text:
272/2019. (VII. 5.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Provaznik Balázst
a 2019. július 1. napjától 2022. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. június 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
4/2003. (I. 31.) HM rendelete a hivatásos és szerződéses katonák egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságának minősítéséről.
A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
(a továbbiakban: Hjt.) 287. §-ának c) és d) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) hivatásos és szerződéses állományába
jelentkező, illetve tényleges hivatásos, illetve szerződéses
katonai szolgálatot teljesítő egészségi, pszichikai és fizikai
alkalmasságának részletes követelményeiről, a követelményeknek való megfelelés (alkalmasság) minősítéséről,
valamint az egészségügyi szabadságra és szolgálatmentességre, a csökkentett napi szolgálati időre vonatkozó szabályokról a következő rendeletet adom ki:
ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I. Fejezet A RENDELET ALKALMAZÁSA
A rendelet hatálya 1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a hivatásos és szerződéses katonai szolgálatra jelent
kezőre (a továbbiakban együtt: jelentkező),
b) a hivatásos és szerződéses állományú katonára
(a továbbiakban együtt: katona),
c) az a) és b) pont hatálya alá tartozók egészségi, pszi
chikai és fizikai alkalmasságát (a továbbiakban együtt:
alkalmasság), felülvizsgálatát és ellenőrzését végző katonai szervezetekre, továbbá
d) az egészségügyi szabadságot (a továbbiakban:
eü. szabadság) és a csökkentett napi szolgálati időt engedélyező katonai szervezetekre.
A hivatásos és szerződéses katonai szolgálatra való
alkalmasság
2. § (1) Hivatásos és szerződéses katonai szolgálatra
(a továbbiakban együtt: hivatásos katonai szolgálat) egészségileg, pszichikailag és fizikailag azok alkalmasak, akiknek nincs olyan fizikai vagy pszichikai elváltozásuk, betegségük vagy fogyatékosságuk, amely a katonai szolgálat teljesítését nem teszi lehetővé, illetve annak során egészségi
állapotuk jelentős rosszabbodásának veszélye nem várható.
(2) A katonai szolgálatra való alkalmasság
a) teljes, ha a jelentkező vagy a katona az egészségi,
pszichikai, fizikai követelményeknek maradéktalanul
megfelel; b) korlátozott, ha a jelentkező vagy a katona szervezete
az egészségi követelményeknek maradéktalanul nem felel
meg, vagy egyes pszichikai adottságai, funkciói nem megfelelőek, de ezek nem olyan mértékűek, hogy a katonai
szolgálatra való alkalmasságot kizárják. A korlátozott
egészségi és pszichikai alkalmasság egyes betöltendő, illetve betöltött beosztás, munkakör, fegyvernemi szolgálat
ellátására való alkalmatlanságra (kizáró korlátozások)
vonatkozhat;
c) kiemelt, ha az adott egyén egészségi, pszichikai és
fizikai állapota egyes kiemelt (haderőnemi, fegyvernemi,
munkaköri) katonai tevékenység sajátosságaiból adódó
követelményeknek megfelel.
Az alkalmassági vizsgálatok célja 3. § (1) Az alkalmassági vizsgálatok feladata a vizsgált személy alkalmassági fokozatának, a kiemelt (egyes fegyvernemi, munkaköri) szolgálatra való alkalmasságának elbírálása, illetve az alkalmasság felülvizsgálata és ellenőrzése.
(2) Alkalmassági vizsgálatokat kell végezni:
a) a szolgálati viszony létesítése,
b) külföldi katonai szolgálat teljesítése,
c) hazai katonai felsőfokú oktatási intézménybe
posztgraduális tanulmányokra történő beiskolázás,
d) hivatásos állományba történő visszavétel,
e) a szolgálati viszonynak a Hjt. 55. §-a szerinti meg
hosszabbítása,
f) a katona kinevezése [Hjt. 83. § (1) bekezdése szerint]
előtt,
g) a katonai szolgálatra való képesség egészségi okból
történt megszűnését követően, ha a betegség, baleset
következtében maradandó egészségkárosodás alakult ki,
továbbá
h) a rendelet 16. §-a (1) és (2) bekezdésének a rendelkezései szerint, valamint
i) időszakosan a szolgálatteljesítés során az alkalmasság ellenőrzése céljából.
(3) A szolgálatot teljesítő katona betegsége, műtéte,
baleseti sérülése esetén a szolgálatképesség elbírálása
(eü. szabadság, csökkentett napi szolgálati idő engedélyezése).
(4) A (2) bekezdésben felsorolt esetekben — a g) és az
i) pontokban szereplők kivételével — az egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasság vizsgálatát egyidejűleg el kell
végezni.
(5) Az egészségi alkalmasságot orvos, a pszichikait
pszichológus, a fizikai alkalmasságot sportélettanban jártas orvos, illetve a fizikai felkészítésben, illetőleg terheléses, sportélettani vizsgálatokban jártas szakember állapítja
meg.
Az egészségi, pszichikai és fizikai alkalmassági
minősítések 4. §
(1) A jelentkező, illetve a katona egészségi (orvosi)
vizsgálata alapján megállapítható alkalmassági minősítések:
a) ,,Egészségileg alkalmas’’,
b) ,,Egészségileg korlátozással alkalmas’’,
c) ,,Egészségileg a tervezett beosztásra ideiglenesen
alkalmatlan ....................-ig’’,
d) ,,Egészségileg alkalmatlan’’. (2) A pszichológiai vizsgálatok alapján megállapítható
alkalmassági minősítések:
a) ,,Pszichikailag alkalmas’’,
b) ,,Pszichikailag korlátozással alkalmas’’,
c) ,,Pszichikailag a tervezett beosztásra ideiglenesen
alkalmatlan ...................-ig’’,
d) ,,Pszichikailag alkalmatlan’’. (3) A fizikai terheléses vizsgálatok alapján megállapítható alkalmassági minősítések:
a) ,,Fizikailag alkalmas’’,
b) ,,Fizikai terhelhetősége jelenleg nem megfelelő, hat
hónapon belül ismételt vizsgálata szükséges’’,
c) ,,Fizikailag alkalmatlan’’.
(4) Az (1)—(3) bekezdés szerinti minősítések vonatkozhatnak a jelenlegi, illetve a tervezett beosztásra.
Az összesített alkalmassági minősítések
és értelmezésük 5. §
(1) Az összesített alkalmassági minősítések:
a) a ,,Katonai szolgálatra alkalmas’’ minősítés azt jelen
ti, hogy a vizsgált személy egészséges, vagy csak olyan szervi, szervrendszeri működési elváltozása van, amely az élettani tűréshatárokat nem haladja meg, illetve az elváltozás
a szolgálat teljesítésében nem korlátozza, továbbá pszichikailag és fizikailag is megfelel a követelményeknek,
b) ,,Katonai szolgálatra korlátozással alkalmas’’ minősítés — pszichikailag és fizikailag alkalmas személy esetében — az egészségi alkalmasság minősítésén alapulhat.
E minősítés meghatározott beosztások, munkakörök betöltését nem teszi lehetővé (kizáró korlátozások),
c) ,,A jelenlegi beosztásban alkalmatlan’’, illetőleg
,,A tervezett beosztásra alkalmatlan’’ minősítés a fizikai, a
pszichikai, illetve az egészségi alkalmasság minősítésén
egyaránt alapulhat, ha az adott beosztáson kívül más beosztásban alkalmas lehet,
d) ,,A tervezett beosztásra ideiglenesen alkalmatlan
..........-ig’’ minősítés a pszichikai, az egészségi és a fizikai
alkalmasság minősítésén alapulhat,
e) ,,Katonai szolgálatra alkalmatlan’’ minősítés valamennyi katonai beosztásra való alkalmatlanságot jelent.
(2) Az alkalmasság bármely összetevőjére megállapított
,,alkalmatlan’’ minősítés ,,Katonai szolgálatra alkalmatlan’’ összminősítést jelent.
(3) ,,Katonai szolgálatra alkalmatlan’’ minősítés a szolgálati jogviszony létesítését, illetőleg a hivatásos és szerződéses szolgálat további teljesítését kizárja.
MÁSODIK RÉSZ A KATONA ALKALMASSÁGI FOKOZATÁNAK
MEGÁLLAPÍTÁSA II. Fejezet
AZ EGÉSZSÉGI ALKALMASSÁG Az egészségi alkalmassági követelmények
és alkalmazásuk
6. § (1) Az egészségi alkalmasság minősítése
a) a rendelet 1. számú mellékletét képező, ,,Táblázat és
magyarázat a betegségek és fogyatékosságok egészségi alkalmassági fokozatának megállapításához’’ című táblázat
(a továbbiakban: Táblázat) alapján, valamint
b) az 1/a. számú ,,Egyes kiemelt egészségi alkalmassági
követelmények’’-ről szóló mellékletben foglaltak szerint
történik.
(2) A Táblázatban a betegségek és a fogyatékosságok
felsorolása — a ,,Betegségek Nemzetközi Osztályozása’’
(BNO) című kiadvány figyelembevételével —, szakaszok
(pl. 001) és alszakaszok (pl. 1., 2., 3., stb.) szerint történik.
(3) A Táblázat rovatai az alszakaszoknak megfelelően
az egészségi alkalmassági fokozatokat nyomtatott nagybetűkkel jelölik a következők szerint:
a) ,,Egészségileg alkalmas’’ (,,A’’),
b) ,,Egészségileg korlátozással alkalmas’’ (,,K’’),
c) ,,Egészségileg ideiglenesen alkalmatlan . . .- ig’’ (,,I’’),
d) ,,Egészségileg alkalmatlan’’ (,,E’’).
(4) A szakaszok a), b) és c) pontjai sorolják fel az adott
szakasz szerint minősítendő elváltozásokat és a kórisme
tisztázásához szükséges kiegészítő és speciális szakvizsgálatokat, valamint meghatározzák az eltérő, illetve mérlegelhető minősítési változatokat az elváltozás súlyossága, a
beosztás, az életkor és a fegyvernem szerint.
(5) Az ,,Egészségileg korlátozással alkalmas’’ (,,K’’)
minősítés a beosztási, munkaköri, fegyvernemi korlátozás(ok) (kizáró korlátozások), megjelölésével egészül ki,
melyeket a Táblázat szakaszainak d) pontja betű- és számjelekkel fejez ki. A betű- és számjelek jelentését — a 24 órás
ügyeleti szolgálatok felsorolásával együtt — a rendelet
2. számú mellékleteként a ,,Korlátozások és felmentések
jegyzéke’’ tartalmazza.
(6) A Táblázat szakaszainak e) pontja az adott betegség
szolgálati kötelmekkel való összefüggésének a lehetőségét
határozza meg.
(7) Ha a vizsgálatkor olyan megbetegedés észlelhető,
amely a Táblázatban nem szerepel, a vizsgált személyt az
adott betegséget orvosilag (kórtanilag) leginkább megközelítő kórformára vonatkozó előírások szerint kell
minősíteni.
Különleges elbírálás 7. § (1) Az egészségi alkalmasság minősítése a Táblázat alapján történik. A Táblázat határesetekben ,,Különleges elbírálás’’ (,,KLGS’’) megjelölést alkalmaz. Erre kerül sor
akkor is, ha a Táblázat kétféle döntési lehetőséget tartalmaz. A ,,KLGS’’ megjelölés nem jelent minősítést, csak
választási lehetőséget biztosít a 6. § (3) bekezdés szerinti
minősítések (jelölések) közül.
(2) A különleges elbíráláskor a következőket kell figyelembe venni:
a) a betegség súlyosságának fokát és a vele együtt járó
működési zavarokat, rendellenességeket,
b) a szervezet kompenzáló képességét és az elváltozások kiegyenlítődésének, illetve regenerálódásának lehetőségét,
c) a megbetegedésnek a szolgálat teljesítésében rejlő,
reális súlyosbodási lehetőségét,
d) az egészségi állapot befolyását az adott beosztás ellátására, a beosztás jellegének és sajátosságainak figyelembevételével, illetve
e) a rendelet 3. számú mellékletét képező ,,Munkaköri
térkép’’-ben szereplő fegyvernemi, munkaköri szolgálati
tevékenység munkaegészségügyi jellemzőit,
f) a már megszerzett szolgálati tapasztalatokat, képzettséget, az eltelt szolgálati időt,
g) a más beosztásban további egészségkárosodás vagy
állapotromlás nélkül való foglalkoztatás (rehabilitáció) lehetőségét.
A Táblázat rovatainak alkalmazása 8. § (1) A Táblázat szakaszaihoz, alszakaszaihoz kapcsoltan
az egészségi követelményeknek megfelelő minősítéseket a
Táblázat A2—A6 jelű rovatai állapítják meg.
(2) A jelentkező és a katona egészségi alkalmasságát a
következők szerint kell minősíteni:
a) az A2a—A2d rovatok szerint a személyi állomány
külföldi szolgálatra jelentkező és a külföldi szolgálatra
tervezett tagját a rendelet 22. §-a szerint;
b) az A3 rovat szerint egyes fegyvernemi beosztásokban
(légi mozgékonyságú katonai szervezetek, lövész, tüzér,
harckocsizó, búvár, tűzszerész és aknakutató, felderítő,
radioaktív anyagokkal, ionizáló sugárforrásokkal és rakéta
üzemanyaggal dolgozó) a hivatásos és szerződéses tisztek,
tiszthelyettesek és a szerződéses tisztesek alkalmasságát a
beosztásba helyezés előtt és a szolgálat teljesítése során;
c) az A4 rovat szerint a tényleges szolgálatot teljesítő
hivatásos és szerződéses tisztet és tiszthelyettest, a szerződéses tisztest és a hivatásos állományba történő visszavételt
a b) pontban szereplők kivételével, valamint a hivatásos
állomány tagját a nyugdíjkorhatáron túli szolgálatra való
meghosszabbítása előtt;
d) az A5 rovat szerint az állományba vételre jelentkezőét a b) pontban szereplők kivételével;
e) az A6 rovat szerint az egység (önálló alegység) — és
a magasabb egység parancsnoki beosztásra tervezettet a
beosztásba helyezés előtt és a szolgálat teljesítése során,
valamint a hazai katonai felsőoktatási intézménybe posztgraduális tanulmányokra jelentkezőét a beiskolázás előtt.
(3) A légiközlekedési szakszemélyzet, illetve az MH
Kecskeméti Repülő Kórház (a továbbiakban: MH KRK)
Elsőfokú Repülőorvosi Bizottságának (a továbbiakban:
elsőfokú ROB) hatáskörébe tartozó egyéb beosztott, illetve a felsorolt feladatkör ellátására jelentkező alkalmasságának elbírálása külön jogszabály1 szerint történik.
(4) A hivatásos szolgálat felső korhatárát elérő katona
esetén a 6. § (3) bekezdésének c) pontja szerinti minősítés
nem alkalmazható, ehelyett a 6. § (3) bekezdésének
d) pontja szerinti minősítést kell alkalmazni.
III. Fejezet A PSZICHIKAI ALKALMASSÁG A pszichikai alkalmassági követelmények
és alkalmazásuk
9. § (1) Katonai szolgálatra pszichikailag az a személy alkalmas, aki várhatóan hosszú távon megfelel a katonai szolgálat által támasztott szellemi, érzékelési, személyiségbeli,
értékrendi és pályamotivációs követelményeknek.
1 Jelenleg: az állami célú légiközlekedés szakszemélyzetének szakszolgálati engedélyeiről szóló 16/1998. (X. 28.) HM—EüM együttes rendelet
(a továbbiakban: HM—EüM e. r.)
(2) A jelentkezőnek és a katonának a következő katonai
pszichikai alkalmassági követelményeknek kell megfelelnie:
a) valamennyi beosztásban (rendfokozatban) a pszichikai alapkövetelményeknek — jelölése: Pa,
b) a vezető beosztásokban az átlagot meghaladó vezetői, szervezői készségekkel kell rendelkezni — jelölése: Pv,
c) az egyes fegyvernemi munkakörökben az adott munkakörre jellemző pszichikai készségek szükségesek
— jelölése: Pm,
d) az átlagos megterheléstől lényegesen eltérő beosztásokban speciális pszichikai elvárásoknak kell megfelelni
— jelölése: Pk.
(3) A (2) bekezdés a)—d) pontjaiban összefoglalt követelményeknek megfelelő pszichikai funkciócsoportokat
,,Részletes pszichikai alkalmassági követelmények’’ címmel a rendelet 4. számú melléklete tartalmazza.
(4) A vizsgálatok alapján megállapított pszichikai teljesítmények értékelése és jelölése az egyes pszichikai funkciócsoportokban optimálisan elérhető összteljesítmény
százalékos arányában:
a) 91—100% esetén ,,Kiemelkedő’’(V.), b) 76—90% esetén ,,Jó’’ (IV.),
c) 46—75% esetén ,,Közepes’’(III.), d) 31—45% esetén ,,Gyenge’’ (II.),
e) 0—30% esetén ,,Nem megfelelő’’(I.). (5) A (4) bekezdés a)—c) pontjaiban meghatározott
összteljesítmény esetén a minősítés ,,Pszichikailag alkalmas’’, míg az e) pont szerinti összteljesítmény esetén
,,Pszichikailag alkalmatlan’’. A c) és a d) pontok szerinti
összteljesítmény esetén — a teljesítmény csökkenését
okozó pszichikai funkció csoport jellegétől függően — a
minősítés lehet ,,Pszichikailag korlátozással alkalmas’’,
illetve a d) pont esetében ,,Pszichikailag a tervezett beosztásra ideiglenesen alkalmatlan ....-ig’’ vagy ,,Pszichikailag
alkalmatlan’’ is.
(6) Az egyes pszichikai funkciócsoportok vizsgálata és
értékelése tesztvizsgálatokkal, kérdőívekkel, pszichológiai
műszerek alkalmazásával és célzott beszélgetéssel történik.
(7) A rendelet 4. számú melléklete szerinti részletes
pszichikai követelményeket és a Magyar Honvédség egyes
beosztásaihoz kapcsolódó munkaköri követelményeiről
szóló 20/2002. (IV. 10.) HM rendelet (a továbbiakban:
HM R.) 2. számú mellékletének (Az MH Munkaköri Térkép alapján meghatározott munkakörcsaládok és az abban
foglalt követelményrendszer) a pszichikai követelményekre vonatkozó előírásait kell alkalmazni a pszichikai alkalmasságnak az állománybavétel előtt és a katonai szolgálat
teljesítése (felülvizsgálat, célzott pszichikai szűrővizsgálat,
a pszichikai alkalmasság ellenőrzése) során történő elbírálásakor, véleményezésekor, valamint az egyes rendfokozati
állománycsoportba, illetőleg kiemelt (fegyvernemi, beosztási) feladatokra való alkalmasság pszichikai minősítésekor.
(8) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok állománya
tekintetében a pszichikai alkalmassági vizsgálatok körét és
alkalmazásuk szabályait — a (6) bekezdés alapján kiadott
előírások figyelembevételével — az alárendeltségükbe tartozó szervezetek vonatkozásában a főigazgatók állapítják
meg. A pszichológiai alkalmasság elbírálását önállóan az
általuk felkért egészségügyi intézet igénybevételével hajtják végre.
IV. Fejezet A FIZIKAI ALKALMASSÁG A fizikai alkalmassági követelmények
és alkalmazásuk
10. § (1) A fizikai teljesítőképességet a következő alapvető
tényezők határozzák meg, illetve befolyásolják:
a) életkor,
b) egészségi állapot,
c) életmód (fizikai aktivitás, táplálkozás, élvezeti sze
rek, pszichés terhelések stb.),
d) a beosztás jellege, a fizikai terhelés nagysága.
(2) A jelentkezőnek és a katonának a beosztás jellegétől
és a fizikai terhelés nagyságától függően a következő
edzettségi (fizikai) követelményszinteknek kell megfelelni:
a) Első követelményszint (jelölése: T1) az alap szintű
edzettségi állapot.
b) Második követelményszint (jelölése: T2) a közepes
szintű edzettségi állapot.
c) Harmadik követelményszint (jelölése: T3) az emelt
szintű edzettségi állapot.
d) Negyedik követelményszint (jelölése: T4) a fokozott
szintű edzettségi állapot.
(3) Katonai szolgálatra fizikailag az a jelentkező, illetve
katona alkalmas, aki a rendeletnek ,,A fizikai alkalmassági
követelmények mozgásanyagához kapcsolódó teljesítménymutató nem és életkor szerint’’-i 5. számú mellékletében és a HM R. 2. számú mellékletében meghatározott
követelményeknek megfelel, illetve az MH EVI-ben vagy
az MH KRK-ban végzett antropometriai és spiro-ergometriás vizsgálata megfelelő eredménnyel zárult.
(4) A rendelet 5. számú mellékletének A) pontja szerinti
,,Általános mozgásanyag’’:
a) 3200 méter síkfutás,
b) 4 kilométer gyaloglás,
c) mellső fekvőtámaszban karhajlítás-karnyújtás,
d) húzódzkodás,
e) hanyattfekvésből felülés.
A mozgásanyagból három mozgásfajta teljesítését kell
mérni. A katona az a) és b), illetve a c) és d) pont szerinti
mozgásfajták között választhat.
(5) A rendelet 5. számú mellékletének B) pontja szerinti
,,A másodfokú FÜV bizottság által előírható mozgásanyag’’:
a) 800 méter úszás,
b) 10 kilométer teremkerékpározás,
c) fekve-nyomás.
E mozgásanyagban szereplő három mozgásfajta az álta
lános mozgásanyag egyes mozgásfajtáinak kiváltására szolgál. Ennek megfelelően — a vizsgált katona egészségi állapotától függően — a (4) bekezdés a) és b) pontjának mozgásfajtája az a) vagy b) pontban, a (4) bekezdés c), illetve
d) pontjának mozgásfajtája pedig a c) pontban szereplővel
helyettesíthető. A b) pontban szereplő teremkerékpározás
csak az MH EVI-ben, illetve az MH KRK-ban végezhető.
A (4) bekezdés e) pontja szerinti mozgásfajta ezen bekezdés szerinti mozgásfajtával nem helyettesíthető.
(6) A követelményeknek való megfelelést (a fizikailag
alkalmas minősítést) a HM R. 2. számú melléklete szerinti
egyes munkaköri csoportokban:
a) a T1 jelű edzettségi szint esetében 216 pont,
b) a T2 jelű edzettségi szint esetében 230 pont,
c) a T3 jelű edzettségi szint esetében 240 pont,
d) a T4 jelű edzettségi szint esetében 260 pont
összteljesítmény elérése jelenti. (7) Ha a katona huzamosabb ideig tartó, illetve maradandó egészségkárosodása következményeként ,,Egészségileg korlátozással alkalmas’’ és emiatt nem képes eleget
tenni az 5. számú melléklet A) pontja szerinti követelményeknek, a másodfokú FÜV bizottság a módosult fizikai
terhelhetőségre figyelemmel az 5. számú melléklet
B) pontjában szereplő alternatív mozgásfajták alkalmazását írhatja elő, határozott időre szólóan vagy véglegesen,
illetve a rendelet 15. § (1) bekezdésében foglaltak szerint
jár el.
(8) A fizikai alkalmassági vizsgálatok előtt lehetőség
szerint közvetlenül, de legfeljebb azt megelőzően egy héttel a terhelhetőség elbírálása céljából orvosi, szakorvosi
vizsgálatot kell végezni. A vizsgálatok eredményét a rendelet 6. számú mellékletét képező ,,Fizikai alkalmasságvizsgálati lap’’-on kell feljegyezni.
(9) A fizikailag alkalmas minősítés egy évig érvényes.
A fizikai alkalmasság ismételt vizsgálatát egy éven belül
csak a 3. § (2) bekezdés b), c), e), f) és h) pontjai szerinti
esetekben kell elvégezni.
(10) Az 5. számú melléklet B) pontjában szereplő alternatív mozgásfajták az állományba vételt megelőző alkalmassági vizsgálatok esetében — az MH EVI-ben és az MH
KRK-ban végzett teremkerékpározás kivételével — nem
alkalmazhatók.
V. Fejezet A KATONAI SZOLGÁLATRA VALÓ
ALKALMASSÁG RENDSZERES ELLENŐRZÉSE
Az alkalmasság ellenőrzésének általános szabályai 11. § (1) Az alkalmasság rendszeres ellenőrzése során az
egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságot egyaránt
ellenőrizni kell.
(2) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzésen való részvétel
a katona szolgálati kötelezettsége.
(3) Az alkalmasság rendszeres ellenőrzése során a követelményekre e rendelet mellékleteit kell alkalmazni.
(4) Ha a katona a követelményeknek nem felel meg, az
ellenőrzést a rendeletben meghatározott határidőben meg
kell ismételni.
(5) Ha az e rendeletben megállapított időtartamok lejárta előtt — a rendelet 3. § (2) bekezdése szerinti — alkalmassági vizsgálatot végeznek, és a megfelelő eredménnyel
jár, e vizsgálat az alkalmasság ellenőrzését is jelenti, ezért
a következő alkalmasság-ellenőrző vizsgálat időpontját
ettől az időponttól kell számítani.
(6) Az alkalmassági ellenőrzés(ek) eredményét minden
esetben a katona egészségügyi könyvébe és személyügyi
gyűjtőjébe be kell jegyezni.
Az egészségi alkalmasság ellenőrzése 12. § (1) A katona egészségi alkalmasságának rendszeres
ellenőrzését az időszakos egészségügyi szűrővizsgálat
(a továbbiakban: szűrővizsgálat) keretében kell elvégezni.
(2) A szűrővizsgálatot a katona
a) 30. életévének betöltéséig háromévente,
b) 40. életévének betöltéséig kétévente,
c) a 40. életévének betöltése után és
d) három éves külszolgálat teljesítése során évente
kell elvégezni. (3) Az (1) bekezdés, illetve a 16. § (1) bekezdés szerinti
egészségi szűrővizsgálatot
a) ,,a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség vezető állományú tagjai egészségügyi szűrővizsgálatának szabályozásáról’’ szóló 56/2002. (HK 20.) HM utasítással módosított 42/2001. (HK 13.) HM utasítás szerinti
vezető állományúak, továbbá a nyugdíjkorhatáron túli
szolgálatot ellátók esetében — a (4) bekezdés szerintiek
kivételével — az MH Központi Honvédkórház (a továbbiakban: MH KHK) és az MH KRK,
b) egyéb esetben az állományilletékes, illetve az alapellátást végző csapatorvos végzi.
(4) A repülő-, a légvédelmi és az ejtőernyős katonai
szervezetnél a külön jogszabályban2 meghatározott beosztást ellátó katonák, valamint a katonai nemzetbiztonsági
szolgálatok főigazgatói által meghatározott beosztott alkalmassági ellenőrzését az MH KRK elsőfokú ROB végzi.
(5) Azt a katonát, akinél a csapatorvosi szűrővizsgálat
olyan egészségi állapotváltozást talál, amely egészségi alkalmasságának a felülvizsgálatát vagy szakorvosi kivizsgálását indokolja, az utaltság szerinti katonai kórház szakmai
hatáskörrel rendelkező szakrendelésére (osztályára) kell
beutalni.
(6) Az (5) bekezdés szerinti egészségügyi intézménybe
beutalt, illetőleg az MH KHK és az MH KRK által végzett
szűrővizsgálaton kiszűrt, megváltozott egészségi állapotú
katona felülvizsgálatáról, valamint az egészségi állapot
helyreállításáról (gyógykezelés, egészségügyi gondozás és
rehabilitáció) a felsorolt intézmények szakmai hatáskörrel
rendelkező főorvosai intézkednek.
(7) Az egészségügyi időszakos szűrővizsgálaton kívül a
Honvédelmi Minisztérium Honvédvezérkar egészségügyi
csoportfőnök (a továbbiakban: HVK EÜCSF) eseti
(pl. járványügyi, toxikológiai, radiológiai), illetőleg célzott
(pl. fokozott egészségkárosodás veszélyének kitett beosztást ellátók, speciális feladatra történő kiválasztás) szűrővizsgálat elvégzését is elrendelheti.
A pszichikai alkalmasság ellenőrzése 13. § (1) A hivatásos katonák pszichikai alkalmasságának
ellenőrzését rendfokozatra tekintet nélkül 5 évenként kell
végezni.
(2) A szerződéses állományú katona pszichikai alkalmasságát a szerződés meghosszabbítása előtt ellenőrizni
kell.
(3) A pszichikai alkalmasság ellenőrzését a rendelet
4. számú melléklete szerint a Hjt. 4. számú mellékletében
foglaltak figyelembevételével kell elvégezni. A pszichikai
alkalmasság ellenőrzését szolgáló pszichológiai vizsgálatok végzése az MH EVI feladata.
(4) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatoknál a
pszichológiai alkalmasság ellenőrzése a rendelet 9. §-ának
(8) bekezdésében előírtak szerint történik.
2 Jelenleg: HM—EüM e. r. A fizikai alkalmasság ellenőrzése
14. § (1) A fizikai alkalmasságot évente kell ellenőrizni.
Az ellenőrzés az 5. számú mellékletben — a fizikai alkalmassági követelmények teljesítmény mutatói —, illetve a
HM R. 2. számú mellékletében meghatározott követelmények szerint történik.
(2) A 10. § (7) bekezdés szerinti esetben a fizikai alkalmasság évenkénti ellenőrzése a másodfokú FÜV bizottság
által előírt mozgásanyag alkalmazásával, illetve antropometriai és spiro-ergometriás vizsgálattal történik.
(3) Az ellenőrzést három tagból álló fizikai alkalmasságvizsgáló bizottság (a továbbiakban: FAB) hajtja végre és
annak eredményét a rendelet 4. § (3) bekezdése szerint
állapítja meg.
(4) A FAB tagjait — a (6) bekezdés a) és b) pontjában
szereplők kivételével — (orvost és testnevelőt, illetőleg a
fizikai terhelhetőség megítélésében jártas szakembert),
valamint a bizottság elnökét az állományilletékes parancsnok jelöli ki. Ha a katonai szervezetnél szakmailag megfelelő személy nem áll rendelkezésre a bizottság tagjainak
kijelöléséről a szolgálati elöljáró gondoskodik.
(5) Az ellenőrzést
a) a 12. § (3) bekezdés a) pontja szerinti vezető állomá
nyú és a nyugdíjkorhatáron túli szolgálatot teljesítő esetében az MH EVI FAB,
b) a repülő és a légvédelmi katonai szervezetek egységparancsnoki és ennél magasabb beosztású katonái esetében az MH KRK FAB,
c) a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok állománya,
valamint a nem vezető beosztású katonák esetében a katonai szervezet (4) bekezdés szerinti állományilletékes
FAB-ja végzi.
(6) Az (5) bekezdés a) és b) pontjaiban felsoroltak
ellenőrzését végző FAB tagjait saját állományából az
MH EVI főigazgatója, illetőleg az MH KRK főigazgatója,
a bizottság elnökét az MH humán szakfeladatokat ellátó
szervezetének vezetője jelöli ki.
(7) Az ellenőrzés adatait és a FAB értékelését a rendelet
6. számú melléklete szerinti Fizikai alkalmasságvizsgálati
lapon kell feltüntetni. A Fizikai alkalmasságvizsgálati
lapot — a kitöltést követően — a csapatorvos, az MH EVI
és az MH KRK FAB orvosa kezeli és tárolja.
(8) Ha a katona a rendelet 5. számú mellékletének
A) , illetve B) pontjaiban szereplő három mozgásfajtából
szerzett pontjainak összessége a beosztására a 10. § (6) bekezdésében előírt pontszámot eléri, vagy az antropometriai és a spiro-ergometriás vizsgálata megfelelő eredménnyel zárul, a katonai szolgálatra ,,Fizikailag alkalmas’’-
nak, ellenkező esetben ,,Fizikailag alkalmatlan’’-nak
minősül.
(9) A fizikai alkalmatlanság alapján a katonai szolgálatra való alkalmatlanságról első fokon a másodfokú FÜV
bizottság, másodfokon a központi FÜV bizottság határoz.
15. § (1) Ha a hat hónapon belül elvégzett ismételt ellenőrzés
során a katona minősítése ,,Fizikailag alkalmatlan’’ őt az
MH EVI-be, vagy az MH KRK-ba kell beutalni teljes körű
szakorvosi és fizikai (antropometriai és spiro-ergometriás)
kivizsgálás elvégzésére. Az antropometrián alapuló fizikai
állapot megítélése a rendelet 7. számú melléklete szerint
,,A fizikai állapot megítélése a testzsír százalék alapján a
testalkati típus szerint’’ történik. Az antropometriai vizsgálat önmagában nem képezheti alapját a fizikai alkalmasság érdemi elbírálásának.
(2) Ha a kivizsgálás szerint a katona fizikai teljesítménycsökkenése
a) egészségi okra vezethető vissza a katona gyógykezeléséről, orvosi rehabilitációjáról, illetőleg egészségi alkalmasságának felülvizsgálatáról kell intézkedni;
b) nem egészségi okra vezethető vissza, hanem a katona
életmódjának következménye, fizikai alkalmatlanságát
kell megállapítani és a katonai szolgálatra való alkalmasság első fokú elbírálása céljából az MH EVI másodfokú
FÜV bizottsága elé kell állítani.
(3) A másodfokú FÜV bizottság első fokú döntése ellen
a katona — annak közlésétől számított 15 napon belül —
a központi FÜV bizottsághoz fellebbezéssel élhet. A központi FÜV bizottság döntése jogerős.
(4) A fizikai alkalmatlanságot megállapító jogerős döntés a rendelet 5. § (2) bekezdése értelmében ,,Katonai szolgálatra alkalmatlan’’ összminősítést jelent és a Hjt. 82. §
(6) bekezdése szerinti jogkövetkezményekkel jár.
A katona teljesítményének minősítéséhez kapcsolódó
alkalmassági vizsgálat egyes szabályai
16. § (1) Ha a katonának a Hjt. 88. § (3) és (4) bekezdése
szerinti minősítésére kerül sor, alkalmasságát ellenőrizni kell.
(2) Az (1) bekezdés szerinti alkalmassági ellenőrzést a
minősítés tervezett időpontja előtt legalább egy hónappal
a katona minősítését előkészítő állományilletékes
személyügyi (humán) szerv vezetője (megbízottja) írásban
kéri.
(3) A (2) bekezdés szerinti írásos kérelemben fel kell
tüntetni a katona személyi adatait és a minősítés okát
(pl. új beosztásba kinevezés, előléptetés).
(4) A (2) bekezdés szerinti írásos kérelmet az MH EVI
alkalmassági vizsgálatokért felelős igazgatójának címére
(postai úton, faxon) kell megküldeni. A vizsgálat(ok) idejét
a személyügyi (humán) szerv vezetője előzetesen egyeztetni köteles.
VI. Fejezet A KATONAI PÁLYAALKALMASSÁG A katonai pályára jelentkező alkalmassági vizsgálata
17. § (1) A jelentkező alkalmassági vizsgálatát — a (4) bekezdésben és a 19. § (1) bekezdésben foglaltak kivételével —
az MH EVI végzi.
(2) Az alkalmasságot első fokon az MH EVI Egészségügyi Pályaalkalmasság-vizsgáló Bizottság (a továbbiakban:
Eü PAB) bírálja el. Az Eü PAB elnöke az MH EVI Foglalkozás-egészségügyi Orvosi Osztály (a továbbiakban:
MH EVI FEOO) pályaalkalmasság-vizsgáló főorvosa, tagjai a fizikai alkalmasságvizsgáló osztály orvosa (ergonómusa) és a pszichológiai alkalmasságvizsgáló osztály pszichológusa. A pályaalkalmasság-vizsgáló főorvos távollétében az elnöki teendőket az MH EVI FEOO belgyógyász,
illetve sebész főorvosa látja el.
(3) Az Eü PAB határozata ellen a jelentkező az MH EVI
másodfokú FÜV bizottságánál a minősítés közlésétől számított 15 napon belül fellebbezéssel élhet. A másodfokú
FÜV bizottság minősítése ellen további fellebbezésnek
nincs helye. Az első és fellebbezés esetén, a másodfokon
hozott ,,alkalmas’’ minősítés egy évig, az első fokon hozott
meg nem fellebbezett (jogerős) ,,alkalmatlan’’ minősítés
három évig érvényes, a másodfokon hozott ,,alkalmatlan’’
minősítés végleges.
(4) A fegyvernemi alkalmassági vizsgálatok közül az
ejtőernyős és a búvár beosztásba, valamint a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok főigazgatói által meghatározott
egyes beosztásba jelentkező fegyvernemi alkalmasságát az
MH KRK elsőfokú ROB bírálja el. Az elsőfokú ROB
minősítése ellen, annak közlésétől számított 15 napon belül a jelentkező fellebbezéssel élhet a Másodfokú Repülőorvosi Bizottsághoz3 (a továbbiakban: másodfokú ROB),
amelynek döntése jogerős.
(5) Ha az MH EVI-ben, illetve az MH KRK-ban az
alkalmassági vizsgálat során végzett drogszűrés pozitív
eredménye alapján az Eü PAB, illetve az elsőfokú ROB
katonai szolgálatra alkalmatlan döntése ellen a jelentkező
az MH EVI másodfokú FÜV bizottságánál a (3) bekezdés
szerinti fellebbezéssel él, az MH EVI Toxikológiai Osztályán laboratóriumi ellenőrző vizsgálatot kell végeztetni és
ennek eredményétől függően kerülhet sor a jogerős döntés
meghozatalára.
3 Lásd: HM—EüM e. r. 21. §-át. (6) Az elsőfokú ROB döntése csak a (4) bekezdés szerinti fegyvernemi beosztásokra terjed ki, azaz más fegyvernemi szolgálatra történő jelentkezés lehetőségét nem zárja
ki. Az elsőfokú ROB a katonai szolgálatra való alkalmasság kérdésében nem dönthet. Utóbbi esetben az utaltság
szerint illetékes katonai kórház elsőfokú FÜV bizottsága
és az MH EVI Eü PAB, illetve a másodfokú FÜV bizottság
jogosult dönteni.
(7) Az (5) bekezdés szerinti rendelkezéseket kell alkalmazni a katona, a hivatásos állományba történő visszavételét kérő és a nyugdíjkorhatáron túli szolgálatot vállaló
katona esetében is.
Az egészségi alkalmasság minősítéséhez szükséges
szakorvosi vizsgálatok, leletek és okmányok
18. § (1) Az egészségi alkalmasság minősítéséhez:
a) vizsgálni és értékelni kell a jelentkező belgyógyásza
ti, sebészeti, mozgásszervi, ideggyógyászati, pszichiátriai,
szemészeti, fül-orr-gégészeti és fogászati állapotát,
b) nő jelentkező esetében 1 hónapon belüli negatív
nőgyógyászati és egyidejű cytológiai vizsgálati leletet kell
bemutatni,
c) a fül-orr-gégészeti vizsgálat során a műszeres szűrőaudiometriás vizsgálat nem mellőzhető,
d) a szív EKG vizsgálata, a vér és a vizelet laboratóriumi
vizsgálata (teljes vérkép és vizelet, vércukor, májenzimek),
a HIV, a hepatitis B és C vírus, a vérbaj (lues) fertőzöttségtől
való mentességet igazoló vizsgálati eredmény, valamint a
drogszűrés eredménye nem mellőzhető és három hónapon
belüli negatív mellkas röntgen lelet bemutatása kötelező,
e) feltétlen szükséges a Társadalombiztosítási Azonosító Jel (a továbbiakban: TAJ kártya) bemutatása, valamint a rendelet 8. számú melléklete szerinti ,,HáziorvosiCsapatorvosi Tájékoztatás’’ átadása,
f) az alkalmassági vizsgálatok előtt a jelentkező kitölti
a rendelet 9. számú melléklete szerinti ,,Egészségi kérdőív
és nyilatkozat’’-ot.
(2) Az (1) bekezdés b)—f) pontjaiban felsoroltak (leletek, okmányok) bármelyikének hiányában az alkalmassági
vizsgálatok nem végezhetők el.
(3) A minősítésnél figyelembe kell venni a korábban
végzett alkalmassági vizsgálatok eredményét is. Az a jelentkező, aki a sorozáson, a sorkatonai szolgálat teljesítése
során és tartalékosként katonai szolgálatra alkalmatlannak minősült, illetve ,,a hadkötelezettség alapján teljesítendő katonai szolgálatra és a katonai oktatási intézményi
tanulmányokra való egészségi alkalmasság elbírálásáról’’
szóló 9/2002. (II. 28.) HM—EüM együttes rendelet 4. §-a
(1) bekezdésének c) és e) pontjai szerinti minősítést
kapott (a rendelet szigorúbb követelményeire tekintettel)
szerződéses és hivatásos katonai szolgálatra alkalmatlan.
A d) pont szerinti minősítés (,,Katonai szolgálatra ideigle
nesen alkalmatlan ...... év ...... hó ...... -ig’’) esetén az alkalmasság a hadköteles katonai szolgálatra való alkalmasságának végleges elbírálásától függően bírálandó el.
(4) A (3) bekezdésben foglalt rendelkezésekre figyelemmel a hivatásos és szerződéses katonai szolgálatra jelentkezők sorozási egészségi és pszichológiai vizsgálati okmányainak (Hadköteles Egészségügyi Törzslapja, Sorozási
egészségi alkalmasságvizsgálati lap, Pszichológiai vizsgálati lap és egyéb orvosi okmányok) fénymásolatát lezárt borítékban az alkalmassági vizsgálatot kérő katonai szervezet
csatoltan megküldi a vizsgálatot végző egészségügyi szervezet vezetőjének (csapategészségügyi szolgálat orvosa,
MH EVI foglalkozás-egészségügyi igazgató).
(5) A vizsgálatok eredményét ,,Pályaalkalmasság-vizsgálati lap’’4-on (a továbbiakban: PAB lap) kell feljegyezni,
amelynek eredeti példányát a leletekkel együtt (a korábbi
PAB laphoz csatoltan, ha van) az MH EVI irattárában kell
elhelyezni, és 10 évig megőrizni. A vizsgálatot kérő katonai
szervezet a PAB lap alkalmasságra vonatkozó — csak a
minősítést tartalmazó — kivonatát kapja.
(6) A PAB lapot ,,Orvosi titoktartásra kötelezett’’ jelzéssel
kell ellátni, arról másolatot az érintett személy kérésére,
illetve külön jogszabályban meghatározott szervezet részére
a jogerős döntést hozó pályaalkalmasság-vizsgáló bizottság
(Eü PAB, másodfokú FÜV bizottság) készíthet és adhat ki.
(7) A pszichikai alkalmasság vizsgálata a pályaalkalmassági és a munkapszichológiai vizsgálatok körében használatos eljárásokkal történik. A vizsgálatokkal és az explorációval fel kell tárni a rendelet 4. számú melléklete szerinti
követelmények teljesítését, illetőleg az alkalmasságot kizáró
okokat.
(8) A fizikai állapot felmérését az 5. számú mellékletben
meghatározottak szerint, illetőleg antropometriai és szükség esetén spiro-ergometriás vizsgálattal kell elvégezni.
Ha a fizikai állapot felmérése során a testtömeg index
(BMI) 25 feletti értéket mutat antropometriai, testzsír- és
bőrredővastagság-vizsgálatot kell végezni. Abban az esetben, ha a belgyógyász szakorvos indokoltnak tartja spiroergometriás vizsgálatot is végezni kell.
(9) A ,,Katonai szolgálatra alkalmas’’ minősítés — ha a
jelentkező egészségi állapotában (betegség, baleset) változás nem következett be — egy évig érvényes.
(10) Ha a vizsgálat megkezdésétől számított egy hónapon belül a jelentkező hibájából valamely vizsgálat nem
került elvégzésre, illetve a vizsgálat valamely lelet hiányában nem zárható le, az Eü PAB az ,,egy hónap után minősítés nélkül lezárva’’ határozatot hozza. Ebben az esetben
a jelentkezővel szolgálati viszony nem létesíthető és a
PAB lap lezárásától számított egy éven belül újabb alkalmassági vizsgálat nem végezhető el.
4 Lásd: a jelenleg hatályos ,,a katonai szolgálatra való alkalmasság
elbírálását végző bizottságok összetételéről, egyes működési szabályairól,
valamint a bizottsági döntések okmányolásáról’’ szóló 105/1998. (HK 21.)
MHPK VKF intézkedés (a továbbiakban: VKF intézkedés) 1. számú mellékletét.
(11) A jelentkező állományba vételének szándékáról a
katonai szervezet parancsnoka az MH EVI és az MH KRK
részére ,,befogadó nyilatkozat’’-ot ad, amely tartalmazza a
jelentkező által betöltendő beosztást és annak jellegét,
illetve a HM R. szerinti beosztási kategóriát (A3—A5
rovat), amely alapján a vizsgálatot elvégzik.
A szerződéses katonai szolgálatra jelentkező alkalmassági
előszűrése 19. §
(1) A szerződéses katonai szolgálatra jelentkező alkalmasságát előszűrés formájában — nő, illetve tiszti, tiszthelyettesi és az ejtőernyős beosztásba tervezett kivételével —
a szerződéskötésre jogosult katonai szervezet állomány-,
illetve utaltság szerint illetékes csapatorvosa bírálja el.
(2) Az (1) bekezdés szerinti alkalmassági vizsgálat, illetve minősítés csak a Hjt. 45. § (1) bekezdése szerinti próbaidőre érvényes.
(3) A csapatorvos az alkalmassági vizsgálatokat a HVK
EÜCSF szakmai előírásai5 szerint végzi. Az alkalmasságot
ezen vizsgálatok eredményeire és a 18. § (4) bekezdésében
megjelölt sorozási egészségi és pszichológiai vizsgálati adatokra támaszkodva a következők szerint minősíti:
a) ,,szerződéses katonai szolgálatra a próbaidő tartamára alkalmas’’,
b) ,,szerződéses katonai szolgálatra alkalmatlan’’. (4) Az egészségi alkalmasság vizsgálatával egyidejűleg el
kell végezni a jelentkező fizikai felmérését is a rendelet
IV. Fejezetében és a HVK EÜCSF szakmai előírásai szerint. A pszichológiai alkalmasság megítélése a sorozási
pszichológiai vizsgálati adatok alapján történik.
(5) A csapatorvos a jelentkező egészségi, pszichikai és
fizikai alkalmasságáról 2 példányban igazolást állít ki.
Az igazolás 1. számú példányát a vizsgálatot kérő katonai
szervezet személyügyi szervének kell átadni (megküldeni).
A 2. számú példányt — alkalmas minősítés esetén a vizsgálati eredményeket is tartalmazó — a jelentkezőről kiállított ,,Egészségügyi könyv’’-ben kell tárolni, ha a minősítés
,,alkalmatlan’’ az igazolás 2. számú példányát a jelentkezőnek kell átadni.
(6) A próbaidőre szóló minősítéseket a személyi adatok
és a vizsgálatot kérő katonai szervezet feltüntetésével
,,Napló’’-ban kell nyilvántartani.
(7) A jelentkező a (3) bekezdés b) pontja szerinti minősítés ellen, annak kézhezvételétől (közlésétől) számított
15 napon belül fellebbezéssel élhet, amelyet — az MH EVI
foglalkozás-egészségügyi igazgatónak címezve — a vizsgálatot végző egészségügyi szolgálatnál kell benyújtani.
A fellebbezést jogerősen az MH EVI Eü PAB bírálja el.
5 Jelenleg: a hivatásos és szerződéses katonák egészségi, pszichikai és
fizikai alkalmasságáról szóló 12/1997. (V. 16.) HM rendelet végrehajtásáról szóló 177/2001. (HK 1/2002.) HVK EÜCSF—SZÜCSF együttes szakutasítása.
(8) Ha az illetékes katonai szervezet vezetője a jelentkező szerződéses szolgálati jogviszonyának véglegesítése
mellett dönt — a próbaidő letelte előtt két hónappal —
intézkedik a végleges alkalmassági vizsgálat elvégzésére,
melyet az MH EVI-ben kell végrehajtani.
(9) Ha a (8) bekezdés szerinti alkalmassági vizsgálat
,,alkalmatlan’’ minősítéssel zárul, a jelentkező ennek közlésétől számított 15 napon belül fellebbezéssel élhet az
MH EVI másodfokú FÜV bizottságához, amelynek döntése jogerős.
(10) A szerződéses katonai szolgálatra való alkalmasságot a rendelet 17. és 18. §-ainak rendelkezései szerint első
fokon
a) nő és tiszti, tiszthelyettesi beosztásba jelentkező esetében az MH EVI Eü PAB,
b) ejtőernyős beosztásba tervezett jelentkező esetében
az MH KRK elsőfokú ROB
bírálja el. ,,Alkalmas’’ minősítés esetén a döntés végleges,
azaz a próbaidő letelte előtt a vizsgálatot nem kell megismételni.
(11) Ha a (10) bekezdés szerinti alkalmasság-vizsgálat
,,alkalmatlan’’ minősítéssel zárul, a közléstől számított
15 napon belül a jelentkező fellebbezéssel élhet [az a) pont
szerinti] az MH EVI másodfokú FÜV bizottsághoz, illetve
[a b) pontban szereplő] az MH KRK másodfokú
ROB-hoz. E bizottságok döntése jogerős.
VII. Fejezet A KÜLFÖLDI KATONAI SZOLGÁLATRA VALÓ
ALKALMASSÁG
A külföldi katonai szolgálatra jelentkező, illetve tervezett
katona csapatorvosi előszűrése
20. § (1) A jelentkező csapatorvosi és fogorvosi alkalmassági
előszűrésen vesz részt. Az előszűrés alapján a jelentkező
egészségi alkalmasságát a következők szerint kell minősíteni és azt a katona egészségügyi könyvébe bejegyezni:
a) ,,Külföldi katonai szolgálatra A2/... kategóriában
várhatóan alkalmas’’,
b) ,,Külföldi katonai szolgálatra való alkalmassága az
A2/... kategóriában szakorvosi elbírálást igényel’’,
c) ,,Külföldi katonai szolgálatra az A2/... kategóriában
alkalmatlan’’.
(2) A jelentkezőnek a következő egészségi követelményeknek kell megfelelnie:
a) az idegrendszer kifogástalan állapota, teljesen ép
reflexek, harmonikus életvezetés, jó beilleszkedési és
tűrőképesség, káros szenvedély hiánya, negatív drogszűrési
eredmény,
b) a légző-, valamint a szív-érrendszer kifogástalan
állapota, ép légzés, tiszta szívhangok (a jelölt még funkcionális zörejek esetén is alkalmatlan), 140/90 Hgmm-t
meg nem haladó vérnyomás,
c) az emésztőrendszer kifogástalan állapota, dyspepsias
panaszok hiánya, rendezett székletürítés,
d) a mozgásszervek funkcionálisan ép állapota és teljes
panaszmentesség,
e) 0,6 látóélesség mindkét szemen javítás nélkül,
f) hangvilla vizsgálattal megállapított teljesen ép hallás
és hallójáratok,
g) szanált (rendezett) fogazat. (3) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti minősítés azt
jelenti, hogy a jelentkező egészségi, pszichikai és fizikai
állapota az élettani tűréshatárokon belül van és külföldi
katonai szolgálat teljesítésére várhatóan alkalmas.
(4) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti ,,szakorvosi elbírálást igényel’’ minősítés alkalmazható, ha van elváltozás,
de az az alkalmasságot nem korlátozza és felmentések
alkalmazása sem szükséges, vagy ha a határeset elbírálásánál a csapatorvosi rendelő szakmai lehetőségei nem elegendőek a vizsgálatok lefolytatásához.
(5) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti ,,Külföldi szolgálatra alkalmatlan’’:
a) akinél az előszűrés alkalmával megállapított betegség vagy elváltozás következtében a katonai szolgálatra
való egészségi alkalmasság módosítása indokolt,
b) akit a csapategészségügyi szolgálat betegellátási okmányainak adatai alapján a szolgálatteljesítése során, a
csapatgyengélkedőn neuro-pszichiátriai vagy egyéb szervrendszeri megbetegedésre utaló panaszok miatt kezeltek,
c) aki túltáplált, vagy akinek súlycsökkenése mellett
gyenge a fizikai teherbíró-képessége,
d) akinek aktuális heveny vagy idült neuro-psychiátriai
panasza, betegsége van, egyenetlen az életvezetése vagy a
beilleszkedési és tűrőképessége nem kielégítő, továbbá akinél szeszesital-, gyógyszerfüggőség, kábítószer fogyasztás
jelei (pozitív drogszűrési eredmény), illetve ezekre utaló
elvonási (testi és pszichikai) tünetek észlelhetők,
e) akinek kórelőzményében bármilyen lokalizációjú
anyagcserezavar vagy recidiváló allergiás folyamat szerepel,
f) akinek a tüdő vitálkapacitása 3000 köbcentiméter
alatt van,
g) akinek szívzöreje vagy szívritmuszavara van,
h) akinek a vérnyomása ismételt ellenőrzés során ma
gasabb 140/85 Hgmm-nél, nyugalmi állapotban 90/min-nél
szaporább a pulzusa,
i) akinek visszértágulatai vannak,
j) aki dyspepsias panaszokban, étvágy vagy székletürí
tési zavarokban szenved;
k) akinek bármilyen sérve van,
l) akinél mozgásszervi elváltozások (a kórelőzményben
szereplő vagy aktuálisan jelentkező panasz, funkciókárosodás) tapasztalhatók, m) akinél a rágóképességet jelentősen befolyásoló foghiányt, fogszuvasodást vagy foggyökérmaradványt lehet kimutatni.
(6) A csapatorvos megállapításait a csapatgyengélkedő
naplóba és a jelentkező egészségügyi könyvébe bejegyzi.
(7) Ha a jelentkező a csapatorvosi előszűrésen az (1) bekezdés c) pontja szerinti minősítést kapta — annak közlésétől számított 15 napon belül — az Eü PAB-hoz fellebbezéssel élhet. Az Eü PAB döntése jogerős.
A külföldi katonai szolgálatra jelentkező,
illetve a külföldi szolgálatból visszatérők szakorvosi
szűrése az MH EVI-ben 21. § (1) Az MH EVI szakorvosi (belgyógyászati, ideg-elmegyógyászati, sebészeti, mozgásszervi, szemészeti, orr-fülgégészeti, fogászati, laboratóriumi), pszichológiai és fizikai
alkalmassági vizsgálatokat végez. A katona külföldi szolgálatra való alkalmasságát az Eü PAB állapítja meg a Táblázat A2a—d rovatai szerint. A minősítés
a) ,,Külföldi szolgálatra A2/...kategóriában alkalmas’’,
b) ,,Külföldi szolgálatra A2/...kategóriában .....-ig
ideiglenesen alkalmatlan’’,
c) ,,Külföldi szolgálatra A2/...kategóriában alkal matlan’’
lehet. (2) A minősítés ellen — az első fokú minősítés közlésétől számított 15 napon belül — a katona fellebbezést nyújthat be a másodfokú FÜV bizottsághoz. A másodfokú FÜV
bizottság döntése jogerős.
(3) Az MH EVI-ben elvégzendő külföldi szolgálatra
való alkalmassági vizsgálat elvégzésének feltételei:
a) a külföldi szolgálatra tervezett katona állományilletékes parancsnokának a szolgálati jellemzése, amelyet a
(4) bekezdés szerinti megkereséshez kell csatolni. A szolgálati jellemzésben értékelni kell az egyén beilleszkedési,
tűrő-, valamint pszichikai, fizikai teherbíró képességét,
b) a 20. § (1) bekezdés szerinti csapatorvosi előszűrésen való részvétel és annak az a) , illetve b) pont szerinti
eredménye,
c) az MH EVI-ben végzendő alkalmassági vizsgálatok
megkezdése előtt bemutatandó a Társadalombiztosítási
Azonosító Jel (TAJ kártya), valamint 3 hónapnál nem
régebbi negatív mellkas röntgen lelet, fogászati panoráma
röntgen film, nők esetében 1 hónapon belüli negatív nőgyógyászati vizsgálati lelet,
d) a labor vizsgálatok keretében elvégzendő a vércsoport meghatározása, a Humán Immundeficiencia Vírus
(a továbbiakban: HIV) és a drogszűrés.
(4) Az alkalmassági vizsgálatot a katona állományilletékes humán (személyügyi) szervének vezetője írásban kéri
az MH EVI alkalmasságvizsgálatok végzéséért felelős igazgatójától. A megkeresésben közölni kell a katona szervezeti és személyi adatait (név, születés helye, időpontja,
anyja neve, TAJ száma, rendfokozata, jelenlegi beosztása),
a tervezett külföldi szolgálat jellegét [békefenntartó,
továbbképzés stb. a megfelelő kódjellel (pl. A2a)] és a
tervezett beosztást.
(5) Az alkalmassági vizsgálat konkrét időpontját a
(4) bekezdés szerinti megkeresés alapján az MH EVI Eü
PAB elnöke egyezteti a vizsgálatot kezdeményező humán
(személyügyi) szerv vezetőjével.
(6) Azok a katonák, akik külföldi katonai szolgálatot
teljesítettek, hazatérésük után szakorvosi és pszichológiai
záróvizsgálaton kötelesek részt venni az MH EVI-ben.
A szakorvosi és pszichológiai vizsgálatok mellett drog- és
HIV-szűrést, mellkas röntgen vizsgálatot és a járványügyi
szempontból veszélyeztetett területről érkezőknél székletszűrést és malária vizsgálatot is végezni kell.
(7) A (3) bekezdésben felsorolt bármely feltétel hiányában az alkalmassági vizsgálat nem végezhető el, illetve a
katona szolgálati tevékenységét csak a (6) bekezdés szerinti záróvizsgálat elvégzése után kezdheti meg, ha az megfelelő, illetve negatív eredménnyel járt. Ellenkező esetben a
katona járóbeteg- vagy kórházi ellátásáról kell intézkedni.
A külföldi katonai szolgálatra való alkalmasság
minősítése 22. §
(1) A külföldi katonai szolgálatra való alkalmasság a
szolgálat jellegétől függően eltérő követelményeket
támaszt az alkalmasság mind három összetevőjét illetően.
Ennek megfelelően az egészségi alkalmasság, ha a teljesítendő feladat
a) fegyveres béketeremtő, illetve békefenntartó, vagy
különleges megterhelést jelentő katonai szakfeladat végrehajtása, annak időtartamától függetlenül a Táblázat
A2a rovata szerint,
b) béketeremtő, illetve békefenntartói szolgálat törzsbeosztásban, vagy nem fegyveres szolgálat saját szakmájában, illetve NATO beosztás ellátása, annak időtartamától
függetlenül a Táblázat A2b rovata szerint,
c) egy évet meghaladó tanulmány (pl. katonai oktatási
intézményben) vagy kutatómunka végzése a Táblázat
A2c rovata szerint,
d) egy évnél rövidebb ideig tartó tanulmányi vagy
kutatói tevékenység végzése a Táblázat A2d rovata szerint
minősül.
(2) A fizikai alkalmassági követelmény az (1) bekezdés
a) pontja szerinti feladat esetében T4 követelményszint
(260 pontos teljesítmény),
b) pontja szerinti feladat esetében T3 követelményszint
(240 pontos teljesítmény), c) pontja szerinti feladat esetében T2 követelményszint
(230 pontos teljesítmény),
d) pontja szerinti feladat esetében T1 követelményszint
(216 pontos teljesítmény).
(3) A pszichikai követelmény az (1) bekezdés a) és
b) pontja szerinti feladatok esetében az átlagos megterheléstől lényegesen eltérő speciális pszichikai teljesítmény
(Pk), az (1) bekezdés c) és d) pontja szerinti feladatok
esetében a pszichikai alapkövetelményeknek való megfelelés (Pa).
HARMADIK RÉSZ AZ ALKALMASSÁG FELÜLVIZSGÁLATA VIII. Fejezet A FELÜLVIZSGÁLAT KEZDEMÉNYEZÉSE
ÉS OKMÁNYAI
Az alkalmasság felülvizsgálatának kezdeményezése 23. § (1) Ha a katona egészségi állapota a gyógyulását követően olyan mértékben változott, hogy az nem felel meg a
számára előírt alkalmassági követelményeknek, alkalmasságának a felülvizsgálatát kell kezdeményezni.
(2) Az alkalmasság felülvizsgálatát kezdeményezheti
a) a katona,
b) a katonai szervezet orvosa,
c) az állományilletékes parancsnok,
d) a honvédkórház osztályvezető főorvosa,
e) a honvédségi szakrendelés orvosa,
f) az MH EVI Eü PAB, valamint
g) a KRK elsőfokú ROB.
(3) A felülvizsgálat kezdeményezését a katona köteles
jelenteni az állományilletékes parancsnoknak. Az eljárás
megindításához az állományilletékes parancsnok véleménye is szükséges.
(4) A felülvizsgálatról szóló kérelmet a területileg illetékes, illetőleg a kijelölt honvédkórház elsőfokú FÜV
bizottság elnökének kell megküldeni.
Az alkalmasság felülvizsgálatának okmányai 24. § (1) A felülvizsgálat során az alkalmasság elbírálásához
a következő okmányok szükségesek:
a) egészségügyi könyv,
b) kórtörténeti lap (járóbetegnél vizsgálati karton),
c) csapatorvosi vélemény,
d) parancsnoki vélemény,
e) felülvizsgálati táblázat6 (a továbbiakban: FÜV táblá
zat) az előírt példányszámban,
f) orvos szakértői vélemény a munkaképesség-csökke
nés mértékéről. (2) Az (1) bekezdés c) és d) pontja szerinti vélemény
beszerzésétől a felülvizsgálatot előkészítő főorvos eltekinthet, ha az egészségi állapot e nélkül is egyértelműen
megítélhető.
(3) Az (1) bekezdésben felsorolt okmányokon kívül
szükség esetén a következő okmányokat is el kell készíteni:
a) ,,Adatlap a szolgálati betegségről’’7 három példányban, ha szolgálati eredetű betegséget is véleményezni kell,
b) a megismételt kivizsgálás eredményét,
c) a másodfokú minősítést (az első fokú minősítéssel
azonos példányban), ha arra az első fokú minősítést tartalmazó FÜV táblázat kivonatának az illetékes szervezetekhez történt továbbítása után került sor.
(4) A FÜV bizottság alkalmassági minősítő határozatát,
valamint a fellebbezés lehetőségét a katonával ismertetni
kell. A minősítést, a fellebbezés lehetőségét és az egyes
szolgálati feladatok alóli felmentést a katona egészségügyi
könyvében fel kell tüntetni, és az egészségügyi könyvet a
katonának át kell adni. A minősítést a kórtörténeti lapon
is fel kell tüntetni, melyet a bizottság elnöke ír alá, és
személyi orvosi bélyegzőjével lát el. A kórtörténeti lapot a
FÜV táblázat egy eredeti példányával együtt a felülvizsgálat előkészítését végző kórházi osztálynak vagy szakrendelőnek kell megőrzésre átadni.
(5) A FÜV táblázat egy eredeti példányát mellékleteivel
együtt a jogerős döntést hozó FÜV bizottság irattárában
kell elhelyezni. A katona állományilletékes katonai szervezete parancsnokának és a HM Pénzügyi Számító és Nyugdíjmegállapító Igazgatóságának csak a FÜV táblázat határozati részét (Kivonat8 a FÜV táblázatból) kell megküldeni, amely indoklást sem tartalmazhat.
(6) A FÜV táblázatot ,,Orvosi titoktartásra kötelezett’’
jelzéssel kell ellátni, arról másolatot az érintett katona
kérelmére, vagy törvényben meghatározott személyek és
szervek részére lehet kiadni. Másolatot csak a jogerős döntést hozó FÜV bizottság készíthet.
A parancsnoki és a csapatorvosi vélemény 25. §
(1) A felülvizsgálathoz ismerni kell a katona élet- és
munkakörülményeit, a beosztásával együtt járó fizikai és
pszichikai terheléseket, továbbá a katona korábbi teljesítőképességéhez viszonyított és a közvetlen környezet által
tapasztalható változásokat.
6 Lásd: VKF intézkedés 2. számú mellékletét.
7 Lásd: a 31/1978. (HK 33.) MN PÜSZF—MN EÜSZF együttes
utasítás mellékletét.
8 Lásd: VKF intézkedés 3. számú mellékletét.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak megítéléséhez be kell
szerezni az állományilletékes parancsnok, illetőleg a
csapatorvos véleményét is.
(3) A parancsnoki véleményben a következőket kell
ismertetni:
a) a beosztásával együtt járó fizikai és pszichikai megterhelését,
b) a szolgálat ellátásával kapcsolatos magatartását,
c) fáradékonyságra vagy idegi túlterhelésre utaló jele
ket (ingerlékenység, feledékenység, elbizonytalanodás, aggályoskodás, szorongás, vagy ellenkezőleg, gátlástalanság,
agresszivitás),
d) az igénybe vett rendes szabadságot,
e) beszámítható szolgálati idejét,
f) jelenlegi beosztásában megfelel-e, vagy a beosztás
változtatása javasolt,
g) más beosztásban van-e lehetőség a szolgálat teljesítésére.
(4) Ha a felülvizsgálatot a katonai szervezet orvosa kezdeményezi, a beteg állapotáról, szolgálati körülményeiről
és az orvosi szempontból értékelhető rendellenességről
orvosi véleményt készít, amelyet — két példányban —
megküld a kivizsgálást végző kórház (rendelőintézet), osztály- (szakrendelés) vezető főorvosának.
(5) Ha a baleset (betegség) szolgálati kötelmekkel
összefüggő, vagy szolgálati eredetű, a csapatorvosi véleményben — az Ambuláns Naplóban feljegyzett adatok
alapján — közölni kell a baleset (betegség) bekövetkezésének idejét, helyét és körülményeit, továbbá a katonai
szolgálattal való összefüggésre vonatkozó megállapításokat. A vélemény nem helyettesíti a külön rendelkezések
szerint előírt egyéb okmányolási kötelezettségek teljesítését (pl. a baleseti jegyzőkönyv felvételét).
(6) Ha a felülvizsgálat kórházi kezelés során válik szükségessé, a parancsnoki véleményt, a felülvizsgálatot előkészítő főorvos szerzi be az állományilletékes parancsnoktól,
aki a véleményt 8 napon belül megküldi.
(7) Ha a felülvizsgálatot a honvédkórház vagy a szakrendelő főorvosa kezdeményezi, kérésére a katonai szervezet orvosa a telefonon (faxon) történő megkeresés alapján
a betegről rendelkezésére álló orvosi adatokat — véleményével együtt — 8 napon belül megküldi.
A felülvizsgálathoz szükséges orvosi vizsgálatok 26. § (1) Az alkalmasság felülvizsgálatához szükséges kórházi
(rendelőintézeti) kivizsgálást az utalási rend szerint illetékes honvédkórház-rendelőintézet, illetőleg a feladat ellátására kijelölt más gyógyintézet végzi.
(2) Az alkalmassági felülvizsgálatra rendelt katona a
felülvizsgáló bizottság előtt személyesen köteles megjelenni. A személyes megjelenéstől el lehet tekinteni, ha
a) a felülvizsgálata idején járóképtelen, illetőleg egészségi állapota súlyos, vagy
b) a büntetőeljárás során elrendelt olyan kényszerintézkedés hatálya alatt áll, amely akadályozza személyes
megjelenését.
(3) Ha a felülvizsgálandó katona korábban nem részesült kórházi kezelésben, a felülvizsgálat előkészítéséért
felelős főorvost az első fokú FÜV bizottság elnöke jelöli
ki. Ha korábban már a kórházban kezelésben részesült és
alkalmasságának felülvizsgálata annak a betegségnek következtében válik indokolttá, amely miatt kezelték, a felülvizsgálatot a kivizsgálást, illetőleg kezelést végző osztály
(szakrendelés) készíti elő. Több szakorvosi profilba tartozó elváltozás esetén — ha a vezető kórisme nem tisztázott — a legsúlyosabb panaszok szerint illetékes osztály
főorvosát kell kijelölni a felülvizsgálat előkészítésére.
(4) A kivizsgálást a rendelkezésre álló legkorszerűbb
diagnosztikai eljárásokkal kell végezni, amelyek a betegség, illetőleg a kóros állapot tényleges fennállását és természetét az orvostudomány mindenkori követelményei
szerint igazolják, vagy kizárják. A kivizsgálás eredményét
a katona kórlapjában teljes részletességgel, a FÜV táblázatban olyan mértékben kell feljegyezni, hogy a döntés
alapját képező kórállapot vagy betegség szakmai szempontból értékelhető legyen.
(5) A kórházi (rendelőintézeti) főorvos biztosítja, hogy
a beteg kivizsgálása során az előírt és az általa szükségesnek tartott vizsgálatok, szakkonzíliumok megtörténjenek,
és azok eredményét a kórtörténeti iratokban hitelesen rögzítsék. Ezek elvégzéséről köteles meggyőződni, és az észlelt
hiányosságok pótlására intézkedni.
(6) Az alkalmasság elbírálása szempontjából alapvető
kórelváltozásokról az eljárást előkészítő (javaslattevő) főorvosnak személyes vizsgálattal is meg kell győződnie.
(7) A katonának a felülvizsgáló bizottság elé állítására a
kivizsgálást irányító főorvos intézkedik.
IX. Fejezet A FELÜLVIZSGÁLÓ BIZOTTSÁGOK
ÖSSZETÉTELE HATÁS- ÉS JOGKÖRE, VALAMINT
MŰKÖDÉSI SZABÁLYAIK Az első fokú egészségügyi felülvizsgáló bizottság
27. § (1) A három tagból álló első fokú egészségügyi felülvizsgáló bizottságokat (a továbbiakban: első fokú FÜV bizottság) a honvédkórházakban kell működtetni. A bizottság
elnöki teendőit a honvédkórház főigazgató gyógyító feladatok irányítását végző helyettese (igazgatója), távollétében a helyettesítésével megbízott főorvos látja el.
(2) Az első fokú FÜV bizottság tagjaként a felülvizsgálatra kerülő katona kórházi, illetve rendelőintézeti kezelő
orvosa és a kivizsgálását irányító kórházi osztályvezető
főorvos, illetve, ha az osztályvezető főorvos egyúttal MH
főszakorvos is, a másodfőorvos vesz részt a bizottság munkájában.
(3) A bizottság rendeltetés szerinti működésének megszervezése és működtetése a bizottság elnökének a feladata. Feladatkörében köteles gondoskodni a bizottsághoz
utaltak rendelkezések szerinti kivizsgáltatásáról, a felülvizsgálati eljárás okmányainak előírások szerinti elkészíttetéséről, a beszámolási rendszerben előírt adatszolgáltatás határidőre történő teljesítéséről.
28. § (1) A honvédkórházakban működő első fokú FÜV
bizottság a katona egészségi alkalmasságáról, valamint a
szolgálatképességéről a következő döntéseket hozhatja:
a) ,,Katonai szolgálatra alkalmas’’ (,,A’’),
b) ,,Katonai szolgálatra korlátozással alkalmas’’ (,,K’’),
c) legfeljebb 90 napig tartó ,,egészségügyi szabadság’’
engedélyezése,
d) ,,részleges szolgálatmentesség’’ engedélyezése (az egyes szolgálati feladatok alóli felmentés az alkalmasság megváltoztatása nélkül, legfeljebb 180 napig,
e) a napi ,,szolgálatteljesítési idő csökkentése’’ napi 4
vagy 6 óra időtartamra, legfeljebb 120 napig.
(2) Az első fokú FÜV bizottság ,,Katonai szolgálatra
alkalmatlan’’ minősítést nem hozhat. Ha ez a minősítés
indokolt, akkor a bizottság elnöke az iratokat véleményével együtt — haladéktalanul — a másodfokú FÜV bizottsághoz továbbítja. Ugyanígy jár el az első fokú FÜV bizottság határozata elleni fellebbezés esetén is.
(3) Az első fokú FÜV bizottság orvosszakmai felügyeletét az MH felülvizsgáló főszakorvos látja el.
A másodfokú egészségügyi felülvizsgáló bizottság 29. § (1) A háromtagú másodfokú FÜV bizottság az MH
EVI-ben működik. A bizottság elnöki teendőit az MH EVI
felülvizsgálati feladatokat ellátó szervezeti elemének
(a továbbiakban: FÜV osztály) vezetője (MH felülvizsgáló
főszakorvos), távollétében helyettese látja el.
(2) A bizottság tagjaiként a FÜV osztály állományába
tartozó szakfőorvosok vesznek részt a döntések meghozatalában. Ha a bizottság olyan esetben jár el, amikor a
pszichikai, illetve a fizikai alkalmasságot kell elbírálni, a
bizottság tagjaként a másodfokú döntés meghozatalában
az MH EVI mentálhigiénés csoportvezető főpszichológusa, illetve a fizikai alkalmasságvizsgáló főorvosa is részt
vesz.
(3) A bizottság rendeltetés szerinti működésének megszervezése, irányítása a másodfokú FÜV bizottság elnökének a feladata.
(4) A másodfokú FÜV bizottság orvosszakmai felügyeletét a központi FÜV bizottság elnöke (az MH főbelgyógyász, MH fősebész és az MH ideg-elme főszakorvos közreműködésével) látja el.
A másodfokú egészségügyi felülvizsgáló bizottság
jogosultsága 30. §
(1) A másodfokú FÜV bizottság első fokon jár el az első
fokú FÜV bizottság ,,Katonai szolgálatra alkalmatlan’’
minősítési javaslata esetén, másodfokon jár el a fellebbezés
miatt hozzá utalt ügyekben. A bizottság másodfokon
hozott döntése ellen további fellebbezésnek nincs helye.
(2) Döntésében valamennyi alkalmassági fokozatot,
bármely korlátozást és felmentést alkalmazhat. Az első
fokú minősítést megváltoztathatja, illetőleg újabb kivizsgálást vagy a kivizsgálás kiegészítését rendelheti el.
Az újabb vizsgálat elvégzésére bármelyik honvédkórház
illetékes osztálya kijelölhető, kivéve annak a kórháznak az
osztályát, amely az első fokú eljárásban részt vett.
(3) A bizottság az engedélyezett egészségügyi szabadságot — legfeljebb 180 napig — meghosszabbíthatja, jogosult — a már engedélyezett mentességek időtartamának
beszámításával — a részleges szolgálatmentességet
360 napig, illetőleg a csökkentett szolgálatteljesítési idő
napi 6, illetve 4 órára történő csökkentését 180 napig
engedélyezni.
(4) A bizottság első fokú határozata elleni fellebbezést
és az ügy iratait a másodfokú FÜV bizottság elnöke
— véleményével együtt — haladéktalanul a központi
FÜV bizottsághoz továbbítja.
A központi egészségügyi felülvizsgáló bizottság 31. § (1) A háromtagú központi FÜV bizottság elnöki teendőit az MH EVI főigazgatója látja el. A bizottság tagjaként
az MH EVI foglalkozás-egészségügyi igazgatója és az az
MH főszakorvos vesz részt a döntéshozatalban, akinek az
elbírálandó eset a szakmai profiljába tartozik.
(2) A központi FÜV bizottság bírálja el a másodfokú
FÜV bizottság első fokon hozott határozata elleni fellebbezéseket. Valamennyi alkalmassági fokozatot, bármely
korlátozást és felmentést megállapíthat. Határozata ellen
további fellebbezésnek nincs helye.
(3) A központi FÜV bizottság jogosult továbbá
a) 180 napon túl, legfeljebb 365 nap időtartamig egész
ségügyi szabadságot,
b) 365 nap időtartamban a napi szolgálatteljesítés ide
jének 6, illetőleg 4 órára történő csökkentését
engedélyezni.
A felülvizsgáló bizottságok eljárása 32. § (1) A felülvizsgáló bizottságok üléseiket szükség szerint,
illetve az MH EVI főigazgató által meghatározott gyakorisággal tartják.
(2) A felülvizsgáló bizottság elnöke a bizottság részére
tájékoztatást ad a kivizsgálás eredményéről, és javaslatot
tesz a vizsgált katona egészségi alkalmassági fokára, egészségkárosodásának a szolgálati kötelmekkel való összefüggésére, valamint az egyéb kérdésekre (pl. egészségügyi
szabadság meghosszabbítása).
(3) A katonát a bizottság szakmai szempontból illetékes
tagja megvizsgálja, a vizsgálat eredményét összeveti a FÜV
táblázatban szereplő vizsgálati eredményekkel.
(4) A bizottság szótöbbséggel határoz. A határozattal
egyet nem értő bizottsági tag külön véleményét az elnök
írásban a FÜV táblázat kórházi másodpéldányához csatolja.
(5) A felülvizsgáló bizottság a határozatát a FÜV táblázaton adja ki, amelyet a bizottság tagjai írnak alá, és személyi (orvosi) bélyegzőjükkel hitelesítenek. A FÜV táblázat
tartalmazza:
a) az egészségi alkalmasság fokozatát, a szükséges korlátozások, felmentések felsorolását,
b) a betegség (sérülés) honvédelmi kötelezettséggel,
illetőleg katonai kötelmekkel való összefüggésével kapcsolatos véleményt,
c) a gépjárművezetői egészségi alkalmasság vizsgálatának kezdeményezését, d) az egyenruha viselésének egészségi szempontból
való ellenjavallatát.
(6) Alkalmatlanság megállapítása esetén a bizottság a
személyügyi eljárás (nyugállományba, illetőleg tartalékos
állományba helyezés) kezdetéig a katonának egészségügyi
szabadságot engedélyez, szükség esetén azzal, hogy a szolgálati kötelmeinek átadás-átvételére igénybe vehető.
(7) Ha az egészségi alkalmassági felülvizsgálat során úgy
dönt a bizottság, hogy más alkalmassági fokozat megállapítása, vagy a felmentések bővítése nem indokolt, erről a
bizottság elnöke az egészségügyi könyvbe történő bejegyzéssel tájékoztatja a katonát, a kezelőorvost és az
állományilletékes parancsnokot. Ilyen esetben FÜV táblázatot nem kell készíteni.
(8) A polgári gyógyintézetben kezelt katonát — ha az
alkalmasságának felülvizsgálata indokolt — a gyógyintézetből való kibocsátása után az utaltság szerint illetékes
honvédkórház felülvizsgáló bizottsága elé kell állítani.
(9) Ha a katona betegsége, sérülése miatt járó- vagy
cselekvőképtelen, illetve az ellene folyó büntetőeljárás személyes megjelenését a FÜV bizottság előtt nem teszi lehetővé a FÜV bizottság a felülvizsgálati okmányok (FÜV
táblázat, kórlap, orvosszakértői vélemény) adatai alapján
bírálja el egészségi alkalmasságát. A FÜV bizottság döntéséről és a jogorvoslat lehetőségéről a FÜV bizottság elnöke a katonát (jogi képviselőjét) írásban értesíti.
(10) A bizottság döntését és a fellebbezés lehetőségét
ismertetni kell a katonával. A minősítést és a szükséges
felmentést (egészségügyi szabadság stb.) be kell vezetni a
katona egészségügyi könyvébe.
A betegség (sérülés) katonai kötelmekkel való
összefüggésének véleményezése
33. § (1) A felülvizsgálat során, vagy külön megkeresésre az
egészségi állapot károsodása esetén a FÜV bizottság véleményezi, hogy az egészségkárosodás összefüggésben van-e
a katonai szolgálati kötelezettség teljesítésével. E véleményt a katona halála esetén is el kell készíteni.
(2) A véleményt — ha az egészségi alkalmasság megváltoztatására is sor kerül — a FÜV táblázaton fel kell
tüntetni. Ha az alkalmasság megváltoztatására nem kerül
sor, szakvéleményt kell készíteni a betegség (sérülés) katonai kötelmekkel való összefüggéséről, amelyet a másodfokú minősítésre jogosult FÜV bizottság elnöke ír alá, és
személyi (orvosi) bélyegzőjével hitelesít.
(3) Ha az egészségkárosodás következményeként szövődmény vagy szervi elváltozás, illetőleg működési zavar
következett be, a véleménynek ezt is tartalmaznia kell.
(4) A FÜV táblázaton az egészségkárosodás keletkezési
helyét, idejét és körülményeit ,,a vizsgált nyilatkozata szerint’’ jelzéssel kell feltüntetni. A nyilatkozat valódiságát a
FÜV bizottság nem vizsgálja.
(5) A hallószerv egyszeri behatás okozta, úgynevezett
dörejártalmát nem betegségként, hanem balesetként kell
elbírálni.
A katona munkaképesség-csökkenésének
megállapítása 34. § (1) A felülvizsgálat során be kell szerezni az Országos
Egészségbiztosítási Pénztár Orvosszakértői Intézetének
(a továbbiakban: OOSZI) szakvéleményét a hivatásos
állományú katona munkaképesség-csökkenésének
(a továbbiakban: MKCS) mértékéről, ha
a) egészségi állapota alapján alkalmatlan minősítés
megállapítása indokolt,
b) a felülvizsgálatra szolgálati kötelmekkel összefüggő
egészségkárosodás következtében kerül sor,
c) a katona kéri. (2) A szakvélemény beszerzését a másodfokú FÜV
bizottság elnöke kezdeményezi.
(3) Az OOSZI-nak szóló megkeresésben kérni kell,
hogy az orvosszakértői vélemény az MKCS mértékét az
össz-szervezeti MKCS-n belül százalékos mértékben
külön állapítsa meg minden olyan elváltozásnál, egészségkárosodásnál, amelyről feltételezhető a szolgálati kötelmekkel való okozati összefüggés (baleset következményei, szolgálati betegség gyanúja, zajártalom stb.). Ennek
megállapítását kérni kell akkor is, ha a korábban történt
balesetnek vagy lezajlott betegségnek később a munkaképesség mértékét befolyásoló maradványtünetei lehetnek.
35. § (1) A területileg illetékes első fokú orvosszakértői
bizottság által megállapított MKCS mértéke ellen a katona
a másodfokú FÜV bizottság elnöke útján, az első fokú
döntésben meghatározott fellebbezési időn belül, az ott
megjelölt másodfokú orvosszakértői bizottsághoz fellebbezhet.
(2) Az (1) bekezdés szerinti fellebbezés esetén a másodfokú jogerős döntés beérkezéséig a FÜV eljárást szüneteltetni kell, ha az alkalmasság e nélkül nem bírálható el.
A katona részére — ha azt egészségi állapota indokolja —
erre az időszakra egészségügyi szabadságot kell engedélyezni.
(3) Kivételesen — ha az MKCS a rokkantság megállapításához szükséges mértéket el is éri — a katona és az
állományilletékes parancsnok együttes kérelmére korlátozással alkalmas minősítés is adható, ha a szolgálatteljesítés
folytatása a katona egészségi állapotának további romlását
nem idézi elő, és a harckészültséget sem veszélyezteti.
Felmentés a szolgálatteljesítés alól 36. § (1) A szolgálatteljesítés alóli felmentés teljes vagy részleges lehet:
a) teljes felmentés a fekvőbeteg-gyógyintézetben, illetve lakáson fekvőbetegként történő gyógykezelés és az
egészségügyi szabadság,
b) részleges felmentés az egyes szolgálati kötelezettségek alóli mentesség és csökkentett napi szolgálatteljesítési
idő.
(2) A katona az egészségügyi szabadságot gyógyintézetben, gyógyüdültetésre kijelölt honvédüdülőben és a lakásán töltheti el.
(3) Az aktív gyógykezelés, illetőleg a lábadozás időszakában a katona részére
a) az alapellátást végző orvos, illetve a polgári gyógyintézet szakorvosának javaslatára az állományilletékes
parancsnok 14 nap,
b) a honvédkórházi szakrendelés orvosa 14 nap, c) kórházból történt elbocsátást követően a honvédkórházi fekvőbeteg-ellátó osztály főorvosa 28 nap egészségügyi szabadságot
engedélyezhet. (4) A (3) bekezdés a)—c) pontjaiban meghatározott
egészségügyi szabadság lejárta után a beteg kezelését végző
orvos, szakorvos, főorvos javaslatára a már engedélyezett
egészségügyi szabadság beszámításával 90 napig az első
fokú FÜV bizottság, 180 napig a másodfokú FÜV bizottság, 180 napon túl a központi FÜV bizottság jogosult az
egészségügyi szabadság engedélyezésére.
(5) A fekvőbeteg-gyógyintézeti (kórház, rehabilitációs
intézet) kezelés időtartamát a gyógyintézet osztályvezető
főorvosa határozza meg.
(6) A lakáson fekvőbetegként, illetve a fekvőbeteggyógyintézetben töltött idő a (4) bekezdés szerinti időtartamok számításakor már engedélyezett egészségügyi szabadságnak számít.
(7) Ha a másodfokú FÜV bizottság által engedélyezett
180 nap egészségügyi szabadság leteltével a katona szolgálatképessége nem áll helyre — és a szolgálatképesség helyreállása az összességében 365 napig engedélyezhető egészségügyi szabadság, illetőleg csökkentett napi szolgálatteljesítési idő engedélyezése esetén sem várható — a kezelőorvos a katona egészségi alkalmasságának felülvizsgálatát
kezdeményezi. Ezt a rendelkezést kell alkalmazni abban az
esetben is, ha az egészségügyi szabadság engedélyezése
— egy adott évben — egynél több és eltérő időben megállapított betegség (baleset) miatt történt.
(8) Az engedélyezett egészségügyi szabadság megkezdésére az állományilletékes parancsnok haladéktalanul
intézkedik.
37. § (1) A katonai kórházi kezelőorvos az egészségügyi
szabadság meghosszabbítására az illetékes bizottságnak
FÜV táblázaton tesz javaslatot.
(2) Az egészségügyi szabadság meghosszabbítását a
bizottság elnöke a katona egészségügyi könyvébe és gyógyintézeti betegkartonjába bejegyzi, és azt aláírásával, valamint személyi orvosi bélyegzőjével látja el.
(3) Az engedélyezett egészségügyi szabadságot a katonai
szervezet egészségügyi szolgálata nyilvántartja.
38. § (1) Tartós vagy végleges egészségkárosodás esetén, ha az
nem okoz alkalmatlanságot, a katona egyes szolgálati kötelezettségek teljesítése alól felmentést (a továbbiakban:
eü. felmentés) kaphat. Az eü. felmentések — számokkal
jelölt felsorolását — a rendelet 2. számú melléklete tartalmazza.
(2) A felmentés engedélyezésére
a) az alapellátást végző orvos 30 nap,
b) a honvédkórházi szakrendelés orvosa 60 nap,
c) a honvédkórházi fekvőbetegosztály főorvosa 90 nap,
d) az első fokú FÜV bizottság 180 nap,
e) a másodfokú FÜV bizottság 365 nap
időtartamban jogosult. (3) A (2) bekezdés b)—e) pontjai szerinti időtartamokba a már engedélyezett időtartamokat be kell számítani.
(4) A (2) bekezdés d) és e) pontja szerinti időtartamban
olyan felmentés engedélyezhető, amely az alternatív mozgásfajták alkalmazásával történő fizikai alkalmasság vizsgálatát nem zárja ki. Ha az egészségkárosodás miatt a
fizikai alkalmasság-vizsgálat az alternatív mozgásfajták alkalmazásával sem végezhető el, a katona alkalmasságának
felülvizsgálatára kell intézkedni.
(5) A felmentés időtartamát a FÜV táblázaton a minősítési javaslatban, valamint a minősítésben fel kell tüntetni.
(6) Az eü. felmentés a katona alap-, illetve szakkiképzését 3 hónapon túl nem akadályozhatja. Ha az eü. felmentés
okát képező egészségkárosodás olyan természetű (súlyosságú), hogy az a katona alap-, illetve szakkiképzését 3 hónapon túl sem teszi lehetővé, a katona egészségi alkalmasságának felülvizsgálatára kell intézkedni.
(7) Ha a teljes szolgálatképesség az első fokú FÜV
bizottság által engedélyezett 180 nap leteltével sem áll
helyre — és a teljes szolgálatképesség helyreállása az
összességében 365 nap időtartamban engedélyezhető felmentés mellett sem várható — a kezelőorvos a katona
egészségi alkalmasságának felülvizsgálatát kezdeményezi.
(8) A felmentések végrehajtásáért az állományilletékes
parancsnok, a parancs előkészítéséért a csapatorvos felelős. Az állományilletékes parancsnok parancsában — a
rendelet 2. számú mellékletében foglalt jegyzék számával
és szövegével — az időtartam megjelölésével határozza
meg a katona egyes szolgálati kötelezettségek alóli felmentését, illetve a csökkentett szolgálati időt.
(9) A múló, heveny betegségek esetén, illetve a gyógyulás bekövetkezésekor, ha a felmentés további alkalmazása
már nem indokolt, a csapatorvos a felmentést engedélyező
FÜV bizottságnál annak megszüntetését kezdeményezi.
(10) A 24 órás ügyeleti szolgálat alóli felmentés — a
(2) bekezdés szerinti időtartamban — csak akkor állapítható meg, ha az ügyeleti szolgálat teljesítése a szolgálati
könnyítés (pl. bakancs helyett félcipő viselése) engedélyezése esetén sem lehetséges.
39. § (1) A csökkentett szolgálatteljesítési idő a kórházi kezelést követően csak akkor engedélyezhető, ha a betegség
súlyossága tartósan kímélő életmódot tesz szükségessé.
(2) Ha a katona egészségi állapota olyan mértékben
javult, hogy csökkentett szolgálatteljesítési időben szolgálatát egészségromlás veszélye nélkül képes ellátni, részére
csökkentett napi szolgálatteljesítési időt kell engedélyezni.
(3) A csökkentett szolgálatteljesítési idő legfeljebb napi
4 óra lehet.
(4) Csökkentett napi szolgálatteljesítési idő engedélyezésére a) a honvédkórházi fekvőbetegosztály főorvosa 60 nap,
b) az első fokú FÜV bizottság 120 nap,
c) a másodfokú FÜV bizottság 180 nap,
d) a központi FÜV bizottság 365 nap
időtartamban jogosult. (5) A (4) bekezdés b)—d) pontja szerinti időtartamba a
már engedélyezett időtartamokat be kell számítani.
(6) A szolgálatteljesítés alóli felmentéssel kapcsolatos
rendelkezések a várható gyógyulási időtartamot naptári
napban jelölik meg, és ezen időpont alapján állapítható
meg a szolgálatteljesítés alóli felmentés napjainak száma.
X. Fejezet ORVOSI JAVASLAT AZ EGYENRUHA-VISELÉS
EGÉSZSÉGI OKBÓL TÖRTÉNŐ KIZÁRÁSÁRÓL
A kizárásra vonatkozó javaslattétel rendje 40. § (1) Ha az egészségi okból alkalmatlanná vált hivatásos
katona állományviszonya nyugállományba helyezéssel szűnik meg, és az alkalmatlanságot okozó betegség (baleset)
a katona külső megjelenését, magatartását és társadalmi
érintkezése során az egyenruha tekintélyét orvosi megítélés szerint negatívan befolyásolja, az egyenruha viselésének
kizárására a másodfokú FÜV bizottság tesz javaslatot.
(2) Az (1) bekezdés szerinti javaslatot csak abban az
esetben kell elkészíteni, ha az egyenruha-viselés kizárása
indokolt. A kizárásra vonatkozó javaslatot a FÜV táblázaton (annak valamennyi példányán) és a FÜV döntést tartalmazó kivonaton megfelelő szövegű bélyegző alkalmazásával kell feltüntetni.
(3) Ha a hivatásos katona a másodfokú FÜV bizottság
döntése ellen fellebbezéssel él, és a bizottság az egyenruha
viselésre kizáró javaslatot tett, a fellebbezés elbírálásakor
a FÜV döntés mellett a javaslatot is el kell bírálni. A javaslatot a központi FÜV bizottságnak akkor is felül kell vizs
gálni, ha a hivatásos katona csak az egyenruha-viselésre
vonatkozó kizáró javaslattal nem ért egyet. A központi
FÜV bizottság ebben az esetben a kizáró javaslatot helybenhagyja, vagy megváltoztatja, azaz az egyenruha viselés
engedélyezését javasolja.
A kizáró javaslat szakmai indokai 41. § (1) Az egyenruha viselését kizárja
a) az olyan betegség vagy állapot, amely véglegesen
vagy időlegesen az ítélőképesség megszűnésével vagy csökkenésével járhat, illetve amely ismétlődő eszméletvesztéses állapotot okozhat. A szív-érrendszeri eredetű vagy az
anyagcsere-betegséggel járó nem súlyos rosszulléteket
nem kell ide sorolni;
b) az állandó jellegű járászavar, a mozgást tartósan és
jelentősen gátló csont-ízületi elváltozás, nagy kiterjedésű
— látható — torzító heg vagy egyéb bőrelváltozás;
c) a nagyfokú, nem befolyásolható, illetve nem javítható látás- vagy halláscsökkenés;
d) az idült alkoholizmus és bármely narkománia;
e) a kóros elhízás, illetve a kóros soványság.
(2) Olyan esetben, ha a szolgálatot teljesítő hivatásos
katonánál nem állandósult járászavar, testtartási rendellenesség vagy torzító bőrbetegség alakult ki, de a katonai
szolgálat teljesítésére nem vált alkalmatlanná, a saját kérésére állományilletékes parancsnokának egyetértésével részére az egészségi alkalmasság kérdésében döntést hozó
FÜV bizottság polgári ruha viselését átmenetileg huzamosabb ideig, de legfeljebb egy év időtartamra engedélyezheti.
XI. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Hatálybalépés 42. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba, egyidejűleg a hivatásos és szerződéses katonák
egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságáról szóló
12/1997. (V. 16.) HM rendelet és ennek módosításáról
szóló 24/2001. (X. 20.) HM rendelet hatályát veszti.
(2) Az alkalmassági vizsgálatokkal kapcsolatos szervezési feladatokat és azok végrehajtását a Honvédelmi
Minisztérium Honvéd Vezérkar főnöke szabályozza.
A szakmai — módszertani előírásokat a HVK EÜCSF
állapítja meg.
Juhász Ferenc s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
14/2017. (VI. 30.) NFM utasítása a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 2017. fejezeti és központi kezelésű előirányzatai szakmai kezelőinek kijelöléséről.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1.  melléklet 16.  pontjában foglalt
jogkörömben eljárva, a  13.  § (3)  bekezdésére figyelemmel, a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés
c) pontjában foglaltak alapján, a következők szerint rendelkezem:
1. § A XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium költségvetési fejezetbe sorolt fejezeti és központi kezelésű előirányzatok cél
szerinti, hatékony és jogszerű felhasználásáért, a szakmai kezelők részére megállapított rendelkezési jogosultságok és
feladatok betartásáért, ellátásáért, ezek ellenőrzéséért – különösen az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
109.  § (5)  bekezdése alapján kiadott rendeletekben, a  nemzetgazdasági miniszter irányítása alá tartozó központi
kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról szóló NGM rendeletben és az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (2)  bekezdés a)  pontja alapján kiadott miniszteri
utasításban foglaltakra tekintettel – az 1–3.  mellékletben kijelölt szakmai kezelők vezetői, a  szakmai felügyeletet
gyakorló helyettes államtitkárok, valamint a felügyeletet gyakorló felsővezetők a felelősek.
2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 2016. évi fejezeti és központi kezelésű előirányzatai szakmai
kezelőinek kijelöléséről szóló 4/2016. (III. 10.) NFM utasítás.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
165/2011. (VII. 26.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok
Mario Antonio Rivera Mora rendkívüli és meghatalmazott nagykövet úrnak a Salvadori Köztársaság magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez bécsi székhellyel. Budapest, 2011. április 5.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
351/2019. (VIII. 30.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésekről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. § (3) bekezdése
alapján – az emberi erőforrások miniszterének a fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Dr. Ács Pongrácot,
Albert Ildikó Fruzsinát,
Dr. Andor Györgyöt,
Andrea Webert,
Dr. Antal Istvánt,
Dr. Arányi Zsuzsannát,
Dr. Bácsi Attilát,
Dr. Bácsné dr. Bába Évát,
Bagossy Lászlót,
Dr. Bányász Tamást,
Dr. Baranyai Lászlót,
Dr. Battistig Gábor Kornélt,
Dr. Bejó Lászlót,
Dr. Benczes Réka Ágnest,
Dr. Blazovichné dr. Gellén Klárát,
Dr. Bolla Mariannát,
Dr. Csikász-Nagy Attila Istvánt,
Dr. Csíkos Csaba Antalt,
Dr. Csóka Pétert,
Dr. Dabóczi Tamást,
Dr. Deák Csaba Tamást,
Dr. Dőri Ferenc Istvánt,
Dr. Elek Balázst,
Dr. Fedeles Tamást,
Feldné Knapp Ilonát,
Dr. Fenyvesi Csaba Zsoltot,
Dr. Gali Ádámot,
Gall Anthony Johnt,
Dr. Hamar Pétert,
Dr. Hell Zoltán Károlyt,
Dr. Hoffman Istvánt,
Dr. Hortobágyi Tibort,
Horváth Ákost,
Dr. Horváth Ákost,
Dr. Horváth Attilát,
Dr. Horváth Gábort,
Dr. Horváth Iván Gábort,
Dr. Horváth János Györgyöt,
Dr. Horváth Zitát,
Dr. Illés Balázs Györgyöt,
Dr. Jakab Ferencet,
Jámbor Attilát,
Juhász Józsefet,
Dr. Káposzta Józsefet,
Dr. Kollár Lászlót,
Dr. Kosztyán Zsolt Tibort,
Dr. Kovács László Józsefet,
Dr. Lengyel Lászlót,
Dr. M. Tóthné dr. Farsang Andreát,
Dr. Magda Róbertet,
Dr. Magoss Endre Lászlót,
Dr. Major Tibort,
Majtényi Balázst,
Dr. Márkus Gábort,
Dr. Marosné dr. Berkes Máriát,
Marton Klárát,
Dr. Nagy Szilviát,
Dr. Nyári Tibor Andrást,
Dr. Orbulov Imre Norbertet,
Dr. Osztovits András Mihályt,
Dr. Papp Attilát,
Dr. Papp Tamást,
Dr. Patócs Attila Balázst,
Dr. Pavlovits Tamás Gábort,
Dr. Pék Zoltánt,
Dr. Pluhár Zsuzsannát,
Pólos Lászlót,
Dr. Poppe Andrást,
Dr. Póti Pétert,
Dr. Pribula Lászlót,
Dr. Sallay Ágnest,
Dr. Sándor Jánost,
Dr. Sándor Klárát,
Dr. Sárkány Pétert,
Dr. Sidor Jurijt,
Simon Gyulát,
Dr. Somssich Réka Orsolyát,
Szabó Levente Csabát,
Dr. Szakonyi Zsoltot,
Dr. Szántó Sándor Zoltánt,
Dr. Szeibert Orsolya Ágnest,
Szemethy László Róbertet,
Szepesné dr. Mühl Diána Gabriellát,
Dr. Szepessy Béla Istvánt,
Dr. Szijártó Attilát,
Szijártó István Miklóst,
Szijártó Zsoltot,
Dr. Szilágyi Istvánt,
Dr. Takács Istvánt,
Dr. Takács Sándort,
Dr. Tátrai Tündét,
Dr. Török Pétert,
Törőné dr. Dunay Annát,
Upor László Ferencet,
Vargáné dr. Balogh Juditot,
Dr. Várkonyi Tamás Tibort,
Vasáros Zsoltot,
Dr. Vida Tivadart,
Wesselényi-Garay Andort és
Dr. Zemplén Gábor Áront
2019. szeptember 1. napjával egyetemi tanárrá kinevezem. Budapest, 2019. augusztus 12.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
17/2018. (XII. 20.) PM rendelete a könyvviteli szolgáltatást végzők, az adótanácsadók, az adószakértők és az okleveles adószakértők nyilvántartásba vételével és továbbképzésével összefüggő eljárásokért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjról.
A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 178. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 64. § (1) bekezdés 1. és 11. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 3. alcím tekintetében az  adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény 269.  § (4)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 64. § (1) bekezdés 1. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) arra a  könyvviteli szolgáltatást végzők nyilvántartásba vételéről szóló 93/2002. (V. 5.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Knyr.) szerinti
aa) természetes személyre, aki kérelmezi a  könyvviteli szolgáltatási tevékenység végzésére jogosító
engedélyt, a nyilvántartásban szereplő adatainak módosítását (ideértve a nyilvántartásban szereplő
szakterületének kiegészítését, törlését is), az igazolványának pótlását, cseréjét, valamint az engedély
visszavonását és ezzel egyidejűleg a nyilvántartásból való törlését,
ab) természetes személyre, aki a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 152/B.  §-a szerinti határon
átnyúló könyvviteli szolgáltatás végzésére irányuló szándékát bejelenti, és a  bejelentése alapján
a  hatóság nyilvántartásba veszi, adatainak módosítását bejelenti, illetve a  nyilvántartásból való
törlését kéri,
ac) szervezetre, amely a  könyvviteli szolgáltatást végzők továbbképzésének szervezésére és
lebonyolítására irányuló akkreditációs eljárás lefolytatását, valamint továbbképzési programjának
kreditpont-minősítését kérelmezi,
ad) szakmai kiadványok kiadására jogosult szervezetre, amely kérelmezi szakmai kiadványa
kreditpontértékének megállapítását,
ae) a  könyvviteli szolgáltatást végzők kreditrendszerű továbbképzéséhez kapcsolódóan szakmai
szervezeti minősítési eljárást kezdeményező szervezetekre;
b) arra az  adótanácsadók, adószakértők és okleveles adószakértők nyilvántartásba vételéről és
továbbképzéséről szóló 263/2018. (XII. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Anyr.) szerinti
ba) természetes személyre, aki adótanácsadói, adószakértői vagy okleveles adószakértői tevékenység
végzésére vonatkozó bejelentést tesz, a  nyilvántartásban szereplő adatainak módosítását,
az igazolványának pótlását, cseréjét, valamint a nyilvántartásból való törlését kérelmezi,
bb) természetes személyre, aki az  adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény (a  továbbiakban:
Art.) 250.  §-a szerint határon átnyúló adótanácsadói, adószakértői vagy okleveles adószakértői
tevékenység végzésére vonatkozó bejelentést tesz, valamint
bc) továbbképző szervezetre, amely az  adótanácsadói, adószakértői vagy okleveles adószakértői
tevékenységet végzők nyilvántartásában szereplő személyek továbbképzési programjainak
szervezésére és lebonyolítására vonatkozó kreditpont-minősítési eljárást kezdeményez a hatóságnál.
2. A könyvviteli szolgáltatást végzők nyilvántartásba vételével és továbbképzésével összefüggő
eljárásokért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj
2. § (1) A Knyr. 5. § (2) bekezdése szerinti engedélyezési eljárás díja 9 000 forint, a Knyr. 5. § (10) és (11) bekezdése, valamint
6.  § (3)  bekezdése szerinti új igazolvány kiállítását eredményező adatmódosítás (ideértve a  nyilvántartásban
szereplő szakterület kiegészítését, törlését is) díja 3 000 forint. Amennyiben az adatmódosítás új igazolvány kiadását
nem vonja maga után, a  Knyr. 5.  § (6) és (9)  bekezdése szerinti, a  nyilvántartásban szereplő adat vagy adatok
módosításának, valamint az engedély visszavonásának és ezzel egyidejűleg a nyilvántartásból való törlésnek a díja
2 000 forint.
(2) A  Knyr. 8/B.  § (2)  bekezdése szerinti, a  határon átnyúló könyvviteli szolgáltatást végző természetes személy
bejelentés alapján történő nyilvántartásba vételének díja 8 000 forint, a  Knyr. 8/B.  § (6)  bekezdése szerinti
adatmódosítás, valamint a nyilvántartásból való törlés díja 2 000 forint.
3. § (1) A  Knyr. 10/A.  §-a szerinti, a  könyvviteli szolgáltatást végzők szakmai továbbképzésének szervezésére és
lebonyolítására jelentkező szervezet akkreditációs eljárás díja 15 000 forint.
(2) A Knyr. 10/D. § (1) bekezdése, valamint 10/F. § (1) bekezdése szerinti kreditpont-minősítési eljárás díja 8 000 forint,
amelyet minden kérelem vonatkozásában külön-külön kell megfizetni.
(3) A Knyr. 10/B. § (9) bekezdése szerinti szakmai szervezeti minősítési eljárás díja 4 000 forint.
4. § (1) A 2. és 3. § szerinti díjakat a Pénzügyminisztérium 10032000-01460658-00000000 számú számlájára kell befizetni,
amelyet az  e  célból rendszeresített fizetési számlára történő készpénzbefizetési megbízással vagy fizetési számlák
közötti átutalással kell teljesíteni.
(2) A 2. és 3. § szerinti díjak a számviteli szabályozásért felelős miniszter által vezetett minisztérium működési bevételét
képezik.
(3) Ha megállapítható, hogy az  ügyfél a  2. és 3.  §-ban meghatározott mértéket meghaladó összegű díjat fizetett,
a  többletet vissza kell téríteni. A  többlet visszatérítést hivatalból kell elrendelni, és annak teljesítéséről 30 napon
belül intézkedni kell.
3. Az adótanácsadók, adószakértők és okleveles adószakértők nyilvántartásba vételével és
továbbképzésével összefüggő eljárásokért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj
5. § (1) Az  Art. 248.  § (1)  bekezdése szerinti adótanácsadói, adószakértői és okleveles adószakértői tevékenység
megkezdésének és folytatásának bejelentésével összefüggő eljárás díja 9 000 forint.
(2) Az  Anyr. 3.  §-a szerinti adótanácsadói, adószakértői és okleveles adószakértői igazolvány pótlásának, cseréjének,
valamint az  új igazolvány kiállítását eredményező adatmódosításnak a  díja 3 000 forint. Ha az  adatmódosítás új
igazolvány kiadását nem vonja maga után, az  Anyr. 3.  §-a és 4.  § (1)  bekezdése szerinti nyilvántartásban szereplő
adatmódosításnak, valamint a nyilvántartásból való törlésnek a díja 2 000 forint.
(3) Az Art. 250. § szerinti bejelentés alapján történő nyilvántartásba vétel díja 8 000 forint, az adatmódosítás, valamint
a nyilvántartásból való törlés díja 2 000 forint.
(4) Az Anyr. 8. § (4) bekezdése szerinti kreditpont-minősítési kérelmet benyújtó továbbképző szervezetnek a kreditpontminősítési eljárás díja 8 000 forint, amelyet minden kérelem vonatkozásában külön-külön kell megfizetni.
6. § (1) Az  5.  § szerinti díjakat a  Pénzügyminisztérium 10032000-01460658-00000000 számú számlájára kell befizetni,
amelyet az  e  célból rendszeresített fizetési számlára történő készpénzbefizetési megbízással vagy fizetési számlák
közötti átutalással kell teljesíteni.
(2) Az 5. § szerinti díjak az adópolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium működési bevételét képezik.
 (3) Ha megállapítható, hogy az ügyfél az 5. §-ban meghatározott mértéket meghaladó összegű díjat fizetett, a  többletet
vissza kell téríteni. A többlet-visszatérítést hivatalból kell elrendelni, és annak teljesítéséről 30 napon belül intézkedni kell.
4. Az illetékekről szóló törvény rendelkezéseinek alkalmazása 7. § A 2. és 3. alcím szerinti díjfizetés vonatkozásában az  illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 28.  §
(2) és (3) bekezdésében, 73. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontjában és 73/A. § (1)–(3) bekezdésében foglaltakat kell
alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy az ott nevesített illeték helyett díjat kell érteni.
5. Záró rendelkezések 8. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2019. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A 2–4. §, az 5. § (2)–(4) bekezdése és a 10. § e rendelet kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
9. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépést követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
10. § Hatályát veszti a  könyvviteli szolgáltatást végzők nyilvántartásba vételéért, a  nyilvántartásban szereplő adatok
módosításáért, valamint a  nyilvántartásból való törlésért, továbbá a  továbbképző szervezetek akkreditációs
eljárásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjról és a  díj megfizetésének részletes szabályairól szóló 39/2008.
(XII. 31.) PM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 pénzügyminiszter


text:
16/2016. (I. 27.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/20687-2/2015. számú előterjesztésére – Pukasz Miklós (névmódosítás előtti neve:
Pukasz Mikola Mikolajovics; születési hely, idő: Felsőapsa [Szovjetunió], 1985. július 18.) magyar állampolgárságát
visszavonom.
Budapest, 2016. január 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1446/2017. (VII. 7.) Korm. határozata a 2017-ben Budapesten és Balatonfüreden megrendezendő XVII. Úszó-, Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság járművei számára az autóbusz forgalmi sáv használatáról.
1. A  Kormány felhívja a  2017-ben Budapesten és Balatonfüreden megrendezendő XVII. Úszó-, Vízilabda-, Műugró,
Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezésével kapcsolatos összkormányzati feladatok koordinációjának
ellátásáért felelős kormánybiztost, hogy – a 2017-ben Budapesten és Balatonfüreden megrendezendő XVII. Úszó-,
Vízilabda-, Műugró, Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság Szervező Bizottsága bevonásával – a  világbajnokság ideje
alatt az autóbusz forgalmi sávon közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendelet 36. §
(8)  bekezdés b)  pont bf )  alpontja alapján az  autóbusz forgalmi sáv használatára jogosult járműveket kijelölje, és
az 1. melléklet szerinti igazolást és matricát részükre kiadja.
Felelős: a 2017-ben Budapesten és Balatonfüreden megrendezendő XVII. Úszó-, Vízilabda-, Műugró,
Műúszó és Nyíltvízi Világbajnokság megrendezésével kapcsolatos összkormányzati feladatok
koordinációjának ellátásáért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
 2. Az 1. pont szerinti járművek megjelölésére szolgáló jelzést (matricát), annak a  járművön történő rögzítési módját,
a  jelzés viselésére jogosító igazolás tartalmát és használatának ellenőrzését az 1. melléklet tartalmazza.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
170/2011. (VII. 26.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok Krit Kraichitti
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Thaiföldi Királyság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé
történő kinevezéséhez budapesti székhellyel. Budapest, 2010. szeptember 27.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
375/2015. (IX. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Bánfalvi-Bottyán
Csilla Ildikót 2015. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. augusztus 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök