text:
1159/2017. (III. 22.) Korm. határozata a gyermek és ifjúsági gyalogos vándortáborozás támogatásával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány – a természetjárás növekvő népszerűségére és nevelési, hazafias, turisztikai, nemzetgazdasági, továbbá egészségügyi
szempontokra tekintettel – támogatja a gyalogos természetjárás vándortáborozási formájának újraindítását, ennek érdekében:
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon 172,224 millió forint többletforrás biztosításáról
a központi költségvetés XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság
bevonásával gondoskodjon a  gyalogos vándortáborozás kommunikációs feladatainak ellátásáról, és az  ehhez
szükséges forrás biztosításáról legfeljebb a  tárgyévi költségvetési törvényben ilyen célra rendelkezésre álló forrás
mértékéig;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pont szerinti összeg felhasználása tekintetében a  gyermek
és ifjúsági gyalogos vándortáborozással kapcsolatos feladatok megvalósítására kössön támogatási szerződést
az Országos Erdészeti Egyesülettel;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. jelen kormányhatározat közzétételével egyidejűleg visszavonja a gyermek és az ifjúsági gyalogos vándortáborozás
támogatásával kapcsolatos feladatokról szóló 1867/2016. (XII. 28.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
402/2016. (X. 27.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, továbbá a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
kivételes élethivatását a  legembertelenebb körülmények között is reményt adó derűvel megélő, a  sokféle
megpróbáltatás ellenére is töretlen és lelkiekben egyre gazdagodó, páratlanul hosszú és példaadó életútja
elismeréseként
dr. Olofsson Károly Placid bencés szerzetes, tanár részére a
MAGYAR BECSÜLET REND
 kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. október 17.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
225/2014. (HK 9.) HVKF intézkedése.  a Magyar Honvédség közúti forgalomba nem helyezett, a közúton csak ideiglenes jelleggel közlekedő járművei vezetőinek képzésével, vizsgáztatásával kapcsolatos feladatokról
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 11. §
(3) bekezdése alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség
közúti forgalomba nem helyezett, a közúton csak ideiglenes jelleggel közlekedő járműveinek vezetésére vonatkozó szabályokról szóló 8/2014. (IV. 29.) HM rendeletre, a
következő
intézkedést adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. A honvédségi járművezető képzés szakmai felelősi
jogkörét a munkakör-gazdálkodással kapcsolatos feladatokról szóló 9/2014. (II. 12.) HM utasítás 3. melléklet alapján a HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban:
HVK LOGCSF) gyakorolja.
3. Az MH közúti forgalomba nem helyezett, a közúton
csak ideiglenes jelleggel közlekedő járművei (továbbiakban: honvédségi járművek) vezetőinek képzését évente,
igény szerint, de legfeljebb két alkalommal kell végrehaj
tani, az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) parancsnoka által tervezett időpontokban.
4. A honvédségi járművezető kiképzők felkészítését háromévente, az MH Altiszti Akadémia (a továbbiakban:
MH AA) parancsnoka által tervezett időpontokban kerül
végrehajtásra.
5. A honvédségi járművezető kiképzők felkészítését az
MH AA hajtja végre.
6. A honvédségi járművek vezetőinek felkészítését és
vizsgáztatását az alábbi katonai szervezetek hajtják végre:
a) MH Bakony Harckiképző Központ (Várpalota);
b) MH Béketámogató Kiképző Központ (Szolnok).
7. Az intézkedés hatálya alá tartozó honvédségi járművek:
Típus Szállítható személyek
BTR-80 9 fő
BTR-80A 9 fő
BTR-80K 6 fő
BTR-80M 4–9 fő
BTR-80AM 4–9 fő
VS BRDM2 3 fő
HMMWV 1165A1 4 fő
MRAP MAXXPRO PLUS 6 fő
TOYOTA Land Cruiser 5 fő
CAUGAR 4x4 6 fő
2. A HVK Logisztikai Csoportfőnökség feladatai 8. Szakmailag felügyeli a 18. bekezdésben felsorolt feladatok végrehajtását.
9. A honvédségi járművezető képzés záróvizsgáira vizsgabizottsági elnököt biztosít.
3. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság feladatai 10. A honvédségi járművezető kiképzői képzésre kijelölt állományát a Magyar Honvédség közúti forgalomba
nem helyezett, a közúton csak ideiglenes jelleggel közlekedő járműveinek vezetésére vonatkozó szabályokról
szóló 8/2014. HM rendelet (a továbbiakban: 8/2014. HM
rendelet) 5. § alapján jelöli ki, névjegyzéküket megküldi
az MH AA parancsnoka részére.
11. A honvédségi járművezető képzés végrehajtási
rendjét saját parancsban szabályozza.
12. Az MH katonai szervezetek által megküldött igények alapján megtervezi a honvédségi járművezető kiképző állomány felkészítését, vizsgáztatását.
13. A sikeres vizsgát tett honvédségi járművezető állomány részére kiállítja a „H” vezetői engedélyt.
14. A honvédségi járművezető állomány felkészítéséről, vizsgáztatásáról készült jegyzőkönyvet megküldi az
állományilletékes katonai szervezetek, valamint a HVK
LOGCSF és az MH Kiképzési és Doktrinális Központ
(a továbbiakban: MH KDK) parancsnoka részére.
15. Együttműködik az MH AA-val a 18. bekezdésben
felsorolt feladatok végrehajtásában.
4. Az MH Logisztikai Központ feladatai 16. Együttműködik az MH AA-val a 18. bekezdésben
felsorolt feladatok végrehajtásában.
5. Az MH Altiszti Akadémia feladatai 17. A honvédségi járművezető kiképző képzés végrehajtási rendjét saját parancsban szabályozza.
18. Az MH ÖHP-vel, valamint az MH Logisztikai Központtal együttműködve elkészíti, és az MH LOGCSF csoportfőnöke részére 2014. október 31-ig jóváhagyásra felterjeszti:
a) A Nemzeti Közlekedési Hatóság által támogatott
„Tanterv és vizsgakövetelmények a „B+H” kategóriás
honvédségi járművezető képző tanfolyamok számára” kiadvány (1. számú melléklet) alapján az oktatási, valamint
vizsga anyagot;
b) A honvédségi járművezető tanfolyam okmányrendszerét; c) A „H” vezetői engedély formai követelményeit;
d) A honvédségi járművezető kiképző igazolvány tartal
mi és formai követelményeit.
19. A sikeres vizsgát tett honvédségi járművezető ki
képző állomány részére kiállítja a honvédségi gép- és harcjárművezető kiképző igazolványt.
20. A honvédségi gép- és harcjárművezető kiképző állomány felkészítéséről, vizsgáztatásáról készült jegyzőkönyvet megküldi az állományilletékes katonai szerveze
tek, valamint a HVK LOGCSF és az MH KDK parancsnoka részére.
6. Az MH Kiképzési és Doktrinális Központ feladatai
21. Az éves felügyeleti ellenőrzések során betervezi, és
végrehajtja a „H” vezetői engedéllyel rendelkező, valamint a kiképző állomány felkészítés és vizsgáztatás dokumentálása okmányainak ellenőrzését.
7. Az MH katonai szervezetek feladatai 22. A honvédségi járművezető tanfolyamra tervezett állományát a 8/2014. HM rendelet 3. § alapján jelölik ki,
névjegyzéküket megküldik az MH ÖHP parancsnoka részére.
23. Biztosítják a felkészítésre kijelölt állomány részvételét az MH ÖHP parancsnoka által tervezett honvédségi
járművezető felkészítésre.
8. Záró rendelkezése 24. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba.
A távollévő
Vezérkar főnök helyett: Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
73/2009. (IX. 10.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Moldovai Köztársaság Kormánya közötti fejlesztési együttműködésről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. §-ának (1) bekezdése szerinti hatáskörömben
eljárva, a külügyminiszter előterjesztése alapján 1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és a Moldovai Köztársaság Kormánya közötti fejlesztési
együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) létrehozásával; 2. felhatalmazom a külügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a külügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el; 4. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a külügyminisztert, hogy a megállapodás létrehozását követően a megállapodás végleges szövegének
megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Bajnai Gordon s. k.,


text:
1161/2014. (III. 20.) Korm. határozata a Szigetszentmiklósi Járási Hivatal és egyéb állami szervek elhelyezéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Szigetszentmiklósi Járási Hivatal és egyéb állami szervek elhelyezése megvalósításához
szükséges beruházási források biztosításáról szóló 1431/2013. (VII. 10.) Korm. határozat (a  továbbiakban:
Korm.  határozat) 2. pontja alapján az elhelyezésre szolgáló, a Szigetszentmiklós 12001/15 és a Szigethalom
5107/1  helyrajzi számokon található ingatlanok (a  továbbiakban együtt: ingatlanok) állami tulajdonba vételéhez
szükséges forrás, 385  637  500  forint a Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi
CCXXX.  törvény 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami
vagyonnal kapcsolatos kiadások cím javára biztosításra kerüljön;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. egyetért azzal, hogy az ingatlanok vagyonkezelője – azok állami tulajdonba vételét követően – a Pest Megyei
Kormányhivatal (a továbbiakban: Kormányhivatal) legyen;
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján – a 2. pontban foglaltaknak
megfelelően – gondoskodjon a vagyonkezelői szerződés megkötéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: az állami tulajdonba vételt követően azonnal
 4. egyetért azzal, hogy a Kormányhivatal vagyonkezelőként gondoskodjon a Korm. határozat 1. pontjának
végrehajtása érdekében az ingatlanok felújításáról, melynek forrását – a Korm. határozatban foglaltak szerint –
a nemzetgazdasági miniszter biztosítja.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: a feladat végrehajtásának üteméhez igazodóan
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2009. XCII. törvény a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 1. ülésszakán elfogadott, a nőknek a szülés előtt és utána való foglalkoztatásáról szóló 1919. 3. számú Egyezmény felmondásáról.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája
1. ülésszakán elfogadott, a nőknek a szülés előtt és utána való foglalkoztatásáról szóló 1919. évi 3. számú Egyezmény
(a továb biak ban: Egyezmény) felmondására.
2. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az Egyezmény felmondásának hatálybalépése napját a külpolitikáért felelős miniszter, annak ismertté válását
köve tően, a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(3) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
(4) E törvény az Egyezmény felmondásának hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
354/2009. (VIII. 14.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a Benke Gábor, az Új Szociáldemokrata Néppárt elnöke által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. július 30-án az alábbi kérdésben
kezdeményezett országos népszavazást:
„(Egyetért-e, az ÚSZNP Új Szociáldemokrata Néppárt
által kezdeményezett előrehozott Országgyűlési választások kiírásában?)”
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/B. § (1) bekezdése szerint országos népszavazás tárgya csak az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet. Az Országos
Választási Bizottság megállapítja, hogy az előrehozott választás kérdése nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
hiszen az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdésének d) pontja
alapján az országgyűlési képviselők választását a köztársasági elnök tűzi ki.
Az előrehozott parlamenti választás szükségszerűen magába foglalja az Országgyűlés feloszlatását is. Az Alkotmánybíróság a 2/1993. (I. 22.) számú határozatának indoklásában megállapította, hogy az Alkotmány taxatíve felsorolja
mely esetekben szűnik meg az Országgyűlés megbízatása. A
népszavazás útján történő megszüntetésről az alaptörvény
nem rendelkezik, ezért a kérdésben foglalt előrehozott választás egyben a parlamenti megbízatás megszűnésének új,
Alkotmányban nem rögzített módját eredményezné, vagyis
az Alkotmány burkolt módosítását jelentené.
Az előrehozott választás egyben a parlamenti képviselőknek a választók által történő visszahívását is jelentené.
Ez ellentétes a képviselők Alkotmányban rögzített szabad
mandátumával. Tekintettel az Alkotmány hivatkozott rendelkezéseire az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 28. § (2)–(3) bekezdésén,
a 28/B. §-ának (1) bekezdésén, a 30/A. § (1) bekezdés
d) pontján, az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény 2. §-án és 10. §-ának
a) és b) pontjain, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. § (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1491/2018. (X. 9.) Korm. határozata a KEHOP-1.3.0-15-2015-00003 azonosító számú, „Marótvölgyi öblözet rendezése” tárgyú projekt tekintetében a költségek ingatlanvásárlás költségtípusra történő átcsoportosításról.
A Kormány
 1. a 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának
rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet] 5.  melléklet
3.12.6.  pontja alapján hozzájárul a  KEHOP-1.3.0-15-2015-00003 azonosító számú, „Marótvölgyi öblözet rendezése”
tárgyú projekt tekintetében a  272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 5.  melléklet 3.12.1.  pontjában meghatározott
ingatlanvásárlás költségtípusra történő átcsoportosításhoz, az 1. melléklet szerint;
2. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert az  1.  pontban meghatározott projekt támogatási
szerződésének az 1. melléklet szerinti módosítására.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2018. október 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2017. (IX. 8.) KKM közleménye Magyarország Kormánya és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége közötti oktatási együttműködési megállapodás kihirdetéséről szóló 227/2017. (VIII. 14.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 227/2017. (VIII. 14.) Korm. rendelettel a  Magyar Közlöny 2017. augusztus 14-i 129. számában kihirdetett,
Magyarország Kormánya és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége közötti oktatási együttműködési megállapodás
10. cikkének 1. pontja az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Együttműködési Megállapodást a  Felek aláírásukkal hitelesítik, amely az  azt követő harmincadik napon lép
hatályba, amikor a magyar Fél diplomáciai úton tájékoztatja az ASEAN-t arról, hogy eleget tett az Együttműködési
Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárásoknak.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött magyar jegyzék
kézhezvételének napja: 2017. augusztus 21.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. szeptember 20.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 227/2017. (VIII. 14.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége közötti oktatási együttműködési megállapodás
kihirdetéséről szóló 227/2017. (VIII. 14.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2017. szeptember 20-án, azaz kettőezer-tizenhét
szeptember huszadik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
2/2015. (II. 27.) GVH utasítása a Gazdasági Versenyhivatal iratkezelési szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a köziratokról,
a  közlevéltárakról és a  magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján,
a Gazdasági Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasítás 80. §
3.  pontjában foglalt tárgykörben – a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005.
(XII.  29.) Korm. rendelet rendelkezéseire figyelemmel, és a  Magyar Nemzeti Levéltárral és a  köziratok kezelésének szakmai
irányításáért felelős miniszterrel egyetértésben – a Gazdasági Versenyhivatal iratkezelési szabályzatát az alábbiak szerint állapítom
meg:
I. Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya 1. § (1) Ez az utasítás határozza meg a Gazdasági Versenyhivatalhoz (a továbbiakban: Hivatal) érkezett és a Hivatal működése
során keletkezett iratok nyilvántartásba vételének, rendszerezésének, megőrzésének, selejtezésének vagy levéltárba
adásának (a továbbiakban együtt: kezelésének) rendjét, valamint a Hivatal munkatársainak iratkezeléssel kapcsolatos
feladatait.
(2) Minősített adatot tartalmazó irat kezelése során ezt az  utasítást a  minősített adat védelmét szolgáló biztonsági
szabályzatról szóló utasításban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) Az ezen utasításban használt fogalmak alatt a közokiratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről
szóló 1995. évi LXVI. törvényben, a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló
335/2005. (XII. 29.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Ikr.), a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás
tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvényben (a továbbiakban: Tpvt.), a Gazdasági Versenyhivatal szervezeti és működési
szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasításban (a továbbiakban: Szmsz.), valamint
a  Gazdasági Versenyhivatal eljárásai során alkalmazandó belső ügyintézési rendről szóló 16/2014. (X. 15.) GVH
[15/2014. (X. 22.) GVH] utasításban (a továbbiakban: belső eljárásrend) meghatározottakat kell érteni.
(2) Ezen utasítás alkalmazásában
a) elintézett ügy: a vonatkozó eljárási szabályok szerint további érdemi intézkedés megtételét nem igénylő ügy,
amelyben további irat (a tértivevényt is ideértve) érkezése nem várható, illetve kiküldése nem szükséges;
b) belső irat: az  ágazati vizsgálattal, a  panasszal és a  bejelentéssel összefüggő, továbbá a  versenyfelügyeleti
eljárással, illetve a Tpvt. 78/A.  § (2), illetve (3)  bekezdése szerinti bírság mellőzése vagy csökkentése iránti
kérelmek elbírálásával kapcsolatos, helyben keletkező és Hivatalon belüli címzettekkel közölt belső, jogszabály
alapján nem kötelező feljegyzések, jelentéstervezetek és egyéb, így különösen a vizsgálati tervet, koncepciót
és az  eljárásindítást, az  engedékenységi kérelmekkel kapcsolatos döntést megelőző belső egyeztetéssel
összefüggő, az ügyindítás előkészítéséhez kapcsolódó további iratok, a helyzetjelentés, kiadmánytervezet és
az azokra tett belső észrevételeket tartalmazó iratok, valamint a Tpvt. 55/A. § (1) bekezdés e) pontja szerinti
egyéb iratok;
c) engedékenységi irat: a  Tpvt. 78/A. vagy 78/B.  §-a alapján a  Hivatalhoz benyújtott kérelem és az  azzal
összefüggésben keletkezett irat, ideértve a  belső eljárásrend 117.  § (1)  bekezdése szerinti engedékenységi
üggyel kapcsolatos információt tartalmazó iratot is;
d) versenypártolási irat: a Hivatal részére a Tpvt. 33. § (3) bekezdése alapján egyeztetésre megküldött tervezett
intézkedés, jogszabálytervezet és szabályozási koncepció, valamint azok Hivatal általi véleményezésére
vonatkozó irat, továbbá az Szmsz 38. § szerinti versenypártolással összefüggő egyéb irat;
e) személyzeti vagy munkaügyi tárgyú irat: a  Hivatal személyi állományába tartozó személy foglalkoztatására
irányuló jogviszonnyal összefüggő irat;
f ) ügyintéző szervezeti egység: az Szmsz. vagy a belső eljárásrend alapján az ügy elintézéséért első helyen felelős
szervezeti egység vagy személy.
(3) Ezen utasítás alkalmazásában szervezeti egységen a  Versenytanácsot (a továbbiakban: VT), annak titkárságán
a Versenytanácsi Titkárságot, vezetőjén a VT elnökét, ügyintézőn az ügyintéző szervezeti egységen kívüli, az Szmsz.
vagy a belső eljárásrend alapján az ügy elintézésében érdemben közreműködő szervezeti egység kijelölt vizsgálóját,
egyéb ügyintézőjét és az eljáró versenytanácstagot is érteni kell.
3. Irattári terv 3. § Az irattári tervet az 1. melléklet tartalmazza.
4. Az iratkezelés szervezete és felügyelete 4. § (1) Az iratkezelési feladatokat a Hivatal vegyes rendszerben szervezi meg.
 (2) A  Hivatalban az  iratkezeléssel összefüggő feladatokat – ha e  szabályzat eltérően nem rendelkezik – központilag
az Informatikai és Iratirányítási Iroda (a továbbiakban: III) Iratirányítási Csoportja (a továbbiakban: IICS) látja el.
 (3) Az e szabályzatban meghatározott esetekben és körben az iratkezeléssel összefüggő feladatokat az egyes szervezeti
egységek látják el. 5. § (1) Az e szabályzatban meghatározott, a 4. § (3) bekezdése szerint nem központilag az IICS, hanem az adott szervezeti
egység által ellátandó feladatokat
a) maga látja el
aa) az Antitröszt Iroda,
ab) az Elnökhelyettesi Titkárság (a továbbiakban: EHT),
ac) a Fogyasztóvédelmi Iroda,
ad) a Humánerőforrás Iroda,
ae) az Informatikai és Iratirányítási Iroda,
af ) a Nemzetközi Iroda és
ag) a Versenytanácsi Titkárság;
b) az IICS látja el – a központi iratkezeléssel összefüggő feladatai mellett a –
ba) a Felderítő iroda,
bb) a Költségvetési Iroda és
bc) az Ügyfélszolgálati Iroda
tekintetében;
c) a Főtitkárság látja el ca) a főtitkár és az elnök,
cb) a Versenykultúra-fejlesztési és Kommunikációs Csoport, valamint
cc) a Vezető Közgazdász Irodája
tekintetében;
d) az Elnökhelyettesi Titkárság látja el da) az általános elnökhelyettes,
db) a Fúziós Iroda és
dc) a Jogi Iroda
tekintetében;
 (2) A Versenytanácsi Titkárság látja el a) a Versenytanács elnöke,
b) a Versenytanács és
c) a Bírósági Képviseleti Iroda
iratkezeléssel összefüggő feladatait.
6. § (1) Az egyes szervezeti egységek iratkezeléssel összefüggő feladatait – az ebben az utasításban foglalt körben – az adott
szervezeti egység titkársági asszisztense vagy iratkezelési munkatársa, ennek hiányában a  szervezeti egységnek
az  iratkezelési feladatok ellátására kijelölt munkatársa, illetve – a  belső eljárásrendben meghatározott esetekben
a felhatalmazott adatközlő hivatalnok (a továbbiakban FAH) (a továbbiakban együtt: titkársági munkatárs) látja el,
az IICS vezetőjének szakmai felügyelete mellett.
(2) Az iratkezelő programban a szervezeti egységnek címzett iratot a szervezeti egység titkársági munkatársa számára
kell továbbítani.
(3) A  titkársági munkatársak állandó vagy eseti jelleggel történő helyettesítéséről a  munkáltatói jogkör gyakorlója
intézkedik. A helyettes személyét az IICS vezetője a helyettesítő személy kijelöléséről szóló feljegyzés alapján rögzíti
az iratkezelő programban, és a helyettesítés idejére aktiválja a helyettesítési beállításokat.
7. § (1) Az  iratkezelés során valamennyi munkatársnak fokozottan ügyelnie kell a  kezelt adatok biztonságára, és köteles
megtenni mindazokat a  technikai és szervezési intézkedéseket, amelyek az  adatvédelmi szabályok betartásához
szükségesek.
(2) A  szervezeti egységek vezetői, illetve az  elnökhelyettesek és a  főtitkár gondoskodnak arról, hogy az  iratkezelési
folyamatok az iratkezelési szabályzatnak megfeleljenek.
(3) A Hivatal működése során keletkezett vagy a Hivatalhoz érkezett iktatandó iratot a munkatársak csak a szervezeti
egység vezetőjének jóváhagyásával, kizárólag akkor vihetnek ki a  Hivatal épületéből, illetve akkor helyezhetnek
a Hivatal informatikai rendszerén kívülre, ha az a hivatali feladatok külső helyszínen való ellátásához, vagy a hivatali
feladat határidőben való ellátása érdekében feltétlenül szükséges.
(4) Munkaszüneti vagy pihenőnapot, valamint a  Tpvt. 33/B.  §-a szerinti igazgatási szünet első napját megelőző
munkanapon iratot a  Hivatalon belül átadni vagy továbbítani legkésőbb az  általános munkarend szerint az  adott
napra irányadó munkaidő vége előtt két órával lehet. E  szabálytól az  érintett szervezeti egységek vezetőinek
egyetértésével el lehet térni.
(5) Az  irat hivatalon belüli átadása illetve továbbítása esetén az  iratkezelő programban az „Iratok küldése-fogadása”
funkció alkalmazásával megfelelően rögzíteni kell az irat belső mozgását és tényleges helyét a Hivatalon belül.
5. Az elektronikus iratkezeléssel kapcsolatos általános rendelkezések 8. § (1) Ha e szabályzat eltérően nem rendelkezik, a Hivatalban az  iratok kezelésének és megőrzésének módja papíralapú
azzal, hogy az  iktatott iratnak az  iktatólaphoz csatolt elektronikus képe (a továbbiakban: dokumentumkép)
az iratkezelő programban – az e szabályzatban foglalt kivételektől eltekintve – elektronikusan is megjelenítendő.
(2) A Hivatalban az iratkezeléssel kapcsolatos nyilvántartásokat − a 37. § (5) bekezdésében meghatározott segédletek,
valamint a minősített adat védelmét szolgáló biztonsági szabályzat hatálya alá tartozó nyilvántartások kivételével −
elektronikusan kell vezetni és megőrizni.
(3) A  Hivatalban az  elektronikus ügyiratkezeléssel összefüggő feladatokat az  integrált iratkezelő és ügyviteli program
(a továbbiakban: integrált ügyviteli rendszer) erre a célra szolgáló, érvényes tanúsítvánnyal rendelkező „Ügyiratkezelés”
moduljának (a továbbiakban: iratkezelő program) használatával kell végezni. Az  integrált ügyviteli rendszer neve:
Govsys, 7.0 verzió, a tanúsítvány regisztrációs száma 20-00243/13-00056.
(4) Az  iratkezelő programban az  iktatást ügytípus szerint kell végezni, a  következő, évente megnyitott elektronikus
iktatókönyvekben:
a) panasszal vagy bejelentéssel összefüggő eljárás iktatókönyve (azonosítója: PB),
b) versenyfelügyeleti eljárás iktatókönyve (azonosítója: VJ),
c) belső iratok iktatókönyve (azonosítója: X),
d) a mellőzés iránti engedékenységi kérelemmel kapcsolatos iratok iktatókönyve (azonosítója: ENG),
e) az európai versenyhatóságokkal való együttműködés iratainak iktatókönyve (azonosítója: EC),
f ) versenypártolási iktatókönyv (azonosítója: VP),
g) humánpolitikai iktatókönyv (azonosítója: HR),
h) elnöki iktatókönyv (azonosítója: ELN),
i) általános iktatókönyv (azonosítója: AL).
(5) Az átmeneti iktatókönyvben (azonosítója: AM) kerülnek nyilvántartásra – ügytípustól függetlenül – az elektronikus
módon történő iktatás 2006. január 1-jei bevezetése előtt alkalmazott iktatási rendszerben iktatott előzménnyel
rendelkező ügyiratokhoz tartozó, 2006. január 1-jét követően keletkező vagy érkező iratok.
6. Az iratkezelő program használata 9. § (1) A felhasználó köteles a feladatai ellátásához kapcsolódó, feladatkörébe tartozó iratkezelési feladatok elvégzéséhez
kapcsolódóan az  iratkezelő program rendeltetésszerű alkalmazására, így különösen az  iratok küldésének és
fogadásának rögzítésére.
(2) Az iratkezelő programban ki kell tölteni valamennyi olyan rovatot, amelynek adattartalma rendelkezésre áll.
 (3) A beérkező irat küldőjét és a kiküldött irat címzettjét azonosítható módon kell rögzíteni. Természetes személy esetén
a rendelkezésre álló természetes személyazonosító adatokat is fel kell tüntetni, a cégnevet a hivatalos és nem rövidített
formájában, a cégforma rövidített megjelölésével kell nyilvántartani.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti adat rögzítése előtt ellenőrizni kell, hogy az  nem szerepel e  már az  iratkezelő program
nyilvántartásában.
(5) Az IICS vezetője a Hivatal belső hálózatán az iratkezelő program rendeltetésszerű alkalmazását, így különösen az egyes
iratkezelési események esetén a nyilvántartásban a megfelelő adatrögzítést segítő iratkezelési kézikönyvet tesz közzé.
Az  iratkezelési kézikönyv közzétételéről a  munkatársakat külön hirdetmény útján is értesíteni kell. Biztosítani kell,
hogy az iratkezelési kézikönyv szövege az intraneten folyamatosan naprakészen hozzáférhető legyen.
7. Jogosultságok az iratkezelő programban 10. § (1) Az  iratkezelő programot a  munkatársak a  munkakör, illetve az  iratkezeléssel kapcsolatban ellátott feladatok vagy
a  foglalkoztatási jogviszony jellege alapján meghatározott jogosultságok (a továbbiakban együtt: felhasználói
jogosultság) alapján használják. A kialakított felhasználói jogosultságokat a 2. melléklet határozza meg.
(2) A  felhasználói jogosultságok a  3.  mellékletben szervezeti egységenként és munkakörönként meghatározott
iktatókönyvekben illetik meg az adott munkatársat (a továbbiakban: a munkatárshoz hozzárendelt iktatókönyv).
(3) A Humánerőforrás Iroda tájékoztatja az III-t új munkatárs belépéséről, valamint arról, ha a munkatárs munkaköre vagy
szervezeti egysége megváltozik. Az III a tájékoztatásnak megfelelően a beállítja a munkatárs felhasználói jogosultságait
és hozzárendeli a megfelelő iktatókönyveket.
(4) Az  egyes felhasználóknak az  iratkezelő programban beállított felhasználói jogosultságokról és hozzárendelt
iktatókönyvekről az III nyilvántartást vezet.
11. § (1) A rendszergazdai jogosultság magában foglalja:
a) felhasználók felvitelét és törlését,
b) a szervezeti felépítés kialakítását, szerkesztését és a felhasználók hozzárendelését,
c) az egyedi vagy csoportos felhasználói jogosultságok kialakítását és felhasználókhoz rendelését,
d) a szótármezők karbantartását,
e) az iratmozgási folyamatok archiválását,
f ) a helyettesítési jogok beállítását.
(2) Az érkeztetés és iktatás felhasználói jogosultság – a 14. §-ban meghatározott korlátozással – magában foglalja:
a) az érkeztetési adatok rögzítését, módosítását, törlését,
b) az iktatókönyvben történő iktatást, módosítást, törlést, a dokumentumkép csatolását,
c) az  ügyintéző kezelési utasítása alapján a  29.  § (2) és (3)  bekezdésben meghatározott adatok rögzítését és
módosítását,
d) az iktatási adatok küldését és fogadását,
e) azon szervezeti egység munkatársai iratainak továbbítását, amelynek iratkezelési feladatait a  felhasználó
ellátja,
f ) az iratok irattárba küldését, továbbá
g) az iktatókönyv olvasása felhasználói jogosultságot.
(3) Az iktatókönyv olvasása felhasználói jogosultság – a (6)-ban meghatározott korlátozással – magában foglalja
a) a munkatárshoz hozzárendelt iktatókönyvben nyilvántartott iratok adatainak és a csatolt dokumentumképnek,
illetve elektronikus iratnak az olvasását,
b) a keresést a munkatárshoz hozzárendelt iktatókönyvben,
c) a munkatársra szignált irat küldését és fogadását.
(4) Az ügyintéző jogosult saját ügyében az irat korlátozottan megismerhető adatot tartalmazó voltára vonatkozó, a 29. §
(2) és (3)  bekezdése szerinti adatokat, valamint az  irat típusára és az  irat tárgyára vonatkozó adatot rögzíteni,
módosítani.
(5) Az irattáros felhasználói jogosultság magában foglalja
a) az iratok irattárba fogadását és rögzítését,
b) az irattárban betárolt iratok kölcsönzési adatainak rögzítését.
(6) A postakönyv felhasználói jogosultság magában foglalja
a) a postai feladásra előkészített küldemények azonosító adatainak (küldeményazonosító, hivatali nyilvántartási
szám, címzett adatai, levél típusa, postaköltség) rögzítését,
b) a visszajövő tértivevények adatainak rögzítését,
c) valamint a nem postai szolgáltatón keresztül futárpostával továbbított küldemények adatainak rögzítését.
(7) A  szignálás felhasználói jogosultság az  ügyintézésre kijelölt szervezeti egységnek, illetve munkatársnak
az iktatókönyvben való rögzítését, a szervezeti egység iratának átvétele felhasználói jogosultság az adott vezető által
irányított, illetve vezetett szervezeti egység és – ha van ilyen – a  szervezeti egység alá rendelt szervezeti egység
iratainak az iratkezelő programban való átvételét.
12. § (1) Az  iratkezelő programban az  irat tartalmához (a dokumentumképhez, illetve az  elektronikus irathoz) a  titkársági
munkatárs, az  ügyintéző, az  ügyintéző szervezeti egységének vezetője, az  ügyintéző szervezeti egységének
tevékenységét irányító vezető és az elnök férhet hozzá.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottakon túl az Ügyfélszolgálati Iroda ügyintézője jogosult hozzáférni
a) a Tpvt. 70. §-a szerinti eljárásindító végzések,
b) a Tpvt. 43/H. § (7) bekezdése szerinti végzések,
c) a belső eljárásrend 44. §-a szerinti panaszlezárásra vonatkozó feljegyzések, valamint
d) a versenyfelügyeleti eljárást vizsgálói szakaszban megszüntető végzések
korlátozottan megismerhető adatot nem tartalmazó dokumentumképéhez, akkor is, ha korábban nem vett részt
az ügy elintézésében.
(3) Indokolt esetben az  elnök, a  feladatkörükben eljáró elnökhelyettesek, a  főtitkár, továbbá az  ügyintéző szervezeti
egység vezetője kezelési feljegyzésében a korlátozottan megismerhető adatot nem tartalmazó irat tartalmához más
munkatársnak egyedi hozzáférést engedélyezhet.
(4) A beérkező irathoz az iratkezelő programban mindaddig a korlátozottan megismerhető adatot tartalmazó iratokhoz
való hozzáférés szabályai szerint lehet csak hozzáférni, amíg az  ügyintéző a  13.  § (1)  bekezdése szerint – a  29.  §
(2) bekezdésében meghatározott adatok egyidejű rögzítésével vagy módosításával – eltérően nem rendelkezik.
(5) Az iratkezelő programban nyilvántartott korlátozottan megismerhető adatot, így különösen az olyan adatot, amelyből
következtetés vonható le annak a személynek a kilétére, akire vonatkozóan a hatóság a természetes személyazonosító
adatok és a lakcím, illetve a név, székhely és törvényes képviselője nevének zárt kezelését rendelte el, vagy – az érintett
erre irányuló kérelme esetén – amelyből következtetés vonható le arra a  tényre, hogy az  illető a  Gazdasági
Versenyhivatalnál bejelentéssel vagy panasszal élt, csak az (1) bekezdés szerinti személyek ismerhetik meg.
8. Korlátozottan megismerhető adatot tartalmazó irat kezelése 13. § (1) Beérkező irat esetén az ügyintéző az irat korlátozottan megismerhető voltának megvizsgálását és az erről való döntést
követő három munkanapon belül rögzíti, illetve megfelelően módosítja az  iratkezelő programban a  29.  § (2) és
(3) bekezdésében meghatározott adatokat.
(2) Ha az irat adattartalmának megismerhetősége tekintetében változás áll be, a 29. § (2) bekezdésében meghatározott
adatok megfelelő módosításáról az ügyintéző három munkanapon belül intézkedik.
(3) A korlátozottan megismerhető adatot tartalmazó iratot az előadói ívben – az iktatószámnak megfelelő sorszámon –
sorfolytonosan, iktatószámonként külön-külön zárt borítékban kell elhelyezni.
(4) A  borítékon és a  korlátozottan megismerhető adatot tartalmazó iraton az  erre a  célra rendszeresített etikettel,
bélyegzővel, vagy ennek hiányában az adatok kézi átvezetésével fel kell tüntetni az irat iktatószámát, azt, hogy nem
betekinthető, a  korlátozottan megismerhető adat jellegét, valamint ha az  iratnak van bárki által betekinthető
változata, annak iktatószámát.
II. Az iratkezelés folyamatára vonatkozó általános rendelkezések 9. A Hivatalba érkező küldemények átvétele és felbontása
14. § (1) A  Hivatal postahivatalban bérelt postafiókjába érkező küldeményeket a  postai szolgáltató kézbesítője a  postai
szolgáltató és a Hivatal közötti szerződés alapján minden munkanapon 7 és 8 óra között a Hivatalba kézbesíti.
(2) A Hivatalba érkező küldemények átvételét és felbontását a 4. § (2) bekezdésétől eltérően
a) a Humánerőforrás Irodának címzett küldemény esetén a Humánerőforrás Iroda titkársági munkatársa;
b) az ECN-en, illetve az ECA-n belüli együttműködés keretében elektronikus úton érkező irat esetében az ügyintéző
szervezeti egység, a FAH-nak küldött irat esetén a FAH,
c) a közvetlenül az elnöknek címzett küldemény esetén a Főtitkárság
végzi.
(3) A (2) bekezdésben meghatározottakon túl az irat, küldemény átvételére szintén jogosult
a) a 42. § (1) bekezdésben nem szabályozott esetekben a Hivatal képviseletében eljáró személy a Hivatalon kívüli
egyeztetésen, meghallgatáson, tárgyaláson, bírósági tárgyaláson vagy egyéb alkalommal e  minőségében
részére átadott irat, küldemény tekintetében,
b) ügyfélfogadási időn túl érkezett irat, küldemény esetén a Hivatal bármely közszolgálati tisztviselője.
 (4) A (3) bekezdés szerinti esetben az iratot, küldeményt átvevő, ha a felbontásra, érkeztetésre és iktatásra nem jogosult,
köteles azt haladéktalanul, de legkésőbb a következő munkanap kezdetén az IICS-nek, vagy – az elnöknek címzett
küldemény esetén – a Főtitkárságának átadni.
(5) Az III vezetője a küldemények további csoportjai esetében is meghatározhat az átvételre jogosult további személyt.
 (6) A  küldemények átvételére jogosult személyt az  elnök látja el az  átvételi jogosultság igazolásához szükséges
meghatalmazással. 15. § (1) A 4. § (2) bekezdésétől eltérően a névre szóló küldeményt a címzett vagy az általa meghatalmazott személy is átveheti.
Ilyen esetben a  küldeményt még felbontás előtt haladéktalanul – ügyfélfogadási időn túl érkezett küldemény
esetében a következő munkanap kezdetén – át kell adni az  IICS nek, vagy az elnöknek címzett küldemény esetén
a Főtitkárságnak.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni, ha a címzett mellett az „s. k.” jelzés szerepel, vagy ha a küldemény
címzéséből megállapítható, hogy az magánjellegű.


text:
146/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezésről és megbízásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Iván Gábort kinevezem
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaságnak az Európai Unió, illetőleg az Európai Közösségek
mellett működő Állandó Képviseletének vezetésével. Budapest, 2009. október 6.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
110/2004. (IV. 28.) Korm. rendelete az áruk, szolgáltatások és anyagi értéket képviselő jogok országhatárt, illetve vámhatárt átlépő kereskedelméről.
A Kormány az európai uniós csatlakozással összefüggő
egyes törvénymódosításokról és törvényi rendelkezések
hatályon kívül helyezéséről szóló 2004. évi XXIX. törvényben foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
1. § (1) A rendelet hatálya az áruk, szolgáltatások és anyagi
értéket képviselő jogok (a továbbiakban: áruk) kereskedelmi forgalomban az Európai Unió valamely tagállamába
történő kiszállítására, vagy olyan államba történő kivitelére, amely az EU-nak nem tagja (a továbbiakban: kivitelére), illetőleg valamely EU-tagállamból történő beérkezésére, vagy olyan államból történő behozatalára, amely az
EU-nak nem tagja (a továbbiakban: behozatalára), valamint az áruknak a Magyar Köztársaság területén történő
átszállítására (tranzit) terjed ki.
(2) Az (1) bekezdés végrehajtása tekintetében azon, az
Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes államok, melyek nem tagjai az Európai Uniónak, a
vámtarifa szerinti V—XXI. áruosztály vonatkozásában az
EU tagállamokkal azonos elbánás alá esnek. E rendelet
1. számú melléklete tartalmazza az Európai Gazdasági
Térség tagállamainak listáját.
2. § (1) Az áruk kereskedelmi forgalomban történő kivitele
és behozatala, valamint azoknak a Magyar Köztársaság
területén történő átszállítása — nemzetközi szerződéssel
összhangban — korlátozható.
(2) A korlátozások keretében az áruk behozatala, illetőleg kivitele, valamint az áruknak a Magyar Köztársaság
területén történő tranzitja engedélyhez köthető, határozott vagy határozatlan időre felfüggeszthető, megtiltható.
3. § Áru kivitele vagy behozatala esetén a kiadott engedély
nem pótolja az egyéb jogszabályokban előírt engedély meglétét, illetőleg az egyéb előírások teljesítését.
4. § A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
(a továbbiakban: Engedélyezési Hivatal) engedélyére van
szükség
a) e rendelet 2. a) számú mellékletében felsorolt áruknak a Magyar Köztársaság területéről kereskedelmi forgalomban történő kiviteléhez (ideértve a reexportot) olyan
országba, amely az Európai Uniónak nem tagja;
b) e rendelet 2. b) számú mellékletében felsorolt áruknak a Magyar Köztársaság területére, kereskedelmi forgalomban történő behozatalához olyan országból, amely az
Európai Uniónak nem tagja;
c) e rendelet 2. c) számú mellékletében felsorolt áruknak
kereskedelmi forgalomban bármely viszonylatba a Magyar
Köztársaság területéről történő kiviteléhez (ideértve a reexportot), illetve bármely viszonylatból a Magyar Köztársaság területére történő behozatalához, valamint az ország
területén történő átszállításához.
5. § E rendelet 3. számú mellékletében meghatározott áruk
behozatalához, kiviteléhez és reexportjához, valamint az
ország területén történő átszállításához az Engedélyezési
Hivatal külön (tevékenységi) engedélyére van szükség.
6. § Az Engedélyezési Hivatal engedélyére van szükség
a) a magyar és a külföldi székhelyű cégek között létre
jövő olyan szerződéshez, amelynek esetében a szerződés
teljesítése magyar munkavállaló külföldi, vagy külföldi
munkavállaló magyarországi munkavégzésével történik, és
a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz történő Csatlakozásáról szóló Szerződés X. Mellékletének 13. bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján létrejött kétoldalú szerződés, vagy európai uniós tagállami szabályozás korlátozza
a határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében történő
munkavállalást;
b) a magyar és valamely, az Európai Gazdasági Térségen kívüli országban székhellyel rendelkező cégek között
létrejövő olyan szerződéshez, amelynek teljesítése magyar
munkavállaló külföldi, vagy külföldi munkavállaló magyarországi munkavállalásával történik.
7. § (1) Az engedélyek kiadása az államigazgatási eljárás
általános szabályai szerint történik.
(2) Az engedély jogszabályban meghatározott feltételekhez köthető. 8. §
Az engedély kiadása megtagadható, illetve a már kiadott
engedély visszavonható abban az esetben, ha
a) az engedély jogosítottjának a működése törvénybe,
vagy más jogszabályba ütközik, beleértve az Európai Közösség szabályozását is;
b) az engedély megadásakor fennálló körülmények úgy
változtak meg, hogy a kérelem elutasításának lenne helye,
illetve az engedélyes az e rendeletben foglalt előírásokat,
vagy az engedélyben meghatározott feltételeket nem teljesíti;
c) a kérelmező a valóságnak nem megfelelő adatokat
közölt;
d) a kérelmező a szükséges egyéb hatósági engedéllyel,
hozzájárulással nem rendelkezik.
9. § (1) Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba. Rendelkezéseit a hatálybalépés napjától kiadott
engedélyekre kell alkalmazni.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a polgári
célú pirotechnikai tevékenységek felügyeletéről szóló
155/2003. (X. 1.) Korm. rendelet 9. §-ának (5) bekezdése a
hatályát veszti.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1827/2017. (XI. 9.) Korm. határozata a Szekszárd Megyei Jogú Város külterületén fekvő földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007.  évi CXXIX.  törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Szekszárd Megyei Jogú Város külterületén fekvő, az  ingatlannyilvántartás szerint 0258/14, 0258/15, 0258/16, 0258/17 és 0267 helyrajzi számú földrészleteket, a  Szekszárd
külterület 0258/3, 0258/4, 0258/5, 0258/6, 0258/8 helyrajzi számú földrészletek a) alrészletének területét és
a  Szekszárd külterület 0258/7 helyrajzi számú földrészlet a) és c) alrészleteinek területét, valamint az  ezen
földrészletekből a telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1651/2012. (XII. 19.) Korm. határozata a Közlekedés Operatív Program keretében finanszírozott („MÁV Zrt. állomásfejlesztési és integrált ügyfélszolgálat fejlesztési program 26 helyszínen” című) kiemelt projekt támogatásának jóváhagyásáról és akciótervi nevesítéséről.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint, a „MÁV Zrt. állomásfejlesztési és integrált ügyfélszolgálat fejlesztési program
26 helyszínen” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. pont szerinti projekt – a 2007–2013 programozási időszakban az
Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 23/A. § (2) bekezdése szerinti – támogató levelének
kiadása érdekében járjon el, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. elfogadja az 1. pont szerinti projektnek a Közlekedés Operatív Programban történő akciótervi nevesítését, és
hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedés Operatív Program Irányító Hatósága a projekt
támogatási szerződését megkösse. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1637/2018. (XII. 5.) Korm. határozata a Környezet és Energia Operatív Program keretében finanszírozott egyes szakaszolt projekteknek a 2014–2020 programozási időszakban felmerült, igazolt összes kifizetett költségeinek a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program terhére történő elszámolásáról.
1. A Kormány
a) egyetért aa) a KEOP-1.1.1/B/10-11-2013-0002 azonosító számú, „A fővárosi hulladékgazdálkodási rendszer
környezetbarát technológiáinak bővítése, a  hulladékfeldolgozás és újrahasznosítás arányának
növelése” című,
ab) a KEOP-1.1.1/B/10-11-2013-0005 azonosító számú, „Szilárdhulladék-gazdálkodási rendszer
továbbfejlesztése a Heves Megyei Regionális Hulladékgazdálkodási Társulás területén” című,
ac) a KEOP-2.4.0/2F/09-11-2012-0003 azonosító számú, „Berhida Ipartelep szennyezett területek
kármentesítése” című,
ad) a KEHOP-3.2.2-15-2016-00001 azonosító számú, „A fővárosi hulladékgazdálkodási rendszer
környezetbarát technológiáinak bővítése, a  hulladékfeldolgozás és újrahasznosítás arányának
növelése” című,
ae) a KEHOP-3.2.2-15-2016-00002 azonosító számú, „Szilárdhulladék-gazdálkodási rendszer
továbbfejlesztése a Heves Megyei Regionális Hulladékgazdálkodási Társulás területén” című,
af ) a KEHOP-3.3.1-16-2016-00002 azonosító számú, „Berhida Ipartelep szennyezett területek
kármentesítése” című
projekt (a továbbiakban együtt: projektek) forrásszerkezetének módosításával, az 1. melléklet szerint;
b) felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  projektek vonatkozásában gondoskodjon arról, hogy
9 774 646 847 forint támogatási összeg a Környezet és Energia Operatív Program (a továbbiakban: KEOP) záró
költségnyilatkozatában ne szerepeljen az 1. melléklet szerinti forrásszerkezetnek megfelelően;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
c) felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket,
hogy az  a)  alpont ab)  alpontjában meghatározott projekt KEOP terhére megkötött támogatási
szerződésétől történő elállását követően a  2014. január 1. előtt felmerült 24  050  064 forint támogatási
összeg a  Magyarország központi költségvetésében meghatározott Uniós fejlesztések fejezet Európai uniós
programokhoz kapcsolódó tartalék előirányzatáról kerüljön finanszírozásra az  Uniós fejlesztések fejezetbe
tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló 549/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet
21. § (1) bekezdés e) pontja alapján;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
d) felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy gondoskodjon
da) az  a)  alpont aa) és ab)  alpontjában meghatározott projekteknek a  KEOP terhére megkötött
támogatási szerződéseitől való elállásról,
db) az  a)  alpont ad) és ae)  alpontjában meghatározott projekteknek a  Környezeti és
Energiahatékonysági Operatív Program (a  továbbiakban: KEHOP) terhére megkötött támogatási
szerződéseinek az 1. melléklet szerinti módosításáról, valamint
dc) az a) alpont ac) és af ) alpontjában meghatározott projekt támogatási szerződéseinek az 1. melléklet
szerinti módosításáról.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
2. A Kormány visszavonja
a) a KEOP-1.1.1/B/10-11-2013-0002 azonosító számú („A fővárosi hulladékgazdálkodási rendszer környezetbarát
technológiáinak bővítése, a  hulladékfeldolgozás és újrahasznosítás arányának növelése” című) projekt
szakaszolásáról szóló 1698/2014. (XI. 26.) Korm. határozatot,
b) a KEOP-1.2.0/09-11-2011-0052 azonosító számú („Fegyvernek és Örményes szennyvízelvezetése és tisztítása”
című), valamint a  KEOP-1.1.1/B/10-11-2013-0005 azonosító számú („Szilárdhulladék-gazdálkodási rendszer
továbbfejlesztése a  Heves Megyei Regionális Hulladékgazdálkodási Társulás területén” című) projekt
forrásszerkezetének módosításáról szóló 1998/2015. (XII. 28.) Korm. határozatot,
c) a KEOP-2.4.0/2F/09-11-2012-0003 azonosító számú („Berhida Ipartelep szennyezett területek kármentesítése”
című) és a  KEOP-2.4.0/2F/09-2010-0008 azonosító számú („Az MH Ócsai üzemanyagraktár területén feltárt
szénhidrogén szennyezettség kármentesítése” című) projektek támogatásának növeléséről, szakaszolásáról
és a projektek második szakaszában felmerülő költségek fedezetének biztosításáról szóló 1335/2016. (VII. 4.)
Korm. határozatot,
d) az „A fővárosi hulladékgazdálkodási rendszer környezetbarát technológiáinak bővítése, a hulladékfeldolgozás
és újrahasznosítás arányának növelése” című projekt támogatásának növeléséről és forrásszerkezetének
módosításáról szóló 1462/2016. (VIII. 24.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
60/2018. (II. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Takácsné dr. Pető
Juditot a 2018. február 1. napjától 2021. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1832/2017. (XI. 9.) Korm. határozata a KEHOP-5.3.1-17-2017-00002 azonosító számú („Energiahatékonysági fejlesztések, és fogyasztók hálózatra kapcsolása, új vezetékszakaszok kialakítása a FŐTÁV Zrt. távhőrendszereiben” című) és a KEHOP-5.3.1-17-2017-00006 azonosító számú („Távhővezeték korszerűsítése, új fogyasztók hálózatra kapcsolása, és távhőkörzetek összekapcsolása a FŐTÁV Zrt. távhőrendszereiben” című), hárommilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. egyetért a) a  KEHOP-5.3.1-17-2017-00002 azonosító számú, „Energiahatékonysági fejlesztések, és fogyasztók hálózatra
kapcsolása, új vezetékszakaszok kialakítása a FŐTÁV Zrt. távhőrendszereiben” című, és
b) a  KEHOP-5.3.1-17-2017-00006 azonosító számú, „Távhővezeték korszerűsítése, új fogyasztók hálózatra
kapcsolása, és távhőkörzetek összekapcsolása a FŐTÁV Zrt. távhőrendszereiben” című,
hárommilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok (a  továbbiakban együtt: projektek)
1. melléklet szerinti támogatásával,
2. egyetért a projektek támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti megkötésével.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
267/2015. (VI. 9.) KE határozata az Országos Bírósági Hivatal elnökhelyettesének kinevezéséről.
A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 79. § (1) bekezdése alapján – az Országos
Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ribai Csillát 2015. június 15-ei hatállyal határozatlan időtartamra
az Országos Bírósági Hivatal elnökhelyettesévé kinevezem.
Budapest, 2015. június 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2013. LX. törvény Magyarország Kormánya és az Osztrák Szövetségi Kormány között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és az Osztrák Szövetségi Kormány között
a  minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező
hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS AZ OSZTRÁK SZÖVETSÉGI KORMÁNY KÖZÖTT A MINŐSÍTETT ADATOK
CSERÉJÉRŐL ÉS KÖLCSÖNÖS VÉDELMÉRŐL
Magyarország Kormánya és az Osztrák Szövetségi Kormány (a továbbiakban együtt: a Felek)
Biztosítani kívánván, hogy a  közöttük, illetve a  joghatóságuk alá tartozó jogi és természetes személyek között
kicserélt Minősített Adatok megfelelő védelemben részesüljenek,
Meghatározni kívánván a Felek közötti együttműködés során kicserélt vagy keletkezett Minősített Adatok kölcsönös
védelmének szabályait,
az alábbiakban állapodtak meg:
1. Cikk
Fogalom-meghatározások
Jelen Egyezmény alkalmazásában:
a) A „Minősített Adat” megjelenési formájától függetlenül minden olyan információ, amelyet bármelyik
Fél nemzeti jogszabályaival összhangban annak minősítettek a  jogosulatlan nyilvánosságra hozatal,
az  illetéktelen személy részére hozzáférhetővé tétel, az  arra jogosult részére hozzáférhetetlenné tétel,
valamint az elvesztéssel szembeni védelem biztosítása érdekében.
b) A „Hatáskörrel Rendelkező Hatóság” a Nemzeti Biztonsági Felügyelet, és minden más hatáskörrel rendelkező
hatóság és intézet, amelyről a Felek a 13. Cikkben meghatározottak alapján tájékoztatták egymást.
c) A „Személyi Biztonsági Tanúsítvány” a Hatáskörrel Rendelkező Hatóság azon döntése, amellyel megállapítja,
hogy egy személy a nemzeti jogszabály alapján jogosult a Minősített Adathoz történő hozzáférésre.
d) A „Telephely Biztonsági Tanúsítvány” a Hatáskörrel Rendelkező Hatóság azon döntése, amellyel megállapítja,
hogy a gazdálkodó szervezet rendelkezik azon fizikai és szervezeti képességgel, amelyek alapján, a nemzeti
jogszabályokkal összhangban alkalmas a Minősített Adathoz történő hozzáférésre, illetve a Minősített Adat
kezelésére.
e) A „Minősített Szerződés” egy osztrák és egy magyar jogi vagy természetes személy közötti szerződés vagy
alvállalkozói szerződés, amely Minősített Adatot keletkeztet, vagy amelynek teljesítéséhez Minősített
Adathoz való hozzáférés szükséges.
f ) Az „Átadó Fél” az  az átadó Fél, valamint a  joghatósága alá tartozó jogi vagy természetes személy, aki
a Minősített Adatot átadja.
g) Az „Átvevő Fél” az  az átvevő Fél, valamint a  joghatósága alá tartozó jogi vagy természetes személy, aki
a Minősített Adatot átveszi.
A törvényt az Országgyűlés a 2013. május 13-i ülésnapján fogadta el.
h) A „Harmadik Fél” minden olyan természetes vagy jogi személy, aki jelen Egyezménnyel összhangban átadott
Minősített Adat vonatkozásában nem minősül Átadó vagy Átvevő Félnek, vagy az  a  kormányzat illetve
nemzetközi szervezet, amely nem részese jelen Egyezménynek.
2. Cikk
Biztonsági minősítési szintek megfeleltetése
A Felek megegyeznek abban, hogy az  egyes biztonsági minősítési szintek az  alábbiak szerint feleltethetők meg
egymásnak:
Magyarországon Az Osztrák Köztársaságban Angol nyelvű megfelelőjük „SZIGORÚAN TITKOS!” STRENG GEHEIM TOP SECRET
„TITKOS!” GEHEIM SECRET „BIZALMAS!” VERTRAULICH CONFIDENTIAL „KORLÁTOZOTT TERJESZTÉSŰ!” EINGESCHRÄNKT RESTRICTED
3. Cikk
Minősítési jelölések (1) Az Átadó Fél a  Minősített Adatot annak továbbítása során nemzeti jogszabályai alapján, a  megfelelő biztonsági
minősítési szint szerint jelöli meg. Az  Átvevő Fél az  átvett Minősített Adatot az  Átadó Fél biztonsági minősítési
szintjének megfelelő jelöléssel látja el.
(2) Minősítési jelöléssel kell ellátni a jelen Egyezmény alapján megvalósuló együttműködés során keletkezett, lemásolt
vagy lefordított Minősített Adatot is.
(3) A biztonsági minősítési szint csak az Átadó Fél írásos beleegyezésével módosítható vagy vonható vissza. Az Átadó
Fél köteles haladéktalanul értesíteni az Átvevő Felet az átadott Minősített Adat biztonsági minősítési szintjét érintő
bármilyen utólagos változásról.
4. Cikk
A Minősített Adat védelmének alapelvei (1) A Felek kötelesek megtenni a megfelelő intézkedéseket az átadott Minősített Adat védelmének, valamint e védelem
szükséges felügyeletének biztosítása érdekében a  nemzeti jogszabályokkal összhangban, jelen Egyezményben
foglaltak szerint.
(2) A Felek legalább ugyanolyan szintű védelemben kötelesek részesíteni a továbbított Minősített Adatot, mint amelyet
a saját, azonos biztonsági minősítési szintű Minősített Adatuk számára biztosítanak.
(3) Az  átadott Minősített Adathoz kizárólag olyan személyek jogosultak hozzáférni, akik a  nemzeti jogszabályokkal
összhangban felhatalmazást kaptak az  érintett Minősített Adathoz, valamint az  annak megfelelő biztonsági
minősítési szintű Minősített Adatokhoz való hozzáférésre.
(4) Az  átadott Minősített Adat kizárólag a  megjelölt célra, az  Átadó Fél által meghatározott kezelési előírásoknak
megfelelően használható fel.
(5) A Felek a Minősített Adatot az Átadó Fél írásbeli hozzájárulása nélkül Harmadik Fél részére nem adhatják át.
 (6) Jelen Egyezmény alapján megvalósuló együttműködés során keletkezett Minősített Adat az  átadott Minősített
Adatnak megfelelő védelemben részesül. 5. Cikk
Biztonsági tanúsítványok
(1) Jelen Egyezmény hatálya értelmében a Felek kötelesek elismerni a másik Fél által kibocsátott Személyi Biztonsági
Tanúsítványokat és Telephely Biztonsági Tanúsítványokat.
(2) Megkeresés esetén a  Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok a  nemzeti jogszabályokkal összhangban kölcsönösen
segítséget nyújtanak egymásnak a  Személyi Biztonsági Tanúsítványok és a  Telephely Biztonsági Tanúsítványok
kibocsátásával kapcsolatos eljárások során.
(3) Jelen Egyezmény értelmében a  Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok haladéktalanul értesítik egymást a  Személyi
Biztonsági Tanúsítványok és a  Telephely Biztonsági Tanúsítványokkal kapcsolatos változásokról, különösen
a biztonsági minősítési szint visszavonásáról vagy módosításáról.
(4) Az Átadó Fél Hatáskörrel Rendelkező Hatóságának megkeresésére az Átvevő Fél Hatáskörrel Rendelkező Hatósága
köteles írásban megerősíteni, hogy a természetes személy rendelkezik-e a Minősített Adatokhoz való hozzáférésre
jogosító felhatalmazással.
6. Cikk
Minősített szerződések (1) A Minősített Szerződésnek a  Minősített Szerződés minden elemére vonatkozóan rendelkeznie kell a  biztonsági
követelményekről és a  minősítési szintekről. Egyedi projekt biztonsági utasítás esetén az  arról készített másolatot
annak a Félnek a Hatáskörrel Rendelkező Hatóságának kell megküldeni, amelynek a joghatósága alatt a Minősített
Szerződés végrehajtása történik.
(2) A Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok megkeresésre kötelesek megerősíteni, hogy az  előzetes szerződési
tárgyalásokban vagy a  Minősített Szerződések teljesítésében részt vevő ajánlattevők és természetes személyek
rendelkeznek-e megfelelő Személyi Biztonsági Tanúsítvánnyal vagy Telephely Biztonsági Tanúsítvánnyal vagy, hogy
az azok kibocsátására irányuló eljárás már elindult-e.
(3) Az Átadó Fél köteles az  Átvevő Félnek és az  Átvevő Fél Hatáskörrel Rendelkező Hatóságának listát küldeni
a Minősített Szerződés teljesítése során továbbítandó Minősített Adatokról.
7. Cikk
Továbbítás (1) A Minősített Adat továbbítása diplomáciai úton vagy a Felek által közösen meghatározott egyéb módon történik.
A Minősített Adat átvételét írásban kell megerősíteni.
(2) A Felek a Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok által jóváhagyott biztonsági eljárási rend szerint, elektronikus úton is
továbbíthatnak Minősített Adatot.
8. Cikk
Sokszorosítás és fordítás (1) A Minősített Adat másolását és fordítását az  Átadó Fél korlátozhatja vagy kizárhatja. A  sokszorosított példányok
számát a hivatalos célból szükséges mértékre kell korlátozni.
(2) A másolatokat és fordításokat ugyanolyan védelemben kell részesíteni, mint az eredeti példányokat.
 (3) Jelen Egyezmény alapján átadott Minősített Adat fordítása során keletkező példányon a  fordítás nyelvén fel kell
tüntetni, hogy az az Átadó Fél Minősített Adatát tartalmazza.
 (4) Jelen Egyezmény alapján a  „TITKOS!” / GEHEIM / SECRET és magasabb minősítéssel ellátott Minősített Adat
sokszorosítása vagy fordítása kizárólag az Átadó Fél írásbeli hozzájárulásával lehetséges.
 (5) Minősített Adatot kizárólag olyan személy jogosult fordítani, aki a Minősített Adat biztonsági minősítési szintjének
megfelelő felhatalmazással rendelkezik a Minősített Adathoz való hozzáférésre.
9. Cikk
Megsemmisítés (1) Minősített Adat csak igazolható módon úgy semmisíthető meg, hogy annak helyreállítása se részben, se egészben
ne legyen lehetséges. A „SZIGORÚAN TITKOS!” / STRENG GEHEIM / TOP SECRET jelöléssel ellátott Minősített Adat
nem semmisíthető meg, az ilyen minősítési szintű adatokat vissza kell szolgáltatni.
(2) A Minősített Adatot haladéktalanul meg kell semmisíteni olyan vészhelyzet esetén, amikor a  Jelen Egyezmény
alapján átadott vagy keletkezett Minősített Adat védelme vagy visszaszolgáltatása nem lehetséges. Az Átvevő Fél
köteles a megsemmisítésről az Átadó Fél Hatáskörrel Rendelkező Hatóságát a lehető leghamarabb értesíteni.
10. Cikk
Látogatások (1) A Minősített Adathoz való hozzáférést igénylő látogatásra a  fogadó Fél Hatáskörrel Rendelkező Hatóságának
előzetes hozzájárulásával kerülhet sor. A  hozzájárulás csak olyan személyek részére adható meg, akik a  nemzeti
jogszabályok alapján a  Minősített Adat biztonsági minősítési szintjének megfelelő felhatalmazással rendelkeznek
a Minősített Adathoz való hozzáférésre.
(2) A látogatásra vonatkozó megkeresést legalább 20 nappal a  látogatás időpontja előtt a  fogadó Fél Hatáskörrel
Rendelkező Hatóságához kell benyújtani. Sürgős esetekben a  Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok rövidebb
időtartamban is megállapodhatnak. A Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok kötelesek egymásnak tájékoztatást adni
a látogatás részleteiről, továbbá biztosítani a személyes adatok védelmét.
(3) A látogatásra vonatkozó megkeresést angol nyelven kell elküldeni, és különösen az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a  látogatás célja, időpontja és időtartama, visszatérő látogatások esetén az  egyes látogatások összesített
időtartama;
b) a  látogató családi- és utóneve, születési helye és ideje, állampolgársága, útlevelének vagy más
személyazonosító igazolványának száma;
c) a látogató beosztásának és a látogató által képviselt hatóság, intézmény vagy vállalat megjelölése;
d) a látogató Személyi Biztonsági Tanúsítványának érvényességi ideje és szintje;
e) a meglátogatandó hatóság, intézmény vagy létesítmény, és a kapcsolattartó neve, címe, telefon- és faxszáma,
e-mail címe;
f ) a megkeresés dátuma, a Hatáskörrel Rendelkező Hatóság aláírása és hivatalos pecsétjének lenyomata.
(4) A Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok közösen megállapodhatnak a visszatérő látogatásokkal kapcsolatos eljárásról.
 (5) A látogató által megismert Minősített Adatot úgy kell tekinteni, mint a  jelen Egyezmény alapján átvett Minősített
Adatot. 11. Cikk
A Minősített Adat biztonságának megsértése
(1) Az Átvevő Fél Hatáskörrel Rendelkező Hatósága köteles késedelem nélkül írásban tájékoztatni az  Átadó Fél
Hatáskörrel Rendelkező Hatóságát jelen Egyezmény hatálya alá tartozó Minősített Adat jogosulatlan nyilvánosságra
hozataláról, jogosulatlan megváltoztatásáról, elvesztéséről, vagy arról, ha mindezek alapos gyanúja merül fel.
(2) Jelen Egyezmény hatálya alá tartozó, a  Minősített Adat védelmével kapcsolatos rendelkezések megsértését
a  nemzeti jogszabályokkal összhangban kell kivizsgálni és az  eljárást lefolytatni. A  Felek kérelemre kötelesek
egymásnak segítséget nyújtani.
(3) A Felek nemzeti jogszabályaikkal és rendelkezéseikkel összhangban kötelesek egymást írásban tájékoztatni
a biztonság megsértésének körülményeiről, a kár mértékéről, a kár enyhítése érdekében megtett intézkedésekről,
valamint a vizsgálat eredményéről.
12. Cikk
Költségek
A Felek maguk viselik a jelen Egyezmény végrehajtásával összefüggésben felmerült költségeiket.
13. Cikk
Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok
A Felek kötelesek egymást diplomáciai úton tájékoztatni a  jelen Egyezmény végrehajtásáért felelős Hatáskörrel
Rendelkező Hatóságokról.
14. Cikk
Egyeztetések (1) Az egymásnak megfeleltethető biztonsági intézkedések fenntartása érdekében a Hatáskörrel Rendelkező Hatóságok
kérelemre kötelesek egymást tájékoztatni a Minősített Adatok védelmével kapcsolatos nemzeti jogszabályaikról és
azok alkalmazásáról. A Felek kötelesek egymást tájékoztatni a vonatkozó nemzeti jogszabályaikban bekövetkezett
minden további változásról.
(2) Jelen Egyezmény végrehajtása céljából megvalósuló szoros együttműködés biztosítása érdekében a  Hatáskörrel
Rendelkező Hatóságok kötelesek egymásnak tájékoztatást adni és elősegíteni a  szükséges látogatások
lebonyolítását.
15. Cikk
Viták rendezése
Jelen Egyezmény végrehajtása vagy értelmezése során felmerülő valamennyi vitát a  Felek kötelesek egymással
közvetlen tárgyalással vagy diplomáciai úton rendezni.
16. Cikk
Záró rendelkezések (1) Jelen Egyezmény határozatlan időre jön létre, és azt a napot követő második hónap első napján lép hatályba, amikor
a  jelen Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső eljárások véghezviteléről szóló értesítéseket a Felek kézhez
vették.
(2) Jelen Egyezmény a  Felek kölcsönös egyetértésével írásban módosítható. A  módosítások hatálybalépésére
az (1) pontban foglaltak az irányadók.
(3) Bármelyik Fél jogosult jelen Egyezményt bármikor, diplomáciai úton felmondani. Felmondás esetén az Egyezmény
a  felmondásról szóló értesítés másik Fél általi kézhezvételétől számított 6 hónap elteltével hatályát veszti.
Felmondás esetén, jelen Egyezmény alapján átadott vagy keletkeztetett minden Minősített Adatot továbbra is
az Egyezményben meghatározott rendelkezések szerint kell védelemben részesíteni.
(4) Készült Budapesten, 2013. március 22-én, két eredeti példányban magyar, német és angol nyelven, valamennyi
szöveg egyaránt hiteles.
……………………………...…. ……………….……………………..
 Magyarország Kormánya részéről az Osztrák Szövetségi Kormány részéről
„TITKOS!” GEHEIM SECRET „BIZALMAS!” VERTRAULICH CONFIDENTIAL „KORLÁTOZOTT
TERJESZTÉSŰ!”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és 3. § az Egyezmény 16. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az Egyezmény, illetve a 2. § és 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) Az  e  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  minősített adatok védelmének szakmai felügyeletéért
felelős miniszter gondoskodik. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
232/2015. (VIII. 20.) Korm. rendelete a költségvetési intézmények fosszilis energia felhasználásának csökkentése érdekében napelemes villamosenergia-termelő erőmű működtetéséről.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A költségvetési intézmények e  rendeletben foglaltak szerint részesülhetnek kedvezményesen fotovoltaikus
napelemes erőműben megtermelt villamos energiából.
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) fenntartási időszak: a  napelemes villamosenergia-termelő erőmű fejlesztésére vonatkozó támogatási
szerződésben vállalt fenntartási időszak;
b) költségvetési intézmény: az  államháztartásról szóló törvény szerint az  államháztartás központi vagy
önkormányzati alrendszerébe tartozó szervezet és ezek által alapított, közfeladatot ellátó gazdasági társaság;
c) végfelhasználó: a  Kormány által határozattal kijelölt azon költségvetési intézmény, amely jogosult
az e rendelet szerinti feltételekkel villamos energia megvételére.
3. § (1) A  költségvetési intézmények fosszilis energia felhasználásának – a  megújuló forrásból előállított energia
felhasználásának növelésén, valamint az  energiahatékonyság javításán keresztül történő – csökkentése
közfeladat. E  közfeladat ellátásában – európai uniós támogatásból létrehozott napelemes villamosenergiatermelő erőmű által villamos energia termelésével és költségvetési intézmények részére e  rendeletben foglalt
feltételek szerinti átadásával – a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény (a  továbbiakban: Vet.) szerinti
termelői engedélyesként az  MVM Hungarowind Szélerőmű Üzemeltető Korlátolt Felelősségű Társaság (székhely:
1031 Budapest, Szentendrei út 207–209., cégjegyzékszám: 01-09-702673) (a továbbiakban: Társaság) közreműködik.
(2) A  Társaság a  napelemes villamos energiatermelő erőmű által termelt villamos energiát a  fenntartási időszakban
kizárólag végfelhasználóknak értékesítheti, vagy olyan közreműködő kereskedő számára adhatja át, aki vállalja
annak e rendelet szerint történő értékesítését.
(3) A  Társaság a  fenntartási időszakban saját költségére köteles a  napelemes villamos energiatermelő erőmű
működtetésére; a megtermelt villamos energia értékesítése során működési költséget nem érvényesíthet, kizárólag
az értékesített energiamennyiség általános forgalmi adójának megfelelő összegre tarthat igényt.
(4) A  Társaság a  fenntartási időszakban akkor is köteles a  kijelölés szerinti energiamennyiség (3)  bekezdés szerinti
feltételek szerinti szolgáltatására, ha a  napelemes villamosenergia-termelő erőmű bármely okból nem képes
villamos energia termelésére.
(5) A  Társaság az  erőmű létesítését követő húsz évig köteles az  e  rendeletből eredő tevékenysége, gazdálkodása
vonatkozásában elkülönített nyilvántartás vezetésére.
4. § (1) Az  olyan, nem budapesti vagy Pest megyei, Vet. szerinti felhasználási hellyel rendelkező költségvetési intézmény,
amelynek a tárgyévet megelőző második és harmadik évének éves villamos energia fogyasztási átlaga a pályázott
felhasználási helyen elérte a  100 MWh villamos energia mennyiséget, a  tárgyévi villamos energia felhasználása
egy részének biztosítására a  tárgyévet megelőző év június 30-áig pályázatot nyújthat be a  nemzeti fejlesztési
miniszterhez (a továbbiakban: miniszter). A pályázati eljárásban a hiánypótlás kizárt.
(2) Nem nyújthat be pályázatot az  a  költségvetési intézmény, amely korábban végfelhasználóként került kijelölésre,
de a Társasággal vagy a közreműködő kereskedővel (a továbbiakban együtt: értékesítő) nem kötötte meg az adott
tárgyévre a villamos energia e rendelet szerinti értékesítésére vonatkozó szerződést.
5. § (1) A pályázatnak tartalmaznia kell
a) a pályázó adatait,
b) a  megpályázott villamos-energia mennyiséget, amely nem haladhatja meg a  pályázó tárgyévet megelőző
második és harmadik évi átlagos villamos energia felhasználása 50%-ának megfelelő mennyiségű villamos
energia mennyiséget,
c) a  pályázó által a  tárgyévet követő évre vállalt, energetikai számítással igazolt, energiamegtakarítással járó
energiahatékonyság javító intézkedés megjelölését és
d) kötelezettségvállaló nyilatkozatot arra, hogy a  pályázó a  c)  pont szerint vállalt energiahatékonyság javító
intézkedés eredményét 5 éven keresztül fenntartja.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti átlagos villamos energia felhasználás kiszámításánál a  költségvetési intézmény
által megújuló energiából előállított villamos energia mennyiség nem vehető figyelembe.
(3) Az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti energiahatékonyság javító intézkedésként kizárólag a  pályázó saját
költségvetéséből finanszírozott energiahatékony beszerzés, energiahatékonysági célú szolgáltatás, vagy bármely
egyéb, igazoltan energiamegtakarítással járó energiahatékonyság javító intézkedés fogadható el, amelynek
megvalósítására a  pályázó a  számára tárgyévben e  rendelet alapján átadott villamos energiamennyiség 8.  §
(2) bekezdésben foglalt költségekkel csökkentett árának megfelelő értékben köteles. E bekezdésben az e rendelet
alapján átadott villamos energia áraként a  tárgyévben e  rendelet keretén kívül vásárolt energia átlagárát kell
figyelembe venni.
(4) A  miniszter az  általa vezetett minisztérium honlapján legkésőbb május 31-én közzéteszi a  pályázatban
feltüntetendő adatokra, a  pályázathoz csatolandó mellékletekre és a  vállalt energiamegtakarítás igazolására
szolgáló energetikai számításokra vonatkozó tájékoztatást.
6. § (1) A miniszter előterjesztésére a Kormány a  tárgyévet megelőző év augusztus 31-éig határozattal jelöli ki a pályázók
közül a végfelhasználókat és a részükre járó villamos energia mennyiséget a Társaság által a tárgyévben e rendelet
szerint megtermelt energiamennyiség egyes végfelhasználókra jutó arányának meghatározásával.
(2) A  végfelhasználók kijelölése során előnyben kell részesíteni azokat a  pályázókat, akik által vállalt
energiahatékonysági intézkedés kedvezőbb fajlagos energiamegtakarítási költségmutatóval valósítható meg.
7. § (1) Ha a  pályázat eredménytelensége miatt nem kerül kijelölésre a  Társaság által várhatóan előállított villamos
energia mennyiség felhasználására elegendő számú végfelhasználó, a  fennmaradó villamos energiamennyiségre
a  4.  § (1)  bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő végfelhasználókat a  központi költségvetési szervek közül
a Kormány a miniszter előterjesztésére – a tárgyévet megelőző év szeptember 30-áig – határozattal jelöli ki.
(2) Az  (1)  bekezdés megfelelő alkalmazásával kell eljárni a  4.  § (2)  bekezdése szerinti esetben is; a  miniszter
haladéktalanul intézkedik a  végfelhasználó helyett újabb végfelhasználó Kormány általi kijelölésének előkészítése
iránt.
(3) Az  e  § alapján kijelölt végfelhasználó köteles az  5.  § (3)  bekezdése szerinti energiahatékonysági intézkedés
megvalósítására és annak igazolására.
8. § (1) Az értékesítőt a végfelhasználókkal a tárgyévre szerződéskötési kötelezettség terheli villamos energia értékesítésére.
 (2) A végfelhasználó köteles megfizetni
a) az  e  rendelet szerinti villamos energiával történő ellátásához kapcsolódóan felmerült, Vet. szerinti
rendszerhasználati díjakat és pénzeszközöket, valamint
b) az  értékesítő részére a  mérlegkörére terhelt kiegyenlítő energia költségének arányos részét, valamint
az értékesített energiamennyiség általános forgalmi adójának megfelelő összeget.
(3) A végfelhasználót a kijelölés alapján részére járó villamos energia mennyiség megvásárlása során a (2) bekezdésben
foglaltakon túl további összeg megfizetése nem terheli.
9. § (1) Az értékesítő az e rendelet szerint végzett tevékenységét köteles elkülönülten nyilvántartani.
 (2) Az  e  rendelet szerinti általános forgalmi adó alapjának meghatározása a  villamos energia egyetemes szolgáltatás
árképzéséről szóló miniszteri rendelet szerinti közintézményi árszabás alapján történik.
10. § (1) A  végfelhasználó a  pályázatában vállalt vagy a  7.  § (3)  bekezdése szerinti energiahatékonysági intézkedés
megvalósulását igazoló iratokat köteles legkésőbb a  tárgyévet követő második év március 31-ig a  miniszterhez
benyújtani. A miniszter az energiahatékonysági intézkedés megvalósulását a benyújtott iratok vizsgálatával és azok
alapján szükség szerint helyszíni ellenőrzés végzésével ellenőrzi.
(2) A  végfelhasználó köteles a  számára e  rendelet szerint kedvezményesen átadott villamos energia mennyiség után
a  villamos energia egyetemes szolgáltatáshoz kapcsolódó árakról szóló miniszteri rendeletben megállapított
közintézményi árszabás szerinti árat megfizetni az állam számára, ha
a) az (1) bekezdés szerinti iratokat a határidő lejártát követő 3 hónapon belül sem nyújtja be a miniszterhez,
b) az energiahatékonysági intézkedés nem vagy nem teljes körűen valósult meg, vagy
c) az energiahatékonyság javító intézkedés eredményét 5 éven keresztül nem tartotta fenn.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti összeg megfizetésére a  végfelhasználót a  miniszter határozattal kötelezi. Az  összeget
a központi költségvetés számára kell befizetni.
11. § (1) A  Társaság a  fenntartási időszak leteltét követően köteles kiadni üzemeltetésre – az  energia értékesítésének
lehetőségével együtt – a  napelemes villamosenergia-termelő erőművet, és köteles az  üzemeltetőt nyílt pályázati
eljárás keretében kiválasztani. A  Társaság köteles az  üzemeltetőtől kapott üzemeltetési díj jelenértékének
a  fenntartási időszakban felmerült működési költségek jelenértékét meghaladó részét a  központi költségvetés
számára befizetni.
(2) A  Társaság köteles az  üzemeltetést az  (1)  bekezdésben foglaltak szerint az  erőmű létesítését követő húsz évig
biztosítani.
(3) Az erőmű élettartamának lejártát követően a Társaság köteles az erőművet a mindenkori jogszabályoknak megfelelő
módon saját költségére elbontani.
12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
13. § (1) A  2016. évi villamos energia felhasználás e  rendelet szerinti biztosítására a  végfelhasználókat a  központi
költségvetési szervek közül a Kormány határozattal jelöli ki.
(2) A 7. § (3) bekezdését az e § alapján történő kijelölés során is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1410/2018. (IX. 3.) Korm. határozata a Güntner-Tata Hűtőtechnikai Kft. magyarországi nagybefektetővel való stratégiai együttműködési megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – szükség szerint az  általa kijelölt személy útján  –
gondoskodjon a Magyarország Kormánya és a Güntner-Tata Hűtőtechnikai Kft. (székhelye: 2890 Tata, Szomódi út 4.,
cégjegyzékszáma: 11-09-000412) között kötendő stratégiai együttműködési megállapodás Kormány nevében
történő aláírásáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
435/2017. (XI. 16.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Czukorné dr. Majer Évát 2018. április 15-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. október 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök