text:
70/2011. (XII. 7.) NFM rendelete egyes közúti közlekedési szolgáltatásokkal összefüggő rendeletek hatályon kívül helyezéséről.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés b) pont 1. és 16. alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm.
rendelet 84. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Hatályát veszti
a) a bérelt járművekkel végzett közúti áruszállítás külön feltételeiről szóló 4/2000. (II. 16.) KHVM rendelet,
b) a belföldi és a nemzetközi közúti árufuvarozás szakmai feltételeiről és engedélyezési eljárásáról szóló
14/2001. (IV. 20.) KöViM rendelet, valamint
c) az autóbusszal végzett belföldi és nemzetközi személyszállítás szakmai feltételeiről és engedélyezési eljárásáról
szóló 49/2001. (XII. 22.) KöViM rendelet. 2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
3. § Ez a rendelet – a közúti árutovábbítási, saját számlás áruszállítási, valamint autóbusszal díj ellenében végzett
személyszállítási és saját számlás személyszállítási tevékenységről szóló kormányrendelettel együtt –
a) a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK
tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi
rendeletnek,
b) a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló, 2009. október 21-i
1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek, valamint
c) az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól és az
561/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. október 21-i 1073/2009/EK európai parlamenti és tanácsi
rendeletnek
a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg. Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
40/2013. (III. 21.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdése alapján, a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
javaslatára dr. Horváth Zsuzsannát a Miniszterelnökség helyettes államtitkárává
– 2013. március 19-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
262/2006. (XII. 20.) Korm. rendelete a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal által kiszabható bírság mértékére és alkalmazására vonatkozó részletes szabályokról.
A Kormány a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV.
törvény (a továbbiakban: Kertv.) 12. §-a (1) bekezdésének
g) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket
rendeli el:
1. § (1) A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) – külön jogszabályban meghatározott hatáskörében eljárva – a Kertv. 9. §-ának (1) bekezdésében meghatározott ellenőrzése során, a Kertv.
9. §-a (4) bekezdésének b) pontja szerint, az e rendeletben
meghatározott bírságot alkalmazhatja.
(2) A Hivatal a bírságot – szükség szerint – külön jogszabályban meghatározott jogkövetkezményekkel együttesen is alkalmazhatja.
2. § A Hivatal a bírság mértékét az arányosság és fokozatosság elvének figyelembevételével állapítja meg, különös tekintettel
a) a jogsértés súlyára,
b) a jogsértéssel okozott hátrány, érdeksérelem mérté
kére,
c) a jogsértő állapot fennállásának időtartamára,
d) a magatartás felróhatóságára,
e) a jogsértő állapot megszüntetésére tett, a Hivatal el
járását megelőző, attól független tevékenységre,
f) az érintett vagyoni helyzetére és jövedelmi viszo
nyaira, továbbá
g) az eljárási bírságnak ugyanabban az eljárásban törté
nő ismételt kiszabása esetén az előző bírságolások számára és mértékére.
3. § (1) A bírság mértéke
a) nyilvántartás vezetésével, hatósági igazolás és bizo
nyítvány kiállításával kapcsolatos eljárásban ötezer forinttól ötvenezer forintig,
b) utazásszervező és -közvetítői tevékenységgel, ingatlanok időben megosztott használati jogával kapcsolatos eljárásban ötvenezer forinttól ötszázezer forintig,
c) műszaki-biztonsági eljárásban ötvenezer forinttól
ötmillió forintig, d) nemesfém tárgyak és termékek vizsgálatával, hitelesítésével nemesfémtartalmuk tanúsításával és kereskedelmével, továbbá külkereskedelemmel – ide nem értve a haditechnikai külkereskedelemmel – kapcsolatos eljárásban
ötvenezer forinttól egymillió forintig,
e) hadiipari gyártás- és szolgáltatásfelügyeleti, haditechnikai külkereskedelmi, kettős felhasználású termékek
és technológiák forgalmazásával, vegyi fegyverekkel, kábítószer prekurzorokkal kapcsolatos eljárásban ötszázezer
forinttól tízmillió forintig
terjedhet.
(2) A bírság egy eljárásban, ugyanazon kötelezettség ismételt megszegése, vagy más kötelezettségszegés esetén
ismételten is kiszabható. Ugyanazon személy tekintetében – ismételt kiszabás esetén – a bírság felső határa a kétszeresére emelkedik.
(3) A hatóság a bírság összegét különös méltánylást érdemlő esetben legfeljebb 50%-kal mérsékelheti, ha annak
kiszabása után az ügyfél eleget tesz jogszabályban vagy
hatósági döntésben előírt kötelességének.
4. § (1) A bírságot az azt megállapító jogerős és végrehajtható határozatban előírt határidőn belül a Magyar Államkincstár által vezetett 10032000-00282448-00000000 számú számlára kell megfizetni. A bírság összege a Hivatalt
illeti meg.
(2) A jogerősen kiszabott és be nem fizetett bírságot
adók módjára kell behajtani.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 45. napon lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
1333/2019. (VI. 5.) Korm. határozata a geszti Tisza-kastély és környezetének rekonstrukciójához szükséges telkek állami tulajdonba vételéről.
A Kormány
 1. egyetért a  geszti Tisza-kastély és környezetének rekonstrukciója keretében a  geszti Tisza-kastély környezetéhez,
kertje történeti együtteséhez tartozó ingatlanok egységes kezelésbe kerülése érdekében a  Geszt belterület
167, 168, 169, 171, 172, 175, 240/3, 242 helyrajzi számú ingatlanok tulajdonának a  Magyar Állam számára
– legfeljebb a  független szakértő által megállapított forgalmi, illetve ezt meghaladóan az  esetleges kisajátítási
eljárásokban megállapításra kerülő kártalanítási értéken – történő megszerzésével;
2. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.
útján tegye meg az 1. pontban meghatározott cél megvalósítása érdekében szükséges intézkedéseket;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
3. az 1.  pontban meghatározott cél megvalósítása érdekében felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca
nélküli minisztert a  szükséges központi költségvetési forrás biztosítására, a  Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet terhére.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1326/2019. (VI. 5.) Korm. határozata a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 2019. június 10–21. között Genfben sorra kerülő 108. ülésszakán való magyar részvételről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 108. ülésszakán Magyarországot képviselő
munkavállalói, munkáltatói és kormányzati küldöttekből álló küldöttség vegyen részt;
 2. egyetért azzal, hogy a  küldöttség munkavállalói és munkaadói küldötteit és tanácsadóit a  Nemzeti ILO Tanács
jelölje ki;
 3. felhatalmazza a  pénzügyminisztert, hogy a  küldöttség kormányzati oldalának képviselőit és tanácsadóit
a külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben jelölje ki;
Felelős: pénzügyminiszter
külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: e határozat közzétételét követően azonnal
4. felhatalmazza a pénzügyminisztert vagy az általa kijelölt személyeket a költségvetési javaslatok és egyéb kérdések
megvitatására;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: folyamatos 5. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  küldöttség részére a  részvételhez és a  szakmai feladatok
ellátásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: e határozat közzétételét követően azonnal
6. egyetért azzal, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 108. ülésszakán részt vevő küldöttség a nemzeti érdekek
figyelembevételével
a) a kormányzati mandátumban foglaltak szerint értékelje a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (a továbbiakban:
ILO) és a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal tevékenységét,
b) vegyen részt az  ILO stratégiai célkitűzései megvalósulásának nyomon követése keretében a  nemzetközi
munkaügyi egyezmények és ajánlások végrehajtásáról szóló általános vitában, továbbá a  munka világában
a  nőket és a  férfiakat érő erőszakról és zaklatásról szóló javaslatok normaalkotó vitájában, valamint
az ILO centenárium záródokumentumának általános vitáján.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2019. (II. 21.) ORFK utasítása a rendvédelmi igazgatási alkalmazottak munkaidejéről és munkarendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV.
törvény 6. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltak alapján a rendvédelmi igazgatási alkalmazottak munkaidejére és munkarendjére
vonatkozóan kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás hatálya az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban: rendőrség)
terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. Az utasítás alkalmazásában:
a) munkavégzés napja: az a nap, amelyen munkát kell végezni; a következő napra áthúzódó munka esetében
a munkavégzés kezdetének napja;
b) napi munkaidő: a munkavégzés napján (napjain) munkával töltött idő;
c) pihenőidő: az az időtartam, amelyben a munkarendszer jellegéből adódóan nem kell munkát végezni;
d) pihenőnap: a naptári hét azon napja, valamint a másnapra átnyúló munkavégzés esetén annak befejezésétől
számított huszonnégy órai időtartam, amelyen nem kell munkát végezni, a pihenőnap munkaszüneti napon is
kiadható.
3. Munkaidő és munkarend meghatározása 3. A rendvédelmi igazgatási alkalmazott munkaidejét és munkarendjét a szervezeti egység vezetője határozza meg,
amelyet a kinevezési okmányban és a munkaköri leírásban rögzíteni kell.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 4. Hivatali munkarend 4. Hivatali munkarend azokban a munkakörökben alkalmazható, amelyekben a feladatok csak a nappali időszak
meghatározott részében igénylik a munkavégzést.
5. A munkanapok naptári hetenként hétfőtől péntekig tartanak.
6. A heti munkaidő 40 óra, melyet hétfőtől csütörtökig 7.30 órától 16.00 óráig, vagy 8.00 órától 16.30 óráig, pénteki
munkanapon 7.30 órától 13.30 óráig vagy 8.00 órától 14.00 óráig terjedő időben kell teljesíteni. Ettől – a munkavégzés
sajátosságaira tekintettel, a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról
szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) vonatkozó rendelkezéseinek maradéktalan betartásával –
a szervezeti egység vezetője eltérhet.
7. Heti pihenőnap a szombat és vasárnap. 5. Rugalmas munkarend
8. A munkanapok naptári hetenként hétfőtől péntekig tartanak. A napi munkaidő nem lehet 5 óránál rövidebb és
12 óránál hosszabb.
9. A havi munkavégzési idő az adott hónap munkanapjai számának és a napi 8 órás munkaidőnek a szorzata. A heti
munkaidő azonban a 48 órát nem haladhatja meg, amibe az elrendelt rendkívüli munkavégzés időtartamát be kell
számítani.
10. A napi munkaidő törzsidőből és peremidőből áll. A törzsidő napi 5 óra, amely a 8.30–13.30 óra közötti időtartam.
A  szervezeti egység vezetője szolgálati érdekből a peremidő legfeljebb 50%-áig a munkavégzési időszakot
meghatározhatja.
11. Heti pihenőnap a szombat és a vasárnap.
6. Vezényléses munkarend 12. A vezényléses munkarendet azoknál a beosztásoknál kell alkalmazni, amelyeknél a feladatok ellátása napszakonként
eltérő létszámú állományt igényel.
13. A havi munkavégzési idő az adott hónap munkanapjai számának és a napi 8 órás munkaidőnek a szorzata. A napi
munkavégzési idő legalább 4 óra, a heti munkaidő azonban a 48 órát nem haladhatja meg, amibe az elrendelt
rendkívüli munkavégzés időtartamát be kell számítani.
14. A Hszt. 289/K. § (7) bekezdése szerinti megállapodás szerinti osztott napi munkaidő egyik része sem lehet 4 óránál
rövidebb.
15. Az osztott munkaidő alkalmazásánál az utolsó munkaidő befejezésétől a következő napi munka kezdete között
legalább 11 óra pihenőidőt kell biztosítani.
7. Váltásos munkarend 16. A váltásos munkarend esetén váltásonként 12 óra munkaidő 24 óra pihenőidő, 12 óra munkaidő 48 óra pihenőidő
biztosítására kerül sor. Kizárólag azokban a folyamatos munkavégzést igénylő beosztásokban lehet alkalmazni, ahol
a munkaterhelés viszonylag állandó, egyenletes.
17. A napi munkaidő a váltási rend szerint számított folyamatos 12 óra, a havi munkavégzési idő az adott hónap
munkanapjai számának és a napi 8 órás munkaidőnek a szorzata. A heti munkaidő azonban a 48 órát nem haladhatja
meg, amibe az elrendelt rendkívüli munkavégzés időtartamát be kell számítani.
8. A rugalmas, a vezényléses és a váltásos munkarend közös szabályai
18. A rugalmas, a vezényléses és a váltásos munkarendben dolgozókat hetenként kettő – havonta előre meghatározott –
pihenőnap illeti meg. A heti pihenőnapoknak négy naptári hetenként két alkalommal vasárnapra kell esniük úgy,
hogy hozzájuk szombati vagy hétfői nap kapcsolódjon.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 19. Ez az utasítás – a 20. pontban foglalt kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
20. Az utasítás 22. pontja 2019. december 31-én lép hatályba.
21. A rendőrség szerveinek vezetői az utasítás rendelkezései alapján a munkavégzést valamennyi munkarendben úgy
kötelesek tervezni, szervezni és irányítani – a lakossági érdekekre, az állomány körülményeire és a helyi sajátosságokra
is figyelemmel –, hogy a szervek feladataikat maradéktalanul végre tudják hajtani, azonban indokolatlan rendkívüli
munkaidőt ne kelljen elrendelniük.
22. Hatályát veszti az ORFK köztisztviselőinek, valamint az ORFK Kollektív Szerződés hatálya alá tartozó szervek
közalkalmazottainak munkaidejéről és munkarendjéről szóló 15/2002. (VII. 12.) ORFK utasítás.
Dr. Balogh János r. vezérőrnagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
441/2017. (XI. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bokros Andrea
Erzsébetet a 2017. december 1. napjától 2020. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. november 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
131/2018. (X. 17.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Kissné dr. Sápi Kingának, az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárának e  megbízatása más vezetői munkakörbe történt
áthelyezésére tekintettel
– 2018. október 14-ei hatállyal – megszűnt. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
424/2012. (XII. 29.) Korm. rendelete a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv, az egészségbiztosítási szerv, a rehabilitációs hatóság, az állami foglalkoztatási szerv és a munkaügyi hatóság részére az állami adóhatóság által teljesített adatátadás részletes szabályairól.
A Kormány az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 175. § (29) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § Az állami adóhatóság átadja a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv részére az adózás
rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) 31. § (2) bekezdés szerint, az Art. 52. § (4) bekezdésben
meghatározott bevallásra kötelezett és a mezőgazdasági őstermelő által bevallott, magánszemélyekre vonatkozó,
a foglalkoztatók által bevallott adatokkal megegyező adatok közül:
a) a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló
a 1997. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.) 44. § (1) bekezdése szerinti nyilvántartásra kötelezett nevét,
székhelyét és adóazonosító számát, b) a magánszemély természetes személyazonosító adatait (ideértve az előző nevet és a titulust is), nemét,
állampolgárságát, c) a biztosításban töltött idő tartamát, az alkalmazás minőségének, jogcímének kódját, valamint a magánszemély
nyugdíjas státuszát, és azt az adatot, hogy korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti
életjáradékban vagy átmeneti bányászjáradékban részesül-e, továbbá az arányos szolgálati idő naptári napjainak
számát, d) a korkedvezmény-biztosítási járulék alapját, összegét, e) a nyugdíjjárulék alapját képező jövedelemre vonatkozó adatot, a nyugdíjjárulék-köteles jutalom összegét, és
a levont nyugdíjjárulék összegét, f) a természetbeni egészségbiztosítási, a pénzbeli egészségbiztosítási és a munkaerő-piaci járulékok levonása és
a nyugdíjjárulék-levonás elmaradásának okát, g) a tárgyhónaptól eltérő biztosítási jogviszony időtartamát, amelyre tekintettel a tárgyhónapban járulékalapot
képező jövedelem kifizetésére került sor, és az ezen időtartamra vonatkozó levont természetbeni és pénzbeli
egészségbiztosítási, munkaerő-piaci és nyugdíjjárulék alapját és összegét, h) a gyermekgondozási díj (gyed), gyermekgondozási segély (gyes), gyermeknevelési támogatás (gyet), ápolási díj,
munkanélküli-ellátás folyósításának időtartamát, az ellátás összegét és az abból levont nyugdíjjárulék összegét és
a levonás elmaradásának okát, i) a biztosítás szünetelését vagy a munkabérrel ellátatlanság idejét, ennek jogcímkódját,
j) a foglalkozás FEOR számát, a heti munkaidő tartamát, a korkedvezményre jogosító munkakör tartamát,
k) az egészségügyi dolgozók heti 48 órát meghaladó önként vállalt többletmunkavégzésének idejét
(munkaórában), l) a társas vállalkozóként biztosított, egyidejűleg több gazdasági társaság személyesen közreműködő tagja
Tbj. 31. § (5) bekezdése szerinti nyilatkozatában foglalt választását,
m) a társas vállalkozóként is biztosított egyéni vállalkozó Tbj. 31. § (6) bekezdése szerinti nyilatkozatában foglalt
választását, n) az adott hónapban történt egyszerűsített foglalkoztatás napjára (napjaira) kifizetett (nettó) munkabér
– a hónapon belüli több napi foglalkoztatás esetén a kifizetett (nettó) munkabér együttes – összegét, és
a foglalkoztatás napját (napjait) személyenként, az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló törvény rendelkezései
szerinti foglalkoztatási jogviszonnyal összefüggésben, o) a felszolgálási díj után fizetett nyugdíjjárulék alapját és összegét.
2. § Az állami adóhatóság átadja az egészségbiztosítási szerv és a rehabilitációs hatóság részére az Art. 31. § (2) bekezdés
szerint, az Art. 52. § (4) bekezdésben meghatározott bevallásra kötelezett és a mezőgazdasági őstermelő által bevallott
adatok közül: a) a Tbj. 44. § (1) bekezdése szerinti nyilvántartásra kötelezett nevét, székhelyét, és adóazonosító számát,
b) a munkáltató, kifizető jogelődjének adóazonosító számát, c) a magánszemély természetes személyazonosító adatait (ideértve az előző nevet és a titulust is), nemét,
állampolgárságát, d) a magánszemély társadalombiztosítási azonosító jelét, e) a biztosításban töltött idő tartamát, az alkalmazás minőségének, jogcímének kódját, valamint a magánszemély nyugdíjas
státuszát, és azt az adatot, hogy korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti életjáradékban vagy
átmeneti bányászjáradékban részesül-e, továbbá az arányos szolgálati idő naptári napjainak számát,
f) a korkedvezmény-biztosítási járulék alapját, összegét, g) a magánszemély által fizetendő természetbeni egészségbiztosítási járulék, pénzbeli egészségbiztosítási járulék és
munkaerő-piaci járulék alapját, a levont (befizetett) természetbeni egészségbiztosítási járulék, pénzbeli
egészségbiztosítási járulék és munkaerő-piaci járulék összegét, h) a természetbeni egészségbiztosítási, a pénzbeli egészségbiztosítási és a munkaerő-piaci járulékok levonása és
a nyugdíjjárulék-levonás elmaradásának okát, i) a tárgyhónaptól eltérő biztosítási jogviszony időtartamát, amelyre tekintettel a tárgyhónapban járulékalapot
képező jövedelem kifizetésére került sor, és az ezen időtartamra vonatkozó levont természetbeni és pénzbeli
egészségbiztosítási, munkaerő-piaci és nyugdíjjárulék alapját és összegét, j) a biztosítás szünetelését vagy a munkabérrel ellátatlanság idejét, ennek jogcímkódját,
k) a foglalkozás Foglalkozások Egységes Osztályozási Rendszer (a továbbiakban: FEOR) számát, a heti munkaidő
tartamát, a korkedvezményre jogosító munkakör tartamát, l) az egészségügyi dolgozók heti 48 órát meghaladó önként vállalt többletmunkavégzésének idejét (munkaórában),
m) a százalékos mértékű egészségügyi hozzájárulás alapját és összegét,
n) a pályakezdő fiatalok, az ötven év feletti munkanélküliek, valamint a gyermek gondozását, illetve a családtag
ápolását követően munkát keresők foglalkoztatásának elősegítéséről, továbbá az ösztöndíjas foglalkoztatásról
szóló 2004. évi CXXIII. törvény (a továbbiakban: Pftv.) szerinti START-, START PLUSZ-, START EXTRA, START
BÓNUSZ, valamint Rehabilitációs kártyával rendelkező személy után, valamint a Karrier Híd programban
résztvevő személy után a kedvezmény figyelembevétele nélkül számított szociális hozzájárulási adó alapját és
összegét, továbbá az egyes adótörvények és azzal összefüggő egyéb törvények módosításáról szóló 2011. évi
CLVI. törvény (a továbbiakban: Eat.) szerint meghatározott szociális hozzájárulási adóból igénybevett
részkedvezmény alapját és összegét, valamint a külön jogszabály szerint gyermekgondozási szabadságról
visszatérő munkavállaló és az ő gyermekgondozási szabadságának időtartama alatt munkakörében
foglalkoztatott vagy gyermekgondozási szabadságának lejártát követően a vele azonos vagy hasonló
munkakörben foglalkoztatott munkavállaló részmunkaidős foglalkoztatása után a foglalkoztató által igénybevett
szociális hozzájárulási adóból igénybevett részkedvezmény összegét, o) a társas vállalkozóként biztosított, egyidejűleg több gazdasági társaság személyesen közreműködő tagja
Tbj. 31. § (5) bekezdése szerinti nyilatkozatában foglalt választását,
p) a társas vállalkozóként is biztosított egyéni vállalkozó Tbj. 31. § (6) bekezdése szerinti nyilatkozatában foglalt
választását, q) az adott hónapban történt egyszerűsített foglalkoztatás napjára (napjaira) kifizetett (nettó) munkabér
– a hónapon belüli több napi foglalkoztatás esetén a kifizetett (nettó) munkabér együttes – összegét, és
a foglalkoztatás napját (napjait) személyenként, az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló törvény rendelkezései
szerinti foglalkoztatási jogviszonnyal összefüggésben. 3. § Az állami adóhatóság átadja az állami foglalkoztatási szerv és a munkaügyi hatóság részére az Art. 31. § (2) bekezdése
szerint, az Art. 52. § (4) bekezdésben meghatározott bevallásra kötelezett és a mezőgazdasági őstermelő által bevallott
adatok közül: a) a Tbj. 44. § (1) bekezdése szerinti nyilvántartásra kötelezett nevét, székhelyét és adóazonosító számát,
b) a munkáltató, kifizető jogelődjének adóazonosító számát, c) a magánszemély természetes személyazonosító adatait (ideértve az előző nevet és a titulust is), nemét,
állampolgárságát, d) a magánszemély társadalombiztosítási azonosító jelét, e) a biztosításban töltött idő tartamát, az alkalmazás minőségét, jogcímének kódját, valamint a magánszemély
nyugdíjas státuszát, és azt, hogy korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti
életjáradékban vagy átmeneti bányászjáradékban részesül-e, továbbá az arányos szolgálati idő naptári napjainak
számát, f) a nyugdíjjárulék alapját képező jövedelmet, a nyugdíjjárulék-köteles jutalom összegét,
g) a magánszemély által fizetendő természetbeni egészségbiztosítási járulék, pénzbeli egészségbiztosítási járulék és
munkaerő-piaci járulék alapját, h) a tárgyhónaptól eltérő biztosítási jogviszony időtartamát, amelyre tekintettel a tárgyhónapban járulékalapot
képező jövedelem kifizetésére került sor, és az ezen időtartamra vonatkozó levont természetbeni és pénzbeli
egészségbiztosítási, munkaerő-piaci és nyugdíjjárulék alapját, i) a biztosítás szünetelését vagy a munkabérrel ellátatlanság idejét, ennek jogcímkódját,
j) a foglalkozás FEOR számát, a heti munkaidő tartamát, a korkedvezményre jogosító munkakör tartamát,
k) a Pftv. szerinti START-, START PLUSZ-, START EXTRA, START BÓNUSZ, valamint Rehabilitációs kártyával rendelkező
személy után, valamint a Karrier Híd programban résztvevő személy után a kedvezmény figyelembevétele nélkül
számított szociális hozzájárulási adó alapját és összegét, továbbá az Eat. szerint meghatározott szociális
hozzájárulási adóból igénybevett részkedvezmény alapját és összegét, valamint a külön jogszabály szerint
gyermekgondozási szabadságról visszatérő munkavállaló és az ő gyermekgondozási szabadságának időtartama
alatt munkakörében foglalkoztatott vagy gyermekgondozási szabadságának lejártát követően a vele azonos vagy
hasonló munkakörben foglalkoztatott munkavállaló részmunkaidős foglalkoztatása után a foglalkoztató által
igénybevett szociális hozzájárulási adóból igénybevett részkedvezmény összegét, l) az adott hónapban történt egyszerűsített foglalkoztatás napjára (napjaira) kifizetett (nettó) munkabér
– a hónapon belüli több napi foglalkoztatás esetén a kifizetett (nettó) munkabér együttes – összegét, és
a foglalkoztatás napját (napjait) személyenként, az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló törvény rendelkezései
szerinti foglalkoztatási jogviszonnyal összefüggésben, m) a felszolgálási díj után fizetett nyugdíjjárulék alapját.
4. § Az állami adóhatóság elektronikus úton hivatalból átadja a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős
nyugdíjbiztosítási szerv és az egészségbiztosítási szerv részére kisadózó vállalkozásonként – a kisadózó vállalkozás
elnevezésének és adószámának megjelölésével – a főállású kisadózó biztosítotti jogállásának és a biztosítás
szünetelésének időtartamára, valamint az ellátások alapjára vonatkozó adatot a kisadózó vállalkozások tételes
adójáról és a kisvállalati adóról szóló 2012. évi CXLVII. törvény (a továbbiakban: Katv.) 7. §-a és 8. § (11) bekezdése
szerinti bejelentések adattartalma alapján. 5. § (1) Az állami adóhatóság az 1–3. § szerinti adatszolgáltatási kötelezettségének havonta, az Art. 31. § (2) bekezdése szerinti
bevallás benyújtására előírt határidőt követő hónap utolsó napjáig tesz eleget.
(2) Az állami adóhatóság a 4. § szerinti adatszolgáltatási kötelezettségének havonta, a Katv. 7. §-a és 8. § (11) bekezdése
szerinti bejelentés benyújtására előírt határidőt követő hónap utolsó napjáig tesz eleget, amennyiben az
adatszolgáltatás alapjául szolgáló adatot az állami adóhatósághoz a tárgyhónapban jelentették be.
6. § (1) Az Art. 31. § (2) bekezdés szerinti bevallás kijavítása, önellenőrzéssel történő helyesbítése esetén az állami adóhatóság
az 1–3. § alapján teljesített adatszolgáltatást a kijavítás vagy az önellenőrzés benyújtásának időpontját követő hónap
utolsó napjáig a kijavított, önellenőrzött adatokkal – a teljesített adatszolgáltatás azonosítására alkalmas módon –
ismételten teljesíti. (2) Az Art. 31. § (2) bekezdés szerinti bevallás ellenőrzése esetén az állami adóhatóság az 1–3. § alapján teljesített
adatszolgáltatást az ellenőrzést követő hatósági eljárásban hozott határozat jogerőre emelkedésének időpontját
követő hónap utolsó napjáig a határozatban megállapított adatokkal – a teljesített adatszolgáltatás azonosítására
alkalmas módon – ismételten teljesíti, ha a megállapítás a korábban teljesített adatszolgáltatás adatait érinti.
(3) A Katv. 7. §-a és 8. § (11) bekezdése szerinti bejelentés kijavítása vagy változása esetén az állami adóhatóság a 4. §
alapján teljesített adatszolgáltatást a kijavítás, változásbejelentés benyújtásának időpontját követő hónap utolsó
napjáig a kijavítással, változásbejelentéssel érintett adatokkal – a teljesített adatszolgáltatás azonosítására alkalmas
módon – ismételten teljesíti. (4) A Katv. 7. §-a és 8. § (11) bekezdése szerinti bejelentés, kijavítás, változásbejelentés ellenőrzése esetén az állami
adóhatóság a 4. § alapján teljesített adatszolgáltatást az ellenőrzést követő hatósági eljárásban hozott határozat
jogerőre emelkedésének időpontját követő hónap utolsó napjáig a határozatban megállapított adatokkal
– a teljesített adatszolgáltatás azonosítására alkalmas módon – ismételten teljesíti, ha a megállapítás a korábban
teljesített adatszolgáltatás adatait érinti. 7. § (1) Az állami adóhatóság 2013. február 28-ig megállapodásokat köt szervenként a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért
felelős nyugdíjbiztosítási szervvel, az egészségbiztosítási szervvel, a rehabilitációs hatósággal, az állami foglalkoztatási
szervvel és a munkaügyi hatósággal az adatátadás formájáról, formátumáról, az adatok fogadásáról, az átadásra kerülő
adatállományok minőségéről, az adatvizsgálat során alkalmazandó minőségi paraméterek meghatározásáról.
(2) Az érintett felek az (1) bekezdés szerinti megállapodást – a megkötés évének kivételével – minden év május 31-ig
kötelesek felülvizsgálni, szükség esetén módosítani. 8. § Az állami adóhatóság e rendelet szerint a 2011. december 31-ét követő és 2013. január 1-jét megelőző időszakra
vonatkozó Art. 52. § (7) bekezdés b) és d) pontja szerinti adatszolgáltatást 2013. május 31-ig teljesíti.
9. § Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1365/2013. (VI. 24.) Korm. határozata a pécsi vízmű helyzetének rendezése érdekében a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
 1. elrendeli a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben a  16. Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata
feladatainak támogatása cím létrehozását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 3. A  helyi önkormányzatok kiegészítő
támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 16. Pécs Megyei
Jogú Város Önkormányzata feladatainak támogatása cím javára 3000,0 millió forint 1.  melléklet szerinti egyszeri
átcsoportosítását,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  belügyminisztert, hogy a  támogatás felhasználásának és elszámolásának feltételeiről Pécs Megyei Jogú
Város Önkormányzatával támogatási megállapodást kössön,
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2013. július 15. 4. felhívja a belügyminisztert, hogy a 2. pont szerinti támogatást utólagos, legkésőbb 2013. december 31-éig történő
elszámolási kötelezettséggel egy összegben folyósítsa Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata számára.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2013. június 28. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
36/2016. (III. 25.) ME határozata a Magyarország Kormánya és az Osztrák Köztársaság Kormánya között a próbarendszámok kölcsönös elismeréséről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és az  Osztrák Köztársaság Kormánya között a  próbarendszámok kölcsönös
elismeréséről szóló megállapodás (a továbbiakban: egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi
minisztert, hogy az  egyezmény létrehozását követően az  egyezmény végleges szövegének megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök