type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
67/2008. (III. 29.) Korm. rendelete a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. CLXXXI. törvény végrehajtásáról.
A Kormány a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény 18. § (1) bekezdés a), b) és d) pontjaiban kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés a)–b) pontjában foglalt
feladatkörében, valamint az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotó hatáskörében a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendelet tárgyi hatálya a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény (a továbbiakban: Knyt.) hatálya alá tartozó támogatásokra kiírt pályázati eljárásokra és nem pályázati úton, de
egyedi döntéssel odaítélt támogatásokra (a továbbiakban
együtt: pályázati eljárás) terjed ki.
(2) E rendelet személyi hatálya
a) a pályázati eljárásban pályázóként, igénylőként
(a továbbiakban együtt: pályázó) résztvevő, államháztartáson kívüli természetes személyekre, jogi személyekre és
jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb szervezetekre
(kivéve a társasházat),
b) a pályázatot befogadó szervre,
c) a pályázati eljárás során a döntés-előkészítésben
közreműködőre,
d) a pályázati eljárásban döntéshozóra,
e) a pályázati eljárásokkal kapcsolatos adatok közzété
telének helyéül szolgáló honlap üzemeltetőjére
terjed ki. 2. §
(1) A pályázati eljárásokkal kapcsolatos adatok közzétételének helyéül szolgáló honlapot az Önkormányzati és
Területfejlesztési Minisztérium működteti.
(2) A honlap létrehozását és üzemeltetését a
KOPINT-DATORG Infokommunikációs Zrt. végzi.
(3) A pályázatot befogadó szerv köteles tájékoztatni a
honlap működtetőjét a közzéteendő adatok megküldésére
jogosult személyről, aki az elfogadott jogosulti listát haladéktalanul közli az üzemeltetővel.
3. § (1) A pályázatot befogadó szerv a Knyt. által előírt közzététel előtt a közzétételre megküldendő adatokat a pályá
zatok nyomon követését biztosító informatikai rendszerében rögzíti. (2) A honlap üzemeltetője a Knyt. szerinti előírásoknak
megfelelően a pályázatot befogadó szerv által a közzétételre szolgáló honlapon elérhetővé tett elektronikus űrlapon megküldött adatokat a beérkezés után egy munkanapon belül közzéteszi, illetve a törlési kérelemnek egy munkanapon belül eleget tesz.
(3) A pályázatokról és a támogatásokról döntő szerv a
Knyt. szerinti tájékoztatási kötelezettségének a pályázatot
befogadó szerven keresztül tesz eleget.
(4) A közzététel időpontjáról és a törlés tényéről a honlap üzemeltetője a pályázatot befogadó szervet – amennyiben az ezt elektronikus elérhetősége megjelölésével kéri –
legkésőbb a közzétételt, illetve törlést követő munkanapon
elektronikus úton értesíti. A közzététel időpontjáról és a
törlés tényéről a befogadó szerv haladéktalanul értesíti a
közzétételt kérőt.
(5) A Knyt. 8. § (1) bekezdésében foglaltak honlapon
történő közzétételét a pályázó a pályázatot befogadó
szervnél kezdeményezi.
(6) A honlapot üzemeltető szerv felelős a Knyt. szabályainak megfelelő közzétételéért. A honlapon közzétett
adatok tartalmáért, valódiságáért az felel, aki a közzétételt
kérte.
4. § A Knyt. 1. § (2) bekezdés b)–d) pontjai szerinti ellátások és támogatások – a Knyt. 1. § (4) bekezdésének megfelelően a nem egyedi döntés alapján nyújtott támogatásokon túlmenően – a következők:
a) a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV.
törvény 22. §-a alapján megállapított gyermekgondozási
segély;
b) a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) 38. §-a
szerinti helyi lakásfenntartási támogatás;
c) az Szt. 43/B. §-a szerinti ápolási díj;
d) az Szt. 45. §-a szerinti átmeneti segély;
e) az Szt. 46. §-a szerinti temetési segély;
f) az Szt. 48. §-a szerinti köztemetés;
g) az Szt. 50. § (3) bekezdése szerinti közgyógyellátás;
h) az Szt. 55. §-a szerinti adósságkezelési szolgáltatás;
i) a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.)
21. §-a szerinti rendkívüli gyermekvédelmi támogatás;
j) a gyermekétkeztetés intézményi térítési díjához a
Gyvt. 148. § (7) bekezdése alapján megállapított kedvezmény;
k) a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési
kedvezményeiről szóló 164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet 15. §-a szerinti szerzési és átalakítási támogatás iránti
igény kielégítése;
l) az Útravaló Ösztöndíjprogramról szóló 152/2005.
(VIII. 2.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésében meghatározott esélyegyenlőségi ösztöndíjak;
m) a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvényben, illetve annak felhatalmazása alapján jogszabályban,
vagy a felsőoktatási intézmény szervezeti és működési
szabályzatában meghatározott a hallgatók számára nyújtott támogatás (ösztöndíj, szolgáltatás, mentesség).
5. § (1) Ez a rendelet 2008. április 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a
2007–2013. programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és
a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól és felelős intézményeiről szóló
255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.)
10. § (4) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés
lép:
„(4) A közreműködő szervezet kijelöléséről és a közreműködő szervezet számára biztosított kizárólagos jogról
– az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben, és
amennyiben a közreműködő szervezet felett a tulajdonosi és
irányítási jogokat más miniszter gyakorolja, az érintett miniszter véleményének kikérését követően – a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter rendeletben intézkedik.”
(3) Az R. 21. § (3) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Felhatalmazást kap]
„b) a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter, hogy – az ál
lamháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – a közreműködő szervezetet és a közreműködő szervezet számára
biztosított kizárólagos jogot rendeletben megállapítsa.”
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
255/2010. (III. 31.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 29-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. március 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy aki nagy nyilvánosság előtt a Holodomor
áldozatának méltóságát azáltal sérti, hogy a Holodomor tényét tagadja, kétségbe vonja, vagy jelentéktelen színben tünteti
fel, bűntettet követ el és három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra bocsátott kérdésnek mind
a választópolgár, mind a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a választópolgároktól nem várható el, hogy tisztában legyenek
a „Holodomor” kifejezés pontos jelentésével, ezáltal nem lennének pontos ismereteik azzal kapcsolatban, hogy egy
eredményes népszavazás esetén pontosan milyen kérdés támogatásáról vagy elvetéséről döntenének, így a kérdés
nem felel meg az egyértelműség követelményének.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvény ben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
59/2014. (XII. 8.) BM rendelete a javítóintézetben alkalmazott rendészek kiegészítő képzéséről és vizsgáztatásáról.
A büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi
CCXL.  törvény 434.  § (6)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 22.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48.  § 5. és 10.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró emberi
erőforrások miniszterével egyetértésben a következőket rendelem el:
1. A kiegészítő képzés szervezése 1. § (1) A  kiegészítő képzésről és vizsgáztatásról a  Büntetés-végrehajtási Szervezet Oktatási Központja (a továbbiakban:
BVOK) gondoskodik.
(2) A BVOK gondoskodik:
a) a kiegészítő képzéshez szükséges oktatókról,
b) a kiegészítő képzés és vizsgáztatás helyszíneiről,
c) az elméleti oktatáshoz kapcsolódó segédanyagokról,
d) a gyakorlati oktatáshoz szükséges eszközökről és
e) az elméleti és gyakorlati vizsga követelményrendszerének a BVOK honlapján történő megjelentetéséről.
(3) A  kiegészítő képzés évente két alkalommal szervezhető. A  BVOK a  kiegészítő képzés időpontját és helyszínét
a BVOK honlapján közzéteszi.
2. A kiegészítő képzés 2. § (1) A  kiegészítő képzésre történő jelentkezéskor az  1.  melléklet szerinti jelentkezési lapot kell kitölteni, amely
elektronikus úton is megküldhető a BVOK-nak.
(2) A  jelentkezési lapot a  BVOK nyilvántartásba veszi és a  jelentkezőt a  képzés időpontjáról és helyéről azt legalább
tizenöt nappal megelőzően, írásban vagy elektronikus úton tájékoztatja.
(3) A kiegészítő képzés megkezdésének feltétele, hogy a javítóintézeti rendész
a) a feladata ellátásához a rá vonatkozó jogszabályban előírt képesítési feltételekkel rendelkezzen,
b) a kiegészítő képzés és vizsga díját a BVOK-nak a megadott számlaszámra befizesse, és
c) a  befizetést igazoló bizonylat másolatát vagy a  befizetés igazolását megküldje a  BVOK-nak a  képzés
megkezdését megelőző ötödik napig.
 (4) A kiegészítő képzésen való részvétel kötelező, amelyet a résztvevők által aláírt jelenléti ív igazol.
 (5) A kiegészítő képzésről történő hiányzások száma nem haladhatja meg az összóraszám 10%-át. Ennél több hiányzás
esetén – a képzési díj ismételt megfizetése nélkül – a képzést meg kell ismételni.
3. § A kiegészítő képzés időtartama két hét, amely 60% elméleti, 40% gyakorlati részből áll.
4. § A kiegészítő képzés szakmai követelményeit a 2. melléklet tartalmazza.
3. A vizsgáztatás 5. § (1) A  vizsga megkezdésének feltétele a  kiegészítő képzésen – a  2.  § (5)  bekezdésében meghatározottak szerint –
történő részvétel.
(2) A vizsgáztatás részletes tartalmi feltételeit és rendjét a 3. melléklet szerinti vizsgakövetelmények tartalmazzák.
 (3) Az eredményes vizsgát a 4. melléklet szerinti tartalommal kiállított tanúsítvány igazolja. Eredményes vizsga esetén
a vizsgázó számára megfelelt minősítésű tanúsítványt kell kiállítani.
(4) Ha a vizsgázó nem megfelelt minősítést kap, a vizsgadíj ismételt megfizetésével ismétlő vizsgát tehet. A vizsgadíj
megfizetésére a 2. § (3) bekezdés b) és c) pontjában foglaltak irányadók. Ez az eljárásrend érvényes minden ismétlő
vizsgára. A  vizsga mindaddig ismételhető, amíg a  vizsgázó eredményes vizsgát nem tesz. Ismétlővizsgát csak
a sikertelen vizsgarészből kell tenni.
(5) Az elveszett vagy megsemmisült tanúsítvány pótlására – a vizsgajegyzőkönyv alapján – a BVOK hiteles igazolást állít
ki. Az igazolás tartalma megegyezik az eredeti tanúsítvány tartalmával.
4. Halasztás 6. § (1) A vizsgázó egy alkalommal, legkésőbb a vizsgát megelőzően öt nappal kérelmezheti a vizsga elhalasztását.
 (2) Ha a vizsgán a vizsgázó nem jelenik meg, a vizsgát követő öt napon belül igazolással élhet.
 (3) A halasztott vizsga időpontját a BVOK állapítja meg azzal, hogy a vizsgaidőpontot a halasztási kérelem benyújtásától
számított harminc napon belüli időpontra biztosítja.
 (4) Ha a  vizsgázó a  vizsgán nem jelenik meg és igazolással sem él, a  vizsgára – a  vizsgadíj ismételt megfizetésével –
három hónapon belül ismételten bejelentkezhet. 5. A kiegészítő képzés és vizsga helyett elfogadható képesítések, szakképesítések és szakképzettségek
7. § (1) A  kiegészítő képzés és a  vizsga helyett a  következő végzettségek, szakképesítések és szakképzettségek
fogadhatók el:
a) rendészeti szakirányú felsőfokú végzettség,
b) felsőoktatási intézményben szerzett szakképzettség és felsőfokú büntetés-végrehajtási szakvizsga,
c) középiskolai érettségi és középfokú rendőri képesítés,
d) középiskolai érettségi és középfokú büntetés-végrehajtási képesítés, vagy
e) szakiskola vagy középiskola és alapfokú büntetés-végrehajtási képesítés.
(2) Felsőfokú büntetés-végrehajtási szakvizsgának kell elfogadni:
a) főtiszti, tiszti vizsga, próbaszolgálatos tiszti alkalmassági vizsga 1983. december 31-ig történő letételét
igazoló bizonyítványt,
b) a felsőfokú büntetés-végrehajtási szakvizsga 1984. január 1-jétől történő letételét igazoló bizonyítványt.
(3) Középfokú büntetés-végrehajtási képesítésnek kell elfogadni:
a) az  Országos Rendőr-főkapitányság Oktatási és Kiképzési Központja, BM Rendőr-zászlósképző Iskola és
jogelőd intézményei szakképzési tagozatának elvégzését igazoló bizonyítványt, vagy
b) a BVOK-ban a középfokú szaktanfolyam 1996. szeptember 1. utáni elvégzését igazoló bizonyítványt.
(4) Alapfokú büntetés-végrehajtási képesítésnek kell elfogadni:
a) a BM Rendőriskola, az őri tanfolyam, a Büntetés-végrehajtási Őri Iskola és jogutóda (a Büntetés-végrehajtási
Alapfokú Iskola, a Büntetés-végrehajtási Tiszthelyettesképző Iskola) elvégzését igazoló bizonyítványt, vagy
b) a BVOK-ban az alapfokú szaktanfolyam 1996. szeptember 1. utáni elvégzését igazoló bizonyítványt.
(5) Középfokú rendőri képesítésnek kell elfogadni az Országos Rendőr-főkapitányság Oktatási és Kiképzési Központja,
a BM Rendőr-zászlósképző Iskola és jogelőd intézményei szakképzési tagozatának elvégzését igazoló bizonyítványt,
a bűnügyi szaktanfolyamon és a rendőr szervező tanfolyamon korábban szerzett végzettségeket.
(6) A  kiegészítő képzés és a  vizsga helyett az  (1)  bekezdésben meghatározottak mellett az  5.  mellékletben
meghatározott Országos Képzési Jegyzék szerinti szakképesítések fogadhatók el.
6. Költségek 8. § (1) A kiegészítő képzés egy főre eső díja a mindenkori kormánytisztviselői illetményalap 12,5%-a.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerinti díj tartalmazza a  képzés díját, az  oktatáshoz kapcsolódó segédanyagokat, továbbá
a tanúsítvány kiállításának, valamint az elveszett vagy megsemmisült tanúsítvány pótlásának költségeit.
 (3) Az (1) bekezdés szerinti díj nem foglalja magában a vizsgadíjat, az étkezési és szállásköltségeket.
 (4) A vizsgadíj a mindenkori kormánytisztviselői illetményalap 5%-a.
9. § (1) A  kiegészítő képzést végző előadót óradíj illeti meg. A  képzés óradíja résztvevőnként az  egy főre eső képzési díj
5%-a.
(2) A  vizsgabizottság tagjait a  megjelent vizsgázók száma alapján vizsgáztatási díj illeti meg, amely vizsgázónként
az egy főre eső vizsgadíj 10%-a.
7. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
3/2017. (V. 17.) FM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § Dr. Kiss Elizát a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a Földművelésügyi Minisztérium kiemelt
borágazati feladatokért felelős miniszteri biztosának nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos
a) koordinálja a muzeális borkészletek értékmegőrzési koncepciójával összefüggésben, annak jogi szabályozásával
és intézményi modelljének kialakításával, értékmentésével és állagmegóvásával kapcsolatos előkészítő
feladatokat, együttműködik más tárcákkal e feladat hatókörébe eső témákban;
b) ellátja a Tokaji Aszú és az Egri Bikavér mint hungarikumok és eredetvédett termékek piaci pozicionálásának
kidolgozásával kapcsolatos feladatokat;
c) koordinálja a  Nemzeti Borkiválóság Programmal kapcsolatos szakmai-tartalmi fejlesztési munkákat, segíti
a  kereskedelmi kapcsolatok kialakítását, közreműködik a  magyar borászat termékeinek piacra jutási
feltételeinek kialakításában, és ennek okán kapcsolatot tart más tárcákkal, érintett szervezetekkel, piaci
szereplőkkel;
d) koordinálja a szőlő-bor ágazat elektronikus ügyintézési és ellenőrzési rendszerének kialakításával összefüggő
feladatok előkészítését, együttműködik más tárcákkal e feladat hatókörébe eső témákban;
e) szervezi és koordinálja a Furmint Évével kapcsolatos feladatokat.
3. § A miniszteri biztos megbízatása a 2017. május 17. napjától 2017. november 16. napjáig terjedő időtartamra szól.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a Ksztv. 38. § (4) bekezdése alapján a földművelésügyi miniszter irányítja.
5. § A miniszteri biztost feladata ellátásában a Miniszteri Titkárság segíti.
6. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 13/2016. (XI. 10.) FM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
422/2018. (IX. 12.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011.  évi  CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére tekintettel dr.  Angyalné dr.  Magyar Máriát 2019. február 28-ai hatállyal bírói tisztségéből
felmentem.
Budapest, 2018. augusztus 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2117/2006. (VI. 30.) Korm. határozata a Miniszterelnöki Hivatalban, a minisztériumokban, az igazgatási és az igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról.
1. A Kormány, az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 36. §-ának (2) bekezdésére is figyelemmel, a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII.
törvény hatálya alá tartozó központi költségvetési szervek
– a Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény 1. számú mellékletének I–VI.,
VIII., XXX. és XXXIII. fejezetében felsorolt szervek kivételével –, valamint a minisztériumok üzemeltetési, ellátó
feladatait végző költségvetési szervek összlétszámának
felső határát az 1. és a 2. számú melléklet szerint állapítja
meg.
2. Az 1. pontban meghatározott létszám nem tartalmazza, illetve annak számítása során nem kell figyelembe
venni a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény
alapján foglalkoztatottak számát.
3. A 2. számú mellékletben megjelölt címekhez tartozó
költségvetési szervek létszámát (engedélyezett létszámkeret) az ott megjelölt fejezeti kereten belül a fejezet felügyeletét ellátó, illetve ilyen jogosítvánnyal rendelkező szerv
vezetője javaslata alapján – a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter koordinálásával – a Kormány külön határozatban állapítja meg.
Felelős: illetékes miniszterek
Központi Statisztikai Hivatal elnöke
Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete
Felügyeleti Tanácsának elnöke
Nemzeti Hírközlési Hatóság Tanácsának elnöke
Magyar Energia Hivatal elnöke
Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke
Határidő: 2006. július 12. 4. A Kormány felkéri a fejezet felügyeletét ellátó szervek, illetve ilyen jogosítvánnyal rendelkező szervek vezetőit, hogy a 3. pont szerint megállapított engedélyezett létszámkeret mielőbbi eléréséhez szükségessé váló létszámcsökkentést rendeljék el és gondoskodjanak annak – a
munkajogi szabályok megtartásával történő – végrehajtásáról. Felelős: illetékes miniszterek
Központi Statisztikai Hivatal elnöke
Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete
Felügyeleti Tanácsának elnöke
Nemzeti Hírközlési Hatóság Tanácsának elnöke
Magyar Energia Hivatal elnöke
Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke
Határidő: azonnal 5. A foglalkoztatottak összlétszámának felső határa kizárólag a Kormány engedélyével változtatható meg az
érintett miniszternek a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszterrel és a pénzügyminiszterrel előzetesen egyeztetett
javaslata alapján. Létszámnövekedésre irányuló javaslat
– annak finanszírozási forrásától függetlenül – kizárólag új
feladatok ellátásával vagy feladatok átadás-átvételével
összefüggésben nyújtható be a Kormányhoz.
6. Az életüktől és a szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló törvényben
meghatározott határidők ismételt megnyitásáról és a kárpótlás lezárásáról szóló 2006. évi XLVII. törvénnyel
összefüggésben várható feladatokra tekintettel az Igazságügyi Hivatal létszámkerete nem csökken. A Kormány felhívja az igazságügyi és rendészeti minisztert, hogy a beérkező kárpótlási igények függvényében tegyen javaslatot
az Igazságügyi Hivatal létszámának módosítására.
Felelős: igazságügyi és rendészeti miniszter
Határidő: 2006. szeptember 30.
7. Az Önkormányzati és Területfejlesztési Hivatal a
2. számú melléklet szerinti létszámából 26 fő a fővárosi és
a megyei közigazgatási hivatalok fogyasztóvédelmi tevékenységének megerősítésére szolgál.
8. A Kormány felhívja a Kormányzati Ellenőrzési
Hivatal elnökét, hogy ellenőrizze a létszámcsökkentés
végrehajtását és arról tegyen jelentést a Kormánynak.
Felelős: Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke
Határidő: 2006. december 31.
9. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba,
ezzel egyidejűleg a Miniszterelnöki Hivatalban és a minisztériumokban foglalkoztatott köztisztviselők (ügykezelők) létszámáról szóló 2287/2005. (XII. 22.) Korm. határozat hatályát veszti.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
237/2015. (V. 26.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Károlyi Györgyöt kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország párizsi
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2014. október 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
49/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Takács Szabolcs Ferencet kinevezem
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2012. július 19. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
10/2004. (IV. 7.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság önkormányzati rendeleti szabályozás törvényellenességének és alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítványok tárgyában meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Rimóc
Község Önkormányzatának az üzletek működéséről és a
belkereskedelmi tevékenység folytatásának egyes feltételeiről szóló 3/2001. (II. 02.) sz. rendelete 2. §-ának ,,illetve
közterületek mentén’’ szövegrésze, és 4. §-a alkotmányellenes, azokat megsemmisíti. A megsemmisítést követően
a 2. § szövege a következő:
,,2. § Alsó- és középfokú oktatási, gyermek- és ifjúságvédelmi, egészségügyi, valamint vallás gyakorlására szolgáló intézmény bejáratától számított 200 méteres közúti
(közterületi) távolságon belül, valamint az 1. számú mellékletben meghatározott utcákkal körülhatárolt településrészeken, II-es kategóriájú játékterem, valamint szexuális
árut értékesítő üzlet nem létesíthető, illetve nem működtethető.’’
2. Az Alkotmánybíróság Rimóc Község Önkormányzatának az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának egyes feltételeiről szóló 3/2001.
(II. 02.) sz. rendelete 1. §-a és 5. §-a alkotmányellenességének a megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
3. Az Alkotmánybíróság Rimóc Község Önkormányzatának az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának egyes feltételeiről szóló 3/2001.
(II. 02.) sz. rendelete 3. §-a alkotmányellenességének a
megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást
megszünteti.
Az Alkotmánybíróság e határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. Az Alkotmánybírósághoz két indítvány érkezett Rimóc
Község Önkormányzatának az üzletek működéséről és a
belkereskedelmi tevékenység folytatásának egyes feltételeiről szóló 3/2001. (II. 02.) sz. rendelete (a továbbiakban:
Ör.) rendelkezései alkotmányellenességének a megállapítása és megsemmisítése iránt. Az indítványok tartalmi és
tárgyi azonosságára tekintettel az Alkotmánybíróság egyesítette az indítványokat és azokat egy eljárás keretében
bírálta el.
Az egyik indítványozó a jogbiztonság követelményébe
ütközés és magasabb jogszabállyal való ellentét miatt kéri
az alkotmányellenesség megállapítását azzal az indokkal,
hogy az Ör. 1. és 2. §-a ,,teljesen összezavarja a játéktermek
különféle kategóriájára irányadó ... magasabb szintű jogszabályokban ... foglalt fogalom meghatározásokat.’’ Sérelmezi továbbá, hogy az Ör. 2. §-a a magasabb szintű
jogszabálytól eltérő szabályt állapít meg. Az indítványozó
úgy véli, hogy jogbizonytalanságot okoz az Ör., mivel a
mellékletében körülhatárolt terület esetében nem állapítja
meg, hogy az út mindkét oldalán tilos-e az Ör. szerinti
tevékenységet folytatni. Az indítvány szerint ezen okokból
az 1. és 2. § ellentétes a jogalkotásról szóló 1987. évi
XI. törvény (a továbbiakban: Jat.) 18. § (2) bekezdésébe
foglaltakkal.
Az indítványozó álláspontja szerint az Ör. 3. §-a korlátozza a vendéglátóipari üzletek működését és nyitva tartását, teljes diszkrecionális jogkört biztosít a jegyzőnek, ami
ellentétes magasabb szintű jogszabállyal: az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának
feltételeiről szóló 4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. r.) 17. § (4) bekezdésével.
Az Ör. 4. §-a alkotmányellenességének megállapítását
arra alapozza, hogy a szabálysértésekről szóló 1999. évi
LXIX. törvény 155. §-a, illetve az egyes szabálysértésekről
szóló 218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet 1. §-a állapítja
meg a vonatkozó szabálysértéseket, az önkormányzatnak
ezekben nincs hatásköre szabálysértés megállapítására,
emiatt magasabb szintű jogszabállyal ellentétes, ezért sérti
az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését.
Mindkét indítvány alkotmányellenesnek tartja az Ör.
5. §-át, miután — úgy vélik — az visszamenő hatállyal
állapít meg kötelezettséget, azt a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell és lényegét tekintve a korábban
kiadott hozzájárulások felülvizsgálatát is elrendelte.
Az egyik indítványozó jelzi, hogy a Fővárosi Bíróság a
Szerencsejáték Felügyeletnek az Ör. alapján visszavont
jegyzői hozzájárulás következtében a játékterem üzemeltetését visszavonó határozata ellen indított per tárgyalását
felfüggesztette az Alkotmánybíróság döntéséig. (2. K. 32.
978/2001/5. számú végzés.)
II. Az Alkotmánybíróság a döntését a következő jogszabályi rendelkezésekre alapozta.
1. Az Alkotmány rendelkezései:
,,2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus
jogállam.’’
,,44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.’’
2. A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi
LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) rendelkezései:
,,16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá
törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.’’
3. A Jat. rendelkezései:
,,12. § (1) A jogszabályban meg kell határozni a hatály
balépésének napját. A jogszabály egyes rendelkezéseinek
hatálybalépésére különböző időpontokat is meg lehet állapítani.
(2) A jogszabály a kihirdetését megelőző időre nem
állapíthat meg kötelezettséget, és nem nyilváníthat valamely magatartást jogellenessé.
(3) A jogszabály hatálybalépésének időpontját úgy kell
meghatározni, hogy kellő idő maradjon a jogszabály alkalmazására való felkészülésre.’’
4. A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi
XXXIV. törvény (a továbbiakban: Szjt.) rendelkezései:
,,26. § (1) Pénznyerő automatának minősül a tétfizetés
fejében játék céljára alkalmas mechanikusan vagy elektronikusan vezérelt berendezés, ha nyerés esetén a játékos
bármely formában vagyoni értékű nyereményre válhat jogosulttá. Az SZF dönt abban a kérdésben, hogy valamely
berendezés pénznyerő automatának minősül-e.
(2) Az SZF az engedélyben a pénznyerő automatát
I. vagy II. kategóriába sorolja:
a) I. kategóriába tartozó pénznyerő automatának az a
berendezés minősül, amely
1. 100 000 játékonként az összes tét legalább 80%-át
nyereményként kiadja,
2. az e kategóriára jogszabályban előírt szempontok
alapján hitelesíthető, és
3. biztosítja, hogy egy tét megtételével, egy játék alkalmával — a játékkaszinóban elhelyezett pénznyerő automatát kivéve — a nyeremény a tét kétszázszorosát nem haladja
meg;
b) II. kategóriába tartozó pénznyerő automatának az a
berendezés minősül, amelynél
1. az egy játékhelyen maximálisan megtehető tét 200 forint,
2. az elérhető nyeremény a tét huszonötszörösét nem
haladja meg, és
3. az e kategóriára jogszabályban előírt hitelesítési feltételek fennállnak.
Nem adható engedély olyan pénznyerő automatára,
amely az e bekezdés a) vagy b) pontjában foglalt feltételeknek nem felel meg.
(...)
(7) I. kategóriába tartozó játékteremnek minősül a köz
terület felől saját bejárattal rendelkező épület vagy olyan
külön bejárattal rendelkező, építészetileg zárt helyiség,
amely — gépenként legalább 2 m2 figyelembevételével —
legalább 10 pénznyerő automata elhelyezésére alkalmas.
II. kategóriába tartozó játékteremnek minősíthető a külön
jogszabályban meghatározott vendéglátóipari üzlet.’’
(...)
(12) Az I. kategóriába tartozó játéktermet 18 éven alu
liak nem látogathatják, a II. kategóriába tartozó játékteremben pedig pénznyerő automatán nem játszhatnak. Ifjúsági, gyermek-, oktatási vagy nevelési intézmény, ifjúsági
klub, továbbá egyházi, illetőleg egészségügyi intézmény
200 méteres körzetében I. kategóriába tartozó játékterem
nem működhet.’’
5. A Korm. r. rendelkezései:
,,14. § (3) Alsó- és középfokú oktatási, gyermek- és ifjú
ságvédelmi, valamint vallás gyakorlására szolgáló intézmény bejáratától számított 200 méteres közúti (közterületi) távolságon belül szexuális árut értékesítő üzlet nem
működhet.’’
,,17. § (1) Vendéglátó üzletben a vendégek szórakoztatására műsoros előadás, zene, tánc rendezhető, továbbá
szerencsejátéknak nem minősülő szórakoztató játék (teke,
biliárd, kártyajáték, játékautomata stb.) folytatható, külön
jogszabály szerint szórakoztató játékautomata, valamint a
II. kategóriás játékterem üzemeltetésére vonatkozó feltételek szerint pénznyerő automata működtethető.’’
6. A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény
(a továbbiakban: Szbs. tv.) rendelkezései:
,,1. § (1) Szabálysértés az a jogellenes, tevékenységben
vagy mulasztásban megnyilvánuló cselekmény, melyet törvény, kormányrendelet vagy önkormányzati rendelet szabálysértésnek nyilvánít, s amelynek elkövetőit az e törvényben meghatározott joghátrány fenyeget.’’
,,155. § (1) Aki engedély nélkül vagy az engedély kereteit
túllépve pénznyerő automatát nyilvános helyen elhelyez
vagy üzemeltet, illetőleg ebből a célból helyiséget bocsát
rendelkezésre, százötvenezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.’’
7. Az Ör. rendelkezései:
,,1. § E rendelet hatálya kiterjed Rimóc község közigaz
gatási területén létesítendő az üzletek működéséről és a
belkereskedelmi tevékenység folytatásainak feltételéről
szóló 4/1997 (I. 22.) Korm. rendelet 1. számú mellékleté
ben vendéglátás üzletkör alatt meghatározott valamennyi
üzletre (a továbbiakban: vendéglátó-ipari üzlet), valamint
pénznyerő automatát üzemeltető játéktermekre és vendéglátó-ipari üzletekre (a továbbiakban: játékterem).
2. § Alsó- és középfokú oktatási, gyermek- és ifjúságvédelmi, egészségügyi, valamint vallás gyakorlására szolgáló
intézmény bejáratától számított 200 méteres közúti (közterületi) távolságon belül, valamint az 1. számú mellékletben meghatározott utcákkal körülhatárolt településrészeken, illetve közterületek mentén, II-es kategóriájú játékterem, valamint szexuális árut értékesítő üzlet nem létesíthető, illetve nem működtethető.
3. § (Rendelkezése hatályon kívül helyezve.)
4. § Aki ezen rendelet előírásait megszegi szabálysértést
követ el. A szabálysértés elkövetéséért kiszabható bírság
összege 30 000 Ft.
5. § E rendelet 2001. február 5. napján lép hatályba,
rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni
kell.
E rendelet alapján a már meglévő játéktermek engedélyezésére kiadott hozzájárulásokat is felül kell vizsgálni.’’
III. Az indítványok részben megalapozottak. 1. Valamely tevékenységnek az önkormányzat illetékességi területén történő korlátozása, tilalma tekintetében
az Alkotmánybíróság elvi álláspontját a 17/1998. (V. 13.)
AB határozat (ABH 1998, 157—158.) a következőkben
összegezte: ,,Az Alkotmánybíróság 1991. óta következetes
gyakorlata szerint ... ha valamely magatartást az országos
szintű jogszabályok kifejezetten megengednek, akkor azt a
képviselő-testület nem tilthatja meg az egész illetékességi
területére kiterjedő érvénnyel. Annak azonban nincs akadálya, hogy az önkormányzati rendelet a város vagy község
egyes övezeteire (földrajzilag pontosan meghatározott részeire, egyes utcáira, meghatározott objektumok körzetére) vonatkozó tilalmat vagy korlátozást állapítson meg.
Ugyanúgy az sem alkotmányellenes, ha az önkormányzati
rendelet a helyi lakosság érdekében, ugyancsak egyes övezetekre kiterjedő érvénnyel, szigorúbb korlátozást vagy
tilalmat állapít meg, mint azt az országos jogszabály általános érvénnyel tette.’’ (2219/H/1991. AB határozat; ABH
1992, 716, 718; 958/H/1993. AB határozat; ABH 1994, 781,
784.)
Az Ör. 1. §-a szerint a rendelet hatálya a község egész
közigazgatási területére kiterjed. Az Ör. 2. §-a normatív
módon állapít meg tilalmakat a következőként: egyes,
meghatározott intézmények bejáratától számított 200 méteres közúti (közterületi) távolságon belül, valamint az
1. számú mellékletben meghatározott utcákkal körülhatárolt településrészeken, illetve közterületek mentén II. kategóriájú játékterem, valamint szexuális árut értékesítő
üzlet nem létesíthető, illetve nem működtethető. Ilyen
korlátozásokat az önkormányzat a település meghatározott területére kiterjedően alkotmányosan megállapíthat.
Az Ör. 2. §-a azonban a megfogalmazása következtében
jogbizonytalanságot okoz. A mondat tagolása szerint az
,,illetve közterületek mentén’’ a község közigazgatási területének egészére vonatkozhat, az ,,illetve’’ ugyanis elválasztja ezt a mondatrészt a mellékletben meghatározott
településrészektől.
Az Alkotmánybíróság már a 9/1992. (I. 30.) AB határozatában megállapította: ,,A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam — s elsősorban
a jogalkotó — kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy
a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is
világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára.’’ (ABH 1992, 59, 65.) Az Ör. 2. §-a nem egyértelmű,
nem felel meg a jogbiztonság követelményének, mivel értelmezhető úgy, hogy a tilalmat a község közigazgatási
területének egészére kiterjesztette, ezért az érintett szövegrész alkotmányellenes, azt megsemmisítette az Alkotmánybíróság.
2. Az egyik indítványozó álláspontja szerint az Ör.
4. §-a az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésébe ütközik, mert
a Szabs. tv. 155. §-a szabályozza a játék- és pénznyerő
automaták üzemeltetésére vonatkozó szabályok megszegésének szabálysértését, az egyes szabálysértésekről szóló
218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet 1. §-a a közerkölcs
megsértése, 6. §-a pedig a csendháborítás szabálysértését.
Hangsúlyozza az indítványozó, hogy az önkormányzatnak
az említett jogszabályok által szabályozott körben szabálysértési norma megalkotására nincs törvényes lehetősége.
Az Ör. 4. §-a azonban az Ör.-ben meghatározott tilalom
megsértésére vonatkozóan állapít meg szabálysértést. Az
Alkotmánybíróság ezért azt vizsgálta, hogy az Ör. 4. §-ával
megállapított szabálysértés megfelel-e a magasabb szintű
jogszabályokban foglaltaknak. A Szabs. tv. 1. § (1) bekezdése alapján az önkormányzat jogellenes, tevékenységben
vagy mulasztásban megnyilvánuló cselekményt szabálysértésnek nyilváníthat, tehát az önkormányzatnak van törvényi felhatalmazáson alapuló hatásköre szabálysértés megállapítására. Az Ör. támadott 4. §-a viszont nem felel meg
a törvényi követelménynek, mivel konkrét szabálysértési
tényállás alkotása nélkül általában nyilvánítja a rendelet
előírásainak a megsértését szabálysértésnek. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az ilyen önkormányzati
szabályozás nem felel meg a Szabs. tv.-nek, mivel a Szabs.
tv. 1. § (1) bekezdése alapján jogellenes tevékenységben
vagy mulasztásban megnyilvánuló cselekmény nyilvánítható szabálysértéssé. Az Ör. 4. §-a tehát ellentétes e törvényi
előírással, az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésbe ütközés
miatt alkotmányellenes, ezért azt az Alkotmánybíróság
megsemmisítette.
3. Mindkét indítványozó a visszaható hatály tilalmába,
a Jat. 12. § (2) bekezdésébe ütközés miatt támadja az Ör.
5. §-át. Az Ör. 5. §-a a már működő játékterem, szexuális
árut értékesítő üzlet tekintetében a rendelet hatálybalépését követően tartalmaz tilalmat, elrendelve a már meglévő
játéktermek engedélyezésére kiadott hozzájárulások felülvizsgálatát, továbbá azt, hogy a tilalmat alkalmazni kell a
folyamatban lévő ügyekben is.
Amennyiben meghatározott területen alkotmányosan
megtiltható a játékterem működtetése [17/1998. (V. 13.)
AB határozat ABH 1998, 155.], akkor felülvizsgálhatók a
már kiadott hozzájárulások, a rendelet hatálybalépését
követően a folyamatban lévő ügyekben sem adható meg a
hozzájárulás. A tilalom, illetve a területi korlátozás a rendelet hatálybalépését követő időre vonatkozik, a visszaható hatály tilalmába való ütközés emiatt nem állapítható
meg, ezért az Alkotmánybíróság az erre irányuló indítványokat elutasította.
4. Az indítványozó álláspontja szerint az Ör. 1. §-a
amiatt alkotmányellenes, mivel összezavarja a fogalmakat.
Az Ör. 1. §-a a Korm. r.-re utalással egyértelműen megállapíthatóvá, azonosíthatóvá teszi a fogalmakat, ezért az
Alkotmánybíróság az indítványt ebben a részében elutasította.
5. Az Önkormányzat Képviselő-testülete az Ör. 3. §-át
a 6/2001. (III. 22.) sz. rendeletével hatályon kívül helyezte.
Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. §-a értelmében az Alkotmánybíróság — főszabályként — csak hatályban lévő jogszabály,
illetőleg az állami irányítás egyéb jogi eszköze alkotmányosságát vizsgálja. Ez alól kivétel lehet, ha az eljárás az
Abtv. 38. §-a alapján bírói kezdeményezés, vagy a 48. §-a
alapján alkotmányjogi panasz tárgyában folyik. Tekintettel
arra, hogy az indítvány nem tartozik ezek körébe, az Alkotmánybíróság az eljárást az Alkotmánybíróság ideiglenes
ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, módosított és
egységes szerkezetbe foglalt 3/2001. (XII. 3.) Tü. határozat
31. § a) pontja alapján megszüntette.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
41. §-án alapul.
Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
91/2019. (VIII. 30.) ME határozata a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnökhelyettesének kinevezéséről.
A Kormányzati Ellenőrzési Hivatalról szóló 355/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 4.  § (2)  bekezdésében foglalt
jogkörömben eljárva, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnökének javaslatára
dr. Polt-Palásthy Marianna Gabriellát a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnökhelyettesévé
– 2019. szeptember 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1203/2015. (IV. 9.) Korm. határozata a Budapesti Demográfiai Fórum megrendezéséhez szükséges intézkedésekről.
1. A Kormány – kifejezve és megerősítve elkötelezettségét a pozitív, fenntartható demográfiai fordulat megvalósítása
mellett – egyetért a Budapesti Demográfiai Fórum 2015 novemberében történő megrendezésével.
2. A Kormány a Budapesti Demográfiai Fórum megvalósítása érdekében felhívja
a) az  érintett minisztereket, hogy gondoskodjanak a  Budapesti Demográfiai Fórum megrendezéséhez
kapcsolódó szervezési, rendezési, logisztikai, valamint a  rendezvény biztosításával összefüggő feladatok
végrehajtásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 belügyminiszter
Határidő: folyamatos
b) a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy feladat- és hatáskörében eljárva segítse elő a  Budapesti
Demográfiai Fórum megrendezését, különös tekintettel annak diplomáciai előkészítésére.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2019. (I. 31.) KKM közleménye az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv hatálybalépéséről.
Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget
létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2018. évi XII. törvény 2. §-a hirdeti
ki az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget
létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő
csatlakozásának figyelembevétele céljából készült Jegyzőkönyvet (a továbbiakban: Jegyzőkönyv).
A Jegyzőkönyv 4. cikk 1. és 2. bekezdései az alábbiak szerint rendelkeznek a hatálybalépésről:
„1. E jegyzőkönyvet a Feleknek saját eljárásaikkal összhangban jóvá kell hagyniuk és a Felek értesítik egymást
az e célból szükséges eljárások befejezéséről.
2. E jegyzőkönyv azon hónapot követő hónap első napján lép hatályba, amelynek során az (1) bekezdés szerinti utolsó
értesítést megtették.”
A Jegyzőkönyv hatálybalépéséhez szükséges utolsó értesítés megtételének napja: 2018. november 22.
A Jegyzőkönyv hatálybalépésének napja: 2018. december 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2018. évi XII. törvény 3. § (2) bekezdésével megállapítom, hogy az egyrészről
az  Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó
partnerségi  és együttműködési megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának
figyelembevétele céljából készült Jegyzőkönyv 2018. december 1-jén, azaz kettőezertizennyolc december elsején
lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
20/2015. (VIII. 7.) GVH utasítása a Gazdasági Versenyhivatal ikerintézményi projektben való részvételével és köztisztviselőinek szakértőként való ideiglenes külföldi kiküldetésével kapcsolatos kérdésekről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a Gazdasági
Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasítás 80. § 22. pontjában
foglalt tárgykörben –  az ikerintézményi program fejlesztési tevékenységének ellátásáról és a projektjei lebonyolításának
szabályairól, valamint a projektekben résztvevő szakértőkre vonatkozó szabályokról szóló 311/2012. (XI. 7.) Korm. rendelet
rendelkezéseire figyelemmel – a Gazdasági Versenyhivatal ikerintézményi projektben való részvételével és köztisztviselőinek
szakértőként való ideiglenes külföldi kiküldetésével kapcsolatos kérdésekről az alábbiak szerint rendelkezem:
1. Értelmező rendelkezések 1. § Az utasításban használt fogalmak alatt az ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 19/2014. (XI. 28.) GVH [18/2014.
(XII. 5.) GVH] utasításban (a továbbiakban: kiküldetési utasítás), az ikerintézményi program fejlesztési tevékenységének
ellátásáról és a projektjei lebonyolításának szabályairól, valamint a projektekben résztvevő szakértőkre vonatkozó
szabályokról szóló 311/2012. (XI. 7.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 311/2012. (XI. 7.) Korm. rendelet] 2. §-ában,
illetve az Ikerintézményi Kézikönyvben meghatározottakat kell érteni.
2. Általános rendelkezések 2. § (1) A szervezeti egységek a Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: Hivatal) ikerintézményi tevékenysége és az egyes
ikerintézményi projektek eredményessége érdekében – különösen a szakértői kapacitások felmérésében és a kijelölt
szakértők e célból történő rendelkezésre állása biztosításában – kötelesek együttműködni a Gazdasági Versenyhivatal
szervezeti és működési szabályzatában meghatározott ikerintézményi felelőssel.
(2) A 311/2012. (XI. 7.) Korm. rendelet 12. § (5) bekezdése szerinti tájékoztatást az ikerintézményi felelős készíti elő.
 (3) Az ikerintézményi felelős helyettesítését biztosító személyről – a Nemzetközi Iroda munkatársai közül – az
ikerintézményi felelős javaslatára az elnök dönt.
 (4) A Hivatal ikerintézményi tevékenységéről történő, a 311/2012. (XI. 7.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdés k) pontja
szerinti adatszolgáltatást az elnök hagyja jóvá. 3. Pályázás és szerződéskötés
3. § (1) Az ikerintézményi felelős előterjesztése alapján – a Hivatalvezetői Értekezlet általi megtárgyalást követően – az elnök
dönt
a) kedvezményezett országok által meghirdetett ikerintézményi felhívásokra pályázat benyújtásáról és ezzel
összefüggésben a részvétel formájáról,
b) a pályázat tartalmáról,
c) a Hivatal által biztosított, a 311/2012. (XI. 7.) Korm. rendelet 32. § (1) bekezdése szerinti szakértők személyéről
és státuszáról, továbbá
d) az ikerintézményi projektben való részvétellel összefüggő, ezen utasításban nem szabályozott kérdésekben.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti előterjesztést a pályázat beadási határidejét legalább húsz munkanappal
megelőzően kell megtenni.
(3) A pályázat kidolgozása – a szakértőket biztosító szervezeti egységekkel, valamint szükség esetén a Költségvetési
Irodával, illetve a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátorral egyeztetve – az ikerintézményi felelős és a Nemzetközi Iroda
feladata.
(4) Ha a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor a 311/2012. (XI. 7.) Korm. rendelet 19. § (3) bekezdése szerint a pályázati
dokumentáció módosítására kéri fel a Hivatalt, a módosításról az elnök az (1) bekezdésben meghatározott módon
dönt.
(5) Az ikerintézményi szerződés előkészítésében való részvétel, valamint a 311/2012. (XI. 7.) Korm. rendelet 24. § (3) és
(4) bekezdése szerinti tájékoztatások előkészítése az ikerintézményi felelős feladata.
4. Az ikerintézményi projekt lebonyolítása 4. § A 311/2012. (XI. 7.) Korm. rendelet 29. § (1) bekezdése szerinti, az ikerintézményi tevékenység lebonyolítását
szabályozó ügyrendet, valamint az ikerintézményi projekt megvalósításának munkatervét az ikerintézményi
felelősnek a Költségvetési Irodával egyeztetett előterjesztése alapján – a Hivatalvezetői Értekezlet általi megtárgyalást
követően – az elnök hagyja jóvá.
5. § (1) Az ikerintézményi projekttel összefüggő feladatok ellátására a Hivatal által az ikerintézményi projekt költségvetése
terhére kapott előleget kell felhasználni.
(2) Az ikerintézményi projekttel összefüggő bevételeket és kiadásokat a Költségvetési Iroda projektenként elkülönítetten
kezeli és tartja nyilván a vonatkozó előírásoknak megfelelően.
5. Az ikerintézményi projektben szakértőként való részvétellel összefüggő ideiglenes külföldi kiküldetésre
vonatkozó különös szabályok
6. § Az ikerintézményi projektben szakértőként való részvétellel összefüggő ideiglenes külföldi kiküldetés tekintetében
a kiküldetési utasítás rendelkezéseit a jelen utasításban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
7. § Az ikerintézményi projektben szakértőként való részvétellel összefüggő ideiglenes külföldi kiküldetést a Hivatal éves
kiküldetési tervében nem kell szerepeltetni.
8. § (1) Az ikerintézményi projektben szakértőként való részvétellel összefüggő utazás tervezése, elrendelése és jóváhagyása
során az Ikerintézményi Kézikönyvben meghatározott szempontokra és követelményekre figyelemmel kell eljárni.
(2) A ki- és hazautazás időpontjáról, módjáról és a szállás megválasztásáról – ha az ikerintézményi szerződésből más nem
következik – a kiküldöttel előzetesen egyeztetni kell.
(3) A költségtérítés és a napidíj összegének meghatározása, a figyelembe veendő napok számítása során, valamint
a felhasználhatóság tekintetében az Ikerintézményi Kézikönyvben meghatározott szabályokat kell alkalmazni.
(4) A napidíj összegét a szakértő számára – választása szerint – a célország fizetőeszközének megfelelő devizában,
euróban vagy forintban kell – választása szerint – készpénzben vagy az általa megadott bankszámlára történő
átutalással – kifizetni.
6. Szakértői díj 9. § (1) A szakértő számára a 311/2012. (XI. 7.) Korm. rendelet 35. § (1) bekezdés a) pontja szerinti szakértői díjat – választása
szerint – euróban vagy forintban kell bankszámlára történő átutalással kifizetni.
(2) A szakértői díj után a Hivatal által fizetendő közterheket az ikerintézményi menedzsment költségek kompenzációja
terhére kell elszámolni.
7. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez az utasítás 2015. szeptember 1-jén lép hatályba.
 (2) A 2. § (2) bekezdése szerinti tájékoztatást első alkalommal – a Nemzeti Ikerintézményi Koordinátor erre vonatkozó
felszólítása hiányában is – az utasítás hatálybalépését követő nyolc napon belül meg kell tenni.
 (3) Hatályát veszti a Gazdasági Versenyhivatal ikerintézményi projektben való közreműködésével és köztisztviselőinek
szakértőként való ideiglenes külföldi kiküldetésével kapcsolatos kérdésekről szóló 10/Eln./2011. [9/2011. (XI. 10.)
GVH] utasítás.
Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
1837/2018. (XII. 27.) Korm. határozata a Harkányi Gyógy- és Strandfürdő fejlesztéséhez szükséges egyes intézkedésekről.
A Kormány – figyelemmel a  rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő átcsoportosításról, az  egyes
kiemelt kormányzati kötelezettségek végrehajtásáról és a  további szükséges intézkedésekről szóló 1493/2018. (X. 10.) Korm.
határozat 2.  pont b)  alpontjára – a  turizmus regionális fellendítése érdekében támogatja a  Harkányi Gyógy- és Strandfürdő
(a továbbiakban: Gyógyfürdő) fejlesztését, melynek keretében
1.1. egyetért a  részére bemutatott és általa megtárgyalt koncepció szerinti medencecsarnok és
gyermekbirodalom kivitelezésének (a továbbiakban: Beruházás) Harkány Város Önkormányzata mint építtető
(a továbbiakban: Önkormányzat) általi megvalósításával és azzal, hogy a Beruházás mindösszesen legfeljebb
3 355 467 000 forint összegű költségvetési támogatásból valósuljon meg;
1.2. egyetért azzal, hogy az  1.1.  pont szerinti kivitelezéseket követően a  Gyógyfürdő üzemeltetője a  Harkányi
Gyógyfürdő Zártkörűen Működő Részvénytársaság legyen;
1.3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  miniszterelnök kabinetfőnöke bevonásával – gondoskodjon
a  2019. költségvetési évre vonatkozóan a  Beruházás megvalósítása érdekében a  Magyarország 2019. évi
központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XXI. Miniszterelnöki
Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 11. Turisztikai
fejlesztési célelőirányzat jogcímcsoport (a továbbiakban: TFC) javára
a) a Beruházás első finanszírozási üteméhez szükséges legfeljebb 498 250 000 forint,
b) a  Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezetét terhelő tranzakciós illetékre és kincstári díjakra 1 750 000
forint,
 mindösszesen 500 000 000 forint költségvetési forrás rendelkezésre állásáról;
Felelős: pénzügyminiszter
 a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: az a) és b) alpont összevont összege tekintetében a 2019. évi költségvetés végrehajtása során,
2019. február 28-ig.
1.4. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  miniszterelnök kabinetfőnöke bevonásával – gondoskodjon
a  Beruházás második finanszírozási ütemének megvalósításához a  2020. költségvetési évben szükséges
– a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – legfeljebb
1 531 000 000 forint forrás biztosításáról a TFC javára;
Felelős: pénzügyminiszter
 a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
1.5. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  miniszterelnök kabinetfőnöke bevonásával – gondoskodjon
a  Beruházás harmadik finanszírozási ütemének megvalósításához a  2021. költségvetési évben szükséges
– a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – legfeljebb
1 335 516 400 forint forrás biztosításáról a TFC javára;
Felelős: pénzügyminiszter
 a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: a 2021. évi központi költségvetés tervezése során
1.6. felhívja a  miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy a  Beruházás megvalósítása érdekében hozza létre
a  támogatási jogviszonyt az  Önkormányzattal, mely jogviszony tekintetében az  államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi
a  miniszterelnök kabinetfőnöke számára, hogy a  korábban azonos jogcímcsoporton vállalt éven túli
kötelezettségeken felül – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal
együtt – a  2019. költségvetési év tekintetében legfeljebb 500 000 000 forint, a  2020. költségvetési év
tekintetében legfeljebb 1 531 695 600 forint összegben, a  2021. költségvetési év tekintetében legfeljebb
1 335 516 400 forint összegben éven túli kötelezettséget vállaljon;
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2018. december 31.
1.7. egyetért
a) a Gyógyfürdő további fejlesztésével, ennek keretében a  szolgáltatás diverzifikációt biztosító
fejlesztések – melyek között új gyógyászati szárny – megvalósításával,
b) azzal, hogy a  Gyógyfürdő jövőbeni üzemeltetési költségeinek optimalizálása érdekében
megvalósíthatósági tanulmány elkészítése szükséges, mely a  Kormány részére bemutatott tervek
szerint vizsgálja egyes kiegészítő beruházások szükségességét és költségigényét, illetve azok
megtérülését,
c) a Gyógyfürdő környezetében egy fedett sportuszoda megvalósíthatóságának vizsgálatával;
1.8. az 1.7. pont
a) a)  alpontja szerinti beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásáról szóló 233/2018.
(XII. 6.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 2. § (2) bekezdés n)–p) pontja szerinti előkészítési
fázisaira 301 117 000 forint,
b) b) alpontja szerinti beruházásnak a Rendelet 2. § (2) bekezdés a) pontja szerinti előkészítési fázisaira
57 531 000 forint,
c) c)  alpontja szerinti beruházásnak a  Rendelet 2.  § (2)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti előkészítési
fázisaira 95 250 000 forint, – a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári
díjakkal együtt – mindösszesen 454 474 500 forint forrást biztosít azzal, hogy az  előkészítési
fázisokat legkésőbb 2020. június 30-ig kell megvalósítani;
1.9. az 1.7. pont szerinti beruházások előkészítésének kormányzati felelőseként a miniszterelnök kabinetfőnökét
jelöli ki;
1.10. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
az  1.7.  pont szerinti beruházások előkészítési feladatainak finanszírozása érdekében a  Kvtv. 1.  melléklet
XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím,
4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 11. Turisztikai fejlesztési
célelőirányzat jogcímcsoport javára – a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári
díjakkal együtt – összesen 454 475 500 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el, az 1. melléklet szerint, a fel
nem használt rész tekintetében a Beruházás Előkészítési Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
 a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2019. január 31.
Az elszámolási és a visszafizetési kötelezettség tekintetében
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: az 1.12. pont a) alpontja szerinti beszámoló tudomásulvételét követő 15 napon belül
1.11. egyetért azzal, hogy az  1.7.  pont szerinti előkészítési fázisokat az  Önkormányzat valósítsa meg, és felkéri
a  kormányzati felelőst, hogy az  Önkormányzat részére az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A. § hatálya alá tartozó támogatást nyújtson;
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: az 1.10. pont szerinti forrás rendelkezésre bocsátását követően azonnal
1.12. felhívja miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy
a) a  Rendelet 8.  § (1)  bekezdésére figyelemmel számoljon be az  1.8.  pontban meghatározott
előkészítési fázisok végrehajtásáról, valamint a  Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére
átcsoportosított forrás felhasznált összegéről;
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2020. július 30.
b) az  1.7.  pont a)–c)  alpontja szerinti előkészítési fázisok végrehajtásának eredménye alapján
készítsen előterjesztést – az  1.7.  pont c)  alpontjában meghatározott feladattal összefüggésben
jelentkező sportszakmai kérdésben az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – a  Kormány
részére, és tegyen javaslatot a  Kormány részére a  megvalósításának kérdésében a  kivitelezéshez
és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok, költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök
bemutatásával;
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: az 1.7.  pont a)–c)  alpontja szerinti előkészítési fázisok végrehajtását, illetve az  előkészítésre
számított forrásokkal történt elszámolás elfogadását követő 30 napon belül
1.13. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.7.  pont c)  alpontjában meghatározott feladattal
összefüggésben tájékoztassa az Önkormányzatot a megvalósíthatósági tanulmány elkészítésénél figyelembe
veendő sportszakmai szempontokról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. január 15.
2. Ez a határozat – a 3. pontban foglalt kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Az 1.7–1.13. pont 2019. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
240/2019. (VI. 25.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Isaszegi Istvánt 2019. november 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. június 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
3/2014. (VIII. 5.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Libanoni Köztársaság Kormánya között a diplomata útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2013. CXLVII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A Magyarország Kormánya és a Libanoni Köztársaság Kormánya között a diplomata útlevéllel rendelkező állampolgáraik
vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2013. évi CXLVII. törvény 4. § (2) bekezdése alapján
a törvény 2. és 3. §-a a Megállapodás 11. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
„A jelen Megállapodást a Felek határozatlan időre kötik, és attól az időponttól számított harmincadik (30) napon
lép hatályba, amikor a Felek jegyzékváltás útján tájékoztatják egymást a hatálybalépéshez szükséges belső jogi
követelmények teljesítéséről.”
Az utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2014. június 13.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2014. július 13.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2013. évi CXLVII. törvény 4. § (2) bekezdésével megállapítom, hogy a
Magyarország Kormánya és a Libanoni Köztársaság Kormánya között a diplomata útlevéllel rendelkező állampolgáraik
vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2013. évi CXLVII. törvény 2. és 3. §-ai 2014. július 13-án,
azaz kettőezer-tizennégy július tizenharmadikán hatályba léptek.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
207/2018. (V. 22.) KE határozata közigazgatási államtitkári felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
218. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára – Gulyás Andreát, – a Magyarország minisztériumainak
felsorolásáról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2018. évi V. törvény 1. § a) pontja szerint –
az Agrárminisztérium közigazgatási államtitkárát e tisztségéből 2018. május 21-ei hatállyal felmentem.
Budapest, 2018. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
91/2013. (HK 12.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése egyes munkavállalók, a honvéd tisztjelöltek és a honvéd altiszt-jelöltek 2013. külön juttatásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján az
alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség katonai
szervezetei (a továbbiakban: honvédelmi szervezet) személyi állományába tartozó, a munka törvénykönyvéről
szóló 2012. évi I. törvény VI. fejezetében foglalt, a munkáltató személyében bekövetkező változással munkaviszonyt létesített munkavállalóra (a továbbiakban: munkavállaló), honvéd tisztjelöltre és honvéd altiszt-jelöltre, valamint a részükre biztosítandó 2013. évi külön juttatással
(a továbbiakban: külön juttatás) kapcsolatos feladatok
végrehajtására terjed ki.
2. Az intézkedés alkalmazásában
a) étkezési utalvány: a személyi jövedelemadóról szóló
1995. évi CXVII. törvény 3. § 87. pontja szerinti Erzsébetutalvány;
b) pénzügyi és számviteli szerv: a honvédelmi szervezet
saját pénzügyi és számviteli szervezeti egysége,
c) szállító: a Nemzeti Üdülési Szolgálat Kft.;
d) személyügyi szerv: a honvédelmi szervezet alapnyil
vántartást vezető személyügyi szerve. 3. A munkavállaló, a honvéd tisztjelölt és honvéd altiszt-jelölt részére egyszeri alkalommal 20 000 Ft értékű
étkezési utalványt kell biztosítani.
4. Nem biztosítható a 3. pont szerinti külön juttatás annak a munkavállalónak, aki az intézkedés hatályba lépése
napján
a) fizetés nélküli szabadságon volt,
b) előzetes letartóztatásban volt,
c) felmentési idejét töltötte, és ezzel összefüggésben
mentesült a munkavégzési kötelezettség alól. 5. Nem biztosítható a 3. pont szerinti külön juttatás annak a honvéd tisztjelöltnek és honvéd altiszt-jelöltnek, akinek a hallgatói jogviszonya az intézkedés hatályba lépése
napján – az alapkiképzésen való részvétel kivételével –
szünetelt.
6. A külön juttatásra jogosultak köréről a honvédelmi
szervezet vezetője által kijelölt szervezeti egység jegyzéket készít, amelyet a személyügyi szerv ellenőriz. A jegyzék a jogosult nevét, állományviszonyát, az étkezési utalvány értékét, a jegyzéket készítő nevét, és a honvédelmi
szervezet vezetőjének jogosultságot igazoló jóváhagyását
tartalmazza.
7. A 6. pont szerinti jegyzéket a személyügyi szerv
2013. december 9-ig átadja a pénzügyi és számviteli szerv
részére.
8. A pénzügyi és számviteli szerv a 7. pont szerint átadott jegyzék alapján 2013. december 12-ig végrehajtja az
adatok HM KGIR rendszerben történő rögzítését.
9. A pénzügyi és számviteli szerv az intézkedés hatálybalépését követően haladéktalanul megrendeli a szállítótól
a jogosultak várható létszámának megfelelő mennyiségben a személyenként négy darab 5 000 Ft-os borítékolású
étkezési utalványt. A külön juttatás ellenértékét a díjbekérő beérkezését követően haladéktalanul át kell utalni a
szállító részére.
10. Az étkezési utalványt a munkavállaló, a honvéd
tisztjelölt és a honvéd altiszt-jelölt részére személyesen, a
szállítótól történő átvételüket követően haladéktalanul, lehetőség szerint még a tárgyévben kell átadni, és az átadására vonatkozó, a jogosultak által aláírt jegyzéket a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény szerinti szigorú számadási kötelezettség alá vont nyomtatványok nyilvántartásához kell csatolni, és azzal együtt megőrizni.
11. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba, és
2014. január 31-én hatályát veszti.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
1150/2015. (III. 17.) Korm. határozata a NATO válságkezelési gyakorlatok nemzeti feladatainak végrehajtásáról szóló 1088/2012. (IV. 2.) Korm. határozat hatályon kívül helyezéséről.
1. Hatályát veszti a  NATO válságkezelési gyakorlatok nemzeti feladatainak végrehajtásáról szóló 1088/2012. (IV. 2.)
Korm. határozat.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
173/2012. (VII. 26.) Korm. rendelete az új ferencvárosi labdarúgó stadion megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdésében, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdésében,
a 3. § és az 5. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
s) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: 1. § (1) E rendelet hatálya
a) a Budapest IX. kerület 38293/75 helyrajzi szám (a továbbiakban: hrsz.) alatt nyilvántartott, természetben
a Budapest IX. kerület, Üllői út 129. és a Budapest IX. kerület, Könyves Kálmán körút 34–36. szám alatt található,
b) a Budapest IX. kerület 38293/15 hrsz. alatt nyilvántartott (Könyves Kálmán körút),
c) a Budapest IX. kerület 38298 hrsz. alatt nyilvántartott (Üllői út),
d) a Budapest IX. kerület 38291 hrsz. alatt nyilvántartott (Gyáli út), valamint
e) a Budapest IX. kerület 38293/33 hrsz. alatt nyilvántartott
ingatlanon megvalósuló stadion beruházással (a továbbiakban: beruházás) összefüggő közigazgatási hatósági
ügyekre terjed ki. (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek a beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és működéséhez közvetlenül szükségesek.
2. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a beruházás megvalósításával
összefüggő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az 1. mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki. (3) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(4) A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 3. § (3)–(4) bekezdésének alkalmazása szempontjából a beruházás
kiemelt társadalmi cél érdekében megvalósuló beruházásnak minősül. (5) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az (1) bekezdés szerinti hatósági ügyekben
a szakhatóság – a hatóság határozatának jogerőre emelkedéséig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást
ad ki. (6) Az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
(7) Az eljáró hatóság az általa meghozott döntéseket – az 1. mellékletben foglalt táblázat C:2. mezőjében meghatározott
hatósági ügyek, valamint az eljárás során a személyesen az ügyfélnek szóló végzések kivételével – hirdetményi úton
kézbesíti. A döntés kézbesítésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő 5. nap.
3. § (1) A beruházás esetében a felvonók és a mozgólépcsők építésügyi hatósági engedélyezéséről, üzemeltetéséről,
ellenőrzéséről és az ellenőrökről szóló 113/1998. (VI. 10.) Korm. rendeletet a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel kell
alkalmazni. (2) A beruházás megvalósítása során a liftek alkalmassági nyilatkozatának megadásakor a 10 méter szintmagasságot meg
nem haladó szintek forgalmát egyedileg ellenőrzött beléptetés és kártyás vezérlésű felvonók esetén nem kell
figyelembe venni. 4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
5. § A felvonók és a mozgólépcsők építésügyi hatósági engedélyezéséről, üzemeltetéséről, ellenőrzéséről és az
ellenőrökről szóló 113/1998. (VI. 10.) Korm. rendeletet 1. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) E rendelet rendelkezéseit a) a közlekedési nyomvonal jellegű építmények (vasutak, repülőterek stb.) közbeiktatott vagy csatlakozó építményei
tekintetében a rájuk vonatkozó jogszabályban, b) a nukleáris létesítményben lévő felvonók tekintetében a rájuk vonatkozó jogszabályban,
c) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházásnak minősülő ügy tárgyát képező beruházás
esetében a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló kormányrendeletben
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.” Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
30/2011. (II. 18.) KE határozata bíróságok ülnökeinek megválasztása időpontjának kitűzéséről.
A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény 125. § (2) bekezdése alapján az Országos Igazságszolgáltatási
Tanács elnökének előterjesztésére a Fővárosi Bíróság, a megyei bíróságok, a helyi (városi, kerületi) bíróságok és a munkaügyi
bíróságok ülnökeinek megválasztását 2011. március 7. és április 30. közé eső időtartamra tűzöm ki.
Budapest, 2011. február 1. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1689/2016. (XI. 29.) Korm. határozata a debreceni Csokonai Színház Modern Városok Program keretében történő felújításával kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1382/2015. (VI. 12.) Korm. határozat 6. pontjának végrehajtása érdekében
 1. egyetért a  debreceni Csokonai Színház felújítására kidolgozott programmal (a  továbbiakban: felújítási program)
azzal, hogy a  felújítási program legfeljebb 6350,0 millió forint forrás biztosításával állami beruházásként kerüljön
megvalósításra az alábbi ütemezés figyelembevételével:
a) a 2016. évben legfeljebb 200,0 millió forint,
b) a 2017. évben legfeljebb 252,8 millió forint,
c) a 2018. évben legfeljebb 5287,3 millió forint,
d) a 2019. évben legfeljebb 609,9 millió forint;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  feladatkörébe tartozó színházszakmai kérdések vonatkozásában
az  emberi erőforrások miniszterével egyeztetve – gondoskodjon a  felújítási program megvalósításáról a  Magyar
Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: folyamatos
 3. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
200,0  millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2016.  évi központi költségvetéséről szóló
2015. évi C. törvény (a továbbiakban: 2016. évi Kvtv.) 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek
és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím,
1.  Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 2. Az  MNV Zrt. ingatlan-beruházásai, ingatlanvásárlásai
jogcím javára, a  2016.  évi Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
 4. egyetért azzal, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter – az  emberi erőforrások miniszterével egyeztetve – a  felújítási
program feladatainak megvalósításához 2017.  évben szükséges 252,8 millió forint forrás – a  Magyarország
2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény (a  továbbiakban: 2017.  évi Kvtv.) 1.  melléklet
XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások költségvetési fejezet javára a 2017. évi Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoport terhére történő – átcsoportosítása céljából nyújtson be előterjesztést a  Modern Városok
Program Bizottság részére a Modern Városok Program megvalósításáról szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet 6. §
(2) bekezdése szerinti döntés kezdeményezése érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a felmerülés üteméhez igazodva
 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és a  nemzeti fejlesztési
miniszter bevonásával – gondoskodjon a felújítási program megvalósításához
a) a 2018. évben 5287,3 millió forint,
b) a 2019. évben 609,9 millió forint
forrás biztosításáról a központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2018. és 2019. évi központi költségvetés tervezése keretében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2013. (II. 28.) EMMI utasítása az egyes Emberi Erőforrások Minisztériuma irányítása alatt álló kulturális intézmények közös közbeszerzéséről.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet 15. pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a központi
államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 2. § (1) bekezdés
g) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az utasítás hatálya kiterjed az alábbi, a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 6. §-a
szerint ajánlatkérőnek minősülő intézményekre és közgyűjteményekre: a) Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási és Szolgáltatási Központ,
b) Hagyományok Háza, c) Iparművészeti Múzeum, d) Kortárs Művészeti Múzeum – Ludwig Múzeum,
e) Magyar Állami Operaház, f) Magyar Kereskedelmi és Vendéglátóipari Múzeum,
g) Magyar Műszaki és Közlekedési Múzeum, h) Magyar Nemzeti Levéltár,
i) Magyar Nemzeti Múzeum, j) Magyar Természettudományi Múzeum,
k) Nemzeti Közművelődési és Közgyűjteményi Intézet, l) Néprajzi Múzeum,
m) Országos Idegennyelvű Könyvtár, n) Országos Széchényi Könyvtár,
o) Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet, p) Pesti Magyar Színház,
q) Petőfi Irodalmi Múzeum, r) Semmelweis Orvostörténeti Múzeum, Könyvtár és Levéltár,
s) Szabadtéri Néprajzi Múzeum, t) Szépművészeti Múzeum (a továbbiakban együtt: kulturális szervezetek) (2) bekezdés szerinti beszerzéseire.
(2) A kulturális szervezetek kötelesek a földgáz és villamos energia, valamint az infokommunikációs beszerzésük során az
utasítás szabályait alkalmazni. 2. § A kulturális szervezetek az 1. § (2) bekezdés szerinti beszerzéseiket közösen, közbeszerzési eljárás lefolytatása útján
valósítják meg. 3. § (1) A kulturális szervezetek a közös közbeszerzésben való részvételről külön megállapodást kötnek.
(2) A 2. § alól kivételt képez az a kulturális szervezet, amelynek a 1. § (2) bekezdés szerinti szolgáltatásokra vonatkozó
szerződésének időbeli hatálya a közös közbeszerzési eljárás nyertesével való szerződés hatálybalépéséig nem jár le,
vagy a szerződést nem mondhatja fel, illetve részese érvényes közbeszerzési eljárásnak.
4. § (1) A 1. § (2) bekezdésben foglalt áruk és szolgáltatások beszerzésére irányuló közbeszerzési eljárásokat a kulturális
szervezetek nevében és javára ajánlatkérőként a Magyar Alkotóművészeti Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű
Társaság folytatja le, a Kbt. 21. § (3) bekezdésének rendelkezéseire figyelemmel.
(2) A Magyar Alkotóművészeti Közhasznú Nonprofit Kft. a közös közbeszerzés lebonyolításával kapcsolatos kulturális
szervezetektől származó bevételei nem haladhatják meg a közös közbeszerzés kapcsán a terhére a közös
közbeszerzéssel kapcsolatosan közvetlenül felmerült költségek és ráfordítások összegét.
5. § A 3. § (2) bekezdés szerinti kulturális szervezet köteles a Magyar Alkotóművészeti Közhasznú Nonprofit Kft.-vel
együttműködni, részére a földgáz és villamos energia, és az infokommunikációs igényével és felhasználásával
kapcsolatosan adatszolgáltatást teljesíteni. 6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
237/2016. (VII. 7.) KE határozata Magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Lineo Irene Molise-Mabusela rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Lesothói Királyság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, római székhellyel.
Budapest, 2016. június 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
163/2008. (XII. 18.) AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
14/2008. (I. 8.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemély kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB)
14/2008. (I. 8.) OVB határozata ellen, amelyben az OVB határozatának megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását kéri.
A 14/2008. (I. 8.) OVB határozat a Magyar Közlöny
4. számában 2008. január 11-én jelent meg. A kifogást
2008. január 23-án – a Ve. 130. § (1) bekezdésében előírt
határidőn belül és módon – terjesztették elő.
Az OVB vitatott határozatában hitelesítette annak az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ívnek a mintapéldányát, amelyen a következő kérdés szerepel:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az országgyűlési választások egyéni választókerületeit úgy határozzák meg, hogy
minden egyes választókerület esetén, a választói névjegyzékben szereplő emberek száma ne térhessen el öt százaléknál nagyobb mértékben az országos átlagtól?”
A kifogás benyújtójának álláspontja szerint a kérdés az
Országgyűlés hatáskörébe tartozó szervezetalakítási kérdés,
ezért hitelesítése sérti az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének d) pontját, így az OVB-nek az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését meg kellett volna tagadnia. Álláspontja alátámasztására az indítványozó az Alkotmány
28/C. § (5) bekezdésének d) pontja értelmezésére a 25/2004.
(VII. 7.) AB határozatban kifejtettekre hivatkozik.
II. Az Alkotmánybíróság a kifogásokat az Alkotmány, az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló
1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.), valamint a
Ve. alábbi rendelkezései alapján vizsgálta meg:
1) Alkotmány
„28/C. § (5) Nem lehet országos népszavazást tartani:
(...)
d) az Országgyűlés hatáskörébe tartozó személyi és szer
vezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekről,
(...)”
2) Nsztv.
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az
aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...)
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
(...)”
3) Ve.
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az alá
írásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével
kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja
el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság, illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja,
vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot, illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás nem megalapozott. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII.
törvény 1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve.
130. §-a határozza meg.
Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján lefolytatott
eljárása jogorvoslati eljárás, melynek során az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban – azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás
megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányán megfogalmazott kérdés tekinthető-e
olyan az Országgyűlés hatáskörébe tartozó szervezetalakítási kérdésnek, amelynek népszavazásra bocsátását az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés d) pontja megtiltja.
Az Alkotmánybíróság 25/2004. (VII. 7.) AB határozatában (ABH 2004, 381.) értelmezte az Alkotmány 28/C. §
(5) bekezdés d) pontjának azt a rendelkezését, mely szerint
nem lehet országos népszavazást tartani az Országgyűlés
hatáskörébe tartozó szervezetalakítási kérdésről. E határozatában megállapította:
„Az Országgyűlés döntési jogkörébe tartozó szervezetalakító kérdésekről az Országgyűlés számos formában és
minőségében dönthet. Alkotmányozó hatalomként az Alkotmányban szereplő állami szervtípusokat is alakíthatja,
törvényhozóként az alkotmányban nem szereplő kérdésekben szabályozhat az Alkotmány keretei között. Szerveket hozhat létre, szüntethet meg, alakíthat át, de határozati
formában is hozhat egyes – pl. a saját belső szervezetére
vonatkozó – szervezetalakító döntéseket. Az Országgyűlés alkotmányozóként és törvényhozóként is szabályozhatja a saját létrejötte, működése szabályait. Ugyanúgy,
ahogyan bármely más szerv létrejöttére, alakulására,
összetételére vonatkozó országgyűlési szabályozás szervezetalakításnak minősül, ennek minősül az is, ha az Országgyűlés a saját összetételét, a képviselők számát illetően hoz döntést.” (ABH 2004, 381, 385.)
A hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés a választókerületek határainak megváltoztatására irányul. A kérdésből eredményes népszavazás esetén nem következik az Országgyűlési képviselők
számának megváltoztatása, illetőleg szervezetének átalakítása. Így a kérdés nem tekinthető az Országgyűlés hatáskörébe tartozó szervezetalakítási kérdésnek.
Ezt figyelembe véve az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kérdés nem tekinthető az Alkotmány 28/C.
(5) bekezdés d) pontjában szabályozott tiltott tárgykörök
körébe tartozó kérdésnek. Így a kifogásban felhozott indokok alapján az OVB 14/2008. (I. 8.) OVB határozatának
alkotmány- és törvényellenessége a kifogásban felhozott
indokok alapján nem állapítható meg.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az OVB
14/2008. (I. 8.) OVB határozatát helyben hagyta.
Az Alkotmánybíróság, tekintettel az OVB határozat
Magyar Közlönyben való megjelenésére, elrendelte e határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét.
Budapest, 2008. december 16. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
77/2012. (VI. 15.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. június 13-án megtartott ülésén – a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról,
valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény
(a továbbiakban: Ehtv.) 14. § (1) bekezdése által alkalmazni rendelt az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-ában, valamint a választási eljárásról szóló
1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva az Árkádia Fényeinek
Spirituális Egyháza (4600 Kisvárda, Virágh Ferenc u. 58.) képviseletében dr. Őrlős Gábor ügyvéd (a továbbiakban:
beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy saját
ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 15 000 Ft.
Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. A beadványozó 2012. május 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Alulírottak országos népi kezdeményezést támogatunk annak érdekében, hogy az Országgyűlés a 2011. évi CCVI. törvény
14. §-ának megfelelően döntsön az Árkádia Fényeinek Spirituális Egyháza 4600 Kisvárda, Virágh Ferenc utca 58; Fővárosi
Bíróság 179. szám alatt nyilvántartásba vett, jelenleg alapcélként vallási tevékenységet végező egyesület egyházként való
elismerése kérdésében.” Az Ehtv. rendelkezései szerint abban az esetben, ha az alapcélként vallási tevékenységet végző egyesület egyházként
való elismerését kívánja kezdeményezni, azt az egyesület törvényes képviselője az országos népi kezdeményezésre
vonatkozó szabályok alkalmazásával teheti meg. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
az országos népi kezdeményezésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének akadálya
nincs. II. A határozat a 2011. évi CCVI. törvény 14. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, a 131/A. §
b) pontján, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve. 130. § (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás
az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
152/2014. (XII. 31.) ME határozata a Duális Képzési Tanács tagjainak és elnökének megbízásáról.
A felsőoktatási minőségértékelés és -fejlesztés egyes kérdéseiről szóló 19/2012. (II. 22.) Korm. rendelet 18/B.  §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva, az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére
dr. Rudnay Jánost, a Nemzetközi Vállalatok Magyarországi Társaságának elnökét
– a 2014. december 1-jétől 2017. november 30-áig terjedő időtartamra – a Duális Képzési Tanács tagsági teendőinek
és elnöki feladatainak ellátásával megbízom, egyidejűleg
dr. Ailer Piroska Gyöngyit, a Kecskeméti Főiskola rektorát,
dr. Bachmann Bálintot, a Pécsi Tudományegyetem Pollack Mihály Műszaki és Informatikai Kara dékánját,
dr. Knáb Erzsébetet, az AUDI Hungaria Motor Kft. személyügyi ügyvezető igazgatóját,
dr. habil. Mezőszentgyörgyi Dávidot, a Nemzeti Agrárszaktanácsadási, Képzési és Vidékfejlesztési Intézet főigazgatóját,
Koleszár Katalint, a Nemzetgazdasági Minisztérium főosztályvezető-helyettesét,
dr. Odrobina Lászlót, a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárát,
Sándorné dr. Kriszt Évát, a Budapesti Gazdasági Főiskola rektorát,
Schőberl Mártont, szakértőt,
dr. Szekeres Tamást, a Széchenyi István Egyetem Professor Emeritusát,
Szemereyné Pataki Klaudiát, Kecskemét Megyei Jogú Város polgármesterét,
Thernesz Arturt, a Tiszai Vegyi Kombinát NyRt. vezérigazgatóját és
Zászlós Tibort, a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara mezőgazdaságért felelős országos alelnökét
– a 2014. december 1-jétől 2017. november 30-áig terjedő időtartamra – a Duális Képzési Tanács tagsági teendőinek
ellátásával megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
348/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
Szalay-Bobrovniczky Vince rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom Magyarország helsinki
nagykövetségének a vezetésével, valamint Magyarországnak az Észt Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2016. január 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
4/2003. (I. 21.) KE határozata szolgálati viszony megszüntetéséről és szolgálati nyugállományba helyezésről.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény 30/A. § (1) bekezdés i) pontja, a honvédelemről szóló 1993. évi XC. törvény 7. § (2) bekezdés a) pontja,
valamint a Magyar Honvédség, hivatásos és szerződéses
állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV.
törvény 56. § k) pontja alapján — figyelembe véve, hogy az
55. § (1) bekezdése szerint a hivatásos szolgálat felső kor
határát elérte — beosztásából történő felmentésével egyidejűleg a honvédelmi miniszter előterjesztésére, vele
egyetértésben a 62. § (1) bekezdés a) pontja alapján
2003. február 12-ei hatállyal hivatásos szolgálati viszonyát megszüntetem és 2003. február 13-ai hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem
Mezei Gábor dandártábornokot, a Magyar Honvédség, 37. II. Rákóczi Ferenc Műszaki
Dandár, parancsnokát.
Budapest, 2003. január 17. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
47/2018. (VI. 8.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221.  § (2)  bekezdés c)  pontja alapján
– a Miniszterelnökséget vezető miniszter javaslatára –
Kandra Ildikót, a Miniszterelnökség helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2018. június 10-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1119/2019. (III. 13.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1., 2. és 4. prioritása keretében finanszírozott egyes projektek igazságügyi szakértői véleményt követő támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a) a TOP-1.1.3-15-VS1-2016-00005 azonosító számú, „Fedett piac építése Répcelakon” című projekt,
b) a  TOP-1.4.1-15-CS1-2016-00006 azonosító számú, „A Bordányi Apraja-Falva Óvoda és Bölcsőde fejlesztése”
című projekt,
c) a TOP-2.1.3-15-KO1-2016-00008 azonosító számú, „Szomód település csapadékvíz-elvezetésének fejlesztése”
című projekt és
d) a  TOP-4.2.1-15-SB1-2016-00068 azonosító számú, „Integrált szociális és gyermekjóléti alapszolgáltatás
fejlesztés Mándokon” című projekt
(a továbbiakban együtt: projektek) támogatásának növelésével, az 1. melléklet szerint;
2. egyetért a projektek többlettámogatásának a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1., 2. és 4. prioritásai
rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával;
3. egyetért a projektek támogatási szerződéseinek az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
176/2010. (III. 18.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 12-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. február 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a helyi választási bizottság nem választott tagjait
a bizottság ülésén szavazati jog ne illesse meg?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra bocsátott kérdésnek mind
a választópolgár, mind a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie. Az egyértelműség követelményét a testület és
az Alkotmánybíróság is a népszavazáshoz való jog alkotmányos garanciájaként értelmezi.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdés sem a jogalkotói, sem a választópolgári egyértelműség
követelményének nem felel meg.
Nem egyértelmű, hogy a kezdeményezésben tartott népszavazás eredményeképp a helyi választási bizottság nem
választott tagjait milyen jogosítványok illetnék meg. Nem egyértelmű, hogy a delegált tagokat a szavazati jog
hiányában tanácskozási jog megilletné-e vagy esetlegesen csak mint „megfigyelők” lennének jelen a testület ülésein.
Ez utóbbi esetben azonban egy ilyen tartalmú jogszabályi rendelkezés az Országos Választási Bizottság megítélése
szerint a választási bizottságok társadalmi rendeltetésével ellentétesen, a delegált tagok jogosítványai teljes
kiüresítéséhez vezetne. Tekintettel arra, hogy a kérdés a leírtak alapján több értelmezési lehetőséget vet fel,
az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint abból nem derül ki pontosan, hogy egy eredményes népszavazás
esetében a hatályos jogszabályokat figye lembe véve a jogalkotót milyen törvényalkotási kötelezettség terhelné.
A kezdeményezés továbbá a választópolgárok részéről a választott és delegált tagok bizottságban betöltött
szerepének teljes körű ismeretét feltételezi, azonban a hatályos jogszabályok ilyen mélyreható ismerete nem várható
el a választópolgároktól.
Az Nsztv. 10. §-ának c) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését, ha a kezdeményezés nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
Mindezek alapján a testület a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Halmai Gábor s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnökhelyettese


text:
1235/2019. (IV. 23.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Drégelypalánk és Ipolyhídvég (Ipeľské Predmostie) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Szlovák Köztársaság Kormánya között a  két ország közös államhatárán,
Drégelypalánk és Ipolyhídvég (Ipeľské Predmostie) települések közötti közúti Ipoly-híd és a  kapcsolódó
létesítmények megépítéséről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza az  innovációért és technológiáért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás
bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
az innovációért és technológiáért felelős minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2017. (XII. 13.) OGY határozata az ügyészség 2016. tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés az ügyészség 2016. évi tevékenységéről szóló beszámolót elfogadja.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke