text:
41/2010. (IX. 24.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a határokat átlépő bűnözés megelőzése és leküzdése érdekében folytatott együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2009. LXIII. törvény 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 2009. évi LXIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 90. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia
Kormánya között a határokat átlépő bűnözés megelőzése és leküzdése érdekében folytatott együttműködésről szóló
Megállapodás 37. cikk (1) bekezdése a hatálybalépésről az alábbiak szerint rendelkezik:
„A jelen Megállapodást meg kell erősíteni. A Szerződő Felek diplomáciai úton értesítik egymást arról, hogy a
Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárásokat a belső jogszabályi követelményeiknek megfelelően
lefolytatták. A Megállapodás – a 13. cikk kivételével – a későbbi jegyzék kézhezvételének napjától számított
kilencvenedik (90.) napon lép hatályba.”
Az utolsó értesítés időpontja: 2009. október 19.
A Megállapodás hatálybalépésének időpontja: 2010. január 17.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2009. évi LXIII. törvény 4. § (4) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyar
Közlöny 90. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és Románia Kormánya között a határokat átlépő
bűnözés megelőzése és leküzdése érdekében folytatott együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló
2009. évi LXIII. törvény 2. és 3. §-ai 2010. január 17-én, azaz kettőezer-tíz január tizenhetedikén léptek hatályba.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
5/2011. (I. 28.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság folyamatban lévő ügyekben alkalmazandó jogszabály alkotmányellenességének
megállapítására irányuló bírói kezdeményezések, valamint alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 2010. december 31. napjáig
hatályos 46. §-ának „közlekedési” szövegrésze alkotmányellenes volt, ezért az a Zala Megyei Bíróság előtt
8.K.20.366/2010. szám, a Zala Megyei Bíróság előtt 9.K.20.195/2010. szám és a Zala Megyei Bíróság előtt
9.K.20.271/2010. szám alatt folyamatban lévő ügyekben, valamint a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság előtt
folyamatban volt, 4.K.22.301/2009/3. számú ítélettel jogerősen lezárt ügyben nem alkalmazható.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Alkotmánybírósághoz három bírói kezdeményezés, valamint egy alkotmányjogi panasz érkezett, mely a közúti
közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) 46. §-a alkotmányellenességének megállapítására és
keletkezésére visszaható hatályú megsemmisítésére, valamint a konkrét ügyekben való alkalmazási tilalom
kimondására irányult. Az indítványozók azt sérelmezték, hogy míg a Kkt. 20. § (2) bekezdése értelmében bírságolással
kapcsolatos eljárás lefolytatására a közlekedési hatóság, a rendőrség, a vámhatóság, a katasztrófavédelmi hatóság és
a munkaügyi hatóság is jogosult, addig a bírság kiszabásának mellőzésére kizárólag a közlekedési hatóság bír
felhatalmazással. Ez pedig azt eredményezi – érvelnek az indítványozók – hogy a bírság megfizetésének
kötelezettsége vagy annak mellőzése attól függ, hogy mely szerv előtt indult meg az eljárás, ami az eljárás alanyai
közötti egyéb helyzet szerinti megkülönböztetésnek minősül, ezért az Alkotmány 70/A. §-ának (1) bekezdését sérti,
valamint a jogbiztonság követelményébe ütközik. Az alkotmányjogi panasz – melyet az indítványozó a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság
4.K.22.301/2009/3. számú ítéletével szemben terjesztett elő – szintén arra hivatkozott, hogy a jogszabály akkor lenne
alkotmányos, ha a bírság mellőzésének jogát valamennyi olyan hatóság alkalmazhatná, melynek az ügyben eljárási
jogosultsága van, annak lefolytatására hatáskörrel rendelkezik. A három bírói kezdeményezést előterjesztő bíró – a Zala Megyei Bíróság 8.K.20.366/2010. számú, a Zala Megyei Bíróság
9.K.20.195/2010. számú és a Zala Megyei Bíróság 9.K.20.271/2010. számú ügyekben – arra hivatkozott, hogy a fenti
indokok miatt alkotmányellenes jogszabályt kellene alkalmaznia. Mindezekre tekintettel a folyamatban levő ügyekben alkalmazási tilalom kimondását kérték.
A kérelmeket – tárgyi összefüggésükre tekintettel – az Alkotmánybíróság az ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009.
január, 3.) 28. § (1) bekezdése alapján egyesítette és egy eljárásban bírálta el.
Az Alkotmánybíróság beszerezte a nemzeti fejlesztési miniszter véleményét.
II. 1. Az Alkotmánynak az indítványokkal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. A Kkt.-nek az indítványokkal támadott és érintett, az indítványok benyújtásakor hatályos rendelkezései:
„20. § (1) Az e törvényben, valamint külön jogszabályban és közösségi jogi aktusban
a) a meghatározott engedélyhez és meghatározott okmány meglétéhez kötött belföldi vagy nemzetközi közúti
közlekedési szolgáltatásra (árufuvarozásra és személyszállításra), b) a meghatározott okmány meglétéhez kötött saját számlás áru- és személyszállításra,
c) a közúti szállítás szociális előírásaira, a vezetési időre, a szünetre, illetve a megszakításra és a pihenőidőre,
d) a közúti közlekedésben használt menetíró készülék és tachográf-korong, valamint a digitális tachográfokhoz
szükséges kártyák használatára, e) a veszélyes áruk szállítására, a szállítóra (fuvarozóra), a közúti járműre és annak személyzetére, az áru feladójára,
átmeneti tárolójára, a csomagolóra, a berakóra, a töltőre, a címzettre és a veszélyes áru szállítási biztonsági tanácsadó
kinevezésére és képesítésére, f) a gyorsan romló élelmiszerek és élő állatok közúti szállítására,
g) a bérelt járművekkel végzett közúti áruszállításra, h) a közúti közlekedési szolgáltatást vagy saját számlás szállítási tevékenységet végző járművek műszaki és
környezetvédelmi tulajdonságaira, a megengedett legnagyobb össztömeget, tengelyterhelést és méretet meghaladó
járművek közúti közlekedésére, továbbá az ömlesztett áruk szállítására,
i) a nemzetközi kombinált árufuvarozást elősegítő kedvezményekre, j) a nehéz tehergépkocsik közlekedésének korlátozására,
k) a biztonsági öv, a gyermekbiztonsági rendszer, a motorkerékpár-bukósisak és a mobil rádiótelefon használatára
vonatkozó rendelkezések megsértői bírság fizetésére kötelezhetők. (2) A bírságolással kapcsolatos eljárás lefolytatására – a (11) bekezdésben meghatározott ellenőrzési jogosultsághoz
igazodóan – a közlekedési hatóság, a rendőrség, a vámhatóság, a katasztrófavédelmi hatóság és a munkaügyi hatóság
(a továbbiakban együtt: eljáró hatóság) jogosult.” „(11) A Magyar Köztársaság területén magyar vagy külföldi rendszámú közúti járművel végzett áru-, illetve
személyszállítási tevékenységre az (1) bekezdés szerinti rendelkezések megtartását
a) belföldi forgalomban közlekedő jármű esetén aa) a közlekedési hatóság és a rendőrség,
ab) az (1) bekezdés c)–e) pontja tekintetében, valamint az (1) bekezdés h) pontjában a megengedett legnagyobb
össztömeget, tengelyterhelést és méretet meghaladó járművek közúti közlekedésének tekintetében a vámhatóság is,
ac) az (1) bekezdés e) pontja tekintetében a katasztrófavédelmi hatóság is,
b) nemzetközi forgalomban közlekedő jármű esetén ba) a közlekedési hatóság, a rendőrség és a vámhatóság,
bb) az (1) bekezdés e) pontja tekintetében a katasztrófavédelmi hatóság is,
c) az üzembentartó telephelyén ca) a közlekedési hatóság és a rendőrség,
cb) az (1) bekezdés c) és d) pontja tekintetében külön jogszabály alapján a munkaügyi hatóság is,
d) az (1) bekezdés e) pontja tekintetében – a veszélyes áru szállítójának (fuvarozójának), feladójának, csomagolójának,
be- és kirakójának, töltő- és ürítőjének, címzettjének telephelyén is – külön jogszabály alapján a katasztrófavédelmi
hatóság és a vámhatóság is, e) az (1) bekezdés k) pontja tekintetében a rendőrség
jogosult együtt vagy önállóan ellenőrizni. A közúti forgalomban közlekedő járműnek az (1) bekezdés c) és
d) pontjában meghatározott ellenőrzésébe a munkaügyi hatóság is, a belföldi forgalomban közlekedő járműnek
az (1) bekezdés a) és b), valamint f)–j) pontjában meghatározott ellenőrzésébe a vámhatóság is, az (1) bekezdés
h) pontjában meghatározott, a megengedett legnagyobb össztömeget, tengelyterhelést és méretet meghaladó
járművek ellenőrzésébe a közút kezelője is bevonható.” „46. § A 18. § (7) bekezdésében, a 20. § (1) bekezdésében és a 29/A. § (1) bekezdésében meghatározott esetekben
a közlekedési hatóság a bírság kiszabását akkor mellőzi, ha a bírság kiszabására okot adó tevékenység vagy mulasztás
az életet, a testi épséget, a vagyonbiztonságot, a közlekedés biztonságát vagy a közteherviselési kötelezettség
teljesítését közvetlenül nem veszélyezteti, harmadik személynek kárt nem okoz, a tevékenység vagy mulasztás
tekintetében a rosszhiszeműség, a hatóság félrevezetésének szándéka nem állapítható meg, és a tevékenység vagy
mulasztás első ízben fordul elő.” III. Az indítványok megalapozottak.
1. Az Alkotmánybíróság először azt vizsgálta meg, hogy az alkotmányjogi panasz megfelel-e Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) és (2) bekezdéseiben meghatározott követelményeknek.
1.1. Az Abtv. 48. § (1) bekezdése kimondja: Az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi
panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása
folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs
számára biztosítva. Az Abtv. 48. § (2) bekezdése szerint alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől
számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság
4.K.22.301/2009/3. számú jogerős ítéletét 2010. március hó 9. napján vette kézhez, és indítványa 2010. április hó 20.
napján, azaz 60 napon belül érkezett az Alkotmánybíróságra.
1.2. A Kkt. 46. §-át az egyes közlekedési tárgyú törvények módosításáról szóló 2010. évi CLXXII. törvény (Magyar Közlöny
200. szám, 2010. december 30.) 105. § (2) bekezdése 2010. december 31. napjával hatályon kívül helyezte.
Az Alkotmánybíróság hatályon kívül helyezett jogszabály alkotmányellenességét nem vizsgálja, hacsak nem annak
alkalmazhatósága is eldöntendő kérdés (335/B/1990. AB határozat, ABH 1990, 261, 262.). Hatályon kívül helyezett
jogszabály alkotmányossági vizsgálata a konkrét normakontroll két esetében, az Abtv. 38. § (1) bekezdése szerinti bírói
kezdeményezés és a 48. § szerinti alkotmányjogi panasz alapján lehetséges, mivel ezekben az esetekben
az alkalmazott jogszabály alkotmányellenességének megállapítására és a konkrét ügyben való alkalmazási tilalom
kimondására van lehetőség. A Kkt. támadott rendelkezésének konkrét esetben való alkalmazása folytán az Alkotmánybíróságra az Abtv. 48. §-a
szerinti három bírói kezdeményezés és az Abtv. 38. §-a szerinti egy alkotmányjogi panasz érkezett, ezért
az Alkotmánybíróság a fent kifejtettek szerint folytatta le az indítványok tekintetében az alkotmányossági vizsgálatot.
1.3. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint alkotmányjogi panasz keretében kizárólag azokat
a jogszabályokat vizsgálhatja, amelyeknek a jogerős határozatban történő alkalmazása során az indítványozó vélt
jogsérelme bekövetkezett. Ezzel összefüggésben az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az indítványozó által támadott jogszabályi
rendelkezést az eljáró bíróság akképp alkalmazta, hogy megállapította: annak hatálya az indítványozóra nem terjed ki,
ezért az eljáró (nem közlekedési) hatóság a pénzbírság kiszabását nem mellőzhette. Az indítványozó is éppen arra
hivatkozott az alkotmányjogi panaszában, hogy mivel vele szemben nem a közlekedési hatóság, hanem a vámhatóság
járt el, ezért a kiszabott bírság mellőzésének nem volt helye. Mindezekre tekintettel az alkotmányjogi panasz megfelel
az Abtv. szerinti fenti követelményeknek, ezért azt az Alkotmánybíróság érdemben is megvizsgálta.
2. Az Alkotmánybíróság ezt követően a bírói kezdeményezéseket és az alkotmányjogi panaszt az alábbiak szerint
tekintette át. Tartalma szerint mindhárom indítvány arra irányult, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg, egyéb helyzet szerinti
különbségtételnek minősül az, hogy a pénzbírság mellőzése attól a – jogalanyok által egyébként nem befolyásolható –
körülménytől függ, hogy az eljárást melyik hatóság folytatja le.
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint a diszkrimináció Alkotmányban meghatározott tilalma elsősorban
az alkotmányos alapjogok tekintetében tett megkülönböztetésekre terjed ki. Ha a megkülönböztetés nem emberi jog
vagy alapvető jog tekintetében történt, az eltérő szabályozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha az az
emberi méltósághoz való jogot sérti. Az Alkotmánybíróság kifejtette azt is, hogy alkotmányellenes
megkülönböztetésről csak akkor lehet szó, ha a jogszabály egymással összehasonlítható, a szabályozás szempontjából
azonos csoportba tartozó jogalanyok között tesz különbséget anélkül, hogy annak alkotmányos indoka lenne.
Alkotmányellenes megkülönböztetés mindezek alapján csak akkor állapítható meg, ha összehasonlítható helyzetben
lévő személyek között tesz a jogalkotó olyan különbségtételt, amely alapjogsérelmet okoz, illetőleg azzal az egyenlő
méltóság alkotmányos követelményét sérti. Nem minősül azonban megengedhetetlen megkülönböztetésnek, ha
a jogi szabályozás eltérő jogalanyi körre vonatkozóan állapít meg eltérő rendelkezéseket. [408/H/1998. AB határozat,
ABH 2000, 760, 763.; 9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46, 48.; 21/1990. (X. 4.) AB határozat, ABH 1990, 73, 77–78.;
61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280, 282.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 197, 203.; 30/1997.
(IV. 29.) AB határozat, ABH 1997, 130, 138.]
A Kkt. 20. § (2) bekezdése és a 46. §-a egybevetéséből megállapítható, hogy a bírság kiszabása szempontjából
a homogén csoportot a bírság kiszabásának alapjául szolgáló közlekedési jogsértést elkövetők, illetve ebből
következően a bírság megfizetésére kötelezettek alkotnak. Ezen a homogén csoporton belül tesz a jogalkotó
különbséget a bírság mellőzésének lehetősége szempontjából aszerint, hogy az eljárást a közlekedési hatóság, vagy
más hatóság folytatja-e le. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint az azonos helyzetben lévők között nem alapjogok tekintetében tett
megkülönböztetés csak akkor tekinthető alkotmányellenesnek, ha nincs tárgyilagos megítélés szerinti ésszerű indoka,
tehát önkényes [16/1991. (V. 20.) AB határozat, ABH 1991, 62.; 61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280–282.].
A Kkt. a 18. § (7) bekezdésében, a 20. § (1) bekezdésében és a 29/A. § (1) bekezdésében meghatározott esetekben írja
elő – bizonyos feltételek esetén – a közlekedési hatóság számára a bírság kiszabásának mellőzését.
A 18. § (2) és (7) bekezdése alapján a közúti járművezetők és a közúti közlekedési szakemberek tanfolyami képzésének,
továbbképzésének és utánképzésének ellenőrzését a közlekedési hatóság végzi, melynek keretében bírságot szabhat
ki. A Kkt. 29/A. § (1) bekezdése szerint: A közlekedési hatóság az engedély nélküli vagy az engedélytől eltérő útépítés,
útmegszüntetés, elbontás esetén, illetve az engedély nélküli forgalomba helyezés esetén az építtetőt határozattal
bírság megfizetésére kötelezheti. E hatáskörök a közúti közlekedés rendjéhez szorosan kapcsolódnak.
A Kkt. 20. § (1) bekezdése azonban nemcsak a közlekedési hatóság, hanem a rendőrség, a vámhatóság,
a katasztrófavédelmi hatóság és a munkaügyi hatóság részére is eljárási hatáskört biztosít. Az eljárás alapját képező
esetekben a vámhatóságok a hatáskörüket a 20. § (1) bekezdésének c), illetve d) pontjára alapították, hiszen ezekben
az ügyekben a Kkt. 20. § (11) bekezdés a) pontjának aa) és ab) alpontjaiban foglaltak szerint nemcsak a közlekedési
hatóság és a rendőrség, hanem a vámhatóság is jogosult eljárni és bírságot kiszabni. Ez tehát azt jelenti, hogy
a vezetési időre, a szünetre, illetve a megszakításra és a pihenőidőre vonatkozó szabályok betartását, valamint
a menetíró készülék és tachográf-korong használatát a vámhatóság is ellenőrizheti. A támadott jogszabály szerint
ugyanezen ügyekben a bírság mellőzésére azonban csak a közlekedési hatóság jogosult.
Az Alkotmánybíróság a Kkt. 46. §-ával összefüggésben megállapítja: azzal, hogy a jogalkotó a pénzbírság kiszabásának
a mellőzését – az ugyanazon hatáskörben eljáró, és ugyanolyan ügyben eljárást lefolytató hatóságok között – attól
tette függővé, hogy maga az eljárás melyik hatóság előtt indult, azonos helyzetben levő jogalanyok között alkalmazott
megkülönböztetést. A jogalanyok ugyanis attól függően mentesülhetnek vagy nem mentesülhetnek a fizetési
kötelezettség alól, hogy velük szemben mely hatóság indította meg az eljárást. A jogalanyoknak erre az objektív tényre
semmilyen ráhatásuk nincs, az pusztán annak a következménye, hogy az adott helyen és az adott időpontban
az ellenőrzést éppen melyik hatóság végzi. Ennek a megkülönböztetésnek azonban sem maga a jogszabály, sem
a miniszteri indokolás, sem pedig a megkérdezett miniszter válasza semmilyen ésszerű indokát nem adta. Sőt, éppen
ellenkezőleg, azzal, hogy a Kkt. 20. § (11) bekezdése ugyanazon eljárás lefolytatására több hatóságot is kijelöl, azt
igazolja, hogy az eljárás alá vont személyek – és az alkalmazott jogkövetkezmények – között nem lehetett volna
különbséget tenni. A Kkt. 46. §-a azonban ezzel ellentétes rendelkezést tartalmaz. Ez ésszerű indok nélküli, önkényes
megkülönböztetésnek minősül, mely az Alkotmány 70/A. §-ának sérelmét eredményezi.
Tekintettel arra, hogy a jogalkotó a támadott jogszabályi rendelkezést hatályon kívül helyezte, ezért
az Alkotmánybíróság azt állapította meg, hogy a Kkt. 46. § (1) bekezdésének „közlekedési” szövegrésze
alkotmányellenes volt. Az Alkotmánybíróság az Abtv. 43. § (4) bekezdése alapján, az indítványozók különösen fontos érdekét szem előtt
tartva úgy döntött, hogy kizárja az alkotmányellenesnek ítélt jogszabályi rendelkezés konkrét ügyekben való
alkalmazását. A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az alkotmányellenes rendelkezés
a Zala Megyei Bíróság előtt 8.K.20.366/2010. szám alatt, a Zala Megyei Bíróság előtt 9.K.20.195/2010. szám alatt és
a Zala Megyei Bíróság előtt 9.K.20.271/2010. szám alatt folyamatban levő ügyekben, valamint
a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság előtt folyamatban volt, 4.K.22.301/2009/3. számú ítélettel jogerősen lezárt
ügyben nem alkalmazható. A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az Abtv. 41. §-án alapul.
Budapest, 2011. január 25. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
253/2013. (VII. 5.) Korm. rendelete az Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályai végrehajtásának egyes kérdéseiről.
A Kormány az  Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályainak kihirdetéséről szóló 2009. évi
XCI.  törvény 3.  § (2)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Fogalmak 1. § E rendelet alkalmazása során
a) az  Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályainak kihirdetéséről szóló 2009. évi
XCI. törvénnyel kihirdetett Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokban (a továbbiakban: NER), valamint
b) az egészségügyről szóló törvényben
meghatározott fogalmak irányadóak.
2. Nemzeti NER Tájékoztatási Központ 2. § (1) A Nemzeti NER Tájékoztatási Központ az Országos Tisztifőorvosi Hivatal keretében működik.
 (2) A Nemzeti NER Tájékoztatási Központ ellátja a NER-ben foglalt feladatait, különösen:
a) folyamatos kapcsolatot tart fenn az Egészségügyi Világszervezettel (a továbbiakban: EVSZ),
b) folyamatos kapcsolatot tart fenn a NER végrehajtásában érintett hatóságokkal és más szervezetekkel,
c) tájékoztatja a NER végrehajtásában érintett hatóságokat és szervezeteket az EVSZ-től, illetve a tagállamoktól
a NER tájékoztatási rendszerén keresztül vagy más úton érkezett, őket érintő információkról,
d) közreműködik az események értékelésében, e feladat ellátása érdekében szükség esetén szakmai segítséget
kér a NER végrehajtásában érintett társszervezetektől,
e) az egészségügyért felelős miniszter jóváhagyása alapján tájékoztatja az EVSZ-t a NER hatálya alá tartozó vagy
potenciálisan az alá tartozó eseményekről. 3. A NER végrehajtásában közreműködő hatóságok, hivatalok és szervek
3. § (1) A NER előírásainak végrehajtásában a következő szervezetek alapfeladatuk ellátásával vesznek részt:
a) az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat,
b) a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény szerinti megyei védelmi bizottságok,
c) a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal,
d) a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság,
e) a megyei és fővárosi kormányhivatalok, valamint azok járási és fővárosi kerületi hivatalai és szakigazgatási
szervei,
f ) a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal,
g) a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság,
h) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal,
i) az Országos Atomenergia Hivatal,
j) a Rendőrség,
k) a Magyar Honvédség Közegészségügyi-járványügyi Szolgálat.
(2) A  NER végrehajtásában részt vevő (1)  bekezdés szerinti szervezetek a  folyamatos kapcsolattartás érdekében
a  NER-kapcsolattartásért felelős személyt, szervezetet jelölnek ki. A  kapcsolattartó adatait, elérhetőségét
az  (1)  bekezdés szerinti szervek megküldik a  NER Tájékoztatási Központ részére. A  kapcsolattartási adatokban
beállott változásokat a NER Tájékoztatási Központ részére haladéktalanul meg kell küldeni.
(3) A NER végrehajtásában részt vevő (1) bekezdés szerinti, valamint a NER végrehajtásában közvetve részt vevő más
hatóságok és szervezetek – a hatáskörükbe tartozó események tekintetében – minden a NER-ben foglalt bejelentési,
információs és együttműködési kötelezettségnek a Nemzeti NER Tájékoztatási Központon keresztül tesznek eleget.
(4) A  NER szerinti feladatok végrehajtásában az  (1)  bekezdés a) vagy e)  pontja szerinti szerv megkeresésére
az  (1) bekezdés szerinti szervek – különösen az  (1) bekezdés d), h) és j) pontja szerinti szervek – területi szervei is
részt vesznek.
4. A NER szerinti események értékelése és együttműködés a NER végrehajtása érdekében
4. § (1) A Magyarországon bekövetkező események értékelése és az esemény NER hatálya alá tartozásának vizsgálata a 3. §
(1) bekezdése szerinti, saját hatáskörében eljáró hatóság feladata.
(2) Az (1) bekezdés szerinti értékelésben a hatóság megkeresésére közreműködik a Nemzeti NER Tájékoztatási Központ,
valamint az  Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat, továbbá a  megyei népegészségügyi szakigazgatási
szerv és a járási népegészségügyi intézet.
(3) A  NER hatálya alá tartozó eseményről az  érintett hatóság jelentést készít, és azt az  esemény észlelésétől, illetve
a  hatóság tudomására jutásától számított 12 órán belül eljuttatja a  Nemzeti NER Tájékoztatási Központnak.
A  jelentésben vagy azon kívül a  Nemzeti NER Tájékoztatási Központot tájékoztatni kell a  megtett NER szerinti,
valamint egyéb intézkedésekről.
(4) A  NER-ben előírt bejelentést az  értékelés után 3 órán belül juttatja el az  illetékes hatóság a  Nemzeti NER
Tájékoztatási Központnak.
(5) A NER szerinti eseménnyel összefüggő, az EVSZ-szel történő konzultációt, egyeztetést az érintett hatóság a Nemzeti
NER Tájékoztatási Központ megkeresése útján kezdeményezi.
5. § Amennyiben az  EVSZ Magyarországot érintően nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi
szükséghelyzetté való minősítésről szóló döntést hozott, a  Nemzeti NER Tájékoztatási Központ haladéktalanul
tájékoztatja az egészségügyért felelős minisztert az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban:
Eütv.) 228. § (2) bekezdés a) pontja szerinti egészségügyi válsághelyzet beálltáról.
5. NER belépési pontok kijelölése 6. § (1) A  Kormány azon határátkelőhelyeket, amelyeken a  NER értelmében biztosítani kell a  nemzetközi horderejű
közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet felderítésére és az  arra történő reagálásra alkalmas alapvető
fontosságú képességeket, az 1. melléklet szerint jelöli ki.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti kijelölés alapján a  NER szerinti nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi
veszélyhelyzet fennállása esetén, amennyiben ezt az  EVSZ is javasolja, és figyelemmel a  schengeni vívmányok
végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló tagállami kötelezettségekre, a  Kormány az  1.  mellékletben
foglalt határátkelőkre korlátozhatja a határforgalmat, valamint megerősített határellenőrzést rendelhet el, ide értve
az egészségügyi ellenőrzést is.
(3) A (2) bekezdés szerinti egészségügyi ellenőrzés során az EVSZ ajánlásaira figyelemmel kell eljárni. Közegészségügyijárványügyi érdekből ezzel összefüggésben természetes személyeket az  Eütv. III. Fejezet 6. Címe szerinti
intézkedések hatálya alá lehet vonni.
(4) Az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően, az  EVSZ jelzése alapján vizsgálat rendelhető el egy adott közlekedési
eszköz utasai vagy kockázattal érintett irányból érkező utasok tekintetében az  1.  mellékletben kijelölt
határátkelőhelyeken kívül is, abban az esetben is, ha a Kormány még nem döntött a megerősített határellenőrzésről.
6. Záró rendelkezés 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1016/2016. (I. 22.) Korm. határozata a „2016 a külhoni magyar fiatal vállalkozók éve” program megvalósításáról.
A Kormány
 1. egyetért a „2016 a külhoni magyar fiatal vállalkozók éve” program 2016. évi megvalósításával,
 2. felhívja a  nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettest a  „2016 a  külhoni magyar fiatal vállalkozók éve”
program megvalósítására,
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes
Határidő: 2017. június 30.
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a „2016 a külhoni magyar fiatal vállalkozók éve” program
megvalósításához szükséges 750,0 millió forint biztosításáról a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről
szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 3. Határon túli magyarok programjainak támogatása alcím, 1. Nemzetpolitikai tevékenység
támogatása jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. január 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
72/2013. (HK 10.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a nemzeti, katonai és munkaszüneti nappá nyilvánított ünnepek megtartásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá
a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 1. pontja, illetve 11. § (3) bekezdése alapján a
nemzeti, katonai és munkaszüneti nappá nyilvánított ünnepek megtartásával kapcsolatos megemlékezések feladatairól, az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együttesen: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. A honvédelmi szervezeteknél tartott ünnepi megemlékezések tartalmukban és külsőségeikben fejezzék ki az
MH nemzeti elhivatottságát, járuljanak hozzá a személyi
állomány hazaszeretetének erősítéséhez, a csapatok életének, tevékenységének, a hazához való kötődésének bemutatásához.
3. Az intézkedés alkalmazásában:
a) Haderőnemi nap: Az egyes haderőnemek a haderőne
mi hagyományok megőrzése céljából haderőnemi napot
tarthatnak. A haderőnemi nap nem kiképzésmentes nap.
A haderőnemi napokat és azok időpontját az intézkedés
1. melléklete tartalmazza.
b) Fegyvernemi nap: Egyéb honvédelmi szervezetek,
fegyvernemek, szolgálati ágak, szakcsapatok a személyi
állomány széles társadalmi nyilvánosság előtti megjelenése, a védőszentek kultuszának és a fegyvernemek hagyományainak ápolása céljából – évente egyszer fegyvernemi
napot tarthatnak. Ezen szervezetek parancsnokai önállóan
kezdeményezhetik a fegyvernemi napokról történő megemlékezést, mely rendezvény azonban nem lehet kiképzésmentes nap. A fegyvernemi napokat és azok időpontjait
az intézkedés 1. melléklete tartalmazza.
c) Csapatünnep: A dandár, ezred, önálló zászlóalj, valamint az ezekkel azonos jogállású, önálló állománytáblával
rendelkező szervezetek, intézetek és intézmények évente
egyszer – a csapathagyományok ápolása, a csapatszellem
erősítése céljából – csapatünnepet rendezhetnek. Ezen
szervezetek részére a csapatünnep kiképzésmentes nap.
A csapatünnepeket és azok időpontjait az intézkedés
1. melléklete tartalmazza.
4. Az állami és nemzeti ünnepeket, valamint a Magyar
Honvédelem Napját megelőző munkanapon – a honvédelmi szervezet parancsnoka által meghatározott időpontban
ünnepi állománygyűlésen kell méltatni az ünnepnap jelentőségét, mához szóló tanulságait.
5. Az ünnepi megemlékezésekre, a haderőnemi és fegyvernemi napokra, valamint csapatünnepekre meghívhatók
az állami és társadalmi szervek vezetői, a területileg illetékes önkormányzatok, rendészeti szervek, valamint az egyházak képviselői.
6. A honvédelmi szervezetek képviselői – meghívás és
az állományilletékes parancsnok engedélye alapján – részt
vehetnek az állami, társadalmi szervek, önkormányzatok,
rendészeti szervek, valamint az egyházak ünnepi rendezvényein.
7. A haderőnemi és fegyvernemi napok, csapatünnepek
és nemzeti napok központi és helyi rendezvényeinek formai követelményeit és belső tartalmát a honvédelmi szervezetek parancsnokai szabályozzák annak figyelembevételével, hogy ezek az ünnepnapok járuljanak hozzá a katonai hagyományok ápolásához valamint a csapatszellem
erősítéséhez.
8. Az állami, nemzeti vagy katonai ünnep időpontjával
egybeeső egyéb ünnepi eseményeket egy rendezvény keretében kell megtartani.
9. Az állami, nemzeti ünnepek és a Magyar Honvédelem Napja központi rendezvényeivel összefüggő, illetve a
nyilvános tiszt- és altiszt-avatás, valamint az ünnepélyes
katonai eskü- és fogadalomtétel feladatait a Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) külön parancsban
szabályozza.
10. A kiképzésmentes napok megállapításával kapcsolatos szabályokat külön intézkedés vagy parancs tartalmazza.
11. A haderőnemi és fegyvernemi napok, valamint a
csapatünnepek változására vonatkozó javaslatot minden
év december l-jéig kell – a HM Társadalmi Kapcsolatok és
Háborús Kegyeleti Főosztály útján – a HVKF-hez felterjeszteni.
12. Ez az intézkedés a közzétételét követő 5. napon lép
hatályba.
13. Hatályát veszti a nemzeti, katonai és munkaszüneti
nappá nyilvánított ünnepek megtartásáról szóló 46/2008.
(HK 10.) HM KF–HM HVKF együttes intézkedés, a nemzeti, katonai és munkaszüneti nappá nyilvánított ünnepek
megtartásáról szóló 46/2008. (HK 10.) HM KF–HM
HVKF együttes intézkedés módosításáról szóló 9/2010.
(HK 4.) KF–HM HVKF együttes intézkedés, továbbá a
nemzeti, katonai és munkaszüneti nappá nyilvánított ünnepek megtartásáról szóló 46/2008. (HK 10.) HM KF–HM
HVKF együttes intézkedés módosításáról szóló 59/2011.
(HK 16.) HM KÁT-HVKF együttes intézkedés.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
22/2006. (XI. 24.) MNB rendelete a jegybanki információs rendszerhez szolgáltatandó információk köréről, a szolgáltatás módjáról és határidejéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. §-a (1) bekezdésének i) pontja alapján fennálló
jogkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed:
a) a pénzügyi intézményre,
b) a befektetési vállalkozásra,
c) a tőzsdére,
d) a központi értéktárra,
e) a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (a továb
biakban: Tpt.) szerinti elszámolóházi tevékenységet folytató szervezetre, f) az a)–e) pontban említett, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes (valamely más) tagállamban székhellyel rendelkező pénzügyi szervezet magyarországi fióktelepére (a továbbiakban: EGT fióktelep),
g) a pénzügyi intézménynek nem minősülő, kiegészítő
pénzügyi szolgáltatást teljesítő jogi személyre,
h) a pénzügyi intézménynek nem minősülő, saját tulajdonú bankjegykiadó automatát (ATM), illetve készpénzfelvételi funkcióval rendelkező POS berendezést üzemeltető jogi személyre,
i) a kötvényt kibocsátó önkormányzatra, pénzügyi intézménynek nem minősülő, jogi személyiséggel rendelkező gazdálkodó szervezetre, jogi személyiséggel rendelkező külföldi gazdálkodó szervezet magyarországi fióktelepére,
j) a többségi állami vagy önkormányzati tulajdonban
lévő, illetve közszolgáltatást nyújtó, pénzügyi intézménynek nem minősülő gazdálkodó szervezetre, valamint
k) a Magyar Államkincstárra (a továbbiakban együtt:
adatszolgáltatók).
(2) E paragrafus (1) bekezdésének a)–e) pontjában meghatározott adatszolgáltatónak minősül az ott említett, az
Európai Gazdasági Térségen kívüli országban székhellyel
rendelkező pénzügyi szervezet magyarországi fióktelepe is.
2. § (1) Az adatszolgáltatók az e rendelet 1. mellékletében
felsorolt információkat az ott meghatározott módon, gyakorisággal és határidőben szolgáltatják a Magyar Nemzeti
Bank (a továbbiakban: MNB) részére.
(2) Az e rendelet 1. mellékletében nem nevesített, a hitelintézetek által a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete részére szolgáltatandó adatok köréről és az adatszolgáltatás módjáról szóló PM rendeletben meghatározott információkat a hitelintézetek és az ezen típusú EGT fióktelepek az ott meghatározott módon, gyakorisággal és határidőben szolgáltatják az MNB részére is.
(3) A jegybanki információs rendszerhez kapcsolódó
jogcímezési kötelezettséget az MNB elnöke külön rendeletben szabályozza.
3. § (1) A szolgáltatandó információkhoz kapcsolódó táblákat és az azok kitöltésére vonatkozó rendelkezéseket
– a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – e rendelet
2. melléklete tartalmazza.
(2) A 2. § (2) bekezdése szerinti információkhoz kapcsolódó táblákat és az azok kitöltésére vonatkozó rendelkezéseket az ott hivatkozott jogszabály tartalmazza.
(3) Az információk szolgáltatásához szükséges – e rendelet 3. mellékletében meghatározott – technikai segédleteket az MNB e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg, a
honlapján teszi közzé.
4. § (1) E rendelet 2007. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a jegybanki információs rendszerhez szolgáltatandó
információk köréről, a szolgáltatás módjáról és határidejéről szóló 24/2005. (XII. 12.) MNB rendelet azzal, hogy a
2006. évre, mint tárgyidőszakra vonatkozó adatszolgáltatásokat az abban foglaltak szerint kell teljesíteni.
Járai Zsigmond s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
61/2015. (X. 21.) NFM rendelete a víziközművek gördülő fejlesztési terve részét képező felújítási és pótlási terv, valamint beruházási terv részletes tartalmi és formai követelményeiről.
A víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény 74. § (2) bekezdés 8. pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109. § 18. pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. Közös szabályok 1. § (1) A  gördülő fejlesztési terv részét képező felújítási és pótlási tervet, továbbá a  beruházási tervet – a  víziközműszolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 58/2013. (II. 27.)
Korm.  rendelet (a  továbbiakban: Vhr.) 90/C.  § (1)  bekezdés szerinti ütemezésnek megfelelően – víziközműszolgáltatási ágazatonként és azon belül víziközmű-rendszerenként csoportosítva, fontossági sorrendben kell
tervezni, azzal, hogy a fontossági sorrendet a víziközmű-szolgáltatási ágazatonként, valamint azok egymáshoz való
viszonyában is fel kell állítani.
(2) A gördülő fejlesztési terv – ha annak összeállítására a víziközmű-szolgáltatató kötelezett – a benyújtás esedékessége
évében január 1-jén hatályos víziközmű-szolgáltatói működési engedélybe foglalt víziközmű rendszerekre terjed ki.
2. Beruházási terv 2. § (1) A Vhr. 90/D. § (3) bekezdésben meghatározott tartalmi követelmények alátámasztására az új víziközmű létesítésére,
vagy már meglévő víziközművön végzett – a  tárgyi eszközök mennyiségének, kapacitásának bővülését vagy
műszaki állapotának, funkciójának, üzembiztonságának javulását eredményező – korszerűsítési tevékenységre
vonatkozó beruházási terv I. üteme tartalmazza:
a) az átnézeti helyszínrajzot a  megvalósítandó víziközművekről, a  kapcsolódó fontosabb létesítményekről,
az érintett települések, földrajzi helyek megnevezésével a méretarány feltüntetésével;
b) a beruházás szükségességének indokolását;
c) a műszaki leírást az előre látható környezeti hatások bemutatásával;
d) a beruházás műszaki tartalmát alátámasztó számításokat, továbbá az ivóvízberuházások esetében az illetékes
népegészségügyi szerv által jóváhagyott ivóvízbiztonsági terv kockázatértékelési, kockázatkezelési fejezete
szerinti intézkedési tervvel való összhang bemutatását;
e) a technológiai leírást és a technológiai folyamatábrát;
f ) a beruházás tárgyát részben vagy egészben képező vízilétesítmény, építmény szükségességét vagy
megvalósíthatóságát megalapozó, más hatóság által kibocsátott okirat, így különösen a hatályos engedélyek
és kötelezések másolatát;
g) a beruházás megvalósítása, valamint a létrehozott vízilétesítmények üzemeltetése érdekében szolgalommal
terhelendő vagy megszerzendő ingatlanok helyrajzi számait;
h) a terv benyújtására kötelezett nyilatkozatát arról, hogy a  Vhr. 90/D.  § (6)–(10)  bekezdésében foglaltakat
maradéktalanul figyelembe vette;
i) a beruházás esetleges elmaradásával járó kockázatok értékelését;
j) a várható beruházási költségek bemutatását részletes költségszámítással;
k) a tervezett beruházás pénzügyi forrásainak bemutatását, összhangban a  Vhr. 90/D.  § (3)  bekezdésének
e) pontjában előírt indokolással.
 (2) A beruházási terv II. üteme tartalmazza:
a) az átnézeti helyszínrajzot a  megvalósítandó víziközművekről, a  kapcsolódó fontosabb létesítményekről,
az érintett települések, földrajzi helyek megnevezésével a méretarány feltüntetésével;
b) az elvégzendő feladatokat, a főbb műszaki jellemzőket és a beruházás megvalósíthatóságának összefoglaló
bemutatását;
c) a beruházás szükségességének indokolását;
d) a tervezett beruházásnak a  vonatkozó területrendezési tervvel és a  vízgyűjtő-gazdálkodási tervvel való
összhangjának bemutatását;
e) az engedélyező hatóságokkal folytatott előzetes egyeztetések dokumentumait;
f ) a beruházás megvalósítása, valamint a létrehozott vízilétesítmények üzemeltetése érdekében szolgalommal
terhelendő vagy megszerzendő ingatlanokra vonatkozó előzetes összesítő adatokat;
g) a beruházás esetleges elmaradásával járó kockázatok értékelését;
h) a beruházás becsült költségeinek bemutatását;
i) a tervezett beruházás pénzügyi forrásainak bemutatását, összhangban a  Vhr. 90/D.  § (3)  bekezdésének
e) pontjában előírt indokolással.
 (3) A beruházási terv III. üteme tartalmazza:
a) az átnézeti helyszínrajzot a  megvalósítandó víziközművekről, a  kapcsolódó fontosabb létesítményekről,
az érintett települések, földrajzi helyek megnevezésével a méretarány feltüntetésével;
b) az elvégzendő feladatokat, a  főbb műszaki jellemzőket, a  beruházás megvalósíthatóságának összefoglaló
bemutatását;
c) a beruházás szükségességének indokolását;
d) ha rendelkezésre állnak, az engedélyező hatóságok beruházással összefüggő előzetes álláspontjait bemutató
dokumentumokat;
e) a beruházás esetleges elmaradásával járó kockázatok értékelését;
f ) a beruházási költségek bemutatását előzetes költségbecsléssel;
g) a beruházás pénzügyi forrásainak bemutatását.
3. Felújítási és pótlási terv 3. § (1) A  Vhr. 90/D.  § (3)  bekezdésben meghatározott tartalmi követelmények alátámasztására a  meglévő víziközművek
és egyes tárgyi eszközök eredeti kapacitását, pontosságát teljesen vagy megközelítőleg visszaállító vagy azokat
pótló – de mennyiségi vagy minőségi többletet nem eredményező – felújítási, pótlási tevékenységre vonatkozó terv
I. üteme tartalmazza:
a) átnézeti helyszínrajzot a felújítási és pótlási tevékenységgel érintett víziközművekről, a kapcsolódó fontosabb
létesítményekről, az érintett települések, földrajzi helyek megnevezésével, a méretarány feltüntetésével;
b) a felújítás és pótlás szükségességének indokolását;
c) műszaki leírást az előre látható környezeti hatások bemutatásával;
d) a felújítás és pótlás műszaki tartalmát alátámasztó számításokat;
e) tervezett változás esetén a technológiai leírást és a technológiai folyamatábrát;
f ) a felújítás és pótlás szükségességét és megvalósíthatóságát megalapozó, más hatóság által kibocsátott okirat,
így különösen a hatályos engedélyek és kötelezések másolatát,
g) a terv benyújtására kötelezett nyilatkozatát arról, hogy a  Vhr. 90/D.  § (7)–(10)  bekezdésében foglaltakat
maradéktalanul figyelembe vette;
h) a várható felújítási és pótlási költségek bemutatását részletes költségszámítással;
i) a tervezett felújítás és pótlás pénzügyi forrásainak bemutatását, összhangban a Vhr. 90/D. § (3) bekezdésének
e) pontjában előírt indokolással.
 (2) A felújítási, pótlási tevékenységre vonatkozó terv II. üteme tartalmazza:
a) átnézeti helyszínrajzot a felújítási és pótlási tevékenységgel érintett víziközművekről, a kapcsolódó fontosabb
létesítményekről, az érintett települések, földrajzi helyek megnevezésével, a méretarány feltüntetésével;
b) az elvégzendő feladatokat, a  főbb műszaki jellemzőket és a  felújítás, pótlás megvalósíthatóságának
összefoglaló bemutatását;
c) a felújítás és pótlás szükségességének indokolását;
d) a felújítás, pótlás esetleges elmaradásával járó kockázatok értékelését;
e) a felújítás és pótlás becsült költségeinek bemutatását;
f ) a felújítás és pótlás pénzügyi forrásainak bemutatását, összhangban a  Vhr. 90/D.  § (3)  bekezdésének
e) pontjában előírt indokolással.
 (3) A felújítási, pótlási tevékenységre vonatkozó terv III. üteme tartalmazza:
a) átnézeti helyszínrajzot a felújítási és pótlási tevékenységgel érintett víziközművekről, a kapcsolódó fontosabb
létesítményekről, az érintett települések, földrajzi helyek megnevezésével, a méretarány feltüntetésével;
b) az elvégzendő feladatokat, a  főbb műszaki jellemzőket és a  felújítás, pótlás megvalósíthatóságának
összefoglaló bemutatását;
c) a felújítás és pótlás szükségességének indokolását;
d) a felújítás, pótlás esetleges elmaradásával járó kockázatok értékelését;
e) a felújítási és pótlási költségek bemutatását előzetes költségbecsléssel;
f ) a felújítás és pótlás pénzügyi forrásainak bemutatását.
4. Formai követelmények 4. § (1) A  gördülő fejlesztési terv Vhr. VIII/A. fejezetében, valamint e  rendelet 2.  § és 3.  §-ában előírt dokumentumait
és az  1.  és 2.  melléklet szerint kitöltött táblázatot kell jóváhagyásra megküldeni a  Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatalhoz (a továbbiakban: Hivatal).
(2) A  gördülő fejlesztési tervet papír alapon egy, valamint tartós adathordozón egy példányban kell benyújtani.
Az  elektronikus állományok vonatkozásában a  Hivatal legalább 60 nappal a  benyújtási határidőt megelőzően
tájékoztatást tesz közzé a honlapján arról, hogy informatikai rendszeréhez mely formátumok illeszkednek.
(3) A  (2)  bekezdés alkalmazásában tartós adathordozó az  olyan digitális elektronikus vagy optikai eszköz, amely
lehetővé teszi az  adatoknak az  adat céljának megfelelő ideig történő változatlan formában és minőségben való
fizikai továbbítását az adat átadásáig, valamint megjelenítését, így különösen optikai és elektronikus adattárolók.
5. Záró rendelkezések 5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
79/2016. (III. 17.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a helyi kultúra és kulturális értékek megőrzése, valamint Kelemen László, az első magyar színigazgató életművének
ápolása érdekében végzett áldozatos munkája elismeréseként
Ádók István, a csanádpalotai Kelemen László Művelődési Ház igazgatója részére,
a könyvtárszakma területén végzett kiemelkedő kutatói és vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Arató Antal, a  székesfehérvári Vörösmarty Mihály Könyvtár nyugalmazott címzetes igazgatója, a  Vörösmarty
Társaság alelnöke részére,
a nemzetközi pénzügyi és kereskedelempolitikai, a  két- és többoldalú kormányközi pénzügyi feladatok, illetve
Magyarország Nemzetközi Beruházási Bankban való tagsága megújításával kapcsolatos értékes munkája
elismeréseként
Bácsi Ferenc, a  Nemzetgazdasági Minisztérium Nemzetközi Pénzügyi Intézmények Osztályának szakmai
főtanácsadója részére,
a magyarországi vízimentés szakmai és infrastrukturális megalapozása, a  hazai vizek, elsősorban a  Balaton
biztonságos használatának megteremtése érdekében végzett odaadó szervező- és életmentő munkája
elismeréseként
Bagyó Sándor, a Vízimentők Magyarországi Szakszolgálatának alapítója és elnöke részére,
az építőipari szakma hitelessége, a  minőségi munkavégzés, valamint a  közösség támogatása terén egyaránt
példamutató munkája elismeréseként
Bajzáth Béla, a szolnoki Bau-Komplex Kft. ügyvezetője részére,
a politikatudomány területén, főként az  erkölcs, a  vallás és a  hatalom összefüggései tekintetében jelentős
tudományos munkája, valamint sokoldalú tudományszervező és publicisztikai tevékenysége elismeréseként
dr. Balázs Zoltán, a  Magyar Tudományos Akadémia Társadalomtudományi Kutatóközpontja Politikatudományi
Intézetének tudományos főmunkatársa részére,
jelentékeny, a hazai újságírást formáló szakmai munkája elismeréseként
Bálint József újságíró, szerkesztő részére,
a település fejlesztése és várossá válása, valamint a  Szolnoki Kistérség településeinek összehangolt működése
érdekében végzett közel két évtizedes településvezetői munkája elismeréseként
Balogh Zoltán, Besenyszög város polgármestere részére,
az egészségügy területén kimagasló szakmai és vezetői tevékenysége, valamint a térség képviselete terén jelentős
munkája elismeréseként
dr. Bercsényi Lajos, a salgótarjáni Szent Lázár Megyei Kórház főigazgató főorvosa, önkormányzati képviselő részére,
öt évtizedes odaadó és lelkiismeretes színházi munkája elismeréseként
Bereczki Sándor, a Pesti Magyar Színház főügyelője részére,
példamutató elhivatottsággal ellátott lelkészi szolgálata elismeréseként
Bereczky Ildikó, a Harkány-Márfai Református Társegyházközség lelkésze részére,
a kortárs magyar irodalmat képverseivel és akusztikus költeményeivel, illetve nagy hatású performanszaival
színesítő, kivételes művészi alkotómunkája elismeréseként
Bíró József költő részére,
a közigazgatásban és az állami tulajdonú gazdasági társaságoknál egyaránt magas szintű elhivatottsággal végzett,
példaértékű szakmai munkája elismeréseként
dr. Bondar Klára, a  FŐTÁV Zrt. Jogi Osztályának vezetője, Bicske város volt jegyzője, Budapest Főváros
Önkormányzatának volt aljegyzője részére,
épület- és teremakusztikai tervezőként és szakértőként szerzett érdemei, a hazai akusztikai alkalmazott tudományok
fejlődését erősítő tevékenysége elismeréseként
Borsiné Arató Éva, akusztikus szakértő, az  Arató Akusztikai Kft. cégvezetője, az  Optikai, Akusztikai, Film- és
Színháztechnikai Tudományos Egyesület Akusztikai Szakosztályának elnöke, a  Magyar Mérnöki Kamara Akusztikai
Tagozatának elnöke részére,
az idegen nyelvek oktatása területén végzett több évtizedes, kiemelkedő pedagógusi, módszertani és
nyelvtudományi munkája elismeréseként
dr. Budai László, az Eszterházy Károly Tanárképző Főiskola professor emeritusa részére,
szürrealista stílusjegyekre épülő, egyedi látvány- és gondolatvilágú művészi életműve, valamint a  szentendrei
művésztelep megőrzése és működtetése érdekében végzett, elkötelezett szervező tevékenysége elismeréseként
Buhály József festő- és grafikusművész részére,
kiemelkedő alkotóművészete és sokrétű művészetszervező tevékenysége elismeréseként
Burai István festő- és grafikusművész, a  Művészek és Műpártolók Debreceni Egyesületének alapító tagja,
a Grafikusművészek Ajtósi Dürer Egyesületének alapító tagja és alelnöke részére,
a magyar énekkultúrát elhivatottan képviselő előadóművészi munkája, valamint az  opera- és operettirodalom
leghíresebb szerepeiben, illetve legendás magyar filmekben nyújtott emlékezetes alakításai elismeréseként
Csányi János operaénekes, a Magyar Állami Operaház volt magánénekese részére,
a köz szolgálata iránti elkötelezettséggel végzett településvezetői munkája elismeréseként
Csaplár Zoltán, Mecsér község polgármestere részére,
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye tudományos, művészeti és civil közéletét formáló, értékes munkája elismeréseként
dr. Cservenyák László etnográfus, a mátészalkai Szatmári Múzeum igazgatója részére,
a falu- és tanyagondnoki szolgálat megvalósítása és országhatárokon átívelő eredményes működtetése terén
végzett értékes szervezőmunkája elismeréseként
Csörszné Zelenák Katalin, a Falugondnokok Duna-Tisza Közi Egyesületének ügyvezetője részére,
odaadó oktatói és közéleti tevékenysége, valamint jelentékeny irodalmi és képzőművészeti munkája elismeréseként
dr. Dienes Ottó Imre író, képzőművész, a  székesfehérvári Vasvári Pál Gimnázium, a  Teleki Blanka Gimnázium és
a  franciaországi Université Catholique de Lille volt tanára, a  Fejér Megyei Önkormányzat volt osztályvezetője,
a Vörösmarty Társaság elnökségi tagja részére,
a felsőoktatás érdekében, különösen gazdasági és műszaki főigazgatóként végzett példamutató munkája,
kiemelkedő szakmai-közösségi tevékenysége elismeréseként
Falusi Károlyné, a Budapesti Gazdasági Egyetem gazdasági igazgatója részére,
hazánk híres történelmi személyiségeit kivételes derűvel megörökítő művészi munkája elismeréseként
Gál Tibor Mátyás grafikusművész, portrékarikaturista részére,
az 1956-os magyar forradalom és szabadságharc emlékének ápolása, a  magyarság történelmi múltjának
megismertetése, valamint az ifjúság hazafias nevelése terén végzett tevékenysége elismeréseként
Galgóczy Zoltán, Budapest XVIII. kerületének alpolgármestere részére,
a gyógyszerész közösség szolgálatában végzett odaadó szakmai és vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Gara István gyógyszerész, a  Magyar Gyógyszerész Kamara alapító tagja, a  Megyei Elnökök Értekezletének volt
elnöke részére,
a hazai növényvédelem, ezen belül a  szántóföldi és kertészeti növények betegség-ellenállóságának vizsgálata
területén több évtizeden át magas színvonalon végzett munkája elismeréseként
dr. Gergely László, a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal Növénytermesztési és Kertészeti Igazgatóságának
témavezetője részére,
a magyar komolyzenei élet figyelemre méltó tehetségeként elért nemzetközi és hazai sikerei, valamint zenei
örökségünk népszerűsítését szolgáló művészete elismeréseként
György Ádám zongoraművész részére,
több évtizedes zenepedagógusi pályája során elért jelentős eredményei, valamint a  nemzetiségi zene területén
kiemelkedő munkája elismeréseként
Gyurókovics Tibor zenepedagógus, a  barcsi Vikár Béla Állami Zeneiskola nyugalmazott trombita- és kamarazenetanára részére,
négy évtizedes közművelődési munkája és rangos helytörténeti, honismereti tevékenysége elismeréseként
Hadobás Pál, az Edelényi Művelődési Központ, Könyvtár és Közérdekű Muzeális Kiállítóhely igazgatója részére,
kiemelkedő elméleti ismeretek és szakmai tapasztalat birtokában végzett másfél évtizedes példaértékű
közszolgálati munkája, a közoktatás területén végzett magas színvonalú szakmai tevékenysége elismeréseként
Heckenast Gusztáv, Szombathely Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala, Egészségügyi és Közszolgálati Osztály,
Egészségügyi, Kulturális és Koordinációs Irodájának aljegyzői referense részére,
a nevelés iránti példás elkötelezettséggel végzett, több évtizedes munkája elismeréseként
Herold László, a Salgótarjáni Bolyai János Gimnázium nyugalmazott igazgatója és tanára részére,
a magyar zenei kultúra értékeinek mexikói megismertetése és népszerűsítése érdekében végzett sokrétű munkája
elismeréseként
Hilliardné Ujj Emőke zongoraművész, zenetanár, a cancúni Magyar Kulturális Fesztiválok szervezője részére,
közel négy évtizedes példamutató orvosi munkája, jelentős irodalmi tevékenysége, illetve értékmentő
népművészeti és régészeti gyűjtései elismeréseként
dr. Józsa Tivadar nyugalmazott orvos, író, költő részére,
sokoldalú szerepábrázolási készséggel és gazdag bábtechnikai ismeretek birtokában végzett művészi munkája
elismeréseként
Kemény István, a Budapest Bábszínház művésze részére,
a magyar mezőgazdaság fejlesztése iránt elkötelezett, több évtizeden át mintaszerűen végzett szakmai munkája
elismeréseként
dr. Kocsis Endre, a Dunavölgye Zrt. igazgatóságának elnöke részére,
a kortárs magyar irodalmat gazdagító alkotásai, valamint jelentős oktatói tevékenysége elismeréseként
Koppány Zsolt költő, író, kritikus, esszéista, a József Attila Szabadegyetem volt tanára részére,
a Kárpát-medence késő rézkorával és kora bronzkorával kapcsolatos kutatásai, a  Magyarország Régészeti
Topográfiája kutatási program szervezőjeként végzett kiváló munkája, valamint jelentős régészeti leletmentésekben
való közreműködése elismeréseként
Ködmönné dr. Bondár Mária, a  Magyar Tudományos Akadémia Bölcsészettudományi Kutatóközpontja Régészeti
Intézetének tudományos főmunkatársa részére,
jelentős, főként Haynald Lajos bíboros életének kutatása, illetve a  magyar–szentszéki kapcsolatok történetének
feldolgozása terén meghatározó egyháztörténeti kutatómunkája, valamint a Vatikáni Levéltárral ápolt kapcsolatok
fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Lakatos Andor, a Kalocsai Főegyházmegyei Levéltár vezetője részére,
hazánk erdei és erdészeti úthálózatának kialakítása, parkerdei sétautak tervezése, illetve jelentős
kirándulóközpontok megvalósítása során végzett kiváló szakmai munkája elismeréseként
Lutonszky Zoltán, a  volt Mezőgazdasági és Élelmezésügyi Minisztérium nyugalmazott főosztályvezető-helyettese
részére,
a tánckultúra továbbadása iránt elhivatott, állhatatos és példaértékű munkája elismeréseként
Mayer Károly Lászlóné nyugalmazott táncpedagógus, a Nagyatádi Fürjecske Néptánc Egyesület elnöke és művészeti
vezetője részére,
példamutató, a térség fejlesztését és a helyi közösség összefogását elősegítő, elkötelezett településvezetői munkája
elismeréseként
Mozsár Lászlóné, Jászágó község polgármestere részére,
közel hat évtizedes sportlövői, szakedzői, sportvezetői munkája, valamint kiemelkedően eredményes közösségépítő
tevékenysége elismeréseként
Nagy Béla, a  Magyar Sportlövők Szövetségének elnökségi tagja, a  Technikai és Versenybíró Bizottság vezetője,
a Budapesti Sportlövők Szövetségének főtitkára részére,
több évtizedes példaértékű közszolgálati munkája és felelősségteljes vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Nagy Zoltán, Pécs Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala Pénzügyi Főosztály Adóügyi Osztályának vezetője
részére,
a színház iránti elkötelezettséggel végzett példás szakmai munkája elismeréseként
Németh Katalin, a Nemzeti Táncszínház vezető művészeti menedzsere részére,
Tatabánya és térsége érdekében végzett meghatározó és példaértékű közéleti tevékenysége elismeréseként
Nika Miklós nyugalmazott nyomdász részére,
a magyar tudománytörténet, elsősorban a Bolyaiak életművének kutatása terén elért figyelemre méltó eredményei,
valamint sokrétű pedagógiai tevékenysége elismeréseként
Oláh Anna fizikus, nyugalmazott tanár részére,
az etnográfia és a muzeológia területén végzett magas színvonalú szakmai és vezetői munkája elismeréseként
dr. Páll István, a Sóstói Múzeumfalu nyugalmazott intézményvezetője részére,
öt évtizede töretlen újságírói munkája, a  nemzeti értékek bemutatása, a  különböző országokban élő magyar
emberek közötti kapcsolat ápolása, illetve az  egészséges életmód népszerűsítése iránt egyaránt elhivatott
tevékenysége elismeréseként
dr. Szalontai Éva újságíró, az Egészség-Élet című újság alapítója, főszerkesztője részére,
folyamatos megújulásra törekvő, állhatatos és elhivatott szakmai munkája elismeréseként
Szekeres János, a Szolnoki Műszaki Szakképzési Centrum felnőttképzési vezetője részére,
a köz szolgálatában évtizedeken át végzett, kimagasló színvonalú szakmai munkája elismeréseként
dr. Szelényi György, a Nemzetgazdasági Minisztérium nyugalmazott közigazgatási főtanácsadója részére,
Magyarország és a Koreai Köztársaság közötti ipari, felsőoktatási és tudományos kapcsolatok elmélyítése érdekében
végzett munkája elismeréseként
dr. Szokol György, a Magyar–Koreai Műszaki Együttműködési Központ Alapítvány ügyvezető-főtitkára részére,
Cered, Szilaspogony és Zabar községek fejlődése és eredményes együttműködése érdekében végzett több
évtizedes kiemelkedő jegyzői munkája elismeréseként
Szurok Sándorné, a Somoskőújfalui Közös Önkormányzati Hivatal jegyzője részére,
világszerte nagyra értékelt, a magyar énekművészetet méltó módon képviselő művészi munkája elismeréseként
Szüle Tamás, a Magyar Állami Operaház szerződéses magánénekese részére,
a közösség javát szolgáló kitartó és lelkiismeretes munkája elismeréseként
Takács József, a  Mezőkövesdi Széchenyi István Katolikus Szakképző Iskola oktatója, helyi önkormányzati képviselő
részére,
öt évtizedes kimagasló tudományos és oktatói pályája, különösen a gazdasági, kereskedelmi és polgári jog területén
nagy jelentőségű életműve elismeréseként
dr. Tamás Lajos, a Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kara Polgári Jogi Tanszékének egyetemi tanára
részére,
az ‘56-os kivégzettek és börtönbüntetést elszenvedettek emlékének ápolását szolgáló, odaadó tevékenysége
elismeréseként
Tihanyi László Ernő, a  Szigethy Attila Alapítvány volt kuratóriumi elnöke, a  Szigethy Attila Társaság volt elnöke
részére,
a pásztázó elektronmikroszkópia első számú hazai szaktekintélyeként végzett kiváló szakmai munkája, a  módszer
metodikájának és alkalmazásainak fejlesztésével kapcsolatos kutatásai elismeréseként
Tóth Attila Lajos, a  Magyar Tudományos Akadémia Energiatudományi Kutatóközpontja Műszaki Fizikai és
Anyagtudományi Intézetének tudományos főmunkatársa részére,
a táncművészekért végzett odaadó és eredményes oktató munkája elismeréseként
Turzóné Lábadi Gizella, a Magyar Táncművészeti Főiskola Nádasi Ferenc Gimnázium és Kollégiumának nevelőtanára
részére,
innovatív vállalkozóként a  munkahelyteremtés és a  helyi értékek megőrzése iránt egyaránt elhivatott munkája,
illetve magas szintű szakmai és cégvezetői tevékenysége elismeréseként
Vad Sándor aranykoszorús autófényező-mester részére,
Borsod-Abaúj-Zemplén megye két legjelentősebb vegyipari gyára, a  BorsodChem Rt. és a  TVK Rt. létesítése,
működtetése és megmentése terén végzett sikeres munkája elismeréseként
Vanyó Pál, a tiszaújvárosi Tiszai Vegyi Kombinát nyugalmazott vezérigazgatója részére,
a népzene iránti elkötelezettséggel végzett példás szakmai, kutatói és népzenegyűjtői, valamint előadóművészi
munkája elismeréseként
Vavrinecz András népzenész, népzenetanár, népzenekutató, a Hagyományok Háza zenei könyvtárosa részére,
a köz szolgálata iránti elkötelezettséggel végzett, magas szintű szakmai és vezetői munkája elismeréseként
dr. Végh Ibolya, Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának aljegyzője, a  Közgazdasági Iroda
vezetője részére,
az Operaház és az  Erkel Színház produkcióinak méltó megjelenítését szolgáló, értékes művészi munkája
elismeréseként
Zenovitz Zénó Zoltán, a Magyar Állami Operaház festőművésze részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; széles körű ismeretek és több mint három évtizedes szakmai tapasztalat birtokában végzett, példaszerű munkája
elismeréseként
Diriczi Miklós tűzoltó ezredes, a Katasztrófavédelmi Oktatási Központ oktatási igazgatóhelyettese részére,
közel három évtizedes példaértékű szakmai munkája és felelősségteljes vezetői tevékenysége elismeréseként
Draskóczi Jenő rendőr alezredes, a Baranya Megyei Rendőr-főkapitányság Ellenőrzési Szolgálatának vezetője részére,
több mint két évtizedes szakmai tapasztalat birtokában végzett magas szintű szakmai munkája, illetve eredményes
vezetői tevékenysége elismeréseként
Ézsiás Csaba rendőr alezredes, a  Terrorelhárítási Központ Személyvédelmi Igazgatósága I. Főosztályának vezetője
részére,
több mint két évtizedes kiemelkedő szolgálatellátása és eredményes vezetői tevékenysége elismeréseként
Fok Róbert büntetés-végrehajtási ezredes, a  Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága Biztonsági
Szolgálatának vezetője részére,
közel négy évtizedes katonai szolgálata során magas felkészültséggel és a  honvédelem ügye iránti példás
elhivatottsággal végzett szakmai munkája elismeréseként
dr. Varga Bálint alezredes, a Magyar Honvédség 2. Különleges Rendeltetésű Ezredének törzsfőnöke részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. március 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
16/2018. (X. 11.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2018. október 15. napjától legfeljebb a Ksztv. 38. §
(5)  bekezdésében meghatározott időpontig dr. Vízkelety Mariannt a  Közigazgatási Felsőbíróság székhelyének
kialakításával kapcsolatos feladatok ellátásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra jogosult.
 (2) A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában az Igazságügyi Kapcsolatokért Felelős Államtitkári Kabinet segíti.
3. § Ez az utasítás 2018. október 15-én lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
17/2014. (XI. 28.) KKM közleménye a Fegyverkereskedelmi Szerződés kihirdetéséről szóló 2014. V. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről, valamint a Fegyverkereskedelmi Szerződés kihirdetéséről szóló 2014. V. törvény 4. §-ának hatályon kívül helyezéséről.
A 2014. évi V. törvénnyel a Magyar Közlöny 2014. február 11-i, 18. számában kihirdetett Fegyverkereskedelmi
Szerződés 22. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Szerződés kilencven nappal azt követően lép hatályba, hogy a Letéteményesnél letétbe helyezték az ötvenedik
ratifikációs, elfogadó vagy jóváhagyó okiratot.”
Az ötvenedik ratifikációs okirat letétbe helyezésének napja: 2014. szeptember 25.
A Szerződés hatálybalépésének napja: 2014. december 24.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  2014. évi V. törvény 5.  §-ának (4)  bekezdésével, megállapítom, hogy
a Fegyverkereskedelmi Szerződés kihirdetéséről szóló 2014. évi V. törvény 2. és 3. §-a 2014. december 24-én, azaz
kettőezer-tizennégy december huszonnegyedikén lép hatályba. A 2014. évi V. törvény 5. § (3) bekezdése értelmében
továbbá a 2014. évi V. törvény 4. §-a 2014. december 24-én hatályát veszti.
Dr. Szabó László s. k.,
 parlamenti államtitkár


text:
1119/2018. (III. 19.) Korm. határozata a Jeruzsálemi Latin Patriarchátus Jordániai Vikariátus projektjeinek támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  szülőföldjük térségében maradt közel-keleti keresztény és más üldözött vallási és nemzetiségi
kisebbségekhez tartozó családok megsegítésének támogatásával, és ezen közösségek helyben maradásának
elősegítésével, amely célnak részét képezi a Közel-Keleten menekültként élő emberek hazatérését segítő programok
hatékonyságának, működőképességének biztosítása, és ezért az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Ávr.) 101/A.  §-a szerinti támogatást nyújt a  2.  pontban
meghatározott összegben, az ott meghatározott kedvezményezett részére;
2. az 1. pont szerinti cél megvalósítása érdekében felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az emberi erőforrások
minisztere bevonásával – a  római katolikus Keresztelőhely templom befejezése, a  Segítő Szűzanya templom
felépítése, az  Észak-Jordániában található Irbidben a  menedékkérőknek fenntartott középiskola berendezési
tárgyainak beszerzése, a  Pápai Állam Nagykövetsége által életre hívott „Irgalmasság Kertje” nevű, Ammanban
és Madabában működő jövedelemtermelő tevékenységet elősegítő projektek támogatása és a  Szeretet Forrása
jordániai katolikus egyházi kórus közösségi házának felújítása céljából gondoskodjon a  Jeruzsálemi Latin
Patriarchátus Jordániai Vikariátusának támogatásához szükséges 360 000 000 forint biztosításáról a  Magyarország
2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 53. Üldözött keresztények segítésének feladatai alcím, 2. Intervenciós
Támogatási Keret javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  2.  pontban meghatározott feladatok megvalósítása érdekében
tegye meg a szükséges intézkedéseket
a) a 2. pontban megjelölt kedvezményezett szervezettel – az Ávr. 101/A. §-a alapján – egyszerűsített támogatói
okirattal történő támogatási jogviszony létrehozása iránt, valamint
b) a költségvetési támogatások egy összegben történő kifizetése iránt.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2014. (VII. 17.) MNB rendelete a „Fáy András” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Fáy András halálának 150. évfordulója alkalmából – „Fáy András” megnevezéssel
2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2014. július 24. 2. § (1) Az emlékérme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 12,5 gramm, átmérője 30 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben a  Fáy András által alapított Pesti Hazai Első Takarékpénztár Egyesület
emblémájának ábrázolása látható, alatta, két vízszintes sorban a „2000” értékjelzés és a „FORINT” felirat olvasható.
Az  emlékérme szélén, felső köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat, alatta bal oldalon a „BP.” verdejel, jobb oldalon
a „2014” verési évszám olvasható, lent, középen Csikai Márta tervezőművész mesterjegye látható. Az  emlékérme
előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben Fáy András félalakos portréjának ábrázolása látható. A mellképtől balra
fent, félköriratban Fáy András aláírása látható, a mellképtől jobbra fent, két vízszintes sorban az „1786 –” és az „1864”
felirat olvasható. A  mellképtől balra, az  emlékérme szélén Király Vilmos tervezőművész mesterjegye látható.
Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2014. július 24-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke