjában az
EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet I. mellékletében meghatározott valamely vállalkozásnak minősül;
15. Kutatás-fejlesztés: az Atv. 12. §-ának b) pontjában
meghatározott kutatás-fejlesztés (a továbbiakban: K+F);
16. Kutatási szervezet: olyan szervezet (például egyetem vagy kutatóintézet), amelynek – jogállásától és finanszírozási módjától függetlenül – elsődleges célja az alapkutatás, ipari kutatás és kísérleti fejlesztés folytatása és
azok eredményeinek terjesztése tanítás, közzététel vagy
technológiaátadás útján. Ezen szervezetek minden nyereséget ismét ilyen tevékenységekbe, eredményeik terjesztésébe vagy oktatásba fektetnek; azok a vállalkozások, melyek befolyással lehetnek adott kutatási szervezetre, így
például a részvényesek vagy tagok, nem élveznek preferenciális hozzáférést a szervezet kutatási kapacitásaihoz
vagy az általa elért kutatási eredményekhez;
17. K+F projekttámogatás: alapkutatásra, ipari kutatásra vagy kísérleti fejlesztésre irányuló projekthez nyújtott támogatás;
18. Létrehozott munkahely: a 2204/2002/EK bizottsági
rendelet 4. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő munkahely;
19. Magasan képzett munkaerő: olyan kutató, mérnök,
tervező vagy marketing szakember, aki egyetemi diplomával rendelkezik és legalább 5 éves releváns szakmai tapasztalattal rendelkezik, amelybe beleszámít a doktoranduszképzés ideje is;
20. Megváltozott munkaképességű munkavállaló: a
2204/2002/EK bizottsági rendelet 2. cikkének g) pontjában meghatározott munkavállaló;
21. Nagyberuházás: az az induló beruházás, amelyhez
kapcsolódóan az elszámolható költség jelenértéken legalább 50 millió eurónak megfelelő forintösszeg; ennek
meghatározásakor több beruházási projektet egyetlen beruházási projektnek kell tekinteni, ha azok egy vagy több
vállalat által hároméves időszakon belül kivitelezett induló beruházás gazdaságilag oszthatatlan módon kombinált
állóeszközeire vonatkoznak. Annak megállapításakor,
hogy az induló beruházás gazdaságilag oszthatatlan-e, a
technikai, funkcionális és stratégiai kapcsolatokat, valamint a közvetlen földrajzi közelséget kell figyelembe venni. A gazdasági oszthatatlanságot a tulajdonviszonyoktól
függetlenül kell értékelni. Az euróra való átszámításra a
támogatás odaítélésének időpontjakor érvényes árak és árfolyam, illetve azon nagyberuházási projektek esetében,
amelyeknek – a 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet szerinti – egyedi bejelentése szükséges, a bejelentés időpontjakor érvényes árak és árfolyam alkalmazandó;
22. Nehéz helyzetben lévő vállalkozás: a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásról szóló 2004/C
244/02. számú bizottsági közlemény szerinti nehéz helyzetben lévő vállalkozás;
23. Projekt: meghatározott kutatás-fejlesztési feladat,
technológiai innovációs folyamat végrehajtására irányuló
tevékenység az abban érdekeltek által meghatározott terv
alapján;
24. Referenciaráta: a 659/1999/EK tanácsi rendelet
végrehajtásáról szóló 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet 9. cikke szerint meghatározott ráta, a támogatástartalom és az elszámolható költség jelenértékének kiszámításához használt mutatószám, amelyet a pénzügyminiszter közzétesz a Pénzügyi Közlönyben;
25. Saját forrás: a kedvezményezett által a fejlesztési
programhoz igénybe vett állami támogatást nem tartalmazó forrás;
26. Speciális képzés: a 68/2001/EK bizottsági rendelet
2. cikkének d) pontjában meghatározott képzés;
27. Szén: az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által a szén tekintetében megállapított nemzetközi
kodifikációs rendszer értelmében kiváló minőségű, közepes minőségű és gyenge minőségű A és B csoportba sorolt
szén;
28. Szervezési innováció: új szervezési módszer alkalmazása a vállalkozás üzleti gyakorlatában, munkahelyi
szervezetében vagy külső kapcsolataiban. Az üzleti gyakorlatban, a munkahelyi szervezetben vagy külső kapcsolatokban eszközölt olyan változtatások, amelyek a vállalkozáson belül már alkalmazott szervezési módszereken
alapulnak, a vezetési stratégia megváltoztatása, a fúziók és
felvásárlások, egy eljárás alkalmazásának beszüntetése, az
egyszerű tőkepótlás vagy tőkenövelés, a kizárólag az értékesítési árak megváltoztatásához köthető változások, az
egyedi igényekhez igazítás, a rendes szezonális és egyéb
ciklikus változások, az új vagy jelentősen továbbfejlesztett
termékekkel folytatott kereskedelem nem minősül innovációnak;
29. Szinten tartást szolgáló eszköz: az az eszköz, amely
a kedvezményezett által már használt tárgyi eszközt, immateriális jószágot váltja ki anélkül, hogy a kiváltás az előállított termék, a nyújtott szolgáltatás, a termelési, illetve a
szolgáltatási folyamat alapvető változását eredményezné;
30. Támogatási intenzitás: a támogatástartalom és a jelenértéken számított elszámolható költség hányadosa, százalékos formában kifejezve;
31. Támogatástartalom: a kedvezményezett számára
nyújtott állami támogatásnak a 85/2004. (IV. 19.) Korm.
rendelet 2. számú mellékletében foglalt módszer alapján
kiszámolt értéke;
32. Technológiai innováció: az Atv. 12. §-ának e) pontjában meghatározott technológiai innováció;
33. Védett munkahely: a 2204/2002/EK bizottsági rendelet 2. cikkének h) pontjában meghatározott munkahely.
AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK KATEGÓRIÁI
ÉS JOGCÍMEI 3. §
Az Alapból nyújtható támogatások kategóriái és jogcímei: a) K+F projekttámogatás a kutatáshoz, fejlesztéshez és
innovációhoz nyújtott állami támogatások 2006/C
323/01. számú közösségi keretszabálya (a továbbiakban:
K+F+I Keretszabály) alapján az Atv. 8. §-ának (1) bekezdés a)–b), d)–e), g) pontjaiban, c) pontjában (a kutatás-fejlesztést és technológiai innovációt segítő szolgáltatások
igénybevétele esetében), f) pontjában (amennyiben az
f) pont alapján nyújtott támogatás K+F projekthez kapcsolódik), valamint a (2) bekezdés a), c)–d) pontjaiban megjelölt jogcímeken nyújtható;
b) műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz támogatás a K+F+I Keretszabály alapján az Atv. 8. §-ának
(1) bekezdése d)–e), g) pontjaiban, valamint a (2) bekezdés a) és c)–d) pontjaiban megjelölt jogcímeken nyújtható;
c) kis- és középvállalkozások iparjogvédelmi jogokkal
kapcsolatban felmerülő költségeihez támogatás a K+F+I
Keretszabály alapján az Atv. 8. §-ának (1) bekezdése
c)–d), g) pontjaiban, valamint a (2) bekezdés a) és c) pontjaiban megjelölt jogcímeken nyújtható;
d) szolgáltatások területén az eljárási és szervezési innovációhoz támogatás a K+F+I Keretszabály alapján az
Atv. 8. §-ának (1) bekezdése c)–d), g) pontjaiban, valamint
a (2) bekezdés a) és c) pontjaiban megjelölt jogcímeken
nyújtható;
e) innovációs tanácsadó szolgáltatásokhoz és az innovációs támogató szolgáltatásokhoz támogatás a K+F+I
Keretszabály alapján az Atv. 8. §-ának (1) bekezdése c)–e)
és g) pontjaiban, valamint a (2) bekezdés a) és c)–d) pontjaiban megjelölt jogcímeken nyújtható;
f) magasan képzett munkaerő kölcsönzéséhez támogatás a K+F+I Keretszabály alapján az Atv. 8. §-ának (1) bekezdése d)–g) pontjaiban, valamint a (2) bekezdés a) és
c) pontjaiban megjelölt jogcímeken nyújtható;
g) fiatal innovatív vállalkozásoknak támogatás a
K+F+I Keretszabály alapján az Atv. 8. §-ának (1) bekezdése d) és g) pontja, valamint a (2) bekezdés a), c)–e) pontjaiban megjelölt jogcímeken nyújtható;
h) innovációs klasztereknek nyújtott támogatás a
K+F+I Keretszabály alapján az Atv. 8. §-ának (1) bekezdése b)–e), g) pontjaiban, valamint a (2) bekezdés a),
c) pontjaiban megjelölt jogcímeken nyújtható;
i) regionális beruházási támogatás az EK-Szerződés
87. és 88. cikkének a nemzeti regionális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006. október 24-i
1628/2006/EK bizottsági rendeletben foglaltak alapján az
Atv. 8. §-ának (1) bekezdése b) pontjában, ha a támogatást
nem K+F projekthez nyújtják, d) és g) pontjai, valamint a
(2) bekezdés a), c) pontjaiban megjelölt jogcímeken nyújtható;
j) csekély összegű (de minimis) támogatás az EK-Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a csekély összegű
támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006. december
15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet 2. cikke szerinti
előírások alapján az Atv. 8. §-ának (1) bekezdése a),
c)–g) pontjai, valamint a (2) bekezdés a), c)–f) pontjaiban
megjelölt jogcímeken nyújtható;
k) képzési támogatás a 68/2001/EK bizottsági rendelet
alapján az Atv. 8. §-ának (1) bekezdése d) pontjában,
f) pontjában (a kutatás és a technológiai innováció emberi
erőforrásainak fejlesztése, a kutatói utánpótlás és képzés,
tehetséggondozás, a kutatói, oktatói továbbképzés támogatása esetében), g) pontjában (a hazai és külföldi tudományos és technológiai ismeretek megszerzése esetében), valamint a (2) bekezdés a), c) pontjaiban megjelölt jogcímeken nyújtható;
l) foglalkoztatási támogatás a 2204/2002/EK bizottsági
rendelet alapján az Atv. 8. §-ának (1) bekezdése d), f),
g) pontjaiban, valamint a (2) bekezdés c) pontjában megjelölt jogcímeken nyújtható;
m) kockázati tőkejuttatás nyújtható a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló 2006/C 194/02
számú közösségi iránymutatás alapján az Atv. 8. §-ának
(1) bekezdése g) pontjában, valamint (2) bekezdés
a)–c) pontjaiban megjelölt jogcímeken. A kockázati tőkejuttatás feltételeit külön jogszabály határozza meg;
n) kis- és középvállalkozások részére nyújtott K+F támogatás az a)–c) pontokban meghatározott jogcímeken és
esetekben a 70/2001/EK bizottsági rendelet alapján is
nyújtható e rendelet 34–36. §-aiban meghatározott feltételekkel.
A K+F+I KERETSZABÁLYBAN MEGHATÁROZOTT
TÁMOGATÁSI KATEGÓRIÁKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
A támogatás célja és általános feltételei 4. §
(1) A 3. § a)–h) pontjában meghatározott jogcímeken
nyújtott támogatásoknak ösztönző hatást kell kifejteniük
oly módon, hogy a támogatások eredményeként a K+F és
innovációs tevékenységek köre a támogatott vállalkozás
esetében növekedjék.
(2) A támogatás csak abban az esetben nyújtható, ha bizonyíthatóan növeli legalább az alábbi mutatók egyikét:
a) a projekt méretét – ideértve a projekt összköltségét,
illetve a K+F és innovációs tevékenységekben résztvevő
személyek számát;
b) az alkalmazási kört, ideértve a várható projekt eredményeket;
c) a projekt időtartamát, a végrehajtás ütemét;
d) a kedvezményezett által a K+F-re és innovációra
fordított teljes összeget. (3) Nem szükséges a (2) bekezdésben meghatározott
mutatók teljesülésének bizonyítása, amennyiben a támogatás
a) kis- és középvállalkozások részére nyújtott K+F projekttámogatásnak minősül és annak összege nem éri el a
7,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget kis- és középvállalkozásonként és projektenként;
b) kis- és középvállalkozások részére műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatásnak minősül és a támogatás összege nem éri el a 7,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget kis- és középvállalkozásonként és projektenként;
c) kis- és középvállalkozások részére nyújtott iparjogvédelmi támogatásnak minősül;
d) innovációs tanácsadó és innovációs támogató szolgáltatásokhoz nyújtott támogatásnak minősül;
e) magasan képzett munkaerő kölcsönzéshez nyújtott
támogatásnak minősül; vagy
f) fiatal innovatív vállalkozásnak nyújtott támogatásnak minősül. 5. §
(1) A támogatott projektek ösztönző hatását illetően
összesített éves jelentés készül, amelyhez a kedvezményezettek kötelesek folyamatosan, a pályázati útmutatóban
meghatározott módon, egyedi esetekben a támogató részére, kérésének megfelelően – figyelemmel a 4. §-ban foglaltakra is – adatot szolgáltatni.
(2) A támogatások átláthatóságának növelése céljából
e rendelet K+F és innovációs támogatásokra vonatkozó
előírásait a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) honlapján is közzé kell tenni. A
támogatási program nem indítható el a Hivatal honlapján
való közzététel előtt.
A támogatás mértéke 6. § (1) K+F projekttámogatás esetén az egyes projektekhez
nyújtott, ugyanazon elszámolható költségekre vonatkozó,
bármely támogatás intenzitása nem haladhatja meg a
(2)–(4) bekezdésekben meghatározott mértékeket.
(2) A maximális támogatási intenzitás
a) alapkutatásnál 100%;
b) ipari kutatásnál 50%;
c) kísérleti fejlesztésnél 25%.
(3) Ipari kutatás vagy kísérleti fejlesztés esetében,
amennyiben a pályázó a pályázat benyújtásakor
a) kisvállalkozásnak minősül, akkor a maximális támogatási intenzitás a 20 százalékponttal;
b) középvállalkozásnak minősül, akkor a maximális támogatási intenzitás a 10 százalékponttal
növelt értéke a (2) bekezdésben meghatározott mértéknek.
(4) A (2) és (3) bekezdésekben meghatározott intenzitások 80%-os támogatási intenzitásig további 15 százalékponttal növelhetők
a) ipari kutatás és kísérleti fejlesztés esetében,
amennyiben a projekt legalább két egymástól független
vállalkozás tényleges együttműködésével valósul meg és a
következő feltételek teljesülnek:
aa) egyik vállalkozásnak sem kell a projekt elszámolható költségeinek több, mint 70%-át viselnie, és
ab) a projekt legalább egy kis- és középvállalkozással
való együttműködéssel jár együtt, vagy a projekt határokon átnyúló (azaz a K+F tevékenységet legalább két különböző tagállamban folytatják);
b) ipari kutatás és kísérleti fejlesztés esetében,
amennyiben a projekt egy vállalkozás és egy kutatási szervezet tényleges együttműködésével valósul meg és a következő feltételek teljesülnek:
ba) a kutatási szervezet az elszámolható költségek legalább 10%-át viseli, és
bb) a kutatási szervezetnek jogában áll a kutatási projekt eredményeinek közzététele, amennyiben azok a szervezet által végzett kutatásból származnak;
c) kizárólag ipari kutatás esetében, amennyiben a projekt eredményeit széles körben terjesztik technikai és tudományos konferenciák keretében, vagy azokat tudományos és műszaki szaklapokban teszik közzé, vagy szabadon hozzáférhető adattárakban (adatbankok, amelyekben
bárki hozzáférhet a nyers kutatási adatokhoz), vagy nyílt
és szabad forráskódú szoftvereken keresztül.
(5) A (4) bekezdés a) és b) pontjainak alkalmazása során
az alvállalkozásba adás nem minősül tényleges együttműködésnek.
7. § Műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott
támogatás esetében a támogatási intenzitás nem haladhatja
meg
a) ipari kutatási tevékenységeket előkészítő megvalósíthatósági tanulmányok vonatkozásában
aa) nagyvállalkozások esetében a 65%-ot,
ab) kis- és középvállalkozások esetében a 75%-ot;
b) kísérleti fejlesztési tevékenységeket előkészítő megvalósíthatósági tanulmányok vonatkozásában
ba) nagyvállalkozások esetében a 40%-ot,
bb) kis- és középvállalkozások esetében az 50%-ot.
8. § A kis- és középvállalkozások iparjogvédelmi jogokkal
kapcsolatban felmerülő költségeihez nyújtott támogatás
esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg a
6. §-ban meghatározott mértéket azzal, hogy ahhoz azt a
támogatási intenzitást kell figyelembe venni, amely az
érintett szabadalom vagy iparjogvédelmi oltalom tárgyához elsőként vezető kutatási tevékenységhez tartozik.
9. § A szolgáltatások területén az eljárási és szervezési innovációhoz nyújtott támogatás esetében a támogatási intenzitás nem haladhatja meg a 15%-ot nagyvállalkozások, a
25%-ot középvállalkozások és a 35%-ot kisvállalkozások
esetében. Nagyvállalkozások csak abban az esetben kaphatnak ilyen támogatást, ha a támogatott tevékenységben
kis- és középvállalkozásokkal működnek együtt, ahol az
együttműködő kis- és középvállalkozásoknak az összes elszámolható költség legalább 30%-át kell viselniük.
10. § Az innovációs tanácsadó szolgáltatásokhoz és az innovációs támogató szolgáltatásokhoz nyújtott támogatások
esetében a támogatás nem haladhatja meg a 200 000 eurónak megfelelő forintösszeget kedvezményezettenként bármely hároméves időszakban. Amennyiben a szolgáltató
nem rendelkezik nemzeti vagy európai tanúsítvánnyal, a
támogatás mértéke nem haladhatja meg az elszámolható
költségek 75%-át.
11. § A magasan képzett munkaerő kölcsönzéshez nyújtott
támogatás esetében a maximális támogatási intenzitás
50%, amely legfeljebb hároméves időszakra nyújtható
munkavállalónként és vállalkozásonként.
12. § A fiatal innovatív vállalkozásoknak nyújtott támogatás
esetében a támogatás összege nem haladhatja meg
a) az 1,25 millió eurónak megfelelő forintösszeget Budapesten és Pest megyében;
b) az 1,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget a Budapesten és Pest megyén kívül eső régiókban.
13. § (1) Innovációs klasztereknek nyújtott beruházási támogatás esetében a következő maximális támogatási intenzitások engedélyezhetők:
a) Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld,
Dél-Dunántúl tervezési-statisztikai régiókban 50%;
b) Közép-Dunántúl tervezési statisztikai régióban
40%; c) Nyugat-Dunántúl tervezési-statisztikai régióban
30%;
d) Budapesten és Pest megyében 15%. (2) A fenti területi besorolás szerinti támogatási intenzitások kisvállalkozások támogatása esetében 20 százalékponttal, középvállalkozások esetében 10 százalékponttal
növekednek.
(3) Az innovációs klaszterek élénkítésének működési
támogatása – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – 5 éves
időtartamra ítélhető oda. Degresszív támogatás esetén a támogatás intenzitás 100%-os lehet az első évben, azonban
az ötödik év végére nullára kell csökkennie. Nem degresszív támogatás esetén a támogatás 5 éves időtartamra
ítélhető oda, az intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(4) Megfelelően indokolt esetben és a bejelentő tagállam által rendelkezésre bocsátott meggyőző bizonyítékok
alapján a klaszterek élénkítésének működési támogatása
hosszabb, 10 évet meg nem haladó időtartamra is odaítélhető.
Elszámolható költségek 14. § K+F projekttámogatás esetén az elszámolható költségek – melyek körét a pályázati útmutató szűkebben is meghatározhatja – a következők:
a) kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet
munkaerőköltsége, amennyiben a támogatott projektben
foglalkoztatják őket;
b) eszközök és felszerelések költségei a kutatási projektben való használatuk mértékéig és idejére;
c) épület- és földhasználati költségek a projektben való
használatuk mértékének és idejének megfelelően azzal,
hogy ha ezeket az eszközöket és felszereléseket nem használják teljes élettartamuk alatt a K+F projektben, akkor
csak a projekt időtartamának megfelelő értékcsökkenési
ráfordítás minősül elszámolható költségnek;
d) a szerződéses kutatás, a külső forrásból piaci áron
megvásárolt vagy lízingelt műszaki tudás és szabadalmak
költsége, amennyiben a tranzakcióra a piaci feltételeknek
megfelelően került sor;
e) a tanácsadás és hasonló szolgáltatások költségei,
amennyiben azokat kizárólag a kutatási tevékenységhez
veszik igénybe;
f) további általános költségek, amelyek közvetlenül a
kutatási projekt következtében merülnek fel;
g) egyéb működési kiadások, beleértve az anyagköltségeket és hasonló termékek, valamint szolgáltatások költségeit, amennyiben közvetlenül a kutatási tevékenység következtében merülnek fel.
15. § Műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott
támogatás esetén a tanulmány készítésének költségei számolhatóak el.
16. § A kis- és középvállalkozások iparjogvédelmi jogokkal
kapcsolatban felmerülő költségeihez nyújtott támogatás
esetén az elszámolható költségek a következők:
a) az oltalomnak az első iparjogvédelmi hatóság által
történő megadását megelőzően felmerülő valamennyi
költség, ideértve a bejelentés előkészítésével, benyújtásával és vizsgálatával kapcsolatos költségeket, valamint az
oltalom megadása előtt az iparjogvédelmi oltalom megszerzése iránti eljárásban felmerülő költségeket;
b) fordítási és egyéb költségek, amelyek az oltalomnak – az a) pontban szereplő iparjogvédelmi hatóságtól eltérő – másik iparjogvédelmi hatóság előtt, az oltalom megszerzésével vagy hatályosításával kapcsolatban merülnek fel;
c) az oltalom megadása iránti eljárásban, illetve a felszólalási eljárás során az oltalomképességi feltételek fennállásának bizonyítása, illetve az oltalom érvényességének
védelme kapcsán felmerülő költségek, akkor is, ha ezek a
költségek az oltalom megadását követően merültek fel.
17. § A szolgáltatások területén az eljárási és szervezési innovációhoz nyújtott támogatás esetében az elszámolható
költségek azonosak a 14. §-ban foglaltakkal, azzal, hogy a
14. § b) pontjában foglalt költségek az infokommunikációs technológia eszközeinek és felszerelésének költségeit
foglalhatják magukba.
18. § Innovációs tanácsadó szolgáltatásokhoz és az innovációs támogató szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás esetében az elszámolható költségek a következők:
a) az innovációs tanácsadó szolgáltatások tekintetében: vezetési tanácsadás, technológiai segítségnyújtás,
technológiaátadási szolgáltatások, képzés, szellemi tulajdonjogok megszerzésével, védelmével és kereskedelmével, valamint licencia-megállapodásokkal kapcsolatban
nyújtott tanácsadás, szabványok alkalmazásával kapcsolatban nyújtott tanácsadás költségei;
b) az innovációs támogató szolgáltatások tekintetében:
iroda bérleti díjával, adatbankokkal, műszaki könyvtárakkal, piackutatással, laboratóriumhasználattal, minőség-ellenőrzéssel és tanúsítással kapcsolatos szolgáltatásokkal,
minőséget tanúsító címkék használatával kapcsolatos költségek.
19. § Magasan képzett munkaerő kölcsönzéshez nyújtott támogatás esetén az elszámolható költségek körébe tartozik
minden, a magasan képzett munkaerő kölcsönzésével és
foglalkoztatásával járó költség, beleértve a közvetítő ügynökség igénybevételének költségeit, valamint a kölcsönzött munkaerő mobilitási juttatásaként jelentkező költségeket is.
20. § (1) Az innovációs klasztereknek beruházási támogatás
az innovációs klaszterek létrehozásához, bővítéséhez és
élénkítéséhez nyújtható. Az innovációs klasztereknek
nyújtott beruházási támogatás esetében az elszámolható
költségek a földterületbe, épületekbe, gépekbe és felszerelésekbe történő beruházással kapcsolatos költségek.
(2) Az innovációs klaszterek élénkítésének működési
támogatása esetében az elszámolható költségek azok a
munkaerő- és igazgatási költségek, amelyek a következő
tevékenységekhez kapcsolódnak:
a) a klaszterek marketingje, melynek célja, hogy a
klaszterben új vállalkozások is vegyenek részt;
b) a klaszter nyílt hozzáférésű eszközeinek kezelése;
c) oktatási programok, workshopok és konferenciák
szervezése azzal a céllal, hogy a klaszter tagjai megosszák
egymással ismereteiket és hálózatot építsenek.
A támogatás igénybevételének további szabályai 21. § A szolgáltatások területén az eljárási és szervezési innovációhoz nyújtott támogatás esetében a következő feltételeknek kell teljesülniük:
a) a szervezési innovációnak a szervezés megváltoztatásában mindig – amennyiben ez lehetséges és célszerű: az
egyenlő esélyű hozzáférést támogató (akadálymentes) – az
infokommunikációs technológiák alkalmazásához vagy
kiaknázásához kell kapcsolódnia; b) az innovációt projekt formájában kell kialakítani,
azonosítható és képzett projektmenedzserrel, valamint
meghatározott projektköltségekkel;
c) a támogatott projekt eredményeként egy olyan szabványt, üzleti modellt, módszertant vagy koncepciót kell kidolgozni, amelyet szisztematikusan lehet máshol is alkalmazni, és amelyet lehetőség szerint szabadalmaztatni lehet;
d) az eljárási és szervezési innovációnak újításnak kell
lennie, vagy jelentős javulást kell jelentenie az adott iparágban az Európai Közösségen belül fellelhető legfejlettebb tudáshoz képest;
e) az eljárási vagy szervezési innovációs projektnek világos kockázati szintet kell hordoznia.
22. § Az innovációs tanácsadó szolgáltatásokhoz és az innovációs támogató szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás esetében a következő feltételeknek kell teljesülniük:
a) e támogatás kizárólag a kis- és középvállalkozásoknak nyújtható;
b) a kedvezményezetteknek a támogatást a szolgáltatások piaci áron – ha a szolgáltató nonprofit szervezet, akkor
az összköltséget és egy ésszerű haszonrést tükröző
áron – történő megvásárlására kell fordítaniuk.
23. § A magasan képzett munkaerő kölcsönzéshez nyújtott
támogatás esetében a következő feltételeknek kell teljesülniük:
a) a kölcsönzött munkaerő nem helyettesíthet más alkalmazottakat, a kedvezményezett vállalkozáson belül
újonnan létrehozott pozícióban, a K+F, innováció területén kell alkalmazni;
b) a kölcsönzött munkaerőt küldő kutatási szervezetnek
vagy nagyvállalkozásnak a kölcsönzést megelőzően legalább két évig kell az érintett munkavállalót alkalmaznia;
c) a kölcsönzött munkaerőt küldő szervezet csak kutatási szervezet vagy nagyvállalkozás lehet;
d) a kedvezményezett csak kis- és középvállalkozás lehet.
24. § Fiatal innovatív vállalkozásnak nyújtott támogatás esetében a következő feltételeknek kell teljesülniük:
a) a kedvezményezett olyan innovatív kisvállalkozás
lehet, amely a támogatás odaítélésekor kevesebb, mint
6 éve működik. A kedvezményezett akkor tekintendő innovatív kisvállalkozásnak, ha
aa) az üzleti terv alapján igazolható, hogy a kedvezményezett a jövőben olyan termékeket, szolgáltatásokat vagy
eljárásokat fejleszt ki, amelyek technológiailag újak vagy
jelentős mértékben jobbak, mint az Európai Közösségen
belül létező legfejlettebb tudás; vagy
ab) külső könyvvizsgáló igazolása szerint a kedvezményezett K+F kiadásai az összes működési kiadásának legalább 15%-át teszik ki a támogatás odaítélését megelőző
három év legalább egyikében, illetve pénzügyi múlttal
nem rendelkező induló vállalkozás esetén a folyó költségvetési időszak ellenőrzése során;
b) a kedvezményezett csak egy alkalommal részesülhet
a fiatal innovatív vállalkozásnak nyújtott támogatásban az
idő alatt, amíg fiatal innovatív vállalkozásnak minősül;
c) a támogatás halmozható a K+F+I Keretszabály szerinti más támogatással, a 70/2001/EK bizottsági rendelet
vagy az ezt felváltó bármely más rendelet szerinti mentesség alá tartozó K+F támogatással és a kockázati tőkére vonatkozó iránymutatás szerint a Bizottság által jóváhagyott
támogatással;
d) a fiatal innovatív vállalkozásnak nyújtott támogatásban részesült kedvezményezett csak 3 évvel a fiatal innovatív vállalkozásnak nyújtott támogatás odaítélését követően részesülhet a c) pontban meghatározott támogatásoktól különböző támogatásban.
25. § (1) Az innovációs klaszternek nyújtott beruházási támogatásban és az innovációs klaszter élénkítésének működési
támogatásában kizárólag az innovációs klasztert működtető jogalany részesülhet.
(2) A klasztert működtető jogalany felel a klaszter létesítményeinek, eszközeinek és tevékenységeinek kezeléséért azok használata és az azokhoz való hozzáférés tekintetében.
(3) A klaszter létesítményeihez, eszközeihez és tevékenységeihez való hozzáférés nem korlátozható, továbbá
ezek használatáért és a klaszter tevékenységeiben való
részvételért kiszabott díjaknak tükrözniük kell a költségeket.
(4) Az innovációs klasztereknek nyújtott beruházási támogatásra vagy az innovációs klaszterek élénkítésének
működési támogatására az a pályázó jogosult, amely a pályázat benyújtásával egyidejűleg a támogatást nyújtó felé
elemzést nyújt be technológiai szakosodásáról, a létező regionális lehetőségekről, a meglévő kutatási kapacitásáról,
a hasonló célú klaszterek Európai Közösségen belüli jelenlétéről, valamint a klaszterben folytatott tevékenységek
potenciális piaci volumenéről.
26. § Az innovációs klaszternek nyújtott beruházási támogatásban kutatóközpontok, képző intézmények, nyílt hozzáférésű kutatási infrastruktúrák (laboratóriumok, tesztelési
létesítmények), szélessávú hálózati infrastruktúrák részesülhetnek.
BERUHÁZÁSI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ
RENDELKEZÉSEK 27. § (1) Regionális beruházási támogatás e rendelet alapján
induló beruházáshoz nyújtható.
(2) E rendelet alapján beruházási támogatás csak akkor
ítélhető oda, ha a kedvezményezett még a beruházás megkezdése előtt a támogatás iránti kérelmét benyújtja, és a támogatási programot kezelő hatóság írásban megerősíti,
hogy a – további részletes vizsgálat tárgyát képező – projekt a rendelkezésre álló adatok alapján megfelel az e rendeletben meghatározott jogosultsági feltételeknek.
(3) A beruházási támogatások átláthatóságának növelése céljából jelen rendelet beruházási támogatásokra vonatkozó előírásait a Hivatal honlapján is közzé kell tenni.
A beruházási támogatás mértéke 28. § (1) Az egyes – azonos elszámolható költségekkel rendelkező – projektekhez nyújtható, bármely támogatás intenzitása nem haladhatja meg a (2)–(4) bekezdésekben
meghatározott mértékeket. A támogatás összege a tárgyi
vagy immateriális beruházási költségek alapján kiszámított támogatásnak a bérköltségek alapján kiszámított támogatással történő kombinálása esetén sem haladhatja
meg a régió számára megállapított felső határból eredő
legkedvezőbb összeget.
(2) A támogatás intenzitása nem haladhatja meg a
85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 30. §-ának (1) bekezdésében meghatározott mértéket.
(3) Amennyiben a pályázó a pályázat benyújtásakor
a) kisvállalkozásnak minősül, akkor a támogatás inten
zitás 20 százalékponttal;
b) középvállalkozásnak minősül, akkor 10 százalék
ponttal
növelt értéke a (2) bekezdésben meghatározott mértéknek
a nagyberuházási projektek javára és a szállítási ágazatban
nyújtott támogatások kivételével.
(4) Nagyberuházás esetén a támogatási intenzitás a
(2) bekezdés alapján meghatározott támogatási intenzitás
a) 100 százaléka, jelenértéken 50 millió eurónak megfelelő forintösszegig;
b) 50 százaléka, jelenértéken 50 és 100 millió eurónak
megfelelő forintösszeg közötti részre;
c) 34 százaléka, a jelenértéken 100 millió eurónak
megfelelő forintösszeg feletti részre.
Elszámolható költségek 29. § (1) A támogatás elszámolása során az alábbi költségek
számolhatók el:
a) a beruházás célját szolgáló
aa) tárgyi eszköznek a számvitelről szóló 2000. évi C.
törvény (a továbbiakban: Sztv.) 47–48. §-a, 51. §-a szerinti
bekerülési értéke;
ab) tárgyi eszköz vételára létesítmény felvásárlásakor;
ac) immateriális javak közül a találmány, a szabada
lom, a licenc és a know-how Sztv. 47–48. §-a, 51. §-a szerinti bekerülési értéke, nagyvállalkozásnál legfeljebb az
elszámolható költség 50%-áig (a továbbiakban: támogatható immateriális javak); vagy
b) a beruházás üzembe helyezését követő harmadik év
végéig újonnan létrehozott munkakörökben foglalkoztatott munkavállalók – az Sztv. 79. §-a szerint elszámolható – személyi jellegű ráfordításának 24 havi összege, a
munkakör létrehozásának napjától számítva.
(2) Az elszámolható költséget szokásos piaci áron kell
figyelembe venni, ha a kedvezményezett és a vele kapcsolt
vállalkozási viszonyban lévő személy között a szokásos
piaci ártól eltérő áron kötött szerződés alapján merült fel.
(3) A földterület és az épületek kivételével az eszközök
bérletével kapcsolatos költségeket csak akkor lehet figyelembe venni, ha az pénzügyi lízing formájában valósul
meg, és a szerződés tartalmazza az eszköznek a bérleti időtartam lejárta utáni megvásárlására vonatkozó kötelezettséget. Földterület és épületek bérlése esetén a beruházási
projekt befejezésének várható időpontját követően a bérletnek nagyvállalkozások esetében még legalább öt évig,
míg kis- és középvállalkozások esetében három évig kell
folytatódnia.
(4) Az (1) bekezdés ac) pontja szerinti támogatható immateriális javak csak akkor számolhatóak el, ha
a) felhasználásuk kizárólag a regionális beruházási támogatásban részesülő létesítményben történik;
b) leírható eszközöknek tekintendők;
c) piaci feltételek mellett, harmadik féltől történik a
megvásárlásuk;
d) a vállalat eszközei közé történik a besorolásuk; és
e) legalább öt évig – kis- és középvállalkozások esetén
három évig – a regionális beruházási támogatásban részesülő létesítményben maradnak.
30. § Nem számolhatók el az alábbi költségek:
a) szinten tartást szolgáló tárgyi eszközök bekerülési
értéke, illetve vételára létesítmény felvásárlásakor;
b) a korábban már használatba vett olyan tárgyi eszköz
bekerülési értéke, amelynek alapján a kedvezményezett,
más társaság vagy egyéni vállalkozó állami támogatást
vett igénybe;
c) olyan tárgyi eszköz bekerülési értéke, amelyet a kedvezményezett csődeljárás vagy felszámolás alatt álló társaságtól szerzett be;
d) szállítási ágazatban a szállító berendezések (gördülő
eszközök) bekerülési értéke;
e) a támogatási programot kezelő hatóság által a 27. §
(2) bekezdése alapján kiadott írásos megerősítést tartalmazó okirat kelte előtt felmerült költség, ráfordítás;
f) személygépkocsi bekerülési értéke;
g) a támogatható immateriális javak bekerülési értéke,
ha azt a kedvezményezett nem kizárólag a támogatásban
részesülő létesítményben használja;
h) nagyvállalkozásnál a korábban már bárki által használatba vett eszköz bekerülési értéke, kivéve létesítmény
megvásárlásakor beszerzett tárgyi eszköz vételárát, valamint a földterület, telek bekerülési értékét.
A beruházási támogatás igénybevételének
további szabályai 31. §
(1) A támogatott projekt kapcsán beszerzett eszköznek
újnak kell lennie, kivéve
a) létesítmény felvásárlásának esetén, vagy
b) ha a kedvezményezett kis- és középvállalkozás.
(2) A létesítmény felvásárlása, illetve kis- és középvállalkozás által vásárolt használt eszköz támogatása esetén
az ügylet, vagy az eszköz vásárlása kizárólag piaci értéken
történhet.
(3) Ha a támogatást a tárgyi vagy immateriális beruházási költségek, illetve létesítmény felvásárlása esetén a felvásárlás költségei alapján számítják ki, úgy a támogatás
akkor vehető igénybe, ha a kedvezményezett az elszámolható költségek legalább 25%-át saját forrásból biztosítja.
(4) A támogatás akkor vehető igénybe és tartható meg,
amennyiben a kedvezményezett a beruházást annak befejezésétől (üzembe helyezés időpontjától) számított öt évig,
kis- és középvállalkozások esetén három évig az érintett
régióban fenntartja.
(5) A (4) bekezdésben megfogalmazott követelmény
nem akadályozza a gyors technológiai változások miatt a
meghatározott fenntartási időszak alatt korszerűtlenné vált
üzem, illetve felszerelés cseréjét, amennyiben a fenntartási
időszak alatt a gazdasági tevékenység fenntartása az érin
tett régióban biztosított. A korszerűtlenné vált üzem vagy
felszerelés cseréjét követő fenntartási időszakban a kedvezményezett az üzem vagy a felszerelés cseréjére vonatkozóan támogatásban nem részesülhet.
(6) Munkahelyteremtést szolgáló beruházás esetén az
újonnan létrehozott munkakörökben foglalkoztatott munkavállalók száma a kedvezményezettnél közvetlenül teljes
munkaidőben alkalmazott személyek számának nettó növekedése az előző 12 hónap átlagához képest. Az újonnan
létrehozott munkakörök számának megállapításakor a
részmunkaidős és az idénymunkás alkalmazottak a teljes
munkaidőben alkalmazottak arányos törtrészének felenek
meg.
(7) Amennyiben a beruházást, fejlesztést osztatlan közös tulajdonban álló ingatlanon kívánják megvalósítani, a
pályázat befogadásának feltétele a tulajdonostársak között
közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba
foglalt használati megállapodás és az ahhoz tartozó használati megosztásra vonatkozó vázrajz pályázati útmutatóval történő benyújtása. A per- és igénymentesség követelményének az osztatlan közös tulajdon azon tulajdoni hányada vonatkozásában kell teljesülnie, amely a beruházás,
fejlesztés helyszíne.
32. § Nem nyújtható támogatás:
a) a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti
regionális támogatásról szóló 2006/C 54/08 számú iránymutatás (a továbbiakban: iránymutatás) I. számú mellékletében meghatározott acélipari tevékenységhez, kivéve, ha
a kedvezményezett kis- és középvállalkozás és a
70/2001/EK bizottsági rendeletben foglaltak szerint részesül állami támogatásban;
b) a hajógyártáshoz nyújtott állami támogatásokról
szóló 2003/C 317/06 számú keretszabály 3.1 cikkének
(11) bekezdésében meghatározott tevékenységhez;
c) az iránymutatásban meghatározott szén-bányászathoz; d) az iránymutatás II. számú mellékletében meghatározott szintetikusszál-ipari tevékenységhez;
e) a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös
szervezéséről szóló 1999. december 17-i 104/2000/EK tanácsi rendelet szerinti halászati és akvakultúra tevékenységet szolgáló beruházásokhoz, továbbá halászati termékek feldolgozását és forgalmazását szolgáló beruházáshoz;
f) az 1628/2006/EK rendelet 2. cikke értelmében az
EK-Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági
termékek elsődleges termeléséhez, valamint az
1898/87/EGK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a tejet és tejterméket utánzó, illetve helyettesítő termékek gyártásához és forgalomba hozatalához;
g) azon projektekhez, amelyek esetében a program
27. § (3) bekezdése szerinti, a Hivatal honlapján való közzététele előtt merültek fel költségek;
h) a szállítási ágazatban gördülőeszköz vásárlására. 33. §
A támogatott projekt megkezdési időpontjának az alábbi időpontok minősülnek:
a) építési tevékenységet tartalmazó projekt esetén
aa) az építési naplóba történt első bejegyzés időpontja
(építési naplóval igazolva);
ab) a kivitelezői szerződés alapján a kivitelező nyilat
kozata a munkálatok megkezdésére vonatkozóan, ha építési napló vezetése nem kötelező;
b) gép, berendezés, anyag, termék beszerzését tartalmazó projekt esetén az első beszerzett gép, berendezés,
anyag, termék szállítását igazoló okmányon feltüntetett, és
az átvevő (kedvezményezett) aláírásával igazolt átvételi
nap;
c) egyéb tevékenységhez kapcsolódó projekt esetén a
megvalósításra megkötött első szerződés létrejöttének
napja;
d) amennyiben a pályázatban ismertetett projektet több
célterületre (építés és gép) kiterjedően valósítják meg, akkor az egyes célterületeknek megfelelő tevékenységek
kezdési időpontjai közül a legkorábbi időpont.
A KIS- ÉS KÖZÉPVÁLLALKOZÁSOK RÉSZÉRE
NYÚJTOTT K+F TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ
RENDELKEZÉSEK A támogatás célja és mértéke 34. §
Kis- és középvállalkozások részére e rendelet 3. §-ának
n) pontja alapján is nyújtható támogatás alapkutatáshoz, ipari kutatáshoz és kísérleti fejlesztéshez, műszaki megvalósíthatósági tanulmányok készítéséhez, szabadalmak és iparjogvédelmi jogok megszerzéséhez és érvényesítéséhez.
35. § (1) Az egyes – azonos elszámolható költségekkel rendelkező – projektekhez nyújtható, bármely támogatás támogatási intenzitása nem haladhatja meg az (1)–(4) bekezdésben meghatározott mértéket
a) alapkutatás esetén 100%;
b) ipari kutatás esetén 60%;
c) kísérleti fejlesztés esetén 35%.
(2) A (1) bekezdésben szereplő felső határok az ipari
kutatás esetében legfeljebb 75%-os támogatási intenzitásig, a kísérleti fejlesztés esetében pedig 50%-ig növelhetők a következők szerint:
a) amennyiben a projektre Pest megyén és Budapesten
kívül kerül sor, a maximális támogatási intenzitás 10 százalékponttal növelhető, amennyiben a projektre Pest megyében vagy Budapesten kerül sor, a támogatási intenzitás
5 százalékponttal növelhető;
b) az Európai Közösség kutatás-fejlesztési keretprogramjához kapcsolódó programok esetében 15 százalékponttal növelhető;
c) a maximális támogatási intenzitás 10 százalékponttal növelhető, amennyiben a következő feltételek valamelyike teljesül:
ca) a projekt két tagállamban legalább két független
partner közötti, határokon átnyúló hatékony együttműködést von maga után, különösen a nemzeti K+F politikák
összehangolásával összefüggésben; a támogatást nyújtó
tagállamban egyetlen társaság sem viselhet az elszámolható költségek 70%-ánál többet; vagy
cb) a projekt egy társaság és egy állami kutatóintézet
hatékony együttműködését vonja maga után, különösen a
nemzeti K+F politikák összehangolásával összefüggésben, abban az esetben, ha az állami kutatóintézet a projekt
elszámolható költségeinek legalább 10%-át viseli, és jogosult közzétenni az eredményeket, amennyiben azok az
adott intézet által végrehajtott kutatásból erednek; vagy
cc) a projekt eredményeit műszaki és tudományos konferenciák révén széles körben terjesztik, vagy tudományos, műszaki folyóiratokban közzéteszik, nem veszélyeztetve ezzel a szellemi tulajdonjog megszerzését.
(3) Amennyiben egy projekt a K+F különböző szakaszait foglalja magában, a felmerülő elszámolható költségek alapján számított, megengedhető támogatási intenzitást a vonatkozó megengedhető támogatási intenzitások
súlyozott átlaga alapján állapítják meg.
(4) Együttműködésen alapuló projektek esetében az
egyes kedvezményezetteknek nyújtott támogatás legmagasabb összege nem haladhatja meg az érintett kedvezményezettek részéről felmerülő elszámolható költségek alapján számított megengedett támogatási intenzitást.
(5) Ipari kutatási tevékenységeket, illetve kísérleti fejlesztési tevékenységeket előkészítő megvalósíthatósági
tanulmányok esetében a támogatási intenzitás nem haladhatja meg a 75%-ot.
(6) A szabadalmak és iparjogvédelmi jogok megszerzéséhez és érvényesítéséhez nyújtott támogatások esetében a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az
(1)–(2) bekezdésben meghatározott mértéket, azzal,
hogy ahhoz azt a támogatási intenzitást kell figyelembe
venni, amely az érintett szabadalom vagy iparjogvédel
mi oltalom tárgyához elsőként vezető kutatási tevékenységhez tartozik.
Az elszámolható költségek 36. § (1) A kis- és középvállalkozások alapkutatási, ipari kutatási és kísérleti fejlesztési célú támogatásai alkalmazásában elszámolható költségek a következők:
a) személyzeti költségek (kutatók, technikusok és
egyéb kisegítő személyzet a kutatási projektnél való alkalmazásuk mértékéig);
b) a kutatási projekt mértékéig és időtartamára felhasznált eszközök és felszerelések költségei azzal, hogy
amennyiben ezeket az eszközöket és felszereléseket a kutatási projektnél nem használják fel teljes élettartamukra,
csak a kutatási projekt élettartamának megfelelő amortizációs költségek számolhatóak el;
c) a kutatási projekt mértékéig és időtartamára igénybe
vett épületek és földterület költségei azzal, hogy az épületek tekintetében csak a kutatási projekt élettartamának
megfelelő amortizációs költségek számolhatóak el, továbbá a földterület esetében a kereskedelmi célú átruházás, illetve a ténylegesen felmerülő beruházási költségek elszámolhatók;
d) a projekt összes elszámolható költségeinek csak
70%-áig a kizárólag a kutatási tevékenységhez igénybe
vett tanácsadás és egyenértékű szolgáltatások költségei,
ideértve a kutatást, műszaki ismereteket és a külső forrásokból piaci áron megvásárolt, vagy licencia tárgyát képező szabadalmakat, amennyiben a tranzakciót gazdaságilag
független felek között hajtották végre, és rosszhiszeműség
nem állapítható meg;
e) kiegészítő általános költségek, amelyek a kutatási
projekt következtében közvetlenül merülnek fel;
f) egyéb működési kiadások, ideértve az anyagok, felszerelések és hasonló termékek költségeit, amelyek közvetlenül
a kutatási tevékenység következtében merülnek fel.
(2) Megvalósíthatósági tanulmányok támogatása alkalmazásában a tanulmány készítésének költségei számolhatóak el.
(3) Szabadalmak és iparjogvédelmi jogok megszerzésének és érvényesítésének támogatása alkalmazásában a
16. §-ban meghatározott költségek számolhatóak el.
A FOGLALKOZTATÁSI TÁMOGATÁSRA
VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 37. § Foglalkoztatási támogatást munkahelyteremtéshez, hátrányos helyzetű vagy megváltozott munkaképességű mun
kavállaló felvételéhez és a megváltozott munkaképességű
munkavállalók foglalkoztatásának többletköltségeihez lehet nyújtani.
38. § (1) Amennyiben a támogatás munkahely létesítéséhez
kapcsolódik:
a) a támogatás intenzitása nem haladhatja meg a
85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 30. §-ában meghatározott mértéket;
b) a kedvezményezettnek 25%-ban hozzá kell járulnia
a finanszírozáshoz;
c) az elszámolható költségek köre az új munkavállalók
két éves időszakra vonatkozó bérköltsége és annak járulékai;
d) a létrehozott munkahely az utolsó 12 hónap átlagával összehasonlítva nettó növekedést kell hogy jelentsen
mind a munkavállalói létszámban, mind az érintett létesítményben, mind az érintett vállalkozásban;
e) a létrehozott munkahelyet a támogatásra jogosult régióban legalább három évig – kis- és középvállalkozások
esetében két évig – fenn kell tartani;
f) a létrehozott munkahelyre olyan munkavállalót kell
felvenni, aki korábban még nem állt alkalmazásban, előző
munkahelyét elvesztette, vagy ennek veszélye közvetlenül
fenyegeti;
g) az újonnan létrehozott munkakörök számának megállapításakor a részmunkaidős és az idénymunkás alkalmazottak a teljes munkaidőben alkalmazottak arányos
törtrészének felenek meg;
h) a támogatás csak akkor nyújtható, ha a támogatás
iránti kérelem a munkahelyteremtés előtt benyújtásra került a támogatási kérelem elbírálójának;
i) a támogatás csak akkor nyújtható, ha a létrehozott
munkahely tárgyi eszköz vagy immateriális javak beruházását célzó projekt végrehajtásához kapcsolódik és a munkahelyet a beruházás befejezésétől számított három éven
belül hozzák létre.
(2) Amennyiben a támogatás hátrányos helyzetű vagy
megváltozott munkaképességű munkavállaló felvételéhez
kapcsolódik, az alábbi szabályokat kell alkalmazni:
a) az érintett hátrányos helyzetű vagy megváltozott
munkaképességű munkavállaló vagy munkavállalók foglalkoztatására vonatkozó összes támogatás bruttó támogatási intenzitása, – a felvételt követő egy év bérköltségeinek
százalékában kifejezve – nem haladhatja meg a hátrányos
helyzetű munkavállalók esetében az 50%-ot, illetve megváltozott munkaképességű munkavállalók esetében a
60%-ot;
b) a kötelességszegés miatti jogszerű elbocsátás esetét
kivéve a munkavállalót vagy munkavállalókat legalább
12 hónapig folyamatosan foglalkoztatni kell;
c) ha a felvétel nem eredményezi az érintett létesítmény
munkavállalói létszámának nettó növekedését, egy vagy
több munkahely megüresedése önkéntes kilépés, öregségi
nyugdíjazás, önkéntes munkaidő-csökkentés vagy kötelességszegés miatti jogszerű elbocsátás és nem létszámleépítés következtében történik.
(3) Amennyiben a támogatást megváltozott munkaképességű munkavállaló foglalkoztatásának többletköltségeihez nyújtják, a támogatás a (2) bekezdés alapján nyújtott támogatással együtt nem haladhatja meg a munkavállaló vagy munkavállalók megváltozott munkaképességéből következő alacsonyabb termelékenység, valamint a
következő költségek bármelyikének kompenzálásához
szükséges mértéket:
a) a létesítmények átalakításának költségei;
b) a kizárólag a megváltozott munkaképességű munka
vállaló vagy munkavállalók segítésére alkalmazott munkavállalók munkaerőköltségei; c) az általuk használt berendezések átalakításának vagy
beszerzésének költségei.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott költségek akkor
számolhatók el, ha azokon a költségeken felül jelentkeznek, amelyek akkor merülnének fel, ha a kedvezményezett
nem megváltozott munkaképességű munkavállalókat foglalkoztatna, bármely olyan időszakban, amelyben a megváltozott munkaképességű munkavállalót vagy munkavállalókat ténylegesen foglalkoztatta.
(5) Ha a kedvezményezett védett munkahelyet biztosít,
a támogatás a (3)–(4) bekezdésben foglaltakon túlmenően
fedezheti – de nem haladhatja meg – az érintett létesítmény
építési, üzembe helyezéssel kapcsolatos vagy bővítési
költségeit, valamint bármely, a fogyatékossággal élő munkavállalók foglalkoztatásából eredő adminisztrációs és
szállítási költséget.
(6) A (3)–(5) bekezdés értelmében mentesülő támogatási programok mentességének feltétele, hogy a kedvezményezett nyilvántartást vezessen, amely lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy a nyújtott támogatás megfelel az
e bekezdésben és a 2204/2002/EK bizottsági rendelet
8. cikk (4) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek.
A KÉPZÉSI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ
RENDELKEZÉSEK 39. § (1) Képzési támogatást általános és speciális képzéshez
lehet nyújtani.
(2) E rendelet alapján képzési támogatás a kedvezményezettel munkaviszonyban álló munkavállalók képzéséhez nyújtható.
(3) Elszámolható költségek:
a) az oktatók költségei;
b) az oktatók és a képzésben résztvevők utazási költ
ségei; c) egyéb folyó költségek (pl. anyagköltség, ellátmány
költsége);
d) az eszközök és berendezések amortizációja, amely
kizárólag a képzési projekt céljaira történő felhasználásuk
során következik be;
e) a képzési projekttel kapcsolatos tanácsadói szolgáltatások költségei;
f) a képzésben résztvevők személyes költségei az
a)–e) pontban felsorolt egyéb elszámolható költségek
összegével egyező mértékig azzal, hogy a képzésben résztvevők személyes költségei vonatkozásában csak a képzésben ténylegesen eltöltött idő vehető számításba, az ebből
termelésben eltöltött idő vagy annak megfelelője levonása
után.
(4) Az elszámolható költségeket dokumentált bizonyítékokkal kell alátámasztani, áttekinthetően és tételesen
részletezve.
(5) Az egyes – azonos elszámolható költségekkel rendelkező – projektekhez nyújtható, bármely támogatás intenzitása nem haladhatja meg a (6)–(8) bekezdésben meghatározott mértékeket.
(6) A maximális támogatási intenzitás
a) általános képzéshez:
aa) kis- és középvállalkozások esetében 70%;
ab) nagyvállalkozások esetében 50%;
b) speciális képzéshez:
ba) kis- és középvállalkozások esetében 35%;
bb) nagyvállalkozások esetében 25%.
(7) A (6) bekezdésben meghatározott maximális támogatási intenzitások 10 százalékponttal növelhetők a hátrányos helyzetű munkavállalóknak nyújtott képzés esetén.
(8) A (6) bekezdésben meghatározott maximális támogatási intenzitások 5 százalékponttal növelhetők a Pest
megyében és Budapesten működő kedvezményezettek
esetében, és 10 százalékponttal növelhetők a Pest megyén
és Budapesten kívül működő kedvezményezettek esetében.
A CSEKÉLY ÖSSZEGŰ TÁMOGATÁSOKRA
VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 40. §
(1) A csekély összegű támogatás odaítélésének feltétele, hogy a kedvezményezett nyilatkozik az előző három
pénzügyi évben általa igénybe vett csekély összegű támogatások támogatástartalmáról.
(2) A több részletben fizetendő támogatást az odaítélése
időpontjában érvényes értékre kell diszkontálni.
(3) Minden egyes új csekély összegű támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az előző két
pénzügyi év alatt odaítélt csekély összegű támogatás teljes
összegét figyelembe kell venni.
(4) A támogatást nyújtó köteles írásban tájékoztatni a
kedvezményezettet a pályázati felhívásban, illetve a támogatási szerződésben arról, hogy csekély összegű támogatásban részesül. A tájékoztatásnak kifejezetten utalnia kell
a bizottsági rendeletre, hivatkozva annak pontos címére és
az Európai Közösség Hivatalos Lapjában való kihirdetésére, valamint meg kell határoznia a támogatás pontos összegét támogatástartalomban kifejezve.
AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ
KÖZÖS SZABÁLYOK 41. §
Nem nyújtható támogatás:
a) azon szervezet részére, amellyel szemben az Európai
Bizottságnak valamely támogatás visszafizetésére kötelező határozata van érvényben;
b) csőd-, felszámolási eljárás vagy végelszámolás alatt
álló szervezetnek és a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásról szóló 2004/C 244/02 számú bizottsági
közlemény 2.1 alpontja szerinti nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak.
42. § A kedvezményezett köteles a támogatással kapcsolatos
okiratokat és dokumentumokat a támogatási döntés napjától számított tíz évig megőrizni.
43. § (1) Egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása közösségi, országos, regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási
intenzitása nem haladhatja meg az állami támogatásra vonatkozó irányadó közösségi szabályban vagy az Európai
Bizottság támogatást jóváhagyó határozatában megjelölt
támogatási intenzitást.
(2) Az elszámolható költségek körét a pályázati felhívásban vagy útmutatóban az Sztv. előírásainak megfelelően is meg kell határozni.
ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 44. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivételekkel – a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) A 3. § a)–h) pontjai és a 4–26. §-ok hatálybalépéséről külön kormányrendelet rendelkezik.
(3) E rendelet alapján döntés csekély összegű és regionális beruházási támogatások, valamint a K+F+I Keretszabály hatálya alá tartozó támogatások tekintetében 2013.
december 31-ig hozható.
(4) E rendelet alapján támogatási döntés foglalkoztatási,
képzési, kis- és középvállalkozások részére nyújtott K+F
támogatás tekintetében 2008. június 30-ig hozható.
(5) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Rendelet
28. §-a, valamint a Rendelet melléklete hatályát veszti.
(6) E rendelet
– az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a nemzeti regio
nális beruházási támogatásokra való alkalmazásáról szóló
1628/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 302. 2006.11.1.
29. o.);
– az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő
alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet
(HL L 10. 2001.1.13. 33. o.);
– az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról
szóló 2204/2002/EK bizottsági rendelet (HL L 337.
2001.12.13. 3. o.);
– az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 68/2001/EK bizottsági rendelet (HL L 10. 2001.1.13. 20. o.), valamint
– az EK-Szerződés 87. és 88. cikkeiben foglaltaknak a
csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló
1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379. 2006.12.28.
5. o.)
– a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott
állami támogatások közösségi keretszabály (HL C 323;
2006.12.30.)
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
45. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Rendelet
10. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
„(1) Az Alapból támogatást kaphatnak belföldi székhelyű, vagy az Európai Gazdasági Térség területén székhellyel és Magyarországon fiókteleppel rendelkező jogi
személyek, jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok,
egyéni vállalkozók, Magyarországon tartózkodási hellyel
rendelkező természetes személyek, valamint ezek konzorciumai.”
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Rendelet
10. §-ának (3) és (4) bekezdése helyébe a következő (3) és
(4) bekezdés lép:
„(3) Az Alapból támogatás nyújtható
a) nyílt pályázati rendszerben, támogatási programok
keretében;
b) pályázaton kívül, jogszabályon, nemzetközi szerző désen, illetve kérelmen alapuló döntés alapján e jogszabályban foglaltakkal összhangban az Atv.-ben meghatározott mértékig.
(4) A (3) bekezdés b) pontja szerinti, kérelmen alapuló
döntés esetén a kérelmeket a Hivatalhoz kell benyújtani, a
kérelmek alapján nyújtott támogatásról a Hivatal elnökének indokolással ellátott előterjesztése alapján a miniszter
dönt az Alap – Tanáccsal egyeztetett – felhasználási tervében szereplő, a pályázaton kívüli kérelmen alapuló támogatások odaítélésére vonatkozó szempontoknak megfelelően.”
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Rendelet
10. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A kedvezményezett köteles a támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a támogatási döntés
napjától számított tíz évig megőrizni.”
(4) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Rendelet
12. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
„(3) Amennyiben a támogatás kedvezményezettje az
EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vállalkozásnak minősül, az egy projekthez nyújtható bármely
államháztartási forrásból származó támogatásra a Kutatási
és Technológiai Innovációs Alapból nyújtott állami támogatások szabályairól szóló kormányrendelet szabályait
kell alkalmazni.”
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
52/2013. (HK 8.) HVKFH szakutasítása az egyes NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (2) bekezdése alapján,
figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM
utasítás 4. § (2) bekezdés c) és d) pontjára a következő
szakutasítást adom ki. 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe, valamint közvetlen irányítása alá tartozó
szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédelmi szervezetek) terjed ki.
PROCEDURES FOR AMPHIBIOUS OPERATIONS –
ATP-8 (B) VOLUME II – TENGERI DESZANT
(HAD-)MŰVELETEK HARCELJÁRÁSAI című egységesítési egyezmény alkalmazásában Magyarország nem
vesz részt.
VEGYI VÉDELMI VÉDŐRUHÁZAT VISELÉSÉNEK
HATÁSAI AZ EGYES HARCOS ÉS A KÖTELÉK
TELJESÍTMÉNYÉRE KATONAI MŰVELET SORÁN
című egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül
a következők szerint:
a) Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság;
b) A bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő
6 hónapon belül;
c) A NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi had
erőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre. 4 . STANAG 2562 MEDSTD (EDITION 1)
(RATIFICATION DRAFT 1) – MEDICAL
COMMUNICATIONS AND INFORMATION
SYSTEMS (MedCIS) – AmedP-5 EDITION A VERSION
A – EGÉSZSÉGÜGYI HÍRADÓ ÉS INFORMATIKAI
RENDSZEREK című NATO egységesítési egyezmény
nemzeti elfogadásra kerül, jövőbeni bevezetéssel a következők szerint:
a) Témafelelős: Magyar Honvédség Egészségügyi Központ; b) A NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
5 . STANAG 3971 AAR (EDITION 7)
(RATIFICATION DRAFT 1) – AIR-TO-AIR
REFUELING – ATP-56 – ATP-3.3.4.2 EDITION C –
LÉGI UTÁNTÖLTÉS című NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság; b) A bevezetés időpontja: a NATO kihirdetést követő 6
hónapon belül;
c) A NATO egységesítési egyezmény a légierőnél kerüljön bevezetésre.
6. STANAG 2607 (EDITION 1) GUIDELINES FOR
INTERSERVICE ELECTRONIC WARFARE (EW)
SUPPORT TO EXPLOSIVE ORDNANCE DISPOSAL
(EOD) OPERATIONS ON MULTINATIONAL
DEPLOYMENTS VOLUME 2 – ÚTMUTATÓ A
TŰZSZERÉSZETI MŰVELETEK HADERŐNEMEK
KÖZÖTTI ELEKTRONIKAI HADVISELÉSI
TÁMOGATÁSÁRA TÖBBNEMZETISÉGŰ
FELVONULÁSKOR című NATO egységesítési egyezmény nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság; b) Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság, Felderítő Főnökség;
c) A bevezetés időpontja: 2013. augusztus 01.;
d) A bevezetésre vonatkozó egyéb követelmények:
da) A NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre;
db) Az egységesítési egyezmény teljes terjedelemben,
eredetiben angol nyelven kerüljön kiadásra.
7. STANAG 2931 (EDITION 3) ORDERS FOR THE
CAMOUFLAGE OF PROTECTIVE MEDICAL
EMBLEMS ON LAND IN TACTICAL OPERATIONS –
UTASÍTÁS AZ EGÉSZSÉGÜGYI VÉDŐJELZÉSEK
ÁLCÁZÁSÁRA SZÁRAZFÖLDI HARCÁSZATI
HADMŰVELETEN című NATO egységesítési egyezmény nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság; b) Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság, Szárazföldi Hadműveleti és Kiképzési Főnökség;
c) A bevezetés időpontja: 2013. augusztus 01.;
d) A bevezetésre vonatkozó egyéb követelmények:
da) A NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre;
db) Az egységesítési egyezmény teljes terjedelemben,
eredetiben angol nyelven kerüljön kiadásra. 8. STANAG 2961 (EDITION 3) ORDERS CLASSES
OF SUPPLY OF NATO FORCES -AAP-19 – UTASÍTÁS
A NATO ERŐK ELLÁTÁSI OSZTÁLYAIRA című
NATO egységesítési egyezmény nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság; b) Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság, Logisztikai Műveleti Főnökség;
c) A bevezetés időpontja: 2013. augusztus 01.;
d) A bevezetésre vonatkozó egyéb követelmények:
da) A NATO egységesítési egyezmény a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre;
db) Az egységesítési egyezmény teljes terjedelemben,
eredetiben angol nyelven kerüljön kiadásra. 9. STANAG 7215 (EDITION 1) AIR – TO AIR
REFUELLING SIGNAL LIGHTS IN HOSE AND
DROGUE SYSTEMS – ATP- 3.3.4.7 EDITION A
VERSION 1 – LÉGI UTÁNTÖLTÉSI JELZŐ FÉNYEK
A CSŐ ÉS CÉLZSÁKOKON című NATO egységesítési
egyezmény nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság; b) Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság, Légierő Hadműveleti és Kiképzési Főnökség;
c) A bevezetés időpontja: 2013. augusztus 01.; d) A bevezetésre vonatkozó egyéb követelmények:
da) A NATO egységesítési egyezmény a légierőnél ke
rüljön bevezetésre;
db) Az egységesítési egyezmény teljes terjedelemben,
eredetiben angol nyelven kerüljön kiadásra. 10. STANAG 7207 (EDITION 1) – AIR TRANSPORT
(AT) AND AIR-TO-AIR REFUELLING (AAT) –
ATP-3.3.4 EDITION 1 – LÉGI SZÁLLÍTÁS ÉS LÉGI
UTÁNTÖLTÉS című NATO egységesítési egyezmény
nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság; b) Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi
Parancsnokság, Légierő Hadműveleti és Kiképzési Főnökség;
c) A bevezetés időpontja: 2013. szeptember 01.; d) A bevezetésre vonatkozó egyéb követelmények:
da) A NATO egységesítési egyezmény a légierőnél kerüljön bevezetésre;
db) Az egységesítési egyezmény teljes terjedelemben,
eredetiben angol nyelven kerüljön kiadásra.
11. Ez a szakutasítás a közzététel napján lép hatályba.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
428/2012. (XII. 29.) Korm. rendelete a nemzetiségi célú előirányzatokból nyújtott támogatások feltételrendszeréről és elszámolásának rendjéről.
A Kormány a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 156. § (1) bekezdés a) pontjában, az 5. alcím tekintetében
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 31. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET A TELEPÜLÉSI NEMZETISÉGI ÖNKORMÁNYZAT ÉS A TERÜLETI NEMZETISÉGI ÖNKORMÁNYZAT
FELADATARÁNYOS TÁMOGATÁSA 1. Közös szabályok 1. § (1) E rendelet alapján a települési nemzetiségi önkormányzatnak és a területi nemzetiségi önkormányzatnak
feladatarányos támogatásként a) működési költségvetési támogatás és b) feladatalapú költségvetési támogatás
nyújtható. (2) A központi költségvetésről szóló törvényben a települési nemzetiségi önkormányzatok és a területi nemzetiségi
önkormányzatok számára megállapított – a települési nemzetiségi önkormányzatok és a területi nemzetiségi
önkormányzatok működési költségvetési támogatására és feladatalapú költségvetési támogatására együttesen
fordítható – feladatarányos támogatás egyharmad részét a működési költségvetési támogatásra, kétharmad részét
a feladatalapú költségvetési támogatásra kell fordítani. (3) Ha a települési nemzetiségi önkormányzat vagy a területi nemzetiségi önkormányzat megszűnik, a megszűnését
követő hónap első napjától nem illeti meg a működési költségvetési támogatás időarányos része és a feladatalapú
költségvetési támogatásnak a megszűnés időpontját megelőzően kötelezettségvállalással nem terhelt része.
2. A működési költségvetési támogatás 2. § (1) Működési költségvetési támogatásra a törzskönyvi nyilvántartásba bejegyzett települési nemzetiségi önkormányzat
és a területi nemzetiségi önkormányzat a képviselő-testület, közgyűlés (a továbbiakban: képviselő-testület) alakuló
ülését követő hónap első napjától jogosult, ha a fővárosi és megyei kormányhivatalnak az államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 48. § (2) bekezdése szerinti támogatóhoz (a továbbiakban: támogató) január 15-éig beérkező
tájékoztatása alapján a települési nemzetiségi önkormányzat és a területi nemzetiségi önkormányzat a költségvetési
év első napján működik. (2) A működési költségvetési támogatás
a) települési nemzetiségi önkormányzat esetében a legutolsó népszámlálásnak az adott nemzetiséghez tartozásra
vonatkozó kérdéseire nyújtott adatszolgáltatás nemzetiségenként összesített adatai, b) területi nemzetiségi önkormányzat esetében a megyében (fővárosban) a támogatási év január 1-jén működő
települési (fővárosi kerületi) nemzetiségi önkormányzatok száma alapján kerül megállapításra.
(3) A települési nemzetiségi önkormányzat részére megállapítható működési költségvetési támogatás az egy települési
nemzetiségi önkormányzatra eső átlagtámogatás összegének a) 3%-a, ha a nemzetiséghez tartozók száma a településen négy főnél kevesebb,
b) 50%-a, ha a nemzetiséghez tartozók száma a településen legalább négy, illetve legfeljebb harminc,
c) 100%-a, ha a nemzetiséghez tartozók száma a településen legalább harmincegy, illetve legfeljebb ötven,
d) 200%-a, ha a nemzetiséghez tartozók száma a településen meghaladja az ötvenet.
(4) A területi nemzetiségi önkormányzat részére megállapítható működési költségvetési támogatás az egy települési
nemzetiségi önkormányzatra eső átlagtámogatás összegének a) kétszerese, ha a megyében (fővárosban) működő települési (fővárosi kerületi) nemzetiségi önkormányzatok
száma legalább tíz, illetve legfeljebb húsz, b) négyszerese, ha a megyében (fővárosban) működő települési (fővárosi kerületi) nemzetiségi önkormányzatok
száma meghaladja a húszat. (5) A működési költségvetési támogatás a nemzetiségi önkormányzati működéssel közvetlenül összefüggő – a nemzetiségek
jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény (a továbbiakban: Njtv.) 80. §-a és 159. § (3) bekezdése szerint a helyi önkormányzat
által biztosított feltételeket meghaladó további – működési költségek fedezetére használható fel.
3. § (1) A működési költségvetési támogatás egy települési és egy területi nemzetiségi önkormányzatra jutó éves összegét
a támogató közleményként minden év január 31-éig a Magyar Közlönyben közzéteszi.
(2) A támogató a működési költségvetési támogatásnak a települési nemzetiségi önkormányzat és a területi nemzetiségi
önkormányzat számára egyösszegben történő folyósításáról január 31-éig kibocsátott rendelkező levél alapján
intézkedik. A működési költségvetési támogatást a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: kincstár) a támogató
rendelkező nyilatkozatának kézhezvételét követően haladéktalanul folyósítja. (3) Az időközi választás során az újonnan megalakult és a törzskönyvi nyilvántartásba bejegyzett települési nemzetiségi
önkormányzat, területi nemzetiségi önkormányzat részére a képviselő-testület megalakulásáról szóló értesítés
alapján, az értesítésnek a támogatóhoz történő beérkezésétől számított harminc napon belül kerül sor a működési
költségvetési támogatás kincstár által történő időarányos folyósítására. A támogató a képviselő-testület
megalakulásáról szóló értesítés beérkezésétől számított 15 naptári napon belül a (2) bekezdés szerint intézkedik
a működési költségvetési támogatás folyósításáról. 3. A feladatalapú költségvetési támogatás
4. § (1) A feladatalapú költségvetési támogatás a költségvetési év április 1-jét megelőző tizenkét hónapban (a továbbiakban:
támogatási időszak) működési költségvetési támogatásban részesülő és működő települési nemzetiségi
önkormányzatnak és területi nemzetiségi önkormányzatnak az e rendeletben meghatározott feltételrendszer alapján
nyújtható. (2) Feladatalapú költségvetési támogatásra az a települési nemzetiségi önkormányzat és területi nemzetiségi
önkormányzat jogosult, amely a) a támogatási időszakban megtartott legalább négy képviselő-testületi ülésre vonatkozó jegyzőkönyvét és
b) ha az Njtv. szerinti közmeghallgatás megtartására nem az a) pont szerint igazolt képviselő-testületi ülés egyikén
került sor, a közmeghallgatásról készült jegyzőkönyvet a támogató részére a fővárosi és megyei kormányhivatalon keresztül április 15-éig benyújtja.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott határnap jogvesztő, a határnap eredménytelen elteltét követően hiánypótlásra
nincs lehetőség. (4) A feladatalapú költségvetési támogatási keretet a települési és területi önkormányzatok között fel kell osztani úgy,
hogy a területi önkormányzatok száma kétszeres szorzóval számítódik. A támogatási évben megállapított egy
pontszám forintértékét a települési és a területi nemzetiségi önkormányzatokra vonatkozóan a rendelkezésre álló
költségvetési keret és az érintett nemzetiségi önkormányzatok részére meghatározott összes pontszám hányada adja.
A települési és területi nemzetiségi önkormányzat éves feladatalapú költségvetési támogatása a pontszám
forintértékének és az önkormányzatnak megállapított pontszám szorzata. (5) A feladatalapú költségvetési támogatás a Njtv. szerinti kötelező nemzetiségi közfeladatok ellátásához közvetlenül
kapcsolódó költségek finanszírozására használható fel. 5. § (1) A támogató a 4. § (2) bekezdés alapján megküldött képviselő-testületi jegyzőkönyvek – ideértve a testületi
jegyzőkönyvek mellékleteit és a testületi döntések alapjául szolgáló előterjesztéseket is – alapján az 1. mellékletben
meghatározott szempontrendszer szerint települési nemzetiségi önkormányzatonként, területi nemzetiségi
önkormányzatonként meghatározza a feladatalapú költségvetési támogatásban való részesedésre vonatkozó
pontszámokat. (2) Az (1) bekezdés szerinti pontszámokat és a képviselő-testületi ülések dátumát a támogató honlapján június 15-éig
közzéteszi. (3) A települési nemzetiségi önkormányzat és a területi nemzetiségi önkormányzat a közzétételtől számított 15 napon
belül észrevételt tehet. Az észrevételt a támogatóhoz elektronikus úton vagy papíralapon kell benyújtani.
Az észrevétel beérkezésére nyitva álló határidő jogvesztő. (4) Az észrevételhez csatolni kell az észrevétel tárgyát alátámasztó dokumentumokat, bizonyításra alkalmas igazolásokat,
így különösen a képviselő-testületi jegyzőkönyvek megküldési időpontjának igazolását, illetve a hiányzó
képviselő-testületi jegyzőkönyveket. (5) Az észrevételt a támogató a beérkezését követő 15 napon belül megvizsgálja és a megalapozott észrevételeknek
megfelelően az (1) bekezdés szerinti pontszámokat módosítja. A támogató a támogatási döntést a módosított
pontszámok alapján július 31-éig hozza meg. 6. § (1) A támogató a feladatalapú költségvetési támogatásnak a települési nemzetiségi önkormányzat és a területi
nemzetiségi önkormányzat számára történő folyósítása iránt július 31-éig a feladatalapú költségvetési támogatásban
részesülő települési nemzetiségi önkormányzatok és területi nemzetiségi önkormányzatok jegyzékének és a
megállapított támogatási összegnek a kincstár részére történő megküldésével intézkedik.
(2) A feladatalapú költségvetési támogatást a kincstár a támogató rendelkező nyilatkozatának kézhezvételét követően
haladéktalanul folyósítja. (3) A feladatarányos költségvetési támogatás települési nemzetiségi önkormányzat, területi nemzetiségi önkormányzat
által a költségvetési évben fel nem használt része a költségvetési évet követő év június 30-áig kötelezettségvállalással
terhelhető. 4. A kiegészítő támogatás 7. § (1) A költségvetési évben az 1. § (2) bekezdése szerinti előirányzat október 31-ig kötelezettségvállalással nem terhelt
részét a támogató a feladatarányos támogatásra jogosult települési nemzetiségi önkormányzatok és területi
nemzetiségi önkormányzatok egyenlő mértékű kiegészítő támogatására fordítja. (2) A kincstár az (1) bekezdés szerinti előirányzat összegéről haladéktalanul tájékoztatja a támogatót.
(3) A támogató a kiegészítő támogatásról november 15-éig dönt, a kiegészítő támogatás folyósítására egyebekben
a 3. § (2) bekezdését kell alkalmazni. II. FEJEZET
EGYÉB TÁMOGATÁSOK 5. Az országos nemzetiségi önkormányzatok, intézményeik, és a nemzetiségi sajtó működési támogatása
8. § E fejezet alkalmazásában a) nemzetiségi önkormányzati intézmény: az országos nemzetiségi önkormányzat által költségvetési szervként vagy
nonprofit gazdasági társaságként alapított, vagy más szervezettől átvett, vagy más szervezettel közösen
működtetett, nyilvántartásba vett szervezet; b) nemzetiségi sajtó: az a nemzetiségi időszaki lap, amelyet az országos nemzetiségi önkormányzat alapított, vagy
– nem országos nemzetiségi önkormányzati alapító esetében – amelynek alapítójával és kiadójával az országos
nemzetiségi önkormányzat a lap működésének támogatására megállapodást kötött, továbbá az az elektronikus
médium, amelyet az országos nemzetiségi önkormányzat alapított, vagy – nem országos nemzetiségi
önkormányzati alapító esetében – amelynek alapítójával és működtetőjével az országos nemzetiségi
önkormányzat a médium működésének támogatására megállapodást kötött. 9. § Az országos nemzetiségi önkormányzat és intézménye, valamint a nemzetiségi sajtó az ezen alcímben meghatározott
költségvetési támogatására (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) jogosult. Nem nyújtható
támogatás az országos nemzetiségi önkormányzat által fenntartott köznevelési intézmény oktatási célú
tevékenységéhez. 10. § (1) Az országos nemzetiségi önkormányzat az országos nemzetiségi önkormányzat alakuló ülését követő 30 naptári
napon belül – egyéb esetben bármilyen adatváltozás esetén három naptári napon belül – benyújtja a támogatónak
egy-egy eredeti vagy hiteles másolati példányban a) az országos nemzetiségi önkormányzat közgyűlése alakuló ülésének jegyzőkönyvét,
b) az országos nemzetiségi önkormányzat törzskönyvi nyilvántartásba vételéről szóló határozatot, ha a törzskönyvi
nyilvántartásba vételre sor került, c) az országos nemzetiségi önkormányzat elnökének közjegyző által hitelesített aláírási címpéldányát,
d) a támogatni kívánt, az országos nemzetiségi önkormányzat fenntartásában lévő nemzetiségi önkormányzati
intézmények és nemzetiségi sajtó jegyzékét szervezetenkénti támogatási összeg megjelölésével és a 8. §
b) pontja szerinti megállapodást, e) ha a támogatásban részesülő nemzetiségi sajtó működtetője nem az országos nemzetiségi önkormányzat,
akkor a támogatásban részesülő nemzetiségi sajtó működtetőjének alapító okiratát, szervezeti és működési
szabályzatát, valamint a hatósági nyilvántartásba vételről szóló jogerős határozatot,
f) az országos nemzetiségi önkormányzat valamennyi bankszámlájának vezetéséről szóló, a bankszámlákat vezető
hitelintézetek által kiállított eredeti igazolást, g) az országos nemzetiségi önkormányzat felhatalmazását a kincstár részére arra vonatkozóan, hogy jogosulatlanul
igénybe vett támogatás esetén, a támogató erről szóló értesítése alapján, az f) pont szerinti bankszámlákat
beszedési megbízás alapján megterhelje, a kincstár javára, h) az országos nemzetiségi önkormányzat nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a közölt adatokban bekövetkező
változást annak bekövetkeztét követő három naptári napon belül hiteles módon igazolja és megküldi a
támogatónak, i) az országos nemzetiségi önkormányzat nyilatkozatát annak tudomásulvételéről, hogy a kincstár a köztartozások
figyelemmel kísérése érdekében az e fejezet rendelkezései alapján bejelentett költségvetésből nyújtott
támogatások kedvezményezettjeinek vonatkozó jogszabályban rögzített adatait elektronikus úton megküldi
illetékes adóhatóság részére, j) az országos nemzetiségi önkormányzat tárgyévre vonatkozó, közgyűlés által elfogadott költségvetését, annak
elfogadását követő 15 napon belül. (2) A támogatás negyedévenként egyenlő részletekben történő folyósítása iránt a támogató január 15-ig, ezt követően
minden negyedév első hónap 15. napjáig intézkedik a kincstárnál. A kincstár a rendelkezést követő 5 munkanapon
belül haladéktalanul intézkedik a támogatás folyósítása iránt. (3) A támogatásról elkülönített számviteli nyilvántartást vezet az országos nemzetiségi önkormányzat, az érintett
intézmény, az időszaki lap kiadója, illetve az elektronikus médium működtetője.
(4) Az országos nemzetiségi önkormányzat a támogatás felhasználásáról az összevont költségvetési beszámolója
elfogadását követő 15 napon belül – a központi költségvetésből nyújtott támogatások elszámolására vonatkozó
szabályozás szerinti – szakmai és pénzügyi beszámolót nyújt be a támogatónak.
6. A pályázat és egyedi kérelem útján nyújtott támogatások
11. § (1) A központi költségvetésben jóváhagyott nemzetiségi támogatások fejezeti kezelésű előirányzatból a nemzetiségek
önazonosságának megőrzését, anyanyelvük, hagyományaik, szellemi és tárgyi emlékeik ápolását szolgáló célokra
nyújtható támogatás. A támogatás az előbbi célokat megvalósító szervezetek részére pályázati úton, illetve kérelemre
nyújtható. (2) A pályázat és egyedi kérelem útján nyújtott támogatás bonyolítása elektronikus pályázatkezelő rendszeren keresztül
történik. (3) A pályázónak (kérelmezőnek) az elektronikus pályázatkezelési rendszerben történő regisztrációs díjat a nemzetiségi
célú előirányzatokból nyújtott támogatások igénylése esetén évente egy alkalommal kell fizetnie. A regisztrációs díjat
a támogató a pályázati felhívásban határozza meg. A regisztrációs díj mértéke legalább ezer, legfeljebb ötezer forint
lehet. 12. § (1) A 11. § (1) bekezdése szerinti – a támogató által meghatározott pályázati prioritások alapján az Emberi Erőforrás
Támogatáskezelő (a továbbiakban: Támogatáskezelő) által közzétett pályázati felhívásra benyújtott – támogatási
igényekről a Nemzetiségi Támogatási Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) javaslata alapján a támogató dönt.
(2) A Bizottság legfeljebb kilenc főből áll. A Bizottságba tagokat egyenlő arányban delegálhat
a) az Országgyűlés Emberi jogi, kisebbségi, civil- és vallásügyi bizottsága,
b) az országos nemzetiségi önkormányzatok és c) a Támogatáskezelő.
(3) A Bizottság működtetésével kapcsolatos feladatokat a Támogatáskezelő látja el.
(4) Az országos nemzetiségi önkormányzat a saját pályázati ügye elbírálásában nem vehet részt.
13. § (1) A támogatás előfinanszírozás formájában történő folyósítása esetén az egyösszegű kifizetésére a támogatott
tevékenység során keletkező költségek pénzügyi rendezése előtt kerül sor.
(2) Ha a támogatás időarányos kifizetésére a támogatási év június 30-ig nem kerül sor, ezt követően a támogatás egy
összegben folyósítható. (3) A támogatás kedvezményezettje a támogatott feladat megvalósítása során köteles a támogató által nyújtott
támogatás tényét honlapján, és a támogatás révén készült kiadványokon, nyomtatott anyagokon szöveggel,
rendezvények esetében szóbeli közléssel, továbbá logó feltüntetésével, kifüggesztésével – a támogatási
szerződésben meghatározott módon – jelezni. III. FEJEZET AZ E RENDELET ALAPJÁN NYÚJTOTT KÖLTSÉGVETÉSI TÁMOGATÁSOK ELLENŐRZÉSE
14. § (1) Az e rendelet alapján nyújtott költségvetési támogatások felhasználásának ellenőrzésére az államháztartásról szóló
törvényt és az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletet kell alkalmazni azzal, hogy
helyszíni ellenőrzésre az országos nemzetiségi önkormányzat székhelyén vagy telephelyén is sor kerülhet.
(2) A kedvezményezett ellenőrzéstűrési kötelezettségének felróható magatartásával való olyan megszegése esetén,
amely az ellenőrző szerv munkáját ellehetetleníti, a támogató az esedékes költségvetési támogatás folyósítását
az ellenőrzés lefolytatásának ismételt lehetővé tételéig– a támogatói okirat visszavonása vagy a támogatói
szerződéstől való elállás helyett – felfüggesztheti. IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 15. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 2. § (2)–(4) bekezdése 2014. január 1-jén lép hatályba.
16. § 2013. december 31-éig az egy területi nemzetiségi önkormányzatra jutó működési költségvetési támogatás összege
az egy települési nemzetiségi önkormányzatra jutó működési költségvetési támogatás kétszerese.
17. § Hatályát veszíti a nemzetiségi célú előirányzatokból nyújtott támogatások feltételrendszeréről és elszámolásának
rendjéről szóló 28/2012. (III. 6.) Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
29/2017. (II. 8.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Király
András László rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország pretoriai nagykövetségének a vezetésére,
valamint Magyarországnak a  Szváziföldi Királyságban, a  Mozambiki Köztársaságban, a  Namíbiai Köztársaságban,
a  Zimbabwei Köztársaságban, a  Leshotói Királyságban, a  Botswanai Köztársaságban, a  Zambiai Köztársaságban,
a  Mauritiusi Köztársaságban és a  Madagaszkári Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása érintetlenül
hagyása mellett – felmentem Magyarországnak az  Angolai Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása
alól.
Budapest, 2016. június 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
7/2016. (III. 23.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján Magyar Leventét 2016. március 22. napjától
a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – a frankofón ügyekért felelős miniszteri biztossá
nevezem ki. A miniszteri biztos – megbízatásának keretei között – felel a Frankofónia Nemzetközi Szervezetével
történő kapcsolattartásért.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) koordinálja a hazai és nemzetközi partnerszervezetekkel, társminisztériumokkal történő együttműködést,
b) összehangolja a közreműködő külgazdasági és külügyminisztériumi szervezeti egységek munkáját, és ellenőrzi
a kiadott feladatok végrehajtását,
c) figyelemmel kíséri és munkájával támogatja a frankofón országokkal fennálló kulturális és oktatási
kapcsolatokat,
d) előmozdítja a frankofón országokkal fennálló politikai és gazdasági kapcsolatok elmélyítését,
e) figyelemmel kíséri és munkájával támogatja a francia nyelv népszerűsítését és oktatását,
f ) elősegíti a frankofón kultúra magyarországi megismertetését, valamint
g) kapcsolatot tart a francia nyelv helyzetének erősítésével megbízott hazai és nemzetközi szervezetekkel.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
4. § A miniszteri biztost a fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján havi bruttó 373 900 Ft
összegű díjazás illeti meg. A miniszteri biztos feladatkörének ellátáshoz szükséges személyi és tárgyi feltételeket
a Külgazdasági és Külügyminisztérium biztosítja.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 17/2015. (IX. 18.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
41/2010. (VI. 7.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 58/R. § (1) bekezdése alapján, az illetékes miniszterek javaslatára
dr. Eiselt Györgyöt,
Simonné dr. Berta Krisztinát,
dr. Tóth Lászlót és
dr. Szaló Pétert
a Belügyminisztérium helyettes államtitkárává,
Márki Gábort,
Siklósi Pétert és
dr. Tóth Zoltán Józsefet
a Honvédelmi Minisztérium helyettes államtitkárává,
dr. Borókainé dr. Vajdovits Évát,
Farkas Krisztinát,
dr. Gáva Krisztiánt,
dr. Kátai Ildikót,
Kohut Balázst,
dr. Latorcai Csabát,
Lánczi Tamást,
Papp-Váry Borbálát,
Répás Zsuzsannát,
Tekler Vilmost és
dr. Zombor Ferencet
a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárává,
Misovicz Tibort,
Ódor Bálintot,
Prőhle Gergelyt és
dr. Sztáray Péter Andrást
a Külügyminisztérium helyettes államtitkárává,
Balog Ádámot,
dr. Bathó Ferencet,
dr. Botos Balázst,
Hidvéghi Balázst,
dr. Horváth Endrét,
dr. Kardkovács Kolost,
dr. Olajos Pétert,
dr. Rezsőfi Istvánt,
Seres Lászlót és
dr. Thuma Róbertet
a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárává,
dr. Cserháti Pétert,
Dux Lászlót,
dr. Gloviczki Zoltánt,
Nyitrai Imrét,
dr. Páva Hannát,
dr. Polt-Palásthy Mariannát,
Skultéty Lászlót és
Szekeres Pált
a Nemzeti Erőforrás Minisztérium helyettes államtitkárává,
Dányi Gábort,
Jenőfi Györgyöt,
Kovács Pált,
dr. Nyikos Györgyit,
Schváb Zoltánt,
Székács Pétert és
Vályi-Nagy Vilmost
a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárává,
dr. Bognár Lajost,
Búsi Lajost,
dr. Feldman Zsoltot,
dr. Horváth Zsoltot,
dr. Kling Istvánt,
dr. Rácz Andrást és
dr. Simon Attila Istvánt
a Vidékfejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2010. június 7-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
132/2012. (XI. 6.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdése alapján, a nemzeti fejlesztési miniszter javaslatára
Csepreghy Nándort a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2012. november 5-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök