text:
14/2010. (II. 23.) FVM rendelete a tehéntej termékpálya szabályozásában alkalmazott kvótarendszerről.
Az agrárpiaci rendtartásról szóló 2003. évi XVI. törvény 32. § (1) bekezdés c), valamint a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési,
valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény
81. § (3) bekezdés a) pontjában, a 81. § (4) bekezdésében, valamint a szőlőtermelésről és borgazdálkodásról szóló 2004. évi
XVIII. törvény 57. § (1) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat
és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket
rendelem el: Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. termelői nyerstej (a továbbiakban: tej): tenyésztett állatok tejmirigyéből kiválasztott tej, amelyet nem melegítettek 40 °C
fölé, és azon nem végeztek semmilyen, ezzel egyenértékű hatással járó kezelést;
2. elegytej: tejgyűjtőben összegyűjtött, átadásra-átvételre előkészített tejmennyiség; 3. más tejtermék: minden egyéb tejtermék a tejen kívül, különösen fölözött tej (sovány tej), tejszín, vaj, joghurt, tejföl, túró
és sajt; 4. tejtermelő: olyan, a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Tv.) szerint
regisztrált természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, akinek vagy
amelynek a 2. § 5. pontja szerinti gazdasága az Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszer (ENAR)
nyilvántartásban szereplő állatállománnyal tejet termel, és azt vagy az abból előállított más tejterméket értékesít;
5. tejtermelő gazdasága (a továbbiakban: gazdaság): a tejtermelő által irányított, a Magyar Köztársaság területén található
összes termelőegység; 6. jóváhagyott felvásárló: olyan, a Tv. szerint regisztrált és e rendelet szerinti kvótanyilvántartásban felvásárlóként
nyilvántartott természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, aki vagy
amely a termelői nyerstejet a tejtermelőtől azért veszi át, hogy azt – akár bérfeldolgozás keretében – gyűjtő,
csomagoló, hűtő vagy feldolgozó folyamatnak vesse alá vagy értékesítse, vagy azt egy vagy több olyan vállalkozásnak
továbbadja, amelyek tejet vagy tejterméket kezelnek vagy feldolgoznak, és e tevékenységének folytatásához
a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) jóváhagyásával rendelkezik; továbbá jóváhagyott
felvásárló lehet egyazon földrajzi terület felvásárlóinak olyan szövetkezése is, amely tagjai számára fizetési
kötelezettség teljesítésével kapcsolatosan előírt adminisztrációs és könyvviteli tevékenységet végez;
7. kvótanyilvántartás: a kvótarendszer működtetését elősegítő, a Tv. 26. § (1) bekezdése szerinti nyilvántartási rendszer;
8. beszállítás: tej (más tejtermék kizárásával) visszterhes vagy ingyenes átruházása, szállítása a tejtermelőtől
a felvásárlóhoz, függetlenül attól, hogy azt a tejtermelő, a felvásárló, a kezelő vagy feldolgozó cég vagy bármilyen más,
harmadik fél végzi; 9. közvetlen értékesítés: a tej, illetve más tejtermék visszterhes vagy ingyenes átruházása, szállítása a tejtermelőtől
közvetlenül a fogyasztóhoz; 10. értékesítés: a tej jóváhagyott felvásárló részére történő beszállítása, a tejnek közvetlenül a fogyasztó részére térítés
ellenében vagy anélkül történő átadása, Magyarország területéről értékesítés céljából történő kiszállítása;
11. egyéni referenciamennyiség (a továbbiakban: kvóta): a tejtermelőt megillető mezőgazdasági vagyoni értékű jognak
minősülő olyan jogosultság, amely kilogrammban meghatározott tej termelésére vonatkozik;
12. rendelkezésre álló kvóta: az a kvóta, amely felett az adott kvótaévben a tejtermelő a rendelkezési jogát az e rendelet és
a közösségi jog által előírtak szerint gyakorolja; 13. beszállítási kvóta: a felvásárlók részére értékesíthető, kizárólag nyers, a hűtésen kívül más eljárásnak alá nem vetett tej
mennyiségét tömegegységben meghatározó szabályozási elem; 14. közvetlen értékesítési kvóta: a végső fogyasztók részére közvetlenül értékesíthető tej mennyiségét tömegegységben,
és/vagy egyéb tejtermékek értékesíthető mennyiségét alapanyagtejre átszámítva tömegegységben meghatározó
szabályozási elem, amelyhez nem tartozik egyéni referencia zsírtartalom;
15. nemzeti referenciamennyiség (a továbbiakban: nemzeti kvóta): az egyéni és a nemzeti kvótatartalékban lévő kvóták azon
összessége, amelyről az adott kvótaévben országosan, illetékfizetési kötelezettség nélkül rendelkezni lehet;
16. nemzeti kvótatartalék: a nemzeti kvóta azon része, amely tartalmazza a felhasználatlan, illetve ki nem osztott, valamint
a folyamatban lévő ügyek visszamenőleges rendezésére szolgáló kvótákat;
17. tejszövetkezet: a 2004. évi nemzeti hatáskörben nyújtott agrár- és vidékfejlesztési támogatások igénybevételének
feltételeiről szóló 25/2004. (III. 3.) FVM rendelet 1. § i) pontja és 274. § b) pontja szerint minősülő szövetkezet és
a termelői csoportokról szóló 81/2004. (V. 4.) FVM rendelet szerint létrehozott tejtermelő tagokat tömörítő gazdasági
társaság, szövetkezet; 18. referencia zsírtartalom: az éves kvótateljesítés mértékének számításánál alkalmazandó konstans érték;
19. nemzeti referencia zsírtartalom: a nemzeti referenciamennyiséghez tartozó referencia zsírtartalom, amely 3,85%
tömegszázalék; 20. egyéni referencia zsírtartalom: az egyéni beszállítási referenciamennyiséghez tartozó referencia zsírtartalom, amely
tejtermelőnként külön-külön, a zsírkorrekció elvégzésével kerül meghatározásra; 21. tényleges zsírtartalom: a beszállított tej zsírtartalma kilogrammban kifejezve;
22. ENAR nyilvántartás: a szarvasmarhafajok egyedeinek jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási
Rendszeréről szóló 99/2002. (XI. 5.) FVM rendelet 2. § 5. pontja szerinti nyilvántartás;
23. együttműködő szervezet: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból és az Európai Mezőgazdasági Garancia
Alapból finanszírozott egyes támogatások tekintetében átruházott, valamint egyéb, szakértő szervezetek
közreműködésével ellátott feladatokról szóló 48/2007. (VI. 20.) FVM rendelet 5. §-ában kijelölt szervezet;
24. fiatal tejtermelő: az a 40 évesnél fiatalabb magyar állampolgár, aki e rendelet szerint tejtermelőnek minősül, és/vagy
saját TIR tenyészetkóddal rendelkezik, továbbá a nemzeti kvóta terhére történő kvóta igénylésének időpontjában,
illetve ezen időpontot megelőző két kvótaévben nem rendelkezett kvótával;
25. TIR: a tartási helyek, a tenyészetek és az ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási rendszeréről szóló
119/2007. (X. 18.) FVM rendelet szerint szabályozott tartási helyek, a tenyészetek és az ezzel kapcsolatos egyes adatok
országos nyilvántartási rendszere. Kvótarendszer 2. § (1) A nemzeti kvóta felosztásának, illetve a kvóta kihasználásának és túlteljesítésének pontos meghatározása érdekében
kvótanyilvántartást kell működtetni. (2) Az e rendeletben előírt intézkedésekkel kapcsolatos kötelezettségek teljesítése során az MVH által rendszeresített, és
az MVH honlapján közleményben közzétett formanyomtatványok használata kötelező.
(3) Az MVH a Tejkvóta-szabályzat egységes szövegét a hivatalos honlapján közleményben teszi közzé.
(4) A kvótanyilvántartás működtetésével kapcsolatos, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból és az Európai
Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egyes támogatások tekintetében átruházott, valamint egyéb,
szakértő szervezetek közreműködésével ellátott feladatokról szóló 48/2007. (VI. 20.) FVM rendelet 5. §-ában
meghatározott feladatokat az együttműködő szervezet az MVH-val kötött megállapodás alapján látja el.
3. § (1) A kvótaév tárgyév április 1-jétől a következő naptári év március 31-éig tart.
(2) A nemzeti kvóta mennyiségét a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes
mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”)
szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet IX. melléklete, a kvótához tartozó referencia-zsírtartalmat
a 1234/2007/EK tanácsi rendelet X. melléklete határozza meg.
(3) A kvóta mindkét típusa – a beszállítási kvóta, valamint a közvetlen értékesítési kvóta – kilogrammban kerül
meghatározásra. Az egyéni beszállítási kvótához egyéni referencia zsírtartalom tartozik, az egyéni közvetlen
értékesítési kvótához nem tartozik referencia zsírtartalom. A megkezdett kvótaévben a tejtermelő rendelkezésére álló
kvóta mennyiségéről – annak mindkét típusára vonatkozóan (kvótatípusok szerinti bontásban) –, illetve a referencia
zsírtartalomról szóló határozatát az MVH a lezárt kvótaévet követő július 15-éig közli az érintett tejtermelővel. A lezárt
kvótaévet követő július 15-éig történő döntéshozatal feltétele, hogy a felvásárló az éves jelentését a 14. §
(1) bekezdésben meghatározott határidőig hibátlanul megküldje. A tejtermelők beszállítási kvótájának mennyiségét
tartalmazó kimutatást adott kvótaév szeptember 30-áig az együttműködő szervezet megküldi az érintett
felvásárlóknak. A kvótaév során az MVH által jóváhagyott beszállítási kvótát érintő kvótaváltozásokról a jóváhagyó
határozat közlését követő huszonkettő munkanapon belül az együttműködő szervezet értesíti a tejtermelő
felvásárlóját. Felvásárló 4. § (1) Felvásárlóként az ismerhető el, aki az erre vonatkozó kérelmét benyújtja az MVH-hoz, és megfelel a tej- és
tejtermékágazatban illeték megállapításáról szóló 1788/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes
szabályok megállapításáról szóló, 2004. március 30-i 595/2004/EK bizottsági rendelet 23. cikk (2) bekezdésében
foglaltaknak. (2) Az MVH a felvásárlót elismerő határozatát visszavonja, ha a felvásárló az e rendeletben, valamint az 595/2004/EK
bizottsági rendeletben foglalt, felvásárlóra vonatkozó előírásokat megszegi. Az MVH a visszavonásról értesíti
a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal felvásárló székhelye vagy telephelye szerint illetékes területi szervét.
(3) Az elismerés legkorábban a visszavonást követő hat hónap múlva a felvásárló írásbeli kérelmére újra megadható,
feltéve, hogy a felvásárló eleget tesz az e rendeletben, valamint az 595/2004/EK bizottsági rendeletben meghatározott
feltételeknek. (4) A felvásárló a tejtermelővel kötött szerződéséről, illetve annak megszűnéséről a szerződéskötést, illetve a megszűnést
követő hónap 28. napjáig köteles az együttműködő szervezetet írásban értesíteni.
(5) A tejtermelő jogosult az adott kvótaéven belül felvásárlót váltani.
(6) A felvásárló kvótaéven belüli változása esetén a fennmaradó időszakra vonatkozóan a már leszállított tej mennyisége
az éves kvótateljesítésbe beszámításra kerül. Ebben az esetben minden felvásárló, amely a tejtermelőtől az adott
kvótaév alatt tejet vett át, köteles a 14. § (1) bekezdése szerinti kimutatást arra az időszakra vonatkozóan elkészíteni.
(7) A tejtermelőnek meg kell győződnie arról, hogy a vele szerződéses jogviszonyban álló felvásárló rendelkezik-e az MVH
általi elismeréssel. Az elismerést a felvásárló köteles a tejtermelőnek kérésére bemutatni. Ha a felvásárló elismerése
visszavonásra kerül, az együttműködő szervezet az elismerés visszavonását a vele szerződéses jogviszonyban álló
tejtermelővel huszonkettő munkanapon belül közli. 5. § (1) A tejtermelő gazdaságnak vagy a tejtermelő megbízása alapján a felvásárlónak az eladott (felvásárolt) tejet a tényleges
zsírtartalom megállapításához termelőegységenként legalább havonta két alkalommal az 1. mellékletben felsorolt
akkreditált laboratóriumok valamelyikében (a továbbiakban: akkreditált laboratórium) be kell vizsgáltatnia,
a vizsgálatról a laboratórium tanúsítványt állít ki. A tanúsítvány képezi a tejtermelővel történő elszámolás, valamint
az MVH-nak megküldött, a 14. § (1) bekezdése szerinti jelentések alapját. A felvásárló saját nyilvántartásának,
tejtermelővel történő elszámolásnak, valamint az MVH-nak megküldött, a 14. § (1) bekezdés szerinti jelentések
adatainak meg kell egyezniük. (2) Az (1) bekezdés nem vonatkozik a közvetlen értékesítést végző tejtermelőkre.
(3) A jóváhagyott felvásárlók aktualizált listáját az MVH a hivatalos honlapján teszi közzé.
(4) Az akkreditált laboratóriumok a zsírvizsgálati eredményeket a tárgyhónapot követő 25-éig elektronikus úton
megküldik az MVH részére. Kvótateljesítés 6. § (1) A kvóta teljesítése külön kerül megállapításra a beszállítási és a közvetlen értékesítési kvótára vonatkozóan.
(2) A beszállítási kvóta teljesítésének a mértéke a beszállított tej korrigált mennyiségének figyelembevételével kerül
meghatározásra. A korrekció alapja a beszállított tej tényleges zsírtartalma, valamint az egyéni referencia zsírtartalom
különbsége. Amennyiben a korrigált mennyiség a termelő által ténylegesen leszállított mennyiség 75%-ánál kevesebb
és a termelő egyéni referencia zsírtartalma 4,5% feletti, a teljesítés megállapításánál a leszállított mennyiség 75%-át
kell figyelembe venni. (3) A közvetlen értékesítési kvóta kihasználásának a mértéke a közvetlen értékesítésre került tej és más tejtermékek
mennyiségének figyelembevételével – a zsírtartalom alapján történő korrekció mellőzésével, a 2. mellékletben
meghatározott tejtermék és tej átváltási arányokat alkalmazva – kerül meghatározásra.
(4) Az MVH a kvóta kihasználásáról, annak mindkét típusára vonatkozóan a lezárt kvótaév utáni július 15-éig határozatot
hoz. A határozathozatal feltétele, hogy a felvásárló az éves jelentését a 14. § (1) bekezdésben szereplő határidőig
hibátlanul megküldje. A kvóta kihasználásáról rendelkező határozat – a 3. § (3) bekezdésben foglaltakon kívül –
tartalmazza a folyó kvótaévben a tejtermelő rendelkezésére álló kvótát (kvótatípusok szerinti bontásban), az előző
kvótaév során értékesített tej mennyiségét, a kvótateljesítés mértékét (a beszállítási kvóta esetében a zsírtartalom
alapján korrigált mértéket), illetve az előző kvótaévben rendelkezésre álló kvótán felül értékesített tej utáni fizetési
kötelezettség összegét vagy alulteljesítés esetén a kvótamegvonás mértékét.
(5) Ha a felvásárló május 14-éig nem küldi meg az éves összesített kimutatást, és ez veszélyezteti a 3. § (3) bekezdés
szerinti határozat meghozatalát, akkor az MVH az érintett tejtermelő tárgyévi teljesítését a havi jelentések, illetve
a becsült termelés alapulvételével állapítja meg. 7. § (1) A nemzeti beszállítási referenciamennyiség túllépése esetén a túlteljesítéshez hozzájáruló tejtermelőket az országos
kompenzációt követően a nemzeti kvóta túlteljesítéséhez való hozzájárulásuk mértékének megfelelő fizetési
kötelezettség terheli. Az MVH az érintett tejtermelővel szerződéses jogviszonyban álló felvásárlóval közli a túlteljesítés
után kiszabott fizetési kötelezettség megállapításáról szóló határozatát. (2) A jogerősen megállapított fizetési kötelezettség szerinti összeget a felvásárló köteles a tejtermelő által beszállított tej
átvételi árából – a tejtermelővel kötött megállapodás szerint egy vagy több egyenlő részletben – levonni, vagy más
arra alkalmas módon beszedni, és az így beszedett összeget az MVH részére a 6. § (4) bekezdés szerinti határozatban
megjelölt fizetési számlaszámra a levonás ütemében, de legkésőbb augusztus 31-éig befizetni. A felvásárló abban
az esetben is legkésőbb augusztus 31-éig köteles a fizetési kötelezettség szerinti összeget az MVH részére befizetni, ha
azt nem tudja a tejtermelőtől e határidőig beszedni.
(3) A nemzeti közvetlen értékesítési referenciamennyiség túllépése esetén a túlteljesítéshez hozzájáruló tejtermelőket
az országos kompenzációt követően a nemzeti kvóta túlteljesítéséhez való hozzájárulásuk mértékének megfelelő
fizetési kötelezettség terheli, amelyről az MVH határozatot hoz. A befizetést a tejtermelő legkésőbb augusztus 31-éig
köteles az MVH részére a 6. § (4) bekezdés szerinti határozatban megjelölt fizetési számlaszámra teljesíteni.
(4) Azon tejtermelőt, aki tejkvóta nélkül értékesít tejet vagy tejterméket, az értékesített tejmennyiség alapján fizetési
kötelezettség terheli. (5) A fizetési kötelezettségből származó pénzösszeget elkülönített számlán kell kezelni, amelynek felhasználására
– a felmerülő szükséges kifizetések levonása után – a Tej, Tejtermék Termékpálya Bizottság tesz javaslatot.
(6) A fizetési kötelezettségből származó összeg fennmaradó részének felhasználásáról az agrárpolitikáért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) a Tej, Tejtermék Termékpálya Bizottság javaslatát követően rendeletben határoz.
Alulteljesítés, nem teljesítés 8. § (1) A kvóta 70 százalék alatti teljesítése esetén az ezen mérték alatti, nem teljesített kvóta a kvótatulajdonos tejtermelőtől
– a nemzeti kvótatartalék javára – a lezárt kvótaévet követő április 1-jével megvonásra kerül.
(2) A teljes kvóta legkésőbb a lezárt kvótaévet követő április 1-jével megvonásra kerül a nemzeti kvótatartalék javára attól
a tejtermelőtől, aki az adott kvótaévben a 14. § szerinti bevallások és a kimutatások alapján egyáltalán nem termelt
tejet. (3) A tejtermelő mentesül a kvótateljesítés kötelezettsége alól, ha a nem teljesítés az elháríthatatlan külső ok (vis maior)
esetén alkalmazandó egyes szabályokról, valamint egyes agrár tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló
44/2007. (VI. 8.) FVM rendelet szerinti elháríthatatlan külső ok miatt következett be. A tejtermelő az elháríthatatlan
külső okot legkésőbb a kvótaévet követő április 30-áig köteles bejelenteni az együttműködő szervezetnek.
Az elháríthatatlan külső ok elismeréséről az MVH határozatot hoz.
(4) A tejtermelőktől megvont egyéni kvóták, valamint a Magyar Köztársaság részére megállapított bármilyen kiegészítő
kvóta automatikusan a nemzeti kvótatartalékba kerül, és a tejtermelők részére történő egyéni kvóta kiosztása
a nemzeti kvótatartalék terhére történik. (5) Az (1) bekezdés alapján megvont kvóta a megvonás előtti mértékig abban az esetben kerül visszaadásra, ha
a tejtermelő a kvóta megvonásának kvótaévében a megvonás előtti kvóta legalább 70 százalékát teljesíti.
(6) A (2) bekezdés alapján megvont kvóta a tejtermelő részére a megtermelt mennyiség mértékéig, de legfeljebb
a megvont kvóta mértékéig abban az esetben kerül visszaadásra, ha a tejtermelő vagy a gazdasága az Egységes
Nyilvántartási és Azonosítási Rendszer (ENAR) nyilvántartásban szereplő állatállománnyal a kvóta megvonásának
kvótaévében tejet termel és azt, vagy az abból előállított más tejterméket értékesíti.
(7) Az 13 400 kilogrammot meg nem haladó egyéni kvótával rendelkező tejtermelők esetében az (1) bekezdés nem
alkalmazandó. Átruházás, ideiglenes átengedés 9. § (1) A tejtermelő tulajdonában lévő kvótamennyisége legfeljebb harminc százalékát, de legalább ötszáz kilogrammot a Tv.
szerint regisztrált, gazdaságában tejtermeléssel foglalkozó tejtermelő, vagy tejtermelői tevékenységet folytatni
kívánó, TIR tenyészetkóddal rendelkező termelő részére ideiglenesen átengedheti. Az ideiglenes átengedés
időtartama esetenként nem haladhatja meg az egy kvótaévet.
(2) Az ideiglenes átengedés kizárólag az adott kvótaévben, a teljes kvótaévre vonatkozóan történhet, amelyet a kvóta
eredeti tulajdonosának az adott kvótaév december 31-éig kell bejelentenie az együttműködő szervezetnek.
Az ideiglenes átengedés jóváhagyásáról az MVH dönt, egyúttal gondoskodik a tejtermelő rendelkezésére álló
kvótamennyiségben bekövetkezett változás tejkvóta nyilvántartásban történő átvezetéséről. A döntési határidő
az adott kvótaév kezdete és július 15-e között beadott kérelmek esetében a 3. § (3) bekezdése szerinti határozat
közlésétől számítandó. A jóváhagyott ideiglenes átengedés az adott kvótaév kezdetétől az adott kvótaévben hatályos.
Az ideiglenesen átengedett kvóta tovább ideiglenesen nem engedhető át.
(3) A kvótatulajdonos kvótamennyiségét vagy annak egy részét a Tv. szerint regisztrált, gazdaságában tejtermeléssel
foglalkozó tejtermelő vagy tejtermelői tevékenységet folytatni kívánó, TIR tenyészetkóddal rendelkező termelő
részére átruházhatja. (4) A tejtermelő teljes kvótamennyiségét csak abban az esetben adhatja el, ha az ENAR nyilvántartás szerinti
tenyészetében a neve alatt nem szerepel 24 hónapnál idősebb nőivarú nem hús-, illetve egyéb húshasznú
szarvasmarha. Amennyiben nem hús-, illetve egyéb húshasznú tehénállománnyal rendelkezik, úgy egyedenként
háromezer kilogramm tejkvótával kell rendelkeznie. Kivételt képez az a magánszemély, aki legfeljebb kettő darab
huszonnégy hónapnál idősebb nőivarú nem hús-, illetve egyéb húshasznú szarvasmarhát saját célú tejfelhasználásra
tart. (5) Az átruházásról szóló szerződést és az átruházási kérelmet a vevőnek a szerződéskötést követő tizenöt napon belül, de
legkésőbb december 31-éig kell benyújtania az együttműködő szervezethez. Az átruházási kérelemről az MVH dönt,
egyúttal gondoskodik a tejtermelő rendelkezésére álló kvótamennyiségben bekövetkezett változás tejkvóta
nyilvántartásban történő átvezetéséről. A döntési határidő az adott kvótaév kezdete és július 15-e között beadott
kérelmek esetében a 3. § (3) bekezdése szerinti határozat közlésétől számítandó. Az átruházási kérelmet, illetve
ideiglenes átengedési kérelmet kizárólag az adott kvótaévre vonatkozóan lehet benyújtani. A jóváhagyott átruházás
az adott kvótaév kezdetétől hatályos. (6) Beszállítási kvóta átruházása esetén a kérelemhez mellékelni kell az eladó felvásárlójának igazolását az eladó által
az adott kvótaév során beszállított tej mennyiségéről (kilogramm) és annak valódi zsírtartalmáról (kilogramm),
valamint a vevő felvásárlójának szándéknyilatkozatát a vásárolt kvóta nagyságának megfelelő tejmennyiség
átvételéről. (7) Az adásvételi szerződés megkötésének kvótaévében a (3) bekezdés szerint megvásárolt kvóta vagy annak egy része
nem ruházható át, illetve ideiglenesen nem engedhető át.
(8) A fiatal tejtermelők részére fenntartott nemzeti tartalékból igényelt kvóta nem lehet tárgya sem átruházásnak, sem
ideiglenes átengedésnek, csak a nemzeti tartalék ezen célra fenntartott részébe adható vissza.
10. § (1) A gazdaság vagy a gazdaság egy termelőegységének állatállománnyal együtt történő eladásakor, bérbeadásakor,
illetve örökösödés útján történő átszállásakor a termelőegységre jutó teljes kvótamennyiség felett az a tejtermelő
gyakorolja a rendelkezési jogot, aki a tejtermelő gazdaságot átveszi.
(2) Az átírás iránti kérelmet az (1) bekezdésben foglaltak alátámasztására szolgáló dokumentumokkal együtt
a szerződéskötés dátumát, illetve a jogerős hagyatékátadó végzés közlését követő tíz napon belül, de legkésőbb
a szerződés dátuma szerinti kvótaév utolsó napjáig kell benyújtania a gazdaságot átvevőnek az együttműködő
szervezethez. A kérelem – az örökösödés esetét kivéve – március 31-ig nyújtható be. Az átírásról az MVH dönt, egyúttal
gondoskodik a tejtermelő rendelkezésére álló kvótamennyiségben bekövetkezett változás tejkvóta nyilvántartásban
történő átvezetéséről. A döntési határidő az adott kvótaév kezdete és július 15-ike között beadott kérelmek esetén
a 3. § (3) bekezdése szerinti határozat közlésétől számítandó. A bérlet a szerződéskötés szerinti kvótaév kezdetétől
hatályos, amely esetében a jóváhagyás iránti kérelmet a szerződésben meghatározott időtartam során, minden
kvótaévre vonatkozóan az együttműködő szervezethez kell benyújtani. A bérleti idő lejárta után a tejkvóta visszakerül
a bérbeadó használatába. (3) Az (1) bekezdés alapján szerzett kvóta a szerződés megkötésének kvótaévében nem engedhető át más tejtermelőnek
és ezen időszak alatt csak az (1) bekezdés szerinti átruházás tárgya lehet. Ezen előírás nem vonatkozik arra, aki
a gazdasághoz és a kvótához öröklés útján jutott hozzá.
Szövetkezet, tejszövetkezet 11. § (1) A tejszövetkezet, amennyiben az MVH által kiadott felvásárlói elismeréssel rendelkezik, kérelemmel fordulhat
az MVH-hoz annak érdekében, hogy a tagjai tulajdonát képező egyéni beszállítási kvótát a kvótanyilvántartásban
a tejszövetkezet neve alatt, a tulajdonjog változása nélkül egységesen kezelje. A közös kezelés iránti kérelmet
a kvótaév végét követően, április 1. és április 30. között kell megküldeni az együttműködő szervezetnek és minden
évben meg kell ismételni. A bejelentés elmulasztása esetén a közös kezelés nem alkalmazható. Az MVH a 3. §
(3) bekezdés szerinti határozatában rendelkezik a szövetkezeti közös kezelésről.
(2) A (1) bekezdés szerint egységesen kezelt kvóta kompenzáció utáni túllépése esetén a felvásárló a 7. § (2) bekezdésben
foglalt eljárás szerint gondoskodik a fizetési kötelezettség tejtermelőktől történő levonásáról.
(3) Tejszövetkezeti közös kezelés esetén, amennyiben a közös kezelésben lévő kvóta kompenzáció után 70% alatt kerül
teljesítésre, akkor az alulteljesítés mértékének megfelelően minden kvótáját közös kezelésbe adó szövetkezeti tag
kvótája arányosan csökken. (4) Amennyiben a tejszövetkezeti tag nem értékesített tejet, úgy a 8. § (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.
Lemondás a nemzeti kvótatartalék javára, igénylés a nemzeti kvótatartalékból
12. § (1) Az a tejtermelő, aki a tejtermeléssel egészben vagy részben, végleges jelleggel felhagy, kvótamennyiségéről vagy
annak egy részéről a nemzeti kvótatartalék javára ellenszolgáltatás nélkül lemondhat.
(2) A kvótamennyiségről történő lemondásról szóló nyilatkozatot az együttműködő szervezetnek kell megküldeni.
(3) A nemzeti kvótatartalékból a külön pályázati kiírásban meghatározott feltételek szerint igényelhető kvóta. A pályázati
kiírást a Tej, Tejtermék Termékpálya Bizottság javaslatainak figyelembevételével és a miniszter jóváhagyásával az MVH
hivatalos internetes honlapján teszi közzé. Átcsoportosítás 13. § (1) A tejtermelő a beszállítási és közvetlen értékesítési kvótája közötti végleges átcsoportosításra irányuló kérelmét
az adott kvótaév november 30-áig, míg az ideiglenes átcsoportosításra irányuló kérelmét az adott kvótaév február
28-áig nyújthatja be az együttműködő szervezethez. A határidőben benyújtott kérelem az adott kvótaévre vonatkozik.
(2) Az MVH dönt az átcsoportosításról, egyúttal gondoskodik a tejtermelő rendelkezésére álló kvótamennyiségben
bekövetkezett változás tejkvóta nyilvántartásban történő átvezetéséről. A döntési határidő az adott kvótaév július
15-e előtt beadott kérelmek esetében a 3. § (3) bekezdése szerinti határozat közlésétől számítandó.
(3) A kvótaátcsoportosítás iránti kérelmet röviden meg kell indokolni, ennek hiányában a kérelem nem hagyható jóvá.
Beszállítási kvótára történő átcsoportosítás esetén a kérelemhez mellékelni kell annak a felvásárlónak az előzetes
szándéknyilatkozatát, aki a többlet tejmennyiséget a tejtermelőtől átveszi.
Jelentések 14. § (1) A felvásárló köteles az adott kvótaévre vonatkozó, a beszállított tej mennyiségéről és a felvásárolt tej tényleges
zsírtartalmáról tejtermelőnkénti, illetve besszállítónkénti kimutatást a tárgyhót követő hónap 28-áig, illetve az adott
kvótaévre vonatkozó összesített kimutatást a kvótaévet követő május 14-éig elkészíteni és az együttműködő
szervezethez benyújtani. (2) A felvásárló az (1) bekezdés szerinti havi és éves kimutatást a tejtermelővel történt elszámolásnak megfelelően köteles
elkészíteni. A felvásárló jelentési kötelezettsége akkor is fennáll, ha érvényes szerződéssel rendelkező beszállítójától
nem vett át tejet, vagy a termelő felvásárlói szerződése megszűnt, vagy kvótaév során felvásárlót váltott.
(3) Közvetlen értékesítés esetén a tejtermelő köteles az adott kvótaévre vonatkozó, az értékesített tej, illetve más
tejtermék (annak pontos megnevezésével) mennyiségéről összesített kimutatást készíteni és azt a kvótaévet követő
május 14-éig az együttműködő szervezethez benyújtani. (4) Amennyiben a közvetlen értékesítési kvótával rendelkező tejtermelő az adott kvótaévben nem értékesített
közvetlenül tejet vagy más tejterméket, akkor az erről szóló nyilatkozatot a tárgy kvótaévet követő május 14-éig kell
az együttműködő szervezetnek megküldenie. (5) Amennyiben a felvásárló az adott kvótaévre vonatkozó összesített kimutatást az (1) bekezdésben meghatározott
határidőig nem nyújtja be vagy az a havi kimutatásokhoz viszonyítottan mennyiségi eltérést mutat, úgy a határidő
lejártát követően az általa felvásárolt tejmennyiség 0,01 százalékos túllépése esetére számított fizetési
kötelezettségnek megfelelő összeget köteles naponta megfizetni. Amennyiben a felvásárolt tej mennyisége
adatszolgáltatás hiányában nem megállapítható, úgy azt az MVH a tejtermelők beszállítási kvótájának, a havi
jelentéseknek, valamint a becsült termelésnek az alapulvételével állapítja meg, majd ez alapján határozza meg
az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség késedelmes teljesítése miatt fizetendő összeget, amelynek mértéke
legalább száz euró, de legfeljebb százezer euró lehet.
(6) Ha a felvásárló az (1) bekezdésben meghatározott összesített adatszolgáltatási kötelezettségét június 15-éig nem
teljesíti, vagy az a havi kimutatásokhoz viszonyítottan mennyiségi eltérést mutat, akkor az MVH tizenöt munkanapon
belül a felvásárlót tíz munkanapos határidő tűzésével teljesítésre szólítja fel.
(7) Ha a közvetlen értékesítést végző tejtermelő az adott kvótaévre vonatkozó (3) bekezdésben meghatározott
összesített kimutatást, illetve a (4) bekezdés szerinti nyilatkozatot határidőig nem készíti el, a határidő lejártát
követően késedelmes naponként a közvetlen értékesítési referenciamennyiség 0,01 százalékos túllépése esetére
számított fizetési kötelezettségnek megfelelő összeget köteles naponta megfizetni, amelynek teljes összege legalább
száz euró, de legfeljebb ezer euró lehet. (8) Ha a közvetlen értékesítést végző tejtermelő a (3) bekezdésben meghatározott összesített kimutatást, illetve
a (4) bekezdés szerinti nyilatkozatot június 15-éig nem nyújtja be vagy benyújtja, de hiánypótlásra kötelezték és ennek
a kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, vagy újból hiányosan nyújtja be, akkor az MVH tizenöt munkanapon
belül a tejtermelőt tizenöt napos határidő kitűzésével teljesítésre szólítja fel, amelynek eredménytelen eltelte után
a közvetlen értékesítési referenciamennyisége a nemzeti kvótatartalék javára megvonásra kerül.
(9) Ha a közvetlen értékesítést végző tejtermelő nem a valóságnak megfelelő összesített kimutatást, illetve nyilatkozatot
nyújt be, köteles az MVH határozata alapján az érintett tej mennyiségével és a szabálytalanság súlyával arányos
összeget megfizetni, amelynek maximális összege ötszázezer forintig terjedhet.
Nyilvántartás, kimutatás 15. § (1) A felvásárlónak a telephelyein tejtermelőnkénti naprakész kimutatást és nyilvántartást kell vezetnie az egyes
beszállításokról, a felvásárolt tej mennyiségéről, valamint a felvásárolt nyers tej tényleges zsírtartalmáról az akkreditált
laboratóriumok által mért adatok alapján. (2) A tejtermelőnek a telephelyein az MVH által rendszeresített formanyomtatvány tartalmával azonos napi kimutatást és
nyilvántartást kell vezetnie a megtermelt és közvetlenül, illetve beszállítás útján értékesített tej és tejtermékek
mennyiségéről. Az ötezer kilogrammot meghaladó közvetlen értékesítési kvótával rendelkező tejtermelőnek
a megtermelt és nem értékesített vagy ingyenesen átruházott tej és tejtermékek mennyiségéről is nyilvántartást kell
vezetnie. A beszállítás útján értékesített tej esetén fel kell tüntetni a felvásárló nevét is.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben szereplő dokumentumokat a kiállítás évének végétől számított három évig meg kell őrizni.
Záró rendelkezések 16. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 17. § Ez a rendelet a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg:
a) a Bizottság 595/2004/EK rendelete (2004. március 30.) a tej és tejtermékágazatban illeték megállapításáról szóló
1788/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról,
b) a Tanács 1234/2007/EK rendelete (2007. október 22.) a mezőgazdasági piacok közös szervezésének
létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes
közös piacszervezésről szóló rendelet”). 18. § (1) Az egyes állatbetegségek megelőzésével, illetve leküzdésével kapcsolatos támogatások igénylésének és kifizetésének
rendjéről szóló 148/2007. (XII. 8.) FVM rendelet [a továbbiakban: 148/2007. (XII. 8.) FVM rendelet] 3. § (2) bekezdés
b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: [Vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK
tanácsi határozatban foglaltak szerinti és a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal állatbetegségeket felsoroló jegyzékben
szereplő immunizálások, illetve az e tevékenységek elvégzéséhez szükséges állat-egészségügyi szolgáltatások
költségeihez,] „b) amelyek az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. XLVI. törvény 28. § d) pontja, a 34. §
(3) bekezdése, valamint a 42. § (4) bekezdés c) pontja alapján kerülnek elrendelésre, vagy”
(2) A 148/2007. (XII. 8.) FVM rendelet 4. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Támogatott állat-egészségügyi szolgáltatás nyújtásának eljárásrendjében részvételre az az állat-egészségügyi
szolgáltatást végző természetes személy, jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság (a továbbiakban:
engedélyes) jogosult, aki külön jogszabály alapján rendelkezik az MgSzH és/vagy a Magyar Állatorvosi Kamara
engedélyével, laboratóriumok esetében akkreditációval vagy jogszabályi felhatalmazással, valamint nyilatkozik
a támogatott állat-egészségügyi szolgáltatás nyújtásával kapcsolatos szakmai, eljárásrendi és tájékoztatási
kötelezettségek vállalásáról.” 19. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a tehéntej termékpálya szabályozásában alkalmazott
kvótarendszerről szóló 43/2008. (IV. 4.) FVM rendelet, azzal hogy rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben
alkalmazni kell. (2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a szeszesital-piac ellátását szolgáló bor lepárlásához
a 2009/2010. borpiaci évben nyújtott támogatás feltételeiről szóló 9/2010. (II. 4.) FVM rendelet 4. § (7) bekezdés
d) pontja azzal, hogy e rendelkezést a 2010. február 5-től benyújtott hatósági bizonyítvány iránti kérelmek alapján
indult eljárásokban is alkalmazni kell. (3) A 18. §-ban foglalt rendelkezéseket a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
20. § (1) A 18. § e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
(2) Ez a § az (1) bekezdésben meghatározott napot követő napon hatályát veszti.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
14/2015. (VI. 15.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2015. június 15. napjától dr. Szekér Juditot miniszteri
biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos
a) közreműködik a  családi csődvédelmi szolgálat munkatársainak oktatásában és továbbképzésében, irányítja
a képzési és továbbképzési anyag összeállítását,
b) közreműködik a központi és helyi csődvédelmi szolgálatok szabályozási rendszerének kialakításában,
c) felügyeli a Családi Csődvédelmi Kézikönyv elkészítését,
d) együttműködik az  Igazságügyi Hivatallal a  magánszemélyek adósságrendezési eljárásában használt
nyilvántartó rendszerek kialakításában,
e) folyamatosan figyelemmel kíséri és elemzi a Családi Csődvédelmi Szolgálat joggyakorlatát,
f ) biztosítja és felügyeli az  egységes jogszabály-értelmezést, javaslatot tesz a  miniszternek a  szükséges
módosításokra,
g) kialakítja az  adósságrendezési eljárásokban magánszemélyeknek támogatást nyújtó civil szervezetekkel
történő együttműködés rendszerét. 3. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján 222 300 forint összegű díjazásra és helyettes államtitkári
juttatásokra jogosult.
4. § A  miniszteri biztos munkájának és feladatainak ellátása érdekében a  Miniszteri Kabinetben önálló szervezeti
egységként 2 fős titkárság működik.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1124/2014. (III. 13.) Korm. határozata a Vidékfejlesztési Minisztérium peres ügyeiből eredő fizetési kötelezettségekről és azok finanszírozásáról.
A Kormány a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 5.  melléklet 2.  pontja alapján jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 13. Peres ügyek alcím 325 883 ezer forint összeggel történő túllépését.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1465/2013. (VII. 24.) Korm. határozata az Állatkísérleti Tudományos Etikai Tanácsról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30.  § (1)  bekezdése alapján a  tudományos célból felhasznált állatok védelmét és jólétét
érintő kérdések megtárgyalása, valamint a  terület széles körű társadalmi, tudományos és szakmai megalapozása
érdekében Állatkísérleti Tudományos Etikai Tanácsot (a továbbiakban: Tanács) hoz létre.
2. A Tanács
a) feladata az állatkísérleti engedélyek kérelmezésekor benyújtott projektek értékelése,
b) tanácsot ad az  állatvédelemért és állatjólétért felelős miniszternek az  állatkísérletekre vonatkozó jogi
szabályozás tekintetében,
c) tanácsot ad a  felelős hatóságoknak és a  munkahelyi állatjóléti bizottságoknak a  kísérleti állatok
beszerzésével, tenyésztésével, elhelyezésével, gondozásával és felhasználásával kapcsolatos kérdésekben,
d) ajánlásokat, irányelveket dolgoz ki,
e) elősegíti a legjobb gyakorlatok megosztását,
f ) nemzetközi kapcsolatokat épít, tapasztalatot cserél az Európai Unió országainak hasonló testületeivel.
3. A Tanács tizenhárom tagból áll.
 4. A Tanács tagjait a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) elnöke kéri fel.
 5. A Tanács tagjainak megbízatása 5 évre szól.
 6. A Tanács tagjának tagsága megszűnik, amennyiben
a) lemond,
b) a Tanács minősített többségének javaslatára a NÉBIH elnöke felmenti, vagy
c) elhalálozik.
7. A Tanács működésének e  határozatban nem részletezett szabályait maga határozza meg, melyet a  NÉBIH elnöke
jóváhagy.
8. A Tanács működési feltételeiről a NÉBIH elnöke gondoskodik.
 9. A Tanács tagjai sorából elnököt választ.
 10. A Tanács üléseit szükség szerint az elnök hívja össze.
 11. A Tanács ülései nem nyilvánosak, azokon csak a tagok, illetve a meghívottak vehetnek részt.
 12. A Tanács működésével kapcsolatos titkársági feladatokat a NÉBIH látja el.
 13. A Tanács elnöke és tagjai tiszteletdíjban, költségtérítésben részesülnek.
 14. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
238/2014. (VI. 24.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–tajvani gazdasági, társadalmi és kulturális kapcsolatok elmélyítése érdekében végzett diplomáciai
tevékenységéért
Liau Kao Ching-Yun Marietta, a Tajpej Képviseleti Iroda vezetője részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. május 21.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
52/2016. (HK 7.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése.  a mérnök-, a légijármű-vezető és a pénzügyi képzés megvalósíthatóságával és bevezetésével kapcsolatos
feladatokról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá
a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a miniszter közvetlen
irányítása alá tartozó központi hivatalokra és a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
terjed ki.
2. Felkérjük a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját és a Nemzeti
Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) rektorát,
hogy az együttes intézkedésben meghatározott feladatok
végrehajtásában közreműködni szíveskedjen.
2. A mérnök, a légijármű-vezető
és a pénzügyi képzés megvalósíthatóságával,
bevezetésével kapcsolatos általános feladatok,
felelősségi körök 3. Az együttes intézkedésben meghatározott feladatok
végrehajtását a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK)
Vezérkari Iroda állományából erre a feladatra kijelölt személy (a továbbiakban: munkacsoportvezető) koordinálja,
ellenőrzi, és a feladatok végrehajtása során szóban és írásban közvetlen kapcsolatot tart az együttes intézkedésben
meghatározott feladatok végrehajtásában érintett szervek,
szervezetek vezetőivel és a feladatok végrehajtására kijelölt képviselőkkel. Akadályoztatása esetén ezt a feladatot a
HVK Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban:
HVK SZCSF) csoportfőnöke látja el.
4. A mérnök- és a pénzügyi képzés megvalósíthatóságának vizsgálatával, valamint a légijármű-vezető képzés bevezetéséhez szükséges feltételrendszer kialakításával kapcsolatos feladatok kidolgozása érdekében a munkacsoportvezető az együttes intézkedés hatályba lépését követő
napig munkacsoportot hoz létre, melynek tagjai a következők:
a) a HM Jogi és Igazgatási Ügyekért Felelős Helyettes
Államtitkári Titkárság,
b) a HM Humánpolitikai Főosztály,
c) a HVK SZCSF,
d) a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség,
e) a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség,
f) a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség,
g) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség,
h) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
i) a KNBSZ Felderítő Csoportfőnökség,
j) az NKE Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar (a
továbbiakban: NKE HHK),
k) a HM Védelemgazdasági Hivatal,
l) a HM Hatósági Hivatal és
m) az MH Kiképzési és Doktrinális Központ
kijelölt képviselője vagy képviselői és a munkacso
port-vezetője által eseti jelleggel meghívott szakértők. 5. A munkacsoport titkári feladatait a HVK SZCSF képviselője látja el.
6. A munkacsoport fő feladata a mérnök-, a pénzügyi és
légijármű-vezető képzés megvalósíthatósági tanulmányának
2016. július 25-ig történő összeállítása, melyet a munkacsoport vezetője 2016. augusztus 1-ig terjeszt fel a további
vezetői feladatszabás előkészítése érdekében a Honvéd
Vezérkar főnöke részére
3. A mérnök-, a légijármű-vezető
és pénzügyi képzés megvalósíthatóságával,
bevezetésével kapcsolatos részletes feladatok 7. A munkacsoport a munkakör-gazdálkodással kapcsolatos feladatokról szóló HM utasításban kijelölt szakmai
felelős szervezetekkel (a továbbiakban: szakmai felelős
szervezetek) együttműködésben határozza meg az MH
alap- és mesterszintű (a továbbiakban: MSc.) mérnöki
végzettséget igénylő beosztásait.
8. Annak eldöntése érdekében, hogy a tisztképzésen belül indokolt-e alapszintű (a továbbiakban: BSc. szintű)
mérnökképzést indítani, a munkacsoport szakmai felelős
szervezetekkel együttműködésben meghatározza a
2027/2028-as tanévig a képzési igényeket.
9. A munkacsoport feltérképezi a magyar felsőoktatási
intézmények műszaki képzési területhez tartozó képzéseit
és megvizsgálja, hogy melyek azok a képző intézmények,
amelyek képzései megfelelnek az MH speciális szakmai
igényeinek, mind a BSc., mind pedig az MSc. szintű képzések vonatkozásában. Azon szakterületek vonatkozásában, amelyek esetében nincs a magyar felsőoktatás rendszerében megfeleltethető képzés, megvizsgálja az európai,
valamint regionális képzési lehetőségeket.
10. A munkacsoport több változatot dolgoz ki az MH
mérnöki végzettséget igénylő beosztásainak utánpótlását
szolgáló képzési rendszer kialakítására. A változatok minden eleme tartalmazza a hozzávetőleges költségeket, az
anyagi-, technikai- és humánerőforrás-igényeket, az előnyöket és hátrányokat, a bevezetés ütemtervét és a szükséges feltételeket.
11. A munkacsoport meghatározza a légijármű-vezető
alapképzés 2018/2019-es tanévben a katonai képzési rendszer részeként történő beindításának követelményeit az
NKE HHK-n és előkészíti döntés céljából a képzés indítására vonatkozó konkrét javaslatot, a megvalósításra vonatkozó ütemtervet, továbbá felméri a szükséges anyagi,
technikai és humánerőforrás-igényeket.
12. A munkacsoport kidolgozza a pénzügyi tiszti beosztások utánpótlását szolgáló BSc. szintű képzési rendszerre
vonatkozó javaslatot. Meghatározza a képzés konkrét követelményeit, felméri a szükséges anyagi- és humánerőforrás-igényeket valamint kidolgozza a bevezetés ütemtervét.
4. Záró rendelkezések 13. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő 3. napon
lép hatályba, és 2018. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
66/2012. (IX. 14.) HM utasítása a Magyar Honvédség Honvédkórház szervezeti racionalizálásának elrendeléséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
2. § (2) bekezdés g) pontja alapján, figyelemmel a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 51/2012. (VII. 19.) HM utasításban foglaltakra, a következő
utasítást adom ki. 1. § Elrendelem a Magyar Honvédség Honvédkórház (a továbbiakban: MH Honvédkórház) szervezetének és létszámának racionalizálását.
2. § (1) Az 1. §-ban és a miniszteri biztos kinevezéséről
szóló 51/2012. (VII. 19.) HM utasítás 2. § (1) bekezdésében foglalt feladatra figyelemmel az MH Honvédkórház
átvilágításáért felelős miniszteri biztos (a továbbiakban:
miniszteri biztos) a Honvéd Vezérkar főnökével (a továbbiakban: HVKF) az MH Honvédkórház szervezete racionalizálásának előkészítése és megvalósítása tárgyában írásos javaslatot készít.
(2) A javaslatot a miniszteri biztos és a HVKF az utasítás
hatálybalépést követő második napig együttesen terjeszti
fel jóváhagyásra a honvédelmi miniszter részére.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1303/2016. (VI. 13.) Korm. határozata a vízügyi igazgatási szervek 2016. február 1. és március 31. közötti időszakban jogszabályi kötelezettség alapján végzett árvíz, belvíz és helyi vízkár elleni védekezési, valamint vízminőség-védelmi tevékenységének finanszírozásáról.
A Kormány a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 4.  melléklet 2.  pontjában adott felhatalmazás alapján – a  vízügyi igazgatási szervek 2016. február 1. és
március  31. közötti időszakban jogszabályi kötelezettség alapján végzett árvíz, belvíz és helyi vízkár elleni
védekezési, valamint vízminőség-védelmi tevékenységének finanszírozása céljából – jóváhagyja a  Kvtv.
1.  melléklet XIV.  Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Ágazati célfeladatok alcím,
50. Víz-,  környezeti és természeti katasztrófa kárelhárítás jogcímcsoportnak 997,3 millió forint összeggel történő
túllépését.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1200/2015. (IV. 9.) Korm. határozata a nemzetközi humanitárius jog terjesztésével és érvényre juttatásával foglalkozó Nemzeti Tárcaközi Bizottság létrehozásáról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30.  § (1)  bekezdése alapján a  nemzetközi humanitárius jog terjesztésével és érvényre
juttatásával foglalkozó Nemzeti Tárcaközi Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság) hoz létre.
2. A Bizottság elnöki tisztségét a  külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban:
Minisztérium) nemzetközi jogért felelős főosztályának vezetője látja el. A Bizottság alelnöke a honvédelemért felelős
miniszter képviselője.
3. A Bizottság állandó tagjai a Bizottság elnöke és alelnöke, valamint
a) a külpolitikáért,
b) a honvédelemért,
c) az igazságügyért,
d) a rendészetért, katasztrófák elleni védekezésért,
e) az oktatásért,
f ) az egészségügyért,
g) a szociál- és nyugdíjpolitikáért,
h) a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért
felelős miniszter egy-egy képviselője.
4. A Bizottságban tanácskozási joggal állandó meghívott
a) a Magyar Vöröskereszt,
b) a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság
képviselője.
5. A Bizottság ülésére a Bizottság elnöke tanácskozási joggal más személyeket is meghívhat.
 6. A Bizottság üléseit az elnök hívja össze. A Bizottság évente legalább négy ülést tart.
 7. A Bizottság tagjai a Bizottságban végzett tevékenységükért tiszteletdíjban nem részesülnek.
 8. A Bizottság segíti a  kormányzati szerveket abban, hogy a  Magyarország teljesíthesse a  nemzetközi humanitárius
jogi szerződésekben vállalt kötelezettségeit, különös tekintettel a nemzetközi humanitárius jognak (a továbbiakban:
NHJ) az  1949. évi Genfi Egyezményekben, valamint azok 1977. évi Kiegészítő Jegyzőkönyveiben megfogalmazott
szabályaira. Ennek érdekében különösen a következő feladatokat látja el:
a) figyelemmel kíséri az  NHJ fejlődését, eszközeinek hazai alkalmazását, tanácsadói és javaslattevő szerepet
lát el a  NHJ érvényre juttatását érintő kérdésekben, így különös tekintettel a  hazai jogszabályi környezet
nemzetközi humanitárius jognak történő megfelelése tekintetében;
b) ösztönzi az NHJ hazai, széleskörű terjesztését, többek között rendezvények, előadások és kiadványok útján;
a  rendezvények megszervezését, valamint a  kiadványok megjelentetését a  rendezvény, a  kiadvány témája
szerinti első helyi felelős minisztériumnál, a tárca képviselőjének közreműködésével kezdeményezi;
c) tanulmányozza az  NHJ hazai oktatásának és széleskörű terjesztésének helyzetét – a  közép- és felsőfokú
oktatási intézményekben, valamint a  fegyveres és rendvédelmi szerveknél – és a  felmérések alapján
ajánlásokat dolgoz ki;
d) figyelemmel kíséri az NHJ-vel kapcsolatos nemzetközi fejleményeket és azok hatását Magyarország számára;
e) figyelemmel kíséri az általa tett javaslatok és ajánlások megvalósulását;
f ) rendszeresen konzultál és együttműködik a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságával;
g) a Nemzetközi Vöröskereszt és Vörösfélhold Konferenciákon való részvételt illetően koordinációs feladatokat
lát el;
h) tapasztalatcserét folytat a más országokban tevékenykedő, hasonló feladatokat ellátó testületekkel;
i) részt vesz és közreműködik a témával összefüggésben tartandó rendezvényeken;
j) tevékenységéről és működéséről és az  NHJ területén legfontosabb ismeretekről a  Minisztérium honlapján
tájékoztat.
 9. A Bizottság ügyrendjét maga állapítja meg.
 10. A Bizottság működésével kapcsolatos titkársági feladatokat a Minisztérium látja el.
11. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 12. A Kormány a  Nemzetközi humanitárius jog terjesztésével és érvényre juttatásával foglalkozó Nemzeti Tanácsadó
Bizottság működéséről szóló 2095/2000. (V. 9.) Korm. határozatot hatályon kívül helyezi.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
55/2017. (XI. 24.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2017. december 6. napjától 2018. június 5. napjáig
dr. Cserháti Pétert az 1333/2016. (VII. 4.) Korm. határozatban foglalt Egészséges Budapest Program koordinálásáért
felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében ellátja:
a) a budapesti szakellátás helyzetének elemzését, a fejlesztést megalapozó szakmai program kidolgozását;
b) a megvalósíthatóság, illetve a megvalósítás feltételeinek, következményeinek vizsgálatát;
c) a beruházási program kidolgozását;
d) a pénzügyi tervezést (költségbecslés, pénzügyi ütemezés);
e) a megvalósítás jogi-közigazgatási és ingatlanfejlesztési (beruházási) folyamatának kidolgozását;
f ) a szükséges beruházások időbeli ütemtervének elkészítését;
g) a  szükséges kormányzati, közigazgatási döntések, intézkedések és a  kapcsolódó lakossági konzultáció
előkészítését;
h) az adott beruházások megvalósításához szükséges döntés-előkészítési és jogalkotói tevékenységre alapozva
kormány-előterjesztések benyújtásának és kapcsolódó közigazgatási egyeztetéseknek a  szervezését,
az illetékes társtárcákkal való kapcsolattartást;
i) a  vonatkozó kormányhatározatok, jogszabályok végrehajtását, illetve az  azok végrehajtásához szükséges
kormányzati-közigazgatási koordináció szervezését;
j) az  a)–i)  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az  emberi erőforrások minisztere által meghatározott
eseti, egyedi feladatokat.
3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az  emberi erőforrások minisztere az  egészségügyért felelős államtitkár útján
irányítja.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
6. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
7. § Ez az utasítás 2017. december 6-án lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszter biztos kinevezéséről szóló 27/2017. (VI. 15.) EMMI utasítás
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
8/2010. (VIII. 25.) KSH közleménye a statisztikai számjel elemeiről és nómenklatúráiról.
A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 52. §-a alapján, a statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 6. § (1) bekezdés f) pontjában
foglalt feladat ellátásának keretében – a statisztikai számjel elemeit és nómenklatúráit az alábbiak szerint határozom meg.
1. § A statisztikai regiszter részét képező statisztikai számjel felépítését a közlemény 1. számú melléklete tartalmazza.
2. § A statisztikai számjel első eleme (1–8. számjegy) a törzsszám, a gazdasági szervezetek egyedi azonosítója.
A törzsszámról az adóalanyok egységes azonosítási rendszeréről szóló 8002/1987. (SK 12.) KSH–APEH együttes
tájékoztató intézkedik. 3. § A statisztikai számjel második eleme a tagországokban közvetlenül hatályos, a gazdasági tevékenységek statisztikai
osztályozása NACE Rev.2 rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes
meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról szóló Európai Parlament és Tanács
1893/2006/EK (2006. december 20.) rendeletben (a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev.2
rendszerének magyar megnevezése: gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszere,
rövidítve: TEÁOR) foglaltak szerinti, a gazdasági szervezetek részére megállapított fő tevékenysége szakágazatát
tartalmazza (9–12. számjegy). 4. § A statisztikai számjel harmadik eleme (13–15. számjegy) a gazdasági szervezetek gazdálkodási forma szerinti
osztályozása, amelynek osztályozását a közlemény 2. számú melléklete tartalmazza.
5. § A statisztikai számjelnek a gazdasági szervezetek székhelye szerinti megyét kifejező negyedik elemének
(16–17. számjegy) nómenklatúráját a közlemény 3. számú melléklete tartalmazza.
6. § A gazdálkodási formák elemeinek tartalmi meghatározását a közlemény 4. számú melléklete tartalmazza.
7. § (1) Ez a közlemény a közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2011. január 1-jétől kell
alkalmazni. (2) 2011. január 1-jétől hatályát veszti a 9001/2002. (SK 3.), a 9007/2002. (SK 10.), 9007/2003. (SK 8.), a 9004/2004. (SK 5.),
a 9001/2005. (SK 1.), a 9002/2005. (SK 2.), a 9004/2006. (SK 2.), az 1/2009. (XII. 18.) és a 4/2009. (XII. 29.) KSH közlemény.
(3) A jelen közlemény hatályba lépésének időpontjában nyilvántartásban szereplő szervezetek statisztikai számjelének
módosítását az új nómenklatúra alapján a Központi Statisztikai Hivatal (KSH), a törzskönyvi jogi személyek esetében a
Magyar Államkincstár (MÁK) végzi el. A módosított számjel adatokat a KSH – a hatályos jogszabályoknak megfelelően
– átadja a hivatalos központi nyilvántartást vezető szerveknek.
Dr. Vukovich Gabriella s. k.,
a KSH elnöke


text:
2107/2017. (XII. 28.) Korm. határozata a GINOP-7.1.6-16-2017-00005 azonosító számú („Tokaj-hegyaljai történelmi borvidék kultúrtáj világörökségi helyszíneinek fejlesztése” című), hárommilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat támogatásához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. egyetért a GINOP-7.1.6-16-2017-00005 azonosító számú, „Tokaj-hegyaljai történelmi borvidék kultúrtáj
világörökségi helyszíneinek fejlesztése” című, hárommilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslat
(a továbbiakban: projekt) 1. melléklet szerinti támogatásával,
2. egyetért a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti megkötésével.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
40/2010. (IV. 15.) FVM rendelete az erdészeti hatósági eljárásban fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról.
Az 1–9. § tekintetében az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112. §
(8) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § g) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva,
a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben;
a 10. § tekintetében az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 67. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró önkormányzati miniszterrel,
valamint a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben
a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény
(a továb biak ban: Evt.) alapján kérelemre indult erdészeti hatósági eljárásokban fizetendő igazgatási szolgáltatási díjra
(a továb biak ban: díj), valamint a díj megfizetésére terjed ki.
(2) A díjat az e rendelet szerint díjfizetési kötelezettség alá tartozó erdészeti hatósági eljárást (a továb biak ban: díjköteles
eljárás) kezdeményező ügyfélnek kell megfizetnie.
2. § (1) Az elsőfokú díjköteles eljárásokat és a díjak mértékét az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Az újrafelvételi eljárás díja megegyezik az elsőfokú díjköteles eljárás díjával.
(3) Az erdészeti hatóság más hatóságnál, kérelemre induló ügyben lefolytatott szakhatósági eljárásáért 7500 forint
összegű díjat kell fizetni. 3. § (1) Végzés ellen kezdeményezett másodfokú eljárás díja 9000 forint.
(2) Határozat ellen kezdeményezett másodfokú eljárás díja – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – 20 000 forint.
(3) Az 1. mellékletben foglalt eljárásban hozott határozat ellen kezdeményezett másodfokú eljárás díja a jogorvoslati
kérelemmel érintett erdőrészlet, földrészlet vagy vonalas létesítmény szakasz alapulvételével az 1. melléklet szerint
számított összeg kétszerese.
4. § (1) A díjfizetési kötelezettség az átutaláson kívül fizetési számlára történő készpénzbefizetéssel is teljesíthető. A díjat
az eljáró erdészeti hatóság 2. melléklet szerinti, a Magyar Államkincstárnál vezetett előirányzat-felhasználási
keretszámlájára kell megfizetni.
(2) A díj az eljáró erdészeti hatóság bevétele.
5. § (1) A díj megfizetését igazoló befizetési bizonylatot vagy annak másolatát a kérelemhez mellékelni kell.
(2) Az eljáró erdészeti hatóság a megfizetett díjat egészben vagy részben visszatéríti, ha az ügyfél az e rendelet szerinti,
vagy az erdészeti hatóságnak a költségmentességre vonatkozó döntésében foglalt díjnál többet fizetett meg.
(3) A (2) bekezdés szerinti visszatérítést hivatalból a többletbefizetés megállapítását követő 5 munkanapon belül,
amennyiben pedig a többletfizetést a kérelmező jelzi az eljáró erdészeti hatóságnak, a visszatérítésre vonatkozó
kérelem beérkezését követő 5 munkanapon belül kell elrendelni, és a visszatérítés teljesítése iránt a visszatérítés
elrendelését követő 22 munkanapon belül intézkedni kell.
(4) A jogorvoslati eljárásért fizetett díjat vissza kell téríteni, ha a jogorvoslati eljárásban felülvizsgált döntés a kérelmező
hátrányára részben vagy egészében jogszabálysértőnek bizonyult. A visszatérítésről hivatalból, a jogorvoslati eljárás
során hozott döntésben kell rendelkezni, és a visszatérítés teljesítése iránt a visszatérítés elrendelését követő
22 munkanapon belül intézkedni kell.
6. § A díj megállapításával és megfizetésével kapcsolatosan
a) az igazgatási díjfizetési kötelezettség fennállására vonatkozóan az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
(a továb biak ban: Itv.) 28. § (2) és (3) bekezdésében foglaltakat,
b) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására az Itv. 31. § (2)–(6), valamint (8) bekezdésében foglaltakat
kell alkalmazni azzal, hogy az illeték helyett díjat, illetékfizetési kötelezettség helyett díjfizetési kötelezettséget kell
érteni.
7. § E rendelet a kihirdetését követő 45. napon lép hatályba.
8. § A rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését köve tően megindult közigazgatási ügyekben, valamint a megismételt
eljárásokban kell alkalmazni.
9. § Hatályát veszti az erdészeti hatósági eljárásban fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakról szóló 56/1999. (VI. 16.) FVM
rendelet.
10. § A termőföldre vonatkozó elővásárlási és előhaszonbérleti jog gyakorlásával összefüggő igazgatási szolgáltatási díjról
 szóló 55/2006. (VII. 27.) FVM rendelet Mellékletének Vas Megye Csörötnek Önkormányzat sora helyébe a következő sor
lép:
„(Megye) (Önkormányzat) (Költségvetési elszámolási számla) Vas Csörötnek 72100433-11053246-00000000”
11. § A 9–10. § a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1129/2005. (XII. 22.) Korm. határozata a Magyarországi Református Egyház számára 2005. évben rendezésre javasolt ingatlanokról, és az e célra elkülönített költségvetési keret felosztásáról.
A Kormány 1. az 1991. évi XXXII. törvény értelmében alakított
egyeztető bizottság által rendezésre javasolt ingatlanok
jegyzékét jóváhagyja, és elrendeli, hogy a határozat 1. számú mellékletét képező jegyzékben felsorolt ingatlanok tulajdonba adásáról és a kártalanítás kifizetéséről a Nemzeti
Kulturális Örökség Minisztériumának címzetes államtitkára gondoskodjék a 2. számú melléklet  szerinti pénzellátási terv alapján;
Felelős: nemzeti kulturális örökség minisztere
pénzügyminiszter Határidő: a határozat közzétételét követő
30 napon belül
2. hozzájárul ahhoz, hogy az 1071/2004. (VII. 13.)
Korm. határozat 1. számú mellékletében a 6. sorszámon
jelzett ingatlan adatai az alábbiak szerint kerüljenek kijavításra: Barabás, Árpád u. 15., hrsz.: 2/4, terület: 2239 m2;
Felelős: nemzeti kulturális örökség minisztere Határidő: a határozat közzétételét követő
30 napon belül
3. egyetért azzal, hogy a volt egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezésére biztosított 2006. évi költségvetési előirányzat terhére 10 millió Ft az egyeztető bizottságok folyamatos működéséhez, szakértői és megbízási
díjak, illetve az egyházi ingatlanrendezéssel kapcsolatos
beszerzések céljára kerüljön felhasználásra.
Felelős: nemzeti kulturális örökség minisztere
pénzügyminiszter Határidő: 2006. január 31.
Gyurcsány Ferenc s. k.,


text:
569/2011. (HK 13.) HVKF intézkedése a honvéd tisztjelölt ösztöndíjszerződéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (2) és (7) bekezdése alapján
– figyelemmel a katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézmények vezetőinek, oktatóinak és hallgatóinak jogállásáról szóló 1996. évi XLV. törvény előírásaira – a honvéd tisztjelölt ösztöndíjszerződésének megkötésére a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a HVK Személyzeti Csoportfőnökségre, az MH Ludovika Zászlóaljra és a honvéd
tisztjelöltre terjed ki.
2. Az intézkedés 1. mellékleteként kiadom a katonai felsőoktatási intézménybe felvételt nyert honvéd tisztjelölttel
kötendő ösztöndíjszerződés mintáját.
3. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
4. Az intézkedéssel kiadott mintát a 2011/2012-es tanévtől kezdődően kell alkalmazni.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
1229/2010. (XI. 8.) Korm. határozata kormánybiztosi megbízás megszűnésének megállapításáról.
1. A Kormány megállapítja, hogy – lemondására tekintettel – dr. Papcsák Ferenc, az elszámoltatási és a korrupcióellenes
kormányzati feladatok összehangolásáért felelős kormánybiztos megbízatása megszűnt.
2. Az elszámoltatási és a korrupcióellenes kormányzati feladatok összehangolásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről
és feladatairól szóló 1141/2010. (VII. 2.) Korm. határozat a hatályát veszti.
3. Ez a határozat a közzétételével egyidejűleg lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
426/2014. (XI. 13.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Vlagyimir Nikolajevics Szergejev rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az Oroszországi Föderáció
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2014. szeptember 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
18/2007. (II. 14.) ME határozata a Felsőoktatási és Tudományos Tanács tagjainak megbízásáról.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
113. §-ának (2) bekezdésében foglalt jogkörömben – az
oktatási és kulturális miniszter előterjesztésére –
Bánhidyné dr. Szlovák Évát, a Budapesti Műszaki Főiskola Kandó Kálmán Villamosmérnöki Főiskolai Kar főiskolai tanárát, a Humánfejlesztési és Módszertani Intézet
igazgatóját,
dr. Bánáti Jánost, a Magyar Ügyvédi Kamara elnökét,
dr. Barakonyi Károlyt, a Pécsi Tudományegyetem Közgazdaságtudományi Kar egyetemi tanárát,
dr. Benedek Andrást, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Gazdaság- és Társadalomtudományi Kar
Műszaki Pedagógiai Tanszék tszv. egyetemi tanárát,
dr. Csányi Sándort, a Szent István Egyetem MKK Vadbiológiai és Vadgazdálkodási Tanszék tszv. egyetemi tanárát,
dr. Greschik Gyulát, a Budapesti Műszaki Főiskola
egyetemi tanárát,
dr. Kis Papp Lászlót, a Felsőoktatási Dolgozók Szakszervezetének elnökét, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi tanárát,
dr. Koltai Dénest, a Pécsi Tudományegyetem Emberi
Erőforrás Fejlesztési Kar dékánját,
dr. Makovényi Ferencet, a Szent István Egyetem Ybl
Miklós Építéstudományi Kar dékánját,
dr. Mang Bélát, a Miskolci Egyetem rektorhelyettesét, Mankovits Tamást, a Doktoranduszok Országos Szövetségének alelnökét,
dr. Máté Gábort, a Károli Gáspár Református Egyetem
Állam- és Jogtudományi Kar dékánját,
dr. Meskó Attilát, a Magyar Tudományos Akadémia főtitkárát,
Nagy Zoltánt, a Hallgatói Önkormányzatok Országos
Konferenciájának alelnökét,
dr. Pál Tibort, a Magyar Könyvvizsgálói Kamara alelnökét,
dr. Szegő Károlyt, a Magyar Tudományos Akadémia
Természettudományi Főosztály vezetőjét, c. egyetemi tanárt,
dr. Szeri Istvánt, a Tisza Volán Közlekedési és Szolgáltató Rt. alelnökét,
dr. Szilvási Istvánt, az Országos Gyógyintézeti Központ
Nukleáris Medicina Osztály osztályvezető főorvosát,
dr. Sztanó Imrét, a Budapesti Gazdasági Főiskola rektorhelyettesét
a Felsőoktatási és Tudományos Tanács tagsági teendőinek ellátásával
– a 2007. február 1-jétől 2009. január 31-ig terjedő időtartamra –
megbízom. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1882/2016. (XII. 28.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport Összevont szakellátás jogcíme és Gyógyszertámogatás jogcímcsoport Speciális beszerzésű gyógyszerkiadás jogcíme 2016. előirányzatának megemeléséről.
A Kormány a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
12.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap
fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím
a) 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, 18. Összevont szakellátás jogcím előirányzatának
9878,0 millió forinttal, valamint
b) 4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport, 2. Speciális beszerzésű gyógyszerkiadás jogcím előirányzatának
3500,0 millió forinttal
történő megemelését az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1350/2012. (IX. 11.) Korm. határozata az állattenyésztési ágazatok megsegítése érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében
az állattenyésztési ágazatok rendkívüli megsegítése érdekében a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről
szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kötv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére 4200 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Kötv. 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások alcím, 8. Folyó kiadások és
jövedelemtámogatások jogcímcsoport javára. Felelős: nemzetgazdasági miniszter vidékfejlesztési miniszter
Határidő: átcsoportosításra azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2013. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök