text:
238/2017. (VIII. 18.) Korm. rendelete a tartós külszolgálathoz kapcsolódó felkészítésről.
A Kormány
a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény 59. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
a 15. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva,
a 16.  § tekintetében a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 259.  § (1)  bekezdés 3.  pont b)  alpontjában,
valamint a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény
340. § 8. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya
a) a külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztériummal (a továbbiakban: minisztérium), valamint
b) –  a  3.  § és a  4.  § kivételével – az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter által vezetett
minisztériummal
kormányzati szolgálati jogviszonyban álló, tartós külszolgálati pályázatot nyert kormánytisztviselőkre, kormányzati
ügykezelőkre, valamint a külképviselet által foglalkoztatott házastársra (a továbbiakban együtt: felkészülő) terjed ki.
(2) E  rendelet 2.  § 4. és 5.  pontjának, valamint 12.  § (1) és (2)  bekezdésének hatálya a  minisztériummal kormányzati
szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselőkre, valamint kormányzati ügykezelőkre is kiterjed.
(3) E  rendelet 6.  § (2)  bekezdésének, valamint 10.  § (7)  bekezdésének hatálya a  felkészülőnek a  külképviseletekről és
a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény (a továbbiakban: Külszoltv.) 2. § 8. pontja szerinti házastársára
(a továbbiakban: házastárs) is kiterjed.
(4) E  rendelet 12.  § (1) és (2)  bekezdésének hatálya a  minisztérium, a  külpolitikáért felelős miniszter irányítása vagy
felügyelete alatt álló központi hivatal, gazdasági társaság, a  Külszoltv. 2.  § 17.  pontja szerinti szakdiplomata
jelölésére jogosult államigazgatási szerv állami vezetőjére, közszolgálati tisztviselőjére, munkavállalójára,
a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény (a  továbbiakban: Kttv.) hatálya alá tartozó
foglalkoztatottjára, az  állami vezető, közszolgálati tisztviselő, munkavállaló közeli hozzátartozójára, valamint
a  minisztériumban a  nemzeti felsőoktatásról szóló törvény szerinti szakmai gyakorlatot teljesítő hallgatóra is
kiterjed.
2. § E rendelet alkalmazásában
 1. általános külszolgálati felkészítő tanfolyam: a felkészülés során aktuális ismereteket átadó képzés;
 2. európai uniós szakmai vizsga: az  európai uniós ismeretek elsajátítását mérő számonkérési forma, amelynek
teljesítése feltétele a  részben vagy egészben európai uniós ügyeket érintő feladatkörbe történő első
kihelyezésnek;
3. felkészítés: a  felkészülő számára a  minisztérium által szervezett olyan gyakorlati és elméleti elemekből álló
komplex képzési folyamat, amely a  tartós külszolgálat során betöltendő, a  Külszoltv. 1.  melléklete szerinti
munkakör ellátásához szükséges ismeretek és készségek megszerzésére, megújítására, bővítésére és
fejlesztésére szolgál;
4. felkészülés: azon speciális szakmai és munkakörismereteknek és -készségeknek a  megszerzésére,
megújítására, fejlesztésére és bővítésére szolgáló folyamat, amelyek szükségesek a tartós külszolgálat során
ellátandó, a  Külszoltv. 1.  melléklete szerinti munkakör betöltéséhez, valamint tartós külszolgálat keretében
a külképviseleten teljesített közszolgálat ellátásához;
5. felkészülési terv: a  felkészülési folyamat elemeit – ideértve a  minisztérium által meghatározott határidőre
tervszerűen teljesítendő képzéseket, továbbképzéseket, illetve egyéb, szakmai kapcsolat felvételével
összefüggő kötelezettségeket – tartalmazó dokumentum;
6. közeli hozzátartozó: az  állami vezetővel, közszolgálati tisztviselővel, munkavállalóval, a  Kttv. hatálya alá
tartozó foglalkoztatottal életvitelszerűen közös háztartásban élő házastárs, közjegyző által vezetett Élettársi
Nyilatkozatok Elektronikus Nyilvántartásába vett élettárs vagy bejegyzett élettárs, valamint nagykorú
gyermek, nagykorú örökbefogadott, mostoha- és nevelt gyermek;
7. külügyi szakmai vizsgára felkészítő konzultáció: a  külügyi szakmai vizsgarészekhez kapcsolódó ismeret- és
tananyagegység elsajátítását elősegítő felkészítő megbeszélés;
8. külügyi szakmai vizsga: általános külpolitikai, külügyi igazgatási és külgazdasági ismeretek elsajátítását mérő
számonkérési forma, amelynek teljesítése feltétele az első tartós külszolgálat megkezdésének;
9. munkaköri vizsga: a  tartós külszolgálat során ellátandó munkakörhöz kapcsolódó, a  szakmai
követelményeknek megfelelő szakmai és személyes kompetenciák átadását ellenőrző ismeret-ellenőrzési
forma, amelynek teljesítése feltétele az adott munkakörbe történő kihelyezésnek;
10. speciális külszolgálati felkészítő tanfolyam: a  külképviselet-vezetők számára szervezett, külképviseleti
munkavégzést támogató képzés.
2. A külpolitikáért felelős miniszter tartós külszolgálatra történő felkészítéssel összefüggő feladatkörei
3. § (1) A külpolitikáért felelős miniszter a Külszoltv.-ben meghatározott feladatainak ellátása keretében – a Magyarország
Európai Unió melletti Állandó Képviselete (a  továbbiakban: EU ÁK), továbbá a  honvédelemért felelős miniszter
közvetlen alárendeltségébe tartozó külképviseleti szervezeti egység kivételével –
a) kidolgozza a  külképviseleteken a  tartós külszolgálat keretében közszolgálatot teljesítő felkészülőkre
vonatkozó speciális személyzetpolitika irányait és elveit, valamint gondoskodik azok megvalósításáról;
b) felelős a  külügyi és külgazdasági területen foglalkoztatottaknak az  általa vezetett minisztériumban és
a  külképviseleteken ellátandó munkakörök betöltéséhez, a  munkatevékenység végzéséhez szükséges
szakmai ismereteket és képességeket közvetítő, valamint a külgazdasági és külügyi ágazati szakmai feladatok
ellátáshoz kapcsolódó szakmai kompetenciákat, továbbá a személyes készségeket fejlesztő – a közszolgálati
továbbképzési rendszerbe illesztett – belső továbbképzések kidolgozásáért és fejlesztéséért;
c) felelős a  b)  pont szerinti képzések lebonyolításáért, az  ezzel kapcsolatos oktatás- és képzésszervezési
feladatok ellátásáért;
d) gondoskodik a tartós külszolgálati felkészítéshez, valamint az ezzel összefüggő külügyi személyügyi és belső
képzésszervezési folyamatokhoz kapcsolódó minőségbiztosítási eljárások kidolgozásáról és alkalmazásáról;
e) gondoskodik a  tartós külszolgálat ellátásához szükséges nyelvi kompetenciák fejlesztéséről, a  külügyi
szaknyelvi felkészítésről és a minisztériumon belül külügyi szaknyelvi vizsgaközpontot működtet;
f ) felelős a  külügyi és külgazdasági területen foglalkoztatottaknak az  általa vezetett minisztériumban és
a  külképviseleteken ellátandó munkakörök betöltéséhez, a  munkatevékenység végzéséhez szükséges
szakmai ismeretek bővítését és képességek fejlesztését elősegítő előadások szervezésével és lebonyolításával
kapcsolatos feladatok ellátásáért;
g) kiadja a külképviseleti felkészítési rendszer minőségirányítási szabályzatát;
h) előkészíti a  tartós külszolgálattal kapcsolatos fejlesztések szakmai koncepcióját és az  azokhoz kapcsolódó
szabályozási elveket.
 (2) A  magas szintű szakmai felkészültséggel rendelkező külügyi és külgazdasági állomány fenntartása, valamint
az  utánpótlás biztosítása érdekében a  külpolitikáért felelős miniszter közreműködik a  magyar diplomataképzési
rendszer megalapozásában, a  külpolitikát érintő kutatási és elemző tevékenységek ellátásában, továbbá biztosítja
a külügyi és külgazdasági folyamatok és azok eredményeinek szélesebb nyilvánossággal történő megismertetését.
(3) A  külpolitikáért felelős miniszter a  tartós külszolgálat, illetve az  arra történő felkészülés intézményi folyamatainak
támogatására, a  tartós külszolgálati álláspályázatok kezelésére, nyilvántartására, a  pályázat folyamatainak
elektronikus támogatására, a  tartós külszolgálati felkészülés során felmerülő képzési és továbbképzési
kötelezettségek eredményes teljesítésének elősegítésére, az  oktatási és képzésszervezési feladatok ellátásának
biztosítására komplex informatikai keretrendszert működtet.
(4) A  minisztérium hivatali szervezetének vezetője normatív utasításban állapítja meg a  tartós külszolgálati
felkészítéshez szükséges képzések kidolgozásával kapcsolatos képzésfejlesztési, tananyag és egyéb szakanyag
létrehozásával összefüggő oktatásmódszertani, képzésfejlesztési, a  képzések biztosításával, lebonyolításával,
oktatás- és képzéstechnikai feltételeinek biztosításával, belső minőségbiztosításával, oktatással, felkészítéssel és
képzésszervezéssel, valamint kiegészítő tevékenységgel kapcsolatos költségek és díjazás mértékét.
4. § (1) A  külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik a  külgazdasági és külügyi működés során keletkező,
a  közigazgatásban hasznosítható gyakorlati ismertanyagok és meglévő jó gyakorlatok összegyűjtéséről,
feldolgozásáról, értékeléséről, fejlesztéséről és az eredmények közzétételéről.
(2) A külpolitikáért felelős miniszter, valamint a kihelyező vezető előírhatja a tartós külszolgálatot teljesítő közszolgálati
tisztviselő számára, hogy speciális külügyi, külgazdasági, illetve – az  általa ellátott munkakörhöz kapcsolódó  –
szakmai ismeretmegújító továbbképzésen vegyen részt.
(3) A  külpolitikáért felelős miniszter az  (1)  bekezdésben meghatározott eredményeket a  közigazgatásban
foglalkoztatottak részére is megismerhetővé teheti.
3. A tartós külszolgálatra történő felkészítés általános szabályai
5. § (1) A  tartós külszolgálatra történő felkészítés célja a  Külszoltv. 1.  mellékletében foglalt munkakörök ellátásához
szükséges
a) a külképviseleti hálózatra és a külügyi és külgazdasági szakpolitikai célkitűzésekre,
b) a külképviseleti működésre, a  külügyi és külgazdasági kormányzati, minisztériumi stratégiai, valamint
szakpolitikai célkitűzésekre,
c) nemzetpolitikai, valamint egyes szakdiplomáciai tevékenységre,
d) a diplomáciai és nemzetközi protokollra,
e) a biztonságra, nemzetbiztonságra és információbiztonságra,
f ) a fogadó állam szokásaira, jellegzetességeire, valamint
g) egyéb, a munkáltatói jogkör gyakorlója által előírt felkészítési elemekre
vonatkozó aktuális szakmai ismeretek átadása.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottakon túl a felkészítés
a) a tartós külszolgálat keretében ellátandó munkakörökhöz szükséges szakmai, funkcionális elméleti és azok
gyakorlati alkalmazását elősegítő ismeretek megszerzésére, fejlesztésére,
b) a felkészülő személyes készségeinek fejlesztésére,
c) a külgazdasági és külügyi feladatellátáshoz szükséges szakmai kompetenciák fejlesztésére,
d) a felkészülő pszichológiai felkészítésére,
e) az ügyfelekkel való kapcsolattartásra, valamint
f ) a külföldi életvezetésre vonatkozó gyakorlati tanácsadásra
is kiterjed.
6. § (1) A felkészülő köteles az előírt képzésen részt venni, valamint a képzésekhez kapcsolódó vizsgákon tudásáról számot
adni. Az e rendeletben meghatározott képzéseket a minisztérium biztosítja.
(2) A  külpolitikáért felelős miniszter külön képzést szervezhet a  felkészülő házastársa, valamint a  külképviselet által
foglalkoztatott házastárs részére.
7. § A felkészítés során teljesített képzések a  közszolgálati tisztviselők továbbképzéséről szóló 273/2012. (IX. 28.)
Korm. rendelet szerinti belső továbbképzés keretében valósulnak meg, és az abban meghatározott továbbképzési
kötelezettség teljesítésébe az előírt kötelezettség 50%-áig beszámíthatóak.
4. Általános és munkaköri képzések és vizsgák 8. § (1) A felkészülő a 6. § (1) bekezdésében meghatározott felkészülési kötelezettsége keretében
a) a felkészülési tervében előírt, a tartós külszolgálat keretében betöltendő munkaköréhez kapcsolódó elméleti
és gyakorlati képzéseket,
b) a munkáltatói jogkör gyakorlója által meghatározott egyéb elméleti és gyakorlati képzéseket,
c) az a) és b) pont szerinti képzésekhez tartozó szakmai és vizsgakövetelményeket, valamint
d) a felkészüléshez kapcsolódó egyéb feltételeket
teljesíti.
(2) A  Külszoltv. 1.  melléklet szerinti vezetői és diplomata munkakör betöltése esetén a  felkészülő köteles
–  a  külszolgálati felkészülés során – a  minisztérium által szervezett külügyi szakmai vizsgára felkészítő
konzultációkon részt venni, valamint külügyi szakmai vizsgát és a munkaköréhez kapcsolódó szakmai vizsgát tenni.
(3) A munkáltatói jogkör gyakorlója a felkészülési tervben egyéb szakmai képzés vagy vizsgakövetelmény teljesítését,
továbbá egyéb, a  külszolgálat keretében ellátandó közszolgálat teljesítéséhez kapcsolódó kötelezettség
végrehajtását is előírhatja.
(4) Az egy adott munkakörre előírt, kötelezően teljesítendő szakmai követelményeket jogszabály tartalmazza.
 (5) A tartós külszolgálatra történő kihelyezést megelőzően a felkészülőnek a Külszoltv. 1. mellékletében meghatározott
munkakörök esetében a  következő képzéseken kell részt venni, valamint az  azokhoz kapcsolódó vizsgákat
teljesíteni:
a) külügyi szakmai vizsgára felkészítő konzultáció és vizsga
aa) a Külszoltv. 1. melléklete szerinti vezetői munkakörök,
ab) a Külszoltv. 1. melléklete szerinti diplomata munkakörök,
ac) a Külszoltv. 1. melléklete szerinti adminisztratív munkakörök
esetén;
b) a  minisztérium által szervezett külképviseleti gazdálkodási ismereteket tartalmazó felkészítés, valamint
az ahhoz kapcsolódó vizsga
ba) a Külszoltv. 1. melléklete szerinti vezetői munkakörök,
bb) a Külszoltv. 1. melléklete szerinti gazdasági vezető munkakör,
bc) a Külszoltv. 1. melléklete szerinti gazdasági felelős munkakör,
bd) a Külszoltv. 1. melléklete szerinti gazdasági ügyintézői munkakör
esetén;
c) titkos ügyiratkezelői képzés és vizsga a titkos ügyiratkezeléssel összefüggő – a Külszoltv. 23. § (2) bekezdése
szerinti – kiegészítő feladatkör esetén;
d) rejtjelezői képzés és vizsga – a Külszoltv. 23. § (2) bekezdése szerinti – rejtjelezői kiegészítő feladatkör esetén;
e) konzuli szakmai tanfolyam és konzuli szakmai vizsga
ea) a  Külszoltv. 1.  melléklete szerinti külképviselet-vezetői munkakör – a  Külszoltv. 3.  § (1)  bekezdés
b) pontja szerinti külképviseleten –, ha a külképviseleten vezető konzul nem dolgozik,
eb) a Külszoltv. 1. melléklete szerinti első beosztott konzul munkakör,
ec) a Külszoltv. 1. melléklete szerinti vezető konzul munkakör,
ed) a konzuli feladatot ellátó diplomata munkakör
esetén;
f ) konzuli ügyintézői képzés és vizsga a Külszoltv. 1. melléklete szerinti konzuli ügyintézői munkakör esetén.
9. § (1) Az  általános külszolgálati felkészítő tanfolyam teljesítése kötelező, ide nem értve a  rendkívüli és pótpályázat
keretében kihelyezésre kerülő felkészülőket. A  felkészülési tervben meghatározott képzési elemek és
vizsgakötelezettségek teljesítése kötelező. Ezek nem teljesítése esetén a  felkészülő tartós külszolgálatra nem
helyezhető ki.
(2) Ha a  kihelyezett munkaköre megváltozik, kizárólag az  új munkakör speciális követelményei tekintetében kell
a képzési vizsgakötelezettségnek eleget tennie.
5. Külszolgálati felkészítő tanfolyam 10. § (1) A felkészülő – a felkészítés folyamán – általános külszolgálati felkészítő tanfolyamon vesz részt.
 (2) A  felkészülő képviselet-vezetők részére – megfelelő számú résztvevő esetén – a  külpolitikáért felelős miniszter
speciális külszolgálati felkészítő tanfolyamot szervezhet. A speciális felkészítő tanfolyam – az 5. §-ban meghatározott
elemeken túl – különösen kommunikációs és vezetőképzési ismeretek részekből áll.
(3) Az  általános külszolgálati felkészítő tanfolyamot a  külpolitikáért felelős miniszter szervezi meg évenként legalább
egy alkalommal, az éves pályázati rendben történő kihelyezést megelőzően.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti általános külszolgálati felkészítő tanfolyamon való részvétel kötelezettsége a  rendkívüli,
valamint a pótpályázat keretében kihelyezésre kerülő felkészülőre nem vonatkozik.
(5) A  munkáltatói jogkör gyakorlója az  általános és speciális külszolgálati felkészítő tanfolyam idejére mentesíti
a felkészülőt munkavégzési kötelezettsége alól. A felkészülőnek a mentesítés idejére illetmény jár.
(6) Ha a  (2)  bekezdés szerinti speciális felkészítő tanfolyam a  kihelyezés évében nem valósul meg,
a külképviselet-vezető az (1) bekezdés szerinti általános külszolgálati felkészítő tanfolyamon vesz részt.
(7) Az  általános külszolgálati felkészítő tanfolyamnak a  külpolitikáért felelős miniszter által egyedileg meghatározott
képzésein a felkészülőn kívül a Külszoltv. 2. § 8. pontja szerinti házastárs is részt vehet.
6. Minisztériumok közötti együttműködés a tartós külszolgálatra történő felkészítés során
11. § (1) A  külpolitikáért felelős miniszter végzi az  EU ÁK-ra kihelyezésre kerülő, az  európai uniós ügyek koordinációjáért
felelős miniszter által vezetett minisztériummal kormányzati szolgálati jogviszonyban álló felkészülő diplomáciai
felkészítését, amely során együttműködik az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszterrel.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt együttműködés kiterjed a külügyi szakmai vizsgára felkészítő konzultációra és vizsgára,
valamint a Külszoltv. 1. mellékletében meghatározott munkakörök betöltéséhez előírt munkaköri vizsgákra.
(3) A minisztérium azon kihelyezésre kerülő diplomatáinak, akik részben vagy egészben európai uniós ügyeket érintő
feladatokat látnak el, a  kihelyezést megelőzően teljesíteniük kell az  európai uniós ügyek koordinációjáért felelős
miniszter által szervezett, jogszabályban meghatározott európai uniós szakmai vizsgát.
(4) Az EU ÁK-ra kihelyezésre kerülő felkészülő adatait és a külügyi szakmai vizsga javasolt időpontját az európai uniós
ügyek koordinációjáért felelős miniszter legkésőbb az  EU ÁK-ra történő kihelyezést megelőző három hónappal
megküldi a külpolitikáért felelős miniszternek.
(5) A  külpolitikáért felelős miniszter legkésőbb a  vizsgát megelőző egy hónapon belül tájékoztatja a  felkészülőt,
valamint az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős minisztert a vizsgára felkészítő konzultációk és a vizsgák
időpontjáról. A  külpolitikáért felelős miniszter a  tájékoztatással egyidejűleg a  vizsgákra történő felkészüléshez
szükséges tananyagokat is megküldi a felkészülőnek.
(6) A külpolitikáért felelős miniszter a vizsgák eredményéről öt munkanapon belül tájékoztatja az európai uniós ügyek
koordinációjáért felelős minisztert és kiállítja a tanúsítványt.
(7) A külpolitikáért felelős miniszter a részben vagy egészben európai uniós munkakör betöltésére felkészülő adatait és
az európai uniós szakmai vizsga javasolt időpontját legkésőbb a kihelyezést megelőző három hónappal megküldi
az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszternek.
(8) Az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter a vizsgát megelőzően legalább egy hónappal tájékoztatja
a  felkészülőt, valamint a  külpolitikáért felelős minisztert az  európai uniós szakmai vizsga időpontjáról, és
a tájékoztatással egyidejűleg a vizsgára történő felkészüléshez szükséges tananyagokat is megküldi a felkészülőnek.
(9) Az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter a vizsga eredményéről öt munkanapon belül tájékoztatja
a külpolitikáért felelős minisztert, és kiállítja a tanúsítványt.
7. Külügyi szaknyelvi felkészítés és vizsgaközpont 12. § (1) A tartós külszolgálatra történő jelentkezés elősegítése, továbbá a tartós külszolgálat keretében történő közszolgálat
magasabb szintű ellátása biztosításának céljából a minisztérium gondoskodhat a nyelvi kompetenciák fejlesztéséről,
valamint nyelvtanfolyamokat szervezhet.
(2) A  minisztérium – külügyi szaknyelvi vizsgaközpontként –, illetve a  külpolitikáért felelős miniszter irányítása vagy
felügyelete alatt álló központi hivatal és gazdasági társaság, továbbá a Külszoltv. 2. § 17. pont szerinti szakdiplomata
jelölésére jogosult államigazgatási szervek állami vezetői, közszolgálati tisztviselői, munkavállalói, a Kttv. hatálya alá
tartozó foglalkoztatottai, valamint közeli hozzátartozói, továbbá a minisztériumban a nemzeti felsőoktatásról szóló
törvény alapján szakmai gyakorlatot teljesítő hallgatói számára külügyi szaknyelvi nyelvvizsgát szervez és biztosít.
(3) A (2) bekezdés szerinti szaknyelvi nyelvvizsga államilag elismert diplomáciai szaknyelvi vizsgának minősül.
8. Záró rendelkezések 13. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 12. § 2018. január 1-jén lép hatályba.
 (3) A 12. § (2) bekezdését
a) a  minisztérium állami vezetőire, közszolgálati tisztviselőire, munkavállalóira, a  Kttv. hatálya alá tartozó
foglalkoztatottaira és a  tartós külszolgálatra kihelyezettel a  tartós külszolgálat helyén tartózkodó közeli
hozzátartozóira, továbbá a szakdiplomatákra 2018. január 1-jétől,
b) a  minisztérium állami vezetőinek, közszolgálati tisztviselőinek, munkavállalóinak, a  Kttv. hatálya alá tartozó
foglalkoztatottainak közeli hozzátartozóira, a külpolitikáért felelős miniszter irányítása vagy felügyelete alatt
álló központi hivatal és gazdasági társaság közszolgálati tisztviselőire, munkavállalóira, a  Kttv. hatálya alá
tartozó foglalkoztatottaira 2018. július 1-jétől,
c) a külpolitikáért felelős miniszter irányítása vagy felügyelete alatt álló központi hivatal és gazdasági társaság
közszolgálati tisztviselőinek, munkavállalóinak, a  Kttv. hatálya alá tartozó foglalkoztatottainak közeli
hozzátartozóira 2019. január 1-jétől,
d) a Külszoltv. 2. § 17. pont szerinti szakdiplomata jelölésére jogosult államigazgatási szervek állami vezetőire,
közszolgálati tisztviselőire, munkavállalóira, a Kttv. hatálya alá tartozó foglalkoztatottaira 2019. július 1-jétől,
e) a Külszoltv. 2. § 17. pont szerinti szakdiplomata jelölésére jogosult államigazgatási szervek állami vezetőinek,
közszolgálati tisztviselőinek, munkavállalóinak, a  Kttv. hatálya alá tartozó foglalkoztatottainak közeli
hozzátartozóira, továbbá a  minisztériumban a  nemzeti felsőoktatásról szóló törvény alapján szakmai
gyakorlatot teljesítő hallgatókra 2020. január 1-jétől
kell alkalmazni. 14. § (1) Az  e  rendelet hatálybalépését megelőzően teljesített képzések és vizsgák egyenértékűek az  e  rendeletben
meghatározott képzésekkel és vizsgákkal.
(2) A 12. § (2) bekezdésében meghatározott külügyi szaknyelvi vizsgaközpont az idegennyelv-tudást igazoló államilag
elismert nyelvvizsgáztatásról és a  külföldön kiállított, idegennyelv-tudást igazoló nyelvvizsga-bizonyítványok
Magyarországon történő honosításáról szóló 137/2008. (V. 16.) Korm. rendelet 11. § (3) bekezdésében megállapított
akkreditált nyelvvizsgaközpontnak minősül.
15. § A külgazdasági és külügyi stratégiai kutatási és elemzési feladatokról szóló 366/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet 1. §-a
a következő u) ponttal egészül ki:
[A külpolitikáért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 88. § (2) bekezdés a) és b), továbbá 89. § (2) bekezdés o) és p) pontjában meghatározott
feladatai keretében:]
„u) támogatja a  helyi önkormányzatoknál foglalkoztatottak külgazdasági ismereteinek, a  működőtőke-vonzó és
befektetés-ösztönző tevékenységek helyi szintű támogatását elősegítő ismeretek megszerzését, összegyűjtését és
az ezzel kapcsolatos eredmények közzétételét.”
16. § Az Európai Unió intézményeiben nemzeti szakértőként foglalkoztatott köztisztviselőkről, kormánytisztviselőkről és
a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjairól szóló 34/2012. (III. 9.) Korm. rendelet 17. § (2) bekezdése helyébe
az alábbi szöveg lép:
„(2) A  napidíjra nem jogosult nemzeti szakértő járandóságára a  külképviseletekről és tartós külszolgálatról szóló
2016. évi LXXIII.  törvény devizailletményre, átalány-költségtérítésre és egészségügyi ellátásra vonatkozó szabályait
kell alkalmazni. A  napidíjra nem jogosult nemzeti szakértő a  Kttv. vagy a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek
hivatásos állományának szolgálati viszonyáról szóló törvény szerinti illetményére a  nemzeti szakértőként történő
foglalkoztatás időtartamára nem jogosult.”
17. § A képzések fejlesztéséhez, a  külszolgálati felkészítő tanfolyamhoz, informatikai támogatáshoz szükséges forrás
2017–2018. évben a KÖFOP-2.1.4-VEKOP-16 azonosító jelű, „A Külgazdasági és Külügyminisztérium humánerőforrásgazdálkodásának és belső képzési rendszerének fejlesztése” című kiemelt projektből kerül biztosításra.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
73/2013. (XI. 29.) HM utasítása a korrupció-megelőzési programhoz kapcsolódó feladatok ágazati végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján, az
államigazgatási szervek integritásirányítási rendszeréről és az érdekérvényesítők fogadásának rendjéről szóló 50/2013. (II. 25.)
Korm.  rendelet 4. § (2) bekezdésében meghatározott eljárásrend szabályozása céljából, a korrupció elleni kormányzati
intézkedésekről és a Közigazgatás Korrupció-megelőzési Programjának elfogadásáról szóló 1104/2012. (IV. 6.) Korm. határozat
4. pontjában foglalt feladat végrehajtása érdekében a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a honvédelmi miniszter irányítása alatt álló központi hivatalokra, valamint a
Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § Az utasítást alkalmazni kell a honvédelmi szervezeteket érintő korrupciós kockázatokra vagy eseményekre irányuló
közvetlen bejelentések, valamint a központi bejelentő-védelmi rendszerbe érkezett bejelentések (a továbbiakban
együtt: bejelentés) alapján történő hivatalos megkeresések fogadására, feldolgozására és belső kivizsgálására.
3. § (1) A bejelentés fogadására vonatkozó eljárás szakirányítását és felügyeletét a honvédelmi miniszter a közigazgatási
államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT) útján gyakorolja.
(2) A HM KÁT intézkedik a honvédelmi szervezetek teljes személyi állományának tájékoztatására az általa kijelölt integritás
tanácsadó (a továbbiakban: tanácsadó) személyéről és elérhetőségéről.
4. § A bejelentés megtétele az utasítás vonatkozásában nem minősül a szolgálati út megkerülésének.
5. § Az utasítás alkalmazásában
a) központi bejelentő-védelmi rendszer: a korrupció elleni kormányzati intézkedésekről és a Közigazgatás
Korrupció-megelőzési Programjának elfogadásáról szóló 1104/2012. (IV. 6.) Korm. határozat 4. pontjában
hivatkozott bejelentő-védelmi rendszer;
b) bejelentés fogadása: szóban, írásban, vagy elektronikus úton a tanácsadóhoz eljuttatott bejelentés
beérkezésének jegyzőkönyvben történő rögzítése;
c) bejelentés feldolgozása: annak eldöntése, hogy a bejelentés alapján szükséges-e belső vagy más eljárás
lefolytatása, továbbá, hogy a bejelentés igényel-e további intézkedést;
d) bejelentés belső kivizsgálása: a bejelentés tartalmának vizsgálata, bizonyítási eszközök felkutatása.
6. § Az utasításban foglaltakat a tisztességes eljárás védelméről szóló törvényben foglalt rendelkezésekre is figyelemmel
kell alkalmazni.
2. A bejelentés fogadására irányuló eljárás 7. § (1) A tanácsadó a szóban, papír alapon, valamint elektronikus formában érkező bejelentést jegyzőkönyvben rögzíti,
amely annak kézhezvételét bizonyítja.
(2) A szóban tett bejelentésről a tanácsadó köteles jegyzőkönyvet felvenni.
 (3) Az írásban tett bejelentések esetén a bejelentés postai úton, telefax formájában, a tanácsadónak történő átadással,
integritás bejelentés fogadására kialakított integritas@hm.gov.hu elektronikus címen, valamint a minisztérium
kijelölt közösségi pontján elhelyezett, írásbeli bejelentések fogadására kialakított zárt ládában tehetőek meg. A láda
tartalmának begyűjtéséről naponta az integritás tanácsadó gondoskodik.
(4) A bejelentésről, továbbá az eljárás során készült valamennyi iratról a tanácsadó nyilvántartást vezet.
 (5) A tanácsadó köteles fogadni a névvel vagy név nélkül, valamint a hamis néven tett bejelentést is.
 (6) A bejelentőt nem érheti hátrány a bejelentés megtétele miatt. A névvel érkezett bejelentés tekintetében a bejelentő
–  beazonosítására alkalmas – adatait, így különösen név, beosztás, munkakör, kérelmére az ügy iratai között
elkülönítve, zártan kell kezelni, és gondoskodni kell arról, hogy illetéktelen személy a zártan kezelt adatokat ne
ismerhesse meg, továbbá a zártan kezelt adatok az eljárás egyéb adataiból ne váljanak megismerhetővé. A bejelentő
személyére vonatkozó adatokat a tanácsadó csak akkor teheti más számára megismerhetővé, ha ehhez a bejelentő
kifejezetten hozzájárult.
(7) A (6) bekezdéstől eltérően a bejelentő adatai az eljárás kezdeményezésére és lefolytatására jogosult szerv vagy
személy részére átadhatók, ha megalapozottan feltételezhető, hogy a bejelentő rosszhiszeműen járt el, és ezzel
bűncselekményt vagy szabálysértést követett el, másnak kárt vagy egyéb jogsérelmet okozott.
3. A bejelentés feldolgozására irányuló eljárás 8. § (1) A bejelentés feldolgozására a tanácsadónak a bejelentés kézhezvételétől számított öt nap áll rendelkezésére.
 (2) A bejelentés feldolgozása során a tanácsadó dönt a tekintetben, hogy a bejelentés alapján szükséges-e belső vagy
más eljárás lefolytatása, továbbá, hogy a bejelentés igényel-e további intézkedést. A döntés előkészítése során
megvizsgálja különösen, hogy a bejelentésből megállapítható-e a bejelentő szándéka, fennáll-e a (3) bekezdésben
foglalt eset, illetve nyilvánvalóan alaptalan vagy értelmezhetetlen a bejelentés.
(3) Ügyintézés alatt álló bejelentéssel tartalmában megegyező újabb, eltérő személyektől érkező bejelentések az első
bejelentés lezárásáig egyesíthetők.
(4) A korábbival azonos tartalmú, ugyanazon bejelentő által tett ismételt bejelentés 13. § szerinti vizsgálata mellőzhető.
 (5) Korábbiakban már vizsgált és tartalmában megegyező bejelentések vizsgálata mellőzhető, amiről az ismert bejelentőt
tájékoztatni kell. (6) Bejelentés érkezésekor a tanácsadó az (1) bekezdés szerint rendelkezésre álló időn belül tájékoztatja a Katonai
Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatója által a korrupciós kockázatokra vagy eseményekre vonatkozó adatok,
információk fogadására kijelölt személyt a bejelentés tartalmáról.
9. § (1) A 8. § (2) bekezdésében foglalt eljárás során a tanácsadó a rendelkezésére álló információk, iratok alapján dönt.
 (2) Amennyiben a rendelkezésre álló információk alapján nem lehet egyértelműen eldönteni, szükség van-e belső vagy
más eljárás megindítására, a tanácsadó meghallgathatja az ismert bejelentőt.
 (3) A bejelentőnek az együttműködési kötelezettség keretében nyilatkoznia kell arról, hogy – ismeretei szerint – a
bejelentésben foglaltak vonatkozásában a bejelentést megelőzően volt-e már bármilyen jellegű vizsgálat, és
amennyiben igen, a vizsgálat milyen eredménnyel zárult.
10. § A feldolgozás befejezésekor a megtett intézkedésről vagy annak mellőzéséről – az indokok megjelölésével – a
tanácsadó köteles az ismert bejelentőt írásban vagy elektronikus úton haladéktalanul értesíteni. Az értesítés
mellőzhető, ha az elintézésről a jelen lévő bejelentőt szóban tájékoztatták, és a tájékoztatást tudomásul vette.
A szóbeli tájékoztatás tényét az intézkedést tartalmazó iratra fel kell vezetni, melyen a bejelentő aláírásával igazolja,
hogy a szóbeli tájékoztatást tudomásul vette.
11. § Amennyiben a bejelentés feldolgozása során nyilvánvalóvá válik, hogy a bejelentés a tárgyköre alapján nem tartozik
a tanácsadó feladatkörébe, a bejelentést haladéktalanul megküldi az adott feladatkörrel rendelkező szervhez.
12. § A tanácsadó – a korrupció elleni kormányzati intézkedésekről és a Közigazgatás Korrupció-megelőzési Programjának
elfogadásáról szóló 1104/2012. (IV. 6.) Korm. határozat 11. pontjában foglalt feladat végrehajtása érdekében –
statisztikai célú nyilvántartást vezet. A nyilvántartást évenkénti, I. negyedévben történő zárással kell elkészíteni.
4. A bejelentés belső kivizsgálása 13. § (1) A tanácsadó köteles a bejelentésben foglaltakat a bejelentés kézhezvételétől számított harminc napon belül
kivizsgálni.
(2) A vizsgálati eljárás során meg kell állapítani, hogy vannak-e bizonyítási eszközök, és ezek hol találhatók. Ennek
keretében a tanácsadó bárkitől felvilágosítást kérhet, okiratok és adatok rendelkezésre bocsátását kérheti. A belső
vizsgálat során a megkérdezett személyek együttműködnek a vizsgálatot végző személlyel.
(3) A tanácsadó a vizsgálat során fokozott figyelemmel jár el és gondoskodik a rendelkezésére álló bizonyítékok
védelméről.
(4) Amennyiben szolgálati érdekre vagy minősített adatra való hivatkozással a megkérdezett személy megtagadja a
felvilágosítás-adást, a tanácsadó ennek tényét haladéktalanul jelenti a HM KÁT-nak, aki szükség esetén meghallgatja
a megkérdezett személyt.
14. § A 11. §-ban foglaltakat a belső vizsgálat során is alkalmazni kell.
15. § (1) Abban az esetben, ha a belső vizsgálat során nem merült fel korrupciós vagy korrupciós jellegű bűncselekmény
elkövetésének gyanúja, vizsgálni kell, hogy a bejelentésben foglalt cselekmény bűncselekmény megvalósulásának
hiányában megvalósíthat-e szabálysértést vagy fegyelemsértést.
(2) Amennyiben a bejelentésben foglaltak korrupciós vagy korrupciós jellegű cselekmény elkövetésére utalnak,
a tanácsadó a szükséges intézkedések tekintetében javaslatot tesz a HM KÁT-nak.
(3) A tanácsadónak gondoskodnia kell különösen:
a) a feltárt hibák vagy a jogsértő magatartás okainak megszüntetéséről;
b) indokolt esetben a felelősségre vonás kezdeményezéséről.
(4) A tanácsadó az ismert bejelentőt a vizsgálat eredményéről a 10. §-ban foglaltak alkalmazásával értesíti.
16. § Az eljárás alatt keletkezett iratokba
a) teljes körűen a tanácsadó, a HM KÁT, a HM KÁT titkárságvezetője;
b) nyilatkozatait illetően a meghallgatott
tekinthet be.
17. § (1) A bejelentő a bejelentésében vagy meghallgatása során kérheti adatainak zártan történő kezelését. Ebben az esetben
a bejelentő adatait az ügy iratai között a tanácsadó által aláírt zárt borítékban kell elhelyezni, amelynek tartalmáról
csak a HM KÁT-nak lehet adatot szolgáltatni.
(2) Amennyiben a bejelentés jellege ezt indokolttá teszi, más meghallgatott is kérheti személyes adatainak zártan
történő kezelését. A honvédelmi szervezet vezetője a saját személyes adatainak zártan kezelése érdekében kérelmet
nem terjeszthet elő.
5. Záró rendelkezések 18. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
59/2011. (XII. 23.) BM rendelete a helyi önkormányzatok szociális célú tűzifavásárláshoz kapcsolódó kiegészítő támogatásáról.
A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 80. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró nemzetgazdasági miniszter egyetértésével – a következőket rendelem el:
1. § (1) A helyi önkormányzatok szociális célú tűzifavásárlásához kapcsolódó kiegészítő támogatásához a központi
költségvetés 858,1 millió forintot biztosít (a továbbiakban: Támogatás), mely a Magyar Köztársaság 2011. évi
költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi
jövedelemadója fejezet, 34. A helyi önkormányzatok szociális célú tűzifavásárláshoz kapcsolódó kiegészítő
támogatása címen áll rendelkezésre. (2) A Támogatásra azok a helyi önkormányzatok jogosultak, amelyek a kedvezményes tűzifa biztosításával kapcsolatban
előzetes igényüket a Belügyminisztérium részére jelezték. (3) A támogatási összeg megállapítása során az önkormányzatok az általuk jelzett mennyiséghez igazodóan 12 000
Ft/m3+áfa összegű támogatásban részesülnek. A megállapított támogatási összeg az erdőgazdálkodók által szabott
kedvezményes ár részbeni fedezetéül szolgál, melyet az önkormányzat 2000 Ft/m3+áfa összeggel egészít ki.
2. § (1) A Támogatásban részesülő önkormányzatok jegyzékét és a Támogatás összegét az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A Támogatás formája vissza nem térítendő támogatás, amelyet a Belügyminisztérium utalványozása alapján a Magyar
Államkincstár legkésőbb 2011. december 30-áig egy összegben folyósít.
(3) A Támogatásban részesülő önkormányzatok a Támogatást az erdőgazdálkodók által biztosított tűzifa vásárlására
fordíthatják, mely szociális rászorultság alapján a helyi lakosság természetbeni támogatására szolgál.
3. § Az önkormányzatok a Támogatást 2012. április 30-ig használhatják fel, melyről 2012. május 31-ig a Magyar
Államkincstár felé a 2. melléklet szerinti adatlap alapján számolnak el.
4. § A Támogatás felhasználását a külön jogszabályban erre feljogosított szervek ellenőrizhetik.
5. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
1648/2017. (IX. 11.) Korm. határozata a Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló Keretegyezmény részes államainak konferenciáin való részvételre vonatkozó felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló Keretegyezmény (a  továbbiakban:
Keretegyezmény) részes államainak konferenciáin (a  továbbiakban: konferencia) Magyarországot képviselő
küldöttség vegyen részt;
2. felhatalmazza a környezetvédelemért felelős minisztert, hogy a küldöttség tagjait a külpolitikáért felelős miniszterrel
egyetértésben jelölje ki;
3. felhívja a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy a  küldöttség részére a  részvételhez szükséges meghatalmazási
okiratot az adott konferencia előtt adja ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2004. (II. 6.) ME határozata az Országos Statisztikai Tanács tagjainak felmentéséről és új tagok megbízásáról.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 7. §-ának
(4) bekezdése alapján — a Központi Statisztikai Hivatal
elnöke előterjesztésére —
Makai Juditot — a jelölés visszavonása miatt — ,
dr. Pukli Pétert a Központi Statisztikai Hivatal elnökévé
történt kinevezésére tekintettel,
Sárosi Gyula ezredest, a HM Központi Pénzügyi és
Számviteli Hivatal pénzügyi és ellenőrzési igazgatóját
— nyugállományba vonulására tekintettel —
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendői ellátása
alól felmentem;
megállapítom, hogy Marosi Györgynek, a társadalombiztosítási szervek képviselőjének — halála miatt —
az Országos Statisztikai Tanácsi tagsága megszűnt; egyidejűleg dr. Alkéri István ezredest, a HM Központi Pénzügyi és
Számviteli Hivatala főigazgató-helyettesét,
Légrády Andrást, a Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma Informatikai Főosztálya vezetőjét,
dr. Szép Katalint, a Központi Statisztikai Hivatal Mintavételi és Módszertani Osztálya vezetőjét,
Tokaji Károlynét, az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság Statisztikai Főosztálya mb. főosztályvezetőjét
2005. december 31-ig terjedő időre az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
37/2010. (II. 26.) Korm. rendelete a területi monitoring rendszerről.
A Kormány a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 27. § (1) bekezdés a) és h) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. elő ze tes értékelés: a program hatásait előre feltáró értékelés típus, a program stratégiájának, prioritásainak
sorrendiségének, valamint külső és belső koherenciájának optimalizálására törekvő értékelés;
2. közbülső értékelés: a program végrehajtása során alkalmazott értékelés típus, amely vizsgálja, hogy a program
továbbra is igazodik a környezetéhez, a célcsoportjához és a kitűzött célokhoz;
3. területi monitoring rendszer: Magyarország, a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló törvény ben
meghatározott térségek, valamint az Országos Területfejlesztési Koncepcióban meghatározott térségek
(a továb biak ban együtt: térségek), e térségek fejlődését befolyásoló fejlesztési koncepciók, programok és
támogatások, a területrendezési tervek, a területfejlesztési politika érvényesítését szolgáló intézmény- és eszközrendszer folyamatos területi megfigyelését, elemzését és értékelését magába foglaló tevékenységet végző
– e rendeletben meghatározott – intézmények, eszközök, eljárásrendek, valamint mindezek működtetése érdekében
megtett intézkedések összessége;
4. területi szempontú értékelés: a koncepciók, fejlesztési tervek és programok Országos Területfejlesztési Koncepcióval
 való összhangjának értékelése, valamint a kiemelt térségi és megyei területrendezési terveknek az Országos
Területrendezési Tervvel való összhangjának elő ze tes, közbülső és utólagos vizsgálata;
5. utólagos értékelés: a program lezárása után 2–3 évvel végrehajtandó értékelés típus, amely többek között kiterjed
a források felhasználására, a támogatás hatékonyságára és eredményességére, valamint mindazon tényezőkre,
amelyek segítették vagy hátráltatták a program végrehajtását, az eredmények elérését.
2. § A területi monitoring rendszer célja, hogy
a) hiteles, megbízható, összehasonlítható, ellenőrizhető, a tervezésbe és a döntéshozatalba visszacsatolható
információt szolgáltasson
aa) a területi folyamatok alakulásáról,
ab) az ország és régiói európai térbe való integrációjáról,
ac) a területfejlesztési politika érvényesítésének hatásairól,
ad) a területrendezési tervek érvényesítésének hatásairól,
ae) a térségek fejlődését befolyásoló fejlesztési koncepciókról, programokról,
af) a térségekre jutó támogatásokról, azok eredményeiről és hatásairól,
ag) a területfejlesztés és területrendezés intézmény- és eszközrendszeréről;
b) elősegítse
ba) a területfejlesztési politika céljainak érvényesítését, elemzését, értékelését, felülvizsgálatát,
bb) az ágazati és ágazatközi koncepciók és programok területi szempontok alapján történő kidolgozását,
bc) a területfejlesztés és területrendezés intézmény- és eszközrendszerének működését, korszerűsítését,
bd) a területfejlesztési koncepciók és területrendezési tervek érvényesítését, valamint a területfejlesztési
programok végrehajtását;
c) erősítse a fejlesztéspolitika területi kohézióhoz és térségi versenyképességhez való hozzájárulását;
d) folyamatosan, közérthetően és hitelt érdemlően tájékoztassa a nyilvánosságot.
2. Országos Területi Monitoring Bizottság 3. § (1) Az országos területi folyamatok alakulásának, az országos, térségi és regionális fejlesztési koncepciók, tervek,
programok területi hatásainak megismerése, meg valósulása és hasznosulása, valamint a területrendezési tervek
érvényesülésének elősegítése érdekében Országos Területi Monitoring Bizottság (a továb biak ban: OTMB) működik.
Az OTMB feladatait az Országos Területfejlesztési Tanács látja el.
(2) Az OTMB
a) figyelemmel kíséri, elemzi és értékeli a területi monitoring rendszer működését;
b) javaslatot tesz a területi monitoring rendszer továbbfejlesztésére;
c) meghatározza a területfejlesztésért és területrendezésért felelős miniszter (a továb biak ban: miniszter) javaslata
alapján az éves ülésezési rend alkalmával elemzésre és értékelésre kerülő dokumentumokat az éves országos
elemző és értékelési munkatervébe foglaltan;
d) megtárgyalja a következő éves elemző jelentéseket:
da) az ország és térségei helyzetét bemutató jelentés,
db) a területfejlesztést közvetlenül és közvetetten szolgáló hazai, az Európai Unió által társfinanszírozott,
valamint egyéb nemzetközi pénzeszközök felhasználását bemutató jelentés,
dc) a nemzetközi és a határmenti területfejlesztési és területrendezési tevékenységet bemutató jelentés;
e) megtárgyalja a következő több év folyamatait bemutató értékelő jelentéseket:
ea) az ország területi folyamatainak alakulásáról és a területfejlesztési politika, valamint a területrendezési
tervek érvényesítésének hatásait bemutató több éves jelentés,
eb) a területfejlesztést közvetlenül és közvetetten szolgáló hazai, és az Európai Unió által társfinanszírozott,
valamint egyéb nemzetközi pénzeszközök felhasználását bemutató több éves jelentés,
ec) a nemzetközi és a határmenti területfejlesztési és területrendezési tevékenységet bemutató több éves
jelentés;
f) megtárgyalja a következő fejlesztési koncepciók és tervek elő ze tes, közbülső és utólagos területi szempontú
értékelését, valamint az elő ze tes és közbülső területi szempontú értékelés alapján kezdeményezheti
a felülvizsgálatukat:
fa) Országos Fejlesztéspolitikai Koncepció,
fb) Nemzeti Stratégiai Referenciakeret (Új Magyarország Fejlesztési Terv),
fc) Új Magyarország Vidékfejlesztési Stratégiai Terv,
fd) ágazati és ágazatközi koncepciók,
fe) a Budapesti Agglomeráció, valamint a Balaton kiemelt üdülőkörzet fejlesztési koncepciója,
ff) regionális fejlesztési koncepciók,
fg) Országos Területrendezési Terv,
fh) a Budapesti Agglomeráció, valamint a Balaton kiemelt üdülőkörzet területrendezési terve;
g) megtárgyalja az alábbi fejlesztési programok elő ze tes, közbülső és utólagos területi szempontú értékelését,
valamint az elő ze tes és közbülső területi szempontú értékelés alapján kezdeményezheti a felülvizsgálatukat:
ga) Új Magyarország Fejlesztési Terv operatív programjai,
gb) Új Magyarország Vidékfejlesztési Program,
gc) ágazati és ágazatközi programok,
gd) a Budapesti Agglomeráció, valamint a Balaton kiemelt üdülőkörzet fejlesztési programjai,
ge) regionális fejlesztési programok;
h) megtárgyalja a Nemzeti Vidékfejlesztési Terv utólagos területi szempontú értékelését.
(3) Az OTMB a (2) bekezdés f)-h) pontjában meghatározott fejlesztési koncepciókra, tervekre, programokra vonatkozó
felülvizsgálati javaslatát írásban a fejlesztési koncepció, terv, program elfogadására jogosult szervnél – ha
az elfogadásra jogosult szerv a Kormány vagy az Országgyűlés, a miniszternél – kezdeményezheti. A fejlesztési
koncepció, terv, program elfogadására jogosult szerv vagy a miniszter az OTMB kezdeményezését köteles
megvizsgálni, és a kezdeményezést követő 30 napon belül álláspontjáról az OTMB-t tájékoztatni.
(4) A (2) bekezdés d) és e) pontjában meghatározott elemző és értékelő jelentések elkészítése, valamint a (2) bekezdés
f)–h) pontjában felsorolt koncepciókra, tervekre, programokra vonatkozó elemző, értékelő jelentések kidolgozása
a miniszter feladata.
3. Kiemelt térségi területi monitoring bizottság 4. § (1) A Budapesti Agglomeráció, valamint a Balaton kiemelt üdülőkörzet térségi területi folyamatai alakulásának
megismerése, a kiemelt térségi fejlesztési koncepcióik, programjaik meg valósulása és hasznosulása érdekében
kiemelt térségi területi monitoring bizottság (a továb biak ban: KTTMB) működik. A KTTMB feladatait a Budapesti
Agglomeráció tekintetében a Budapesti Agglomerációs Fejlesztési Tanács, a Balaton kiemelt üdülőkörzet
tekintetében a Balaton Fejlesztési Tanács látja el.
(2) A KTTMB
a) elemzi és értékeli a kiemelt térségi szintű területi monitoring rendszer működését,
b) elemzi és véleményezi a kiemelt térség helyzetét bemutató éves elemző jelentést,
c) elemzi és véleményezi a kiemelt térség területi folyamatainak alakulását bemutató több éves jelentést,
d) évente tájékoztatást ad az OTMB, valamint a területileg érintett regionális monitoring bizottságok és megyei
monitoring bizottságok részére a kiemelt térségi területi monitoring rendszer működéséről és a kiemelt térségi
értékelési jelentésekről a tárgyévet követő március 31-ig,
e) elvégzi a kiemelt térségi fejlesztési koncepció felülvizsgálatát, valamint a felülvizsgálat alapján kezdeményezheti
a koncepció módosítását,
f) elvégzi a kiemelt térségi fejlesztési program elő ze tes, közbülső és utólagos értékelését, valamint az elő ze tes és
közbülső értékelés alapján kezdeményezheti a felülvizsgálatát.
(3) A KTTMB a (2) bekezdés e)–f) pontjában meghatározott fejlesztési koncepciókra, programokra vonatkozó módosítási,
 illetve felülvizsgálati javaslatát írásban a fejlesztési koncepció, program elfogadására jogosult szervnél – ha
az elfogadásra jogosult szerv a Kormány vagy az Országgyűlés, a miniszternél – kezdeményezheti. A fejlesztési
koncepció, program elfogadására jogosult szerv vagy a miniszter a KTTMB kezdeményezését köteles megvizsgálni, és
a kezdeményezést követő 30 napon belül álláspontjáról a KTTMB-t tájékoztatni.
(4) A (2) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott tájékoztató és jelentés elkészítése és a (2) bekezdés d) pontja alapján
történő továbbítása, valamint a (2) bekezdés e)–f) pontjában felsorolt fejlesztési koncepcióra, programra vonatkozó
elemzések, értékelések kidolgozása, jelentésbe foglalása a KTTMB feladatait ellátó térségi fejlesztési tanács
munkaszervezetének feladata.
4. Regionális területi monitoring bizottság 5. § (1) A regionális területi folyamatok alakulásának, a megyei területfejlesztési koncepciók, programok területi hatásainak
megismerése, valamint a regionális fejlesztési koncepció és program meg valósulása és hasznosulása érdekében
regionális területi monitoring bizottság (a továb biak ban: RTMB) működik.
(2) Az RTMB
a) elemzi és értékeli a regionális szintű területi monitoring rendszer működését,
b) elemzi és véleményezi a regionális éves elemző értékelési jelentést,
c) elemzi és véleményezi a regionális területi folyamatok alakulását bemutató több éves jelentést,
d) évente tájékoztatást ad az OTMB, valamint a területileg érintett KTTMB-k és megyei monitoring bizottságok
részére a regionális területi monitoring rendszer működéséről és a regionális értékelési jelentésekről a tárgyévet
követő március 31-ig,
e) elvégzi a régióhoz tartozó megyei területfejlesztési koncepciók és megyei területfejlesztési programok elő ze tes,
közbülső és utólagos területi szempontú értékelését, valamint az elő ze tes és közbülső területi szempontú
értékelés alapján kezdeményezheti ezek felülvizsgálatát,
f) elvégzi a regionális fejlesztési koncepció felülvizsgálatát, valamint a felülvizsgálat alapján kezdeményezheti
a koncepció módosítását,
g) elvégzi a regionális fejlesztési program elő ze tes, közbülső és utólagos értékelését, valamint az elő ze tes és
közbülső értékelés alapján kezdeményezheti a felülvizsgálatát,
h) elvégzi a régióhoz tartozó megyék területrendezési tervének folyamatos értékelését.
(3) Az RTMB a (2) bekezdés e)-g) pontjában meghatározott fejlesztési koncepciókra, programokra vonatkozó
módosítási, illetve felülvizsgálati javaslatát írásban a fejlesztési koncepció, program elfogadására jogosult szervnél
kezdeményezheti. A fejlesztési koncepció, program elfogadására jogosult szerv az RTMB kezdeményezését köteles
megvizsgálni, és a kezdeményezést követő 30 napon belül álláspontjáról az RTMB-t tájékoztatni.
(4) A (2) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott tájékoztató és jelentés elkészítése, a (2) bekezdés d) pontja alapján
történő továbbítása, valamint a (2) bekezdés e)-h) pontjában felsorolt fejlesztési koncepciókra, tervekre, programokra
vonatkozó elemzések, értékelések kidolgozása, jelentésbe foglalása a regionális fejlesztési tanács munkaszervezetének feladata.
6. § (1) Az RTMB tagjai a regionális fejlesztési tanács tagjai, valamint a regionális egészségügyi tanács, a regionális fejlesztési és
képzési bizottság, a regionális ifjúsági tanács, a regionális szociális tanács és a regionális innovációs tanács által
delegált egy-egy személy, továbbá a gazdasági kamarák megyei szervei által delegált egy-egy személy. Az RTMB
elnöke a regionális fejlesztési tanács elnöke.
(2) Az RTMB határozatképes, ha az ülésén a szavazati joggal rendelkező tagok több mint fele jelen van. A tagokat
megillető jogokat – ideértve a szavazás jogát is – csak az RTMB ülésén jelenlévő tag gyakorolhatja. A tagot csak
a képviselt szerv vezetője által írásban kijelölt, az ülésen jelenlévő személy helyettesítheti. Az RTMB a jelenlevő tagok
többségének szavazatával (egyszerű többség) dönt. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. A szavazás
nyílt, kivéve, ha az ügyrend titkos szavazást ír elő.
(3) Az RTMB az alakuló ülésén maga állapítja meg ügyrendjét. Az ügyrendben kell rögzíteni az RTMB működésére
vonatkozó legfontosabb szabályokat, a tanácskozási jog gyakorlásának módját a testület ülésein, az ülés
összehívásának és megtartásának, valamint a határozathozatalnak a szabályait. Az ügyrend elfogadásához az RTMB
tagjainak egyhangú támogató szavazata szükséges. Ennek hiányában az ügyrend az RTMB 30 napon belül
megismételt ülésén az RTMB tagjai egyszerű többségének támogató szavazatával elfogadható.
(4) Az RTMB elnöke akadályoztatása esetén az elnöki feladatokat az RTMB ügyrendjében szabályozott módon az RTMB
tagjának átruházhatja. A megbízott a megbízás alapján az elnök nevében, teljes jogkörben jár el.
(5) Az RTMB törvényességi felügyeletét a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szerve látja el.
5. Megyei területi monitoring bizottság 7. § (1) A megyei területi folyamatok alakulásának, a kistérségi fejlesztési koncepciók, programok területi hatásainak
megismerése, valamint a megyei területfejlesztési koncepció és program meg valósulása és hasznosulása érdekében
megyei területi monitoring bizottság (a továb biak ban: MTMB) működik. Az MTMB feladatait a megyei
területfejlesztési tanács látja el.
(2) Az MTMB
a) elemzi és értékeli a megyei szintű területi monitoring rendszer működését,
b) elemzi és véleményezi a megyei éves elemző értékelési jelentést,
c) elemzi és véleményezi a megyei területi folyamatok alakulását bemutató több éves jelentést,
d) évente tájékoztatást ad az OTMB, valamint a területileg érintett RTMB-k és KTTMB-k részére a megyei területi
monitoring rendszer működéséről és a megyei értékelési jelentésekről a tárgyévet követő március 31-ig,
e) elvégzi a megyéhez tartozó kistérségi fejlesztési koncepciók és kistérségi fejlesztési programok elő ze tes, közbülső
és utólagos területi szempontú értékelését, valamint az elő ze tes és közbülső területi szempontú értékelés alapján
kezdeményezheti ezek felülvizsgálatát,
f) elvégzi a megyei területfejlesztési koncepció felülvizsgálatát, valamint a felülvizsgálat alapján kezdeményezheti
a koncepció módosítását,
g) elvégzi a megyei területfejlesztési program elő ze tes, közbülső és utólagos értékelését, valamint az elő ze tes és
közbülső értékelés alapján kezdeményezheti a felülvizsgálatát.
(3) Az MTMB a (2) bekezdés e)-g) pontjában meghatározott fejlesztési koncepciókra, programokra vonatkozó módosítási,
 illetve felülvizsgálati javaslatát írásban a fejlesztési koncepció, program elfogadására jogosult szervnél
kezdeményezheti. A fejlesztési koncepció, program elfogadására jogosult szerv az MTMB kezdeményezését köteles
megvizsgálni, és a kezdeményezést követő 30 napon belül álláspontjáról az MTMB-t tájékoztatni.
(4) A (2) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott tájékoztató és jelentés elkészítése, a (2) bekezdés d) pontja alapján
történő továbbítása, valamint a (2) bekezdés e)-g) pontjában meghatározott koncepciókra, programokra vonatkozó
elemzések, értékelések kidolgozása, jelentésbe foglalása az MTMB feladatait ellátó megyei területfejlesztési tanács
munkaszervezetének feladata.
6. A területi monitoring bizottságok közös szabályai 8. § (1) A területi monitoring rendszer működéséhez szükséges adatokat az Országos Területfejlesztési és Területrendezési
Információs Rendszer (TeIR) biztosítja.
(2) A területi monitoring rendszer működéséhez szükséges adatokat és információkat, valamint az arra épülő nyomon
követés, mérés, elemzés, értékelés módszertani eszközkészletét, rendszer- és folyamatmodelljét, szakértői és
információtechnológiai rendszerét (leíró módszertant) a Területi Megfigyelő és Értékelő Rendszer (T-MER)
tartalmazza.
(3) A területfejlesztéssel kapcsolatos jelentések alapjául szolgáló elemzések és értékelések előkészítő dokumentumait
kérésre hozzáférhetővé kell tenni.
9. § (1) A területi monitoring rendszerben részt vevő, e rendelet szerinti szervek feladat- és hatáskörüket önállóan gyakorolják.
(2) A területi monitoring rendszer és az OTMB működtetéséért a miniszter, a KTTMB működtetéséért a kiemelt térségi
fejlesztési tanács elnöke, az RTMB működtetéséért a regionális fejlesztési tanács elnöke, az MTMB működtetéséért
a megyei területfejlesztési tanács elnöke a felelős.
(3) A területi monitoring bizottságok működésének biztosítása érdekében a területi monitoring bizottságok tagjai
szakmai felkészítéséről a miniszter gondoskodik.
7. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 60. napon lép hatályba.
11. § (1) A területfejlesztéssel és a területrendezéssel összefüggésben megőrzendő dokumentumok gyűjtéséről,
megőrzéséről, nyilvántartásáról és hasznosításáról szóló 16/2010. (II. 5.) Korm. rendelet (a továb biak ban: R.) 1. §-a
a következő g)–h) ponttal egészül ki:
[A területfejlesztéssel és a területrendezéssel összefüggésben megőrzendő dokumentumok (a továb biak ban:
dokumentációk) a következők:]
„g) a területi monitoring rendszerről szóló kormányrendeletben előírt és meghatározott módon elkészített, országos,
kiemelt térségi, regionális és megyei szintű monitoring jelentés, éves elemző jelentés, a területi folyamatok
alakulásáról szóló jelentés;
h) a területi monitoring rendszerről szóló kormányrendeletben előírt és meghatározott módon elkészített, országos,
kiemelt térségi, regionális, megyei és kistérségi szintű fejlesztési koncepció, program és terv értékelő, elemző
jelentése.”
(2) Az R. 3. §-a a következő (10) bekezdéssel egészül ki:
„(10) Az 1. § g)-h) pontja szerinti dokumentációt a kidolgozásért felelős szerv az elfogadást követő 90 napon belül
elektronikus úton megküldi a Dokumentációs Központnak.”
12. § A 11. § az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti. Ez a § az e rendelet hatálybalépését követő második
napon hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
28/2013. (XI. 15.) KIM rendelete az országgyűlési képviselők és az Európai Parlament tagjainak választásán a választási irodák hatáskörébe tartozó feladatok végrehajtásának részletes szabályairól, a választási eljárásban használandó nyomtatványokról, valamint a választási eredmény országosan összesített adatai körének megállapításáról.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 346.  § a), b) és d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
12. § f ) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEjEZET
ÁlTAlÁNOS RENDElKEZÉSEK 1. A választási irodák tagjainak oktatása
1. § A választási iroda tagjait a  feladataik ellátására fel kell készíteni. A  felkészítésen való részvétel kötelező.
A felkészítésért a választási iroda vezetője felelős.
2. A választási informatikai rendszer 2. § (1) A  választási informatikai rendszer (a  továbbiakban: informatikai rendszer) e  rendelet vonatkozásában
a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvényben (a  továbbiakban: Ve.) meghatározott választási feladatok
végrehajtásában részt vevő és azokat kiszolgáló szervezetek által működtetett informatikai infrastruktúra és
alkalmazói rendszerelemek összessége.
(2) A  választási informatikai infrastruktúra elemei lehetnek különösen: az  anyakönyvi szolgáltató rendszer, a  fővárosi
és megyei kormányhivatalok és járási hivatalaik, kiemelten az  okmányirodák, a  helyi önkormányzatok és
a külképviseletek informatikai eszközei, valamint a választási célú dedikált informatikai eszközök.
(3) A  választási alkalmazói rendszerek elemei lehetnek különösen: a  névjegyzékek vezetését, az  ajánlás-ellenőrzést,
jelöltek és jelölő szervezetek nyilvántartását, a  szavazatösszesítést, az  eredménymegállapítást, a  logisztikai
lebonyolítást támogató alkalmazói szoftverrendszerek.
3. § (1) Az  országgyűlési egyéni választókerületi választási irodák (a  továbbiakban: OEVI), valamint azok a  helyi választási
irodák (a  továbbiakban: HVI), amelyek illetékessége több mint öt szavazókörre terjed ki, az  informatikai rendszert
az okmányhálózat infrastrukturális hátterének igénybevételével érik el.
(2) Azok a  HVI-k, amelyek illetékessége legfeljebb öt szavazókörre terjed ki, az  informatikai rendszert az  anyakönyvi
szolgáltató rendszer infrastrukturális hátterének igénybevételével érhetik el. Közös önkormányzati hivatalt
működtető települések esetében – a  területi választási iroda (a  továbbiakban: TVI) vezetőjének javaslatára –
a Nemzeti Választási Iroda (a továbbiakban: NVI) elnöke a székhely településtől eltérő településen is engedélyezheti
az adatfeldolgozási feladatok elvégzését.
(3) Indokolt esetben – a  TVI vezetőjének javaslatára – az  NVI elnöke az  ötnél több szavazókörrel rendelkező HVI
esetében is engedélyezheti az anyakönyvi szolgáltató rendszer, illetve az ötnél kevesebb szavazókörrel rendelkező
HVI esetében is engedélyezheti az okmányhálózat használatát.
4. § (1) Az informatikai rendszert kell használni
a) a szavazóköri névjegyzék, a  külképviseleti névjegyzék, valamint a  mozgóurnát igénylő választópolgárok
jegyzékének összeállításához, továbbvezetéséhez, a szavazóhelyiségbe kerülő példányának elkészítéséhez,
b) a szavazóköri névjegyzék megtekintésének biztosításához,
c) a szavazóköri névjegyzékből történő adatszolgáltatás elkészítéséhez,
d) az értesítők elkészítéséhez,
e) a választójogosultság megállapításához, illetve ellenőrzéséhez,
f ) a jelölő szervezetek, jelöltek és listák adatainak nyilvántartásához,
g) az ajánlóívek elkészítéséhez, az ajánlások ellenőrzéséhez,
h) a jelölt fényképének, nemzetiségi nevének, a  jelölő szervezet jelképének, valamint nemzetiségi nevének
kezeléséhez,
i) a szavazólapok adattartalma jóváhagyásának támogatására és a nyomdai adatátadáshoz,
j) a központi előállítású nyomtatványok és egyéb választási anyagok átvételével, elosztásával összefüggő
logisztikai feladatok ellátásához,
k) a szavazóhelyiségekbe kerülő szavazóköri névjegyzékek, valamint a  mozgóurnát igénylő választópolgárok
jegyzékeinek kinyomtatásáról és hitelesítésének megtörténtéről szóló értesítés továbbításához,
l) a rendkívüli események jelentéséhez és a napközbeni részvételi adatok jelentéséhez,
m) a választási visszaélések valószínűségét jelző rendszer működtetéséhez,
n) a jegyzőkönyvek rögzítéséhez és ellenőrzéséhez,
o) a választási eredmény előzetes tájékoztató adatainak előállításához,
p) a választási eredmény megállapításának támogatásához.
(2) Az országgyűlési képviselők választásán az (1) bekezdésben foglaltakon túl az informatikai rendszert kell használni
a) a levélben szavazók névjegyzékének összeállításához és továbbvezetéséhez,
b) a levélben leadott szavazási iratok ellenőrzéséhez.
3. A szavazatok megszámlálását támogató informatikai alkalmazás 5. § Az NVI a  hatáskörébe tartozó szavazatszámlálást megelőzően a  beérkezett szavazatokat informatikai alkalmazás
igénybevételével előzetesen megszámlálja, és annak eredményét előzetes tájékoztató adatként közzéteszi.
4. A választási eredmény országosan összesített adatai 6. § A választási eredmény országosan összesített adatai az országgyűlési képviselők választásán:
a) a névjegyzék zárásakor a szavazóköri névjegyzékben, a  levélben szavazók névjegyzékében, a külképviseleti
névjegyzékben lévő választópolgárok száma,
b) a választópolgárok száma a névjegyzék zárásakor összesen, továbbá nemzetiségenként,
c) a szavazókörökben és a  külképviseleteken szavazóként megjelent választópolgárok száma, a  levélben
szavazó választópolgárok száma,
d) a szavazókörökben és a külképviseleteken leadott szavazatok száma,
e) a határidőben beérkezett szavazási iratok száma,
f ) a szavazókörökben és a  külképviseleteken leadott érvényes szavazatok és az  érvénytelen szavazólapok
száma,
g) a határidőben beérkezett szavazási iratok közül az érvényes és az érvénytelen szavazási iratok száma,
h) az érvényes szavazatok száma jelöltenként és listánként,
i) a megszerzett mandátumok száma listánként,
j) a mandátumot szerzett egyéni választókerületi jelöltek és listás jelöltek neve.
7. § A választási eredmény országosan összesített adatai az Európai Parlament tagjainak választásán:
a) a névjegyzék zárásakor a szavazóköri névjegyzékben, a külképviseleti névjegyzékben lévő választópolgárok
száma,
b) a választópolgárok száma összesen,
c) a szavazókörökben és a külképviseleteken szavazóként megjelent választópolgárok száma,
d) a szavazókörökben és a külképviseleteken leadott szavazatok száma,
e) a szavazókörökben és a  külképviseleteken leadott érvényes szavazatok és az  érvénytelen szavazólapok
száma,
f ) az érvényes szavazatok száma összesen, továbbá listánként,
g) a megszerzett mandátumok száma listánként,
h) a mandátumot szerzett jelöltek neve.
II. FEjEZET
HElyI VÁlASZTÁSI IRODA 8. § Minden önálló önkormányzati hivatallal rendelkező településen önálló HVI működik. Közös önkormányzati hivatalt
működtető településeken a HVI feladatait közös HVI látja el.
5. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
9. § (1) A HVI a névjegyzékek vezetésével kapcsolatos hatáskörében – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) továbbítja a  szavazatszámláló bizottság (a  továbbiakban: SZSZB) részére a  névjegyzék lezárását követően
beérkező mozgóurna iránti igényeket,
b) az informatikai rendszerben biztosítja a szavazóköri névjegyzék megtekinthetőségét.
(2) A HVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) közleményt ad ki a szavazás helyéről és idejéről, a szavazás módjáról,
b) gondoskodik az SZSZB tagjainak eskü-, illetve fogadalomtételéről,
c) helyben szokásos módon nyilvánosságra hozza
ca) az SZSZB tagjainak, egy szavazókörrel rendelkező településen a helyi választási bizottság tagjainak,
valamint a HVI vezetőjének nevét,
cb) a HVI hivatali helyiségének címét, telefonszámát, e-mail címét és fax-számát,
d) megszervezi a mozgóurnás szavazást,
e) előkészíti a szavazóköri jegyzőkönyvek feldolgozását és továbbítását,
f ) a TVI által megjelölt helyen és időben gondoskodik a  központi nyomtatványok átvételéről, az  ezekkel
kapcsolatos ügyviteli feladatok ellátásáról, valamint a helyben készülő nyomtatványok előállításáról,
g) fogadja a központilag – szavazókörönként – összeállított szállítódobozokat, tartalmukat tételesen ellenőrzi,
elhelyezi bennük a  napközbeni részvételi jelentések adatainak telefonos továbbításához szükséges jelszót
tartalmazó lezárt borítékokat, és gondoskodik a szavazás napjáig történő megőrzésükről,
h) felvezeti a jegyzőkönyvekre a szavazóköri azonosítót és a szavazókörök egyéb azonosító adatait,
i) biztosítja a szavazáshoz szükséges technikai feltételeket, a szavazóhelyiségek felszerelését,
j) a szavazást megelőző napon előkészíti és tételenként – átvételi elismervénnyel – átadja az SZSZB elnöke vagy
helyettese részére a  szavazás lebonyolításához szükséges nyomtatványokat, iratokat, bélyegzőt és egyéb
kellékeket,
k) tájékoztatja az SZSZB-t a szavazólap elkészülte után bekövetkező változásokról,
l) gondoskodik a  megfelelő szavazóhelyiség és a  szavazáshoz szükséges egyéb technikai feltételek
biztosításáról, a szavazólapok és az egyéb választási iratok őrzéséről.
 (3) A HVI vezetője – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) a szavazóköri névjegyzék és a mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékének nyomtatásával megbízhatja
a TVI-t, amely a feladatot a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala vagy a fővárosi
és megyei kormányhivatal, illetve annak járási hivatala útján is elláthatja; a  nyomtatás megtörténtéről
haladéktalanul értesíteni kell az NVI-t,
b) a kinyomtatott névjegyzéket és a  mozgóurnát igénylő választópolgárok kinyomtatott jegyzékét az  utolsó
oldalon aláírásával és lebélyegzéssel hitelesíti.
6. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napján
10. § (1) Az SZSZB mellett működő jegyzőkönyvvezető – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) közreműködik a szavazóhelyiség szabályszerű berendezésében,
b) az SZSZB döntése alapján gondoskodik a  névjegyzék kezeléséről, a  visszautasítottak jegyzéke és
a mozgóurnát kérők jegyzéke vezetéséről,
c) 7.00, 9.00, 11.00, 13.00, 15.00 és 17.30 órakor adatot szolgáltat a  HVI részére a  szavazókörben megjelent
választópolgárok számáról,
d) a szavazás közben történt rendkívüli eseményről kiállított jegyzőkönyv másolatát haladéktalanul továbbítja
a HVI vezetőjéhez,
e) közreműködik a szavazóköri jegyzőkönyv kiállításában,
f ) a HVI vezetőjének utasítása szerint telefonon, telefaxon azonnal továbbítja a  szavazóköri jegyzőkönyv
adattartalmát a HVI-hez,
g) közreműködik a  szavazóköri jegyzőkönyv, a  szavazás közben történt rendkívüli eseményről kiállított
jegyzőkönyvek, valamint az  SZSZB határozatai másolatainak előállításában és az  SZSZB megbízott tagjai
részére történő átadásában, továbbá
h) közreműködik a  szavazóurnáknak, a  szavazóköri jegyzőkönyveknek, valamint az  egyéb választási iratoknak
a HVI hivatali helyiségébe történő szállításában.
(2) A HVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) biztosítja az SZSZB-k működésének és a szavazás menetének törvényes feltételeit,
b) haladéktalanul továbbítja az SZSZB részére az ügyfélkapun vagy a választások hivatalos honlapján a szavazás
napján beérkező mozgóurna iránti igényeket,
c) fogadja és – ellenőrzést követően – az  informatikai rendszerben haladéktalanul rögzíti a  szavazókörökből
érkezett napközbeni részvételi adatokat, a  szavazás közben történt rendkívüli eseményekről kiállított
jegyzőkönyveket,
d) fogadja és – ellenőrzést követően – az  informatikai rendszerben haladéktalanul rögzíti a  szavazóköri
jegyzőkönyvek adatait; amennyiben adathiány van a szavazóköri jegyzőkönyvben, vagy az adatrögzítés során
az  informatikai rendszer összefüggés-hibát vagy egyéb hibát jelzett, a  HVI vezetője a  jegyzőkönyvvezető
útján azonnal tájékoztatja az SZSZB-t,
e) átvételi elismervénnyel átveszi az  SZSZB-től a  szavazóurnákat, a  szavazóköri jegyzőkönyveket, valamint
az egyéb választási iratokat,
f ) a beérkező szavazóköri jegyzőkönyveket jogi és számszaki szempontból ellenőrzi, és haladéktalanul elvégzi
az  adatbeviteli teendőket (számítógépes adatfeldolgozásra a  jegyzőkönyvek első példánya szolgál); a  HVI
a  hibásan vagy hiányosan kitöltött jegyzőkönyvre felhívja az  SZSZB figyelmét, és a  jegyzőkönyv javítását
követően intézkedik az adatok informatikai rendszerbeli javításáról.
7. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napját követően
11. § A HVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) gondoskodik az SZSZB-ktől átvett választási iratok biztonságos tárolásáról,
b) a szavazást követő – az  átjelentkezéssel és a  külföldön leadott szavazatok megszámlálására kijelölt
szavazókör esetében a  kiállítását követő – három napon keresztül biztosítja a  szavazóköri jegyzőkönyvek
második példányának, valamint a határozatok nyilvánosságát, majd azokat irattárazza,
c) a szavazóköri jegyzőkönyvek első példányait legkésőbb a  szavazást követő – az  átjelentkezéssel és
a  külföldön leadott szavazatok megszámlálására kijelölt szavazókör esetében a  kiállítását követő – nap
11.00 óráig továbbítja az OEVI-hez,
d) a szavazólapokat és egyéb választási iratokat a  polgármesteri hivatalban a  szavazást követő kilencvenedik
napig megőrzi; a  szavazást követő kilencvenedik napot követő munkanapon, illetve büntetőeljárás esetén
az ügy jogerős lezárása után a választási iratokat – a jegyzőkönyvek kivételével – megsemmisíti.
8. A helyi választási iroda további feladatai az országgyűlési képviselők választásán
12. § (1) A HVI a szavazást megelőzően előkészíti az SZSZB tagjainak, póttagjainak választását, gondoskodik eskütételükről,
 (2) A központi névjegyzék, valamint egyéb választási nyilvántartások vezetéséről szóló 17/2013. (VII. 17.) KIM rendelet
(a  továbbiakban: Njr.) 1.  mellékletének 1.  pontjában meghatározott település HVI-je a  személyazonosság
ellenőrzését és az átvétel igazolását követően átadja a szavazási levélcsomagot a választópolgárnak.
(3) A  szavazás napján az  egy szavazókörrel rendelkező település helyi választási bizottsága, továbbá a  Ve. 78.  §-a
szerint kijelölt szavazókör SZSZB-je mellett működő jegyzőkönyvvezető közreműködik az átjelentkezéssel szavazó
választópolgárok szavazatait tartalmazó szállítóborítéknak a HVI hivatali helyiségébe történő szállításában.
(4) A  HVI a  szavazás napján fogadja az  SZSZB-től az  átjelentkezéssel szavazó választópolgárok szavazatait tartalmazó
szállítóborítékot.
(5) A  HVI az  átjelentkezéssel szavazó választópolgárok szavazatait tartalmazó szállítóborítékot legkésőbb a  szavazást
követő nap 11.00 óráig továbbítja az OEVI-hez.
III. FEjEZET
KülKÉpVISElETI VÁlASZTÁSI IRODA 9. A külképviseleti választási iroda feladatai a szavazást megelőzően
13. § (1) A külképviseleti választási iroda (a továbbiakban: KÜVI) – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) átadja a megfigyelőnek a kitűzőt, valamint tájékoztatja jogairól és kötelezettségeiről,
b) ellátja a külképviseleti szavazással kapcsolatos tájékoztatási feladatokat,
c) biztosítja a szavazóhelyiséget, annak felszerelését, valamint a szavazáshoz szükséges technikai feltételeket,
d) szabályszerűen berendezi a szavazóhelyiséget,
e) kinyomtatja és hitelesíti a külképviseleti névjegyzéket, ha azt az NVI elektronikus úton küldi meg.
(2) A KÜVI vezetője – a Ve.-ben foglalt feladatain túl – gondoskodik a szavazólapok, az egyéb választási iratok, továbbá
a szavazáshoz szükséges kellékek biztonságos őrzéséről.
10. A külképviseleti választási iroda feladatai a szavazás napján
14. § A KÜVI – a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) ellátja a szavazással és a külképviseleti névjegyzék kezelésével kapcsolatos feladatokat,
b) vezeti a visszautasítottak jegyzékét,
c) két példányban kiállítja a  szavazás befejezéséről szóló jegyzőkönyvet; annak első példányát,
a  visszautasítottak jegyzékét, a  rontott szavazólapokat tartalmazó lezárt borítékot, valamint a  rendkívüli
eseményekről kiállított jegyzőkönyveket elhelyezi az urnában, és az urnát lezárja úgy, hogy ne lehessen abba
szavazólapot elhelyezni vagy abból szavazólapot eltávolítani,
d) a szavazás befejezéséről kiállított jegyzőkönyv második példányát faxon vagy e-mailben azonnal továbbítja
az NVI-hez,
e) a szavazás közben történt rendkívüli eseményről kiállított jegyzőkönyvet, továbbá a KÜVI tevékenysége ellen
benyújtott kifogást faxon vagy e-mailben azonnal továbbítja az NVI-hez.
11. A külképviseleti választási iroda feladatai a szavazást követően
15. § A KÜVI
a) gondoskodik a lezárt urna NVI-hez szállításáról,
b) a szavazást követő három napon keresztül biztosítja a szavazás befejezéséről kiállított jegyzőkönyv második
példányának nyilvánosságát,
c) a választási iratokat a  szavazást követő kilencvenedik napig megőrzi; a  szavazást követő kilencvenedik
napot követő munkanapon, illetve büntetőeljárás esetén az  ügy jogerős lezárása után a  választási iratokat
megsemmisíti.
12. A külképviseleti választási iroda további feladatai az országgyűlési képviselők választásán
16. § (1) Az Njr. 1. mellékletének 2. pontjában meghatározott külképviseleten működő KÜVI a személyazonosság ellenőrzését
és az átvétel igazolását követően átadja a szavazási levélcsomagot a választópolgárnak.
(2) A KÜVI
a) ellátja a levélben szavazással kapcsolatos tájékoztatási feladatokat,
b) a külképviselet épületében a szavazást megelőző 15. naptól minden munkanapon, valamint a külképviseleti
szavazás időtartama alatt külön urnát biztosít a  levélben szavazók válaszborítékjának leadására, amelyet
a válaszboríték leadására rendelkezésre álló időben folyamatosan felügyel,
c) minden munkanap, valamint a  külképviseleti szavazás napján a  válaszboríték leadására rendelkezésre álló
nyitvatartási idő elteltét követően felbontja az  urnát, megszámlálja a  leadott válaszborítékokat, és azokat
becsomagolja úgy, hogy a csomagolás megsértése nélkül ne lehessen a csomag tartalmát megváltoztatni,
d) a leadott válaszborítékok számát naponta jelenti az NVI-nek,
e) az NVI-hez való továbbításukig gondoskodik a  válaszborítékokat tartalmazó csomagok biztonságos helyen
történő őrzéséről,
f ) gondoskodik a válaszborítékokat tartalmazó csomagok NVI-hez szállításáról.
IV. FEjEZET
ORSZÁggyűlÉSI EgyÉNI VÁlASZTóKERülETI VÁlASZTÁSI IRODA 13. Az országgyűlési egyéni választókerületi választási iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
17. § Az OEVI az informatikai rendszerben ellátja az adatfeldolgozási feladatokat.
14. Az országgyűlési egyéni választókerületi választási iroda további feladatai a szavazás napján
18. § Az OEVI gondoskodik a  szavazatösszesítést akadályozó zavarok, vészhelyzetek elhárításáról, szükség szerint
intézkedik a vészhelyzet esetére előírt tartalékmegoldások alkalmazásáról, és ezekről az intézkedésekről tájékoztatja
a TVI, valamint a HVI vezetőjét.
15. Az országgyűlési egyéni választókerületi választási iroda további feladatai a szavazás napját
követően
19. § Az OEVI
a) ellenőrzi a szavazóköri jegyzőkönyvek feldolgozásának megtörténtét,
b) a választási iratokat a  szavazást követő kilencvenedik napig megőrzi; a  szavazást követő kilencvenedik
napot követő munkanapon, illetve büntetőeljárás esetén az  ügy jogerős lezárása után a  választási iratokat
– a jegyzőkönyvek kivételével – megsemmisíti.
16. Az országgyűlési egyéni választókerületi választási iroda további feladatai az országgyűlési
képviselők választásán
20. § (1) Az OEVI
a) tájékoztatja a HVI-ket a szavazólap elkészülte után bekövetkező változásokról,
b) az informatikai rendszerből kinyomtatja, és átvételi elismervény ellenében átadja az  igénylő részére
az ajánlóíveket,
c) átveszi az  ajánlóíveket, a  jelölt bejelentését tartalmazó nyomtatványokat és azok mellékleteit, azokat
ellenőrzi, és a bejelentő figyelmét felhívja az esetleges hiányokra, a bejelentésről átvételi elismervényt ad ki,
továbbá a bejelentést az informatikai rendszerben regisztrálja,
d) ellenőrzi, hogy a  jelölt, illetve a  jelölő szervezet a  rendelkezésére bocsátott összes ajánlóívet leadta-e; jelzi
az  országgyűlési egyéni választókerületi választási bizottságnak (a  továbbiakban: OEVB), ha a  jelölt, illetve
a jelölő szervezet nem adta le a rendelkezésére bocsátott összes ajánlóívet,
e) az ajánlóíveken adott ajánlásokat – az OEVB döntésének előkészítése érdekében – a központi névjegyzék és
a szavazókörök és választókerületek nyilvántartása alapján ellenőrzi; az ellenőrzés kiterjed arra, hogy
ea) az ajánlóív eredeti-e,
eb) az ajánlóíven a választópolgár valamennyi szükséges adata fel van-e tüntetve,
ec) létezik-e választópolgár az adott személyi azonosítóval,
ed) egyeznek-e a választópolgár központi névjegyzékbeli adatai az ajánlóíven feltüntetett adataival,
ee) a választópolgár – a  szavazást megelőző 48. nap és az  ajánlóív leadása közötti időszak bármely
napján – választójogosult volt-e az  országgyűlési képviselők választásán abban az  országgyűlési
egyéni választókerületben, ahol jelöltet ajánlott,
ef ) a választópolgár nem ajánlott-e egy jelöltet többször,
f ) átveszi a jelöltek fényképét tartalmazó, JPEG kiterjesztésű, 195x260 felbontású fájlokat, és gondoskodik azok
feltöltéséről az informatikai rendszerbe,
g) az informatikai rendszerben regisztrálja az OEVB-nek a jelölt nyilvántartásba-vételével kapcsolatos döntését,
a jogorvoslat benyújtását, valamint az OEVB, bíróság jogerős döntését,
h) bejelentett igény alapján, az  adatszolgáltatási díj megfizetésének igazolását követően a  szavazóköri
névjegyzékben szereplő választópolgárok név- és lakcímadatait elektronikus adathordozón átadja a jelöltnek,
i) előkészíti az OEVB tagjainak, póttagjainak megválasztását; fogadja az OEVB megbízott tagjainak bejelentését,
j) ellenőrzi az  OEVB megbízott tagjainak választójogát, gondoskodik az  OEVB tagjainak eskü-, illetve
fogadalomtételéről,
k) nyilvánosságra hozza az OEVB tagjainak és az OEVI vezetőjének nevét, valamint az OEVB és az OEVI hivatali
helyiségének címét, telefonszámát, e-mail címét és fax-számát,
l) segítséget nyújt az OEVB-nek a külképviseleten és átjelentkezéssel leadott szavazatok megszámlálását végző
SZSZB kijelöléséhez, a kijelölés eredményét rögzíti az informatikai rendszerben,
m) ellátja a jelöltek nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat,
n) előterjeszti az  OEVB részére az  egyéni választókerületi szavazólap tervezetét annak adattartalmának
jóváhagyása céljából,
o) a személyazonosság ellenőrzését és az  átvétel igazolását követően átadja a  szavazási levélcsomagot
a választópolgárnak. 21. § (1) Az OEVI az országgyűlési képviselők választásán
a) az  OEVI székhelyén külön urnát biztosít a  levélben szavazók válaszborítékainak leadására, amelyet
folyamatosan felügyel,
b) 19.00 órát követően felbontja az urnát, megszámlálja a leadott válaszborítékokat, és azokat szállítóborítékba
zárja úgy, hogy annak megsértése nélkül ne lehessen a szállítóboríték tartalmát megváltoztatni
c) a leadott válaszborítékok számát az OEVI jelenti az NVI-nek.
(2) Az  OEVI az  országgyűlési képviselők választásán átveszi a  külföldön és átjelentkezéssel leadott szavazatok
megszámlálására kijelölt szavazókör SZSZB-jétől a lezárt urnát.
22. § (1) Az OEVI az országgyűlési képviselők választásán
a) átveszi a HVI-től az átjelentkezéssel szavazók szavazatait tartalmazó szállítóborítékokat,
b) az átjelentkezéssel szavazók szavazatait tartalmazó szállítóborítékokat és a levélben szavazók válaszborítékait
tartalmazó csomagot – a  TVI vezetőjének rendelkezése szerint – legkésőbb a  szavazást követő nap
19.00 óráig továbbítja az NVI-hez,
c) az OEVB döntésének előkészítéseként tételesen ellenőrzi az  egyéni választókerületi szavazóköri
jegyzőkönyvek és a számítógépes adatok azonosságát, és annak eredményéről jelentést tesz az OEVB-nek,
d) a Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) döntésének előkészítéseként tételesen ellenőrzi a listás
szavazóköri jegyzőkönyvek és a  számítógépes adatok azonosságát, és annak eredményéről jelentést tesz
az NVI-nek,
e) gondoskodik a  külföldön és átjelentkezéssel leadott szavazatok megszámlálására kijelölt szavazókör
urnájának biztonságos őrzéséről,
f ) az átjelentkezéssel és a külföldön leadott szavazatokat tartalmazó csomagot átveszi az NVI-től,
g) megszervezi az  átjelentkezéssel és a  külföldön leadott szavazatok megszámlálására kijelölt SZSZB ülését,
átadja az SZSZB elnöke részére a lezárt urnát, valamint az átjelentkezéssel és a külföldön leadott szavazatokat
tartalmazó csomagot,
h) az átjelentkezéssel és a  külföldön leadott szavazatok megszámlálására kijelölt SZSZB által kiállított
szavazóköri jegyzőkönyveket haladéktalanul az OEVB rendelkezésére bocsátja, valamint feldolgozza,
i) az egyéni választókerületi választási eredményt az  OEVB jegyzőkönyve alapján rögzíti az  informatikai
rendszerben,
j) a listás szavazóköri jegyzőkönyvek első példányait – a TVI vezetőjének rendelkezése szerint, közvetlenül vagy
a TVI-n keresztül – a szavazást követő nyolcadik nap 15.00 óráig továbbítja az NVI-hez,
k) az egyéni választókerületi választási eredményt megállapító jegyzőkönyv első példányát – a TVI vezetője által
meghatározott rend szerint – a jogerőssé válását követően haladéktalanul továbbítja az NVI-hez,
l) előkészíti az egyéni választókerületi megbízólevelek átadását.
 (2) Az OEVI az Európai Parlament tagjainak választásán a szavazóköri jegyzőkönyvek első példányait – a TVI vezetőjének
rendelkezése szerint, közvetlenül vagy a TVI-n keresztül – a szavazást követő nap 19.00 óráig továbbítja az NVI-hez.
V. FEjEZET
TERülETI VÁlASZTÁSI IRODA 23. § (1) A TVI
a) ellenőrzi és irányítja az OEVI-k és a HVI-k tevékenységét,
b) megszervezi az OEVI-k és a HVI-k vezetőinek oktatását,
c) felügyeli az informatikai rendszer használatát, megteszi a szükséges intézkedéseket a hiányzó adatok pótlása,
a hibás adatok kijavítása érdekében,
d) a HVI-k tevékenységének irányításához, illetve feladataik végrehajtásának ellenőrzéséhez az  illetékes OEVI
vezetőjének közreműködését igénybe veheti.
 (2) A TVI a választási informatikai feladatokat a fővárosi és megyei kormányhivatal közreműködésével látja el.
17. A területi választási iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
24. § A TVI
a) nyilvánosságra hozza a  TVI vezetőjének nevét, valamint a  TVI hivatali helyiségének címét, telefonszámát,
e-mail címét és fax-számát,
b) a választási logisztikai rendszerre alapozva meghatározza a központi nyomtatványok elosztásának és a helyi
készítésű nyomtatványok előállításának, szállításának és átvételének rendjét,
c) elkészíti az üzemzavar esetére irányadó intézkedési tervet,
d) kiadja a szavazóköri jegyzőkönyvek és az egyéb választási iratok továbbításával kapcsolatos utasítását,
e) tájékoztatja az OEVI-ket a szavazólap elkészülte után bekövetkező változásokról.
18. A területi választási iroda feladatai a szavazás napján
25. § A TVI
a) felügyeli az  informatikai rendszer napközbeni részvételi jelentésekhez kapcsolódó és szavazatösszesítő
funkcióinak használatát,
b) gondoskodik az üzemzavar elhárításáról, szükség esetén gondoskodik a tartalékmegoldások alkalmazásáról,
és erről tájékoztatja az NVI elnökét, valamint
c) a központi tájékoztató rendszer adatainak segítségével tájékoztatja a nyilvánosságot.
19. A területi választási iroda feladatai a szavazás napját követően
26. § A TVI – a TVI vezetőjének rendelkezése szerint – közreműködik a szavazóköri jegyzőkönyvek és az egyéb választási
iratok szállításában.
VI. FEjEZET
KöZpONTI FElADATOK 20. A Nemzeti Választási Iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
27. § (1) Az NVI
a) gondoskodik a KÜVI és a TVI vezetőinek oktatásáról,
b) biztosítja a HVI-k részére a központi és a szavazóköri névjegyzék elérését,
c) átveszi a  jelölő szervezet, illetve a  lista bejelentését tartalmazó nyomtatványokat és azok mellékleteit,
a bejelentésről átvételi elismervényt ad ki, a bejelentést az informatikai rendszerben rögzíti,
d) az NVB-nek a  jelölő szervezet, illetve a  lista nyilvántartásba-vételével kapcsolatos döntését, a  jogorvoslat
benyújtását, valamint az NVB és a Kúria jogerős döntését az informatikai rendszerben rögzíti,
e) átveszi a  jelölő szervezet jelképét, illetve a  jelöltek fényképét tartalmazó JPEG kiterjesztésű,
195x260 felbontású fájlokat, és gondoskodik azok feltöltéséről az informatikai rendszerbe,
f ) bejelentett igény alapján, az  adatszolgáltatási díj megfizetésének igazolását követően a  szavazóköri
névjegyzékben szereplő választópolgárok név- és lakcímadatait elektronikus adathordozón átadja a  jelölő
szervezetnek,
g) az e) pont szerinti befizetések érdekében a választások hivatalos honlapján közzéteszi számlaszámát,
h) előkészíti a listák sorsolását,
i) irányítja a  szavazólapok tartalmának jóváhagyásával kapcsolatos feladatok végrehajtását, a  nyomdai
adatátadás folyamatát,
j) kidolgozza és a  feldolgozás helyére továbbítja a  választás eredményének számítógépes feldolgozásához
szükséges azonosító kódrendszereket,
k) megküldi a könnyített formában megírt tájékoztató anyagot az azt igénylő választópolgároknak,
l) fogadja az NVB-be megbízott tagok, a Ve. 245. § (2) bekezdése szerinti megfigyelők, valamint a külképviseleti
megfigyelők bejelentését, ellenőrzi azok választójogát,
m) gondoskodik az NVB megbízott tagjainak eskü-, illetve fogadalomtételéről,
n) nyilvánosságra hozza az  NVB tagjainak és az  NVI elnökének nevét, valamint az  NVB és az  NVI hivatali
helyiségének címét, telefonszámát, e-mail címét és fax-számát,
o) a választások hivatalos honlapján közzéteszi a többi választási iroda vezetőjének nevét, és a választási irodák
hivatali helyiségének címét, telefonszámát, e-mail címét és fax-számát,
p) fogadja a KÜVI-től a rendkívüli eseményekről kiállított jegyzőkönyveket és a benyújtott kifogásokat, valamint
a szavazás lezárásáról kiállított jegyzőkönyveket.
 (2) Az NVI elnöke meghatározza az országos igazgatási és informatikai próbák időpontjait, feladatait, résztvevőit.
21. A Nemzeti Választási Iroda feladatai a szavazás napján
28. § Az NVI
a) működteti a Választási Központot,
b) működteti a választási információs rendszert,
c) ügyeletet tart a külképviseleti szavazás ideje alatt,
d) nyilvánosságra hozza a napközbeni részvételi jelentések adatait,
e) tájékoztatja az NVB-t a napközben történt rendkívüli eseményekről,
f ) folyamatosan nyilvánosságra hozza a választás előzetes eredményére vonatkozó tájékoztató adatokat.
22. A Nemzeti Választási Iroda feladatai a szavazás napját követően
29. § (1) Az NVI
a) folyamatosan nyilvánosságra hozza a választás előzetes eredményére vonatkozó tájékoztató adatokat,
b) fogadja a külképviseletekről érkező urnákat, gondoskodik azok őrzéséről,
c) fogadja a listás szavazás szavazóköri eredményét megállapító jegyzőkönyveket,
d) adatokat szolgáltat az NVB részére a választási eredmény megállapítása, illetve közzététele céljából,
e) működteti a visszaélések valószínűségét jelző rendszert,
f ) előkészíti a megbízólevelek átadását,
g) gondoskodik a választás eredményének a Magyar Közlönyben történő közzétételéről,
h) a választási iratokat a  szavazást követő kilencvenedik napig megőrzi; a  szavazást követő kilencvenedik
napot követő munkanapon, illetve büntetőeljárás esetén az  ügy jogerős lezárása után a  választási iratokat
– a jegyzőkönyvek kivételével – megsemmisíti,
i) a jegyzőkönyvek első példányát a szavazást követő kilencvenedik nap elteltével, illetve büntetőeljárás esetén
az ügy jogerős lezárása után átadja a Magyar Nemzeti Levéltárnak.
(2) Az  NVI elnöke utasítást ad az  adatfeldolgozási feladatok elvégzésének, valamint a  számítógépes rendszer
működtetésének befejezésére.
23. A Nemzeti Választási Iroda további feladatai az országgyűlési képviselők választásán
30. § Az NVI
a) adatot szolgáltat az NVB részére a jelölő szervezetek részére járó költségvetési támogatás megállapításához,
b) megküldi a kincstárnak a jelöltek, jelölő szervezetek költségvetési támogatásához szükséges adatokat,
c) a jelölő szervezet, illetve a jelölt nemzetiségi nevét rögzíti az informatikai rendszerben,
d) a levélben szavazók névjegyzékében szereplő választópolgárok számára postai úton megküldi a  szavazási
levélcsomagot, vagy eljuttatja a választópolgár által megjelölt külképviseletre vagy településre,
e) beszkenneli a levélben szavazók szavazólapjait, és informatikai alkalmazás segítségével elvégzi a szavazatok
megszámlálását,
f ) fogadja az országgyűlési egyéni választókerületi eredményt megállapító jegyzőkönyveket,
g) fogadja a KÜVI-ktől a levélben leadott szavazatokat tartalmazó válaszborítékokat tartalmazó csomagokat,
h) fogadja az OEVI-ktől az átjelentkezéssel szavazó választópolgárok szavazatait, valamint az OEVI-ben leadott
– a levélben leadott szavazatokat tartalmazó – válaszborítékokat tartalmazó szállítóborítékokat,
i) országgyűlési egyéni választókerületenként csoportosítja a  külképviseleten, valamint az  átjelentkezéssel
szavazó választópolgárok szavazatait tartalmazó lezárt borítékokat, és átadja az  OEVI vezetőjének, vagy
az általa megbízott tagjának,
j) a szavazást megelőző nap 24.00 órát követően beérkező szavazási iratokat – a g) és h) pont szerinti szavazási
iratok kivételével – a megsemmisítésükig felbontás nélkül, biztonságos helyen tárolja.
24. A Nemzeti Választási Iroda további feladatai az Európai Parlament tagjainak választásán
31. § Az NVI
a) az informatikai rendszerből kinyomtatja és átvételi elismervény ellenében átadja az  igénylő részére
az ajánlóíveket,
b) átveszi az ajánlóíveket, a lista bejelentését tartalmazó nyomtatványokat és azok mellékleteit, a bejelentésről
átvételi elismervényt ad, a bejelentést az informatikai rendszerben regisztrálja,
c) ellenőrzi, hogy a  jelölő szervezet a rendelkezésére bocsátott összes ajánlóívet leadta-e; jelzi az NVB-nek, ha
a jelölő szervezet nem adta le a rendelkezésére bocsátott összes ajánlóívet,
d) az ajánlóíveken adott ajánlásokat – az  NVB döntésének előkészítése érdekében – a  központi névjegyzék,
valamint a szavazókörök és választókerületek nyilvántartása alapján ellenőrzi; az ellenőrzés kiterjed arra, hogy
da) az ajánlóív eredeti-e,
db) az ajánlóíven a választópolgár valamennyi szükséges adata fel van-e tüntetve,
dc) létezik-e választópolgár az adott személyi azonosítóval,
dd) egyeznek-e a választópolgár központi névjegyzékbeli adatai az ajánlóíven feltüntetett adataival,
de) a polgár – a  szavazást megelőző 48. nap és az  ajánlóív leadása közötti időszak bármely napján –
választójogosult volt-e az Európai Parlament tagjainak választásán,
df ) a választópolgár nem ajánlott-e egy listát többször,
e) beszkenneli a  külképviseleteken szavazók szavazólapjait, és informatikai alkalmazás segítségével elvégzi
a  szavazatok megszámlálását, kivéve, ha az  országgyűlési és az  európai parlamenti választásra ugyanazon
napon kerül sor,
f ) a szavazás – az  Európai Unió valamennyi tagállamában történő – befejezését követően folyamatosan
nyilvánosságra hozza a választás előzetes eredményére vonatkozó tájékoztató adatokat,
g) az NVB döntésének előkészítéseként ellenőrzi a szavazóköri jegyzőkönyvek és a számítógépes rendszerben
szereplő adatok azonosságát és annak eredményéről jelentést tesz az NVB-nek.
VII. FEjEZET
ZÁRó RENDElKEZÉSEK 32. § E rendelet az Európai Unió következő jogforrásaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) a  Tanács 93/109/EK irányelve (1993. december 6.) az  állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel
rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az  európai parlamenti választásokon történő
gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról,
b) a  Tanács 2013/1/EU irányelve (2012. december 20.) a  93/109/EK irányelvnek az  állampolgárságuk szerinti
tagállamtól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok passzív választójogának az  európai
parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó egyes részletes rendelkezései tekintetében történő
módosításáról.
33. § Az országgyűlési képviselők választásán és az Európai Parlament tagjainak választásán használandó nyomtatványok
jegyzékét az 1. melléklet, a nyomtatványok mintáit a 2–59. melléklet állapítja meg.
34. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
337/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – dr. Csige
Sándor Zoltánt kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2018. március 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2016. (I. 22.) MvM utasítása a Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés
c) pontjában foglaltakra figyelemmel – a következő utasítást adom ki:
1. § A  Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ Szervezeti és Működési Szabályzatát
a Mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központ Szervezeti és Működési
Szabályzatáról szóló 10/2015. (IV. 24.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
322/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Deák Miklós
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország Santiago de Chile-i
nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2018. január 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
62/2007. (VI. 29.) GKM rendelete a MÁV Kórház és Központi Rendelőintézet fekvőbeteg és járóbeteg szakellátási feladatainak kiszervezéséről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 89. §-ának (1) bekezdésében foglalt
felhatalmazás alapján – a pénzügyminiszterrel egyetértésben – a gazdasági és közlekedési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 163/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. §-ának e) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva a
következőket rendelem el:
1. § (1) A MÁV Kórház és Központi Rendelőintézetnek a
mellékletben meghatározott járóbeteg szakellátási feladatait az ott megjelölt óraszámban kiszervezem, azoknak a
megjelölt óraszámban történő ellátása tekintetében jogutód a Vasútegészségügyi Szolgáltató Közhasznú Társaság (a továbbiakban: VKht.).
(2) A VKht. az (1) bekezdés szerinti feladatok ellátásához szükséges vagyon és vagyoni értékű jog kezelői jogát
– az Áht. 108. §-a (1) bekezdésének c) pontja alapján – a
Kincstári Vagyoni Igazgatósággal kötött vagyonkezelési
szerződés alapján szerzi meg, mert a vagyonkezelésbe
adás közérdekből történik.
2. § (1) A mellékletben meg nem határozott járóbeteg szakellátási feladatokat és a fekvőbeteg ellátási feladatokat
– figyelemmel az egyes központosított egészségügyi szolgáltatók által nyújtott szolgáltatások igénybevételéről,
valamint a külön meghatározott személyek tekintetében
fennálló egészségügyi ellátás rendjéről szóló kormányrendeletben foglaltakra – az Állami Egészségügyi Központba
[Honvéd, Rendészeti és Vasútegészségügyi Központ]
(a továbbiakban: ÁEK) szervezem ki.
(2) Az ÁEK az (1) bekezdés szerinti feladatok ellátásához szükséges vagyon és vagyoni értékű jog kezelői jogát
– az Áht. 108. §-a (1) bekezdésének c) pontja alapján – a
Kincstári Vagyoni Igazgatósággal kötött vagyonkezelési
szerződés alapján szerzi meg, mert a vagyonkezelésbe
adás közérdekből történik.
3. § A MÁV Kórház és Központi Rendelőintézet megszüntetéséről és jogutódlásáról szóló 58/2007. (VI. 15.) GKM
rendelet nem lép hatályba.
4. § Ez a rendelet 2007. július 1-jén lép hatályba.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
141/2012. (VI. 19.) KE határozata katonai bírói felmentésről és bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 90. §-a
és a 97. § (1) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnöke és a honvédelmi miniszter együttes javaslatára –
szolgálati viszonyának megtartása mellett a katonai bírói tisztségéről való lemondására tekintettel
dr. Soós Lászlót 2012. június 14-ei hatállyal katonai bírói tisztségéből felmentem,
ezzel egyidejűleg a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése és
a (3) bekezdés d) pontja alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – 2012. június 15. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. június 8. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
72/2011. (IX. 14.) ME határozata az ENSZ Fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményben Részes Államok Konferenciájának ülésszakain való részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti erőforrás miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek azzal, hogy az ENSZ Fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményben Részes Államok
Konferenciájának ülésszakain a Magyar Köztársaság Kormányát képviselő küldöttség vegyen részt;
2. felhatalmazom a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a küldöttség tagjait a külügyminiszterrel egyetértésben jelölje ki;
3. felhívom a külügyminisztert, hogy küldöttség részére a részvételhez szükséges meghatalmazási okiratot az adott
ülésszak előtt adja ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök