type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
64/2015. (XII. 12.) BM rendelete a rendőrség áldozatsegítő feladatairól.
A bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről szóló 2005. évi CXXXV. törvény 46. § (6) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  §
22.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 79. § 3. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró igazságügyi miniszterrel egyetértésben a következőket
rendelem el:
1. § (1) A rendőrség minden sértettnek – akkor, amikor az adott ügyben a rendőrséggel először kerül kapcsolatba – átadja
a  fővárosi és megyei kormányhivatal által a  rendőrségre eljuttatott áldozatok jogairól szóló tájékoztatót, egyúttal
szóban felhívja figyelmét az áldozatsegítés lehetőségére.
(2) A rendőrség az alábbiakról tájékoztatja a sértettet:
a) a  feljelentésről készített jegyzőkönyvről, illetve a  feljelentés megtételét igazoló iratról térítésmentesen
másolatot kaphat, amely egyes áldozatsegítő szolgáltatások igénybevétele során felhasználható;
b) egyes áldozatsegítő szolgáltatások igénybevétele feltételhez kötött; továbbá
c) ha adott támogatás igénybevételéhez igazolás szükséges, akkor azt a  rendőrség a  kérelmére díjmentesen
kiállítja, ugyanakkor az  igazolás a  fővárosi és megyei kormányhivatal mint áldozatsegítő szolgálat útján is
beszerezhető.
(3) A szóbeli figyelemfelhívást és a tájékoztató átadását, valamint a jegyzőkönyvről készült másolat kérésének igényét
a sértett a jegyzőkönyv felvételekor aláírásával igazolja.
2. § (1) Ha a feljelentést a sértett teszi, a rendőrség a feljelentés megtételekor az 1. melléklet szerinti adatlap segítségével
megvizsgálja (a  továbbiakban: egyéni értékelés), hogy a  sértett a  büntetőeljárásról szóló 1998.  évi XIX.  törvény
(a továbbiakban: Be.) 62/C. § szerinti különleges bánásmódot igénylő sértett-e. Az egyéni értékelés szükség szerint
megismételhető.
(2) Ha az  egyéni értékelésre az  eljárás megindulásakor nem kerül sor, azt a  rendőrség legkésőbb akkor megteszi,
amikor a sértettet első alkalommal tanúként kihallgatja. Nem szükséges annak a sértettnek az egyéni értékelése, aki
a büntetőeljárásban nem vesz részt.
3. § (1) Ha adott ügyben igazolást állítottak ki, az igazolás másolati példányát az igazolás kiállításának napján az ügyirathoz
kell csatolni.
(2) Ha az adott ügyben egyéni értékelésre került sor, az 1. melléklet szerinti kitöltött adatlapot az ügyirathoz zártan kell
csatolni úgy, hogy annak tartalmát csak a sértett, a nyomozó hatóságnak az ügyben eljáró tagja, a nyomozás feletti
felügyeletet gyakorló ügyész és az ügyben eljáró bíró ismerheti meg.
(3) Amennyiben olyan adat, tény vagy körülmény merül fel, amely alapján megállapítható, hogy a  különleges
bánásmódot igénylő sértetti minőség már nem áll fenn, a  nyomozó hatóság az  1.  mellékletben foglalt adatlapon
jelzi, hogy a  sértett a  továbbiakban nem minősül különleges bánásmódot igénylő sértettnek. Az  erre vonatkozó
megállapításról a sértettet tájékoztatja.
4. § (1) A rendőrség az áldozatsegítő feladatai ellátása során együttműködik az  Igazságügyi Hivatallal, valamint a  fővárosi
és megyei kormányhivatalokkal, mint áldozatsegítő szolgálatokkal, az  áldozatsegítést végző civil szervezetekkel,
valamint a  Magyarországon működő diplomáciai és konzuli képviseletekkel. Az  áldozatsegítéssel kapcsolatos
feladatok végrehajtásához az Országos Rendőr-főkapitányság módszertani segítséget nyújt.
(2) Az  országos rendőrfőkapitány és a  megyei (fővárosi) rendőrfőkapitány az  áldozati jogok érvényesüléséről évente
jelentést készít, amelyet – a  megyei (fővárosi) rendőrfőkapitány az  országos rendőrfőkapitány jóváhagyását
követően – megküld az  Igazságügyi Hivatal, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatal, mint áldozatsegítő
szolgálat, továbbá a Legfőbb Ügyészség, a Fővárosi Főügyészség és a megyei főügyészségek részére.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet 2.  §-a, valamint 1.  melléklete a  bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére
vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a  2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló,
2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikkének, 5. cikk (1) bekezdésének, 8. cikk
(2) bekezdésének, 21. cikk (1) bekezdésének, 22. cikkének, 28. cikkének való megfelelést szolgálja.
7. § Hatályát veszti a rendőrség, és a határőrség áldozatsegítő feladatairól szóló 17/2007. (III. 13.) IRM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1015/2018. (II. 5.) Korm. határozata a Győr belterület, 6887 helyrajzi számú ingatlan egyházi jogi személy részére történő ingyenes tulajdonba adásáról.
A Kormány
 1. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 36. § (2) bekezdés g) pontjában, valamint a 36. § (3) bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva úgy dönt, hogy a  Győr belterület, 6887 helyrajzi szám alatt nyilvántartott, kivett
épület (vegyes rendeltetésű) megnevezésű, 893 m2 területű, természetben a 9022 Győr, Széchenyi tér 7. szám alatti
ingatlan ingyenesen – oktatási tevékenység ellátása céljából – a Magyar Bencés Kongregáció Szent Mór Perjelség
(a  továbbiakban: egyházi jogi személy) fenntartásában működő gimnázium elhelyezése érdekében a  Szent Mór
Perjelség tulajdonába kerüljön;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
a tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződés (a továbbiakban: szerződés)
az egyházi jogi személlyel megkötésre kerüljön;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: közzétételt követő 3 hónapon belül
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a  szerződés – a  tulajdonátruházási szerződésekre vonatkozó általános jogszabályi követelményeken
túlmenően – tartalmazza:
a) az ingatlan tulajdonosi joggyakorló által megállapított forgalmi értékét,
b) az egyházi jogi személy az ingatlant terhelő kötelezettségeket teljeskörűen átvállalja, ideértve az esetlegesen
felmerülő általános forgalmi adó megtérítését is,
c) az egyházi jogi személy vállalja, hogy a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a  továbbiakban:
Nvtv.) 13.  § (4)  bekezdés b)  pontjában meghatározott, az  átruházott vagyon hasznosításáról szóló
beszámolási kötelezettségének – a  szerződés hatálybalépését követő évtől kezdődően – minden év
december 31. napjáig írásban tesz eleget,
d) amennyiben az  egyházi jogi személy a  c)  pontban foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, az  a)  pont
szerinti bruttó forgalmi érték 5 százalékát mint késedelmi kötbért köteles az  MNV Zrt. erre vonatkozó
felhívásának kézhezvételétől számított 30 napon belül megfizetni,
e) az ingatlant az  Nvtv. 13.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerint az  egyházi jogi személy a  jelen határozatban és
a  szerződésben az  adott ingatlanra megjelölt hasznosítási célnak megfelelően kötelesek használni és
hasznosítani,
f ) ha az egyházi jogi személy az e) pontban foglalt kötelezettségeinek részben vagy egészben nem tesz eleget,
az  MNV Zrt. az  Nvtv. 13.  § (7) és (8)  bekezdésének megfelelően jár el azzal, hogy az  egyházi jogi személy
a  nemteljesítési kötbért köteles a  felszólítás kézhezvételétől számított 60 napon belül az  MNV Zrt.-nek
megfizetni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1770/2015. (X. 19.) Korm. határozata a KEOP-2012-5.6.0/12-2013-0030 azonosító számú („Az SE Kútvölgyi Klinikai Tömb Energetikai Korszerűsítése” című), valamint a KEOP-5.6.0/12-2014-0001 azonosító számú („Épületenergetikai korszerűsítés az Országos Onkológiai Intézetben” című) projektek támogatásának növeléséről és szakaszolásának jóváhagyásáról.
1. A Kormány
a) jóváhagyja aa) a KEOP-5.6.0/12-2013-0030 azonosító számú, „Az SE Kútvölgyi Klinikai Tömb Energetikai
Korszerűsítése” című, és
ab) a KEOP-5.6.0/12-2014-0001 azonosító számú, „Épületenergetikai korszerűsítés az  Országos
Onkológiai Intézetben” című
projekt (a továbbiakban: projektek) támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
b) egyetért a  projektek – a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból,
az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló
4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés 25 b. pontja szerinti – szakaszolásával,
c) egyetért a projektek forrásszerkezetének 2. melléklet szerinti módosításával,
d) hozzájárul a  projektek első szakasza tekintetében a  támogatási szerződés módosításához a  2.  melléklet
szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2. melléklet szerint
e) hozzájárul a projektek második szakaszára vonatkozó támogatási szerződés megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Programban (a továbbiakban: KEHOP)
a projektekre vonatkozó felhívás megjelenését követően azonnal
f ) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a KEHOP-pal összefüggő tervezési dokumentumok előkészítése
során vegye figyelembe a projektek 2. mellékletben meghatározott költségeit.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
2. A KEOP-2012-5.6.0 jelű („Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című) támogatási
konstrukcióban benyújtott projektek megvalósításának jóváhagyásáról és egyes projektek támogatásának
visszavonásáról szóló 1501/2014. (IX. 5.) Korm. határozat 1. mellékletében foglalt táblázat
a) C:6 mezőjében az „1 753 311 465” szövegrész helyébe a „4 712 327 465” szöveg, és
b) C:49 mezőjében az „535 832 128” szövegrész helyébe az „5 011 077 628” szöveg
lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2015. (V. 29.) BM utasítása a fejezeti és központi kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában, valamint az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (3)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően, továbbá
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet. 1. melléklet 13. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a fejezeti és központi kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló BM rendelet
(a továbbiakban: BM rendelet) 1. §-ában foglalt előirányzatokra.
II. Fejezet
A fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának általános szabályai
1. A nem támogatható személyek köre 2. § Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Ávr.)
foglaltakon túl nem nyújtható költségvetési támogatás annak a személynek vagy szervezetnek,
a) aki vagy amely a beruházást vagy a  fejlesztést olyan ingatlanon kívánja megvalósítani, amely a  támogatási
kérelem, pályázat benyújtásának időpontjában nem per-, teher- és igénymentes, kivéve ha azok jogosultja
a kedvezményezett, vagy a beruházást vagy a fejlesztést osztatlan közös tulajdonban álló ingatlanon kívánja
megvalósítani, és a  tulajdonostársak nem kötöttek közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba
foglalt használati megállapodást, vagy nem áll rendelkezésre az  ahhoz tartozó használati megosztásra
vonatkozó vázrajz,
b) aki vagy amely az Európai Bizottság költségvetési támogatásból való kizáró vagy eltiltó határozatának hatálya
alatt áll, vagy
c) akinek vagy amelynek az  az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 50.  §
(4) bekezdése szerinti köztartozása van, kivéve ha arra az adóhatóság fizetési könnyítést engedélyezett.
2. Benyújtandó dokumentumok 3. § A támogató az  Ávr. 75.  § (1)  bekezdésében foglaltakon túl a  pályázótól vagy a  támogatási igényt benyújtótól
a támogatási igényhez, a támogatási szerződés megkötéséhez vagy a támogatói okirat kiadásához kérheti:
a) a 2. § a) pontja szerinti ingatlanra vonatkozó vázrajz és a használati megállapodás egyszerű másolatának vagy
b) a  támogató által a  pályázati kiírásban meghatározott, a  költségvetési támogatás elbírálásához feltétlenül
szükséges további dokumentum benyújtását is. 3. Kötelezettségvállalási eljárás
4. § (1) Ha az 1., 2. és 3. melléklet nem nevesít fejezeti vagy központi kezelésű előirányzat tekintetében kötelezettségvállalót,
teljesítést igazolót, pénzügyi, jogi ellenjegyzőt, jogi vizsgálatot végző személyt, érvényesítőt, utalványozót, utalványellenjegyzőt, akkor azon a következő feladatkört ellátó személyeket kell érteni:
1. adott előirányzat szakmai kezelője: a kötelezettségvállaló irányítása alatt álló szervezeti egység,
2. érvényesítő: a Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztály (a továbbiakban: PEF) főosztályvezetője által írásban
kijelölt ügyintéző,
3. jogi ellenjegyző, jogi vizsgálatot végző személy: az 5. § (6) és (7) bekezdésében nevesített munkaköröket betöltő
személy,
4. kötelezettségvállaló: pályázati vagy pályázaton kívüli egyéb kötelezettségvállalásnál a  belügyminiszter
(a  továbbiakban: miniszter) vagy a  jelen utasításban – fejezeti előirányzatonkénti bontásban – megjelölt
munkakört betöltő személy,
5. pénzügyi ellenjegyző: a PEF főosztályvezetője vagy az általa írásban felhatalmazott vezető személy,
6. teljesítést igazoló: az  utasításban megjelölt helyettes államtitkár, főosztályvezető, intézményvezető vagy
az általuk kijelölt vezető személy vagy munkatárs,
7. utalvány-ellenjegyző: a PEF főosztályvezetője vagy az általa írásban kijelölt személy, aki a pénzügyi ellenjegyzésre
vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával az  utalvány ellenjegyzése során meggyőződik arról, hogy
a teljesítés igazolása és az érvényesítés megtörtént-e,
8. utalványozó: a PEF főosztályvezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
 (2) Az 1., 2. és 3. melléklet az egyes fejezeti és központi kezelésű előirányzatokhoz kapcsolódó rendelkezéseket tartalmaz,
amelyeknek a  pénzügyi lebonyolítása az  előirányzattól függően, a  Belügyminisztérium (a továbbiakban: BM)
előirányzat-célelőirányzat felhasználási keretszámlán, a fejezetimaradvány-elszámolási számlán, a fejezeti befizetési
számlán, a  fejezeti elosztási számlán, az  elkülönített fizetési számlákon (amely alatt érteni kell a  Szolidaritási
programokra és Belügyi Alapokra megnyitott előirányzat-felhasználási keretszámlát, valamint az  elkülönített
devizaszámlákat) és a fejezeti letéti számlán történik.
(3) Az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.)
53. § (1) bekezdés b) és c) pontja esetében írásbeli kötelezettségvállalás nem szükséges. Az Ávr. 53. § (1) bekezdés
a) pontja esetében írásbeli kötelezettségvállalás szükséges.
(4) Azokban az  esetekben, melyekben nem szükséges írásbeli kötelezettségvállalás, a  technikai kötelezettségvállalás
a kötelezettségvállalás analitikában rögzítésre kerül, a felhasználható keret ezzel az összeggel csökken.
5. § (1) A kötelezettségvállalás menete az alábbi szakaszokból áll:
a) az igény felmerülése,
b) a kötelezettségvállalás okmányának előkészítése,
c) pénzügyi ellenjegyzés, jogi ellenjegyzés, jogi vizsgálat,
d) a kötelezettségvállalás dokumentumának felek általi aláírása.
(2) A megállapodás, szerződés, támogatói okirat (a továbbiakban együtt: kötelezettségvállalás dokumentuma) tervezetét
az adott előirányzat szakmai kezelője (a kötelezettségvállalásra jogosult) készíti elő. Amennyiben a kötelezettségvállalás
dokumentuma nem magyar nyelven kerül aláírásra, a  kezdeményező szükség esetén magyar nyelvű kivonatot,
különösen indokolt esetben egyszerű fordítást készít.
(3) Az  adott előirányzat szakmai kezelője a  PEF főosztályvezetője részére megküldi a  tervezett kötelezettségvállalás
dokumentumát.
(4) A PEF főosztályvezetője vagy az általa írásban felhatalmazott vezető személy a kötelezettségvállalás dokumentumát
az Áht. 37. § (1) bekezdésében foglaltak alapján megvizsgálja, és – ha az Áht. 37. § (1) bekezdésében foglaltaknak
megfelel – a  pénzügyi ellenjegyzéshez szükséges teljes dokumentum beérkezését követő 10 munkanapon belül
a  tervezett kötelezettségvállalást nyilvántartásba veszi, elkülöníti a  feladat pénzügyi forrását, és pénzügyi
ellenjegyzéssel látja el a  dokumentumot oly módon, hogy a  „pénzügyi ellenjegyzés” szöveg mellett
a kötelezettségvállalás dokumentumát aláírásával látja el, továbbá elektronikusan rögzíti az ellenjegyzett példányt,
vagy másolatot készít arról. Amennyiben pénzügyi észrevétel merül fel, a PEF főosztályvezetője a teljes dokumentációt
visszaküldi a kezdeményezőnek.
(5) A jogi ellenjegyzés, valamint a jogi vizsgálat a jogszabályokban meghatározott alaki, tartalmi, valamint anyagi jogi és
eljárásjogi rendelkezéseknek való megfelelést tanúsítja, melynek során vizsgálni kell a  kötelezettségvállalás
dokumentumának a  polgári jogi, az  államháztartási jogszabályoknak, valamint a  közjogi szervezetszabályozó
eszközöknek való megfelelőségét.
(6) Jogi ellenjegyző a bruttó 10 millió forint összérték feletti szerződések, valamint értékhatártól függetlenül a megbízási
szerződések, illetve megbízási elemet tartalmazó vállalkozási szerződések esetén a Peres Képviseleti és Szerződéselőkészítő Főosztály (a továbbiakban: PKSZF) főosztályvezetője vagy a PKSZF főosztályvezetője által kijelölt, a PKSZF
állományába tartozó vezető, jogtanácsos vagy megbízási jogviszony alapján közreműködő ügyvéd lehet. Az okirat
megfelelősége esetén a „jogi ellenjegyzés” szöveg mellett a PKSZF főosztályvezetője vagy a PKSZF főosztályvezetője
által kijelölt, a  PKSZF állományába tartozó vezető, jogtanácsos vagy megbízási jogviszony alapján közreműködő
ügyvéd a kötelezettségvállalás dokumentumát aláírásával látja el.
(7) Jogi vizsgálatot végző személy a bruttó 10 millió forint összérték alatti vagy az azt elérő összértékű szerződések esetén
a  PEF jogász végzettségű munkatársa vagy megbízási jogviszony alapján közreműködő ügyvéd lehet. Az  okirat
megfelelősége esetén a „jogi vizsgálat” szöveg mellett a  PEF jogász végzettségű munkatársa vagy megbízási
jogviszony alapján közreműködő ügyvéd a kötelezettségvállalás dokumentumát aláírásával látja el.
(8) A  jogi ellenjegyző vagy a  jogi vizsgálatot végző személy a  kötelezettségvállalás dokumentumának beérkezését
követő 10 munkanapon belül – az  (5)  bekezdésben foglaltaknak való megfelelősége esetén – ellenjegyzi, vagy
aláírásával ellátja az okiratot. A jogi ellenjegyző elektronikusan rögzíti az ellenjegyzett példányt, vagy másolatot készít
arról.
(9) Az Áht. 33. § (3)–(4) bekezdésében szabályozott megállapodást, a kezelő szervvel kötendő megállapodást, valamint
az egyoldalú jognyilatkozatot – értékhatártól függetlenül – a PEF jogász végzettségű munkatársa vizsgálja meg és
látja el aláírásával.
(10) Ha a  kötelezettségvállalás dokumentuma az  (5)  bekezdésben foglaltaknak nem felel meg, a  PKSZF vagy a  PEF
a tervezetet jogi véleményével visszaküldi a kezdeményezőnek, aki a jogi vélemény alapján átdolgozott tervezetet
küldi meg ismételten a PKSZF vagy a PEF részére.
(11) A PKSZF vagy a PEF megküldi a pénzügyi és jogi ellenjegyzéssel ellátott vagy a jogi vizsgálatot végző személy által
aláírt kötelezettségvállalás dokumentumát a  kezdeményező adott előirányzat szakmai kezelője részére, aki
gondoskodik annak kötelezettségvállaló általi aláírásáról.
(12) Az adott előirányzat szakmai kezelője egy eredeti, aláírt és ellenjegyzett példányt irattárba helyez, egy-egy eredeti,
aláírt és ellenjegyzett példányt pedig értékhatártól függetlenül a PEF, valamint – a bruttó 10 millió forint összérték
feletti szerződések esetén – a PKSZF részére küld meg.
(13) A  kötelezettségvállalás dokumentuma módosításának eljárási rendje megegyezik a  kötelezettségvállalás eljárási
rendjével.
(14) A pénzügyi ellenjegyző és a jogi ellenjegyző vagy a jogi vizsgálatot végző személy ugyanazon gazdasági eseményre
vonatkozóan azonos személy nem lehet.
(15) Az előirányzat szakmai kezelője
a) a pályázati kiírás közzététele előtt a Magyar Államkincstár részére megküldi az Ávr. 66. §-ában előírt adatokat,
b) gondoskodik a pályázati kiírásnak az Ávr. 66. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a BM honlapján
történő közzétételről,
c) az egyedi költségvetési támogatás esetében a Magyar Államkincstár részére megküldi az Ávr. 74. § (4) bekezdése,
valamint a 89. § (1) bekezdése szerinti adatokat.
4. Mintaszerződés 6. § (1) A mintaszerződés az előirányzatok rendeltetésével összhangban meghatározott céloknak és jogcímeknek megfelelő
tartalommal a  területért felelős szakmai egységek vagy a  kezelőszerv által előkészített, a  PKSZF által jogilag
ellenjegyzett és a  PEF főosztályvezetője vagy helyettese által oldalanként szignált, a  szabályozási és koordinációs
helyettes államtitkár által jóváhagyott minta szerint aláírásra kerülő szerződés.
(2) A mintaszerződésekről a kötelezettségvállalásért felelős szakmai egység nyilvántartást vezet, és a bizonylatmegőrzési
szabályoknak megfelelően azok megőrzéséről gondoskodik. A  mintaszerződés nyilvántartásba vételét követően
a kötelezettségvállalásért felelős szakmai egység egy eredeti példányt megküld a PEF és a PKSZF részére.
(3) A  jóváhagyott támogatási mintaszerződéstől eltérő szerződés megkötése (módosítása) során kötelező a  jogi
ellenjegyzés. A mintaszerződés alapján megkötött szerződés módosítása – ha az a mintaszerződés tartalmát érintő
változást eredményezne – jogi ellenjegyzéshez kötött. A mintaszerződés tartalmát nem érintő módosítás esetén jogi
ellenjegyzés, illetőleg jogi vizsgálat nem szükséges.
5. Az egyedi költségvetési támogatásra vonatkozó szabályok 7. § (1) A Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvényben nem nevesített szervezetek részére
a  Belügyminisztérium fejezetet irányító szerv vezetője (a továbbiakban: miniszter) vagy átruházott hatáskörben
az  adott előirányzat tekintetében kötelezettségvállalásra jogosult személy (e § alkalmazásában a  továbbiakban
együtt: egyedi döntéshozó) – ha ezen utasítás másként nem rendelkezik – egyedi döntéssel költségvetési támogatást
(e § alkalmazásában a továbbiakban: egyedi költségvetési támogatás) nyújthat, ha
a) a támogatandó tevékenység a miniszter által meghatározott szakpolitikai célok megvalósulását szolgálja,
b) az egyedi költségvetési támogatás biztosításával jelentős előny érhető el, vagy hátrány hárítható el,
c) a támogatandó tevékenység másként nem valósítható meg, vagy
d) a  tevékenység támogatását az  előirányzat felhasználásának szabályait meghatározó jogszabály kifejezetten
előírja.
 (2) Az egyedi döntéshozó a kedvezményezett által benyújtott támogatási kérelmet – annak beérkezésétől számított –
15 napon belül megvizsgálja, és annak eredményétől függően
a) helyt ad a támogatási kérelemnek, és intézkedik a támogatói okirat kiadásáról vagy a támogatási szerződés
megkötéséről,
b) a  támogatói döntés kiadásához vagy a  támogatási szerződés megkötéséhez szükséges további adat, tény,
információ közlésére vonatkozó hiányok pótlására hívja fel a kedvezményezettet, vagy
c) indokolással elutasítja a támogatási kérelmet.
(3) A támogatási szerződés megkötése vagy a támogatói okirat kiadása – ha a támogatási döntés külön okiratba foglalása
nem történik meg – támogatási döntésnek minősül.
6. Szakmai és pénzügyi beszámolási kötelezettség 8. § (1) A  költségvetési támogatás felhasználásáról a  kedvezményezett a  támogatási szerződésben, támogatói okiratban
meghatározott módon köteles írásbeli beszámolót készíteni és azt egy példányban a támogatónak benyújtani.
(2) A beszámoló
a) szakmai része tartalmazza legalább a pályázati kiírásban, a támogatási döntésben, a támogatási szerződésben
vagy a támogatási okiratban meghatározott
aa) támogatott tevékenység főbb naturális mutatószámait és
ab) a feladat vagy beruházás megvalósításának helyét és időpontját,
b) pénzügyi része – a támogatási szerződés, a támogatói okirat eltérő rendelkezése hiányában – tartalmazza
ba) a költségvetési támogatással kapcsolatban felmerülő költségekre, kiadásokra vonatkozó összesített
kimutatást és a  számlák, számviteli bizonylatok összesítését, a  bizonylat kibocsátójának nevét,
a bizonylat sorszámát, a kifizetés jogcímét, a számla keltét, a teljesítés időpontját, a pénzügyi teljesítés
időpontját, az  áfaalapot, az  áfatartalmat, a  bruttó összeget, – átutalás esetében – a  banki értesítő
sorszámát, – készpénzes kifizetés esetében – a kifizetés tényét igazoló pénztárbizonylat sorszámát és
az elszámolt összeget költségtételek szerinti bontásban,
bb) a  költségvetési támogatás felhasználását igazoló záradékolt számlák, számviteli bizonylatok
kedvezményezett képviselője vagy az  általa írásban meghatalmazott személy által hitelesített
másolatát,
bc) az átutalással megvalósított pénzügyi teljesítést igazoló bizonylat kedvezményezett képviselője vagy
az általa írásban meghatalmazott személy által hitelesített másolatát (bankszámla terheléséről szóló
banki igazolás vagy kivonat kedvezményezett képviselője vagy az  általa írásban meghatalmazott
személy által hitelesített másolatát, megjelölve a vonatkozó tételt),
bd) készpénzes kifizetés esetén a  számla, egyszerűsített számla és a  kifizetési pénztárbizonylat
kedvezményezett képviselője vagy az  általa írásban meghatalmazott személy által hitelesített
másolatát vagy az  adott kifizetési tételre a  könyvviteli nyilvántartás vonatkozó részének
kedvezményezett képviselője vagy az  általa írásban meghatalmazott személy által hitelesített
másolatát,
be) a saját forrás – ha előírásra került – és a társfinanszírozás felhasználásáról szóló kimutatást,
bf ) a személyi jellegű költségek, kiadások és azok közterheinek részletes kimutatását és
bg) azokat a dokumentumokat, amelyeket a támogató a beszámoló részeként a pályázati kiírásban vagy
a támogatási szerződésben, a támogatói okiratban előír.
(3) A  (2)  bekezdés b)  pont bb)–bd)  alpontjai esetében a  kedvezményezett köteles becsatolni az  általa írásban
meghatalmazott személy aláírásmintáját és a meghatalmazást.
(4) A támogató a támogatási szerződésben, támogatói okiratban a beszámoló pénzügyi része tekintetében a (2) bekezdés
b) pontjában foglaltaktól eltérő tartalmat és formát is meghatározhat.
(5) A  támogató az  Ávr. 94.  § (1)  bekezdése szerinti értesítésben – a  beszámoló elfogadása esetén – nyilatkozik
a kedvezményezett felé, hogy az Ávr. 84. § (2) bekezdés a) pontja szerinti beszedési megbízás benyújtására vonatkozó
felhatalmazó levél a kedvezményezett bankszámláját vezető hitelintézetnél visszavonásra kerülhet. Ha a támogató
beszedési megbízást nyújtott be a kedvezményezett bankszámláját vezető hitelintézethez, és a beszedési megbízás
teljesült, a támogató külön dokumentumban nyilatkozik a felhatalmazó levél visszavonhatóságáról.
7. Hivatali egységek együttműködése, nyilvántartási szabályok 9. § (1) A fejezeti kezelésű előirányzatok cél szerinti felhasználása során felmerülő valamennyi díj, illeték, költség az érintett
előirányzaton érvényesíthető.
(2) Az előirányzat-kezelés teljes kezelési költsége fedezetet nyújt a pályázat, a támogatás, a szerződés előkészítésével,
a szerződéskötéssel, a támogatói okirat kiadásával, a teljesítésigazolások kiadásához szükséges feladatok elvégzésével,
valamint a szakmai, műszaki, pénzügyi ellenőrzési, követeléskezelési, pénzügyi és számviteli feladatokkal kapcsolatban
felmerülő kiadásokra.
(3) A kezelő szervnek kifizetett kezelési költség éves összege nem haladhatja meg az adott fejezeti kezelésű előirányzat
módosított éves előirányzatának 6%-át, amelynek pontos összegéről a  fejezetet irányító szerv a  kezelő szervvel
kötendő megállapodásban állapodik meg.
(4) A  kötelezettségvállaló a  kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó naprakész nyilvántartást köteles vezetni. Az  adott
előirányzat szakmai kezelője olyan analitikus nyilvántartást vezet a  kötelezettségvállalásokról előirányzatonkénti
bontásban, amely biztosítja a kezelőszerv által vezetett kötelezettségvállalási nyilvántartás egyeztetési lehetőségét,
és lehetővé teszi a teljesítésigazolás megtörténtének mindenkori tételes ellenőrzését. Az adott előirányzat szakmai
kezelője az  általa vezetett kötelezettségvállalásokat a  PEF-fel, illetve a  pénzügyi feladatokat ellátó kezelő szervvel
negyedévente, legkésőbb a  tárgynegyedévet követő hónap utolsó napjáig egyezteti. Az  egyeztetés tényét,
eredményét mindkét fél részéről aláírt kimutatáson dokumentálni szükséges.
(5) Az  adott előirányzat szakmai kezelője a  PEF által meghatározott időpontig szöveges értékelést ad a  PEF részére
a  fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásáról. Az adott előirányzat szakmai kezelője a PEF által meghatározott
időpontig, a  zárszámadási eljárás keretében – a  nemzetgazdasági miniszter által meghatározott követelmények
figyelembevételével – a  megvalósított szakmai célokról tájékoztatást ad a  PEF részére. Az  éves beszámoló és
a  zárszámadás tartalmára és formájára vonatkozó követelményekről a  PEF az  érintett szakterületeket előzetesen
tájékoztatja.
(6) Az adott előirányzat szakmai kezelője a kötelezettségvállalással nem terhelt, illetve a kötelezettségvállalással terhelt
maradványokat – a tárgyévet követő év január 31-éig – írásban egyezteti a PEF által kijelölt ügyintézőkkel.
(7) Ha a beszámolók hiányosak vagy hibásak, úgy az adott előirányzat szakmai kezelője intézkedik a PEF felhívását követő
5 munkanapon belül a beszámoló kiegészítéséről vagy pontosításáról, illetve annak újraküldéséről a PEF részére.
(8) A fejezeti kezelésű előirányzatokra vonatkozó kötelezettségvállalás az Áht. 36. § (3) bekezdésében, valamint az Ávr.
46. §-ában foglalt időpont figyelembevételével történik. A fejezeti kezelésű előirányzatoknak az éves beszámolóban
szereplő kötelezettségvállalással terhelt maradványa a következő évben – a PEF főosztályvezetőjének hatáskörében
elvégzett előirányzat-módosítás után – változatlan rendeltetéssel, az  előző évben keletkezett, de pénzforgalmilag
csak a következő évben, években teljesülő kötelezettségvállalások teljesítésére – az államháztartásért felelős miniszter
által jóváhagyott összeg erejéig – használható fel. A költségvetési maradvány felhasználására ugyanazok az eljárási
szabályok vonatkoznak, mint az eredetileg megállapított előirányzatra.
(9) A  kiemelt előirányzatok közötti előirányzat-átcsoportosításra, -módosításra, valamint a  maradvány és a  bevétel
előirányzatosítására az adott előirányzat szakmai kezelőjével történő egyeztetést követően értékhatártól függetlenül
a PEF főosztályvezetője vagy helyettese jogosult.
(10) A kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódóan a PEF olyan naprakész analitikus nyilvántartást köteles vezetni, amelyből
megállapítható az évenkénti kötelezettségvállalás összege.
10. § (1) A  teljesítésigazolást végzők dokumentált módon ellenőrzik vagy ellenőriztetik a szakmai és pénzügyi beszámolók
megfelelőségét, amely kiterjed a szakmai beszámoló alaki és tartalmi elemeire, különös tekintettel a kedvezményezett
által vállalt feladatok teljes körű feladatellátására, a feladatellátás színvonalára, a vállalt feladatok határidőre történő
elvégzésére.
(2) Ha a teljesítést igazoló a pályázati kiírásban vagy a támogatási szerződésben, támogatói okiratban előírtak megsértését
vagy jogszabálysértésre utaló körülményt tapasztal, akkor haladéktalanul értesíteni köteles a kötelezettségvállalót,
a PEF és a PKSZF főosztályvezetőjét, hogy a szükséges lépéseket egyeztetett módon megtegyék. A teljesítést igazoló
– a teljesítés igazolásával egyidejűleg – aláírásával nyilatkozik a szakmai beszámoló megfelelőségéről.
11. § (1) A PEF az utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül előkészíti és megküldi a helyettes államtitkárok titkárságai
részére a  rendelkezési jogosultságot igazoló aláírásmintákat. Az  aláírásminták nyomtatványait a  4.  melléklet
tartalmazza. Az utasításban szabályozott és a központi költségvetésről szóló törvénnyel összhangban álló előirányzatok
esetében a kialakított aláírásminták költségvetési évre tekintet nélkül alkalmazhatóak.
(2) A helyettes államtitkárok titkárságai a PEF főosztályvezetője részére megküldik – fejezeti kezelésű előirányzatonkénti
bontásban – a kötelezettségvállalásra és a teljesítés igazolására jogosultak nevét, beosztását, aláírásmintáját. A PKSZF
főosztályvezetője a  PEF főosztályvezetője részére megküldi a  jogi ellenjegyzésre jogosultak nevét, beosztását,
aláírásmintáját. A  rendelkezési jogosultságban év közben bekövetkezett változásokról a  helyettes államtitkárok
titkárságai, valamint a  PKSZF főosztályvezetője haladéktalanul értesítik a  PEF főosztályvezetőjét az  aláírásminták
kitöltésével.
(3) A  dokumentumokat a  PEF főosztályvezetője az  utalványozásra, érvényesítésre jogosultak számára továbbítja.
Az  aláírásmintákról készített másolati példányok alapján vagy a  dokumentumok digitálisan rögzített, közös
elektronikus tárhelyen tárolt változata alapján kell az érvényesítést végzőknek meggyőződniük a kötelezettségvállaló,
teljesítést igazoló, jogi ellenjegyzést végző személy, jogi vizsgálatot végző személy aláírásának hitelességéről,
a joggyakorlás szabályszerűségéről.
III. Fejezet
A Belügyi Alapokhoz kapcsolódó fejezeti kezelésű előirányzatok terhére nyújtott
költségvetési támogatásokra vonatkozó szabályok
8. Az uniós hozzájárulások fogadására és kifizetésére szolgáló kincstári pénzforgalmi számlák
12. § (1) Az  Európai Bizottságtól érkező éves, illetve kezdeti előfinanszírozás, évesegyenleg-kifizetések és végsőegyenlegkifizetés fogadása a  Felelős Hatóság által a  Magyar Államkincstárban alaponként nyitott devizaszámlán történik,
amely felett a Felelős Hatóság rendelkezik.
(2) Az (1) bekezdés szerinti fizetési számlák vezetésével kapcsolatos, a Felelős Hatóságnál felmerülő költségek a Felelős
Hatóságot terhelik.
9. Uniós hozzájárulás rendezése 13. § (1) A támogatás kifizetése az elkülönített fizetési számlákon rendelkezésre álló forrás terhére történik.
 (2) Azt követően, hogy a  jogosan igénybe vett támogatás teljes összege kiutalásra került a kedvezményezett részére,
valamint a kedvezményezetti követelések megtérítésre kerültek a költségvetés részére, a Felelős Hatóság a monitoring
és információs rendszer alapján utólagosan rendezi a jóváhagyott aránynak megfelelően a forrásokat.
10. Összeférhetetlenség 14. § (1) A támogatásra vonatkozó döntés előkészítésében és meghozatalában nem vehet részt az a személy, aki
a) az adott felhívásra támogatási kérelmet nyújtott be, a támogatási kérelem elkészítésében részt vett, a projekt
megvalósítója; b) a támogatási kérelmet benyújtó szervezettel vagy partnerével munkaviszonyban vagy munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszonyban áll;
c) a támogatási kérelmet benyújtó szervezet vezető tisztségviselője vagy felügyelő bizottságának tagja;
d) a támogatási kérelmet benyújtó szervezet tagja, vagy aki abban közvetlen vagy közvetett tulajdoni
részesedéssel rendelkezik;
e) az értékelésre, a  minőség-ellenőrzésre vagy a  bírálatra benyújtott dokumentumok előkészítésében vagy
kidolgozásában bármilyen formában részt vett;
f ) az a)–e) pont szerinti személynek a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.)
8:1. § (1) bekezdés 1. pontja szerinti közeli hozzátartozója;
g) tekintetében a Felelős Hatósághoz érkezett bejelentés alapján vagy hivatalból a Felelős Hatóság megállapítja,
hogy a pártatlan és objektív közreműködése nem biztosítható.
 (2) A támogatásra vonatkozó döntés előkészítésében és meghozatalában részt vevő személy vagy szervezet képviseletére
jogosult személy a  döntés-előkészítési eljárás megkezdésekor az  adott felhívásra vonatkozó teljes bizonyító erejű
magánokiratban nyilatkozatot tesz arról, hogy az  (1)  bekezdés szerinti összeférhetetlenség vele szemben nem áll
fenn, a támogatásra vonatkozó döntés előkészítése és meghozatala során tudomására jutott minősített adatot, üzleti
vagy fizetési titkot megőrzi.
(3) Ha a  támogatásra vonatkozó döntés előkészítése és meghozatala során olyan tény merül fel, amely alapján
az  (1) bekezdés szerinti összeférhetetlenség fennáll, az összeférhetetlenséggel érintett személy vagy szervezet ezt
a Felelős Hatóságnak haladéktalanul írásban bejelenti.
(4) Ha az  összeférhetetlenséget az  összeférhetetlenséggel érintett személy nem jelenti be, a  támogatásra vonatkozó
döntés előkészítése során bárki jogosult az összeférhetetlenség megállapítását a Felelős Hatóságnál kezdeményezni.
Ha a Felelős Hatóság az összeférhetetlenséget megállapítja, az összeférhetetlenséggel érintett személy vagy szervezet
azon dokumentum tekintetében, amellyel kapcsolatban az összeférhetetlenség felmerült, a továbbiakban nem járhat
el, és az erre a dokumentumra vonatkozó addigi eljárását érvénytelennek kell tekinteni.
(5) A projektek folyamatba épített dokumentumalapú ellenőrzését, helyszíni ellenőrzését és a kifizetés engedélyezését
nem végezheti olyan személy, akivel szemben az (1) bekezdés szerinti kizáró ok fennáll.
(6) Az (1)–(5) bekezdést nem kell alkalmazni a Felelős Hatóság irányításáért felelős miniszter által vezetett minisztérium
részéről benyújtott és megvalósított projektek esetében, ha a  minisztérium szervezetén belül az  adott projekt
vonatkozásában a  projekt elkészítéséhez, benyújtásához, megvalósításához, valamint a  döntés előkészítéséhez,
meghozatalához kapcsolódó feladatok szervezetileg, technikai segítségnyújtás tevékenység esetén személyi szinten
elkülönülnek.
(7) A támogatásra vonatkozó döntés előkészítésében és meghozatalában részt vevő személy a  feladat ellátására
vonatkozó jogviszonyban alkalmazandó felelősségi szabályok szerint felelősséggel tartozik a pártatlan, semleges és
szakmai követelményeknek megfelelő feladatellátásáért.
11. A támogatás feltételei közvetlen kijelölésű projektekre vonatkozóan
15. § (1) A  felhívás a  munkaprogramban beazonosított közvetlen kijelölésű projektekre vonatkozóan az  Ávr. 66.  §
(2) bekezdésében foglaltakon túl tartalmazza
a) a projektre meghatározott fejlesztések, tevékenységek felsorolását és azok főbb paramétereit;
b) a projektekhez rendelt indikatív kereteket és
c) a támogatási jogosultság egyéb feltételeit.
(2) A támogatási kérelemben – a támogatást igénylő azonosításához szükséges adatokon túl – csak olyan információ
kérhető, amely a kiválasztási szempontok alapján értékelésre kerül. A projektjavaslathoz csatolandó mellékletként
kizárólag a támogatást igénylő megfelelősége, alkalmassága és a támogatási kérelem támogathatósága megítéléséhez
az adott felhívás esetén szükséges mellékletek csatolása követelhető meg.
IV. Fejezet
Záró rendelkezések 16. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
17. § Hatályát veszti a  fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló 15/2013. (V. 2.) BM rendelet
végrehajtásáról szóló 11/2013. (V. 2.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
157/2015. (IV. 2.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Kertné dr. Fehér Klárát 2015. augusztus 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2015. március 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1270/2018. (VI. 14.) Korm. határozata a Fiumei úti Nemzeti Sírkert és Nemzeti Emlékhely, a Salgótarjáni utcai zsidó temető, a Kegyeleti Múzeum, valamint a Rákoskeresztúri Új Köztemető Nemzeti Gyászpark üzemeltetéséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  Fiumei úti Nemzeti Sírkert és Nemzeti Emlékhely, a Salgótarjáni utcai
zsidó temető, a Kegyeleti Múzeum, valamint a  Rákoskeresztúri Új Köztemető Nemzeti Gyászpark üzemeltetési,
vagyonkezelési feladatainak hatékony ellátása és a  működéshez szükséges infrastruktúra biztosítása, továbbá
a  közcélú zöldfelületek karbantartása, felújítása, gondozása, a  balesetveszély elhárítása, illetve a  temetőkről és
a  temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény előírásainak betartása érdekében a  2018. évben gondoskodjon
486 000 000 forint biztosításáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Nemzeti Örökség Intézete cím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – a  Fiumei úti Nemzeti
Sírkert és Nemzeti Emlékhely, a Salgótarjáni utcai zsidó temető, a Kegyeleti Múzeum, valamint a  Rákoskeresztúri
Új Köztemető Nemzeti Gyászpark üzemeltetési, vagyonkezelési feladatainak hatékony ellátása és a működtetéssel
összefüggő feladatok ellátása érdekében – gondoskodjon a  2019. évtől 192 945 000 forint forrás biztosításáról
a központi költségvetés Miniszterelnökség fejezete javára.
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a 2019. évtől a központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
108/2017. (III. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar képzőművészetet kimagasló művészi életművével gazdagító pályája, valamint a hazai alkotók érdekében
végzett sokrétű művészeti közéleti és szervező tevékenysége elismeréseként
Aknay János Kossuth-díjas és Munkácsy Mihály-díjas festőművész, a  Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja,
a Magyar Alkotóművészek Országos Egyesületének elnöke részére,
hosszú évtizedeken át tartó elkötelezett és lelkiismeretes, különös tekintettel az „1956–2016 – a Magyar Szabadság
Éve” programsorozat protokollfőnökeként végzett, kimagasló színvonalú szakmai munkája elismeréseként
Ambrus Jenő miniszteri főtanácsadó, korábbi miniszterelnöki protokollfőnök részére,
a székelyföldi felsőfokú oktatás megteremtéséhez a gazdaságtudományi képzés megszervezésével és fejlesztésével
hozzájáruló tevékenysége, valamint sokrétű oktatói munkája elismeréseként
dr. Bakacsi Gyula, a  Budapesti Gazdasági Egyetem Pénzügyi és Számviteli Karának kutatóprofesszora, a  Budapesti
Corvinus Egyetem volt tanára, a Sapientia Erdélyi Magyar Tudományegyetem Üzleti Tudományok Tanszékének volt
tanszékvezető professzora részére,
kimagasló, nagy sikerű táncművészi pályafutása, valamint a magyar kultúra értékeit bemutató szabadtéri előadások
és fesztiválok szervezésében végzett sokoldalú, értékteremtő munkája elismeréseként
Bán Teodóra balettművész, a  Budapesti Fesztivál- és Turisztikai Központ Nonprofit Kft. ügyvezetője, a  Szabad Tér
Színház Nonprofit Kft. ügyvezető igazgatója és művészeti vezetője részére,
a magyar–francia oktatási, tudományos és kulturális kapcsolatok fejlesztése mellett a  francia nyelvészeti képzés
színvonalának emelését is elkötelezetten szolgáló munkája, valamint nemzetközileg is elismert szótárszerkesztői
tevékenysége elismeréseként
dr. Bárdosi Vilmos, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kara Romanisztikai Intézetének
igazgatója, a Francia Nyelvi és Irodalmi Tanszék egyetemi tanára részére,
közel négy évtizedes, példaértékű hivatástudattal végzett közjegyzői munkája, valamint aktív szakmai közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Bartha Béláné dr. Farkas Margit nyugalmazott közjegyző, a Szegedi Közjegyzői Kamara tiszteletbeli elnöke részére,
az Árpád-kortól a  kora újkorig terjedő időszak jogtörténetével kapcsolatos kutatásai mellett a  nagy magyar
jogtörténész generáció életművének ápolása terén is meghatározó tudományos tevékenysége, valamint több
évtizedes, iskolateremtő tanári pályája elismeréseként
dr. Béli Gábor, a  Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kara Jogtörténeti Tanszékének tanszékvezető
egyetemi docense részére,
a kvantummechanikai és kvantumoptikai rendszerek viselkedésével kapcsolatos kimagasló kutatási eredményei,
valamint az elméleti fizika egyetemi oktatása, illetve a tudományos utánpótlás nevelése területén végzett, több mint
négy évtizedes, elhivatott munkája elismeréseként
dr. Benedict Mihály fizikus, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Szegedi Tudományegyetem
Természettudományi és Informatikai Kara Elméleti Fizikai Tanszékének egyetemi tanára, volt tanszékvezetője
részére,
a tanári hivatás iránti példaértékű elhivatottsággal végzett, a  magyar tudományos élet számos jeles képviselőjét
kinevelő, több mint hét évtizedes, nagy hatású oktatói munkája, valamint jelentős kutatási eredményei
elismeréseként
dr. Dombi József kísérleti fizikus, a  Magyar Tudományos Akadémia kandidátusa, a  Szegedi Tudományegyetem
Természettudományi és Informatikai Kara Optikai és Kvantumelektronikai Tanszékének címzetes egyetemi tanára
részére,
egyedülálló drámai erővel megformált, feledhetetlen színházi, televíziós és filmes alakításokat magába foglaló
művészi pályafutása, valamint szerteágazó kulturális közéleti tevékenysége elismeréseként
Eperjes Károly Kossuth-díjas és Jászai Mari-díjas színművész, a  Kaposvári Egyetem Rippl-Rónai Művészeti Kara
Színházi Intézetének egyetemi tanára részére,
az állatorvos-tudomány területén külföldön és hazánkban is elismert tudományos, illetve kutatásszervező munkája,
a  hallgatók által is nagyra értékelt oktatói, valamint a  hazai állatorvosképzés nemzetközi akkreditációját és
világszínvonalú működését elősegítő oktatásirányítási tevékenysége elismeréseként
dr. Farkas Róbert László állatorvos, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, az  Állatorvostudományi Egyetem
megbízott oktatási rektorhelyettese, a Parazitológiai és Állattani Tanszék tanszékvezető egyetemi tanára részére,
az egészségügyi rendszer reformjában végzett több évtizedes egészségpolitikai tevékenysége, valamint
a reumatológia területén folytatott jelentős szakmai és oktatói munkája elismeréseként
dr. Géher Pál, a Betegápoló Irgalmasrend Budai Irgalmasrendi Kórháza Reumatológiai Centrumának centrumvezető
főorvosa, a  Magyar Balneológiai Egyesület elnöke, a  Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi Kar III. sz.
Belgyógyászati Klinika, Reumatológiai és Fizioterápiás Tanszéki csoport I. részlegének vezetője, egyetemi tanár
részére,
nemzetközileg is méltán elismert, elsősorban a rosszindulatú daganatos betegségekben a várható klinikai lefolyást
előre jelző új molekuláris markerek azonosítása területén elért nagy hatású kutatási eredményei elismeréseként
dr. Győrffy Balázs orvos, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Semmelweis Egyetem Általános
Orvostudományi Kara II. sz. Gyermekgyógyászati Klinikájának tudományos tanácsadója részére,
a sportlövészetben elért eredményeivel Magyarország jó hírét öregbítő, kiemelkedően sikeres versenyzői és
szövetségi kapitányi pályafutása elismeréseként
dr. Hammerl László olimpiai bajnok sportlövő, a  nemzet sportolója, a  Magyar Sportlövők Szövetségének volt
alelnöke részére,
az operett és musical műfaját külföldön és hazánkban is nagy sikerrel népszerűsítő, emlékezetes alakításai, valamint
számos zenés színházi produkciót magába foglaló, eredményes színházszervezői munkája elismeréseként
Harsányi Frigyes Jászai Mari-díjas színművész, színházmenedzser részére,
a Kárpát-medencei magyarság keresztyén és nemzeti értékeinek megőrzését szolgáló életműve, a  református
vallástörténeti irodalmat gazdagító publikációs, illetve meghatározó egyházi közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Huszár Pál, a Magyarországi Református Egyház Zsinatának világi elnöke, a Dunántúli Református Egyházkerület
főgondnoka részére,
kimagasló művészi pályája során főként klasszikus és neoklasszikus balettek lírai főszerepeiben nyújtott alakításai,
valamint értékes táncpedagógusi munkája elismeréseként
Kékesi Mária Liszt Ferenc-díjas táncművész, balettmester, érdemes és kiváló művész részére,
a nyelvészet számos területére kiterjedő tudományos pályája, valamint a  magyar helyesírási szabályzat
korszerűsítésében és legújabb kiadásának megvalósításában végzett szakmai irányító munkája elismeréseként
dr. Keszler Borbála nyelvész, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia Magyar
Nyelvi Osztályközi Állandó Bizottságának volt elnöke, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi
Kar, Magyar Nyelvtudományi és Finnugor Intézete Mai Magyar Nyelvi Tanszékének professor emeritája, a  Magyar
Nyelvőr főszerkesztője részére,
számos nemzetközileg is jegyzett kiállítás megrendezése mellett a  magyar művészettörténet-tudományt
a XX. századi képző- és iparművészet jeles hazai alkotóinak életművét bemutató publikációival gazdagító, kimagasló
szakmai pályája elismeréseként
Kratochwill Mimi Bánffy Miklós-díjas művészettörténész, a Műcsarnok egykori külügyi csoportvezetője, a Budapesti
Tavaszi Fesztivál és a Művészeti Alap volt tanácsadója részére,
a magyar sport nemzetközi és hazai hírnevének erősítését olimpikonok és katonasportolók felkészítésével szolgáló
több évtizedes, kiemelkedő edzői és vezetői pályafutása elismeréseként
Kunszt Gábor szakedző, sportvezető, a Budapesti Honvéd Sportegyesület volt ügyvezető elnöke, a Magyar Olimpiai
Bizottság volt elnökségi tagja részére,
a keresztény társadalmi és kulturális értékek népszerűsítése mellett Magyarország sorskérdéseinek megvitatását
és az  ezekkel kapcsolatos keresztény állásfoglalások széles körű megismertetését szolgáló kiemelkedő közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Lanczendorfer Erzsébet, a Keresztény Értelmiségiek Szövetsége Győri Szervezetének tiszteletbeli elnöke részére,
az élelmiszer-tudomány területén elért nemzetközileg is elismert kutatási eredményei, valamint a  hazai felsőfokú
képzés korszerűsítése mellett a  határon túli magyar fiatalok tudományos előmenetelét is segítő munkája
elismeréseként
dr. Maráz Anna, a  Szent István Egyetem Élelmiszer-tudományi Kar, Mikrobiológia és Biotechnológia Tanszékének
professzor emeritája, a  Sapientia Erdélyi Magyar Tudományegyetem Csíkszeredai Karának volt egyetemi tanára
részére,
a monumentális köztéri szobrászat területén külföldön és hazánkban egyaránt sikeres és kiemelkedő művészi
pályája, a sport és a művészet kapcsolatát egyedi módon megjelenítő alkotásai elismeréseként
Mihály Gábor Munkácsy Mihály-díjas szobrászművész részére,
a gyulladásos ízületi megbetegedések molekuláris mechanizmusának megértését elősegítő, figyelemre méltó
tudományos eredményei, valamint az  egyetem Elméleti Orvostudományi Központjának világszínvonalra emelése
érdekében végzett infrastrukturális fejlesztései elismeréseként
dr. Mócsai Attila orvos, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi
Kara Élettani Intézetének egyetemi tanára, Gyulladásélettani Kutatócsoportjának vezetője részére,
hivatása iránti példás elkötelezettséggel végzett, különösen az egyetemi hallgatók elméleti és gyakorlati tudásának
elmélyítése és a  pályakezdő orvosok szakmai ismereteinek bővítése terén kimagasló színvonalú oktatói, valamint
jelentős tudományos és gyógyító munkája elismeréseként
dr. Nagy Lajos orvos, a  Pécsi Tudományegyetem Általános Orvostudományi Kar Alapellátási Intézetének egyetemi
tanára részére,
több évtizeden át magas színvonalon végzett gyógyító munkája, valamint kiemelkedő tudományos kutatási
eredményei és példaértékű szakmai közéleti szerepvállalása elismeréseként
dr. Soltész Pál Péter, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Debreceni Egyetem Belgyógyászati Klinikája
Angiológiai Tanszékének egyetemi tanára, a Terápiás Aferezis Bizottság elnöke, a Magyar Aferezis Társaság alelnöke
részére,
az atom- és molekulafizika területén elért eredményei, elsősorban az  atomi és molekuláris ütközések alapvető
megértéséhez hozzájáruló jelentős kísérleti és elméleti kutatásai, valamint a  nemzetközi és a  hazai tudományos
életben egyaránt kiemelkedő tudományszervező tevékenysége elismeréseként
dr. Sulik Béla János fizikus, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia
Atommagkutató Intézetének tudományos tanácsadója részére,
a társadalomföldrajzi kutatások területén elért kimagasló, számos területre kiterjedő eredményei, valamint a hazai
és külhoni magyar nyelvű tudományos utánpótlás-nevelés iránt elhivatott oktatói munkája elismeréseként
dr. Süli-Zakar István földrajztudós, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Debreceni Egyetem
Természettudományi és Technológiai Kar Földtudományi Intézete Társadalomföldrajzi és Területfejlesztési
Tanszékének professor emeritusa, a  Károly Róbert Főiskola Turizmus, Területfejlesztési és Idegen Nyelvi Intézete
Turizmus és Területfejlesztési Tanszékének címzetes főiskolai tanára részére,
a nukleáris medicina területén végzett több évtizedes, a tudományterület fejlődését számos tankönyv és szakkönyv
megírása mellett nemzetközi szemináriumok megszervezésével is segítő, széles körű szakmai, oktatási és
oktatáspolitikai tevékenysége elismeréseként
dr. Szilvási István, a  Magyar Honvédség Egészségügyi Központja Nukleáris Medicina Osztályának osztályvezető
főorvosa, a  Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi Kara Nukleáris Medicina Tanszékének nyugalmazott
egyetemi tanára részére,
a magyar táncművészetet stílus- és műfajteremtő művészi pályáján túl igényes táncszínházi előadások és fesztiválok
szervezésével is gazdagító munkája elismeréseként
Szögi Csaba Harangozó Gyula-díjas táncművész, táncpedagógus, koreográfus, a  Közép-Európa Táncszínház
igazgatója részére,
több évtizedes kutatói és oktatói tevékenysége mellett a  katolikus iskolák diákjai számára megrendezett Károly
Ireneusz Fizika Verseny tartalmi kidolgozása, a versenyfeladatok megalkotása és a pályamunkák kiértékelése során
nyújtott kimagasló színvonalú munkája elismeréseként
dr. Tasnádi Péter, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Természettudományi Kar Földrajz- és Földtudományi Intézete
Meteorológiai Tanszékének egyetemi tanára részére,
a magyar irodalomtudományt a kultúra és a társadalom aktuális kérdéseit elemző munkáival gazdagító életműve,
valamint a bölcsészettudomány és a tudományos utánpótlás-nevelés terén egyaránt értékes, magas szintű oktatói
és tudományszervezői tevékenysége elismeréseként
Thomka Beáta Széchenyi-díjas és József Attila-díjas irodalomtörténész, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora,
a  Pécsi Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Magyar Nyelv- és Irodalomtudományi Intézete Modern
Irodalomtörténeti és Irodalomelméleti Tanszékének tanára, az  egyetem Irodalomtudományi Doktori Iskolájának
alapítója és vezetője részére,
a hazai rákkukatás területén elért tudományos eredményei, több évtizedes oktatói munkája, valamint a molekuláris
onkológiai kutatást számos magyar és angol nyelvű szakkönyv szerkesztésével segítő publikációs tevékenysége
elismeréseként
dr. Timár József, az orvostudomány doktora, a Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi Kara II. sz. Patológiai
Intézetének igazgatója, tanszékvezető egyetemi tanár, a Semmelweis Egyetem Doktori Tanácsának elnöke részére,
a város gazdasági és vállalkozói életének fellendítését elősegítő sokoldalú vezetői és támogatói tevékenysége
elismeréseként
Tóth István, a makói Váll-Ker Kft. igazgatója részére,
a magyar táncművészet fejlődését sokoldalúan és elhivatottan szolgáló pályája során a  befogadó színház
koncepcióját megvalósító intézmény vezetőjeként elért eredményei, valamint a magyar amatőr táncos szakmához
tartozó pedagógusok képzése és érdekvédelme terén is meghatározó jelentőségű munkája elismeréseként
Török Jolán Harangozó Gyula-díjas és Bánffy Miklós-díjas táncművész, a Táncpedagógusok Országos Szövetségének
alapító elnöke, a Nemzeti Táncszínház alapítója és volt igazgatója részére,
a régióban élő szegény sorsú és hátrányos helyzetű emberek életkörülményeinek javítását szolgáló példaértékű,
áldozatos tevékenysége elismeréseként
dr. Varga Lajos, a  Váci Egyházmegye segédpüspöke, általános helynök, a  Vác-Alsóvárosi Plébánia plébánosa,
az Országos Katolikus Gyűjteményi Központ igazgatója részére,
a magyar jogállamiság, a  Történeti Alkotmány és az  ártatlanul meghurcoltak érdekében végzett kitartó és
megalkuvásmentes munkája elismeréseként
dr. Zétényi Zsolt jogász, a  Százak Tanácsának tagja, a  Nemzeti Jogvédő Alapítvány kuratóriumi elnöke, a  Nemzeti
Jogvédő Szolgálat tagja és volt elnöke, a Nemzeti Társaskör tiszteletbeli elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND tisztikeresztje
polgári tagozata; több mint három évtizedes rendőri pályája során elért eredményei, példamutató szakmai és vezetői tevékenysége
elismeréseként
dr. Bolcsik Zoltán rendőr vezérőrnagy, a Nemzeti Védelmi Szolgálat főigazgatója, rendőrségi főtanácsos részére,
több mint három évtizedes rendőri pályája során elért eredményei, magas színvonalú szakmai és vezetői
tevékenysége elismeréseként
Hajdu János rendőr vezérőrnagy, a Terrorelhárítási Központ főigazgatója részére,
a Belügyminisztérium, a  rendőrség és a  büntetés-végrehajtási szervezet állományában végzett több évtizedes
példamutató szolgálata, valamint a hazai vasúti közlekedés biztonságos működtetését szolgáló kiemelkedő szakmai
és vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Kökényesi Antal nyugállományú büntetés-végrehajtási altábornagy, a  Magyar Államvasutak Zrt. biztonsági
főigazgatója, a  Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságának volt országos parancsnoka, az  Országos
Rendőr-főkapitányság volt főkapitány-helyettese és bűnügyi főigazgatója részére,
a térség közbiztonságának és közrendjének megőrzése érdekében több évtizede végzett eredményes szakmai és
vezetői munkája, valamint az  árvízi védekezések és a  migrációs helyzet kezelésével kapcsolatos feladatok ellátása
során tanúsított példaértékű helytállása elismeréseként
dr. Lukács János rendőr dandártábornok, a  Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság megyei rendőrfőkapitánya,
rendőrségi főtanácsos részére a
MAGYAR ÉRDEMREND tisztikeresztje
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. március 3.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1178/2010. (VIII. 24.) Korm. határozata az európai területi együttműködési csoportosulásokkal kapcsolatos feladatokról.
A Kormány a magyar részvétellel működő európai területi együttműködési csoportosulások hatékonyabb működésének
elősegítése és az Európai Unióban a kiemelt jelentőségű regionalizációs folyamatok hazai fejlesztése érdekében a következőket
rendeli el:
1. A jogalkotási és jogalkalmazási tapasztalatokra, továbbá a határon átnyúló együttműködések hagyományaira
figyelemmel ki kell dolgozni az európai területi együttműködési csoportosulásokkal összefüggő stratégiai tervezési,
fejlesztési feladatok koncepcióját (a továbbiakban: koncepció).
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2010. augusztus 31.
2. A koncepció előkészítésébe és meg valósításába be kell vonni az érintett kormányzati szervek, továbbá a hazai
és külföldi társadalmi szervezetek képviselőit.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: folyamatos 3. Előterjesztést kell készíteni a Kormány részére az európai területi együttműködési csoportosulások alapítási,
fejlesztési, működési, költségvetési és hatékony pályázási feltételeinek vizsgálatáról.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2010. szeptember 30. 4. A koncepció alapján előterjesztést kell készíteni a Kormány részére az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 2007. évi XCIX. törvény módosításáról. A módosítások előkészítése során vizsgálni kell végrehajtási
rendelet alkotásának szükségességét és szükség esetén meg kell kezdeni annak előkészítését.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
külügyminiszter
belügyminiszter
Határidő: 2010. szeptember 30. 5. Meg kell tenni a szükséges intézkedéseket Pálfi István, a tragikusan fiatalon elhunyt európai parlamenti képviselő
munkásságáról való méltó megemlékezés, valamint a határon átnyúló kapcsolatok előmozdításáért áldozatos
tevékenységet végzők méltó elismerése érdekében.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2010. augusztus 31.
6. Meg kell vizsgálni az „európai területi együttműködési csoportosulás” elnevezés módosításának lehetőségeit
és közérthető magyar meghatározásaként az „európai területi társulás” megfogalmazás használatának feltételeit.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2010. augusztus 31.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
341/2009. (XII. 30.) Korm. rendelete a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti bejelentési kötelezettség teljesítéséről.
A Kormány a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény 53. §
h) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében, a 15. §
tekintetében a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi
LVII. törvény 28. § (3) bekezdése alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott feladatkörében,
az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva, a következőket rendeli el:
Általános rendelkezések 1. § (1) A szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény
(a továbbiakban: Szolgtv.) 51. §-a szerinti bejelentési kötelezettség alá tartozó követelményt előíró jogszabály
előkészítése és megalkotása során e rendelet rendelkezései szerint kell eljárni.
(2) E rendelet alkalmazásában szakminiszter az a miniszter, akinek a bejelentési kötelezettség alá tartozó követelmény
vagy a más EGT-állam által bejelentett követelménnyel érintett szolgáltatási tevékenység a jogszabály-előkészítési
feladatkörébe tartozik. 2. § (1) Az e rendelet szerinti bejelentést és észrevételt – a szakminiszter által meghatározott tartalommal – a külpolitikáért
felelős miniszter az általa működtetett Szolgáltatási Notifikációs Központ (a továbbiakban: Központ) útján küldi meg
az Európai Bizottságnak (a továbbiakban: Bizottság). (2) A bejelentésre vonatkozóan a Bizottság által elfogadott határozatot, és a más EGT-állambeli tervezetet a Központ
haladéktalanul továbbítja a szakminiszternek. (3) A Központ és az érintett miniszterek az e rendeletben meghatározott eljárás során egymással elektronikus levél útján
tartanak kapcsolatot. (4) E rendelet végrehajtása érdekében a szakminiszterek kapcsolattartó személyt és szervezeti egységet jelölnek ki,
amelyről értesítik a Központot. A letelepedés keretében folytatott szolgáltatási tevékenységre vonatkozóan korlátozó követelményt
tartalmazó tervezet bejelentése 3. § (1) Ha a tervezet a Szolgtv. 52. §-a szerinti korlátozó követelményt tartalmaz, a szakminiszter köteles a közigazgatási
egyeztetést követően, miniszteri rendelet tervezete esetében a miniszter általi aláírást, kormányrendelet vagy törvény
tervezete esetében a Kormány döntését megelőzően a tervezetet – a Bizottságnak történő bejelentés céljából –
megküldeni a Központnak. (2) A szakminiszter a bejelentés megtétele érdekében megküldi a Központnak
a) az 1. melléklet szerinti, kitöltött formanyomtatványt, b) a tervezet szövegét teljes terjedelemben, valamint
c) a szabályozás szükségességére vonatkozó indokolást, figyelemmel a 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv rendelkezéseire. 4. § (1) A 3. § (1) bekezdése szerinti esetben a tervezet akkor nyújtható be a Kormányhoz, vagy – miniszteri rendelet esetében
– akkor terjeszthető fel a miniszter általi aláírásra, ha a Bizottság a bejelentés kézhezvételétől számított három
hónapon belül nem hoz olyan határozatot, amelyben a tervezet elfogadásától való tartózkodásra vagy az abban
foglalt korlátozó követelmény megszüntetésére szólít fel. (2) Ha a bejelentett tervezetre vonatkozóan a Bizottság a bejelentés kézhezvételétől számított három hónapon belül
olyan határozatot hoz, amelyben a tervezet elfogadásától való tartózkodásra vagy az abban foglalt korlátozó
követelmény megszüntetésére szólít fel, a tervezet a Bizottság határozatának – és adott esetben a (3) bekezdés szerinti
egyeztetés eredményének – megfelelő módosítást, illetve átdolgozást követően nyújtható be a Kormányhoz, vagy
– miniszteri rendelet esetében – terjeszthető fel a miniszter általi aláírásra.
(3) Ha a szakminiszter nem ért egyet a Bizottság határozatában jelzett indokolással – az európai integrációs ügyekért
felelős miniszter és az igazságügyért felelős miniszter egyetértése esetén és bevonásával – a Központon keresztül
egyeztetést kezdeményezhet a Bizottsággal a kifogásolt korlátozó követelmény elfogadtatása céljából.
(4) A Bizottság (2) bekezdés szerinti határozatának – és adott esetben a (3) bekezdés szerinti egyeztetés eredményének –
megfelelően módosított, illetve átdolgozott tervezetet a Kormány döntését, illetve a szakminiszter általi aláírást
követően haladéktalanul meg kell küldeni a Bizottságnak. 5. § (1) A tervezetnek a bejelentést követő olyan módosítása esetén, amely további korlátozó követelményekkel egészíti azt
ki, illetve a már meglévő korlátozó követelmények szigorításával jár, a módosított tervezet tekintetében a 3. § és a 4. §
megfelelő alkalmazásával kell eljárni. (2) Ha a Kormány által előterjesztett törvényjavaslatot a módosító indítványok az (1) bekezdés szerint érintik, a Kormány
a módosító indítványokról történt szavazást követően az ismételt bejelentés érdekében – ha a bejelentés másként
nem biztosítható – a törvényjavaslatot visszavonja. Bejelentés a műszaki tartalmú jogszabálytervezetekre vonatkozó eljárás szerint
6. § Ha a Szolgtv. 52. §-a szerinti korlátozó követelményt tartalmazó tervezet az áruk és egyes szolgáltatások szabad
áramlásának biztosításával összefüggésben egyes európai uniós jogi aktusokban előírt bejelentési, értesítési,
tájékoztatási és jelentéstételi kötelezettségek teljesítéséről szóló 102/2009. (V. 11.) Korm. rendelet [a továbbiakban:
102/2009. (V. 11.) Korm. rendelet] 2. § (1) bekezdés f) pontja értelmében vett műszaki tartalmú jogszabály tervezetének
minősül, az e rendelet szerinti bejelentési kötelezettséget a tervezetnek a 102/2009. (V. 11.) Korm. rendelet I. fejezete
szerinti eljárásban történő bejelentésével kell teljesíteni azzal, hogy ebben az esetben a 102/2009. (V. 11.) Korm.
rendelet 3. mellékletében foglalt formanyomtatványt – annak 7. pontja helyett – a 2. mellékletben foglalt
kiegészítéssel kell alkalmazni. A szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltatóra alkalmazandó korlátozó követelmények
bejelentése 7. § Ha a tervezet a Szolgtv. 51. § b) pontja szerinti bejelentési kötelezettség alá tartozó követelményt is tartalmaz,
a 3–5. §-ban meghatározottak szerint kell eljárni azzal, hogy az 1. melléklet szerinti formanyomtatvány helyett
a 3. melléklet szerinti formanyomtatványt kell kitölteni. 8. § (1) Ha a tervezet csak a Szolgtv. 51. § b) pontja szerinti bejelentési kötelezettség alá tartozó követelményt tartalmaz,
a szakminiszter a bejelentés megtétele érdekében megküldi a Központnak
a) a 3. melléklet szerinti, kitöltött formanyomtatványt, b) a tervezet szövegét teljes terjedelemben, valamint
c) a szabályozás szükségességére vonatkozó indokolást, figyelemmel a 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv rendelkezéseire. (2) A tervezet a bejelentés megtörténtét követően benyújtható a Kormányhoz, illetve – miniszteri rendelet esetében –
a miniszternek aláírásra felterjeszthető. Más EGT–államok által bejelentett jogszabályok, illetve jogszabálytervezetek észrevételezése
9. § (1) A más EGT-állam által a 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése vagy 39. cikk
(5) bekezdése alapján a Bizottságnak bejelentett jogszabályi vagy közigazgatási rendelkezést, illetve ezek tervezetét
(a továbbiakban együtt: más EGT-állambeli tervezet) a Központ haladéktalanul megküldi a szakminiszternek, aki
az abban foglalt követelmény szempontjából a bejelentés kézhezvételétől számított két hónapon belül észrevételt
tehet. (2) Az észrevételezésbe a szakminiszter köteles bevonni a más EGT-állambeli tervezetben foglalt szabályozással érintett
szolgáltatási tevékenység tekintetében szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságokat és az érintett országos szakmai,
illetve érdekképviseleti szervezeteket. (3) A más EGT-állambeli tervezetre vonatkozó információk bizalmas kezelésére vonatkozó kérés esetén az érintett
tervezetre vonatkozó információk megismerésére csak az jogosult, akinek ez az észrevételezés ellátása érdekében
indokolt. A megismerés indokoltságáról a szakminiszter dönt. Az információk bizalmas kezelésének kötelezettsége
nem érinti a független szakértők bevonásának lehetőségét. (4) Ha a más EGT-állambeli tervezetben foglalt követelmény több szakminiszter feladatkörébe tartozik, és az érintett
szakminiszterek álláspontja eltér egymástól, az európai integrációs ügyekért felelős miniszter – az igazságügyért
felelős miniszter bevonásával – haladéktalanul egyeztet az érintett szakminiszterekkel az egységes álláspont
kialakítása érdekében. (5) A más EGT-állambeli tervezetben foglalt (1) bekezdés szerinti követelményt az európai uniós jogi követelményekkel
való összeegyeztethetőség szempontjából kifogásoló, valamennyi érintett egyetértését bíró észrevételt a Központ
megküldi a Bizottságnak. Nyilvántartás 10. § A Központ nyilvántartást vezet
a) a bejelentett tervezetekről, b) a bejelentett tervezetekre vonatkozóan a Bizottság által elfogadott határozatokról,
c) a módosított tervezetek bejelentéséről, valamint d) a más EGT-állambeli tervezetekről és az azokra vonatkozóan megküldött észrevételekről.
Hivatkozás a jogszabályban a bejelentés megtörténtére 11. § A korlátozó követelményt tartalmazó jogszabályban, annak záró rendelkezései között hivatkozni kell a 2006/123/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése, illetve 39. cikk (5) bekezdése szerinti bejelentés
megtörténtére. A hivatkozás formáját a 4. melléklet tartalmazza.
Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
13. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 15. cikk (7) bekezdésének és 39. cikk (5) bekezdés második és harmadik albekezdésének való megfelelést
szolgálja. 14. § A 102/2009. (V. 11.) Korm. rendelet a 13. §-át követően a következő alcímmel és 13/A. §-sal egészül ki:
„Eljárás a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti
bejelentési kötelezettség egyidejű teljesítése esetén
13/A. § (1) A belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti bejelentési
kötelezettség teljesítéséről szóló 341/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 341/2009. (XII. 30.) Korm.
rendelet] 6. §-ában meghatározott esetben a Notifikációs Központ a bejelentésről haladéktalanul értesíti a 341/2009.
(XII. 30.) Korm. rendelet szerinti Szolgáltatási Notifikációs Központot.
(2) Az (1) bekezdés szerinti rendelkezést alkalmazni kell
a) a Bizottságnak a tervezet elfogadásától való tartózkodásra vagy az abban foglalt korlátozó követelmény
megszüntetésére felszólító határozatára, és b) az EGT-államok Bizottság által megküldött olyan műszaki szabálytervezeteire, amelyek bejelentése egyben a belső
piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 15. cikk
(7) bekezdése szerinti bejelentésnek is eleget tesz.” 15. § A külügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 166/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdése a következő q) és
r) ponttal egészül ki: (A miniszter az európai integrációs ügyekért való felelőssége keretében felel az Európai Unió politikáiból eredő és az európai
uniós tagsághoz kapcsolódó kormányzati feladatok tárcaközi összehangolásáért, ennek körében)
„q) ellátja a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 15. cikk (7) bekezdésében és 39. cikk (5) bekezdésében szabályozott bejelentési kötelezettségek teljesítésével
összefüggő külön kormányrendeletben meghatározott feladatokat, r) ellátja a Belső Piaci Információs Rendszer hazai működésének és az abban való részvételnek a szabályairól szóló
kormányrendeletben meghatározott feladatokat.” 16. § (1) 2010. március 1-jén hatályát veszti
a) a 11. § és az azt megelőző alcím, valamint a 4. melléklet,
b) a 102/2009. (V. 11.) Korm. rendelet 8. §-a és 2. melléklete.
(2) Ez a § 2010. március 2-án hatályát veszti.
17. § (1) A 14. és a 15. § 2009. december 29-én hatályát veszti.
(2) Ez a § 2009. december 30-án hatályát veszti.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a társadalompolitika összehangolásáért felelős


text:
1157/2011. (V. 20.) Korm. határozata az Európai Unió Duna Makro Regionális Stratégia magyar programjának koordinátori feladatairól.
A Kormány az Európai Unió Duna Makro Regionális Stratégia (a továbbiakban: DMRS) magyar programjának koordinátori feladatai
kapcsán az alábbiakról határoz:
1. A Kormány üdvözli a DMRS tanácsi következtetések Általános Ügyek Tanácsa általi elfogadását és támogatja a DMRS
végrehajtásának előkészítése érdekében tett lépéseket.
2. a) A Kormány megerősíti, hogy Magyarország társkoordinátori feladatot vállalt három átfogó prioritási területen.
Ezek: „A vízminőség védelme és megőrzése” (közösen Szlovákiával) és „A környezeti kockázatok kezelése”
(közösen Romániával), valamint „A fenntartható energia használatának ösztönzése” (közösen Csehországgal).
b) A Kormány felhívja a három magyar társkoordinációs prioritási terület koordinációs feladatainak ellátása
érdekében a vidékfejlesztési minisztert, a belügyminisztert és a nemzeti erőforrás minisztert „A vízminőség
védelme és megőrzése” és „A környezeti kockázatok kezelése” területen, a nemzeti fejlesztési minisztert és a
külügyminisztert „A fenntartható energia használatának ösztönzése” területen, hogy a három prioritási terület
vonatkozásában nevezze ki a koordinátorokat, és hajtsa végre a prioritási területek makro-regionális koordinációs
programját, valamint az ahhoz kapcsolódó feladatokat.
Felelős: EU Duna Régió Stratégiáért felelős kormánybiztos
vidékfejlesztési miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
külügyminiszter
belügyminiszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: azonnal
3. A Kormány tudomásul veszi a három magyar társkoordinációs prioritási terület koordinációjának költségvonzatát.
A Kormány a 2012–2013. évi költségek fedezéséhez 75 millió forint hazai forrást biztosít. A Kormány felhívja az EU Duna
Régió Stratégiáért felelős kormánybiztost, a nemzetgazdasági minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert és a
vidékfejlesztési minisztert, hogy a koordinációs rendszer működtetési forrásaihoz 2011–2012–2013-ban összesen
szükséges további 291 millió forintot az európai uniós finanszírozási forrásokat bevonva biztosítsa. Az EU Duna Régió
Stratégiáért felelős kormánybiztos rendelkezésére bocsátott forrás a DMRS koordinációs rendszerének
működtetésére használható fel, azon belül a magyar társkoordinációs prioritási területek koordinációs feladatainak
ellátására.
Felelős: EU Duna Régió Stratégiáért felelős kormánybiztos
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter
Határidő: folyamatosan
4. A Kormány felhívja az EU Duna Régió Stratégiáért felelős kormánybiztost és a feladatkörükben érintett minisztereket,
hogy tekintettel a Duna Stratégia magyar programjának első ütemében beterjesztett 41 projekt kidolgozásának június
30-i határidejére, a működő DMRS munkacsoport munkájának támogatására operatív munkacsoportot hozzon létre
az uniós központi finanszírozású programok nemzeti kapcsolattartói, az irányító hatóságok és közreműködő
szervezetek képviselőinek részvételével. A munkacsoport feladata a 41 projekt kidolgozásának támogatása, különös
tekintettel a projektek finanszírozási kérdéseire.
Felelős: EU Duna Régió Stratégiáért felelős kormánybiztos (koordináció)
feladatkörükben érintett miniszterek (kidolgozás)
Határidő: azonnal
5. A Kormány egyetért a Kormány döntésére előkészített három magyar társkoordinációs prioritási terület zászlóshajó
projektjeivel. A Kormány felhívja a vidékfejlesztési minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert és a külügyminisztert,
hogy az Új Széchenyi Terv keretében meglévő projekt-előkészítési források felhasználásával dolgozza ki az alábbi
zászlóshajó projektek részletes megvalósíthatósági tervét, hatástanulmányát, különös tekintettel a zászlóshajó
projektek megvalósításához szükséges hazai forrásigények bemutatására, valamint költségvetésre gyakorolt hatására,
hogy a Kormány döntést hozhasson a zászlóshajó projektek megvalósításának indításáról.
„A fenntartható energia használatának ösztönzése” 2. prioritás területen:
a) A régióban lévő panelos épületek komplex felújítása típustervek alapján;
„A vízminőség védelme és megőrzése” 4. prioritás területen:
b) A Kistelepülések (2000 Lakos Egyenérték alatti) szakszerű egyedi és természet közeli szennyvíztisztításának
megoldása a régióban;
„A környezeti kockázatok kezelése” 5. prioritás területen:
c) A Tisza Vízgyűjtő Nemzetközi Bizottság létrehozása szolnoki központtal.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
külügyminiszter Határidő: folyamatos
6. A Kormány egyetért a „Geotermikus energia hasznosítása” elnevezésű zászlóshajó projekttel, amelynek kidolgozása
nem a Kormány feladata; egyben felkéri a feladatkörükben érintett minisztereket és az EU Duna Régió Stratégiáért
felelős kormánybiztost, hogy a nem a Kormány feladatkörébe tartozó, de kormányzati érintettségű projekt
megvalósításához minden rendelkezésére álló segítséget adjon meg.
Felelős: EU Duna Régió Stratégiáért felelős kormánybiztos
feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: azonnal
7. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert, és az EU Duna Régió Stratégiáért
felelős kormánybiztost, hogy dolgozzon ki javaslatot az Európai Beruházási Bank és Magyarország közötti
együttműködés kereteiről a DMRS megvalósításának elősegítése érdekében, különös tekintettel a finanszírozási
kérdésekre.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
EU Duna Régió Stratégiáért felelős kormánybiztos
Határidő: 2011. június 30.
8. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
439/2013. (X. 21.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012.  évi CCV.  törvény
4. §-a alapján – a honvédelmi miniszter javaslatára – Huszár János dandártábornokot 2013. október 23-ai hatállyal
vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2013. október 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
21/2012. (II. 16.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 51. §-a alapján, a vidékfejlesztési miniszter javaslatára
dr. Kling Istvánt, a Vidékfejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2012. február 29-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
363/2013. (X. 11.) Korm. rendelete a Külügyminisztérium diplomáciai célokra használt informatikai eszközeinek, hardver- és szoftver összetevőinek karbantartása, felügyelete, üzemeltetése, részleges rendszergazdai támogatása szolgáltatás ellátására vonatkozó pályázathoz kapcsolódó informatikai beszerzéseknek a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet 7. § (5) bekezdés a) pontja szerinti minősítéséről.
A Kormány a  közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182.  § (1)  bekezdés 12.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  Külügyminisztérium 2.  §-ban meghatározott beszerzései tekintetében megállapítja, hogy
a  beszerzések során a  minősített adatot, az  ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy
a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet
közösségi beszerzésre vonatkozó szabályainak alkalmazása olyan információk átadására kötelezné Magyarországot,
amelyeknek felfedése ellentétes az állam biztonságához fűződő alapvető érdekével.
2. § Az 1. § szerinti beszerzésnek minősül a Külügyminisztérium diplomáciai célokra használt informatikai eszközeinek,
hardver- és szoftver összetevőinek karbantartása, felügyelete, üzemeltetése, részleges rendszergazdai támogatása
szolgáltatás ellátására vonatkozó pályázathoz kapcsolódó informatikai beszerzése.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1638/2016. (XI. 17.) Korm. határozata a kiemelt projektjavaslatok versenyeztetése mellőzésének indokolásáról.
A Kormány felhívja az emberi erőforrások miniszterét, a Miniszterelnökséget vezető minisztert, a nemzetgazdasági
minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy nyújtsanak be előterjesztést a  2014–2020 programozási
időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló
272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 41/E. § (1) bekezdés d) pontjának ezen pont hatálybalépésekor hatályban lévő éves
fejlesztési keret vonatkozásában történő érvényesítése érdekében.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
73/2013. (I. 29.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, illetve a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a Magyar–Arab Gazdasági Fórum megszervezése, a libanoni–magyar, valamint az arab–magyar gazdasági
kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
Adnan Wafic Kassar volt államminiszter, a Fransabank, Fransa Holding SAL elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZT A CSILLAGGAL
polgári tagozata; több mint öt évtizedes, a magyar–libanoni kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége, a Magyar–Arab
Gazdasági Fórum szervezésében vállalt szerepe elismeréseként
Adel Wafic Kassar, a Fransabank, Fransa Holding SAL elnökhelyettese részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. január 16.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1788/2016. (XII. 17.) Korm. határozata a Steindl Imre Program egyes elemei megvalósításának előkészítését végző állami tulajdonú nonprofit gazdasági társaság alapításáról.
A Kormány
 1. a Budapest V. kerület, Kossuth Lajos tér és környezete felújításával kapcsolatos egyes intézkedésekről szóló
1358/2016. (VII. 13.) Korm. határozat 1.  pontja szerinti feladatok végrehajtása érdekében egyetért azzal, hogy
a  Steindl Imre Program keretei között az  előkészítő feladatokat és a  beruházás lebonyolítását kiemelt állami
projektcégként egy erre a célra létrehozott állami tulajdonú nonprofit gazdasági társaság végezze;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott feladat ellátására a  Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság útján gondoskodjon a  Magyar Állam 100%-os tulajdonában
álló SIP Steindl Imre Programiroda Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: Társaság)
összesen 505 millió forinttal történő megalapításáról, amelyből 5 millió forint a  Társaság alaptőkéjébe, a  4.  pont
alapján biztosításra kerülő 500 millió forint tőketartalékba kerül;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon miniszteri rendelet kiadásáról annak érdekében, hogy
a Társaság feletti tulajdonosi jogok gyakorlója az Országgyűlés Hivatala legyen;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a Társaság megalapítását követően azonnal
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Társaság megalapításához és működésének
megindításához szükséges 500 millió forint költségvetési forrás biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és felkéri az  Országgyűlés Hivatala főigazgatóját, hogy a Társaság
útján
a) gondoskodjanak a  Földművelésügyi Minisztérium Budapest V. kerület, Kossuth Lajos tér 11. szám alatti
(24891 helyrajzi számú) épületének rekonstrukcióját megalapozó kormányzati döntések előkészítése
érdekében
aa) az épület teljes körű építészeti és műszaki felméréséről,
ab) az épületben jelenleg működő állami intézmények és nemzetközi szervezetek struktúrájának
elemzését és a műszaki lehetőségeket figyelembe vevő döntés-előkészítő tanulmány készítéséről;
b) az érintett társasházak közgyűléseivel szükség szerint egyeztetve gondoskodjanak a  Kossuth Lajos teret
településképi szempontból közvetlenül meghatározó egyes társasházak (a Budapest V. kerület, Kossuth
Lajos tér 9. szám alatti, 24711 helyrajzi számú, a Vértanúk tere 1. szám alatti, 24712 helyrajzi számú, a Kossuth
Lajos tér 13–15. szám alatti, 24919 helyrajzi számú épületek) homlokzati- és tetőrekonstrukciója, valamint
a  Budapest V. kerület, Vécsey utca 4. szám alatti, 24718 helyrajzi számú épület tetőidom-rekonstrukciója
előkészítése érdekében
ba) a szükséges építészettörténeti kutatások elvégzéséről,
bb) az épületek műszaki állapotának a rekonstrukcióhoz szükséges körben való vizsgálatáról,
bc) a felújításhoz szükséges tervek elkészítéséről és az engedélyek beszerzéséről,
bd) a magántulajdonú ingatlanokon végzett beruházás számviteli szempontú kezelésére vonatkozó
javaslat kidolgozásáról;
c) az érintett önkormányzatokkal és a BKK Budapesti Közlekedési Központ Zrt.-vel egyeztetve gondoskodjanak
a  Budapest V. kerület, 24834/1 helyrajzi számú Vértanúk tere gyalogos-prioritású átalakítását megalapozó
közlekedési hatástanulmány és koncepcióterv elkészítéséről annak érdekében, hogy a tér a Kiemelt Nemzeti
Emlékhely részévé válhasson;
d) gondoskodjanak a  Budapest V. kerület, Kossuth Lajos tér 6–8. szám alatti (24710/4 helyrajzi számú)
telken az  Országgyűlés hivatali szervezete elhelyezésére szolgáló, a  tér arculatába illeszkedő új irodaház
felépítéséről;
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
e) gondoskodjanak a  Budapest V. kerület, Balassi Bálint u 1–5. szám alatti (24917 helyrajzi számú) telken álló
épület rekonstrukciójáról, az eredeti homlokzati állapot és tetőidom helyreállításáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében a Társaság létrejöttét követő 6 hónap
 a b) alpont tekintetében a Társaság létrejöttét követő 6 hónap
 a c) alpont tekintetében Társaság létrejöttét követő 6 hónap
 a d) alpont tekintetében 2018. szeptember 30.
 az e) alpont tekintetében 2018. március 31.
6. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az Országos Bírósági Hivatal elnökével együttműködve
a  Társaság útján gondoskodjon a  Budapest V. kerület, Kossuth Lajos tér 12. alatti (24898 helyrajzi számú)
épület rekonstrukciója érdekében a szükséges tervek elkészítéséről és a beruházás lebonyolításáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a tervezési program elkészítésére a támogatási szerződés létrejöttét követő 8 hónap
 az építési engedélyezési tervek elkészítésére a tervezési program elfogadását követő 8 hónap
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök