text:
356/2009. (XII. 30.) Korm. rendelete a válság következtében munkahelyüket elvesztő személyek foglalkoztatásának elősegítését célzó támogatásról.
A Kormány foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 43. § (4) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következő rendeletet alkotja:
1. § (1) A regionális munkaügyi központ (a továb biak ban: munkaügyi központ) – felhívás alapján – támogatást nyújt
a munkaadó részére, ha olyan személy teljes munkaidőben történő foglalkoztatását vállalja munkaviszony keretében,
aki álláskeresési járadékban részesül, és az álláskeresési járadék folyósítási ideje a munkaszerződés megkötését
közvetlenül megelőző időponthoz képest legalább 180 nap múlva jár le.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatás nem nyújtható a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény
106. §-a, 150. § (1) bekezdése, valamint 193/C. § a) pontja szerinti foglalkoztatáshoz.
(3) A támogatás igénybevételével egyidejűleg ugyanazon munkavállaló foglalkoztatásához – a helyközi utazás
támogatása, a csoportos személyszállítás támogatása, valamint a külön törvény szerint igénybe vehető START
(START PLUSZ, START EXTRA) kártyával rendelkező személy foglalkoztatásához kapcsolódó járulékkedvezmény
kivételével – más támogatás nem vehető igénybe.
2. § (1) Az 1. §-ban meghatározott támogatás mértéke nem haladhatja meg a munkavállaló munkába lépésekor hatályos
kötelező legkisebb munkabér és járulékainak 60 százalékát. Ha az álláskeresőnek az álláskeresési járadék alapját
képező járulékalapja az álláskeresővé válást közvetlenül megelőzően alacsonyabb volt mint a kötelező legkisebb
munkabér, a támogatás mértékét azzal arányosan kell megállapítani.
(2) A támogatás az álláskeresési járadék folyósítási idejéből még hátralévő időtartammal megegyező időtartamra
állapítható meg.
3. § (1) E rendelet alapján pénzügyi válság kapcsán nyújtandó átmeneti támogatás (a továb biak ban: átmeneti támogatás)
nyújtható, amelyre az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami
támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 85/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet
(a továb biak ban: R.) 23/A. §-a és 23/D. §-a, valamint e rendelet szabályai az irányadók.
(2) A munkaadónak átmeneti támogatásként nyújtott összes támogatás támogatástartalma munkaadónként nem
haladhatja meg az ötszázezer eurónak megfelelő forintösszeget, figyelemmel a (3) bekezdésben foglaltakra.
(3) A több részletben fizetendő támogatást az odaítélése időpontjában érvényes értékre kell diszkontálni.
(4) Egy munkaadónak 2008. január 1-je és 2010. december 31-e között odaítélt átmeneti támogatás és csekély összegű
támogatás támogatástartalma együttesen nem haladhatja meg az ötszázezer eurónak megfelelő forintösszeget.
(5) Azonos elszámolható költségek tekintetében az átmeneti támogatás nem halmozható csekély összegű támogatással.
(6) Azonos elszámolható költségek tekintetében az átmeneti támogatás nem halmozható állami támogatással, ha az ilyen
jellegű kumuláció olyan támogatási intenzitást eredményezne, amely túllépi az adott állami támogatásra
vonatkozóan rögzített támogatási intenzitást.
(7) Átmeneti támogatás nem nyújtható:
a) a 104/2000/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó, halászathoz vagy akvakultúrához kapcsolódó tevékenységet
végző vállalkozásnak;
b) az Európai Közösséget létrehozó Szerződés I. Mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek elsődleges
termelésével foglalkozó vállalkozásnak;
c) az Európai Közösséget létrehozó Szerződés I. Mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek feldolgozásában
és forgalmazásában tevékeny vállalkozásnak:
ca) amennyiben a támogatás összege az elsődleges termelőktől beszerzett vagy az érintett vállalkozások által
forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre;
cb) amennyiben a támogatás az elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges továbbítástól függ;
d) harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységekhez, amennyiben
a támogatás mértéke az exportált mennyiségekhez közvetlenül kapcsolódik, illetve értékesítési hálózat
kialakításához és működtetéséhez vagy exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó
kiadásokhoz kapcsolódik;
e) amennyiben az átmeneti támogatás az importáruk helyett hazai áru használatától függ.
(8) Átmeneti támogatással csak olyan vállalkozás támogatható, amely 2008. július 1-jén nem minősült nehéz helyzetben
lévő vállalkozásnak.
(9) A támogatás nyújtását megelőzően a vállalkozás írásban tájékoztatja a támogatást nyújtót az átmeneti támogatás,
illetve csekély összegű támogatás formájában 2008. január 1-jét köve tően neki odaítélt támogatásokról, és a még el
nem bírált támogatási kérelmeiről.
(10) A támogatást nyújtó kötelessége, hogy felhívja a kedvezményezett figyelmét arra, hogy pénzügyi válság kapcsán
nyújtandó átmeneti támogatásban részesült, és egy vállalkozásnak 2008. január 1-je és 2010. december 31-e között
odaítélt átmeneti támogatás és csekély összegű támogatás támogatástartalma együttesen nem haladhatja meg
az ötszázezer eurónak megfelelő forintösszeget.
(11) A kedvezményezett köteles az átmeneti támogatáshoz kapcsolódó minden iratot az odaítélést követő 10. évig
megőrizni, és a támogatást nyújtó felhívása esetén azokat bemutatni.
4. § (1) Az 1. §-ban meghatározott támogatás iránti kérelmet az álláskereső foglalkoztatásának megkezdését megelőzően kell
benyújtani.
(2) Meg kell szüntetni a támogatás folyósítását, ille tő leg a kifizetett támogatást – a kötelezettségszegés arányában
részben vagy egészben – vissza kell fizetni, ha a munkaadó a vállalt foglalkoztatási kötelezettségének nem tesz eleget.
Mentesül a munkaadó a visszafizetési kötelezettség alól, ha igazolja, hogy a munkaviszony azonnali hatállyal
a próbaidő alatt, a munkaadó rendkívüli felmondása, jogutód nélküli megszűnése, vagy a munkavállaló rendes
felmondása következtében szűnt meg, ille tő leg a munkaadó által elrendelt állásidő mértéke a foglalkoztatási
kötelezettség időtartama alatt nem éri el a 20 munkanapot.
(3) A munkaügyi központ a munkaadó által benyújtott igénylés alapján a támogatást havonta utólag folyósítja.
5. § E rendelet alkalmazásában:
a) munkaviszony: a magyar jog hatálya alá tartozó munkaviszony, közalkalmazotti jogviszony, közszolgálati
jogviszony, bírói szolgálati viszony, ügyészségi szolgálati viszony, igazságügyi alkalmazottak szolgálati
jogviszonya, valamint fegyveres és rendvédelmi szervek hivatásos és szerződéses állományú tagjának szolgálati
jogviszonya;
b) teljes munkaidő: a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továb biak ban: Mt.) 117/B. §-ában
meghatározott időtartamok;
c) állami támogatás: az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatás
és az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet 2. cikke szerinti csekély összegű
(de minimis) támogatás;
d) támogatási intenzitás: a támogatástartalom és a jelenértéken számított elszámolható költség hányadosa,
százalékos formában kifejezve;
e) támogatástartalom: az R. 2. számú mellékletében foglalt módszer alapján kiszámolt értéke;
f) nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az R. 8. számú mellékletében meghatározott vállalkozás,
g) mezőgazdasági termék: az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások
bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet
(általános csoportmentességi rendelet) (HL L 214/3 2008. 08. 09. 3–47. o) 2. cikk 22. pontjában meghatározott
fogalom,
h) mezőgazdasági termék feldolgozása: az általános csoportmentességi rendelet 2. cikk 23. pontjában
meghatározott fogalom,
i) mezőgazdasági termékforgalomba hozatala: az általános csoportmentességi rendelet 2. cikk 24. pontjában
meghatározott fogalom,
j) diszkont kamatláb: az R. 1. § 36. pontjában meghatározott fogalom,
k) referencia alapkamatláb: az R. 1. § 20. pontjában meghatározott fogalom.
6. § Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba. E rendelet alapján támogatási döntés 2010. december 31-ig hozható.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a társadalompolitika összehangolásáért felelős


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
29/2019. (IX. 5.) MNB rendelete a „Semmelweis Egyetem” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – az első magyar orvosegyetem alapításának 250. évfordulója alkalmából – „Semmelweis
Egyetem” megnevezéssel 10 000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2019. szeptember 6. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, a bal oldali mezőben a Semmelweis Egyetem méltóságjelvényei körébe tartozó egyetemi
jogar csúcsdíszének ábrázolása látható, melyet – az emlékérme szélén – az eredeti orvoskari dékáni tisztséglánc vesz
körbe. A  jobb oldali mezőben, a  tisztséglánc belső vonalát követő félköriratban, fent a „MAGYARORSZÁG” felirat,
lent a „BP.” verdejel és a „2019” verési évszám, középen, két vízszintes sorban a „10 000” értékjelzés és a „forint” felirat
olvasható. A verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a verdejel adott betűjével megegyező betűket
ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  középmezőben a  Semmelweis Egyetem címerének ábrázolása látható. Az  emlékérme
szélén, köriratban, fent a „250 ÉVES A SEMMELWEIS EGYETEM”, lent a „ ”SERVAMUS VITAM ATQUE SERVIMUS” ” felirat
olvasható. A  köriratokat bal oldalon a  Semmelweis Egyetem rektori épületének egyik belső díszítő motívuma,
jobb oldalon Szabó Virág tervezőművész mesterjegye választja el egymástól. Az  emlékérme hátlapjának képét
a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető, különleges – ún. proof – technológiával.
4. § Ez a rendelet 2019. szeptember 6-án lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
286/2019. (VII. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Balogh Erikát
a 2019. július 15. napjától 2022. július 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. június 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
327/2014. (IX. 10.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Junichi Kosuge rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Japán magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2014. augusztus 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1182/2014. (III. 27.) Korm. határozata Magyarország nemzetközi fejlesztési együttműködésére vonatkozó szakpolitikai stratégiájáról és nemzetközi humanitárius segítségnyújtására vonatkozó szakpolitikai koncepciójáról (2014–2020).
1. A Kormány
1.1. elfogadta a  részére bemutatott, a  „Magyarország nemzetközi fejlesztési együttműködésére vonatkozó
szakpolitikai stratégiája és nemzetközi humanitárius segítségnyújtására vonatkozó szakpolitikai koncepciója
(2014–2020)” elnevezésű dokumentumot (a továbbiakban: Stratégia),
1.2. felhívja a külügyminisztert a Stratégiában foglaltak végrehajtására, valamint az ehhez szükséges nemzetközi
és hazai szakpolitikai koordináció ellátására,
Felelős: külügyminiszter
Határidő: folyamatos
1.3. felhívja a  külügyminisztert, hogy a  nemzetközi fejlesztési együttműködésről és humanitárius
segítségnyújtásról szóló törvényről szóló előterjesztést készítse elő és nyújtsa be az előterjesztést a Kormány
számára,
Felelős: külügyminiszter
Határidő: 2014. október 31.
1.4. felhívja a  külügyminisztert, hogy készítse elő és nyújtsa be a  Magyarország nemzetközi fejlesztési
együttműködési és nemzetközi humanitárius segítségnyújtási politikája koordinációja céljából létrehozandó
a  Nemzetközi Fejlesztési Együttműködés (a  továbbiakban: NEFE) Koordinációs Tárcaközi Bizottsággal
kapcsolatos előterjesztést,
Felelős: külügyminiszter
Határidő: a kormányhatározat hatályba lépését követő 60 napon belül
1.5. egyetért a  Külügyminisztérium NEFE és humanitárius fejezeti kezelésű előirányzatainak növekedésével,
amelynek mértékét az  éves költségvetési tervezés keretében határozza meg, a  költségvetés teherbíróképességének megfelelően,
Felelős: külügyminiszter, nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. évre vonatkozó költségvetési tervezés menetében először, majd folyamatosan
1.6. felhívja a  külügyminisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszterrel együttműködve készítsen a  Kormány
számára jelentést és előterjesztést a NEFE finanszírozás innovatív módszereire vonatkozóan, beleértve ebbe
a vállalati szféra NEFE finanszírozásba történő bevonásának lehetőségeit is,
Felelős: külügyminiszter
Határidő: 2015. április 30.
1.7. felhívja a külügyminisztert a Külügyminisztérium politikai és szakmai irányításával létrehozandó nemzetközi
fejlesztési ügynökség létrehozásáról szóló előterjesztés benyújtására,
Felelős: külügyminiszter
Határidő: 2014. szeptember 30.
1.8. felhívja a külügyminisztert és az emberi erőforrások miniszterét, hogy dolgozzák ki a globális nevelés és NEFE
ismereteknek a formális oktatásba történő bevezetésének koncepcióját a NEFE és a nemzetközi humanitárius
tudatosság növelése érdekében,
Felelős: külügyminiszter, emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. december 31.
1.9. felhívja a külügyminisztert, hogy az érintett társtárcákkal együttműködésben készítse el a NEFE szakpolitikai
stratégiára épülő regionális Cselekvési Tervet a 2014–2017 időszakra,
Felelős: külügyminiszter
Határidő: a kormányhatározat hatályba lépését követő 60 napon belül
1.10. felhívja a külügyminisztert, hogy készítse el a 2016-ban megrendezésre kerülő humanitárius csúcstalálkozóra
(World Humanitarian Summit) történő felkészülés részeként a  nemzetközi humanitárius segítségnyújtás
2016–2020-ig szóló stratégiáját és a kapcsolódó Akciótervet,
Felelős: külügyminiszter
Határidő: 2015. május 31.
1.11. felhívja a  külügyminisztert, hogy a  nemzetgazdasági miniszterrel együttműködésben vizsgálja meg
Magyarország OECD DAC (Development Assistance Committee) tagságához szükséges feltételek meglétét, és
készítsen előterjesztést a csatlakozás menetrendjéről,
Felelős: külügyminiszter, nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. december 31.
1.12. felhívja a  külügyminisztert, hogy gondoskodjon a  Stratégia külügyminisztérium honlapján való
közzétételéről.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1357/2017. (VI. 12.) Korm. határozata a Nemzeti Eszközkezelő Program folytatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Nemzeti Eszközkezelő Program (a továbbiakban: Program) folytatásával;
 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a Nemzeti Eszközkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság útján –
gondoskodjon a Program körébe tartozó feladatok végrehajtásáról; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával gondoskodjon a Program
2018. évi végrehajtása során felmerülő esetleges többletkiadások fedezetéül szolgáló forrás rendelkezésre állásáról
a központi költségvetés XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1071/2015. (II. 25.) Korm. határozata az egészségügyi ágazat háttérintézményeinek átalakítása során az európai uniós projektekkel összefüggő intézkedésekről.
A Kormány felhívja az emberi erőforrások miniszterét, intézkedjen annak érdekében, hogy az egészségügyi ágazat
háttérintézményeinek átalakítása során az  irányítása, felügyelete alatt álló, a  szervezeti átalakításban érintett
intézmények megkezdjék az  európai uniós projektekhez kapcsolódó támogatási szerződések módosításának
előkészítését és a  szükséges egyeztetéseket egymással, illetve szükség szerint az  illetékes irányító hatóság
bevonásával annak érdekében, hogy a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési
Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló
4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 36. § (1) bekezdésében foglalt határidő betartására minden esetben sor kerüljön.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2013. (IV. 15.) ORFK utasítása a munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítés igénylésének eljárási szabályairól.
A munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítés igénylésével összefüggő munkáltatói eljárás szabályainak meghatározása
érdekében kiadom az alábbi utasítást.
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. A költségtérítés igénylésének szabályai
2. A munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítésről szóló 39/2010. (II. 26.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm.
rendelet) alapján a napi munkába járási, illetve hazautazási (a továbbiakban együtt: munkába járás) költségtérítés
folyósítását a mellékletben meghatározott nyilatkozat-minta két példányban történő kitöltésével a legalább
osztályvezető besorolású vezetőnél (a továbbiakban: vezető) lehet kezdeményezni.
3. A napi munkába járás költségének megtérítése során vizsgálni kell, hogy a nyilatkozatban foglaltak tartalmazzák-e
azokat az indokokat, körülményeket, amelyek a költségtérítés igénybevételének megalapozottságát igazolják, így
különösen:
a) a lakóhely, illetve tartózkodási hely címét, ahonnan naponta vagy a munkarendjétől függő gyakorisággal
rendszeresen munkába jár;
b) amennyiben a nyilatkozatban lakóhelyet és tartózkodási helyet is megjelöl, úgy annak a körülménynek a
megjelölését, hogy a napi munkába járás a lakóhelyről vagy a tartózkodási helyről történik-e;
c) az igénybe vett közlekedési eszköz vagy eszközök megjelölését;
d) a lakóhely vagy tartózkodási hely címe, illetőleg a szolgálati hely címe közötti legrövidebb útvonal megjelölését.
4. A heti egy alkalommal igénybe vehető hazautazás költségének megtérítése iránti igény esetében azt kell vizsgálni,
hogy az tartalmazza-e:
a) az igénylő tartózkodási helyének és a lakóhelyének címét;
b) annak indokolását, hogy a tartózkodási helytől eltérően milyen indokok alapján kell a lakóhelyét az életvitelszerű
tartózkodás helyének tekinteni;
c) az igénybe vett közlekedési eszköz vagy eszközök megjelölését;
d) a lakóhely vagy tartózkodási hely címe és a munkavégzés helye közötti legrövidebb útvonal megjelölését.
5. Az érintett kérelmére a gépjárművel történő munkába járáshoz a személyi jövedelemadóról szóló törvényben
meghatározott költségtérítés igénybevétele a Korm. rendelet 4. §-ában meghatározott esetkörök fennállásának
hiányában is engedélyezhető, ha a munkáltatót terhelő költségtérítés összege alacsonyabb, mint a közösségi
közlekedés igénybevétele esetén a Korm. rendelet 3. § (2)–(3) bekezdése alapján számított költségtérítés összege.
Ezen kérelem benyújtása esetén a melléklet szerinti nyilatkozatban a költségek bemutatására is ki kell térni.
2. A nyilatkozat kezelése és pénzügyi tervezése 6. Amennyiben a nyilatkozat a Korm. rendeletben meghatározottaknak megfelel, a vezető azt aláírásával igazolja, és
megküldi az illetékes gazdasági szakszolgálat részére.
7. A gazdasági szakszolgálat a benyújtott nyilatkozatokat az éves költségtérítési igények tervezésére és az elszámolások
pénzügyi ellenőrzéséhez gyűjti.
8. A nyilatkozat vezetői aláírással igazolt második példányát az igénylő részére vissza kell adni.
3. A költségtérítés kifizetésének teljesítése 9. A munkába járás költségét igazoló bérletet, menetjegyeket a melléklet szerinti nyilatkozat-minta havi elszámolási
jegyzéke alapján a tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig kell leadni a szervezeti egység anyagi-pénzügyi feladatokat
ellátó munkatársának.
10. A nyilatkozaton az igénylő aláírásával igazolja, hogy az elszámolásban foglaltak a valóságnak megfelelnek.
11. A nyilatkozatban feltüntetett adatokat – annak aláírása előtt – a vezető összeveti a munkavégzés adataival, majd az
aláírást követően a gazdasági szakszolgálatnak továbbítja a tárgyhónapot követő hónap 15. napjáig.
12. Havi bérlet összegét időarányosan kell megtéríteni, ha az igénylő a tárgyhónap munkanapjai számának felénél
kevesebb napot dolgozott. Amennyiben a bérlet megvásárlását követően a tárgyhónapban előre nem látható
körülmény – így különösen betegség vagy más szervhez vezénylés – következett be, vagy a munkával töltött napok
száma az előre nem tervezhető túlóra szabadidőben történő megváltása miatt alakult így, a havi bérlet egész hónapra
történő megtérítése is engedélyezhető.
13. A költségtérítés kifizetésére az elszámolási jegyzék leadását követő hónap 15. napjáig kerül sor.
4. Ellenőrzési kötelezettségek 14. A nyilatkozatban és az elszámolásban foglaltak valódiságának vezető által történő ellenőrzése különösen a
következőkre terjed ki:
a) a nyilatkozat minden kötelező tartalmi elemet, adatot tartalmaz-e, valamint a csatolt dokumentumok azt kellő
mértékben alátámasztják-e;
b) a feltüntetett lakóhely vagy tartózkodási hely megegyezik-e a személyügyi nyilvántartásban kezelt adatok
szerinti lakóhellyel, tartózkodási hellyel. 15. Amennyiben a vezetőnek olyan adat jut a tudomására, amely alapján a költségtérítés alapjául szolgáló tényekben,
körülményekben változás következett be, úgy köteles az igénylőt haladéktalanul, írásban nyilatkozattételre felhívni
arra vonatkozóan, hogy a költségtérítési jogosultsága milyen feltételek mellett áll fenn. Abban az esetben, ha
megállapítható, hogy az igénybe vevő jogosulatlanul kapott költségtérítést, a vezetőnek intézkednie kell:
a) annak kivizsgálására, hogy milyen összegű költségtérítés jogosulatlan igénybevételére került sor;
b) a jogosulatlanul felvett költségtérítés visszakövetelésére;
c) a fegyelmi, indokolt esetben a büntetőjogi felelősség kivizsgálására.
16. A munkába járási költségtérítés engedélyezésével és megtérítésével kapcsolatos eljárás ellenőrzését
a) a költségvetési szerv éves ellenőrzési tervében szerepeltetni kell;
b) az éves ellenőrzési terv alapján vagy szúrópróbaszerűen, továbbá a költségvetési szerv vezetőjének utasítása
szerint kell végrehajtani. III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 17. Az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
Papp Károly r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
2003. V. törvény az Európa Tanács keretében Strasbourgban, 1995. január 31-én, az illegális tengeri kereskedelemről szóló, az Egyesült Nemzetek keretében, a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni Egyezmény 17. Cikkében foglaltak teljesítése érdekében létrejött Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés az Európa Tanács keretében Strasbourgban, 1995. január 31-én, az illegális tengeri kereskedelemről szóló, az Egyesült Nemzetek keretében, a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni
Egyezmény 17. Cikkében foglaltak teljesítése érdekében
létrejött Megállapodást e törvénnyel hirdeti ki.
(A Megállapodás megerősítéséről szóló okirat letétbe
helyezése 2002. év július hónap 11. napján megtörtént; a
Megállapodás — annak 27. cikk 4. bekezdése értelmében
a Magyar Köztársaság vonatkozásában — 2002. év november hónap 1. napján hatályba lépett.)
2. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és
annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2003. február 11-i ülésnapján fogadta el.
Megállapodás
az illegális tengeri kereskedelemről szóló, az Egyesült
Nemzetek keretében, a kábítószerek és pszichotrop
anyagok tiltott forgalmazása elleni Egyezmény
17. Cikkében foglaltak teljesítéséről Az Európa Tanács tagállamai, kifejezve egyetértésüket
a tekintetben, hogy magukra kötelező érvényűnek ismerik
el az Egyesült Nemzeteknek a kábítószerek és pszichotrop
anyagok illegális kereskedelme elleni, 1988. december 20-án,
Bécsben aláírt, a továbbiakban a ,,Bécsi Egyezmény’’-ként
hivatkozott Egyezményében foglaltakat,
figyelembe véve, hogy az Európa Tanács célja a tagjai
közötti nagyobb egységesség megteremtése,
meggyőződve annak szükségességéről, hogy a társadalom
védelmét célzó közös bűnüldözési politikát kell folytatni,
figyelembe véve, hogy az egyre inkább nemzetközi problémát okozó súlyos törvénysértések elkövetése elleni küzdelem
nemzetközi szintű, szoros együttműködésre szólít fel,
azzal az óhajjal, hogy együttműködésüket — összhangban a tengerekre vonatkozó nemzetközi törvényekkel és a
szabad hajózáshoz való jog elvének teljes tiszteletben tartásával — a lehető legmesszebbmenőkig továbbfejlesszék
a kábítószerek és pszichotrop anyagok tengeren történő
illegális kereskedelmének visszaszorításában,
figyelembe véve következésképpen, hogy a Bécsi Egyezmény 17. Cikkét egy regionális megállapodással kell kiegészíteni annak érdekében, hogy az említett cikkben foglalt
rendelkezéseket végre lehessen hajtani, és azok hatékonyságát fokozni lehessen,
a következőkben állapodtak meg: I. Fejezet MEGHATÁROZÁSOK 1. Cikk
Meghatározások E Megállapodás szempontjából:
a) ,,Beavatkozó állam’’ kifejezés alatt azt a szerződő
államot kell érteni, amely felhatalmazást kért, vagy felhatalmazást javasol kérni egy másik Szerződő Féltől, hogy az
ebben a Megállapodásban foglaltaknak megfelelően intézkedéseket tehessen olyan hajóval kapcsolatosan, amely a
szóban forgó másik Szerződő Fél lobogója alatt közlekedik, vagy annak lajstromjeleit viseli;
b) ,,Elsődleges joghatóság’’ a hajót saját lobogója alatt
közlekedtető államnak, amelynek joghatósága konkurál
egy másik államéval a vonatkozó bűncselekménnyel kapcsolatban, az a joga, hogy elsődlegesen gyakorolja joghatóságát, kizárva a másik állam joghatóságát a bűncselekmény
vonatkozásában;
c) ,,Bűncselekmény’’ kifejezés alatt minden, a Bécsi
Egyezmény 3. Cikkénekének 1. bekezdésében leírt törvénysértést kell érteni;
d) ,,Vízi jármű’’ kifejezés alatt hajót, vagy bármilyen
más jellegű, vízen úszó járművet kell érteni, ideértve a
légpárnás járműveket és a víz alá merülésre képes járműveket is.
II. Fejezet NEMZETKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉS 1. Rész ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
2. Cikk Általános elvek 1. A Feleknek a lehető legmesszebbmenőkig együtt kell
működniük annak érdekében, hogy — összhangban a tengerekre vonatkozó nemzetközi törvényekkel — a kábítószerek és pszichotrop anyagok tengeren történő illegális
kereskedelmét vissza lehessen szorítani.
2. Az ezen Megállapodásban foglaltak megvalósításában a Feleknek törekedniük kell annak biztosítására, hogy
tevékenységük által a kábítószerek és pszichotrop anyagok
tengeren történő illegális kereskedelmének visszaszorítása
terén megtett jogalkalmazói intézkedések maximális hatékonyságúak legyenek.
3. Minden ezen Megállapodás nyomán tett intézkedésnek kellően figyelembe kell vennie annak szükségességét,
hogy — összhangban a tengerekre vonatkozó nemzetközi
törvényekkel — nem szabad a part menti államok jogait,
kötelezettségeit és joghatóságát befolyásolni, vagy azokra
hatást gyakorolni.
4. Az ebben a Megállapodásban foglaltak közül semmit
sem lehet oly módon értelmezni, hogy az a nemzetközi
törvényekben alkalmazott non bis in idem elvét sértené.
5. A Felek minden esetben elismerik a vízi járművekre,
rakományra és tényekre vonatkozó információgyűjtés és
információcsere értékét, amikor úgy vélik, hogy az ilyen
információcsere egy Szerződő Fél segítségére lehet a kábítószerek és pszichotrop anyagok tengeren történő illegális
kereskedelmének a visszaszorításában.
6. Az e Megállapodásban foglaltak közül semmi nem
befolyásolja a hadihajók és egyéb, nem kereskedelmi célból
államilag üzemeltetett vízi járművek mentességét.
3. Cikk Joghatóság 1. Minden Félnek meg kell tennie a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy saját joghatóságot biztosítson azok felett a bűncselekmények felett, melyeket olyan
vízi jármű fedélzetén követtek el, amely saját lobogója alatt
közlekedik.
2. Ennek a Megállapodásnak az alkalmazása szempontjából mindegyik Félnek meg kell tennie a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy saját joghatóságot biztosítson azok felett a bűncselekmények felett, melyeket az
ezen Megállapodásban résztvevő bármely másik Fél lobogója alatt közlekedő, vagy annak lajstromjelét feltüntető,
vagy annak felségjelére utaló bármilyen más jelzést viselő
vízi járművön követtek el. Az ilyen joghatóságot csak az
ezen Megállapodásban foglaltakkal összhangban lehet biztosítani.
3. Ennek a Megállapodásnak az alkalmazása szempontjából mindegyik Félnek meg kell tennie a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy saját joghatóságot biztosítson azok felett a bűncselekmények felett, melyeket
olyan vízi járművön követtek el, amelynek nincs felségjele,
vagy amely a nemzetközi törvények értelmében felségjellel
nem rendelkező vízi járműhöz hasonlít.
4. A hajót saját lobogója alatt közlekedtető állam
elsődleges joghatósággal bír a saját vízi járműve fedélzetén
elkövetett bármilyen, vonatkozó bűncselekmény felett.
5. Ratifikációs, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási
okmányának aláírásakor vagy letétbe helyezésekor, vagy
bármilyen későbbi időpontban, egy, az Európa Tanács
Főtitkárához címzett nyilatkozatban, bármely állam tájékoztathatja a Megállapodásban résztvevő többi Felet azokról a feltételekről, amelyeket alkalmazni kíván az ezen
Cikk 2. bekezdésében foglaltakkal összhangban biztosított
joghatóság biztosítására vonatkozóan.
6. Minden olyan állam, amelynek szolgálatában nem
állnak hadihajók, katonai repülőgépek, vagy egyéb, nem
kereskedelmi célból, államilag üzemeltetett hajók vagy repülőgépek, amelyek az ezen Megállapodás értelmében lehetővé tennék számára, hogy beavatkozó állam legyen,
ratifikációs, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okmánya aláírásakor vagy letétbe helyezésekor, vagy bármilyen
későbbi időpontban, egy, az Európa Tanács Főtitkárához
címzett nyilatkozatban kijelentheti, hogy nem fogja alkalmazni ennek a Cikknek a 2. és 3. bekezdéseiben foglaltakat. Az az állam, amely ilyen nyilatkozatot tett, köteles azt
visszavonni, amikor a fenntartását indokoló körülmények
megszűnnek.
4. Cikk Segítség a saját lobogó alatt hajókat közlekedtető
államoknak
1. Az a Szerződő Fél, amelynek alapos oka van feltételezni, hogy a lobogója alatt közlekedő vízi jármű bűncselekményt követ el, vagy ilyennek az elkövetésére használják, kérheti más Szerződő Felek segítségét a vízi jármű
ilyen célból történő használatának megszüntetéséhez.
Az ily módon megkeresett Feleknek meglévő eszközeiket
rendelkezésre kell bocsátaniuk a segítségnyújtáshoz.
2. A megkeresésnek a megtételekor a saját lobogó alatt
hajókat közlekedtető állam, többek között az esetlegesen
megszabott feltételektől és korlátozásoktól függően, fel
hatalmazhatja a megkeresett Felet, hogy tegyen meg néhány, vagy minden, az ezen Megállapodásban rögzített
intézkedést.
3. Amikor a megkeresett Fél beleegyezik abba, hogy a
részére a saját lobogó alatt hajókat közlekedtető állam
által a 2. bekezdésben foglaltakkal összhangban adott felhatalmazás alapján járjon el, az ezen Megállapodásban
foglalt, a beavatkozó állam és a saját lobogó alatt hajókat
közlekedtető állam jogaira és kötelezettségeire vonatkozó
rendelkezéseket kell alkalmazni a megkeresett, illetőleg a
megkereső Felet illetően, ahol ez alkalmazható, és nem
határozták meg másképpen.
5. Cikk Felségjel nélküli vízi járművek 1. Annak a Szerződő Félnek, amelynek alapos oka van
feltételezni, hogy egy felségjel nélkül közlekedő vízi jármű,
vagy olyan vízi jármű, amely a nemzetközi törvények értelmében felségjellel nem rendelkező vízi járműhöz hasonlít,
vonatkozó bűncselekményt követ el, vagy ilyennek az elkövetésére használják, értesítenie kell azokat a Szerződő
Feleket, akik láthatólag a legközelebbről érintettek, és
felkérheti az ilyen Felek bármelyikét, hogy legyen segítségére a vízi jármű ilyen célból történő használatának megszüntetésében. Az ily módon felkért Félnek a segítségnyújtáshoz rendelkezésre kell bocsátania meglévő eszközeit.
2. Amikor az 1. bekezdésben foglaltakkal összhangban
tájékoztatást kapott Szerződő Fél intézkedést hoz, akkor
ennek a Félnek kell meghatároznia, hogy milyen intézkedések a megfelelőek, és neki kell gyakorolnia a joghatóságot minden olyan vonatkozó bűncselekmény felett, amit
nagy valószínűség szerint a vízi jármű fedélzetén tartózkodó személyek bármelyike követhetett el.
3. Bármely Félnek, amely az ezen Cikkben foglaltak
értelmében intézkedést hozott, a lehető legkorábban értesítenie kell az információt rendelkezésre bocsátó vagy
segítségnyújtást kérő Felet a vízi jármű és az annak fedélzetén tartózkodó bármely személyt illetően megtett intézkedés eredményéről.
2. Rész FELHATALMAZÁSI ELJÁRÁSOK 6. Cikk A felhatalmazás alapvető szabályai
Amikor a beavatkozó államnak alapos oka van azt feltételezni, hogy egy olyan vízi jármű, amely egy másik Szer
ződő Fél lobogója alatt közlekedik, vagy azon egy másik
Szerződő Fél lajstromjele van feltüntetve, vagy a vízi jármű
felségjelére utaló bármilyen más jelzést visel, vonatkozó
bűncselekményt követ el, vagy ilyen vonatkozó bűncselekmény elkövetésére használják, a beavatkozó állam felhatalmazást kérhet a hajót saját lobogója alatt közlekedtető
államtól, hogy a bármely Szerződő Fél felségvizein kívül
eső vizeken feltartóztassa a vízi járművet, és annak fedélzetére lépjen, és megtegyen néhány, vagy minden egyéb,
ebben a Megállapodásban meghatározott intézkedést.
E Megállapodás értelmében a hajót saját lobogója alatt
közlekedtető állam felhatalmazása nélkül semmilyen
hasonló intézkedést nem lehet tenni.
7. Cikk A felhatalmazás-kérésről hozott döntés A hajót saját lobogója alatt közlekedtető államnak
haladéktalanul meg kell erősítenie a 6. Cikk szerinti felhatalmazásra irányuló kérés kézhezvételét, és ha lehetséges,
a lehető leghamarabb, a megkeresés kézhezvételétől számított négy órán belül, közölnie kell az azzal kapcsolatos
döntést.
8. Cikk Feltételek 1. Amennyiben a hajót saját lobogója alatt közlekedtető állam teljesíti a kérést, az ilyen felhatalmazást feltételek,
vagy korlátozások kikötésével lehet megadni. Az ilyen feltételek, vagy korlátozások különösen arról rendelkezhetnek, hogy a hajót saját lobogója alatt közlekedtető államnak kifejezetten meg kell adnia a felhatalmazását, még
mielőtt a beavatkozó állam bármilyen meghatározott intézkedést tenne.
2. Az egyes államok ratifikációs, elfogadó, jóváhagyó
vagy csatlakozási okmányuk aláírásakor vagy letétbe helyezésekor egy, az Európa Tanács Főtitkárához címzett nyilatkozatban kijelenthetik, hogy amikor mint beavatkozó
állam lépnek fel, beavatkozásukat annak a feltételnek a
teljesülésétől tehetik függővé, miszerint az adott állam
állampolgárságával bíró azon személyeknek, akiket a
15. Cikkben foglaltak értelmében a hajót saját lobogója
alatt közlekedtető államnak kiadnak, és ott a vonatkozó
bűncselekmény elkövetése miatt elítélnek, lehetőségük
nyíljon arra, hogy őket a beavatkozó állam területére átszállítsák, abból a célból, hogy a rájuk kirótt büntetést ott
töltsék le.
3. Rész AZ INTÉZKEDÉSRE VONATKOZÓ
SZABÁLYOK 9. Cikk
Engedélyezett intézkedések 1. A beavatkozó állam a hajót saját lobogója alatt közlekedtető állam felhatalmazásának birtokában, és — ha
van ilyen — a 8. Cikk 1. bekezdésében foglaltak szerint
kikötött feltételektől és korlátozásoktól függően, az alábbi
intézkedéseket teheti:
(i) a) feltartóztathatja a vízi járművet, és a fedélzetére
    léphet;
b) alapos ellenőrzésnek vetheti alá a vízi járművet
és a fedélzetén tartózkodó bármely személyt;
c) megtehet minden, az ezen Cikk (ii) bekezdésében
rendelkezett bármilyen intézkedést, ami ahhoz
bizonyul szükségesnek, hogy megállapítsák, bekövetkezett a vonatkozó bűncselekmény elkövetése, továbbá ahhoz, hogy az ennek igazolására
szolgáló bármilyen bizonyítékot lefoglaljanak;
d) követelje, hogy a vízi járművet és a fedélzetén
tartózkodó bármely személyt a beavatkozó állam
területére vigyék, és a vízi járművet további vizsgálatok elvégzése céljából ott tartsák;
(ii) és, a vízi jármű hathatós ellenőrzését elvégezve:
a) átkutassa a vízi járművet, annak fedélzetén bárkit
és a vízi járműben bármit, ideértve annak rakományát is;
b) kinyisson, vagy kinyittasson bármilyen konténert, és a vízi járművön próbaképpen bármit megvizsgáljon, vagy bármiből mintát vegyen;
c) követelje a vízi járművön tartózkodó bármely
személytől, hogy önmagáról, vagy a vízi járművön
bármiről tájékoztatást adjon;
d) követelje, hogy adják át számára a vízi járművel,
vagy az azon lévő bármely személlyel vagy
tárggyal kapcsolatos okmányokat, könyveket
vagy feljegyzéseket, és fényképeket vagy másolatokat készítsen bármiről, aminek a bemutatását az
illetékes hatóságoknak jogukban áll megkövetelni;
e) lefoglaljon, biztonságba helyezzen és biztosítson
bármilyen, a vízi járművön feltalált bizonyítékot
vagy anyagot.
2. Az ennek a Cikknek az 1. bekezdésében foglaltak
értelmében megtett egyetlen intézkedés sem érintheti hátrányosan a beavatkozó állam törvényei értelmében a
gyanúsított személyek azon jogát, miszerint jogukban áll
magukat ártatlannak vallani.
10. Cikk A jogérvényesítésre vonatkozó intézkedések 1. Amennyiben, a 9. Cikkben foglaltak értelmében tett
intézkedések eredményeképpen, a beavatkozó államnak
bizonyítéka van arra, hogy vonatkozó bűncselekményt követtek el, ami törvényei értelmében elegendő indok arra,
hogy az érintett személyeket letartóztassa, vagy a vízi járművet visszatartsa, vagy mindkettőt megtegye, az említettek szerint járhat el.
2. A beavatkozó államnak késedelem nélkül értesítenie
kell a hajót saját lobogója alatt közlekedtető államot a fenti
1. bekezdésben foglaltak értelmében megtett intézkedésekről.
3. A vízi járművet nem lehet annál hosszabb ideig
visszatartani, mint ami szigorúan ahhoz szükséges, hogy a
vonatkozó bűncselekménnyel kapcsolatos vizsgálatokat
befejezzék. Abban az esetben, amikor alapos gyanú merül
fel azt illetően, hogy a vízi jármű tulajdonosai közvetlenül
kapcsolatba hozhatók egy vonatkozó bűncselekménnyel, a
vízi járművet és annak rakományát a vizsgálat befejeztével
még további időtartamra is vissza lehet tartani. Azokat a
személyeket, akiket nem gyanúsítanak semmilyen vonatkozó bűncselekmény elkövetésével, továbbá azokat a tárgyakat, amelyekre, mint bizonyítékra, nincs szükség, szabadon kell bocsátani.
4. Függetlenül az előző bekezdésben foglalt rendelkezésektől, a beavatkozó állam és a hajót saját lobogója alatt
közlekedtető állam megegyezhet az ezen Megállapodásban
Szerződő Félként résztvevő harmadik állammal abban,
hogy a vízi járművet az adott harmadik állam területére
lehessen vinni, és amikor a vízi jármű már az adott területen van, az ezen Megállapodás szempontjából harmadik
államot beavatkozó államként kell kezelni.
11. Cikk Az intézkedés végrehajtása 1. A 9. és 10. Cikkek értelmében tett intézkedésekre a
beavatkozó állam jogát kell alkalmazni.
2. A 9. Cikk 1. a), b) és d) bekezdésében foglalt intézkedéseket csak hadihajók vagy katonai repülőgépek, vagy
egyéb, a kormány részére történő szolgálatteljesítésre és az
arra való felhatalmazásra utaló egyértelmű jelzést viselő,
és egyértelműen azonosítható hajók vagy repülőgépek
hajthatják végre.
3. a) A beavatkozó állam tisztviselője ellen semmilyen,
a hatáskörének gyakorlása során végrehajtott intézkedé
sért nem lehet a hajót saját lobogója alatt közlekedtető
államban eljárást indítani. Ilyen esetben a beavatkozó
államban kell lehetőségnek nyílnia arra, hogy a tisztviselő
ellen eljárás indulhasson, mintha a vonatkozó bűncselekményt megvalósító elemeket ennek az államnak a fennhatósága alá tartozó területen követték volna el.
b) A hajót saját lobogója alatt közlekedtető államban
megindított eljárás során a beavatkozó állam tisztviselőjével szemben a 9. és 10. Cikkekben foglalt intézkedésekkel
kapcsolatosan elkövetett vonatkozó bűncselekményeket
úgy kell kezelni, mintha azokat a hajót saját lobogója alatt
közlekedtető állam tisztviselőjével szemben követték volna el.
4. Annak a vízi járműnek a kapitánya számára, amelynek a fedélzetére az ebben a Megállapodásban foglaltak
értelmében mások vizsgálat céljából ráléptek, biztosítani
kell a jogot arra, hogy a vízi jármű érintkezésbe lépjen
államának hatóságaival, melynek lobogója alatt közlekedik, valamint a vízi jármű tulajdonosaival vagy üzemeltetőivel, abból a célból, hogy értesítse őket arról, hogy a vízi
jármű fedélzetére mások vizsgálat céljából ráléptek. Mindazonáltal a beavatkozó állam hatóságai megakadályozhatják, vagy késleltethetik a tulajdonosokkal vagy az üzemeltetőkkel történő bármilyen érintkezést, az esetben, ha alapos gyanújuk van azt feltételezni, hogy az ilyen jellegű
érintkezés gátolná a vonatkozó bűncselekménnyel kapcsolatos vizsgálatok lefolytatását.
12. Cikk Operatív biztonsági intézkedések 1. Az ebben a Megállapodásban foglaltak alkalmazása
során az érintett Feleknek kellő figyelmet kell fordítaniuk
arra a követelményre, miszerint nem lehet a tengeren
veszélyeztetni az élet biztonságát, a vízi jármű és a rakomány épségét, és nem lehet megsérteni semmilyen kereskedelmi vagy jogi érdeket. Különösen figyelembe kell venniük:
a) azt a veszélyt, ami a tengeren egy vízi jármű fedélzetére történő lépéssel jár, és meg kell fontolniuk, hogy ezt
esetleg biztonságosabban meg lehet tenni a vízi jármű
legközelebbi kikötésekor;
b) azt a követelményt, hogy a minimálisra kell csökkenteni a vízi jármű törvényes kereskedelmi tevékenységébe
történő bármilyen beavatkozást;
c) azt a követelményt, hogy el kell kerülni a vízi jármű
indokolatlan visszatartását vagy késleltetését;
d) azt a követelményt, hogy a minimálisra kell korlátozni az olyan erőszak alkalmazását, ami ahhoz szükséges,
hogy biztosítani lehessen a beavatkozó állam rendelkezéseinek betartását.
2. Lőfegyvereknek a vízi jármű ellen vagy azon történő
használatát a lehető leghamarabb jelenteni kell a hajót
saját lobogója alatt közlekedtető államnak.
3. A vízi jármű fedélzetén tartózkodó bármely személy
halálát vagy megsérülését a lehető leghamarabb jelenteni
kell a hajót saját lobogója alatt közlekedtető államnak.
A beavatkozó állam hatóságainak teljes mértékben együtt
kell működniük a hajót saját lobogója alatt közlekedtető
állam hatóságaival minden olyan vizsgálat tekintetében,
amit a hajót saját lobogója alatt közlekedtető állam folytathat az ilyen haláleset vagy sérülés kapcsán.
4. Rész A JOGHATÓSÁG GYAKORLÁSÁRA VONATKOZÓ
SZABÁLYOK 13. Cikk
A vonatkozó bűncselekmények bizonyítékai 1. A beavatkozó államnak, annak érdekében, hogy
lehetővé tegye a hajót saját lobogója alatt közlekedtető
állam számára annak eldöntését, hogy a 14. Cikkben foglalt
rendelkezésekkel összhangban gyakorolja-e elsődleges
joghatóságát, késedelem nélkül el kell juttatnia a hajót
saját lobogója alatt közlekedtető állam számára a 9. Cikkben foglaltakkal összhangban megtett intézkedések eredményeképpen feltárt bármilyen vonatkozó bűncselekmény
bizonyításának összegzését. A hajót saját lobogója alatt
közlekedtető államnak haladéktalanul meg kell erősítenie
az összegzés kézhezvételét.
2. Amennyiben a beavatkozó állam olyan bizonyítékot
tár fel, amely annak feltételezésére készteti, hogy az ezen
Megállapodás hatáskörén kívül eső vonatkozó bűncselekményt követhettek el, vagy, hogy a vízi jármű fedélzetén
vonatkozó bűncselekményben részt nem vett gyanúsított
személyek tartózkodnak, értesítenie kell a hajót saját lobogója alatt közlekedtető államot. Ahol ez alkalmazható, az
érintett Feleknek konzultálniuk kell egymással.
3. Ennek a Megállapodásnak a rendelkezéseit úgy kell
értelmezni, hogy a beavatkozó állam számára csak akkor
nyíljon lehetőség a vizsgálatra irányuló és a vonatkozó
bűncselekményekkel kapcsolatos eljáráson kívüli intézkedések megtételére, amikor
a) a hajót saját lobogója alatt közlekedtető állam kifejezett beleegyezését adja; vagy
b) az ilyen intézkedések olyan vonatkozó bűncselekmény vizsgálatára és az azzal kapcsolatos eljárásra irányulnak, amit azután követtek el, miután az adott személyt a
beavatkozó állam területére szállították.
14. Cikk Az elsődleges joghatóság gyakorlása 1. Az elsődleges joghatóságot gyakorolni kívánó, a
hajót saját lobogója alatt közlekedtető állam ezt az ebben
a Cikkben foglalt rendelkezésekkel összhangban teheti.
2. Erről a lehető leghamarabb értesítenie kell a beavatkozó államot, mégpedig legkésőbb a 13. Cikkben foglaltakkal összhangban lévő bizonyítás-összegzés kézhezvételétől
számított tizennégy napon belül. Amennyiben ezt a hajót
saját lobogója alatt közlekedtető állam elmulasztja megtenni, úgy kell tekinteni, mint aki elállt a elsődleges joghatóság gyakorlásától.
3. Amikor a hajót saját lobogója alatt közlekedtető
állam arról értesítette a beavatkozó államot, hogy elsődleges joghatóságát gyakorolja, akkor a beavatkozó állam
joghatóságának biztosítását fel kell függeszteni, kivéve, ha
azt személyek, vízi járművek, rakományok vagy bizonyíték
kiadásával kapcsolatosan gyakorolja, összhangban az ezen
Megállapodásban foglaltakkal.
4. Az ügyet a hajót saját lobogója alatt közlekedtető
államnak haladéktalanul át kell adnia az illetékes hatóságoknak, eljárás megindítása céljából.
5. A beavatkozó állam által a vízi járművel és a fedélzetén tartózkodó személyekkel szemben megtett intézkedéseket úgy is meg lehet ítélni, mint amelyeket a hajót saját
lobogója alatt közlekedtető állam által lefolytatott eljárás
részeként tettek meg.
15. Cikk Vízi járművek, rakományok, személyek és bizonyítékok
kiadása
1. Amikor a hajót saját lobogója alatt közlekedtető
állam arról a szándékáról értesítette a beavatkozó államot,
hogy gyakorolni kívánja elsődleges joghatóságát, és a hajót
saját lobogója alatt közlekedtető állam ezt kéri, a letartóztatott személyt, a lefoglalt vízi járművet, rakományt és
bizonyítékot az ebben a Megállapodásban foglalt rendelkezésekkel összhangban ki kell adni az adott államnak.
2. A letartóztatott személyek kiadására vonatkozó felkérést minden egyes személy esetében alá kell támasztani
az elfogatóparancs vagy egyéb, ugyanilyen értelmű, a hajót
saját lobogója alatt közlekedtető állam törvényei által előírt eljárással összhangban kibocsátott parancs eredeti példányával vagy annak hiteles másolatával.
3. A feleknek minden erőfeszítést meg kell tenniük a
személyek, vízi járművek, rakományok és bizonyítékok kiadásának gyors elintézése érdekében.
4. Ebben a Megállapodásban semmit nem lehet úgy értelmezni, hogy az bármely letartóztatott személyt megfosszon a
beavatkozó állam törvényei szerint őt megillető azon jogától,
hogy fogva tartásának törvényességét az adott állam bíróságával felülvizsgáltathassa, összhangban az adott állam nemzeti törvényei által meghatározott eljárásokkal.
5. A letartóztatott személyek vagy a vízi jármű kiadásának kérése helyett a hajót saját lobogója alatt közlekedtető
állam kérheti azok haladéktalan szabadon bocsátását.
Abban az esetben, amikor ilyen felkérés történt, a beavatkozó államnak az említetteket haladéktalanul szabadon
kell bocsátania.
16. Cikk Halálbüntetés Ha az olyan törvénysértés, ami miatt a hajót saját lobogója alatt közlekedtető állam úgy dönt, hogy, összhangban
a 14. Cikkben foglaltakkal, biztosítja elsődleges joghatóságát, és amely az adott állam törvényei szerint halállal büntethető, és ha az ilyen vonatkozó bűncselekményt illetően
a beavatkozó állam törvényei nem rendelnek halálbüntetést, vagy azt általában nem hajtják végre, bármely személy
kiadását meg lehet tagadni, kivéve, ha a hajót saját lobogója alatt közlekedtető állam olyan biztosítékokat ad, melyeket a beavatkozó állam elégségesnek tekint arra nézve,
hogy a halálbüntetést nem fogják végrehajtani.
5. Rész ELJÁRÁSJOGI ÉS EGYÉB ÁLTALÁNOS
SZABÁLYOK 17. Cikk
Illetékes hatóságok 1. Minden egyes Szerződő Félnek ki kell jelölnie egy
hatóságot, amelynek felelősséget kell vállalnia az ezen
Megállapodás 6. és 7. Cikkében foglaltak értelmében történő megkeresések elküldéséért és megválaszolásáért. Lehetőségei szerint minden egyes Szerződő Félnek lépéseket
kell tennie annak érdekében, hogy ez a hatóság bármely
nap bármely órájában, akár este akár reggel, kézhez kaphassa a megkeresést, és arra válaszolhasson.
2. A Feleknek továbbá ki kell jelölniük egy központi
hatóságot, amely az elsődleges joghatóságnak a 14. Cikkben foglaltak szerint történő gyakorlásáról történő értesítésért és minden egyéb, az ezen Megállapodás értelmében
történő kapcsolattartásért vagy értesítésért felel.
3. Minden egyes Szerződő Félnek a ratifikációs, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okmánya aláírásakor vagy
letétbe helyezésekor közölnie kell az Európa Tanács Főtitkárával az ezen cikk értelmében kijelölt hatóságok nevét
és címét, az ezen Megállapodás értelmében történő kapcsolattartást megkönnyítő minden egyéb tájékoztatással
együtt. Bármilyen, a névben, címben vagy az ilyen hatóságokkal kapcsolatos fontos információban ezt követően bekövetkezett változást ugyanígy közölni kell a Főtitkárral.
18. Cikk Kapcsolattartás a kijelölt hatóságok között 1. A 17. Cikk értelmében kijelölt hatóságoknak közvetlenül kell kapcsolatot tartaniuk egymással.
2. Ott, ahol a közvetlen kapcsolattartás bármi okból
nem valósítható meg, a Felek megállapodhatnak abban,
hogy az ICPO-Interpol vagy Vámügyi Együttműködési
Tanács kommunikációs csatornáit használják.
19. Cikk A megkeresés formája és a nyelvek
1. Minden, a 4—16. Cikkekben foglalt kapcsolattartásnak írásban kell történnie. A hírközlés olyan korszerű
eszközeit, mint a telefax, használni lehet.
2. Az ezen cikk 3. bekezdésében foglalt rendelkezések
értelmében a megkeresések, az egyéb kapcsolattartást biztosító okmányok lefordítására nincs szükség.
3. Ratifikációs, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási
okmánya aláírásakor vagy letétbe helyezésekor bármely
Szerződő Fél átadhat az Európa Tanács Főtitkárának egy
nyilatkozatot, amelyben fenntartja magának a jogot, hogy
megkívánja: a részére megküldött megkereséseket, az
egyéb kapcsolattartást biztosító okmányokat a saját nyelvén készítsék el, vagy csatoljanak hozzájuk saját nyelvű,
vagy az Európa Tanács egyik hivatalos nyelvére, vagy az
általa ezek közül a nyelvek közül kijelölt egyik nyelvre
történt fordítást. Az adott állam ebből az alkalomból kifejezheti készségét arra vonatkozóan, hogy elfogad az általa
meghatározott bármilyen egyéb nyelvre történő fordítást.
A többi Szerződő Fél a viszonosság szabályát alkalmazhatja.
20. Cikk Hitelesítés és felülhitelesítés Az ezen Megállapodás alkalmazása során átadott okmányok mentesülnek a hitelesítési és felülhitelesítési formalitások alól.
21. Cikk A megkeresés tartalma A 6. Cikk szerinti megkeresésnek tartalmaznia kell:
a) a megkeresést előterjesztő hatóságot, valamint a
vizsgálatokat vagy eljárásokat lefolytató hatóságot;
b) az érintett vízi járműre vonatkozó részletes adatokat, ideértve lehetőség szerint annak nevét, a vízi jármű
leírását, bármilyen lajstromjelet, vagy a felségjelre utaló
bármilyen más jelzést, továbbá a vízi jármű tartózkodási
helyét, egy annak megerősítésére vonatkozó kéréssel
együtt, hogy a vízi jármű a megkeresett Fél felségjelét
viseli;
c) a feltételezett vonatkozó bűncselekmények részleteit a gyanú okaival együtt;
d) a számára megtenni javasolt intézkedést, és annak
megerősítését, hogy az ilyen intézkedés megtételére akkor
kerül sor, ha az érintett vízi jármű a beavatkozó állam
lobogója alatt közlekedik.
22. Cikk Tájékoztatás a vízi járművek tulajdonosai
és kapitányai számára
Minden egyes Szerződő Félnek meg kell tennie a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy tájékoztassa
a lobogója alatt közlekedő vízi járművek tulajdonosait
vagy kapitányait arról, miszerint az ezen Megállapodás
Szerződő Felei felhatalmazást kaphatnak arra, hogy a
bármely Fél felségvizein kívül eső vizeken, az ebben a
Megállapodásban meghatározott célból, vízi járművek
fedélzetére léphessenek. Továbbá, hogy különösen arról a
kötelezettségről tájékoztassa őket, miszerint eleget kell
tenni az ezen jogkörét gyakorló beavatkozó állam részéről
a vízi jármű fedélzetére lépő Fél által kiadott utasításoknak.
23. Cikk Korlátozott használat A hajót saját lobogója alatt közlekedtető állam a
6. Cikkben hivatkozott felhatalmazást attól a feltételtől
teheti függővé, hogy előzetes beleegyezése nélkül a beavatkozó állam hatóságai a megszerzett információt vagy bizonyítékot a vonatkozó bűncselekményekkel kapcsolatos
vizsgálatokon és eljárásokon kívül más vonatkozásban
nem használhatják fel, vagy adhatják tovább.
24. Cikk Bizalmasság Amennyiben ez nem ellenkezik nemzeti törvényeik
alapelveivel, az érintett Felek bizalmasan kezelnek minden, egy másik Fél által az ezen Megállapodás értelmében
rendelkezésre bocsátott bizonyítékot és információt, kivéve, ha annak felfedése szükséges a Megállapodás alkalmazásához, vagy bármilyen vizsgálathoz vagy eljáráshoz.
6. Rész KÖLTSÉGEK ÉS KÁROK 25. Cikk Költségek
1. Hacsak az érintett Felek nem állapodnak meg másképp, a 9. és 10. Cikkekben foglalt bármilyen intézkedés
végrehajtásának költsége a beavatkozó államot terheli, és
a 4. és 5. Cikkekben foglalt intézkedések végrehajtásának
költsége rendes körülmények között azt a Felet terheli,
amelyik a segítséget nyújtja.
2. Ahol a hajót saját lobogója alatt közlekedtető állam
a 14. Cikkben foglaltakkal összhangban gyakorolta elsődleges joghatóságát, a vízi jármű visszaszolgáltatásának és a
gyanúsított személyek és a bizonyítékok szállításának költsége őt terheli.
26. Cikk Károk 1. Amennyiben a fenti 9. és 10. Cikkekben foglaltak
értelmében tett intézkedések folyamán bármely személy
— akár természetes, akár jogi személy — veszteséget, kárt
vagy sérülést szenved hanyagság eredményeként, vagy
egyéb, a beavatkozó államnak tulajdonítható hiba folytán,
a fentiekkel kapcsolatban az adott államnak kártérítést
kell fizetnie.
2. Abban az esetben, ha az intézkedés oly módon történt,
amit az ezen Megállapodásban foglalt feltételek nem indokolnak, az ebből eredő bármilyen veszteségért, kárért vagy
sérülésért a beavatkozó államnak kártérítést kell fizetnie. A
beavatkozó államnak szintén kártérítést kell fizetnie minden
ilyen veszteségért, kárért vagy sérülésért, ha a gyanúk megalapozatlannak bizonyulnak, és feltéve, hogy miután a vízi jármű
fedélzetére ellenőrzés céljából mások ráléptek, a vízi jármű
üzemeltetője vagy személyzete nem követett el semmit, ami
ezeket a gyanúkat igazolná.
3. A 4. Cikk szerinti intézkedésből eredő bármilyen
kárért a felkérő államot terheli a felelősség, amely kártérí
tést kérhet a felkért államtól abban az esetben, ha a kár
hanyagságból, vagy az ennek az államnak tulajdonítható
egyéb hibából eredt.
III. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 27. Cikk Aláírás és hatálybalépés
1. Ez a Megállapodás aláírásra nyitott az Európa
Tanács azon tagállamai számára, akik már kifejezték beleegyezésüket a tekintetben, hogy a Bécsi Egyezményt
magukra nézve kötelezőnek ismerik el. A tekintetben,
hogy ezt a Megállapodást magukra nézve kötelezőnek ismerik el, kifejezhetik beleegyezésüket:
a) a ratifikálásra, elfogadásra vagy jóváhagyásra vonatkozó fenntartás nélküli aláírással; vagy
b) a ratifikálástól, elfogadástól vagy jóváhagyástól függő
aláírással, amit ratifikálás, elfogadás vagy jóváhagyás követ.
2. A ratifikációs, elfogadó vagy jóváhagyó okiratokat az
Európa Tanács Főtitkáránál kell letétbe helyezni.
3. Ez a Megállapodás az azon időpontot követő három
hónapos időszak lejárta utáni hónap első napján lép hatályba,
amikor az Európa Tanács három tagállama kifejezte beleegyezését, hogy a Megállapodást, az 1. bekezdésben foglalt
rendelkezésekkel összhangban ratifikálta.
4. Minden olyan szerződő állam vonatkozásában, amely
ezt követően fejezi ki beleegyezését a tekintetben, hogy azt
magára nézve kötelezőnek ismeri el, a Megállapodás az
azon időpontot követő három hónapos időszak lejárta
utáni hónap első napján lép hatályba, amikor az adott
állam beleegyezett abba, hogy a Megállapodást, az 1. bekezdésben foglalt rendelkezésekkel összhangban, magára
nézve kötelezőnek ismeri el.
28. Cikk Csatlakozás 1. Ennek a Megállapodásnak a hatálybalépése után az
Európa Tanács Miniszteri Bizottsága, miután konzultált a
Megállapodásban résztvevő szerződő államokkal, felhívással fordulhat bármely olyan államhoz, amely nem tagja a
Tanácsnak, de kifejezte beleegyezését, miszerint a Bécsi
Egyezményt magára nézve kötelezőnek ismeri el, hogy
csatlakozzon ehhez a Megállapodáshoz egy olyan határozattal, amit az Európa Tanács alapszabályának 20. d) Cikkében tartalmazott többség és a Bizottságban való részvé
telre jogosult szerződő államok képviselőinek egyhangú
szavazatával fogadtak el.
2. A Megállapodás valamely csatlakozó állam tekintetében a csatlakozási okiratnak az Európa Tanács Főtitkáránál történő letétbe helyezése dátumától számított három
hónapos időszak lejárta utáni hónap első napján lép
hatályba.
29. Cikk Területi alkalmazás 1. Ratifikációs, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási
okmánya aláírásakor vagy letétbe helyezésekor bármely
állam meghatározhatja azt a területet vagy azokat a területeket, amelyekre az a beleegyezése vonatkozik, hogy ezt a
Megállapodást magára nézve kötelezőnek ismeri el.
2. Egy, az Európa Tanács Főtitkárának címzett nyilatkozatban, bármely későbbi időpontban, bármely állam kiterjesztheti beleegyezését arra, hogy az ezen Megállapodást magára nézve kötelezőnek ismeri el minden olyan
területre vonatkozóan, ami a nyilatkozatban meghatározásra került. E terület vonatkozásában a Megállapodás az
ilyen értelmű nyilatkozat Főtitkár által történő kézhezvételének dátumától számított három hónapos időszak
lejárta utáni hónap első napján lép hatályba.
3. A fenti 1. és 2. bekezdésben foglaltak értelmében tett
nyilatkozat tárgyát képező bármely terület vonatkozásában a hatóságokat a 17. Cikk 1. és 2. bekezdésében foglaltak értelmében lehet kijelölni.
4. Az ilyen értelmű nyilatkozatban meghatározott bármely terület vonatkozásában bármely, az előző bekezdések
értelmében tett nyilatkozatot vissza lehet vonni egy, a
Főtitkárnak címzett értesítés útján. A visszavonás az ilyen
értelmű értesítés Főtitkár által történő kézhezvételének
dátumától számított három hónapos időszak lejárta utáni
hónap első napján lép hatályba.
30. Cikk Kapcsolat más egyezményekkel és megállapodásokkal 1. Ez a Megállapodás nem érinti a Bécsi Egyezményből,
vagy bármely, különleges kérdéseket érintő, többoldalú
nemzetközi egyezményekből eredő jogokat és kötelezettségeket.
2. A Megállapodásban résztvevő Szerződő Felek kétoldalú vagy többoldalú megállapodásokat köthetnek egymással az ebben a Megállapodásban tárgyalt kérdésekben
abból a célból, hogy kiegészítsék ennek rendelkezéseit,
vagy hogy az ebben és a Bécsi Egyezmény 17. Cikkében
foglalt elvek alkalmazását megkönnyítsék.
3. Amennyiben két vagy több Fél már megkötött egy megállapodást vagy egyezményt egy olyan témát illetően, amivel
ez a Megállapodás foglalkozik, vagy az adott téma tekintetében már más módon kapcsolatba léptek egymással, megállapodhatnak abban, hogy az ezen Megállapodás helyett az adott
megállapodást vagy egyezményt alkalmazzák, vagy az adott
kapcsolatokat ennek megfelelően szabályozzák, amennyiben
ez megkönnyíti a nemzetközi együttműködést.
31. Cikk Fenntartások 1. Ratifikációs, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási
okmánya aláírásakor vagy letétbe helyezésekor bármely
állam kijelentheti, hogy élni kíván a 3. Cikk 6. bekezdésében, a 19. Cikk 3. bekezdésében és a 34. Cikk 5. bekezdésében rendelkezett fenntartások közül eggyel vagy többel.
Más fenntartást nem lehet megfogalmazni.
2. Bármely állam, amely az előző bekezdésben foglaltak
értelmében fenntartást fogalmazott meg, azt teljes egészében vagy részben visszavonhatja egy, az Európa Tanács
Főtitkárának címzett értesítés útján. A visszavonás az ilyen
értelmű értesítés Főtitkár által történő kézhezvételének
időpontjában lép hatályba.
3. Az a Fél, amely fenntartást fogalmazott meg az ebben
a Megállapodásban foglalt rendelkezést illetően, nem követelheti az adott rendelkezés alkalmazását egyetlen másik Féltől sem. Mindazonáltal, amennyiben fenntartása csak részleges vagy feltételes, követelheti az adott rendelkezés alkalmazását olyan mértékig, amilyen mértékig azt elfogadta.
32. Cikk Megfigyelő bizottság 1. A Megállapodásban résztvevő Szerződő Fél felkérésére, az ezen Megállapodás hatálybalépését követően, az
Európa Tanács Főtitkárának egy, a Feleket képviselő szakértőkből álló megfigyelő bizottságot kell összehívnia.
2. A megfigyelő bizottságnak ellenőriznie kell a Megállapodásban résztvevők munkáját, és megfelelő javaslatokat kell tennie a Megállapodás hatékony működésének
biztosítására.
3. A megfigyelő bizottság saját maga határozhatja meg
az ügyrendjét.
4. A megfigyelő bizottság úgy határozhat, hogy az alkalomtól függően a Megállapodásban részt nem vevő államokat, valamint nemzetközi szervezeteket vagy testületeket
hív meg tanácskozásaira.
5. Kétévente minden egyes Félnek jelentést kell küldenie az Európa Tanács Főtitkárának a Megállapodás végrehajtásáról, olyan formában és módon, amit a megfigyelő
bizottság vagy a bűnözés problémáival foglalkozó Európai
Bizottság határoz meg. A megfigyelő bizottság úgy határozhat, hogy a rendelkezésére bocsátott információt, vagy
az arról szóló jelentést a Felek számára és olyan nemzetközi szervezetek vagy testületek számára, amelyeket erre
megfelelőnek ítél, átadja.
33. Cikk Módosítások 1. E Megállapodást illetően bármely Fél módosításokat
javasolhat, melyeket az Európa Tanács Főtitkárának közölnie kell az Európa Tanács tagállamaival és minden
olyan nem tagállammal, amely csatlakozott, vagy amelyet
felhívtak arra, hogy csatlakozzon a Megállapodáshoz, összhangban a 28. Cikkben foglalt rendelkezésekkel.
2. Bármely, egy Fél által javasolt módosítást közölni
kell a bűnözés problémáival foglalkozó Európai Bizottsággal, amely a javasolt módosításra vonatkozó állásfoglalását
benyújtja a Miniszteri Bizottság felé.
3. A Miniszteri Bizottság megvizsgálja a javasolt módosítást, és a bűnözés problémáival foglalkozó Európai
Bizottság által benyújtott állásfoglalást, és elfogadhatja a
módosítást.
4. A Miniszteri Bizottság által az ezen cikk 3. bekezdésében foglaltakkal összhangban elfogadott bármely módosítás
szövegét jóváhagyás végett továbbítani kell a Felek részére.
5. Az ezen cikk 3. bekezdésében foglaltakkal összhangban elfogadott bármely módosítás az azt követő harmincadik napon lép hatályba, hogy valamennyi Fél tájékoztatta
a Főtitkárt arról, hogy elfogadta a módosítást.
34. Cikk Viták rendezése 1. Az Európa Tanácsnak a bűnözés problémáival foglalkozó Európai Bizottságát folyamatosan tájékoztatni
kell ennek a Megállapodásnak az értelmezéséről és alkalmazásáról.
2. Abban az esetben, ha a Felek között vita támad az
ezen Megállapodás értelmezése vagy alkalmazása kérdésében, a Feleknek törekedniük kell a vita tárgyalások útján,
vagy az általuk választott bármilyen egyéb, békés úton
történő rendezésére, ideértve a vitának a bűnözés problémáival foglalkozó Európai Bizottság elé, valamint olyan
választott bíróság elé terjesztését, amelynek határozatai a
Felekre nézve kötelező érvényűek, továbbá a közvetítést, a
békéltetést vagy az érintett Felek között kölcsönös megállapodás tárgyát képező jogi eljárást.
3. Ratifikációs, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási
okmányának aláírásakor vagy letétbe helyezésekor vagy
bármely későbbi időpontban egy, az Európa Tanács Főtitkárához címzett nyilatkozatban bármely állam kijelentheti, hogy az ezen Megállapodás értelmezése vagy alkalmazása kapcsán felmerülő bármely vitát illetően, előzetes megállapodás nélkül és a viszonosság függvényében, kötelezőnek ismeri el a vitának választott bíróság elé történő utalását, összhangban az ezen Megállapodás függelékében
meghatározott eljárással.
4. Minden olyan vitát, amelyet nem rendeztek az ezen
Cikk 2. vagy 3. bekezdéseiben foglaltaknak megfelelően, a
vitában résztvevő bármely Fél kérésére a Nemzetközi
Bíróság elé kell utalni.
5. Ratifikációs, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási
okmányának aláírásakor vagy letétbe helyezésekor vagy
bármely későbbi időpontban egy, az Európa Tanács Főtitkárához címzett nyilatkozatban bármely állam kijelentheti, hogy az ezen Cikk 4. bekezdésében foglaltakat nem
tartja magára nézve kötelező érvényűnek.
6. Bármely Fél, amely az ezen Cikk 3. vagy 5. bekezdésében foglaltakkal összhangban nyilatkozatot tett, bármikor visszavonhatja a nyilatkozatot oly módon, hogy értesíti
az Európa Tanács Főtitkárát.
35. Cikk Felmondás 1. Bármely Fél bármikor felmondhatja ezt a Megállapodást egy, az Európa Tanács Főtitkárának címzett értesítés útján.
2. Az ilyen értelmű felmondás az értesítés Főtitkár által
történő kézhezvételének dátumától számított három hónapos időszak lejárta utáni hónap első napján lép hatályba.
3. Mindazonáltal ez a Megállapodás továbbra is hatályban marad a Megállapodás érvényességi időszaka alatt a
felmondó Felet illetően megfogalmazott beadványokon
vagy felkéréseken alapuló bármely intézkedés vagy eljárás
tekintetében.
36. Cikk Értesítések A Európa Tanács Főtitkárának értesítenie kell a Tanács
tagállamait, minden, ehhez a Megállapodáshoz csatlakozott államot és az Egyesült Nemzetek Főtitkárát:
a) bármilyen aláírásról;
b) bármilyen ratifikációs, elfogadó, jóváhagyó vagy
csatlakozási okmány letétbe helyezéséről; c) minden hatóság nevéről és minden, a 17. Cikkben
foglaltaknak megfelelően közölt egyéb tájékoztatásról;
d) a 31. Cikk 1. bekezdésében foglaltakkal összhangban
megfogalmazott bármely fenntartásról;
e) e Megállapodásnak a 27. és 28. Cikkben foglaltakkal
összhangban történő hatálybalépési időpontjáról;
f) a 32. Cikk 1. bekezdésében foglaltak értelmében tett
bármely megkeresésről és az ennek a bekezdésnek az értelmében összehívott bármely tanácskozás időpontjáról;
g) a 3. Cikk 5. és 6. bekezdéseiben, a 8. Cikk 2. bekezdésében, a 19. Cikk 3. bekezdésében és a 34. Cikk 3. és
5. bekezdéseiben foglaltak értelmében tett bármely nyilatkozatról;
h) bármilyen egyéb, ezzel a Megállapodással kapcsolatos intézkedésről, értesítésről vagy közleményről.
Amelynek hiteléül az alulírottak, arra megfelelően felhatalmazva, aláírták ezt a Megállapodást.
Kelt Strasbourgban, az 1995. év január hó 31. napján,
angol és francia nyelven, egyformán hitelesnek kimondva
mindkét szöveget, egyetlen példányban, amit az Európa
Tanács irattárában kell letétbe helyezni. Az Európa Tanács
Főtitkárának hitelesített másolatokat kell eljuttatnia az
Európa Tanács minden egyes tagállama és minden, az
ehhez a Megállapodáshoz történő csatlakozásra felhívott
állam számára.
Függelék 1. A vitában résztvevő, a 34. Cikk 3. bekezdés szerinti
döntőbíráskodást kérő Félnek a keresetről és a kereset
alapját képező indokokról írásban értesítenie kell a másik
Felet.
2. Az érintett Feleknek meg kell határozniuk egy választott bíróságot.
3. A választott bíróságnak három tagból kell állnia.
Minden egyes Félnek ki kell jelölnie egy választott bírót. A
két Félnek közös megegyezéssel kell kijelölnie az elnöklő
választott bírót.
4. Amennyiben a döntőbíráskodás kérésének időpontjától számított négy hónapon belül közös megegyezéssel
nem történik ilyen kijelölés vagy megbízás, a szükséges
kijelölést vagy megbízást az Állandó Döntőbíróság Főtitkárára kell bízni.
5. Ha a Felek másképpen meg nem egyeznek, a bíróságnak magának kell meghatároznia a saját ügyrendjét.
6. Amennyiben a Felek másképp nem egyeznek meg, a
bíróságnak a nemzetközi törvények alkalmazandó szabályai alapján kell határoznia, az ilyen szabályok hiányában
pedig, ex aequo et bono.
7. A bíróságnak határozatát szavazati többség útján kell
meghoznia. Határozatát jogerősnek és kötelező érvényűnek kell tekinteni.’’
3. § A Magyar Köztársaság Kormánya az Országgyűlés
felhatalmazása alapján az Egyezmény megerősítéséről
szóló okirat letétbe helyezésekor a következő nyilatkozatokat tette:
A Megállapodás 3. Cikkének (6) bekezdéséhez:
,,A Magyar Köztársaság kijelenti, hogy a Megállapodás
3. Cikkének (6) bekezdése értelmében nem fogja alkalmazni a 3. Cikk (2) és (3) bekezdésében foglaltakat.’’
A Megállapodás 17. Cikkéhez:
,,A Magyar Köztársaság kijelenti, hogy a Megállapodás
17. Cikkének (1) bekezdése szerinti illetékes hatóság: az
Országos Rendőr-főkapitányság Nemzetközi Bűnügyi
Együttműködési Központja.
A Magyar Köztársaság kijelenti, hogy a Megállapodás
17. Cikkének (2) bekezdése szerinti illetékes központi hatóság: a Legfőbb Ügyészség.’’
A Megállapodás 19. Cikkének (3) bekezdéséhez:
,,A Magyar Köztársaság kijelenti, hogy amennyiben a
megkeresések és az egyéb kapcsolattartást biztosító okmányok nem magyar nyelven vagy az Európa Tanács hivatalos
nyelveinek egyikén készültek, ahhoz magyar, angol vagy
francia nyelvek valamelyikére történő fordítást kell csatolni.’’
4. § (1) E törvény a kihirdetése napján lép hatályba.
(2) A Megállapodásba foglalt feladatok végrehajtása a
17. Cikk (2) bekezdése tekintetében a legfőbb ügyész,
egyebekben a belügyminiszter feladata.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
44/2003. (IV. 3.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya, Románia Kormánya, a Szlovák Köztársaság Kormánya és Ukrajna Kormánya között a többnemzetiségű műszaki zászlóalj létrehozásáról szóló, Budapesten, 2002. január 18-án aláírt Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány a Magyar Köztársaság Kormánya, Románia
Kormánya, a Szlovák Köztársaság Kormánya és Ukrajna
Kormánya között a Többnemzetiségű Műszaki Zászlóalj
létrehozásáról szóló, Budapesten, 2002. január 18-án aláírt
Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
(A Megállapodás jóváhagyásáról szóló utolsó jegyzékváltás 2003. január 2-án megtörtént. A Megállapodás 2003.
február 1-jén hatályba lépett.)
2. § A Megállapodás hivatalos angol nyelvű szövege és
annak magyar nyelvű fordítása a következő:
,,Megállapodás a Magyar Köztársaság Kormánya,
Románia Kormánya, a Szlovák Köztársaság Kormánya
és Ukrajna Kormánya között a Többnemzetiségű
Műszaki Zászlóalj létrehozásáról
A Magyar Köztársaság Kormánya, Románia Kormánya,
a Szlovák Köztársaság Kormánya és Ukrajna Kormánya
(a továbbiakban: Felek)
hangsúlyozva a többoldalú katonai kapcsolatok fontosságát az európai béke és stabilitás erősítése érdekében,
támogatva a kölcsönös tiszteleten alapuló szoros katonai együttműködés kialakításának célját,
aláhúzva azt, hogy katasztrófahelyzetben a Többnemzetiségű Műszaki Zászlóalj katasztrófaelhárítási tevékenysége jelentősen hozzájárul a károk és következmények
minimalizálásához,
figyelembe véve a katonai együttműködés fejlesztését
célzó együttműködési megállapodást, amelynek feltételei
a Magyar Köztársaság, Románia és Ukrajna védelmi miniszterei által 1999. január 15-én aláírt Szándéknyilatkozatban, illetve a Felek védelmi miniszterei munkatalálkozójának 2000. május 26-án, Ungváron aláírt Jegyzőkönyvében lettek meghatározva,
a következőkben állapodtak meg: I. Cikk Kifejezések meghatározása
Jelen Megállapodás céljaira a következő kifejezés használatos: — katasztrófa: árvíz vagy más, előre nem látott ökológiai események miatt bekövetkezett rendkívüli kiterjedésű
esemény, mely életeket, egészségi állapotot és vagyontárgyakat veszélyeztet, illetve azokra közvetlen fenyegetést
jelent.
II. Cikk Cél (1) A Felek létrehozzák a Többnemzetiségű Műszaki
Zászlóaljat (a továbbiakban: Zászlóalj), amelynek alaprendeltetése a Tisza vízgyűjtő területén bekövetkezett katasztrófa esetén a helyi lakosságnak történő segítségnyújtás és a károk megszüntetésében való részvétel.
(2) Bármely Fél kérésére, akinek a területén természeti
katasztrófa történt, vagy ilyen katasztrófa bekövetkezésének közvetlen veszélye fennáll, a Zászlóalj részt vesz a
katasztrófa következményeinek minimalizálásában.
III. Cikk Végrehajtó szervek A végrehajtó szervek a Felek védelmi minisztériumai és
vezérkarai lesznek.
IV. Cikk Általános alapelvek (1) Jelen Megállapodás nem befolyásolja a Felek azon
jogait és kötelezettségeit, amelyeket egyéb nemzetközi
megállapodások és egyezmények határoznak meg.
(2) Ezen közös kezdeményezés
a) nem irányul harmadik fél ellen, nem szándékozik
bármely állam vagy államok csoportja elleni bármely nemű
katonai szövetség felállítására;
b) megfelel a Partnerség a Békéért (PfP) programnak,
amelynek célja a humanitárius segítségnyújtás javítása;
c) átlátható és nyitott a régió bármely állama számára,
amely részt kíván venni a Zászlóalj együttműködési tevékenységében a jövőben, és erre képes is.
(3) A Zászlóaljjal kapcsolatos minden döntés a Felek
közös egyetértésén alapul.
V. Cikk Az együttműködés és a döntéshozatal folyamata
(1) A konzultáció és döntéshozatal folyamata a védelmi
miniszterek és a vezérkari főnökök vagy képviselőik találkozóin valósul meg.
(2) Az Irányító Csoport (a továbbiakban: ICS), amely a
Felek védelmi misztériumainak és vezérkarainak magas
rangú képviselőiből áll, dönt a Zászlóalj felkészítési feltételeiről és felhasználásáról.
(3) A Többnemzetiségű Munkacsoport (a továbbiakban: TM) a védelmi minisztériumok, a vezérkarok és a
haderőnemi vezérkarok műszaki szakembereiből áll, évente legalább kétszer, illetve igény szerint ülésezik, és támogatja az ICS munkáját. Fórumot biztosít a Zászlóalj tevékenységével és fejlesztésével kapcsolatos megbeszélésekhez.
(4) Az ICS megoldja azokat a különféle technikai problémákat és kérdéseket, amelyek a Zászlóalj parancsnokságára, vezetői beosztásaira, szervezetére, felszerelésére, a
kiképzésre és felkészítésre, valamint a tevékenység végrehajtásának finanszírozására vonatkoznak.
(5) A Megállapodás hatálybalépésének időpontjától az
ICS elnöki posztját a Felek az angol ABC szerint, rotációs
alapon töltik be, ha a Felek másként nem állapodnak meg.
(6) Az ICS határozza meg saját szervezetét, működési és
eljárás rendjét. Belső tevékenységét az alábbi alapelvek
határozzák meg:
a) az ICS rendszeresen ülésezik olyan időközönként,
ahogyan azt saját kötelezettségének ellátása megköveteli,
vagy ha bármely Fél külön kérésének vagy az ICS Elnöke
felkérésének mielőbbi teljesítése azt szükségessé teszi, illetve évente legalább egyszer;
b) az ülések szervezése az Elnököt adó Fél feladata. Ez
a Fél egyben a titkársággal járó feladatokat is ellátja;
c) minden döntést a Felek közös egyetértésével kell
meghozni.
(7) A speciális kérdések megvitatására az ICS ideiglenes
munkacsoportot hozhat létre a Felek szakértőiből.
VI. Cikk A Zászlóalj felépítése, létszáma és működése
(1) A Zászlóalj Többnemzetiségű Parancsnokságból és
nemzeti kontingensekből áll. A Felek megközelítőleg hasonló nagyságú és típusú személyi állománnyal járulnak
hozzá a Zászlóaljhoz, nemzeti szervezeti felépítésük alapján, összhangban saját nemzeti jogszabályaikkal.
(2) A Zászlóaljban részt vevő egyes nemzeti kontingensek létszáma nem lehet több, mint 200 fő, azonban a műszaki végrehajtó állomány létszáma nem lehet kevesebb,
mint 100 fő. A nemzeti kontingensek megtartva nemzeti
szervezeti felépítésüket, a saját államuk területén állomásoznak.
(3) A nemzeti kontingensek feladataikat a saját felszerelésükkel hajtják végre.
VII. Cikk Vezetési és irányítási rendszer (1) A nemzeti kontingensek parancsnokát, a törzsfőnököt, valamint a törzs főtisztjeit minden Fél önállóan nevezi
ki.
(2) A többnemzetiségű parancsnoksághoz tartozó nemzeti kontingensek nemzeti alárendeltsége is megmarad.
(3) Ha a Zászlóalj valamely Fél területén felhasználásra
kerül, a zászlóaljparancsnok személyét ez a Fél biztosítja.
A többi Fél kontingensparancsnokai a zászlóaljparancsnok helyetteseként fognak tevékenykedni. A zászlóaljparancsnokság magában foglalja a többi Fél irány- és összekötő tisztjeit is.
VIII. Cikk Kiképzés (1) A Zászlóalj évente közös (törzsvezetési vagy terepen
végrehajtott) gyakorlatot hajt végre felváltva az egyik Fél
területén, rotációs alapon. A közös gyakorlatok terveit és
részleteit a TM dolgozza ki és az ICS fogadja el.
(2) A nemzeti kontingensek kiképzését a Felek önállóan
tervezik és hajtják végre.
IX. Cikk Finanszírozás és logisztika (1) A Zászlóalj felhasználása esetén a katasztrófaelhárításhoz a munkaerő biztosítása ingyenes.
(2) A Felek biztosítják a nemzeti kontingensek pénzügyi
és logisztikai támogatását a saját területen végrehajtandó
tevékenységekhez.
(3) Közös tevékenység esetén a Zászlóalj logisztikai
támogatását az igénylő Fél saját költségén biztosítja.
(4) A közös tevékenység színhelyére történő kiérkezés,
illetve az onnan történő elvonulás költségeit az egyes Felek
maguk fedezik.
(5) Ilyen jellegű felhasználás esetén — a kérelmező Fél
területén — a szükséges erőforrások biztosítása az első
3 napra minden Fél saját kötelessége. A magával szállított
készletek a Technikai Megállapodásban kerülnek meghatározásra.
(6) A segítséget kérő Fél ingyenesen biztosítja a sürgősségi orvosi ellátást.
X. Cikk Jogi kérdések (1) Jelen Megállapodásban nem szabályozott kérdésekben az 1995. június 19-én elfogadott NATO PfP SOFA és
Kiegészítő Jegyzőkönyveiben foglaltak az irányadók, különös tekintettel a nemzeti határok átlépésével, a büntető
joghatósággal és a kártérítéssel kapcsolatos ügyekre.
(2) A Felek a határátlépés folyamatát egyszerűsítik. XI. Cikk
Információvédelem (1) Jelen Megállapodással kapcsolatban kicserélt összes
minősített információ jogi védelmet élvez. A védelem megfelel az átadó Fél által meghatározott minősítési szintnek,
és összhangban van az ilyen információt fogadó bármelyik
Fél nemzeti törvényeivel is.
(2) A Felek nincsenek felhatalmazva arra, hogy minősített információt adjanak át bármely harmadik fél számára
az átadó előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül.
(3) A Felek minden szükséges információt rendelkezésre bocsátanak, mely a Zászlóalj létrejöttéhez és a Felek
érdekében történő felhasználásához szükséges.
XII. Cikk A Zászlóalj katasztrófaelhárításban való részvétele (1) A katasztrófa sújtotta vagy a közvetlen veszélyben
lévő Fél részéről diplomáciai úton érkező hivatalos felkérés esetén a Zászlóalj felhasználása az egyes Felek illetékes
hatóságainak jóváhagyásával és belső jogrendje szerint történik. (2) Miután a Zászlóalj parancsnoka átvette a parancsnokságot, a Többnemzetiségű Parancsnokság és a nemzeti
kontingensek felszerelésükkel és technikai eszközeikkel a
veszélyeztetett területre vonulnak feladatuk végrehajtása
céljából, a kérelmező Fél követelményei szerint.
XIII. Cikk Vitás ügyek rendezése Jelen Megállapodás értelmezéséből, illetve végrehajtásából eredő összes vitás ügyet, jellegüktől függően, a Felek
az ICS-ben vagy a TM-ban tárgyalások és konzultációk
útján rendezik.
XIV. Cikk Végrehajtási rendelkezések A tevékenységek végrehajtásából eredő, a Többnemzetiségű Parancsnokságra, vezetői beosztásokra, szervezeti
struktúrára, eszközökre, kiképzésre, felkészítésre, logisztikai és pénzügyi támogatásra vonatkozó technikai részleteket és kérdéseket az érintett országok védelmi minisztériumai között megkötött Technikai Megállapodásban kell
rendezni.
XV. Cikk Záró rendelkezések (1) Jelen Megállapodást minden Fél a saját nemzeti
jogszabályainak megfelelően hagyja jóvá. A Megállapodás
30 nappal azt követően lép hatályba, hogy a Letéteményes
megkapja az utolsó jóváhagyásról szóló értesítést a Felektől. Az az ország a Megállapodás Letéteményese, ahol a
Megállapodást aláírták.
(2) Jelen Megállapodás a Felek közös megegyezésével
módosítható. A módosítást diplomáciai úton, írásban kell
kezdeményezni, majd a módosítás a jelen Cikk (1) bekezdése szerint lép hatályba.
(3) Jelen Megállapodás határozatlan időre érvényes. (4) Jelen Megállapodás bármely Fél által, bármikor felmondható. A felmondást a felmondó Fél diplomáciai úton,
írásban küldi meg a Letéteményes részére.
(5) A felmondás 30 nappal a felmondási értesítő kézhez
vétele után lép hatályba. A felmondásról a Letéteményes a
többi Felet értesíti. A felmondás hatálybalépése után a
Megállapodás nem alkalmazandó a felmondó Fél esetében, de érvényben marad a többi Fél számára.
(6) Ha a felmondó Fél részéről még megoldatlan igények vagy kötelezettségek állnak fenn, úgy azok érvényben
maradnak a jelen Megállapodás rendelkezéseinek megfelelően attól függetlenül, hogy a Megállapodást már felmondták.
(7) Ha a Megállapodás hatályát veszti vagy bármely Fél
felmondja azt, úgy a XI. Cikk (2) bekezdésének rendelkezései továbbra is érvényben maradnak.
(8) A Megállapodáshoz csatlakozni kívánó országok a
Felek közös megegyezésével és a jelen Megállapodás rendelkezéseinek megfelelően csatlakozhatnak.
Készült Budapesten, 2002. január 18-án egy eredeti példányban, angol nyelven.’’
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba,
rendelkezéseit azonban 2003. február 1-jétől kell alkalmazni.
(2) A rendelet végrehajtásáról a honvédelmi miniszter
gondoskodik.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
98/2012. (V. 15.) Korm. rendelete a határon túli költségvetési támogatások sajátos szabályairól.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 31. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az 5. § tekintetében a szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi LXII. törvény 28. § (1) bekezdés c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendelet hatálya a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott, a határon túli magyarok támogatására
szolgáló fejezeti kezelésű előirányzatok, célelőirányzatok és elkülönített állami pénzalapok (a továbbiakban együtt:
előirányzat) terhére nyújtott támogatásokra (a továbbiakban: határon túli költségvetési támogatás) terjed ki, ide nem
értve a határon túli magyarok egészségügyi ellátásának támogatására szolgáló fejezeti kezelésű előirányzat terhére
nyújtott támogatást.
(2) A határon túli költségvetési támogatás felhasználása tekintetében az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) rendelkezéseit az e rendeletben meghatározott
eltérésekkel kell alkalmazni.
2. § (1) Határon túli költségvetési támogatás
a) határon túli természetes személy, jogi személy és jogi személyiség nélküli szervezet, valamint
b) – ha a létesítő okiratában megjelölt hatóköre, illetve cél szerinti tevékenysége részben vagy egészben a határon
túli magyarok szellemi, kulturális, illetve anyagi támogatására irányul – Magyarországon székhellyel vagy
telephellyel rendelkező jogi személy és jogi személyiség nélküli szervezet
[az a) és b) pont a továbbiakban együtt: kedvezményezett] részére nyújtható.
(2) A határon túli költségvetési támogatás az előirányzat felhasználását meghatározó jogszabályban és nemzetközi
szerződésben meghatározott célok megvalósítására használható fel.
(3) A kedvezményezett érdekkörében felmerülő elháríthatatlan külső ok esetén a határon túli költségvetési támogatás a
támogató döntése alapján azonnali humanitárius segítségnyújtásra is felhasználható.
(4) A támogató a határon túli költségvetési támogatást a kedvezményezettel kötött támogatási szerződéssel biztosítja.
3. § (1) Az előirányzat terhére a támogató – ha az a határon túli költségvetési támogatás céljára tekintettel vagy
sajátosságainak megfelelően indokolt – annak céljával összhangban
a) vállalhat kötelezettséget,
b) dönthet az Ávr. 66. §-ában, 67. §-ában, 75. §-ában, 77. §-ában, 78. §-ában és 80. §-ában foglalt feltételektől – a
kedvezményezettel kötött támogatási szerződésben rögzítettek szerinti – eltérő pályázati, szerződéskötési,
folyósítási és elszámolási feltételek alkalmazásáról.
(2) A határon túli költségvetési támogatással kapcsolatos feladatok ellátását végző határon túli lebonyolító szerv és más
támogatásközvetítői feladatokat ellátó szervezet – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – legfeljebb a
lebonyolítás céljából átadott összeg 8%-át használhatja fel a feladat ellátásával kapcsolatos saját működési és
felhalmozási költségeinek fedezeteként.
(3) A határon túli költségvetési támogatások esetében a támogatónak nem kell az Ávr. 92. § (2) bekezdése szerinti
támogatási konstrukciót a Kincstár által működtetett monitoring rendszer részére bejelenteni.
(4) Ha a támogatást részben vagy egészben az Európai Unió valamely közvetlenül alkalmazandó jogi aktusában
meghatározott feltételek szerint nyújtják, akkor az (1) bekezdés b) pontja alapján csak olyan feltételek alkalmazhatóak,
amelyeket az uniós jogi aktus lehetővé tesz.
4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendeletet a hatálybalépését megelőzően kötött támogatási szerződések alapján nyújtott határon túli költségvetési
támogatás e rendelet hatálybalépését követő felhasználásának és elszámolásának eljárási rendjére is alkalmazni kell.
5. § A szomszédos államokban élő magyarokról szóló 2001. évi LXII. törvény hatálya alá tartozó személyek
diákkedvezményeiről szóló 319/2001. (XII. 29.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésében „a Magyar Köztársaság”
szövegrész helyébe „Magyarország” szöveg lép.
6. § (1) Hatályát veszti a határon túli támogatások eltérő szabályozásának rendjéről szóló 84/2005. (V. 2.) Korm. rendelet.
(2) Hatályát veszti az Ávr. 77. § (1) bekezdés c) pontja.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
4/2012. (II. 22.) AB határozata az Országos Választási Bizottság 384/2010. (V. 19.) OVB határozatának vizsgálatáról.
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezésre irányuló
aláírásgyűjtő ív hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 384/2010. (V. 19.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
2010. június 2-án – a törvényes határidőn belül – kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos
Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 384/2010. (V. 19.) OVB határozata (a továbbiakban: OVBh.) ellen. Az OVB
vitatott határozatában megtagadta annak a 2010. április 24-én országos népszavazási kezdeményezés tárgyában
benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvényt
módosítsa oly módon, hogy a területi választási bizottság (TVB) köteles a honlapján nyilvánosságra hozni:
– az érkezés napját követő napon a hozzá beérkezett beadványt;
– legkésőbb a TVB ülését megelőző napon a TVB ülésének tervezett napirendjét;
– legkésőbb a TVB ülése napján a beadvány elbírálásával összefüggésben a TVB tagok részére készített előterjesztést
és egyéb írásbeli dokumentumokat;
– a TVB ülését követő napon a TVB határozatait és a TVB üléséről készült jegyzőkönyvet;
– legkésőbb a beérkezését követő napon a TVB határozata ellen előterjesztett jogorvoslati kérelmeket;
– legkésőbb a jogorvoslat elbírálásától számított 3 napon belül a jogorvoslat elbírálása tárgyában az Országos
Választási Bizottság, illetve a bíróság által hozott határozatot?”
Az OVBh. indokolásában egyrészt megállapította, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel
meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. §
(1) bekezdésében meghatározott egyértelműségi követelménynek, mert a népszavazásra feltenni kívánt kérdés
számos kérdést tartalmaz, amelyek külön-külön is megválaszolhatóak. Ezáltal a választópolgárnak nincs lehetősége az
egyes kérdések között különbséget tenni és részkérdésenként véleményt nyilvánítani a kezdeményezésről. Másrészt
az OVB az Alkotmánybíróság 18/2008. (III. 12.) AB határozatának tartalma alapján arra a következtetésre jutott, hogy az
elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvény részletszabályait a kezdeményezés külön-külön
módosítaná népszavazás útján, és ily módon a törvény egészét alakítaná át, ami sérti a rendeltetésszerű joggyakorlás
követelményét.
A kifogástevők az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását kérik az Alkotmánybíróságtól. Álláspontjuk
szerint a kérdés nem sérti az Nsztv. 13. § (1) bekezdését, mivel az Nsztv. nem határozza meg, hogy a feltenni kívánt
kérdés nem lehet ún. összetett kérdés. Ezenkívül kifogásolják, hogy az OVB határozatában elmulasztotta feltüntetni
a Ve. 29/A. § (1)-(2) bekezdése és a 29/B. § (2) bekezdés e) pontja alapján az ezzel kapcsolatos tényállás megállapítását:
azaz, hogy a kérelmezők miben nem éltek rendeltetésszerűen a népszavazásra vonatkozó alkotmányos jogukkal.
Erre tekintettel a kifogástevők az emberi méltóságuk sérelme miatt kérik az OVBh.-ból a rendeltetésszerű joggyakorlás
követelményére vonatkozó részének törlését.
II. 1. Az Nsztv. szerint:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha (...)
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, (…)
13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.”
2. A Ve. alkalmazandó – 2011. december 31-éig hatályban volt – rendelkezései:
„118. § (1) A 130. § (1) bekezdése szerinti jogorvoslati határidő eredménytelen elteltét követő napon, jogorvoslat
esetén az Alkotmánybíróság hitelesítő határozatot helybenhagyó döntésének a Magyar Közlönyben való közzététele
napján az Országos Választási Iroda vezetője hitelesítési záradékkal látja el az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát.
Az aláírásgyűjtést a hitelesítési záradékkal ellátott aláírásgyűjtő ív másolatával lehet megkezdeni.”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(…)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
3. A hatályos Ve. rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetve a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – a Kúriához címezve – az Országos
Választási Bizottsághoz benyújtani.
(2) A Kúria a kifogást soron kívül bírálja el. A Kúria az Országos Választási Bizottság határozatát helybenhagyja, vagy
azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.”
„156. § (1) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseit – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a folyamatban lévő népszavazási és népi
kezdeményezéssel kapcsolatos ügyekben is alkalmazni kell.
(2) E törvénynek az egyes törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel
megállapított rendelkezéseinek hatálybalépését megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés és népi
kezdeményezés hitelesítésére a benyújtásakor hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatásköre a következő törvényi rendelkezéseken alapul. Az egyes törvények Alaptörvénnyel
összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénynek (a továbbiakban: EtAmtv.) 145. § (7) bekezdése a Ve. 130. §-át
úgy módosította, hogy 2012. január 1-jétől az OVB-nak az aláírásgyűjtő ív, illetve a népszavazásra feltett kérdés
hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogás elbírálása a Kúria hatáskörébe tartozik. Az EtAmtv. 145. §
(10) bekezdésével beiktatott Ve. új 156. § (2) bekezdése szerint viszont az EtAmtv. hatálybalépését – 2012. január 1-jét –
megelőzően benyújtott népszavazási kezdeményezés hitelesítésére a Ve.-nek a kezdeményezéskor hatályos
rendelkezéseit kell alkalmazni.
Az országos népszavazásnak a Ve. XIII. fejezetében megállapított szabályai közül a Ve. 130. §-ában meghatározott
jogorvoslatra vonatkozó szabályozás annyiban változott, hogy az OVB hitelesítés tárgyában meghozott döntése elleni
kifogást mely szervhez (az Alkotmánybírósághoz vagy a Kúriához) kell benyújtani. A Ve. 156. § (2) bekezdésében
említett „hitelesítés” a Ve. 118. § (1) bekezdése szerint az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítési záradékkal való
ellátásával zárul vagy a jogorvoslati határidő elteltét követő napon, vagy a hitelesítő határozatot helybenhagyó
határozatnak a Magyar Közlönyben való közzététele napján. Mindezek alapján azt, hogy a Ve.-nek melyik – az
EtAmtv.-vel történt módosítás előtti vagy utáni – szabályát kell alkalmazni a jogorvoslati fórum meghatározása
tekintetében, a népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének, illetve a népi kezdeményezés iránti kérdés
hitelesítésére való benyújtásának időpontjától tette függővé a jogalkotó. Ezért az OVB-hez 2012. január 1-je előtt
benyújtott, a népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívek hitelesítésével kapcsolatos OVB határozat elleni kifogás
elbírálása változatlanul az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik.
2. Az Alkotmánybíróság hatásköre a jelen eljárásban jogorvoslati természetű [63/2002. (XII. 3) AB határozat, ABH 2002,
342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
Az OVBh. meghozatalát követően a Magyarország Alaptörvényének átmeneti rendelkezéseiről szóló 2011. december
31-i törvény 31. cikk (3) bekezdése 2012. január 1-jei hatállyal hatályon kívül helyezte a Magyar Köztársaság
Alkotmányáról szóló, többször módosított 1949. évi XX. törvényt. Az Alkotmánybíróság az OVBh.-ban, valamint a
kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálta, hogy az OVBh. az irányadó törvényeknek megfelel-e.
3. Az OVB határozatában megállapította, hogy az országos népszavazásra feltett kérdés megfogalmazása nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében meghatározott egyértelműségi követelménynek.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egészében egyetértve a kifogást nem találta
megalapozottnak, ezért a 384/2010. (V. 19.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel, az ott
írt indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2012. február 21. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
1910/2017. (XII. 7.) Korm. határozata Szentendre Regionális Déli Vízbázis megóvásával összefüggő egyes kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a  Szentendre Regionális Déli Vízbázis által kiszolgált települések ivóvize jó minőségű, a  jó
vízminőség hosszú távú megóvása érdekében intézkedéseket kell tenni;
 2. felhívja a  belügyminisztert az  1.  pontban meghatározott célok elérése érdekében szükséges előkészítő feladatok
végrehajtására;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2018. december 31. 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2.  pont szerinti feladatok végrehajtása érdekében gondoskodjon
101 900 000 forint forrás biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 17. Vízügyi Igazgatóságok cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
133/2006. (VII. 11.) KE határozata.  államtitkárok kinevezéséről (kivonatos közlés) A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. LVII. törvény 46. §-ának (2) bekezdése alapján, a miniszterelnök javaslatára
dr. Garamhegyi Ábelt
a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium államtitkárává
2006. július 1-jei hatállyal kinevezem. Budapest, 2006. július 1.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök