text:
1243/2014. (IV. 10.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva 2000,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím javára, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2014. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
110/2018. (III. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a köz szolgálatában végzett több évtizedes, kiemelkedő színvonalú szakmai munkája elismeréseként
Ádók János, a Csongrád Megyei Közgyűlés alelnöke részére,
több évtizedes eredményes oktatói és tudományos tevékenysége, valamint A  magyar helyesírás szabályai
12. kiadásának kidolgozásában szerkesztőként végzett munkája elismeréseként
Antalné dr. Szabó Ágnes, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Magyar Nyelvtudományi
és Finnugor Intézete Mai Magyar Nyelvi Tanszékének egyetemi docense, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem
Bölcsészettudományi Kara Szakmódszertani Központjának vezetője részére,
műfaj- és formagazdag grafikusművészi, illusztrátori tevékenysége mellett festményeket és önálló köteteket is
magába foglaló sokoldalú művészi munkája elismeréseként
Árkossy István festő- és grafikusművész, író részére,
a magyar teniszsportágban nyújtott kiemelkedő teljesítménye, különösen a  2017-es szingapúri
WTA-világbajnokságon és a 2018-as Australian Openen párosban elnyert, sporttörténeti jelentőségű bajnoki címei
elismeréseként
Babos Tímea világbajnok és Grand Slam-győztes teniszező részére,
a hazai atlétikában elért eredményei, különösen a 2017-es londoni Atlétikai Világbajnokságon elnyert sporttörténeti
jelentőségű bronzérme elismeréseként
dr. Baji Balázs világbajnoki bronzérmes és Európa-bajnoki ezüstérmes gátfutó részére,
a társaság gazdálkodási feladatainak ellátása, valamint a  természeti károk utáni helyreállítási munkák
forrásigényének biztosítása érdekében végzett eredményes szakmai és vezetői munkája elismeréseként
Bak Julianna, az  ÉSZAKERDŐ Erdőgazdasági Zrt. közgazdasági vezérigazgató-helyettese, az  Országos Erdészeti
Egyesület Ellenőrző Bizottságának elnöke részére,
sokrétű jogászi pályafutása során kimagasló színvonalon végzett ügyvédi és választottbírói munkája, valamint
elismert kereskedelmi jogi szakértői, illetve szakírói tevékenysége elismeréseként
dr. Balog Lajosné dr. Seifert Judit, a Dr. Balog Lajosné Ügyvédi Iroda ügyvédje, külkereskedelmi szakjogász, a Magyar
Kereskedelmi és Iparkamara Jogi Szekciójának elnöke részére,
a jövő nemzedékek oktatása és nevelése iránt elhivatott, magas színvonalú pedagógusi pályája, valamint egyházi
szolgálata elismeréseként
Bárdos Oresztész O.S.B. bencés szerzetes, a Czuczor Gergely Bencés Gimnázium és Kollégium tanára részére,
a gabonavetőmagvak nemesítése érdekében több évtizede végzett, nemzetközileg is elismert munkája, valamint
a magyar és dél-afrikai tudományos eredmények együttes hasznosításával elért eredményei elismeréseként
dr. Barla-Szabó Gábor, a  dél-afrikai United Seeds növénynemesítési, vetőmagkutatási és termelési igazgatója,
a Fitorex Kft. társtulajdonosa, a Szent István Egyetem címzetes egyetemi tanára részére,
a Bolíviában bajba jutott, kiszolgáltatott helyzetbe került honfitársaink érdekvédelme iránt elkötelezett, önzetlen
segítőtevékenysége elismeréseként
Bartos Miklós Andrés Esteban, Magyarország bolíviai tiszteletbeli konzulja részére,
a Magyar Jogász Egylet eredményes működése érdekében több mint három évtizede magas színvonalon végzett
szakmai munkája elismeréseként
dr. Benisné dr. Győrffy Ilona, a Magyar Jogász Egylet titkára részére,
az innovációmenedzsment elmélete és gyakorlata területén folytatott kutatásai, valamint a kampuszon folyó oktatás
és kutatás magas színvonalának biztosítása érdekében végzett munkája elismeréseként
dr. Birkner Zoltán, a Pannon Egyetem Nagykanizsai Kampuszának igazgatója, egyetemi docens részére,
az egységes hazai szőlészeti-borászati képzés kidolgozásában és elindításában betöltött szerepe, valamint
iskolateremtő oktatói, tudományos és szakmai közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Bisztray György Dénes kertészmérnök, a  Szent István Egyetem Kertészettudományi Kara Szőlészeti Tanszékének
egyetemi tanára részére,
több évtizedes ügyvédi pályája során a  családjog elismert szaktekintélyeként végzett kiemelkedő színvonalú
munkája elismeréseként
dr. Bita Judit, a Bita-Petrik Ügyvédi Iroda ügyvédje részére,
a Kanadában élő magyar művészek összefogása, valamint hazánk kulturális értékeinek kanadai népszerűsítése
érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Blanar Andrea, a  montreáli Magor Alapítvány alapítója és elnöke, a  Kanadai Magyar Művészek Kollektívájának
alapítója és elnöke részére,
a megye terület- és településrendezése, valamint a helyi építésztársadalom elismertetése érdekében végzett több
évtizedes tevékenysége elismeréseként
Borbély Lajos, a Bács-Tér Építésziroda Bt. ügyvezetője, vezető építész-tervezője, a Bács-Kiskun Megyei Építész Kamara
volt elnöke részére,
a hollandiai magyar közösség érdekében végzett több évtizedes odaadó munkája elismeréseként
Csanády Ágnes református lelkész, a Hágai Magyar Óvoda és Iskola vezetője, a Hágai Magyar Református Gyülekezet
gondnoka részére,
a társasági, illetve a pénzügyi jog jeles szakértőjeként végzett sokrétű és magas színvonalú munkája elismeréseként
dr. Csere Bálint, az  OTP Bank Nyrt. Jogi Igazgatóságának ügyvezető igazgatója, vezető jogtanácsosa, a  Pénzügyi
Szervezetek Állami Felügyeletének volt ügyvezető igazgatója részére,
a város moderntánc-oktatásának és sokrétű táncéletének megteremtésében betöltött szerepe, valamint több
évtizedes táncpedagógusi és produceri tevékenysége elismeréseként
Csermely György táncművész, táncpedagógus, producer, a Váci Jeszenszky® Balett alapító igazgatója részére,
a kanadai magyarság identitásának, illetve kultúrájának megmaradását sokoldalúan és elhivatottan szolgáló
munkája elismeréseként
Csermely Péter, a Torontói Egyetem nyugalmazott egyetemi tanára, a  torontói Rákóczi Alapítvány kuratóriumának
tagja, a Külföldi Magyar Cserkészszövetség torontói Árpád Vezér Cserkészcsapatának tagja részére,
a pedagógushivatás mellett a magyar nemzeti és keresztény hagyományok ápolása iránt is elkötelezett, példaértékű
tanári és papi szolgálata elismeréseként
Csóka Gáspár O.S.B. bencés szerzetes, a Czuczor Gergely Bencés Gimnázium és Kollégium tanára részére,
a magyar irodalom és zene hazai, illetve nemzetközi népszerűsítését szolgáló igényes rádiós szerkesztői munkája,
valamint közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Dévény Mária zenei szerkesztő, rendező, a  Magyar Rádió nyugalmazott zenei munkatársa, a  Magyar Rádió örökös
tagja, a Magyar Katolikus Rádió Kulturális Szerkesztőségének alapító tagja részére,
a szívinfarktusos betegek modern sürgősségi ellátásának szakmai fejlesztését szolgáló példamutató munkája,
oktatói és kutatói tevékenysége elismeréseként
dr. Dézsiné Szentes Veronika, a  győri Petz Aladár Megyei Oktató Kórház haemodinamikai laboratóriuma vezető
asszisztense részére,
a nemzeti hagyományok megőrzését és a magyar irodalom népszerűsítését szolgáló több évtizedes művészi pályája
elismeréseként
Dinnyés József zeneszerző, előadóművész részére,
több évtizedes példaértékű versenyzői pályafutása során elért kiemelkedő eredményei elismeréseként
Domokos András Levente világ- és Európa-bajnok vitorlázó részére,
a magyar néptánc hagyományának megőrzését és hazánk kulturális értékeinek kanadai népszerűsítését szolgáló
tevékenysége elismeréseként
Dreisziger Kálmán néptáncoktató, a montreáli Gyöngyösbokréta néptáncegyüttes elnöke részére,
a csángó magyar közösség szülőföldön maradása, valamint kultúrájának és hitvilágának kutatása és széles körű
megismertetése érdekében végzett áldozatos munkája elismeréseként
Duma-István András író, költő, a Szeret-Klézse Alapítvány alapítója és társelnöke, a Romániai Magyar Pedagógusok
Szövetségének referense, krónikás részére,
az ügyészi szervezetben végzett közel négy évtizedes szolgálata, eredményes szakmai pályafutása elismeréseként
dr. Ettig Antal nyugállományú ezredes, nyugalmazott legfőbb ügyészségi katonai ügyész részére,
a sajátos nevelési igényű, látásukban, illetve mozgásukban korlátozott gyermekek érdekében több évtizede végzett
példaértékű és áldozatos munkája elismeréseként
Fehér Anna, a Vakok Batthyány László Római Katolikus Gyermekotthona, Óvoda, Általános Iskola igazgatója részére,
kiemelkedően eredményes sportolói pályafutása, valamint a  Fejér megyei sportélet felvirágoztatása érdekében
végzett szervező- és támogatótevékenysége elismeréseként
Fidel László olimpiai ezüstérmes, ötszörös világbajnok kajakos részére,
több évtizedes újságírói, szerkesztői és lapkiadói tevékenysége elismeréseként
Földesi József újságíró, szerkesztő, a Kalangya Kkt. tulajdonosa részére,
kiemelkedő sportolói eredményei, különösen a magyar férfi teniszválogatott Davis-kupa világcsoportba jutásában
játszott jelentős szerepe, valamint a 2018-as Australian Openen nyújtott teljesítménye elismeréseként
Fucsovics Márton Európa-bajnok teniszező részére,
a nagy hagyományokkal bíró bárzongorista-hivatás iránt elkötelezett, több mint fél évszázados előadóművészi
pályája elismeréseként
Fűzy Gábor énekes-zongorista részére,
a Kárpát-medencében, illetve Moldvában élő nehéz sorsú magyar gyerekek megsegítése és támogatása érdekében
végzett önzetlen munkája elismeréseként
Gergely István, a csíkszeredai Csibész Alapítvány elnöke részére,
a magyar szótárirodalmat meghatározó több évtizedes lexikográfiai tevékenysége, valamint A magyar helyesírás
szabályai 12. kiadásának kidolgozásában a szerkesztőbizottság tagjaként végzett munkája elismeréseként
dr. Gerstner Károly, a  Pázmány Péter Katolikus Egyetem Bölcsészet- és Társadalomtudományi Kar Magyar Nyelv- és
Irodalomtudományi Intézete Magyar Nyelvészeti Tanszékének egyetemi docense, a Magyar Tudományos Akadémia
Nyelvtudományi Intézetének tudományos főmunkatársa részére,
a magyar komolyzenei hagyományt és a  kodályi örökséget világszerte sikerrel népszerűsítő művészi és tanári
pályája, valamint a magyar–spanyol kulturális kapcsolatok fejlesztését szolgáló tevékenysége elismeréseként
Gulyás Márta Liszt Ferenc-díjas zongoraművész, a  Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem Kamarazene Tanszékének
egyetemi docense, a madridi Szófia Királyné Zeneakadémia kamarazene-professzora részére,
az egyetemi hallgatók elméleti és gyakorlati tudásának elmélyítését szolgáló színvonalas oktatómunkája, valamint
széles körű publikációs és ismeretterjesztő tevékenysége elismeréseként
dr. Hahner Péter, a  Pécsi Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Történettudományi Intézete Újkortörténeti
Tanszékének egyetemi docense, a Történelemoktatók Szakmai Egyesületének alelnöke részére,
a kárpátaljai magyarság megmaradása, anyanyelvének ápolása és identitásának megőrzése érdekében végzett
lelkészi szolgálata elismeréseként
Héder János, a  Kárpátaljai Református Egyházkerület főjegyzője, püspökhelyettese, az  ungvári és ungtarnóci
református gyülekezet lelkésze részére,
a magyar reumatológia területén végzett több évtizedes kimagasló szakmai, tudományos és szakmapolitikai
tevékenysége, valamint a szakterület finanszírozásának racionalizálásában elért eredményei elismeréseként
dr. Héjj Gábor István, az  Országos Reumatológiai és Fizioterápiás Intézet nyugalmazott főigazgató-helyettese,
a Módszertani és Minőségbiztosítási Osztály nyugalmazott osztályvezetője részére,
több évtizedes eredményes oktatói és kutatói tevékenysége, valamint A magyar helyesírás szabályai 12. kiadásának
kidolgozásában a szerkesztőbizottság tagjaként végzett munkája elismeréseként
dr. Heltainé dr. Nagy Erzsébet, a  Magyar Tudományos Akadémia Nyelvtudományi Intézetének tudományos
főmunkatársa, a  Károli Gáspár Református Egyetem Magyar Nyelvtudományi Tanszékének egyetemi docense
részére,
példaértékű, elkötelezett közéleti szerepvállalása, vállalkozóként elért sikerei, valamint a  civil szférában végzett
munkája elismeréseként
Herman István Ervin volt országgyűlési képviselő, a  Grafotip Reklám és Kereskedelmi Kft. ügyvezető igazgatója,
a Heves Megyei Kereskedelmi és Iparkamara kézműves alelnöke részére,
az országos közúthálózat, valamint a közúti hidak fenntartása és korszerűsítése érdekében végzett értékes szakmai
és vezetői tevékenysége elismeréseként
Hesz Gábor, a Magyar Közút Nonprofit Zrt. út- és hídfejlesztési és -felújítási igazgatója részére,
a magyar szálloda- és vendéglátóipar területén végzett több évtizedes, kimagasló színvonalú munkája, valamint
a hazai turizmus és gasztronómia külföldi képviseletét és népszerűsítését szolgáló tevékenysége elismeréseként
dr. Hornyánszky Zoltán, az egykori Hotel Duna Intercontinental szálloda volt vezérigazgató-helyettese részére,
a nemzeti és keresztény értékek melletti következetes kiállásával a rábízott közösségek tagjai számára is követendő
példát adó, több évtizedes lelkipásztori szolgálata elismeréseként
Horváth Imre, a  Székesfehérvári Egyházmegye nyugalmazott plébánosa, címzetes apát, főesperes és kanonok
részére,
az amerikai emigrációban élő magyarok körében közel fél évszázadon át végzett önzetlen szolgálata elismeréseként
Jaschkó Balázs SJ, a  kanadai magyar jezsuiták elöljárója, a  torontói Szent Erzsébet Egyházközség nyugalmazott
plébánosa részére,
a hazai egyetemi oktatás területén végzett kiemelkedő munkája, az  egyetem Magyar Irodalomtudományi
Intézetének megalapításához hozzájáruló szakmai tevékenysége elismeréseként
dr. Kiczenko Judit, a  Pázmány Péter Katolikus Egyetem Bölcsészettudományi Kara Magyar Irodalomtudományi
Intézetének nyugalmazott egyetemi docense részére,
közel két évtizede kimagasló színvonalon végzett alpolgármesteri, országgyűlési képviselői, valamint
településvezetői munkája elismeréseként
Kiss Attila, Hajdúböszörmény város polgármestere részére,
Vásárosnamény és térsége gazdasági, társadalmi, illetve kulturális életének fejlesztését szolgáló kiemelkedő szakmai
tevékenysége elismeréseként
Kiss Zoltán, a KISS B. Ker. Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. ügyvezetője részére,
a magyar borokkal és egyéb alkoholos italokkal kapcsolatos hatósági munka fejlesztése érdekében végzett
tevékenysége, valamint a  nemzetközi és hazai élelmiszer- illetve boranalitika területén elért eredményei
elismeréseként
dr. Kocsi Emília, a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal Borászati és Alkoholos Italok Igazgatóságának
nyugalmazott igazgatóhelyettese részére,
társadalmi és szociális témákról szóló tényfeltáró, elemző cikksorozatai, valamint a  GULÁG-ra hurcolt magyar nők
történetét bemutató könyve elismeréseként
Kormos Valéria újságíró részére,
az egyetemi és középiskolai matematikaoktatásban elért eredményei, valamint a tehetségkutatásban és a szakmai
közélet szervezésében végzett munkája elismeréseként
dr. Kosztolányi József, a Szegedi Tudományegyetem Természettudományi és Informatikai Kar Bolyai Intézete Analízis
Tanszékének egyetemi docense részére,
a XX. század magyar vértanúinak és hitvallóinak boldoggá, illetve szentté avatását elősegítő áldozatos munkája
elismeréseként
Kovács Gergely okleveles posztulátor, a Magyarországi Mindszenty Alapítvány képviselője részére,
az állami tulajdonú erdők fejlesztése és az  erdészeti tevékenység népszerűsítése érdekében végzett magas
színvonalú vezetői munkája elismeréseként
Kovácsné Schulteisz Margit, a Gemenci Erdő- és Vadgazdaság Zrt. vezérigazgató-helyettese részére,
emlékezetes színpadi alakításai, valamint gyermekkora óta nagy tehetséggel, kimagasló szakmai színvonalon
végzett szinkronszínészi tevékenysége elismeréseként
Kökényessy Ági színművész részére,
a cégcsoport fejlesztése és versenyképességének növelése által a nehézgépgyártás és egyben a magyar gazdaság
fejlődését is elősegítő tevékenysége elismeréseként
dr. Krankovics István, a Kravtex-Kühne Csoport ügyvezető igazgatója részére,
a háztáji és kistermelő gazdálkodók szakmai képzésének elősegítése, valamint naprakész szakmai információkkal
való ellátása érdekében végzett széles körű szakírói, szerkesztői és kiadói tevékenysége elismeréseként
Lengyel Zoltán újságíró, a Kistermelők Lapja főszerkesztője részére,
a magyar érdekek következetes és sikeres nemzetközi képviselete terén végzett értékes munkája elismeréseként
Magyar Anna, a  Csongrád Megyei Közgyűlés alelnöke, az  Európa Tanács Helyi és Regionális Önkormányzatok
Kongresszusának alelnöke részére,
több évtizedes versenyzői és edzői pályafutása során elért kiemelkedő eredményei elismeréseként
Majthényi Szabolcs világ- és Európa-bajnok vitorlázó részére,
fáradhatatlan közéleti tevékenysége, valamint a  magyar kormányzati elképzelések széles körű hollandiai
megismertetése érdekében végzett munkája elismeréseként
dr. Marácz László, Magyarország amszterdami tiszteletbeli konzulja, az  Amszterdami Egyetem Kelet-Európa
Intézetének oktatója részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc emlékének ápolását, valamint hiteles történetének megismertetését
szolgáló munkája elismeréseként
dr. Murányi László, az 1956-os Magyarok Világszövetségének alelnöke, a Magyar Televízió volt főszerkesztője részére,
szellemi nyitottságával, valamint felelősségteljes hozzáállásával a fiatalokat és az idősebbeket egyaránt megszólító,
a gyülekezet lelki életét gazdagító lelkipásztori szolgálata elismeréseként
Nagy Péter, a Budapest-Budafoki Református Egyházközség lelkipásztora részére,
a nagyváradi önálló magyar oktatás újjászületéséhez az  Ady Endre Elméleti Líceum megalapításával hozzájáruló
tevékenysége elismeréseként
Nagy Zoltán, a nagyváradi Ady Endre Elméleti Líceum címzetes tanára részére,
a régió gazdasági növekedését, valamint a  kis- és középvállalkozások humánerőforrás-fejlesztését rugalmas és
előremutató képzési rendszerek kidolgozásával segítő munkája elismeréseként
dr. Németh István, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Savaria Egyetemi Központja szombathelyi koordinációs
rektorhelyettese, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Természettudományi Kar Fizikai Intézete Savaria Fizikai
Tanszékének egyetemi docense részére,
a Magyarország területén található őskori és középkori erődítmények, várak, illetve sáncok felkutatása, régészeti
feltárása, valamint örökségvédelme érdekében végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
dr. Nováki Gyula muzeológus, a Magyar Mezőgazdasági Múzeum nyugalmazott főosztályvezető-helyettese részére,
magas szintű szakmai és lelkiismeretes vezetői munkája, valamint széles körű egyetemi közéleti tevékenysége
elismeréseként
dr. Orosi Piroska, a  Debreceni Egyetem Klinikai Központja Kórházhigiénés Osztályának osztályvezető higiénikus
főorvosa, egyetemi docens részére,
a szlovákiai magyar tudományos és közéletet egyaránt gazdagító sokrétű tevékenysége, valamint a helyi magyarság
identitástudatának megerősítését szolgáló oktatói munkája elismeréseként
Öllös László politológus, filozófus, a Fórum Kisebbségkutató Intézet elnöke, a Nyitrai Konstantin Filozófus Egyetem
Politológia és Euro-ázsiai Tanulmányok Tanszékének docense részére,
a település kulturális és gazdasági fejlődése érdekében végzett magas színvonalú közéleti tevékenysége
elismeréseként
Pánti Ildikó Anna, a  Karcag Városi Önkormányzat Képviselő-testületének tagja, a  karcagi Györffy István Katolikus
Általános Iskola nyugalmazott igazgatója részére,
a magyar felsőoktatás területén végzett több mint három évtizedes oktatói munkája, valamint az  intelligens
rendszerek és az egészségügyi informatika területén elért kutatási eredményei elismeréseként
dr. Pataki Béla József, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Villamosmérnöki és Informatikai Kara
Méréstechnika és Információs Rendszerek Tanszékének egyetemi docense részére,
a kommunista diktatúra ideológiai önkényével szembeni ellenállásban való részvétele, valamint a  budapesti
szentimrevárosi ifjúság körében végzett nevelő- és közösségépítő munkája elismeréseként
Pétery István nyugalmazott építészmérnök, volt cserkész rajparancsnok részére,
a gregorián egyházi zene kulturális értékeinek megőrzését szolgáló karvezetői és zeneszerzői tevékenysége,
valamint a zenei tehetséggondozás területén végzett munkája elismeréseként
Pinczinger József karvezető, zeneszerző, az Amor Sanctus énekegyüttes volt vezetője részére,
lírai alkotásai mellett gyermekverseket és esszéköteteket is magába foglaló, kiemelkedő színvonalú szépírói
életműve, valamint szerkesztői tevékenysége elismeréseként
Pintér Lajos József Attila-díjas költő, a Forrás című irodalmi folyóirat szerkesztője részére,
a dél-afrikai magyar közösség hagyományainak, identitásának és anyanyelvének megőrzését több évtizede szolgáló
értékes szervezői és vezetői munkája elismeréseként
Pleskó László Pál, a Dél-afrikai Magyar Szövetség tiszteletbeli örökös elnöke részére,
a magyar kultúra ápolása, valamint hagyományaink, nemzeti értékeink és múltunk bemutatása iránt elkötelezett,
magas színvonalú televíziós és közéleti tevékenysége elismeréseként
Rákay Philip kommunikációs és médiaszakember, televíziós műsorvezető, producer, a  Magyar Televízió volt
vezérigazgató-helyettese részére,
Magyarország állat- és növényvilágát tudományos igényű, egyedi stílusú grafikáival és színvonalas
gyermekkönyveivel bemutató alkotóművészi életműve elismeréseként
Richter Ilona Munkácsy Mihály-díjas grafikusművész, tudományos illusztrátor részére,
az ausztráliai magyarság megmaradása érdekében végzett fáradhatatlan közösségépítő munkája, valamint
a XVI. Ausztráliai Magyar Találkozó megszervezésében vállalt szerepe elismeréseként
Rozgonyi Magdolna, a New South Wales-i Magyar Szövetség elnöke részére,
az egységes, önálló közigazgatási perrendtartás megalkotásával összefüggő feladatok irányítása és összehangolása
terén végzett munkája elismeréseként
dr. Rozsnyai Krisztina, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kara Közigazgatási Jogi
Tanszékének egyetemi docense, az Igazságügyi Minisztérium volt miniszteri biztosa részére,
az egyetemes emberi értékek megőrzését szolgáló hat évtizedes, példaértékű szakmai, tudományos és oktatói
pályája elismeréseként
dr. Sándor Tamás, a  Semmelweis Egyetem II. sz. Sebészeti Klinikájának önkéntes segítője, egyetemi magántanár
részére,
több mint három évtizedes, magas színvonalú közszolgálati tevékenysége elismeréseként
Sárádi Kálmánné dr., Budapest Főváros Főpolgármesteri Hivatalának címzetes főjegyzője részére,
a nemzet szellemi gazdagodását és a  magyarság megmaradását szolgáló kiemelkedő értékközvetítő munkája
elismeréseként
Sebestyén Ilona könyvkiadó, a Nap Kiadó igazgatója részére,
a kanadai magyarság identitásának és kultúrájának megőrzését elhivatottan szolgáló aktív közösségépítő és
szervezőtevékenysége elismeréseként
Seregélyes Márton, a Kanadai Magyar Cserkészszövetség egykori vezetőtisztje részére,
a családbarát és keresztény értékek közvetítésén alapuló négy évtizedes grafikusművészi pályája elismeréseként
Simon András grafikusművész részére,
a fenntartási rendszerek elemzése, stratégiáinak kidolgozása, illetve az eljárások gyakorlati alkalmazása terén elért
eredményei, valamint a vasúti járművek gyártásával és javításával kapcsolatos oktatói munkája elismeréseként
dr. Sólyomvári Károly gépészmérnök, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Gépjárműtechnológia
Tanszékének nyugalmazott egyetemi adjunktusa, címzetes egyetemi docens részére,
több évtizedes irodalomtörténészi, filológusi és bibliográfusi munkája, valamint a  magyar irodalomtörténeti
hagyomány fennmaradását szolgáló szervezőtevékenysége elismeréseként
Stauder Mária bibliográfus, a  Magyar Tudományos Akadémia Bölcsészettudományi Kutatóközpont
Irodalomtudományi Intézete Bibliográfiai Osztályának vezetője, tudományos munkatárs részére,
négy évtizedes óvodapedagógusi pályája, különösen a  sajátos nevelési igényű gyermekek körében végzett,
országosan is ismert fejlesztő-nevelő tevékenysége elismeréseként
Sütő Lászlóné, a  Szivárvány Közös Igazgatású Óvoda és Bölcsőde, Egységes Óvoda-Bölcsőde és Óvoda
Intézményének vezetője részére,
az innsbrucki magyar közösség összefogása és identitásának megőrzése érdekében több évtizede végzett munkája
elismeréseként
dr. Szabados Péter, az Innsbrucki Magyar Diákotthon és Kultúrcentrum Egyesület elnöke részére,
a magyar lakosság egészségének megőrzését és a  hazai gyógynövényipar fellendítését népi gyógyászati
örökségünk közkinccsé tételével szolgáló több évtizedes tevékenysége elismeréseként
Szabó György gyógynövényszakértő, a bükki füvesember részére,
a tornasportban elért kiemelkedő eredményei, valamint az  utánpótlás-nevelés, illetve a  sportág határon túli
magyarok körében történő népszerűsítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Szabó Katalin négyszeres olimpiai bajnok, kétszeres világ- és Európa-bajnok tornász, edző részére,
különös, rendhagyó történeteket elbeszélő regényei és novellái, magas színvonalú írásművészete elismeréseként
Száraz Miklós György József Attila-díjas író részére,
a dél-erdélyi magyarság fáradhatatlan támogatójaként a kőhalmi szórványkollégium megalapítása és működtetése
érdekében végzett munkája elismeréseként
Szegedi László Tamás, a  Kőhalmi Református Egyházközség lelkipásztora, a  Brassói Református Egyházmegye
esperese, az Erdélyi Református Egyházkerület generális direktora részére,
az állategészségügy területén több évtizeden át magas színvonalon végzett munkája, a Kárpát-medencei
állatorvosok közötti kapcsolatok elmélyítését szolgáló vezetői, valamint jelentős szakírói és közéleti tevékenysége
elismeréseként
dr. Szieberth István, a volt Budapest Fővárosi, majd a Pest Megyei Állategészségügyi és Élelmiszer-ellenőrző Állomás
nyugalmazott igazgató-főállatorvosa, a Magyar Állatorvosok Világszervezetének elnöke részére,
az 1956-os forradalom és szabadságharc idején a nyíregyházi megyei börtön foglyainak kiszabadításakor tanúsított
hősies helytállása, valamint az ausztráliai magyarság körében végzett hagyományőrző tevékenysége elismeréseként
Szmolnik Lajos 1956-os szabadságharcos, a  Magyar Szabadságharcos Világszövetség ausztráliai csoportjának
főtitkára részére,
a kortárs magyar művészeti életben alkotóként és elméleti szakértőként betöltött jelentős szerepe, írott és vizuális
költészeti alkotásai elismeréseként
Szombathy Bálint költő, kritikus, képzőművész, művészeti író, multimediális művész részére,
az ultrafutás, illetve az ultratriatlon sportágakban elért nemzetközi sikerei, többek között a svájci Deca Ironman és
a Himalájában megrendezett Hell Ultra Running versenyeken aratott győzelmei elismeréseként
Szőnyi Ferenc triatlonista, ultrafutó, ironman, összetett ultratriatlon-világbajnok részére,
az egyedülállóan gazdag Kárpát-medencei magyar néptánc és népzene hagyományának továbbélését szolgáló
táncművészi, pedagógusi és alkotói munkája elismeréseként
Szűcs Gábor néptáncművész, koreográfus, a  Jászság Népi Együttes művészeti vezetője, a  Csángó Fesztivál –
Kisebbségek Folklór Fesztiválja igazgatója részére,
polgári, demokratikus értékeket képviselő és közvetítő kulturális újságírói tevékenysége, valamint a  XX. század
történelmének feltárását és megismertetését segítő sokoldalú szervező- és irányítómunkája elismeréseként
Tallai Gábor író, újságíró, a Terror Háza Múzeum programigazgatója, a Fiatal Írók Szövetségének alapító tagja részére,
szülővárosa, Baja és a  térség szolgálatában végzett magas színvonalú pedagógusi és intézményvezetői munkája,
valamint példaértékű közéleti tevékenysége elismeréseként
Tarján Levente, a bajai Szent László Általános Művelődési Központ nyugalmazott igazgatója részére,
az anyaországi és a  határon túli civil szervezetek szakmai tevékenységének támogatása, valamint jogi képviselete
terén végzett munkája elismeréseként
Torda József Ferencné dr. Petneházy Judit Zsuzsanna, a  Magyar Polgári Együttműködés Egyesület alelnöke, alapító
tagja részére,
eredményes oktatói és kutatói tevékenysége, valamint A magyar helyesírás szabályai 12. kiadásának kidolgozásában
végzett munkája elismeréseként
dr. Tóth Etelka, a  Károli Gáspár Református Egyetem Tanítóképző Főiskolai Kara Pedagógiai Intézetének főiskolai
docense, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Magyar Nyelvtudományi és Finnugor
Intézete Mai Magyar Nyelvi Tanszékének főiskolai docense részére,
a XX. századi magyar–lengyel történelmi, politikai és katonai kapcsolatok kutatásán és megismertetésén keresztül
a két nép barátságának megerősítését szolgáló több évtizedes, értékes történészi munkája elismeréseként
Varga Endre László, a Károli Gáspár Református Egyetem Bölcsészettudományi Kara Új- és Legújabb kori Egyetemes
Történeti Tanszékének volt egyetemi adjunktusa részére,
a Kárpát-medence sokszínű néptánchagyományát magas színvonalon bemutató művészi alkotótevékenysége,
valamint értékes pedagógusi munkája elismeréseként
Varga Zoltán koreográfus, a Cédrus Táncegyüttes művészeti vezetője részére,
a magyar kultúra és a  hagyományok ápolását, illetve népszerűsítését szolgáló munkája, valamint a  torontói
magyarság körében több évtizede végzett odaadó szolgálata elismeréseként
Nt. Vass Zoltán, a Torontói Első Magyar Református Egyház lelkipásztora részére,
a járműmérnöki alap- és mesterképzés szakfelelőseként végzett sikeres oktatói munkája, valamint a gyakorlatban is
hasznosítható tudományos eredményei elismeréseként
dr. Veress Árpád, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Közlekedésmérnöki és Járműmérnöki Kara
Vasúti Járművek, Repülőgépek és Hajók Tanszékének egyetemi docense részére,
a prenatális genetikai diagnosztika, illetve a  magzati fejlődési rendellenességek szűrése területén végzett
kiemelkedő, több évtizedes szakmai és vezetői tevékenysége elismeréseként
dr. Veszprémi Béla szülész-nőgyógyász szakorvos, klinikai genetika szakorvos, a  Pécsi Tudományegyetem Klinikai
Központja Szülészeti és Nőgyógyászati Klinikájának egyetemi docense, a Prenatális Diagnosztikai Központ vezetője
részére,
a kortárs magyar lírában egyedi és erős hangot képviselő költeményei, valamint Győr város kulturális életét
gazdagító magas színvonalú szerkesztői tevékenysége elismeréseként
Villányi László József Attila-díjas költő, a győri Műhely című folyóirat főszerkesztője részére,
a magyar zenei nevelés és ismeretterjesztés területén végzett több évtizedes, sokrétű és magas színvonalú munkája
elismeréseként
Zelinka Tamás, a Parlando című zenepedagógiai folyóirat felelős szerkesztője részére,
eredményes oktatói és kutatói tevékenysége, valamint A magyar helyesírás szabályai 12. kiadásának kidolgozásában
a szerkesztőbizottság tagjaként végzett munkája elismeréseként
Zimányi Árpád, az Eszterházy Károly Egyetem Bölcsészettudományi Kara Magyar Nyelvészeti Tanszékének főiskolai
tanára részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 polgári tagozata; az ellenőrzési tevékenység működtetése, fejlesztése, valamint a  munkatársak képzésével összefüggő feladatok
végrehajtása terén végzett négy és fél évtizedes, magas színvonalú szakmai és példaértékű vezetői munkája
elismeréseként
dr. Bán László nyugállományú rendőr alezredes, az  Országos Rendőr-főkapitányság Költségvetési Ellenőrzési
Irodájának osztályvezetője részére,
közel három évtizedes, magas színvonalú szolgálati tevékenysége elismeréseként
Bucsek Gábor rendőr vezérőrnagy, a Budapesti Rendőr-főkapitányság rendőrfőkapitánya részére,
a térség tűz- és katasztrófavédelmének átalakításában betöltött jelentős szerepe, valamint a  rendkívüli időjárási
helyzetek kezelésében végzett eredményes munkája elismeréseként
Egri Gyula tűzoltó ezredes, a Zala Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság katasztrófavédelmi igazgatója részére,
a minisztérium közigazgatási képviselete és a  Katasztrófavédelmi Rendszer ágazati irányításával összefüggő
feladatok ellátása területén végzett eredményes szakmai tevékenysége elismeréseként
dr. Kádár Pál dandártábornok, a Honvédelmi Minisztérium Tervezési és Koordinációs Főosztályának főosztályvezetője
részére,
több mint negyed százados, magas színvonalú szolgálati tevékenysége elismeréseként
dr. Nagy László rendőr dandártábornok, a Nógrád Megyei Rendőr-főkapitányság megyei rendőrfőkapitánya részére,
több évtizedes, magas színvonalú szolgálati tevékenysége elismeréseként
dr. Polyák József Zsolt rendőr dandártábornok, a  Békés Megyei Rendőr-főkapitányság megyei rendőrfőkapitánya
részére,
a Magyar Honvédség készenlétének fokozása érdekében végzett parancsnoki munkája, valamint katonadiplomáciai
tevékenysége elismeréseként
Sándor Zsolt dandártábornok, a  Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnoksága Szárazföldi Haderőnemének
megbízott főnöke részére,
több mint három évtizedes, magas színvonalú szolgálati tevékenysége elismeréseként
Seper András László tűzoltó ezredes, a  Vas Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság katasztrófavédelmi
igazgatóhelyettese részére,
a Magyar Honvédség nemzetközi szerepvállalásával kapcsolatos feladatok szervezésében végzett kiemelkedő
munkája elismeréseként
Topor István ezredes, a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokságának békeműveleti főnöke részére,
több mint három évtizeden át magas színvonalon végzett szolgálati tevékenysége elismeréseként
Wéber Antal tűzoltó dandártábornok, a Somogy Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság igazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 lovagkeresztje
 katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. március 2.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
88/2008. (HK 8.) HM HVKF parancsa a szolgálati időpótlék megállapításával kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség
hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 110/A. §-ában foglaltakra – a szolgálati időpótlék megállapítására az alábbi
parancsot adom ki: 1. A parancs hatálya a HM Honvéd Vezérkar főnök alárendeltségében működő HM szervekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban: katonai szervezetek) terjed ki.
2. A katonai szervezetek állományilletékes parancsnokai személyes felelősséggel tartoznak az alárendeltségükbe tartozó hivatásos és szerződéses állományú katonák
szolgálati időpótlékának megállapításáért, az ahhoz kapcsolódó eljárási cselekmények végrehajtásáért, valamint a
meghatározott határidők betartásáért.
3. A szolgálati időpótlék megállapítására, bevezetésére
és folyósítására vonatkozó eljárást tekintsék kiemelt és elsődlegesen végrehajtandó szolgálati feladatnak.
4. A szolgálati időpótlék megállapításában részt vevő
személyek részére szabadság kiadását csak rendkívül indokolt esetben, a szolgálati feladat végrehajtásának veszélyeztetése nélkül engedélyezzék!
5. A személyügyi vezetők javaslatai alapján, a Magyar
Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 94–95. §-ai
szerinti túlszolgálat elrendelésével biztosítsák a szolgálati
időpótlék bevezetéséhez kapcsolódó határidők betartását.
6. Jelen parancsom hatálybalépését követően, minden
hét utolsó munkanapján 12.00 óráig, utolsó alkalommal
2008. július 31-én, az MH központi személyügyi szervének vezetője (HM SZEF főosztályvezető) útján (HM
2/57-700 fax) tegyenek jelentést a szolgálati időpótlék
megállapításával kapcsolatban teljesített feladatokról, illetve a határidőben történő végrehajtást akadályozó
körülményekről.
7. Ez a parancs az aláírás napján lép hatályba.
Havril András vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnöke


text:
1171/2014. (III. 26.) Korm. határozata az egyes közúti közlekedési rendszerek közötti együttműködési képesség feltételeinek megteremtéséről, valamint az ezen rendszerek által gyűjtött adatok kölcsönös felhasználása jogi kereteinek kialakításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  közúti közlekedés biztonságának javítását, az  egyes közúti közlekedési szabályok
megtartásának ellenőrzését elősegítő, valamint az  egyes, a  közúthálózat igénybevételével összefüggő
jogosultságokat tartalmazó közúti közlekedési rendszerek közötti együttműködési képességet lehetővé tévő
kapcsolatot biztosítani kell;
2. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti közlekedési rendszerek tervezése és megvalósítása során, a  szinergia
hatások kihasználása érdekében az állami tulajdonú infrastruktúra-elemek és immateriális javak lehetőség szerinti
felhasználásával, továbbá azokkal való együttműködés lehetőségeinek kihasználásával kell eljárni;
3. az 1. és a 2. pontban meghatározott célok érvényesítése érdekében a Közlekedés Operatív Program (a továbbiakban:
KÖZOP) forrásából megvalósuló, a nemzeti tengelysúly- és kapcsolódó ellenőrzéseket támogató hálózat fejlesztése
–  megvalósíthatósági tanulmány készítésére irányuló projekt (azonosító száma: KÖZOP-3.5.0-09-11-2011-0014;
KÖZOP 1.5.0-09-11-2011-2012) megvalósítása – során vizsgálni kell:
a) az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló törvény szerinti,
állami tulajdont képező, a  megtett úttal arányos elektronikus útdíjfizetési rendszerrel való együttműködés,
valamint a kapcsolódó infrastruktúra- elemek felhasználhatóságának kereteit,
b) összhangban a „Célzottan közlekedésbiztonságot javító fejlesztések – A közlekedésbiztonság növelése terén
kifejtett rendőrségi tevékenység komplex fejlesztése” című projektek megvalósítása érdekében a Közlekedés
Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervében egyes kiemelt projektjavaslatok akciótervi
nevesítéséről és támogatásuk jóváhagyásáról szóló 1424/2012. (X. 4.) Korm. határozatban (a  továbbiakban:
Határozat) foglaltakkal, a Határozatban nevesített projektek keretében kialakítandó infrastrukturális elemek
felhasználhatóságának, valamint az informatikai rendszerelemekkel történő együttműködés kereteit,
c) a közúti ellenőrzésre jogosult szervezetet, az  érintett hatóság hatáskörét és illetékességét, továbbá
a kialakításra került, illetve kerülő infrastruktúrák adta egyéb lehetőségeket,
d) a KÖZOP-projektnek mely szervezetek legyenek a kedvezményezettjei;
 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  belügyminisztert, hogy az  állami és önkormányzati nyilvántartások
együttműködésének általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseinek figyelembevételével gondoskodjanak
a  vonatkozó jogszabályi környezet felülvizsgálatáról annak érdekében, hogy az  1.  pont szerinti közlekedési
rendszerekben keletkező, valamint az  egyes kapcsolódó hatósági és közútkezelői nyilvántartásokban kezelt
adatokhoz az  érintett (a közlekedésszervezési, közlekedésrendészeti, közútkezelői, közlekedésbiztonsági, közúti
közlekedési ellenőrzési, katasztrófavédelmi, bűnüldözési, szabálysértési, nemzetbiztonsági, valamint statisztikai
adatgyűjtési feladatokat ellátó) szervek a jogszabályban meghatározott feladataik ellátásához szükséges mértékben
hozzáférhessenek;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter Határidő: 2014. június 30.
 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  belügyminisztert, hogy a  4.  pontban meghatározott célok elérése
érdekében szükség szerint tegyenek javaslatot a jogszabály-módosításra;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter
Határidő: a 4. pontban meghatározott feladatok teljesítését követő 3 hónapon belül
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, valamint a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az  állami és
önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló törvényre (a  továbbiakban: Ibtv.) figyelemmel
– az  Ibtv.-ben meghatározott hatóság és szakhatóság közreműködése tekintetében – a 4. pontban meghatározott
célok elérése érdekében tegyenek javaslatot.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2014. június 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1201/2018. (IV. 4.) Korm. határozata a Nyergesújfalu város külterületén fekvő földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Nyergesújfalu város külterületén fekvő, az  ingatlan-nyilvántartás
szerint külterület 04/4, 04/8, 04/11 a) és c) alrészletei, 04/13 a) és d) alrészletei, 04/14, 06/4, 06/7, 06/8, 06/12, 06/13,
06/15 és 06/16 helyrajzi számú földrészleteket, valamint az ezen földrészletekből a telekalakítási eljárások végleges
befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1825/2016. (XII. 22.) Korm. határozata a Baksay Sándor Református Gimnázium és Általános Iskola épületének és közvetlen környezetének felújításához szükséges forrásbiztosításról.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Baksay Sándor Református Gimnázium
és Általános Iskola épületének és közvetlen környezetének felújításához szükséges 35,0 millió forintnak
a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet javára történő biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
9/2017. (III. 6.) FM rendelete a borszőlő telepítésére és kivágására vonatkozó szabályokról.
A szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény 57. § (1) bekezdés d), j) és k) pontjában,
a 21.  § tekintetében az  élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76.  § (2)  bekezdés 17. és
20. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 16.) Korm. rendelet 65.  § 1. és 2.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) engedélyes: borszőlőültetvény telepítésére vonatkozó engedéllyel rendelkező természetes személy és jogi
személy;
b) telepítés: a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény (a továbbiakban: Btv.) 2. §
18–20. pontja szerinti új telepítési engedély, újratelepítési engedély, és átváltott telepítési engedély alapján
végrehajtott telepítés, valamint az ültetvénynek a Btv. 7. § (1) bekezdése szerinti, más fajtára történő cseréje.
2. Nyilvántartások és jelentések 2. § (1) A  2015/561/EU bizottsági végrehajtási rendelet 11.  cikk (1)  bekezdés a) és e)  pontjában meghatározott adatokat
a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa (a továbbiakban: HNT) állítja össze.
(2) A  HNT az  (1)  bekezdésben meghatározott adatokat a  borpiaci évet követő év január 31-ig megküldi
az  agrárpolitikáért felelős miniszternek (a  továbbiakban: miniszter), aki azt minden év március 1-jéig továbbítja
az Európai Bizottsághoz.
(3) A  HNT szeptember 30-ig megküldi a  miniszter részére a  2015/561/EU bizottsági végrehajtási rendelet 11.  cikk
(2) bekezdésében meghatározott tartalmú és formájú jelentéseket.
3. § A HNT nyilvántartást vezet az  engedély nélkül telepített, valamint az  engedély nélküli újratelepítéssel érintett
ültetvények adatairól, amelyről a borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a támogatási
programok, a  harmadik országokkal folytatott kereskedelem, a  termelési potenciál és borágazat ellenőrzése
tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. június 27-i
555/2008/EK bizottsági rendelet XIII.  mellékletében foglalt 1. és 3. táblázat felhasználásával jelentést készít.
A jelentést a HNT a borpiaci évet követő év január 31-ig megküldi a miniszter részére.
3. Új telepítési engedély 4. § (1) A  miniszter minden év február 25-ig a  HNT véleményének beszerzését követően meghatározza az  adott naptári
évben az új telepítések számára engedélyezhető terület nagyságát.
(2) A miniszter az új telepítések számára engedélyezhető terület nagyságáról minden év február 28-ig tájékoztatót tesz
közzé a miniszter által vezetett minisztérium hivatalos lapjában és honlapján.
(3) A  HNT meghatározza és honlapján minden év március 1-ig közzéteszi – az  1.  melléklet szerinti formában –
a  2015/560/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet II.  melléklet F.  pontjában meghatározott feltételnek
megfelelő szőlőfajták listáját.
(4) Borvidékenként legfeljebb három fajta szerepelhet a  (3)  bekezdés szerinti listán. Kiválasztani olyan fajtát lehet,
amely esetében az alábbi feltételek közül legalább kettő teljesül:
a) a  fajta termésének felvásárlási ára az  előző három borpiaci év mindegyikében meghaladta a  borvidékre
érvényes átlagos felvásárlási árat; b) a  fajta az  adott borvidéken növeli a  termésbiztonságot, a  borvidékre jellemző talaj- és éghajlati
adottságokhoz jobban alkalmazkodik;
c) a fajta a borvidék valamely oltalom alatt álló eredetmegjelölésű borászati termékének minőségi javulásához
járul hozzá.
(5) A  HNT honlapján közzéteszi a  (3)  bekezdés szerinti listán szereplő fajták (4)  bekezdésben foglalt szempontoknak
való megfelelésének értékelését.
5. § (1) Az  új telepítési engedély iránti kérelmet minden év április 1. és április 30. között lehet benyújtani az  illetékes
hegybíróhoz.
(2) A benyújtott kérelmeket május 30-ig a HNT összesíti, és a 2015/560/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
II.  melléklet F., G. és H.  pontjának alkalmazásával, a  2015/561/EU bizottsági végrehajtási rendelet I.  melléklet
B. pontja szerinti feltételek figyelembevételével az alábbi szempontok szerint rangsorolja:
a) a  2015/560/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet II.  melléklet F.  pontban meghatározott
feltételnek a kérelmező akkor felel meg, ha a kérelemben olyan szőlőfajta telepítését jelölte meg, amely a 4. §
(3) bekezdése szerinti listán szerepel;
b) a  2015/560/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet II.  melléklet G.  pontban meghatározott
feltételnek a  kérelmező akkor felel meg, ha a  telepítést olyan földterületen kívánja végrehajtani, ahol
a  földterület borszőlő termőhelyi kataszter pontszáma meghaladja a  2.  mellékletben meghatározott
borvidéki átlagot;
c) a 2015/560/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet II. melléklet H. pontban meghatározott kisméretű
üzem feltételnek a kérelmező akkor felel meg, ha a benyújtott földhasználati összesítő alapján a kérelmezés
napján legalább 0,5 hektár, de legfeljebb 20 hektár földterülettel rendelkezik;
d) a 2015/560/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet II. melléklet H. pontban meghatározott közepes
méretű üzem feltételnek a  kérelmező akkor felel meg, ha a  benyújtott földhasználati összesítő alapján
a kérelmezés napján 20 hektárnál több, de legfeljebb 50 hektár földterülettel rendelkezik.
(3) A rangsor kialakítása során, amennyiben a kérelem megfelel
a) a (2) bekezdés a) vagy b) pontjában foglalt feltételnek, 1-1 pont,
b) a (2) bekezdés c) pontjában foglalt feltételnek, 0,6 pont,
c) a (2) bekezdés d) pontjában foglalt feltételnek, 0,4 pont
adható. Több feltétel együttes teljesülése esetén a pontszámokat össze kell adni.
4. A kivágás bejelentése 6. § (1) A kivágás tényét be kell jelenteni a hegybírónak. A kivágás bejelentésének a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) a bejelentő neve, lakcíme;
b) a bejelentőnek a szőlészeti és a borászati adatszolgáltatás, valamint a származási bizonyítványok kiadásának
rendjéről, továbbá a borászati termékek előállításáról, forgalomba hozataláról és jelöléséről szóló 127/2009.
(IX. 29.) FVM rendelet 3. §-ában meghatározott gazdasági akta száma (a továbbiakban: gazdasági akta száma);
c) a művelettel érintett ingatlanok adatai (település neve, helyrajzi szám, parcellaazonosító, területnagyság).
 (2) A bejelentéshez mellékelni kell
a) közös tulajdonban lévő ingatlan esetén valamennyi tulajdonostársnak, a saját vagy közös tulajdonban lévő,
de özvegyi vagy haszonélvezeti joggal terhelt ingatlan esetén a  haszonélvezőnek, illetve az  özvegyi joggal
rendelkező személynek, valamint használatot biztosító jogviszony fennállása esetén a  használatba adónak
a  kivágásra vonatkozó, teljes bizonyító erejű magánokiratban adott hozzájáruló nyilatkozatát eredeti
példányban, és
b) a kivágással érintett terület földterületen történő elhelyezkedéséről készített vázrajzot, amennyiben a kivágás
nem a teljes földterületre terjed ki.
(3) A hozzájáruló nyilatkozatnak tartalmaznia kell
a) valamennyi tulajdonos, haszonélvező, özvegyi joggal rendelkező, és használatba adó
aa) természetes személy nevét és születési nevét, születési helyét és idejét, anyja nevét, lakcímét,
ab) jogi személy cégnevét, székhelyét, adószámát,
b) a kérelmező nevét, címét és
c) az érintett földterület fekvése szerinti település nevét és az ingatlan helyrajzi számát.
5. Újratelepítési engedély 7. § (1) Újratelepítési engedély iránti kérelmet az nyújthat be, aki borszőlőültetvényt vágott ki, és a kivágás megtörténtét
a hegybíró igazolta.
(2) Az  újratelepítési engedélyt a  kivágott ültetvénnyel legfeljebb megegyező nagyságú területre lehet
igényelni. Az  újratelepítési engedélyt ugyanabban a  mezőgazdasági üzemben kell felhasználni, amelyben
a borszőlőültetvényt kivágták.
(3) Az  újratelepítési engedély iránti kérelmet postai úton vagy személyesen a  HNT által rendszeresített és honlapján
közzétett nyomtatványon kell benyújtani a kérelemben megjelölt, kivágott terület fekvése szerinti hegybíró részére,
a kivágás időpontja szerinti borpiaci évet követő második borpiaci év végéig.
(4) Az újratelepítési engedély iránti kérelemnek tartalmazni kell
a) a kérelmező gazdasági akta számát,
b) a kérelmező nevét, lakcímét,
c) a  kérelmet megalapozó, kivágott ültetvény adatait (település neve, helyrajzi szám, parcellaazonosító,
területnagyság).
 (5) A  kivágás alapján kérelmezhető újratelepítési engedélyt a  kivágás tényének bejelentését követően a  jogosult
gazdasági aktájának részeként kell nyilvántartani.
 (6) A  mezőgazdasági igazgatási szervnél családi gazdaságként nyilvántartásba vett mezőgazdasági üzem esetén
a gazdálkodó család tagjainak gazdasági aktáit ugyanazon mezőgazdasági üzemhez tartozónak kell tekinteni.
 (7) Ugyanazon földrészleten a  meglévő borszőlő ültetvénnyel legalább azonos nagyságú borszőlő telepítés esetén
az újratelepítési engedély kérelmezése esetén a kivágás tényének bejelentése nem szükséges.
6. Átváltott telepítési engedély 8. § (1) Az  újratelepítési joggal rendelkező természetes személy, jogi személy az  újratelepítési jog érvényességi idejének
lejártáig, de legkésőbb 2020. december 31-ig kérelmezheti az  újratelepítési jog telepítési engedélyre történő
átváltását. Az  újratelepítési jogtartalékból 2015. december 31-ig kiadott telepítési jog a  vásárlás borpiaci évét
követő második borpiaci év végéig érvényes.
(2) Az  átváltott telepítési engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell az  átváltás alapját képező újratelepítési jogról
szóló határozat számát.
(3) A nem saját jogon keletkezett újratelepítési jognak – az örökölt újratelepítési jog kivételével – engedélyre történő
átváltása esetén a  hegybíró csak oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel
rendelkező bor előállítására alkalmas szőlő telepítésére adhat engedélyt.
7. Kísérleti borszőlőültetvény, törzsültetvény telepítése 9. § A kísérleti borszőlőültetvény és törzsültetvény telepítésére e  rendeletben a  telepítésre vonatkozó engedély
általános szabályai irányadóak.
8. A telepítésre vonatkozó engedély általános szabályai 10. § (1) Az  1.  § b)  pontjában meghatározott telepítésre vonatkozó engedélyt (a  továbbiakban: telepítési engedély)
az a természetes személy vagy jogi személy kaphat, aki
a) rendelkezik gazdasági akta számmal, és
b) a kérelemben feltüntetett ingatlan tulajdonosa vagy az ingatlant érvényes jogcím alapján használja.
(2) A  telepítési engedély iránti kérelmet postai úton vagy személyesen, a  HNT által rendszeresített és honlapján
közzétett nyomtatványon kell benyújtani a kérelemben megjelölt terület fekvése szerint illetékes hegybíró részére.
A kérelemnek tartalmaznia kell
a) kérelmező gazdasági akta számát,
b) kérelmező nevét, lakcímét,
c) az érintett ingatlanok adatait (település neve, helyrajzi szám, parcellaazonosító),
d) a kérelemmel érintett földterület nagyságát,
e) új telepítési engedély iránti kérelem esetén a telepítendő szőlőfajta megnevezését.
11. § (1) A telepítési engedély iránti kérelemhez – kivéve az ugyanazon földrészleten a meglévő borszőlőültetvénnyel azonos
nagyságú borszőlővel megvalósuló telepítést, valamint az  ültetvény más fajtára történő cseréjét – mellékelni kell
a  talajvédelmi hatáskörben eljáró járási hivatalnak a  talajvédelmi terv jóváhagyásáról szóló jogerős határozatának
másolatát, amely – saját gyökerű szaporítóanyag felhasználása esetén – tartalmazza az  érintett terület talaj
immunitására vonatkozó rendelkezést is.
(2) A  telepítési engedély iránti kérelemhez mellékelni kell közös tulajdonban lévő ingatlan esetén valamennyi
tulajdonostársnak, a  saját vagy közös tulajdonban lévő, de özvegyi vagy haszonélvezeti joggal terhelt ingatlan
esetén a  haszonélvezőnek, illetve az  özvegyi joggal rendelkező személynek, valamint használatot biztosító
jogviszony fennállása esetén a használatba adónak a telepítésre vonatkozó, teljes bizonyító erejű magánokiratban
adott hozzájáruló nyilatkozatát eredeti példányban.
(3) A hozzájáruló nyilatkozatnak tartalmaznia kell
a) valamennyi tulajdonos, haszonélvező, özvegyi joggal rendelkező, és használatba adó
aa) természetes személy nevét és születési nevét, születési helyét és idejét, anyja nevét, lakcímét,
ab) jogi személy cégnevét, székhelyét, adószámát,
b) a kérelmező nevét, címét és
c) az érintett földterület fekvése szerinti település nevét és az ingatlan helyrajzi számát.
(4) Az  új telepítési engedély iránti kérelemhez mellékelni kell a  kérelmező használatában lévő összes földterületre
vonatkozó földhasználati összesítőt.
9. A telepítési engedély tartalma, módosítása és visszavonása
12. § (1) A telepítési engedély az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a kérelmező neve, lakcíme;
b) a kérelmező gazdasági akta száma;
c) a  művelettel érintett ingatlanok adatai (település neve, helyrajzi szám, parcellaazonosító, területnagyság,
telepítés esetén a terület termőhelyi kataszteri osztálya, pontérték);
d) telepítési jog átváltása esetén a telepítési engedélyre vonatkozóan a kérelmező birtokában lévő telepítési jog
adatai;
e) az engedély időbeli hatálya;
f ) a telepítéshez tartozó talajvédelmi tervet jóváhagyó határozat iktatószáma.
(2) A telepítést a jóváhagyott talajvédelmi tervben foglaltak szerint kell végrehajtani.
13. § (1) A hegybíró által kiadott telepítési engedély annak érvényességi ideje alatt módosítható.
 (2) A 2012. augusztus 1-jétől kiadott telepítési engedély esetében az engedélyben szereplő telepített fajták arányának,
vagy a sor- és tőtávolságnak a 10%-ot meg nem haladó mértékű megváltoztatásához nem szükséges az engedély
módosítása.
(3) Kérelemre a  hegybíró visszavonja a  kiadott érvényes telepítési, pótlási, 2012. július 31-ig kiadott fajtaváltási
engedély alapján megvalósuló fajtaváltási engedélyeket (a továbbiakban: fajtaváltás).
14. § (1) A telepítés elvégzésének tényét az engedélyesnek a végrehajtást követő 15 napon belül írásban be kell jelentenie
a  hegybíró részére. A  bejelentés adattartalmát és formátumát a  HNT honlapján teszi közzé. A  bejelentéshez
mellékelni kell az ültetvényleltárt és a szőlő szaporítóanyag származási igazolvány másolati példányát.
(2) A  hegybíró az  engedélyes által tett bejelentés kézhezvételét követően ellenőrzi a  telepítés és a  fajtaváltás
végrehajtását, legkésőbb a bejelentést követő vegetációs időszak végéig.
(3) Amennyiben a hegybíró az ellenőrzése során megállapítja, hogy a telepített szőlőültetvény mérete az engedélyben
szereplő területnagyságot – a  területmérésre alkalmazott eszköz és módszer tűréshatárát is figyelembe véve  –
meghaladja, a  ténylegesen mért területnagyság és az  engedélyben szereplő területnagyság különbsége
eredményeként kapott területnagyságot engedély nélkül végzett telepítésnek minősíti. Az engedély nélkül végzett
telepítés tényének megállapításáról a hegybíró – az ellenőrzési jegyzőkönyv másolatának megküldésével – értesíti
a borászati hatóságként eljáró járási hivatalt (a továbbiakban: járási hivatal).
(4) Amennyiben a  Pest Megyei Kormányhivatal a  szőlőültetvények szerkezetátalakítási és átállítási támogatás
felhasználása keretében végzett telepítést ellenőrizte, a  hegybíró a  Pest Megyei Kormányhivatal ellenőrzési
jegyzőkönyvének jogsegély keretében történő bekérésével is teljesítheti az ellenőrzést.
10. Az új telepítési engedély vagy újratelepítési engedély fel nem használása esetén alkalmazandó
szankció
15. § Amennyiben az  új telepítési engedéllyel vagy újratelepítési engedéllyel rendelkező engedélyes az  engedély
érvényességi idején belül nem végzi el a  telepítést – az  ültetvény más fajtára történő cseréje és a  fajtaváltás
kivételével –, az  engedélyes új telepítési engedély iránti kérelmet a  lejárt engedély lejárati napjától számított két
naptári éven belül nem nyújthat be.
16. § A hegybíró a  tudomására jutott, engedély nélküli borszőlőültetvény telepítést 10 napon belül bejelenti a  járási
hivatal részére. A bejelentést a hegybíró megküldi a HNT részére.
17. § (1) A járási hivatal a telepítési engedély nélküli telepítés esetén – az ültetvény más fajtára történő cseréje kivételével –
határidő tűzésével felszólítja az ültetvény használóját a szőlőültetvény kivágására, és a Btv. 43/D. § (2) bekezdésében
foglaltak alapján bírság megfizetésére kötelezi a használót. A járási hivatal az eljárásáról tájékoztatja a hegybírót.
(2) Amennyiben az  (1)  bekezdés szerint telepített ültetvényen termés található, a  termés megsemmisítéséről
az ültetvény használójának saját költségén kell gondoskodnia.
(3) Amennyiben az  engedély nélkül telepített ültetvény terméséből borászati terméket készítettek, a  használó
a  kivágás elrendeléséről szóló határozat jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül köteles az  ültetvényről
származó termésből készített borászati termék lepárlásáról szerződést kötni olyan lepárlóüzemmel, amely
80 térfogatszázalékot meghaladó alkohol készítését végzi. A  szerződésben legalább a  járási hivatal által kiállított
hatósági bizonyítványon szereplő mennyiségnek kell szerepelnie. Az  eredeti szerződést a  megkötésétől számított
15 napon belül a járási hivatal részére meg kell küldeni.
18. § (1) A lepárlóüzem a 17. § (3) bekezdése szerinti szerződés alapján beszállított termés lepárlását követő második hónap
végéig köteles a járási hivatal részére az alábbi dokumentumokat benyújtani:
a) a szerződésbe foglalt termés átvételi bizonylatainak másolatát,
b) a  jövedéki adóról szóló törvény végrehajtási rendelete szerinti adóraktári nyilvántartás Általános adatainak
és Termékkészlet elszámolás adatainak másolatát azokra a  hónapokra vonatkozóan, amelyekben az  adott
termék lepárlásra került,
c) az előállított alkoholra vonatkozó, a járási hivatal által kiállított minősítési bizonyítványt tételenként.
 (2) A lepárlással kapcsolatban felmerült összes költség az ültetvény használóját terheli.
11. Záró rendelkezések 19. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 18. § 2017. április 1-jén lép hatályba.
20. § A 4. § (3) bekezdésében meghatározott kötelezettségének a 2017. évben a HNT e rendelet hatálybalépését követő
15 napon belül tesz eleget.
21. § E rendelet
a) a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a  922/72/EGK, a  234/79/EGK,
az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. cím III. fejezete,
b) az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési
rendszer tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. december 15-i 2015/560/EU felhatalmazáson
alapuló bizottsági rendelet, valamint
c) az  1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési
rendszer tekintetében történő alkalmazásával kapcsolatos szabályok megállapításáról szóló, 2015. április 7-i
2015/561/EU bizottsági végrehajtási rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 22. § A veszettség elleni védekezés részletes szabályairól szóló 164/2008. (XII. 20.) FVM rendelet 7.  §-a helyébe
a következő rendelkezés lép:
„7. § (1) A 6. § (3) bekezdésében meghatározott immunizálás elvégezhető
a) engedélyezett állategészségügyi szolgáltató létesítményben,
b) az állattartó kérésére az állat tartási helyén,
c) olyan településen vagy településrészen, ahol nincs engedélyezett állategészségügyi szolgáltató létesítmény és
a  településszerkezet, valamint az  immunizálandó ebek száma nem teszi lehetővé az  oltás tartási helyen történő
elvégzését, összevezetve.
(2) Az  állategészségügyi szolgáltató létesítményben kampányszerűen végzett immunizálás nem minősül
összevezetett eboltásnak.
(3) A  szolgáltató állatorvos az  (1)  bekezdés c)  pontja szerinti immunizálási szándékát, annak tervezett időpontja
előtt 30 nappal – az összevezetés tervezett időpontjának és pontosan azonosítható helyszínének megjelölésével –
írásban köteles bejelenteni a  járási hivatalnak és a  Kamara területi szervének, valamint az  érintett település
jegyzőjének.
(4) A járási hivatal az összevezetett immunizálást megtiltja
a) kedvezőtlen járványügyi helyzet esetén, vagy
b) ha az eb-összevezetés (1) bekezdés c) pontja szerinti feltételei nem állnak fenn, vagy
c) ha az eb-összevezetés állategészségügyi, állatjóléti, személyi feltételei nem teljesülnek.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti döntéséről a  járási hivatal értesíti az  összevezetett immunizálást kezdeményező
szolgáltató állatorvost, a Kamara illetékes területi szervezetét, a megyei kormányhivatalt és az érintett települések
jegyzőit.
(6) Veszettség szempontjából kedvezőtlen járványügyi helyzet esetén az  ebek veszettség elleni összevezetett
immunizálását a megyei kormányhivatal is elrendelheti.”
23. § Hatályát veszti a borszőlő telepítés és kivágás engedélyezésének és ellenőrzésének eljárási rendjéről szóló 81/2015.
(XII. 16.) FM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
15/2018. (V. 31.) HM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján dr. Holló József Ferenc nyá. altábornagyot a kegyeleti
diplomáciáért, a hadisírgondozásért, a hősi temetési hely feletti rendelkezési- és hozzájárulási joghoz, valamint
a jubileumi centenáriumi katonai emlékmegőrzéshez kapcsolódó feladatokért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét 2018. május 18-ától 2018. november 18-áig látja el.
 (3) A miniszteri biztos tevékenységét a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítja.
2. § A miniszteri biztos – a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) parlamenti államtitkárának a hadisírgondozással
kapcsolatos ágazaton belüli feladatmegosztásról és az első világháborúban életüket vesztett magyar katonák
hadisírjainak és hősi emlékhelyeinek állapotfelmérésével, felújításával összefüggő pályázati tevékenységről szóló
66/2016. (XII. 22.) HM utasításban meghatározott jogköreit nem érintően –
a) koordinálja a HM kegyeleti diplomáciával kapcsolatos feladatait, a kétoldalú kormányközi hadisírgondozó
egyezményekben meghatározott feladatok végrehajtását,
b) irányítja a különböző történelmi korokban elhunyt magyar katonák és más nemzetek katonái hazánkban
és külföldön fellelhető hadisírjainak gondozásával és kutatásával kapcsolatos feladatokat,
c) felügyeli a hadisírok gondozásával kapcsolatos adatbázisok feltöltését, szakszerű alkalmazását,
d) szakmailag felügyeli a további hadisírgondozó egyezmények, együttműködési megállapodások megkötésének
előkészítését,
e) irányítja és felügyeli a külföldi hadszíntereken, hadifogolytáborokban és azok környékén eltemetett magyar
katonák felkutatását,
f ) összehangolja a katonai kegyelet, emlék- és hagyományőrzés területén a civil szervezetekkel, egyházakkal,
önkormányzatokkal és egyéb intézményekkel közösen folytatott tevékenységet,
g) együttműködik a centenáriumi feladatokra kijelölt szervezetekkel a Magyarországon és külföldön található
hősi temetők és sírok, emlékhelyek számbavétele, gondozása, méltó állapotba hozása területén,
h) előkészíti és segíti a vonatkozó jogszabályokban a miniszter hősi temetőkkel és temetési helyekkel összefüggő
kiemelt jogainak gyakorlását, és részt vesz e tevékenységek végrehajtásához kötődő ellenőrzési feladatok
ellátásában, együttműködik a Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottsággal,
i) az a)–h) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben előkészíti a szükséges kormányzati döntéseket,
intézkedéseket, és ellátja a miniszter által meghatározott további feladatokat.
3. § (1) A miniszteri biztos a 2. § szerinti feladatköréhez kapcsolódó egyeztetéseken és tárgyalásokon képviseli a minisztert.
 (2) A miniszteri biztos az (1) bekezdés szerinti kapcsolatfelvételről és az általa tett intézkedésekről tájékoztatja
a HM parlamenti államtitkárát, a HM közigazgatási államtitkárát, valamint a Honvéd Vezérkar főnökét.
4. § (1) A miniszteri biztos a 2. § szerinti feladatainak ellátása érdekében a HM önálló szervezeti egységeivel (a továbbiakban:
HM szerv) és valamennyi érintett honvédségi szervezettel közvetlen – a parlamenti államtitkár alárendeltségébe
tartozó HM szervek vonatkozásában a parlamenti államtitkár útján történő – kapcsolattartásra, egyeztetésre, adat és
egyéb információ, illetve irat bekérésére jogosult.
(2) A miniszteri biztos az (1) bekezdéstől eltérően az adatbázisok magánszemélyek által is közvetlenül igényelhető
tartalmának vagy iratoknak bekérése esetén a parlamenti államtitkár alárendeltségébe tartozó HM szervek
vonatkozásában a parlamenti államtitkár egyidejű tájékoztatása mellett jogosult.
(3) A miniszteri biztos a HM Nemzetközi Együttműködési Főosztályán keresztül együttműködik a külföldön fellelhető
katonai sírok és emlékhelyek feltárása, gondozása, nyilvántartása kapcsán a külföldre akkreditált magyar katonai
attasékkal.
(4) A miniszteri biztos a több HM szerv feladatkörét érintő ügyben egyeztető értekezletet hívhat össze.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdésében meghatározott díjazásra és juttatásokra jogosult.
6. § (1) A miniszteri biztos tevékenységének ellátását – a Ksztv. 38. § (8) bekezdésére figyelemmel – a Miniszteri Kabinetben
önálló szervezeti egységként működő, a miniszteri biztos által közvetlenül irányított titkárság segíti.
(2) Az (1) bekezdés szerinti titkárság személyi állománya
a) munkavégzését, szolgálatteljesítését közvetlenül a miniszteri biztos irányítja, és
b) részére egyéb feladat kizárólag a miniszteri biztos engedélyével adható.
(3) Az (1) bekezdés szerinti titkárságra a Ksztv. 38. § (8) bekezdésére figyelemmel a honvédelemről és a Magyar
Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 46/A. §-át
megfelelően alkalmazni kell.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 41/2017. (VIII. 7.) HM utasítás.
Dr. Benkő Tibor s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1551/2016. (X. 13.) Korm. határozata a Magyarországon fellelhető I. világháborús hadisírok rendbehozatalához szükséges költségvetési eszközök biztosításáról.
A Kormány elrendeli a  Magyarországon fellelhető I. világháborús hadisírok rendbehozatalát 2017. év végéig bezárólag, ennek
érdekében
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdése alapján a Magyarország 2016. évi központi
költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet 8. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím 2. Ágazati célelőirányzatok alcímen létrehozza I. világháborús hadisírok és emlékművek
felújításának pályázati támogatása jogcímet;
Felelős: honvédelmi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. pontban létrehozásra kerülő jogcímre a Magyarország 2017. évi
központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet részére
jóváhagyott előirányzatokon felül legfeljebb 2000,0 millió forint költségvetési forrás biztosításáról gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 honvédelmi miniszter
Határidő: 2017. január 31.
3. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4b)  bekezdés b)  pontja alapján engedélyezi, hogy
a  honvédelmi miniszter a  2.  pont szerint biztosításra kerülő előirányzatok terhére a  2016. évben kötelezettséget
vállaljon;
4. figyelemmel a  kormányhatározat 1–3.  pontjaiban foglaltakra felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy
a  Magyarországon fellelhető I. világháborús hadisírok rendbehozatalára 2017. évi finanszírozással a  települési
önkormányzatok és egyéb, hadisírokkal érintett ingatlanokat (temetőket) fenntartó egyházak részére pályázatot
írjon ki.
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: azonnal A pályázat elbírálása tekintetében
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: 2016. november 10.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2010. (XII. 3.) BM rendelete a Katasztrófa elhárítási célelőirányzatok felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (9) bekezdésben kapott felhatalmazás alapján – az államháztartásért
felelős miniszterrel egyetértésben –
a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény módosításáról szóló 2010. évi XCIII. törvény 2. §-ában és
a veszélyhelyzet kihirdetéséről és ennek során teendő intézkedésekről szóló 245/2010. (X. 6.) Korm. rendelet 2. § (3) bekezdésében
foglaltakra figyelemmel a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
a) káresemény: a 2010. október 4-én a Magyar Alumínium Zrt. területén lévő iszaptároló gátjának átszakadása
következtében történt vörösiszap-kiömlés,
b) érintett önkormányzatok: Kolontár, Devecser és Somlóvásárhely,
c) károsodott lakóépület: a belügyminiszter által jóváhagyott kárfelmérés eredményeként meghatározott
lakóépületek. 2. § E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 1. számú melléklet
XIV. Belügyminisztérium fejezet 20. cím 1. alcím 34. Katasztrófa elhárítási célelőirányzatok (a továbbiakban:
Előirányzat) jogcímcsoportra terjed ki.
3. § Az Előirányzat az alábbi célokra használható fel:
a) károsodott lakóépületek tulajdonosai, haszonélvezői, használati jogosultjai lakhatási feltételeinek
megteremtésére, figyelembe véve az egyéb forrásból megtérülő károkat,
b) a helyi önkormányzatok vis maior támogatásból el nem ismerhető önkormányzati feladatellátáshoz kapcsolódó
helyreállítási költségekre,
c) a helyi önkormányzatok vis maior tartalékból támogatott helyreállítási költségeinek 100%-os fedezetének
biztosítása érdekében szükséges önkormányzati saját erő részre,
d) a védekezésben, valamint a helyreállításban részt vevő központi költségvetési szervek, tűzoltóságok (hivatásos
önkormányzati tűzoltóság, önkéntes tűzoltó egyesületek, az önkéntes tűzoltóságok, valamint a létesítményi
tűzoltóságok) védekezéssel összefüggő többletkiadására (különösen: személyi juttatások, munkaadókat terhelő
járulékok, dologi kiadások, a veszélyhelyzet felszámolásához szükséges eszközök beszerzése, valamint
a károsodott eszközök visszapótlása),
e) településtervezési költségekre,
f) az ideiglenesen elhelyezettek ellátási, bérleti hozzájárulás költségeire, amelyet az érintett önkormányzatok
igényelhetnek vissza,
g) a MAL Magyar Alumínium Termelő és Kereskedelmi Zártkörűen Működő Részvénytársaság Magyar Állam
felügyeletének ellátásáért felelős kormánybiztos feladatellátásával, tevékenységével összefüggő kiadásokra,
valamint a titkárságának működési költségeire,
h) az Előirányzat cél szerinti felhasználása során felmerülő rendelkezésre tartási és kincstári tranzakciós díjra.
4. § (1) A belügyminiszter vagy az általa írásban felhatalmazott vezető beosztású személy a belügyminiszter irányítása alá
tartozó költségvetési szervekkel, valamint a védekezésben, helyreállításban részt vevő állami szervekkel – annak
irányító szervének bevonásával – támogatási keret-megállapodást, az érintett önkormányzatokkal támogatási
keretszerződést köt az államháztartásra vonatkozó jogszabályok figyelembevételével. A támogatási
keret-megállapodás vagy a támogatási keretszerződés tartalmazza a 3. §-ban megjelölt indokolt költségek, kiadások
kapcsán felmerült igények vonatkozásában az Előirányzatból történő pénzügyi lehívások módját, továbbá
a beszámolók, elszámolások elfogadására, valamint az ellenőrzésre vonatkozó rendelkezéseket.
(2) Az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 56. §
(2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a támogatás folyósítására utalással kerül sor, a kincstári számlavezetés
és finanszírozás, a feladatfinanszírozási körbe tartozó előirányzatok felhasználása, valamint egyes államháztartási
adatszolgáltatások rendjéről szóló 46/2009. (XII. 30.) PM rendelet 38. § előírásainak végrehajtását követően.
(3) A kötelezettségvállaló a kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó naprakész, elkülönített nyilvántartást köteles vezetni.
(4) Az Előirányzatból folyósított támogatás felhasználását, az elszámolások szabályszerűségét a Belügyminisztérium
Ellenőrzési Főosztálya, helyszíni ellenőrzés során a kedvezményezetteknél az éves ellenőrzési tervben foglaltaknak
megfelelően ellenőrzi. A Belügyminisztérium segítséget nyújt más szervek ellenőrzési szervezeteinek a támogatás
felhasználásának és az elszámolások szabályszerűségének ellenőrzésében.
5. § A lehívott támogatások terhén elszámolt kiadások tekintetében a kötelezettségvállalás, ellenjegyzés, utalványozás,
érvényesítés és teljesítésigazolás az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) és az Ámr.
szabályai, valamint a védekezésben, helyreállításban részt vevő állami és önkormányzati szervek belső szabályzata
szerint történik.
6. § (1) A károsult személyek támogatásának feltétele, hogy
a) a károsodott lakóépület lakás céljára létesített és az ingatlan-nyilvántartásban lakóház vagy lakás megnevezéssel
nyilvántartott, vagy ilyenként feltüntetésre váró ingatlan,
b) a károsodott lakóépület építési engedéllyel épült, vagy fennmaradási engedéllyel rendelkezik, illetve
vélelmezhető, hogy építése és használatba vétele megfelelt az akkor hatályos jogszabályoknak,
c) a károsodott lakóépület a káresemény idején a tulajdonos, haszonélvező vagy a használati jogosult állandó
lakóhelye, tartózkodási helye volt, vagy életvitelszerűen ott lakott. Ennek hiányában is támogatható a károsult, ha
egyébként életvitelszerűen a károsodott lakóépületben lakott, de káresemény idején átmenetileg máshol élt,
d) a tulajdonos nyilatkozik arról, hogy a lakóépületre a káresemény vonatkozásában a kár keletkezésének
időpontjában volt-e érvényes biztosítása. Amennyiben a tulajdonos a kár keletkezésének időpontjában
rendelkezett biztosítással, úgy nyilatkozik arról, hogy a biztosítónak a kárral összefüggő megállapításáról,
és a kártérítés folyósításáról soron kívül – a tudomásszerzéstől számított 2 munkanapon belül – tájékoztatja
a belügyminisztert.
(2) Egy tulajdonos számára csak egy lakóépület vonatkozásában nyújtható támogatás.
(3) A károsult személy – választása szerint – alábbi tartalmú teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatot tesz
arról, hogy
a) érintett önkormányzatok területén kijelölt építési telken felépítésre kerülő új épületbe kíván beköltözni, vagy
b) érintett önkormányzatok területén eladásra kínált lakóépületbe vagy lakásba kíván beköltözni, vagy
c) az ország bármely településének valamelyikén eladásra kínált, rendelkezésre bocsátott lakásba kíván beköltözni,
vagy
d) a károsodott és még helyreállítható épület helyreállításához kér segítséget, amennyiben ehhez a helyreállításért
felelős miniszter hozzájárul, kivéve ha ezt olyan területen igényli, amelyet a hatóság nem minősít biztonságosnak.
(4) A vásárlás útján megszerzett vagy az új építés során felépült és használatbavételi engedéllyel rendelkező épület
a károsult személy tulajdonába kerül.
(5) A károsult személy a szerződésben járul hozzá ahhoz, hogy
a) a tulajdonába került új lakóépület/lakás alapterületéről, komfortfokozatáról és a részére adott bármilyen
térítésmentes juttatásról nyilvánosság számára hozzáférhető kimutatás készüljön,
b) a más forrásból megtérülő kárösszeget az állam javára visszafizeti,
c) a tulajdonába kerülő lakóépületre 10 évre elidegenítési tilalom kerül bejegyzésre.
(6) Az arra feljogosított állami szervek ellenőrzik az (5) bekezdés b) pontjában meghatározott visszafizetési kötelezettség
teljesülését.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni
kell.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
7/2016. (II. 25.) HM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Hazánk védelmi képességének fejlesztése érdekében a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány
tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése szerint
Kun Szabó István szolgálaton kívüli vezérőrnagyot a 2. §-ban meghatározott feladatokért felelős miniszteri biztossá
nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét 2016. február 15-től 2016. augusztus 14-ig látja el.
 (3) A miniszteri biztos tevékenységét a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítja.
2. § A miniszteri biztos irányítja és koordinálja
a) a tárca ifjúságstratégiájának, a honvédelmi nevelés fejlesztését megalapozó szakmai program kidolgozását,
b) a sport- és a szabadidős tevékenységeken keresztül megvalósítható katonai elő- és utóképzés feltételeinek,
hatásainak vizsgálatát, a megvalósítás működési és szervezeti formájára vonatkozó elgondolás kialakítását,
c) az önkéntes alapon szervezett katonai kiképzés koncepciójának részletes kidolgozását, bevezetéséhez
szükséges hatástanulmányokon keresztül a társadalmi támogatottságának vizsgálatát,
d) a területvédelmi alapon nyugvó tartalékos rendszer koncepciójának kidolgozását, a szükséges szervezeti
keretekre és szakmai feltételek kialakítására irányuló javaslatok előkészítését, a védelmi igazgatással történő
összehangolását,
e) a haderőfeltöltés hatékonysága és a megtartóképesség fejlesztése irányelveinek kidolgozását,
f ) a szükséges kormányzati, közigazgatási döntések, intézkedések, jogszabályok és a kapcsolódó lakossági
konzultáció előkészítését és
g) az a)–f ) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a miniszter által meghatározott további feladatokat.
3. § (1) A miniszteri biztos a 2. § szerinti feladatköréhez kapcsolódó egyeztetéseken és tárgyalásokon képviseli a minisztert,
együttműködik a Honvédelmi Minisztérium közigazgatási államtitkárával és a Honvéd Vezérkar főnökével, továbbá
kapcsolatot tart a kormányzati és civil szervezetekkel, önkormányzatokkal.
(2) A miniszteri biztos az (1) bekezdés szerinti kapcsolatfelvételről a Honvédelmi Minisztérium közigazgatási államtitkárát
egyidejűleg tájékoztatja.
4. § (1) A miniszteri biztos feladatkörében eljárva szakmai felettesnek minősül.
 (2) A miniszteri biztos az (1) bekezdés szerinti jogkörében eljárva a 2. § szerinti feladatainak ellátása érdekében valamennyi
érintett honvédségi szervezettel – a Honvéd Vezérkar főnökének alárendeltségébe tartozó HM szervek és katonai
szervezetek vonatkozásában a Honvéd Vezérkar főnökének egyidejű tájékoztatása mellett – folyamatos és közvetlen
kapcsolattartásra, egyeztetésre, továbbá adat, információ, illetve irat bekérésére jogosult.
(3) A miniszteri biztos megkeresését a honvédségi szervezetek feladat- és hatáskörükben eljárva, határidőre teljesítik.
 (4) A miniszteri biztos – a Honvéd Vezérkar főnökének alárendeltségébe tartozó HM szervek és katonai szervezetek
vonatkozásában a Honvéd Vezérkar főnökének egyidejű tájékoztatása mellett – a miniszter nevében munkacsoportot
hozhat létre.
5. § (1) A miniszteri biztos megbízatása alatt a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja szerint olyan összegű díjazásra jogosult,
hogy a díjazás és a kormányzati szolgálati jogviszonyára tekintettel juttatott illetményének együttes összege a 2016.
január 31-én érvényes helyettes államtitkári illetményének feleljen meg.
(2) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése alapján az állami vezetői juttatásokról szóló 275/2015. (IX. 21.)
Korm. rendeletben meghatározott juttatásokra jogosult.
6. § (1) A miniszteri biztos tevékenységének ellátását – a Ksztv. 38. § (8) bekezdésére figyelemmel – a miniszteri kabinetben
önálló szervezeti egységként működő, a miniszteri biztos által közvetlenül irányított titkárság segíti.
(2) Az (1) bekezdés szerint titkárság személyi állományának
a) munkavégzését, szolgálatteljesítését közvetlenül a miniszteri biztos irányítja, és
b) egyéb feladat kizárólag a miniszteri biztos engedélyével adható.
(3) Az (1) bekezdés szerinti titkárságra a Ksztv. 38. § (8) bekezdésére figyelemmel a honvédelemről és a Magyar
Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 46/A. §-át
megfelelően alkalmazni kell.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1544/2016. (X. 13.) Korm. határozata a 2015. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
 1. az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek és fejezeti kezelésű előirányzatok 2015.  évi
költségvetési maradványának felhasználásáról szóló 1401/2016. (VII. 22.) Korm. határozatban megállapított, 2015. évi,
további intézkedésig fel nem használható, kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványokból
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Ávr.)
152.  §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetnél keletkezett
224 666 ezer forint és a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél keletkezett 70 000 ezer forint felhasználását;
2. az Ávr. 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  2015. évi kötelezettségvállalással terhelt, de
meghiúsult kötelezettségvállalás miatt kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványokból
a XI. Miniszterelnökség fejezetnél keletkezett 384 773 ezer forint felhasználását;
3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1426/2019. (VII. 26.) Korm. határozata az Új Roma Stratégiával (2019–2030) összefüggő feladatok meghatározásáról.
1. A Kormány
a) megállapítja, hogy az általa megtárgyalt Új Roma Stratégia (2019–2030) című dokumentum (a továbbiakban:
Stratégia) intézkedési tervek és intézkedések kidolgozásának alapjául szolgálhat;
b) felhívja a miniszterelnöki biztos kinevezéséről szóló 3/2019. (IV. 18.) ME utasítással kinevezett miniszterelnöki
biztost (a továbbiakban: miniszterelnöki biztos) és a belügyminisztert, hogy a Stratégia tervezetét egészítsék
ki a 2021–2027-es európai uniós tervezési ciklus forrásfelhasználásának feltételeiről szóló elemekkel.
Felelős: miniszterelnöki biztos
belügyminiszter
Határidő: a feltételek ismertté válását követő 90. nap
2. A Kormány
a) egyetért azzal, hogy a  Magyar Máltai Szeretetszolgálat a  „Felzárkózó települések” programjában kijelölt
30 település mellett Csörög, Monor és Nagybárkány településeken fejlesztési programot indítson, valamint
felhívja a  belügyminisztert, hogy a  miniszterelnöki biztos együttműködésével és az  érintett miniszterek
bevonásával gondoskodjon e  három településnek a  „Felzárkózó települések” programjába történő
bevonásáról a következő fejlesztési feladatok megvalósításával:
aa) Csörög településen közösségi tér kialakítása, komplex szociális szolgáltatások nyújtása, a  kora
gyermekkori szolgáltatások kiszélesítése, valamint a gyermekjóléti alapellátások fejlesztése,
ab) Monor Tabán városrészében felújítás alá eső házak, illetve a  közfürdő állapotának felmérése,
az  ingatlanok tulajdonjogi helyzetének rendezése, lakások vásárlása, a  településrész képének,
lakhatási viszonyainak javítására infrastrukturális beruházások kivitelezése,
ac) Nagybárkány településen komplex szociális szolgáltatások nyújtása, a  kora gyermekkori
szolgáltatások fejlesztése, a  közösségfejlesztést célzó infrastrukturális fejlesztés és programok
indítása;
Felelős: belügyminiszter
miniszterelnöki biztos
érintett miniszterek Határidő: azonnal
b) felhívja a  belügyminisztert, hogy tegyen javaslatot a  „Felzárkózó települések” hosszú távú programjának
megalapozásáról szóló 1404/2019. (VII. 5.) Korm. határozat 1.  pontjában meghatározott települési körből
a bevonásra javasolt soron következő 30 településre.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2020. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1245/2012. (VII. 17.) Korm. határozata az ENSZ Transz-Európai Vasúti Együttműködési Alapítványi Egyezményhez (TER) történő további, 2006–2010 közötti időszakra vonatkozó magyar csatlakozásról, valamint a TER Projekt Központi Iroda (PCO) 2006. december 31-ig történő működéséről szóló 2142/2006. (VIII. 23.) Korm. határozat hatályon kívül helyezéséről.
1. Hatályát veszti az ENSZ Transz-Európai Vasúti Együttműködési Alapítványi Egyezményhez (TER) történő további,
2006–2010 közötti időszakra vonatkozó magyar csatlakozásról, valamint a TER Projekt Központi Iroda (PCO)
2006. december 31-ig történő működéséről szóló 2142/2006. (VIII. 23.) Korm. határozat.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
72/2013. (IX 19.) OGY határozata az alapvető jogok biztosa megválasztásáról.
1. Az Országgyűlés az Alaptörvény 30. cikk (3) bekezdése alapján, 2013. szeptember 25-ei hatállyal
dr. Székely Lászlót az alapvető jogok biztosává hat évre megválasztja.
 2. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
67/2016. (III. 8.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27. § (3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Kozáry Andreát 2016. április 10.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. február 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1309/2014. (V. 14.) Korm. határozata közszolgálati tisztviselők ideiglenes külföldi kiküldetésének, valamint tartós külszolgálatának ellátása érdekében a Vidékfejlesztési Minisztérium és a Külügyminisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
közszolgálati tisztviselők ideiglenes külföldi kiküldetésének, valamint tartós külszolgálatának ellátása érdekében
20  103 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről
szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet
1.  Vidékfejlesztési Minisztérium igazgatása cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külügyminisztérium fejezet
2. Külképviseletek igazgatása cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
 külügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2017. (VI. 15.) BM OKF utasítása a tűzoltó védősisakok jelöléséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, figyelemmel a tűz elleni védekezésről, a műszaki
mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 24/A. § i) pontjában foglaltakra kiadom a következő utasítást:
1. § Az utasítás hatálya a hivatásos katasztrófavédelmi szervekre és az önkormányzati tűzoltóságokra (a továbbiakban:
ÖTP) terjed ki.
2. § A hivatásos katasztrófavédelmi szerv állománya tagja védősisakján a szolgálati jelvényazonosító számot a védősisak
hátsó részének alsó felén annak kialakítása függvényében, lehetőség szerint középen, a sisak színétől eltérő (piros
vagy fehér) színű, öntapadós, 10 milliméter magasságú, arab számokkal kell jelölni.
3. § A védősisakon a szolgálati hely jelölését a hivatásos tűzoltóság állománya tagja esetén az 1. melléklet 1. táblázat,
az  ÖTP állománya tagja esetén az  1.  melléklet 2. táblázat, a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve
állományának tagja esetén az 1. melléklet 3. táblázat, a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi szerve állománya
tagja esetén az 1. melléklet 4. táblázat szerint kell megjelölni. A szolgálati hely jelölését a védősisak bal, valamint jobb
oldalán kell feltüntetni annak színétől eltérő (piros vagy fehér, az  ÖTP esetében narancssárga) színű, öntapadós,
50 milliméter magas, Arial típusú betűkkel vagy római számokkal (2. melléklet 1. pont).
4. § A katasztrófavédelmi kirendeltség állománya tagja védősisakjának szolgálati hely jelölése megegyezik
a katasztrófavédelmi kirendeltség székhelye szerinti hivatásos tűzoltóság 3. § szerint meghatározott szolgálati hely
jelölésével. Amennyiben a  katasztrófavédelmi kirendeltség székhelyén hivatásos tűzoltóság nem működik,
a  katasztrófavédelmi kirendeltség állománya tagjának szolgálati helyét a  védősisakon az  1.  melléklet 5. táblázat
szerint kell megjelölni.
5. § A hivatásos katasztrófavédelmi szerv állománya kárhelyszíni irányítási jogkörrel rendelkező vezető beosztású tagja
védősisakján a jobb oldali szolgálati hely jelölése helyett hívószámot kell feltüntetni. A védősisak formájától függően
annak hátsó részén a szolgálati jelvényazonosító szám felett egy darab 30 milliméter széles, a védősisak színétől eltérő
(piros vagy fehér) színű fényvisszaverő sávot is el kell helyezni (2. melléklet 2. pont).
6. § Az 5.  § szerinti hívószám megegyezik a  BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság mint EDR VPN gazda
szervezetnek az  egységes digitális rádiótávközlő rendszer 52-es virtuális magánhálózat üzemeltetésének és
használatának általános VPN szabályairól szóló BM OKF főigazgatói intézkedés 3. függelékében meghatározott
hívónévben szereplő számmal. A  hívószámot a  védősisak színétől eltérő (piros vagy fehér) színű, öntapadós,
50 milliméter magas, Arial típusú arab számmal kell megjelölni.
7. § A hivatásos tűzoltóság szerparancsnoka, rajparancsnoka és szolgálatparancsnoka védősisakján a 3. § szerinti szolgálati
hely megjelölésén kívül
a) a szerparancsnok esetén a  védősisak formájától függően annak hátsó részén, a  szolgálati jelvényazonosító
szám felett egy darab 15 milliméter széles, 30 milliméterenként 15 milliméteres térközzel szaggatott,
b) a rajparancsnok esetén a védősisak formájától függően annak hátsó részén, a szolgálati jelvényazonosító szám
felett egy darab 15 milliméter széles,
c) a szolgálatparancsnok esetén a védősisak formájától függően annak hátsó részén, a szolgálati jelvényazonosító
szám felett két darab egymástól 10 milliméter távolságra levő 15 milliméter széles,
a védősisak színétől eltérő (piros vagy fehér) színű, fényvisszaverő sávot kell elhelyezni (2. melléklet 3. pont).
8. § Az ÖTP rajparancsnoka, parancsnokhelyettese és parancsnoka védősisakján a 3. § szerinti szolgálati hely megjelölésén
kívül
a) a rajparancsnok esetén a védősisak formájától függően annak hátsó részén egy darab 15 milliméter széles,
b) a parancsnokhelyettes esetén a  védősisak formájától függően annak hátsó részén két darab egymástól
10 milliméter távolságra levő 15 milliméter széles,
c) a parancsnok esetén a védősisak formájától függően annak hátsó részén egy darab 30 milliméter széles,
narancssárga színű fényvisszaverő sávot kell elhelyezni (2. melléklet 4. pont).
9. § A katasztrófavédelmi műveleti szolgálat tagjának védősisakján a jobb oldali szolgálati hely jelölése helyett a KMSZ,
a katasztrófavédelmi mobil labor tagja védősisakján a KML jelölést kell feltüntetni a 3. §-ban meghatározott módon.
10. § A katasztrófavédelmi műveleti szolgálat, valamint a katasztrófavédelmi mobil labor tagja védősisakjának 9. § szerinti
megjelölésén kívül a  védősisak formájától függően annak hátsó részén, a  szolgálati jelvényazonosító szám felett,
három darab egymástól 10 milliméter távolságra levő 15 milliméter széles, a  védősisak színétől eltérő (piros vagy
fehér) színű fényvisszaverő sávot kell elhelyezni (2. melléklet 5. pont).
11. § A különleges, egyedi szolgálatot ellátó állomány tagjának védősisak jelölését a területi szerv vezetője határozza meg.
12. § A beavatkozó önkéntes tűzoltó egyesület tagjának védősisak jelölését az együttműködési megállapodásban a területi
szerv vezetője határozza meg.
13. § A védősisak speciális jelölései:
a) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv szóvivője védősisakján a  jobb oldali szolgálati hely jelölése helyett
a SAJTÓ feliratot kell feltüntetni a 3. §-ban meghatározott módon,
b) a kárhelyszíni elsősegélynyújtó szaktanfolyamot végzett személy védősisakjának bal oldalán a szolgálati hely
jelölését nem eltakarva, a  védősisak formájától függően annak színétől eltérő (piros vagy fehér) színű,
fényvisszaverő, öntapadós, egyenlő szárú, függőleges irányú keresztet kell elhelyezni, amelynek szárai
45 milliméter hosszúak és 15 milliméter szélesek (2. melléklet 6. pont).
14. § A védősisak jelölését a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: BM OKF) állománya tagja
esetén a BM OKF, a Katasztrófavédelmi Oktatási Központ állománya tagja esetén a BM OKF Gazdasági Ellátó Központ,
a területi és helyi szerv állománya tagja esetén a területi szerv költségvetésének terhére kell biztosítani. Az ÖTP és
a beavatkozó önkéntes tűzoltó egyesület tagjának védősisak jelölése költségét a hivatásos katasztrófavédelmi szerv
területi szervével kötött együttműködési megállapodás szerint kell biztosítani.
15. § (1) Ez az utasítás – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) A 13. § b) pontja a közzétételét követő 30. napon lép hatályba.
16. § Hatályát veszti a tűzoltó védősisakok jelöléséről szóló 1/2014. (I. 17.) BM OKF utasítás.
Dr. Góra Zoltán tű. vezérőrnagy s. k.,
 főigazgató


text:
11/2018. (VII. 3.) AM rendelete a Duna–Tisza közi Vadgazdálkodási Táj vadgazdálkodási tájegységeinek vadgazdálkodási tervéről.
A vad védelméről, a  vadgazdálkodásról, valamint a  vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény 100.  § (1)  bekezdés a)  pont
4. alpontjában, valamint c) pont 2. alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 79. § 12. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A 301. számú Pesti-síksági, 302. számú Észak-bács-kiskuni, a  303. számú Illancs-bugaci, a  304. számú Közép-bácskiskuni, a 305. számú Alsó-tiszamenti, a 306. számú Kiskunsági, a 307. számú Közép-pesti, a 308. számú Tápió-vidéki,
a  309. számú Jászsági, a  310. számú Mátra-alja-dél-hevesi, a  311. számú Tiszatavi vadgazdálkodási tájegység
(a továbbiakban együtt: Duna–Tisza közi Vadgazdálkodási Táj) tájegységi vadgazdálkodási terve
a) vad élőhelyének általános jellemzését az 1. melléklet,
b) egyes vadfajok állományának leírását a 2. melléklet,
c) vadállomány-szabályozásának irányelveit, az  egyes vadfajok szerint fenntartandó legkisebb vadlétszámot
(törzsállomány), valamint az élőhelyet még nem veszélyeztető legmagasabb vadlétszámot a 3. melléklet,
d) vadgazdálkodási tájegységi trófeabírálat irányelveit a 4. melléklet,
e) természet- és tájvédelmi előírásait védett természeti területen az 5. melléklet,
f ) hosszú távú természetvédelmi céljait a 6. melléklet
tartalmazza.
2. § A vadgazdálkodásért felelős miniszter az 1–6. melléklet, továbbá az azok tervezéséhez felhasznált vadgazdálkodási
alapadatok, az  azokat bemutató grafikonok és térképek, valamint azok szöveges értékelésének egységes
szerkezetben történő megjelenését a rendelet hatálybalépését követő 60 napon belül az Országos Vadgazdálkodási
Adattár honlapján biztosítja.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter