text:
2010. CVIII. törvény az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Grúzia közötti partnerség létrehozásáról szóló Partnerségi és Együttműködési Megállapodás, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek kihirdetéséről.
(A Megállapodás 1999. július 1-jén lépett nemzetközi jogi szempontból hatályba.)
(Az 1. Jegyzőkönyv 2005. március 1-jén lépett nemzetközi jogi szempontból hatályba.)
(A 2. Jegyzőkönyv 2008. június 1-jén lépett nemzetközi jogi szempontból hatályba.)
1. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Grúzia közötti partnerség
létrehozásáról szóló Partnerségi és Együttműködési Megállapodást (a továbbiakban: a Megállapodás) e törvénnyel
kihirdeti. 2. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
PARTNERSÉGI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS
egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Grúzia közötti partnerség létrehozásáról
A BELGA KIRÁLYSÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
az Európai Közösséget létrehozó szerződés, az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés és az Európai
Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés Szerződő Felei, a továbbiakban: a tagállamok, valamint
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, AZ EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG,
a továbbiakban: a Közösség, egyrészről, és GRÚZIA, másrészről,
FIGYELEMBE VÉVE a Közösség, annak tagállamai és Grúzia közötti kapcsolatokat, valamint az általuk közösnek tekintett
értékeket, FELISMERVE, hogy a Közösség és Grúzia erősíteni kívánják e kapcsolatokat, továbbá partnerséget és együttműködést
kívánnak létrehozni, amely megerősítené és bővítené a múltban, különösen az Európai Gazdasági Közösség,
az Európai Atomenergia-közösség és a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége között a kereskedelemről,
valamint a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló, 1989. december 18-án aláírt megállapodás által
létesített kapcsolatokat, A törvényt az Országgyűlés a 2010. november 8-i ülésnapján fogadata el.
FIGYELEMBE VÉVE a Közösség és tagállamai, valamint Grúzia elkötelezettségét aziránt, hogy megerősítsék azon
politikai és gazdasági szabadságokat, amelyek a partnerség valódi alapját képezik,
FIGYELEMBE VÉVE a Felek elkötelezettségét aziránt, hogy előmozdítsák a nemzetközi békét és biztonságot, valamint
a viták békés rendezését, és hogy e célból az Egyesült Nemzetek és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet
(EBESZ) keretében együttműködjenek, FIGYELEMBE VÉVE a Közösség és tagállamai, valamint Grúzia szilárd elkötelezettségét az Európai Biztonsági és
Együttműködési Értekezlet (EBEÉ) záróokmányában, a madridi és a bécsi utólagos találkozók záróokmányaiban,
a gazdasági együttműködésről szóló bonni EBEÉ-értekezletnek, a Párizsi Charta egy Új Európáért című okmányában és
az EBEÉ 1992. évi, A változás kihívásai című helsinki okmányában továbbá az EBESZ egyéb alapvető okmányaiban
szereplő valamennyi elv és rendelkezés teljes végrehajtása iránt,
FELISMERVE ebben az összefüggésben, hogy Grúzia függetlenségének, szuverenitásának és területi
sérthetetlenségének támogatása hozzá fog járulni az európai béke és stabilitás megőrzéséhez,
MEGGYŐZŐDVE a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának különösen nagy jelentőségéről, különösen
a kisebbségekhez tartozó személyek jogai tekintetében, a szabad és demokratikus választásokon alapuló
többpártrendszer és a piacgazdaság létrehozását célzó gazdasági liberalizáció fontosságáról, valamint felismerve
Grúzia törekvéseit, amelyek az ezen elveken alapuló politikai és gazdasági rendszer létrehozására irányulnak,
ABBAN A HITBEN, hogy e partnerségi és együttműködési megállapodás teljes körű végrehajtása a grúziai politikai,
gazdasági és jogi reformok folytatásától és megvalósításától, valamint az együttműködéshez szükséges feltételek
bevezetésétől függ, és ugyanakkor hozzá is járul ezekhez, különösen az EBEÉ bonni értekezletének következtetéseit
figyelembe véve, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken bátorítsák a szomszédos országokkal való
regionális együttműködés folyamatát, és ezáltal előmozdítsák a régió jólétét és stabilitását, és különösen
a Kaukázuson túli régió Független Államai és más szomszédos államok közötti együttműködés és kölcsönös bizalom
elősegítését célzó kezdeményezéseket, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy rendszeres politikai párbeszédet hozzanak létre és alakítsanak ki a kölcsönös érdeklődésre
számot tartó, kétoldalú, regionális és nemzetközi ügyekben, FELISMERVE ÉS TÁMOGATVA Grúzia azon kívánságát, hogy szoros együttműködést alakítson ki az európai
intézményekkel, FIGYELEMBE VÉVE a grúziai befektetések támogatásának szükségességét, beleértve az energetikai ágazatot, és ebben
az összefüggésben a Közösség és tagállamai által az energetikai termékek kivitele tekintetében a méltányos
tranzitfeltételeknek tulajdonított jelentőséget; megerősítve a Közösség és tagállamai, valamint Grúzia
elkötelezettségét az Európai Energiacharta, valamint az Energiacharta Szerződés, továbbá az energiahatékonyságról
és a kapcsolódó környezeti szempontokról szóló Energiacharta Jegyzőkönyv teljes végrehajtása iránt,
FIGYELEMMEL arra, hogy a Közösség hajlandó szükség szerint gazdasági együttműködést és technikai
segítségnyújtást biztosítani, SZEM ELŐTT TARTVA azt, hogy e megállapodás előnyben részesíti a Grúzia és az európai és a szomszédos régiók
szélesebb együttműködési területe közötti fokozatos közeledést, valamint a nyitott nemzetközi rendszerbe való
fokozatos beépülését, FIGYELEMBE VÉVE a Felek elkötelezettségét a kereskedelemnek a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályaival
összhangban történő liberalizálása iránt, ANNAK TUDATÁBAN, hogy javítani kell az üzleti tevékenységet és a befektetést érintő feltételeket, és az olyan
területek feltételeit, mint a társaságok létrehozása, a munkaügy, a szolgáltatások nyújtása és a tőkemozgás,
MEGGYŐZŐDVE arról, hogy e megállapodás új légkört teremt a Felek közötti gazdasági kapcsolatok és különösen
a kereskedelem és befektetés fejlődése számára, amelyek elengedhetetlenek a gazdasági szerkezetváltáshoz és
a technológiai korszerűsítéshez, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy szoros együttműködést hozzanak létre a környezetvédelem területén, szem előtt tartva
a Felek között e téren fennálló kölcsönös függőséget,
FELISMERVE, hogy az illegális bevándorlás megelőzésére és csökkentésére irányuló együttműködés e megállapodás
egyik elsődleges célkitűzését képezi, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy kulturális együttműködést hozzanak létre és javítsák az információáramlást,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk
Egyrészről a Közösség és tagállamai, másrészről Grúzia között partnerség jön létre. E partnerség célkitűzései
a következők: – megfelelő keret biztosítása a Felek közötti politikai párbeszédhez, amely lehetőséget nyújt politikai kapcsolatok
továbbfejlesztésére, – Grúzia azon törekvéseinek támogatása, amelyek demokráciájának megszilárdítására és gazdaságának
fejlesztésére, valamint a piacgazdaságra való áttérés befejezésére irányulnak,
– a Felek közötti kereskedelmi, befektetési és a harmonikus gazdasági kapcsolatok előmozdítása, és ezáltal
a fenntartható gazdasági fejlődésük elősegítése, – a jogalkotási, gazdasági, szociális, pénzügyi, nem katonai tudományos, technológiai és kulturális együttműködés
alapjának megteremtése. I. CÍM
ÁLTALÁNOS ELVEK 2. cikk
A demokrácia, a nemzetközi jog és az emberi jogok tiszteletben tartása, különösen az Egyesült Nemzetek
Alapokmányában, a Helsinki Záróokmányban és a Párizsi Charta egy Új Európáért című okmányban meghatározottak
szerint, valamint a piacgazdaság elvei, beleértve az EBEÉ bonni értekezletének okmányaiban megfogalmazottakat,
a Felek bel- és külpolitikájának, valamint a partnerség és e megállapodás lényeges alkotóelemeit képezik.
3. cikk
A Felek úgy ítélik meg, hogy jövőbeli jólétük és stabilitásuk szempontjából elengedhetetlen, hogy az újonnan
függetlenné vált államok, amelyek a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetségének (a továbbiakban: Független
Államok) megszűnésekor alakultak ki, a Helsinki Záróokmány és a nemzetközi jog elveivel összhangban, valamint a jó
szomszédi kapcsolatok szellemében együttműködést tartsanak fenn és alakítsanak ki maguk között; és a Felek
mindent megtesznek e folyamat előmozdítása érdekében. 4. cikk
A Felek adott esetben felülvizsgálják a változó grúziai viszonyokat, különösen a gazdasági feltételek és a piacorientált
gazdasági reformok megvalósítása tekintetében. Az Együttműködési Tanács ajánlásokat tehet a Feleknek
e megállapodás bármely részének az e körülményekre figyelemmel történő továbbfejlesztése tekintetében.
II. CÍM
POLITIKAI PÁRBESZÉD 5. cikk
A Felek egymás között rendszeres politikai párbeszédet alakítanak ki, amelyet fejleszteni és bővíteni szándékoznak.
E párbeszéd kíséri és szilárdítja meg a Közösség és Grúzia közötti közeledést, támogatja az országban végbemenő
politikai és gazdasági változásokat, és hozzájárul az együttműködés új formáinak létrehozásához. A politikai
párbeszéd: – erősíteni fogja a Grúzia, valamint a Közösség és tagállamai, és így a demokratikus nemzetek közösségének egésze
közötti kapcsolatokat. Az e megállapodás révén elért gazdasági közeledés intenzívebb politikai kapcsolatokat fog
eredményezni, – a kölcsönös érdeklődésre számot tartó nemzetközi kérdések tekintetében el fog vezetni az álláspontok fokozatos
közeledéséhez, és így növelni fogja a régión belül a biztonságot és a stabilitást, valamint elő fogja mozdítani
a Kaukázuson túli terület Független Államainak jövőbeli fejlődését,
– arra irányul, hogy a Felek törekedjenek az együttműködésre az európai stabilitás és biztonság megerősítéséhez,
a demokrácia elveinek betartásához, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásához és elősegítéséhez
kapcsolódó ügyekben, különösen a kisebbségekhez tartozó személyek tekintetében, és szükség esetén tartsanak
konzultációt a vonatkozó ügyekben. E párbeszédre regionális szinten kerülhet sor azzal a céllal, hogy
hozzájáruljanak a regionális konfliktusok és feszültségek megoldásához. 6. cikk
A miniszteri szintű politikai párbeszédre a 81. cikkben létrehozott Együttműködési Tanácsban kerül sor, egyéb
esetekben pedig kölcsönös megegyezéssel. 7. cikk
A Felek a politikai párbeszéd egyéb eljárásait és mechanizmusait is bevezetik, különösen a következő formákban:
– rendszeres megbeszélések a magas beosztású tisztviselők szintjén, egyrészről a Közösség és tagállamainak
képviselői, másrészről Grúzia képviselői között, – a Felek közötti diplomáciai csatornák teljes kihasználása, beleértve a megfelelő kapcsolatfelvételt kétoldalú és
többoldalú szinten, mint például az Egyesült Nemzetek és az EBESZ találkozói keretében, és másutt,
– minden egyéb eszköz, beleértve a szakértői megbeszélések lehetőségét, amelyek hozzájárulhatnak e párbeszéd
megszilárdításához és fejlesztéséhez. 8. cikk
A politikai párbeszédre parlamenti szinten a 86. cikkben létrehozott parlamenti együttműködési bizottság keretében
kerül sor. III. CÍM
ÁRUFORGALOM 9. cikk
(1) A Felek egymás számára minden területen a legnagyobb kedvezmény elvét biztosítják a következők tekintetében:
– behozatali és kiviteli vámok és díjak, beleértve az ilyen vámok és díjak beszedésének módszerét,
– a vámkezeléshez, az árutovábbításhoz, a raktárakhoz és az átrakodáshoz kapcsolódó rendelkezések,
– a behozott árukra közvetlenül vagy közvetetten kivetett adók és bármilyen egyéb belső díjak,
– fizetési módok és a fizetések átutalása, – az áruk belföldi piacon való értékesítéséhez, megvásárlásához, szállításához, forgalmazásához és
felhasználásához kapcsolódó szabályok. (2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit nem kell alkalmazni a következőkre:
a) a vámunió vagy szabadkereskedelmi terület létrehozása céljából, illetve ilyen unió vagy terület létrejötte alapján
adott kedvezmények; b) a WTO-szabályokkal összhangban bizonyos országoknak, illetve egyéb nemzetközi megállapodások alapján
a fejlődő országoknak adott kedvezmények; c) a határforgalom megkönnyítése érdekében a szomszédos országoknak adott kedvezmények.
(3) Az (1) bekezdés rendelkezéseit egy átmeneti időszak alatt, amely Grúziának a WTO-hoz való csatlakozásakor, de
legkésőbb 1998. december 31-én jár le, nem kell alkalmazni az I. mellékletben meghatározott azon kedvezményekre,
amelyeket Grúzia a Szovjetunió megszűnésekor keletkezett más államoknak nyújt.
10. cikk
(1) A Felek megállapodnak abban, hogy a szabad árutovábbítás elve e megállapodás célkitűzései elérésének
elengedhetetlen feltételét képezi. Ebben a vonatkozásban mindkét Fél biztosítja a másik Fél vámterületéről származó,
illetve a másik Fél vámterületére irányuló, a területén áthaladó áruk korlátlan továbbítását.
(2) A két Fél között a GATT V. cikkének (2), (3), (4) és (5) bekezdésében leírt szabályokat kell alkalmazni.
(3) Az e cikkben foglalt szabályok nem sértik a Felek közötti megállapodás alapján meghatározott ágazatokra, így például
különösen a szállításra vagy egyes termékekre vonatkozó különleges szabályokat.
11. cikk
Ezen túlmenően az áruk ideiglenes behozatalára vonatkozó, mindkét Felet kötelező nemzetközi egyezményekből
eredő jogok és kötelezettségek sérelme nélkül, mindkét Fél mentességet biztosít a másik Félnek az e kérdésről szóló
egyéb, a Félre nézve kötelező nemzetközi egyezményben kikötött esetekben és eljárásoknak megfelelően,
jogszabályaival összhangban ideiglenesen beléptetett áruk behozatali díjai és vámjai alól. Ennek során figyelembe
veszik azokat a feltételeket, amelyek mellett a szóban forgó egyezményből eredő kötelezettségeket a kérdéses Fél
elfogadta. 12. cikk
(1) A Grúziából származó áruk – e megállapodás 14., 17. és 18. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül – mennyiségi
korlátozások nélkül hozhatók be a Közösségbe. (2) A Közösségből származó áruk – e megállapodás 14. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül – minden fajta mennyiségi
korlátozás és azonos hatású intézkedés nélkül hozhatók be Grúziába.
13. cikk
A Felek közötti áruforgalomban a piaci árak érvényesülnek.
14. cikk
(1) Amennyiben az egyik Fél területére olyan növelt mennyiségben vagy olyan feltételek mellett hoznak be valamely
terméket, amely a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek belföldi termelőinek kárt okoz, vagy fennáll ennek
veszélye, a Közösség vagy Grúzia, amelyikük az érintett, a következő eljárásokkal és feltételekkel összhangban
megteheti a megfelelő intézkedéseket. (2) A Közösség vagy Grúzia, az esettől függően – mielőtt intézkedéseket tenne, vagy a (4) bekezdés hatálya alá eső
esetekben az intézkedéseket követően a lehető leghamarabb – biztosítja az Együttműködési Tanács számára az összes
vonatkozó tájékoztatást, azzal a céllal, hogy a XI. címben meghatározottak szerint mindkét Fél számára elfogadható
megoldást találjanak. (3) Ha a Feleknek a konzultációk eredményeképpen nem sikerül az Együttműködési Tanácshoz történő beterjesztést
követően 30 napon belül megállapodásra jutniuk a helyzet megoldását célzó lépésekben, úgy az a Fél, amely
konzultációt kért, a kár megelőzéséhez vagy orvoslásához szükséges mértékben és időtartamon át szabadon
korlátozhatja az érintett termékek behozatalát, vagy más megfelelő intézkedéseket alkalmazhat.
(4) Kritikus körülmények között, amennyiben a késedelem nehezen helyrehozható károkat okozna, a Felek a konzultációk
előtt is meghozhatják intézkedéseiket, azzal a feltétellel, hogy e lépés megtételét követően azonnal konzultációt
ajánlanak fel. (5) A Felek az e cikk szerinti intézkedések megválasztása során elsőbbséget biztosítanak azon intézkedéseknek, amelyek
a legkisebb zavart okozzák e megállapodás céljainak elérésében.
(6) E cikk egyetlen rendelkezése sem sérti és semmilyen módon nem érinti a Felek valamelyike által a GATT VI. cikkével,
a GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodással, a GATT VI., XVI. és XXIII. cikkének értelmezéséről és
alkalmazásáról szóló megállapodással vagy kapcsolódó belső jogszabállyal összhangban hozott dömpingellenes vagy
kiegyenlítő intézkedéseket. 15. cikk
A Felek vállalják, hogy amint a körülmények lehetővé teszik – beleértve a Grúzia WTO-hoz való csatlakozásából eredő
helyzetet – megvitatják e megállapodás áruforgalmi rendelkezéseinek továbbfejlesztését. Az Együttműködési Tanács
ajánlásokat tehet a Feleknek az ilyen továbbfejlesztések tekintetében, amelyeket elfogadásuk esetén a Felek közötti
megállapodás útján, saját eljárásaiknak megfelelően léptethetnek hatályba. 16. cikk
E megállapodás nem zárja ki a behozatalra, kivitelre vagy tranzitárukra vonatkozó olyan tilalmakat és korlátozásokat,
amelyeket a közerkölcs, a közrend, a közbiztonság, az emberek, állatok és növények egészségének és életének
védelme, a természeti erőforrások védelme, a művészi, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek
védelme, a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon védelme indokol, sem az aranyra és ezüstre vonatkozó szabályokat.
Ezek a tilalmak és korlátozások azonban nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a Felek közötti
kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei. 17. cikk
E címet nem kell alkalmazni a Kombinált Nómenklatúra 50–63. árucsoportjaiba tartozó textiltermékek
kereskedelmére. E termékek kereskedelmét külön megállapodás szabályozza, amelyet 1995. december 22-én
parafáltak és ideiglenesen 1996. január 1-je óta alkalmaznak.
18. cikk
(1) Az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó termékek kereskedelmére a 12. cikk
kivételével e cím rendelkezéseit kell alkalmazni. (2) Egy szénnel és acéllal kapcsolatos ügyekkel foglakozó kapcsolattartó csoportot hoznak létre, amely egyrészről
a Közösség, másrészről Grúzia képviselőiből áll. A kapcsolattartó csoport rendszeresen információt cserél a Felek
érdeklődésére számot tartó, szénnel és acéllal kapcsolatos ügyekben.
19. cikk
A nukleáris anyagok kereskedelmét az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel összhangban fogják
folytatni. Ha szükséges, a nukleáris anyagok kereskedelme az Európai Atomenergia-közösség és Grúzia között
megkötendő külön megállapodás rendelkezéseinek tárgyát fogja képezni. IV. CÍM
AZ ÜZLETI VÁLLALKOZÁSOKAT ÉS A BEFEKTETÉST ÉRINTŐ RENDELKEZÉSEK
I. FEJEZET
MUNKAÜGYI FELTÉTELEK 20. cikk
(1) A Közösség és a tagállamok az egyes tagállamok vonatkozó törvényeire, feltételeire és eljárásaira figyelemmel
törekednek annak biztosítására, hogy a valamely tagállam területén jogszerűen foglalkoztatott grúz állampolgárokat
olyan bánásmódban részesítsék, amely a munkafeltételek, a javadalmazás és az elbocsátás tekintetében a saját
állampolgárokkal összehasonlítva mentes az állampolgárságon alapuló megkülönböztetéstől. (2) Grúzia a Grúziában hatályos törvényekre, feltételekre és eljárásokra figyelemmel biztosítja, hogy a tagállamok Grúzia
területén jogszerűen foglalkoztatott állampolgárait olyan bánásmódban részesítsék, amely a munkafeltételek,
a javadalmazás és az elbocsátás tekintetében a saját állampolgárokkal összehasonlítva mentes az állampolgárságon
alapuló megkülönböztetéstől. 21. cikk
Az Együttműködési Tanács megvizsgálja, hogyan javíthatók az üzletemberek munkafeltételei a Felek nemzetközi
kötelezettségvállalásaival összhangban, beleértve az EBEÉ bonni értekezletének okmányában rögzített vállalásokat.
22. cikk
Az Együttműködési Tanács ajánlásokat tesz a 20. és a 21. cikk végrehajtására.
II. FEJEZET
A TÁRSASÁGOK LETELEPEDÉSÉT ÉS MŰKÖDÉSÉT ÉRINTŐ FELTÉTELEK
23. cikk
(1) A Közösség és tagállamai a grúz társaságoknak a 25. cikk d) pontjában meghatározott letelepedése tekintetében
legalább olyan kedvező elbánást biztosítanak, mint amilyenben más harmadik országokat részesítenek.
(2) A Közösség és tagállamai, a IV. mellékletben felsorolt fenntartások sérelme nélkül, a grúz társaságok területükön
letelepedett leányvállalatainak a működésük tekintetében legalább olyan kedvező elbánást biztosítanak, mint
amilyenben a közösségi társaságokat részesítik. (3) A Közösség és tagállamai a grúz társaságok területükön letelepedett fióktelepeinek a működése tekintetében
legalább olyan kedvező elbánást biztosítanak, mint amilyenben harmadik országok társaságainak fióktelepeit
részesítik. (4) Grúzia, az V. mellékletben felsorolt fenntartások sérelme nélkül és az ott rögzített feltételekre figyelemmel, a közösségi
társaságoknak a 25. cikk d) pontjában meghatározott letelepedése tekintetében legalább olyan kedvező elbánást
biztosít, mint amilyenben a grúz társaságok, vagy – amennyiben ez utóbbi a kedvezőbb – a harmadik országbeli
társaságok részesülnek, és működésük tekintetében a közösségi társaságok Grúzia területén letelepedett
leányvállalatait és fióktelepeit legalább olyan kedvező elbánásban részesíti, mint saját vállalatait és fióktelepeit, vagy
– amennyiben ez utóbbi a kedvezőbb – harmadik felek társaságait és fióktelepeit.
24. cikk
(1) A 23. cikk rendelkezéseit, a 100. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül, nem kell alkalmazni a légi közlekedésre, a belvízi
közlekedésre és a tengeri szállításra. (2) Az alábbiakban feltüntetett olyan tevékenységek tekintetében azonban, amelyeket hajózási ügynökségek végeznek
és nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások nyújtására irányulnak, ideértve azon intermodális szállítási műveleteket,
amelyek során az út egy részét tengeren teszik meg, mindkét Fél megengedi a másik Fél társaságainak, hogy területén
leányvállalatok vagy fióktelepek formájában kereskedelmi jelenléttel rendelkezzenek, a letelepedés és a működés
tekintetében legalább olyan kedvező feltételek mellett, mint amelyet a Fél saját társaságainak vagy – ha ez utóbbiak
kedvezőbbek – valamely harmadik ország társaságai leányvállalatainak vagy fióktelepeinek biztosít, az egyes Felek
jogszabályaival és szabályozásával összhangban. (3) Az ilyen tevékenységek különösen a következők:
a) tengeri szállítási és kapcsolódó szolgáltatások piacra vitele és értékesítése az ügyfelekkel való közvetlen kapcsolat
útján, az árajánlattól a számlázásig, függetlenül attól, hogy e szolgáltatásokat maga a szolgáltató, vagy olyan
szolgáltatók működtetik vagy kínálják fel, amelyekkel a szolgáltatás eladója tartós üzleti megegyezést kötött;
b) bármely szállítási és kapcsolódó szolgáltatás megvásárlása és felhasználása saját számlára vagy ügyfelek számára
(és az ügyfeleiknek történő viszonteladás), beleértve a belső közlekedési szolgáltatásokat bármely olyan
közlekedési móddal, különösen belvízi utakon, közúton és vasúton, amely az integrált szolgáltatás nyújtásához
szükséges; c) dokumentáció készítése a fuvarokmányok, vámokmányok, valamint a szállított áruk származására és jellegére
vonatkozó egyéb okmányok tekintetében; d) üzleti információk biztosítása bármilyen eszközzel, beleértve a számítógépes információs rendszereket és
az elektronikus adatcserét (figyelemmel a távközlés tekintetében fennálló, megkülönböztetéstől mentes
korlátozásokra); e) üzleti megegyezés létrehozása helyben letelepedett hajózási ügynökséggel, beleértve a társaság tőkéjében való
részesedést és a helyben toborzott személyzet kinevezését (vagy külföldi személyzet esetében figyelemmel
e megállapodás vonatkozó rendelkezéseire); f) eljárás a társaságok nevében, többek között a hajó kikötésének megszervezésében vagy a rakományok
átvételében, ha szükséges. 25. cikk
E megállapodás alkalmazásában:
a) „közösségi társaság”, illetve „grúziai társaság”: olyan társaság, amelyet valamely tagállam, illetve Grúzia
törvényeivel összhangban hoztak létre, és amelynek a létesítő okirat szerinti székhelye vagy központi
ügyvezetése, illetve gazdasági tevékenységének székhelye a Közösség, illetve Grúzia területén található. Ha
azonban a valamely tagállam, illetve Grúzia törvényeivel összhangban létrehozott társaságnak csak a létesítő
okirat szerinti székhelye található a Közösség, illetve Grúzia területén, a társaságot akkor tekintik közösségi, illetve
grúziai társaságnak, ha működése során tényleges és folyamatos kapcsolatban áll valamely tagállam, illetve
Grúzia gazdaságával; b) valamely társaság „leányvállalata”: az előbbi által ténylegesen ellenőrzött vállalat;
c) valamely társaság „fióktelepe”: az üzleti tevékenység folytatásának jogi személyiséggel nem rendelkező helye,
amely tartósan jelenik meg, például egy anyavállalat kiterjesztéseként, irányítással és az ahhoz szükséges anyagi
eszközökkel rendelkezik, hogy üzleti tárgyalásokat folytasson harmadik felekkel oly módon, hogy ez utóbbiaknak
– noha annak ismeretében, hogy szükség esetén az anyavállalattal lépnek jogi kapcsolatba, amelynek a központi
irodája külföldön található – nem az anyavállalattal kell közvetlenül tárgyalnia, hanem a kiterjesztésként üzemelő
üzleti helyszínen köthet ügyleteket; d) „letelepedés”: az a) pontban említett közösségi vagy grúziai társaságoknak azon joga, hogy Grúziában, illetve
a Közösségben leányvállalatok vagy fióktelepek létesítésén keresztül gazdasági tevékenységet kezdjenek el;
e) „működés”: gazdasági tevékenységek folytatása; f) „gazdasági tevékenységek”: ipari, kereskedelmi és szakmai jellegű tevékenységek.
A nemzetközi tengeri szállítás tekintetében, beleértve az intermodális szállítási műveleteket, amelyek során az út egy
részét tengeren teszik meg, a tagállamoknak vagy Grúziának a Közösségen, illetve Grúzián kívül letelepedett
állampolgárai, valamint a Közösségen vagy Grúzián kívül letelepedett és a tagállamok állampolgárai, illetve grúziai
állampolgárok által ellenőrzött hajózási társaságok szintén kedvezményezettjei e fejezet és a III. fejezet
rendelkezéseinek, ha hajóikat a szóban forgó tagállamban, illetve Grúziában a vonatkozó jogszabályokkal
összhangban tartják nyilván. 26. cikk
(1) E megállapodás egyéb rendelkezései ellenére, az egyik Felet sem akadályozza meg abban, hogy prudenciális okokból
intézkedéseket hozzon a befektetők, a betétesek, a biztosítottak és az olyan személyek védelme érdekében,
amelyeknek valamely pénzügyi szolgáltató letéteményesi kötelezettséggel tartozik, vagy annak érdekében, hogy
biztosítsa a pénzügyi rendszer sértetlenségét és stabilitását. Amennyiben az ilyen intézkedések nem egyeztethetők
össze e megállapodás rendelkezéseivel, nem használhatók fel a Fél e megállapodás szerinti kötelezettségeinek
elkerülésére. (2) E megállapodás egy része sem értelmezhető úgy, hogy az előírná a Feleknek egyedi vevők ügyeivel vagy
elszámolásaival összefüggő, illetve a közigazgatási intézmények birtokában lévő bizalmas vagy védett információk
kiszolgáltatását. (3) E megállapodás alkalmazásában a „pénzügyi szolgáltatások” a III. mellékletben leírt tevékenységeket jelentik.
27. cikk
E megállapodás rendelkezései nem sértik bármely olyan intézkedésnek a Felek valamelyike által történő alkalmazását,
amelyre annak megelőzése érdekében van szükség, hogy e megállapodás rendelkezésein keresztül megkerüljék
valamely Félnek azon intézkedéseit, amelyekkel harmadik országok bejutását szabályozza a saját piacára.
28. cikk
(1) A Grúzia, illetve a Közösség területén letelepedett közösségi, illetve grúziai társaságnak e cím I. fejezetének
rendelkezései ellenére jogában áll az, hogy a letelepedés szerinti befogadó országban érvényes jogszabályokkal
összhangban Grúzia, illetve a Közösség területén olyan alkalmazottakat foglalkoztasson, akár leányvállalatai, akár
fióktelepei révén, akik valamely közösségi tagállam, illetve Grúzia állampolgárai, azzal a feltétellel, hogy az ilyen
alkalmazottak a (2) bekezdésben meghatározott kulcsfontosságú személyzet tagjai, és hogy kizárólag a társaságok
vagy fióktelepek alkalmazásában állnak. Az ilyen alkalmazottak tartózkodási és munkavállalási engedélyei csak az ilyen
foglalkoztatás időtartamára vonatkoznak. (2) Az előbb említett társaságok, a továbbiakban: szervezetek, kulcsfontosságú személyzetét a következő kategóriák
közül a c) pontban meghatározott „társaságon belül áthelyezett személyek” képezik, feltéve, hogy a szervezet jogi
személy, és az érintett személyek legalább az áthelyezést közvetlenül megelőző évben annak alkalmazásában álltak,
vagy üzlettársak voltak benne (a többségi részvényesek kivételével):
a) a szervezetben vezető beosztást betöltő személyek, akik elsődlegesen a létesítmény vezetését látják el, és akik
elsősorban a társaság igazgatósága vagy részvényesei, illetve az ennek megfelelő személyek általános felügyelete
vagy irányítása alatt állnak, és munkájuk a következőkre terjed ki:
– a létesítmény vagy a létesítmény egyik szervezeti egységének vagy részlegének a vezetése,
– felügyeleti, szakmai vagy vezető szerepet betöltő más alkalmazottak munkájának felügyelete és ellenőrzése,
– személyes hatáskör gyakorlása alkalmazottak felvétele és elbocsátása, a felvételre és elbocsátásra tett ajánlások és
egyéb személyzeti intézkedések tekintetében; b) a szervezetben dolgozó olyan személyek, akik a létesítmény működtetéséhez, kutatási felszereléséhez,
technikáihoz vagy vezetéséhez elengedhetetlen, nem mindennapi tudás birtokában vannak. Az ilyen tudás
értékelése a létesítményre jellemző tudáson kívül tükrözheti a speciális technikai tudást igénylő munka vagy
szakma típusához kapcsolódó magas szintű képzettséget, beleértve az engedélyhez kötött szakmához való
tartozást; c) „társaságon belül áthelyezett személy”: olyan természetes személy, aki valamely Fél területén lévő szervezetben
dolgozik, és akit a másik Fél területén folytatott gazdasági tevékenységekkel összefüggésben oda ideiglenesen
áthelyeznek; az érintett szervezet székhelyének valamely Fél területén kell lennie, és az áthelyezésnek e szervezet
olyan létesítményére (fióktelep, leányvállalat) kell irányulnia, amely ténylegesen hasonló gazdasági
tevékenységeket folytat a másik Fél területén. 29. cikk
(1) A Felek mindent elkövetnek annak érdekében, hogy elkerüljék az olyan intézkedések vagy lépések megtételét,
amelyek egymás társaságai számára az e megállapodás aláírásának napján fennálló helyzethez képest korlátozottabbá
tennék a letelepedés és a működés feltételeit. (2) E cikk rendelkezései nem érintik a 37. cikk rendelkezéseit; a 37. cikk hatálya alá tartozó eseteket minden más
rendelkezés kizárásával kizárólag a szóban forgó cikk rendelkezései szabályozzák.
(3) A partnerség és az együttműködés szellemében, és a 43. cikk fényében, Grúzia kormánya tájékoztatja a Közösséget
az olyan új jogszabályok előterjesztésének vagy új rendelkezések elfogadásának szándékáról, amelyek a közösségi
társaságok grúziai leányvállalatai vagy fióktelepei számára a letelepedési vagy működési feltételeket
az e megállapodás aláírásának napján fennálló helyzethez képest korlátozottabbá tennék. A Közösség felkérheti
Grúziát, hogy közölje az ilyen jogszabályok vagy rendelkezések tervezetét, és folytasson konzultációt e tervezetekről.
(4) Amennyiben a Grúziában bevezetett új jogszabály vagy rendelkezés következtében a közösségi társaságok grúziai
leányvállalatai vagy fióktelepei számára a letelepedési vagy működési feltételek az e megállapodás aláírásának napján
fennálló helyzethez képest korlátozottabbá válnak, az ilyen jogszabály vagy rendelkezés a vonatkozó törvény
hatálybalépésének időpontjában Grúziában már letelepedett leányvállalatokra és fióktelepekre a vonatkozó törvény
hatálybalépését követően három éven át nem alkalmazandó. III. FEJEZET
HATÁROKON ÁTNYÚLÓ SZOLGÁLTATÁSNYÚJTÁS A KÖZÖSSÉG ÉS GRÚZIA KÖZÖTT
30. cikk
(1) A Felek e fejezet rendelkezéseivel összhangban vállalják, hogy megteszik a szükséges lépéseket annak érdekében,
hogy a Felek szolgáltatási ágazatainak fejlődését szem előtt tartva fokozatosan engedélyezzék a szolgáltatások
nyújtását olyan közösségi vagy grúziai társaságok részéről, amelyek más Félnek a területén letelepedettek, mint
amelyben a szolgáltatás által megcélzott személy. (2) Az Együttműködési Tanács ajánlást tesz az (1) bekezdés végrehajtására.
31. cikk
A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy piacorientált szolgáltatási ágazatot alakítsanak ki Grúziában.
32. cikk
(1) A Felek vállalják, hogy kereskedelmi alapon, hatékonyan alkalmazzák a nemzetközi hajózási piachoz és forgalomhoz
való korlátlan hozzáférés elvét: a) az előbbi rendelkezés nem érinti a vonalhajózási konferenciák magatartási kódexéről szóló ENSZ-egyezményből
eredő azon jogokat és kötelezettségeket, amelyek az e megállapodásban részes Felek egyikére vagy másikára
vonatkoznak. Vonalhajózási konferenciához nem tartozó szállítók szabadon versenyezhetnek vonalhajózási
konferenciához tartozó szállítókkal, ha betartják a tisztességes kereskedelemi verseny szabályait;
b) a Felek megerősítik elkötelezettségüket a szabad versenykörnyezet iránt, amely a száraz és folyékony ömlesztett
áruk kereskedelmének elengedhetetlen tényezője. (2) Az (1) bekezdés elveinek alkalmazása során a Felek:
a) e megállapodás hatálybalépésétől kezdve nem alkalmazzák a közösségi tagállamok és a volt Szovjetunió közötti
kétoldalú megállapodások rakománymegosztásra vonatkozó rendelkezéseit; b) nem vezetnek be rakománymegosztásra vonatkozó záradékokat a harmadik országokkal kötendő jövőbeli
kétoldalú megállapodásokban, kivéve olyan kivételes körülmények esetén, amennyiben az e megállapodásban
részes egyik vagy másik Fél vonalhajózási társaságainak máskülönben nem lenne tényleges lehetőségük arra,
hogy az érintett harmadik országból érkező és oda irányuló kereskedelmi forgalomban részt vegyenek;
c) a száraz és folyékony ömlesztett áruk kereskedelméről szóló jövőbeli kétoldalú megállapodásokban megtiltják
a rakománymegosztásra vonatkozó megegyezéseket; d) e megállapodás hatálybalépésével eltörölnek minden olyan egyoldalú intézkedést, igazgatási, technikai és egyéb
akadályt, amely a nemzetközi tengeri szállításban korlátozó vagy megkülönböztető hatást fejthetne ki
a szolgáltatások szabad nyújtásra. (3) Többek között a nemzetközi forgalom számára nyitott kikötőkhöz való hozzáférés, a kikötők infrastruktúrájának és
kisegítő hajózási szolgáltatásainak igénybevétele, a kapcsolódó díjak és költségek alkalmazása, a vámlétesítmények
használata, valamint a kirakodási és berakodási kikötőhelyek és létesítmények kijelölése tekintetében mindkét Fél
legalább olyan kedvező elbánásban részesíti a másik Fél állampolgárai vagy társaságai által üzemeltetett hajókat, mint
a Fél saját hajóit. (4) A Közösség, illetve Grúzia nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatásokat nyújtó állampolgárai és társaságai szabadon
nyújthatnak nemzetközi tengeri-folyami szolgáltatásokat Grúzia, illetve a Közösség belvízi útjain.
33. cikk
A Felek közötti szállítás összehangolt fejlesztésének biztosítását szem előtt tartva, amelyet a Felek kereskedelemi
szükségleteikhez igazítanak, a kölcsönös piaci hozzáférés feltételei, valamint a közúti, vasúti és belvízi utakon történő,
továbbá az esetleges légiközlekedési szolgáltatásnyújtás feltételei adott esetben külön megállapodásokban
szabályozhatók, amelyet a Felek e megállapodás hatálybalépését követően tárgyalnak meg.
IV. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 34. cikk
(1) E cím rendelkezéseit a közrenddel összefüggő, közbiztonsági és közegészségügyi korlátozásokra figyelemmel kell
alkalmazni. (2) E cím rendelkezéseit nem kell alkalmazni azon tevékenységekre, amelyek valamely Fél területén hivatali hatáskör, akár
alkalmi, gyakorlásával függenek össze. 35. cikk
E cím alkalmazásában e megállapodás egy része sem akadályozza meg a Feleket abban, hogy a belépés és tartózkodás,
a munkavállalás, a munkafeltételek és a természetes személyek letelepedése és a szolgáltatásnyújtás tekintetében
törvényeiket és rendeleteiket alkalmazzák, azzal a feltétellel, hogy ennek során nem alkalmazzák ezeket oly módon,
amely az e megállapodás valamely rendelkezésének feltételei alapján bármely Felet megillető előnyöket semmissé
tenné vagy csökkentené. A fenti rendelkezés nem érinti a 34. cikk alkalmazását.
36. cikk
Azon társaságok, amelyek grúziai társaságok és közösségi társaságok közös ellenőrzése alatt és kizárólagos
tulajdonában vannak, szintén a II., III. és IV. fejezet rendelkezéseinek kedvezményezettjei közé tartoznak.
37. cikk
Az egyik Fél által az e megállapodás alapján a másik Félnek biztosított bánásmód, a szolgáltatások kereskedelméről
szóló általános egyezmény (GATS) hatálya alá tartozó ágazatok vagy intézkedések tekintetében a GATS vonatkozó
kötelezettségeinek hatálybalépését egy hónappal megelőző naptól kezdve, semmilyen esetben nem lehet
kedvezőbb, mint az előbbi Fél által a GATS rendelkezései alapján az egyes szolgáltatási ágazatok, alágazatok és
szolgáltatásnyújtási módok tekintetében biztosított bánásmód. 38. cikk
A Közösség, annak tagállamai és Grúzia a II., III. és IV. fejezet alkalmazásában nem veszik figyelembe a GATS V. cikkének
elveivel összhangban, gazdasági integrációs megállapodásokban vállalt kötelezettségek alapján biztosított
bánásmódot. 39. cikk
(1) Az e cím rendelkezéseivel összhangban biztosított legnagyobb kedvezmény elvét nem kell alkalmazni azon
adókedvezményekre, amelyeket a Felek a kettős adóztatás elkerülését szolgáló megállapodások vagy egyéb
adóegyezmények alapján nyújtanak, vagy a jövőben nyújtani fognak.
(2) E cím egy része sem értelmezhető úgy, hogy megakadályozná azt, hogy a Felek a kettős adóztatás elkerülését szolgáló
megállapodások és más adóegyezmények vagy a belföldi adójogszabályok adórendelkezései alapján olyan
intézkedéseket fogadjanak el vagy érvényesítsenek, amelyek az adókikerülés vagy adókijátszás megelőzésére
irányulnak. (3) E cím egy része sem értelmezhető úgy, hogy megakadályozná a tagállamokat vagy Grúziát abban, hogy
megkülönböztetést tegyen adójogszabályai vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása során olyan adófizetők között,
amelyek, különösen lakóhelyük tekintetében, nincsenek azonos helyzetben. 40. cikk
A 28. cikk sérelme nélkül, a II., III. és a IV. fejezet egy rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy feljogosítaná:
– a tagállamok, illetve Grúzia állampolgárait arra, hogy bármilyen minőségben belépjenek Grúzia, illetve a Közösség
területére és ott tartózkodjanak, különösen valamely társaság részvényeseként vagy tulajdonostársaként,
vezetőjeként vagy alkalmazottjaként, illetve szolgáltatások nyújtójaként vagy kedvezményezettjeként,
– a grúziai társaságok közösségi leányvállalatait vagy fióktelepeit arra, hogy a Közösség területén grúz
állampolgárokat alkalmazzanak vagy foglalkoztassanak, – a közösségi társaságok grúziai leányvállalatait vagy fióktelepeit arra, hogy Grúzia területén a tagállamok
állampolgárait alkalmazzák vagy foglalkoztassák, – a grúz társaságokat vagy grúz társaságok közösségi leányvállalatait vagy fióktelepeit arra, hogy ideiglenes
munkaszerződés alapján grúz személyeket biztosítsanak abból a célból, hogy más személyek számára és
ellenőrzése alatt működjenek, – a közösségi társaságokat és a közösségi társaságok grúziai leányvállalatait vagy fióktelepeit arra, hogy ideiglenes
munkaszerződés alapján olyan munkavállalókat biztosítsanak, akik a tagállamok állampolgárai.
V. FEJEZET
FOLYÓ FIZETÉSEK ÉS TŐKE 41. cikk
(1) A Felek vállalják, hogy szabadon átváltható valutában engedélyezik a Közösségben és Grúziában honos személyek
közötti, az áruforgalommal, valamint a szolgáltatások és személyek mozgásával összefüggő, e megállapodás
rendelkezéseivel összhangban teljesített folyó fizetéseket. (2) A tőkemozgások mérlegének ügyletei tekintetében e megállapodás hatálybalépésétől a fogadó ország törvényeivel
összhangban alapított társaságokba irányuló közvetlen befektetésekhez és a II. fejezet rendelkezéseivel összhangban
végzett befektetésekhez, valamint e befektetések és a belőlük származó esetleges nyereség felszámolásához vagy
hazatelepítéséhez kapcsolódó szabad tőkemozgást biztosítani kell. (3) E megállapodás hatálybalépésétől kezdve, a (2) bekezdés vagy az (5) bekezdés sérelme nélkül nem vezetnek be újabb
devizakorlátozásokat a Közösségben és Grúziában honos személyek közötti tőkemozgásra és a hozzá kapcsolódó
folyó fizetésekre vonatkozóan, és a meglévő szabályok nem válnak korlátozóbbakká.
(4) A Felek konzultációt folytatnak egymással abból a célból, hogy e megállapodás célkitűzéseinek előmozdítása
érdekében megkönnyítsék a Közösség és Grúzia között a (2) bekezdésben említettektől eltérő, más tőkeformák
mozgását. (5) Hivatkozva e cikk rendelkezéseire, amíg nem vezetik be a grúz valutának a Nemzetközi Valutaalap (IMF) alapokmánya
VIII. cikke értelmében vett teljes konvertibilitását, Grúzia kivételes körülmények között devizakorlátozásokat
alkalmazhat rövid és hosszú lejáratú hitelek nyújtásával és felvételével összefüggésben, amennyiben az ilyen hitelek
nyújtása esetén Grúzia számára ilyen korlátozásokat írnak elő és amennyiben e korlátozásokat Grúzia jogállása
az IMF-ben megengedi. Grúzia e korlátozásokat megkülönböztetéstől mentesen alkalmazza. Alkalmazásuk a lehető
legkisebb mértékben zavarja e megállapodást. Grúzia az ilyen intézkedések bevezetéséről és azok változásairól
tájékoztatja az Együttműködési Tanácsot. (6) Az (1) és a (2) bekezdés sérelme nélkül, amennyiben kivételes körülmények között a Közösség és Grúzia közötti
tőkemozgás súlyos nehézségeket okoz a Közösségben, illetve Grúziában az árfolyam-politika vagy a monetáris politika
működtetésében, vagy fennáll ennek a veszélye, úgy a Közösség, illetve Grúzia legfeljebb hat hónapon át
védintézkedéseket hozhat a Közösség és Grúzia közötti tőkemozgás tekintetében, ha az ilyen intézkedések feltétlenül
szükségesek. VI. FEJEZET
A SZELLEMI, IPARI ÉS KERESKEDELMI TULAJDON OLTALMA
42. cikk
(1) E cikk és a II. melléklet rendelkezései alapján Grúzia folytatja a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok oltalmának
fejlesztését annak érdekében, hogy e megállapodás hatálybalépését követő ötödik év végére a Közösségben fennálló
oltalmi szinthez hasonló szintű oltalmat biztosítson, beleértve az ilyen jogok érvényesítésének hatékony eszközeit.
(2) Grúzia e megállapodás hatálybalépését követő ötödik év végére csatlakozik a szellemi, ipari és kereskedelmi
tulajdonjogokról szóló, a II. melléklet (1) bekezdésében említett többoldalú egyezményekhez, amelyekben
a tagállamok részesek, vagy amelyeket a tagállamok az ezen egyezményekben foglalt vonatkozó rendelkezéseknek
megfelelően ténylegesen alkalmaznak. V. CÍM
JOGALKOTÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS 43. cikk
(1) A Felek kijelentik, hogy a Grúzia és a Közösség közötti gazdasági kapcsolatok megerősítésének fontos feltételét képezi
Grúzia meglévő és jövőbeli jogszabályainak a Közösség jogszabályaihoz való közelítése. Grúzia törekszik annak
biztosítására, hogy jogszabályai fokozatosan összeegyeztethetőkké váljanak a Közösség jogszabályaival.
(2) A jogszabályok közelítése különösen a következő területekre terjed ki: társasági befektetéseket szabályozó törvények
és rendeletek, vámjog, társasági jog, bankjog, társasági számvitel és adók, szellemi tulajdon, munkavállalók
munkahelyi védelme, pénzügyi szolgáltatások, versenyszabályok, közbeszerzés, emberek, állatok és növények
egészségének és életének védelme, környezetvédelem, fogyasztóvédelem, közvetett adózás, műszaki szabályok és
szabványok, nukleáris törvények és rendeletek, valamint szállítás. (3) A Közösség ezen intézkedések végrehajtásához technikai segítséget nyújt Grúziának, amely többek között
a következőket ölelheti fel: – szakértők cseréje, – korai tájékoztatás biztosítása, különösen a vonatkozó jogszabályokról,
– szemináriumok szervezése, – képzési tevékenységek, – támogatás a vonatkozó ágazatok közösségi jogszabályainak lefordításához.
44. cikk
(1) A 43. cikk alapján a Közösség technikai segítséget nyújt Grúziának a verseny területén érvényes jogszabályok
megszövegezéséhez és végrehajtásához, különösen a következők tekintetében: – vállalkozások közötti megállapodások és társulások, valamint összehangolt magatartások, amelyek a verseny
akadályozásához, korlátozásához vagy torzulásához vezethetnek, – a piaci erőfölénnyel való visszaélés a vállalkozások részéről,
– állami támogatások, amelyek torzító hatást fejtenek ki a versenyre,
– kereskedelmi jellegű állami monopóliumok, – közvállalkozások és különleges vagy kizárólagos jogokkal rendelkező vállalkozások,
– a versenytörvények alkalmazásának felülvizsgálata és felügyelete, valamint a betartásuk biztosítását szolgáló
eszközök. (2) A Felek megállapodnak abban, hogy megvizsgálják annak lehetőségét, hogy versenytörvényeiket a közöttük folyó
kereskedelmet érintő esetekben összehangolt módon alkalmazzák. VI. CÍM
GAZDASÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉS
45. cikk
(1) A Közösség és Grúzia gazdasági együttműködést hoz létre, amely Grúzia gazdasági reformjához, valamint
fellendüléséhez és fenntartható fejlődéséhez való hozzájárulásra irányul. Ezen együttműködés mindkét Fél javára
erősíti a fennálló gazdasági kapcsolatokat. (2) Politikai és egyéb intézkedéseket fognak kialakítani a gazdasági és társadalmi reform, valamint a grúziai gazdasági és
kereskedelmi rendszerek átalakítása érdekében, amelyeket a fenntarthatóság és a kiegyensúlyozott társadalmi
fejlődés követelményei fognak vezérelni; teljes mértékben figyelembe véve a környezeti szempontokat is.
(3) E cél érdekében az együttműködés különösen a gazdasági és társadalmi fejlődés, az emberi erőforrás-fejlesztés,
a vállalkozások támogatása (ezen belül a privatizáció, a befektetések és a pénzügyi szolgáltatások fejlesztése),
a mezőgazdaság és az élelmiszeripar, az energetika, a szállítás, a turizmus, a környezetvédelem, a regionális
együttműködés és a monetáris politika területeire összpontosít. (4) A régió harmonikus fejlődését szem előtt tartva, különös figyelmet szentelnek az olyan intézkedéseknek, amelyek
alkalmasak arra, hogy elősegítsék az együttműködést a Kaukázuson túli régió Független Államai között és
a szomszédos államokkal. (5) Az e megállapodásban meghatározott gazdasági együttműködést és az együttműködés más formáit adott esetben
a Közösség technikai segítségnyújtással támogathatja, figyelembe véve a Közösség által a Független Államokban
nyújtott technikai segítségre vonatkozó tanácsi rendeletet, a Grúziának nyújtott közösségi technikai segítséggel
kapcsolatos indikatív programban vállalt prioritásokat, valamint a kialakított koordinációs és végrehajtási eljárásokat.
46. cikk Együttműködés az áruforgalom és szolgáltatások kereskedelme területén
A Felek együttműködésük során biztosítják azt, hogy Grúzia nemzetközi kereskedelme a WTO szabályaival
összhangban bonyolódjon. Ez az együttműködés a kereskedelem megkönnyítése szempontjából közvetlenül fontos
kérdésekre terjed ki, amelyek a következők: – kereskedelmi és kereskedelemmel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó politika megfogalmazása, beleértve
a fizetéseket és az elszámolási mechanizmusokat, – a vonatkozó jogszabályok tervezetének elkészítése,
– segítség Grúzia WTO-hoz való esetleges csatlakozásának előkészítésében.
47. cikk Ipari együttműködés
(1) Az együttműködés különösen a következők előmozdítását célozza:
– üzleti kapcsolatok fejlesztése mindkét oldal gazdasági szereplői között,
– a Közösség részvétele Grúzia erőfeszítéseiben, amelyek iparának átalakítására irányulnak,
– az irányítás javítása, – megfelelő kereskedelmi szabályok és gyakorlatok kialakítása,
– környezetvédelem, – a hadiipari létesítmények átalakítása. (2) E cikk rendelkezései nem érintik a vállalkozásokra vonatkozó közösségi versenyszabályok végrehajtását.
48. cikk Építőipar
A Felek együttműködnek az építőipar területén.
Ez az együttműködés többek között a grúziai építőipari ágazat korszerűsítésére és átalakítására irányul,
a piacgazdaság elveivel összhangban, és a vonatkozó egészségügyi, biztonsági és környezeti szempontok kellő
figyelembevételével. 49. cikk Beruházásfejlesztés és -védelem
(1) Az együttműködés a Közösség és a tagállamok vonatkozó hatásköreit és illetékességeit szem előtt tartva arra irányul,
hogy kedvező légkört teremtsen a belföldi és külföldi magánbefektetések számára, különösen a beruházásvédelem,
a tőketranszfer és a befektetési lehetőségekre vonatkozó információcsere jobb feltételei révén.
(2) Az együttműködés céljai különösen a következők: – adott esetben beruházásfejlesztési és -védelmi megállapodások megkötése Grúzia és a tagállamok között,
– adott esetben megállapodások megkötése Grúzia és a tagállamok között a kettős adóztatás elkerüléséről,
– kedvező körülmények megteremtése, amelyek bátorítják a grúz gazdaságba történő külföldi befektetéseket,
– stabil és megfelelő üzleti jog és üzleti feltételek kialakítása, valamint információcsere a befektetések területén
a törvényekről, a rendeletekről és a közigazgatási gyakorlatokról,
– információcsere a befektetési lehetőségekről többek között kereskedelmi vásárok, kiállítások, kereskedelmi hetek
és egyéb események formájában. 50. cikk Közbeszerzés
A Felek együttműködnek azon feltételek kialakításában, amelyek lehetővé teszik az árukra és szolgáltatásokra
vonatkozó szerződések nyílt és versenytárgyaláson alapuló odaítélését, különösen ajánlati felhívások révén.
51. cikk Együttműködés a szabványok és a megfelelőségértékelés területén
(1) A Felek közötti együttműködés előmozdítja a minőség terén követett, a nemzetközi megállapodásoknak megfelelő
feltételekhez, elvekhez és iránymutatásokhoz való felzárkózást. A szükséges intézkedések megkönnyítik
a megfelelőségértékelés területén a kölcsönös elismerés irányába tett előrelépést, valamint a grúz termékek
minőségének javítását. (2) E célból a Felek arra törekszenek, hogy olyan technikai segítségnyújtási projektek keretében működjenek együtt,
amelyek: – előmozdítják a megfelelő együttműködést az e területekre szakosodott szervezetekkel és intézményekkel,
– előmozdítják a közösségi technikai szabályok alkalmazását, valamint az európai szabványok és
megfelelőségértékelési eljárások használatát, – lehetővé teszik a minőségirányítás területén a tapasztalatok és a technikai információk cseréjét.
52. cikk Bányászat és nyersanyagok
(1) A Felek arra törekednek, hogy növeljék a bányászatra és nyersanyagokra irányuló befektetést és kereskedelmet.
(2) Az együttműködést különösen a következő területekre összpontosítják:
– információcsere a bányászati és a nemvasfémágazat kilátásairól,
– az együttműködés jogi keretrendszerének kialakítása, – kereskedelmi kérdések,
– környezeti jogszabályok elfogadása és végrehajtása, – képzés,
– biztonság a bányászatban. 53. cikk Tudományos és műszaki együttműködés
(1) A Felek a kölcsönös előnyök alapján támogatják az együttműködést a nem katonai kutatás és technológiai fejlesztés
(KTF) területén, figyelemmel a rendelkezésre álló erőforrásokra, a programjaikhoz való megfelelő hozzáférésre,
valamint a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok hatékony védelmének megfelelő szintjére.
(2) A tudományos és technológiai együttműködés a következőket öleli fel:
– tudományos és műszaki információcsere, – közös KTF-tevékenység,
– képzési tevékenységek és mobilitási programok a KTF-fel foglalkozó tudósok, kutatók és szakemberek számára
mindkét oldalon. Amennyiben az együttműködés oktatást és/vagy képzést magában foglaló tevékenységek formáját ölti, az 54. cikk
rendelkezéseivel összhangban kell azokat végrehajtani. A Felek kölcsönös megállapodás alapján a tudományos és
technológiai együttműködés más formáit is kialakíthatják. Az együttműködési tevékenységek során külön figyelmet
kell fordítani az olyan tudósok, mérnökök, kutatók és műszaki szakemberek más területen történő foglalkoztatására,
akik tömegpusztító fegyverek kutatásával és/vagy előállításával foglalkoznak vagy foglalkoztak.
(3) Az e cikk hatálya alá eső együttműködést az egyes Felek által elfogadott eljárásoknak megfelelően megtárgyalt és
megkötött külön megegyezések alapján valósítják meg, amelyek többek között a szellemi, ipari és kereskedelmi
tulajdonjogokra vonatkozó különleges rendelkezéseket is rögzítenek. 54. cikk
Oktatás és szakképzés
(1) A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy mind a közszférában, mind a magánszférában növeljék az általános
oktatás és a szakképzettség szintjét Grúziában. (2) Az együttműködést különösen a következő területekre összpontosítják:
– a grúziai felsőoktatási és szakképzési rendszerek korszerűsítése, beleértve a felsőoktatási létesítmények és
a felsőoktatási diplomák akkreditálási rendszerét, – a köz- és a magánszektorbeli vezetők és köztisztviselők szakképzése a meghatározásra kerülő prioritási
területeken, – együttműködés az oktatási intézmények, illetve az oktatási intézmények és cégek között,
– a tanárok, felsőfokú képesítéssel rendelkezők, adminisztrátorok, fiatal tudósok és kutatók, valamint a fiatalok
mobilitása, – az európai tanulmányok terén folytatott oktatás támogatása a megfelelő intézményekben,
– közösségi nyelvek oktatása, – konferenciatolmácsok posztgraduális képzése,
– újságírók szakképzése, – oktatók szakképzése. (3) Az egyik Fél lehetséges részvétele a másik Fél oktatási és szakképzési programjaiban a Felek vonatkozó eljárásaival
összhangban vitatható meg, továbbá, adott esetben, intézményi kereteket és együttműködési terveket fognak
létrehozni, amelyek Grúziának a közösségi TEMPUS-programban való részvételére épülnek.
55. cikk Mezőgazdaság és az agráripari ágazat
Az együttműködés célja e területen a mezőgazdaság reformja, a grúziai mezőgazdaság, az agráripari és a szolgáltatási
ágazat korszerűsítése, privatizálása és átalakítása, belföldi és külföldi piacok kialakítása a grúz termékek számára olyan
feltételek mellett, amelyek biztosítják a környezet védelmét, figyelembe véve az élelmiszerellátás biztonsága
javításának szükségességét, valamint az agrár- és élelmiszeripar, továbbá a mezőgazdasági termékek feldolgozásának
és forgalmazásának fejlesztése. A Felek arra is törekednek, hogy az ipari és mezőgazdasági élelmiszertermékek
tekintetében fokozatosan közelítsék a grúz szabványokat a közösségi technikai szabályokhoz, beleértve
az egészségügyi és növény-egészségügyi szabványokat. 56. cikk Energia
(1) Az együttműködésre a piacgazdaság és az Európai Energiacharta alapelvei keretében kerül sor, szem előtt tartva
az Energiacharta Szerződést, valamint az energiahatékonyságról és a kapcsolódó környezeti szempontokról szóló
Energiacharta Jegyzőkönyvet, amelynek hátteréül az európai energiapiacok fokozatos integrációja szolgál.
(2) Az együttműködés többek között a következő területekre terjed ki:
– az energetikai politika megfogalmazása és továbbfejlesztése, – az energetikai ágazat irányításának és szabályozásának javítása a piacgazdasággal összhangban,
– az energiaellátás, ezen belül az ellátás biztonságának gazdaságos és környezetileg elfogadható módon történő
javítása, – az energiatakarékosság és a hatékony energiafelhasználás előmozdítása, valamint az energiahatékonyságról és
a kapcsolódó környezeti szempontokról szóló Energiacharta Jegyzőkönyv végrehajtása,
– az energetikai infrastruktúra korszerűsítése, – az ellátás és a végfelhasználás területén az energetikai technológiák javítása minden fajta energiatípus esetében,
– irányítói és műszaki szakképzés az energetikai szektorban,
– energetikai anyagok és termékek szállítása és továbbítása,
– az energiakereskedelem fokozásához és a befektetések ösztönzéséhez szükséges intézményi, jogi, adózási és
egyéb feltételek megteremtése, – vízenergia és más megújuló energiaforrások fejlesztése.
(3) A Felek kicserélik egymással az energetikai ágazatba történő befektetésekre vonatkozó információkat, különösen
az olaj- és gázvezetékek, valamint az egyéb energiatermék-szállítóeszközök építése és felújítása tekintetében. A Felek
együttműködnek annak érdekében, hogy az energetikai ágazatba történő befektetések tekintetében a lehető
leghatékonyabban végrehajtsák a IV. cím és a 49. cikk rendelkezéseit.
57. cikk Környezet
(1) Az Európai Energiachartát és az 1993. évi luzerni értekezlet nyilatkozatát szem előtt tartva, figyelembe véve továbbá
az Energiacharta Szerződést és különösen annak 19. cikkét, valamint az energiahatékonyságról és a kapcsolódó
környezeti szempontokról szóló Energiacharta Jegyzőkönyvet, a Felek továbbfejlesztik és erősítik együttműködésüket
a környezet és az emberi egészség területén. (2) Az együttműködés célja a környezet romlása elleni küzdelem, és különösen a következők:
– a szennyezettségi szintek hatékony felügyelete és a környezet értékelése; információs rendszer a környezet
állapotáról, – a helyi, a regionális és az országhatáron átterjedő levegő- és vízszennyezés leküzdése,
– az ökológiai egyensúly helyreállítása, – a fenntartható, hatékony és környezetileg hatékony energiatermelés és -felhasználás,
– az ipari létesítmények biztonsága, – a vegyi anyagok osztályozása és biztonságos kezelése,
– a vízminőség, – a hulladékcsökkentés, az újrafelhasználás és a biztonságos ártalmatlanítás, a Bázeli Egyezmény végrehajtása,
– a mezőgazdaság környezeti hatása, talajerózió és kémiai szennyezés,
– az erdők védelme, – a biodiverzitás megőrzése, a védett területek és a biológiai erőforrások fenntartható felhasználása és kezelése,
– a területrendezés, ezen belül az építőipar és a városfejlesztés,
– a gazdasági és a fiskális eszközök felhasználása,
– a globális éghajlatváltozás, – a környezeti nevelés és a tudatosság,
– a radioaktivitás által érintett övezetek rehabilitációjával kapcsolatos technikai segítségnyújtás és a kapcsolódó
egészségügyi és szociális problémák kezelése, – az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló Espoo-i Egyezmény végrehajtása.
(3) Az együttműködésre különösen a következők útján kerül sor:
– katasztrófavédelmi tervezés és más vészhelyzetek, – információk és szakértők cseréje, többek között a tiszta technológiák átadása, továbbá a biotechnológiák
biztonságos és környezetileg elfogadható felhasználása terén, – közös kutatási tevékenységek,
– a jogszabályok fejlesztése a közösségi szabványok szintjének elérése érdekében,
– környezeti szakképzés és az intézmények megerősítése, – együttműködés regionális szinten, beleértve az Európai Környezetvédelmi Ügynökség keretében való
együttműködést, és nemzetközi szinten, – stratégiák kialakítása, különös tekintettel a globális és éghajlati kérdésekre, valamint a fenntartható fejlődés
elérését szem előtt tartva, – környezeti hatástanulmányok. 58. cikk
Közlekedés
A Felek a közlekedés területén továbbfejlesztik és megerősítik együttműködésüket. Az együttműködés többek között
a grúziai közlekedési rendszerek és hálózatok átalakítására és korszerűsítésére, valamint adott esetben – a globálisabb
közlekedési rendszer kialakításának összefüggésében – a közlekedési rendszerek összeegyeztethetőségének
fejlesztésére és biztosítására irányul. Külön figyelmet fordítanak a Kaukázuson túli régió Független Államai között és
más szomszédos államokkal összeköttetést létesítő hagyományos közlekedési kapcsolatokra. Az együttműködés
többek között a következőket öleli fel: – a közúti szállítás, a vasutak, a kikötők és a repülőterek irányításának és üzemeltetésének korszerűsítése,
– a vasutak, a vízi utak, a közutak, a kikötők, a repülőterek és a légi közlekedési infrastruktúra korszerűsítése és
fejlesztése, beleértve a közérdekű főútvonalak és a fent említett közlekedési módok transzeurópai
összeköttetéseinek korszerűsítését, különösen a Traceca-projekthez kapcsolódóan, – a kombinált szállítás támogatása és fejlesztése,
– a közös kutatási és fejlesztési programok támogatása,
– a politika kialakításához és végrehajtásához szükséges szabályozói és intézményi keretek kidolgozása, beleértve
a szállítási ágazat privatizálását. 59. cikk Postai szolgáltatások és távközlés
A Felek hatásköreiken és illetékességükön belül kibővítik és megerősítik az együttműködést a következő területeken:
– politikák és iránymutatások kialakítása a távközlési ágazat és a postai szolgáltatások fejlesztéséhez,
– a díjszabási politika és a forgalmazás elveinek kialakítása a távközlési ágazatban és a postai szolgáltatások terén,
– technológia és know-how átadása, beleértve az európai technikai szabványokra és hitelesítési rendszerekre
vonatkozó ismereteket, – a távközlés és a postai szolgáltatások terén projektek fejlesztésének ösztönzése és a befektetések számára
vonzóvá tétele, – a távközlési és postai szolgáltatásnyújtás hatékonyságának és minőségének javítása, többek között az alágazatok
tevékenységeinek liberalizálásán keresztül, – a távközlés fokozott alkalmazása, különösen az elektronikus fizetési rendszerek területén,
– távközlési hálózatok irányítása és azok optimalizálása, – megfelelő szabályozási alap a távközlési és postai szolgáltatásnyújtáshoz, valamint a rádiófrekvencia-spektrum
felhasználásához, – szakképzés a távközlés és a postai szolgáltatások területén a piaci feltételek mellett történő üzemeltetés szem
előtt tartásával. 60. cikk Pénzügyi szolgáltatások
Az együttműködés különösen annak megkönnyítésére irányul, hogy Grúzia az általánosan elfogadott, kölcsönös
elszámolási rendszerek részévé váljon. A technikai segítségnyújtás előterében a következők állnak:
– a banki és pénzügyi szolgáltatások fejlesztése, a hitelforrások közös piacának kialakítása, Grúzia bevonása
valamely általánosan elfogadott, kölcsönös elszámolási rendszerbe, – pénzügyi rendszer és intézményeinek kialakítása Grúziában, tapasztalatcsere és személyzeti képzés,
– biztosítási szolgáltatások kialakítása, amelyek többek között kedvező keretet hoznának létre ahhoz, hogy
közösségi társaságok a biztosítási ágazaton belül közös vállalatok létrehozásában vegyenek részt Grúziában,
valamint exporthitelbiztosítás kialakítása. Ezen együttműködés különösen ahhoz járul hozzá, hogy a pénzügyi
szolgáltató ágazatban elősegítse a Grúzia és a tagállamok közötti kapcsolatok fejlesztését.
61. cikk Regionális fejlesztés
(1) A Felek megerősítik az együttműködést a területfejlesztés és a területrendezés területén.
(2) A Felek e célból ösztönzik a nemzeti, a regionális és a helyi hatóságok közötti információcserét a területfejlesztési és
területrendezési politika, valamint a regionális politikák kialakításának módszerei terén, külön hangsúlyt helyezve
a hátrányos helyzetben lévő területek fejlesztésére. Ösztönzik a régiók és a területfejlesztésért felelős közintézmények
közötti közvetlen kapcsolatfelvételt is, többek között azzal a céllal, hogy kicseréljék a területfejlesztés előmozdításának
módszereit és formáit. 62. cikk Szociális együttműködés
(1) Az egészség és a biztonság területén a Felek azzal a céllal alakítanak ki maguk között együttműködést, hogy javítsák
a munkavállalók egészség- és biztonságvédelmének szintjét. Az együttműködés különösen a következőket öleli fel:
– oktatás és szakképzés az egészségügyi és a biztonsági területen, külön figyelmet fordítva a magas kockázatú
tevékenységi területekre, – megelőző intézkedések kialakítása és támogatása a foglalkozási megbetegedések és egyéb munkahelyi ártalmak
leküzdése érdekében, – a jelentős balesetek veszélyének megelőzése és a mérgező vegyi anyagok kezelése,
– kutatás a munkakörnyezettel, valamint a munkavállalók egészségével és biztonságával kapcsolatos tudásbázis
fejlesztése érdekében. (2) A foglalkoztatás tekintetében az együttműködés különösen a következőkre irányuló technikai segítségnyújtásban
nyilvánul meg: – a munkaerőpiac optimalizálása, – a munkaközvetítő és a tanácsadó szolgáltatások korszerűsítése,
– szerkezetváltási programok tervezése és megvalósítása, – a helyi munkaerőpiacok fejlesztésének ösztönzése,
– a rugalmas foglalkoztatási programokra vonatkozó információk kicserélése, beleértve az önálló foglalkoztatást
ösztönző és a vállalkozóvá válást előmozdító programokat. (3) A Felek külön figyelmet szentelnek a szociális védelem területén megvalósuló együttműködésnek, ami többek között
kiterjed a grúziai szociális védelmi reformok tervezésében és megvalósításában való együttműködésre. E reformoknak
az a céljuk, hogy a piacgazdaságokra jellemző védelmi módszereket fejlesszenek ki Grúziában, és a reformok a szociális
védelem összes formáját felölelik. 63. cikk Idegenforgalom
A Felek fokozzák és fejlesztik együttműködésüket, amely a következőket öleli fel:
– az idegenforgalom megkönnyítése, – az információáramlás fokozása,
– know-how átadása, – a közös tevékenységek lehetőségének tanulmányozása,
– együttműködés a hivatalos idegenforgalmi szervezetek között, – képzés az idegenforgalom fejlesztése érdekében.
64. cikk Kis- és középvállalkozások
(1) A Felek arra törekednek, hogy fejlesszék és megerősítsék a kis és középvállalkozásokat, valamint ezek egyesületeit,
továbbá a közösségi és grúziai KKV-k (a továbbiakban: KKV-k) közötti együttműködést.
(2) Az együttműködés technikai segítségnyújtást foglal magában, különösen a következő területeken:
– jogalkotási keret kialakítása a KKV-k számára, – megfelelő infrastruktúra kifejlesztése (egy ügynökség a KKV-k támogatására, kommunikáció, segítségnyújtás egy
alap megteremtésében a KKV-k számára), – technológiai parkok kialakítása.
65. cikk Információ és kommunikáció
A Felek támogatják az információkezelés korszerű módszereinek kifejlesztését, beleértve a médiát, és ösztönzik
a hatékony kölcsönös információcserét. Elsőbbséget kapnak azon programok, amelyeknek az a célja, hogy alapvető
tájékoztatással lássák el az általános közvéleményt a Közösségről és Grúziáról, beleértve, ha lehetséges,
az adatbázisokhoz való hozzáférést, a szellemi tulajdonjogok teljes tiszteletben tartása mellett.
66. cikk Fogyasztóvédelem
A Felek szoros együttműködést alakítanak ki, amelynek az a célja, hogy elérjék a fogyasztóvédelmi rendszereik közötti
összeegyeztethetőséget. Ez az együttműködés magában foglalhatja a jogalkotói munkára és az intézményi reformra
vonatkozó információk kicserélését, állandó rendszerek létrehozását a veszélyes termékekről való kölcsönös
tájékoztatás érdekében, a fogyasztóknak nyújtott tájékoztatás javítását, különösen a felkínált áruk és szolgáltatások
ára, jellemzői tekintetében, cserekapcsolatok kialakítását a fogyasztói érdekképviseletek között, és a fogyasztóvédelmi
politikák összeegyeztethetőségének fokozását, valamint szemináriumok és szakképzési gyakorlatok szervezését.
67. cikk Vámügy
(1) Az együttműködés célja a kereskedelemmel és a tisztességes kereskedelemmel kapcsolatban elfogadni tervezett
összes rendelkezésnek való megfelelés biztosítása, valamint a grúz vámrendszernek a közösségi vámrendszerhez való
közelítése. (2) Az együttműködés különösen a következőket öleli fel:
– információcsere, – munkamódszerek javítása, – a Kombinált Nómenklatúra és az egységes vámokmány bevezetése,
– a közösségi és a grúz árutovábbítási rendszerek kölcsönös összekapcsolása,
– az ellenőrzések és az alaki követelmények egyszerűsítése az áruforgalom tekintetében,
– támogatás korszerű váminformációs rendszerek bevezetéséhez, – szemináriumok és szakképzési gyakorlatok szervezése,
– szükség esetén technikai segítségnyújtást biztosítanak. (3) Az e megállapodásban előirányzott további együttműködés és különösen a 72. és a 74. cikk sérelme nélkül, a Felek
közigazgatási hatóságai között a vámügyekben való kölcsönös segítségnyújtásra az e megállapodáshoz csatolt
jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban kerül sor. 68. cikk Statisztikai együttműködés
Az együttműködés célja e területen olyan hatékony statisztikai rendszer kialakítása, amely biztosítja azon megbízható
statisztikákat, amelyek a gazdasági reform folyamatának támogatásához és figyelemmel kíséréséhez, valamint
a grúziai magánvállalkozások fejlődéséhez szükségesek. A Felek különösen a következő területeken működnek
együtt: – a grúz statisztikai rendszer hozzáigazítása a nemzetközi módszerekhez, szabványokhoz és osztályozáshoz,
– statisztikai információk cseréje, – a gazdasági reformok megvalósításához és irányításához szükséges makro- és mikroökonómiai statisztikai
információk biztosítása. A Közösség e célok eléréséhez a Grúziának nyújtott technikai segítségnyújtással járul hozzá.
69. cikk Gazdaságtudomány
A Felek azáltal könnyítik meg a gazdasági reform folyamatát és a gazdaságpolitikák összehangolását, hogy
együttműködnek az egymás gazdaságának alapvető jellemzőire, valamint a piacgazdaságok gazdaságpolitikájának
tervezésére és végrehajtására vonatkozó ismereteik szélesítése érdekében. A Felek e célból információt cserélnek
a makrogazdasági teljesítményre és kilátásokra vonatkozóan. A Közösség technikai segítségnyújtást biztosít
a következők érdekében: – Grúzia támogatása a gazdasági reform folyamatában szakértői tanácsadás és technikai segítségnyújtás
biztosításával, – az együttműködés ösztönzése a közgazdászok között a gazdaságpolitika kialakításához szükséges know-how
átadásának meggyorsítása és az e politika szempontjából fontos kutatási eredmények széles körű elterjesztése
érdekében. 70. cikk Monetáris politika
A Közösség a grúz hatóságok kérésére technikai segítségnyújtást biztosít Grúzia azon törekvéseinek támogatása
érdekében, amelyek monetáris rendszerének megerősítésére és valutája teljes konvertibilitásának bevezetésére
irányulnak. Ez technikai segítségnyújtást foglal magában Grúzia monetáris és hitelpolitikájának megtervezéséhez és
alkalmazásához, a nemzetközi pénzügyi intézményekkel teljes mértékben összehangolva, a személyzet
szakképzéséhez és a pénzügyi piacok, így az értéktőzsde fejlesztéséhez. Ennek részét képezi az Európai Monetáris
Rendszerre és a pénzpiacokra, valamint a tőkemozgásokra vonatkozó közösségi előírások alapelveire és működésére
vonatkozó informális véleménycsere is. VII. CÍM
EGYÜTTMŰKÖDÉS A DEMOKRÁCIÁVAL ÉS AZ EMBERI JOGOKKAL KAPCSOLATOS ÜGYEKBEN
71. cikk
A Felek együttműködnek a demokratikus intézmények létrehozása vagy megerősítése szempontjából fontos összes
kérdésben, beleértve azon intézményeket, amelyekre a nemzetközi jognak és az EBESZ elveinek megfelelően
a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmének megerősítése érdekében van szükség. Ezen
együttműködés technikai segítségnyújtási programok formájában valósul meg, amelyekkel többek között
a következőkhöz kívánnak támogatást nyújtani: a vonatkozó jogszabályok és előírások elkészítése, az ilyen
jogszabályok végrehajtása; az igazságszolgáltatás működése; az állam igazságügyi kérdésekben játszott szerepe; és
a választási rendszer működése. Ez adott esetben képzést is magában foglalhat. A Felek ösztönzik a nemzeti, regionális
és igazságszolgáltatási hatóságaik, országgyűlési képviselőik és nem kormányzati szervezeteik közötti
kapcsolatfelvételt és cseréket. VIII. CÍM
EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ ILLEGÁLIS TEVÉKENYSÉGEK MEGELŐZÉSÉBEN, VALAMINT AZ ILLEGÁLIS
BEVÁNDORLÁS MEGELŐZÉSÉBEN ÉS ELLENŐRZÉSÉBEN
72. cikk
A Felek együttműködést alakítanak ki, amely a következő illegális tevékenységek megelőzésére irányul:
– gazdasági bűncselekmények, ezen belül korrupció, – különböző áruk, ezen belül ipari hulladék illegális kereskedelme,
– hamisítás. Az előbb említett területeken az együttműködés a kölcsönös konzultáción és a szoros interakción alapul. Technikai és
közigazgatási segítség nyújtható a következő területeken: – nemzeti jogszabályok megfogalmazása a bűncselekmények megelőzése területén,
– információs központok létrehozása, – a bűncselekmények megelőzésével foglalkozó intézmények hatékonyságának fokozása,
– a személyzet képzése és kutatási infrastruktúra kialakítása,
– a bűncselekményeket megakadályozó, kölcsönösen elfogadható intézkedések kidolgozása.
73. cikk Pénzmosás
(1) A Felek egyetértenek abban, hogy erőfeszítésekre és együttműködésre van szükség annak megelőzése érdekében,
hogy pénzügyi rendszereiket általában a bűncselekményekből és különösen a kábítószerrel kapcsolatos
bűncselekményekből származó bevételek tisztára mosására használják fel. (2) Az együttműködés e területen közigazgatási és technikai segítségnyújtást foglal magában, amelynek az a célja, hogy
olyan alkalmas előírásokat határozzanak meg a pénzmosás ellen, amelyek egyenértékűek a Közösség és az illetékes
nemzetközi fórumok, beleértve a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) által elfogadott előírásokkal.
74. cikk Kábítószerek
A Felek hatásköreiken és illetékességeiken belül együttműködnek a kábítószerek és a pszichotróp anyagok tiltott
előállításának, beszerzésének és kereskedelmének megakadályozására irányuló politikák és intézkedések
hatékonyságának és eredményességének fokozásában, beleértve a prekurzorok terjesztésének megakadályozását,
valamint a kábítószer iránti kereslet megelőzésének és csökkentésének előmozdítását. Az együttműködés e területen
a Felek közötti, a különböző, kábítószerek által érintett területek célkitűzéseire és eljárásaira vonatkozó konzultációkon
és szoros együttműködésen alapul. 75. cikk Illegális bevándorlás
(1) A tagállamok és Grúzia megállapodnak abban, hogy együttműködnek az illegális bevándorlás megelőzése és
ellenőrzése érdekében. E célból: – Grúzia vállalja, hogy valamely tagállam kérésére további alaki követelmények nélkül visszafogadja azon
állampolgárait, akik illegálisan tartózkodnak az adott tagállam területén, és
– minden tagállam vállalja, hogy Grúzia kérésére további alaki követelmények nélkül visszafogadja azon
állampolgárait, akik illegálisan tartózkodnak Grúzia területén. A tagállamok és Grúzia e célból megfelelő személyazonosító okmányokkal látják el állampolgáraikat.
(2) Grúzia vállalja, hogy kétoldalú megállapodásokat köt az erre igényt tartó tagállamokkal, amelyekben szabályozzák
a visszafogadásra vonatkozó egyedi kötelezettségeket, beleértve más országok olyan állampolgárainak és olyan
hontalanoknak a visszafogadására vonatkozó kötelezettséget, akik Grúziából érkeztek az adott tagállam területére,
vagy akik az adott tagállam területéről érkeztek Grúziába.
(3) Az Együttműködési Tanács megvizsgálja, hogy milyen további közös erőfeszítésekre van mód az illegális bevándorlás
megelőzése és ellenőrzése érdekében. IX. CÍM
KULTURÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉS
76. cikk
A Felek vállalják, hogy támogatják, ösztönzik és megkönnyítik a kulturális együttműködést. Az együttműködésbe
adott esetben bevonhatók a közösségi kulturális együttműködési programok, illetve egy vagy több tagállam kulturális
együttműködési programjai, és további, kölcsönös érdeklődésre számot tartó tevékenységek alakíthatók ki.
Az együttműködés a következőket ölelheti fel: – információ- és tapasztalatcsere a műemlékek, a műemléki területek (építészeti örökség) és a muzeális értékek
megőrzése és védelme területén, – kulturális csere a kultúra területén működő intézmények, művészek és más személyek között,
– irodalmi művek fordítása. X. CÍM
PÉNZÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS A TECHNIKAI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS TERÜLETÉN
77. cikk
Grúzia e megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében és a 78., a 79. és a 80. cikkel összhangban technikai
segítségnyújtásként, támogatás formájában, ideiglenes pénzügyi támogatásban részesül a Közösségtől. E támogatás
célja Grúzia gazdasági átalakulásának felgyorsítása. 78. cikk
E pénzügyi támogatást a vonatkozó tanácsi rendeletben előirányzott TACIS-program keretében biztosítják.
79. cikk
A közösségi pénzügyi támogatás célkitűzéseit és területeit indikatív programban állapítják meg, amely a két Fél között
Grúzia igényeinek, ágazati abszorpciós kapacitásának és a reformok terén elért előrehaladásának figyelembevételével
létrejövő megállapodás prioritásait tükrözi. A Felek tájékoztatják erről az Együttműködési Tanácsot.
80. cikk
A rendelkezésre álló erőforrások optimális felhasználása érdekében a Felek gondoskodnak arról, hogy a közösségi
technikai segítségnyújtási hozzájárulásokat szorosan összehangolják a más forrásokból, így a tagállamoktól, más
országoktól és nemzetközi szervezetektől, például a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Banktól és az Európai
Újjáépítési és Fejlesztési Banktól származó hozzájárulásokkal. XI. CÍM
INTÉZMÉNYI, ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
81. cikk
A megállapodással Együttműködési Tanács jön létre, amely felügyeli e megállapodás végrehajtását.
Az Együttműködési Tanács miniszteri szinten ül össze évente egy alkalommal. Megvizsgálja a megállapodás
keretében felmerülő minden nagyobb jelentőségű ügyet, valamint az e megállapodás célkitűzéseinek elérése
szempontjából kölcsönös érdeklődésre számot tartó egyéb kétoldalú és nemzetközi kérdést. Az Együttműködési
Tanács a két Fél közötti megállapodással megfelelő ajánlásokat is tehet.
82. cikk
(1) Az Együttműködési Tanács egyrészről az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága tagjaiból,
másrészről a grúz kormány tagjaiból áll. (2) Az Együttműködési Tanács maga állapítja meg eljárási szabályzatát.
(3) Az Együttműködési Tanács elnökségét felváltva a Közösség egy képviselője, illetve a grúz kormány egy tagja látja el.
83. cikk
(1) Az Együttműködési Tanácsot feladatainak ellátása során az Együttműködési Bizottság segíti, amely egyrészről
az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága tagjainak képviselőiből, másrészről a grúz kormány
tagjainak képviselőiből áll, rendszerint főtisztviselői szinten. Az Együttműködési Bizottság elnöki tisztségét felváltva
a Közösség, illetve Grúzia látja el. Az Együttműködési Tanács eljárási szabályzatában meghatározza az együttműködési
bizottság feladatait, amelyek magukban foglalják az Együttműködési Tanács üléseinek előkészítését és a Bizottság
működésének módját. (2) Az Együttműködési Tanács átruházhatja hatáskörei bármelyikét az Együttműködési Bizottságra, amely biztosítja
az Együttműködési Tanács ülései közötti folytonosságot. 84. cikk
Az Együttműködési Tanács dönthet más különbizottság vagy testület felállításáról, amely segíthet feladatainak
végrehajtásában, és meghatározza az ilyen bizottságok vagy testületek feladatait és működésének módját.
85. cikk
Az olyan kérdések megvizsgálásakor, amelyek e megállapodás keretében a GATT/WTO valamely cikkét említő
rendelkezéssel kapcsolatban merülnek fel, az Együttműködési Tanács a lehető legszélesebb körben azt az értelmezést
veszi figyelembe, amelyet a kérdéses GATT/WTO cikk tekintetében a WTO tagjai általánosan alkalmaznak.
86. cikk
A megállapodással Parlamenti Együttműködési Bizottság jön létre. E fórum a Grúz Parlament és az Európai Parlament
tagjai számára biztosít lehetőséget a találkozásra és a véleménycserére. A Bizottság az általa meghatározott
időközönként ül össze. 87. cikk
(1) A Parlamenti Együttműködési Bizottság egyrészről az Európai Parlament tagjaiból, másrészről pedig a Grúz Parlament
tagjaiból áll. (2) A Parlamenti Együttműködési Bizottság maga állapítja meg eljárási szabályzatát.
(3) A Parlamenti Együttműködési Bizottság elnökségét felváltva az Európai Parlament, illetve a Grúz Parlament látja el,
az eljárási szabályzatban megállapított rendelkezéseknek megfelelően. 88. cikk
A Parlamenti Együttműködési Bizottság tájékoztatást kérhet az Együttműködési Tanácstól e megállapodás
végrehajtása tekintetében, amely a bizottság számára a kért tájékoztatást megadja. A Parlamenti Együttműködési
Bizottságot tájékoztatják az Együttműködési Tanács ajánlásairól. A Parlamenti Együttműködési Bizottság ajánlásokat
tehet az Együttműködési Tanácsnak. 89. cikk
(1) E megállapodás hatókörében mindkét Fél biztosítja, hogy a másik Fél természetes és jogi személyei saját
állampolgáraihoz viszonyítva megkülönböztetésektől mentesen fordulhassanak a Felek illetékes bíróságaihoz és
közigazgatási szerveihez személyi és tulajdonjogaik védelmében, ideértve a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonra
vonatkozó jogokat is. (2) A Felek hatásköreik és illetékességeik korlátain belül:
– ösztönzik a választott bírósági eljárás alkalmazását a Közösség és Grúzia gazdasági szereplői között megkötött
kereskedelmi és együttműködési ügyletekből eredő viták rendezésében, – megállapodnak abban, hogy amennyiben a vitát választott bíróság elé terjesztik, mindkét vitás Fél, kivéve, ha
a Felek által választott választottbíróság szabályai másképpen rendelkeznek, maga választhatja meg saját
választott bíróját, függetlenül állampolgárságától, és hogy az elnöklő harmadik választott bíró vagy az egyéni
választottbíró harmadik állam polgára lehet, – azt fogják ajánlani gazdasági szereplőiknek, hogy kölcsönös egyetértésben válasszák meg a szerződéseikre
alkalmazandó jogot, – ösztönzik az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottsága (UNCITRAL) által kidolgozott
választottbírósági szabályok alkalmazását és a New Yorkban, 1958. június 10-én létrejött, a külföldi
választottbírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezményt aláíró államok
választottbíróságai által bonyolított választottbírósági eljárás igénybevételét. 90. cikk
E megállapodás egyik Felet sem akadályozza meg abban, hogy meghozza azon intézkedéseket:
a) amelyeket a lényeges biztonsági érdekeivel ellentétes információközlés megelőzése érdekében szükségesnek
tart; b) amelyek fegyverek, lőszerek és hadianyagok előállításával vagy kereskedelmével, vagy védelmi célból
elengedhetetlen kutatással, fejlesztéssel vagy termeléssel kapcsolatosak, azzal a feltétellel, hogy az ilyen
intézkedések a nem kifejezetten katonai célú termékek tekintetében nem befolyásolják hátrányosan
a versenyfeltételeket; c) amelyeket a közrend fenntartását érintő, súlyos belső zavargások esetén saját biztonsága érdekében, háború
vagy háborús veszéllyel fenyegető súlyos nemzetközi feszültség esetén, vagy a béke és a nemzetközi biztonság
fenntartása céljából általa elfogadott kötelezettségek végrehajtása érdekében elengedhetetlennek tart;
d) amelyeket a kettős felhasználású ipari áruk és technológia ellenőrzése során nemzetközi kötelezettségei és
vállalásai betartásához szükségesnek tart. 91. cikk
(1) Az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken és az abban foglalt különös rendelkezések sérelme nélkül:
– a Grúzia által a Közösség tekintetében alkalmazott szabályok nem vezethetnek megkülönböztetéshez
a tagállamok, állampolgáraik vagy társaságaik, illetve cégeik között,
– a Közösség által Grúzia tekintetében alkalmazott szabályok nem vezethetnek megkülönböztetéshez a grúz
állampolgárok vagy társaságok és cégek között. (2) Az (1) bekezdés rendelkezései nem érintik a Felek azon jogát, hogy alkalmazzák adójogszabályaik vonatkozó
rendelkezéseit azokra az adózókra, akik lakóhelyük tekintetében nincsenek azonos helyzetben.
92. cikk
(1) Bármelyik Fél e megállapodás alkalmazásából vagy értelmezéséből adódó bármely vitát az Együttműködési Tanács elé
terjeszthet. (2) Az Együttműködési Tanács a vitát ajánlással rendezheti.
(3) Abban az esetben, ha a vitát nem lehetséges a (2) bekezdés szerint rendezni, bármelyik Fél értesítheti a másik Felet
egyeztető kijelöléséről; ekkor a másik Fél két hónapon belül köteles egy második választott bírót kijelölni. Ennek
az eljárásnak az alkalmazása szempontjából a Közösséget és a tagállamokat együtt az egyik Félnek kell tekinteni.
Az Együttműködési Tanács kijelöl egy harmadik egyeztető bírót. Az egyeztető bírák ajánlásukat többségi szavazással
hozzák meg. Az ilyen ajánlások a Felekre nézve nem kötelezők.
(4) Az Együttműködési Tanács meghatározhatja a vitarendezés eljárási szabályait.
93. cikk
A Felek megállapodnak abban, hogy valamely Fél kérésére a megfelelő csatornákon keresztül haladéktalanul
konzultálnak annak érdekében, hogy megvitassák az e megállapodás értelmezése vagy végrehajtása, illetve a Felek
közötti kapcsolatok egyéb vonatkozása tekintetében felmerülő ügyeket. E cikk rendelkezései semmilyen módon nem
érintik és nem sértik a 14., a 92. és a 98. cikket.
94. cikk
Az e megállapodás alapján Grúzia számára biztosított bánásmód semmilyen esetben sem lehet kedvezőbb, mint
a tagállamok által egymás részére biztosított bánásmód. 95. cikk
E megállapodás alkalmazásában a „Felek” kifejezés egyrészről Grúziát, másrészről pedig hatásköreikkel összhangban
a Közösséget vagy a tagállamokat, illetve a Közösséget és a tagállamokat jelenti.
96. cikk
Amennyiben az e megállapodás hatálya alá tartozó ügyek az Energiacharta Szerződés és a hozzá csatolt
jegyzőkönyvek hatálya alá esnek, úgy a hatálybalépéstől kezdve az említett szerződést és jegyzőkönyveket kell
alkalmazni az ilyen ügyekre, azonban csak olyan mértékben, amennyiben ezt e szerződés és jegyzőkönyvek
meghatározzák. 97. cikk
E megállapodás az első alkalommal 10 évre jön létre. E megállapodás időbeli hatálya évről évre automatikusan
meghosszabbodik, kivéve ha az egyik Fél a lejárat előtt hat hónappal írásban értesíti a másik Felet e megállapodás
felmondásáról. 98. cikk
(1) A Felek megteszik azon általános és konkrét intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy teljesíthessék
e megállapodás szerinti kötelezettségeiket. Gondoskodnak arról, hogy az e megállapodásban rögzített célkitűzések
teljesüljenek. (2) Amennyiben az egyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél nem teljesítette e megállapodás szerinti kötelezettségét,
megfelelő intézkedéseket tehet. Mielőtt erre sor kerülne, a különösen sürgős esetek kivételével, az Együttműködési
Tanács rendelkezésére bocsát minden olyan vonatkozó információt, amely a helyzet alapos vizsgálatához szükséges
annak érdekében, hogy a Felek számára kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak. Az intézkedések
megválasztása során előnyben kell részesíteni azon intézkedéseket, amelyek a legkevésbé zavarják e megállapodás
működését. Ezen intézkedésekről haladéktalanul értesítik az Együttműködési Tanácsot, ha a másik Fél ezt kéri.
99. cikk
Az I., a II., a III., a IV. és az V. melléklet a jegyzőkönyvvel együtt e megállapodás szerves részét képezi.
100. cikk
Mindaddig, amíg nem érnek el e megállapodás keretében a magánszemélyek és a gazdasági szereplők számára
egyenértékű jogokat, e megállapodás nem érinti a számukra a meglévő, egyrészről egy vagy több tagállamot,
másrészről Grúziát kötelező megállapodásokon keresztül biztosított jogokat, kivéve a Közösség illetékességébe
tartozó területeket, valamint a tagállamok illetékességébe tartozó területeket, az e megállapodáson alapuló
kötelezettségeinek sérelme nélkül. 101. cikk
E megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget, az Európai Szén
és Acélközösséget, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződések alkalmazandóak, az azokban
a szerződésekben meghatározott feltételekkel, másrészről Grúzia területén. 102. cikk
E megállapodás letéteményese az Európai Unió Tanácsának főtitkára.
103. cikk
E megállapodás eredeti példányát, amelynek angol, dán, finn, francia, görög, holland, német, olasz, portugál, spanyol,
svéd, valamint grúz nyelvű szövege egyaránt hiteles, az Európai Unió Tanácsának főtitkáránál helyezik letétbe.
104. cikk
E megállapodást a Felek saját eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá. E megállapodás az azt a napot követő második
hónap első napján lép hatályba, amelyen a Felek értesítik az Európai Unió Tanácsának főtitkárát az első bekezdésben
említett eljárások befejezéséről. Hatálybalépésétől, a Grúzia és a Közösség közötti kapcsolatok tekintetében, e megállapodás lép az Európai Gazdasági
Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a Szovjetunió között Brüsszelben, 1989. december 18-án aláírt,
a kereskedelemről, valamint a gazdasági és kereskedelmi együttműködésről szóló megállapodás helyébe.
105. cikk
Abban az esetben, ha az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárások befejezéséig e megállapodás
bizonyos részeinek rendelkezéseit a Közösség és Grúzia közötti ideiglenes megállapodás révén életbe léptetik, a Felek
megállapodnak abban, hogy ilyen körülmények között az „e megállapodás hatálybalépésének napja” az ideiglenes
megállapodás hatálybalépésének a napját jelenti. I. MELLÉKLET A GRÚZIA ÁLTAL A 9. CIKK (3) BEKEZDÉSÉVEL ÖSSZHANGBAN A FÜGGETLEN ÁLLAMOKNAK NYÚJTOTT
ELŐNYÖK INDIKATÍV JEGYZÉKE
Az összes Független Állam tekintetében:
1. Nem vetnek ki behozatali vámokat. 2. A behozatalra nem alkalmaznak sem HÉA-t, sem jövedéki adót.
3. A nem kereskedelmi tevékenységek különleges rendszerének alkalmazása, beleértve az e tevékenységekből eredő
II. MELLÉKLET A 42. CIKKBEN EMLÍTETT, SZELLEMI, IPARI ÉS KERESKEDELMI TULAJDONRÓL SZÓLÓ EGYEZMÉNYEK
(1) A 42. cikk (2) bekezdése a következő többoldalú egyezményeket érinti:
– Nemzetközi egyezmény az előadóművészek, a hangfelvétel-előállítók és a műsorsugárzó szervezetek védelméről
(Róma, 1961), – Jegyzőkönyv a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi megállapodáshoz (Madrid, 1989),
– Nizzai megállapodás az áruk és szolgáltatások védjegylajstromozás céljából történő nemzetközi osztályozásáról
(Genfi okmány, 1977, módosítva 1979-ben), – Budapesti szerződés a mikroorganizmusok szabadalmi eljárás céljából történő letétbe helyezése nemzetközi
elismeréséről (1977, módosítva 1980-ban), – Nemzetközi egyezmény az új növényfajták oltalmáról (UPOV) (Genfi okmány, 1991).
(2) Az Együttműködési Tanács ajánlhatja, hogy a 42. cikk (2) bekezdését alkalmazzák más többoldalú egyezményre is. Ha
a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon területén a kereskedelmi feltételeket érintő problémák fordulnak elő,
az egyik Fél kérésére sürgős konzultációt folytatnak a kölcsönösen kielégítő megoldás elérése érdekében.
(3) A Felek megerősítik, hogy nagy jelentőséget tulajdonítanak a következő többoldalú egyezményekből eredő
kötelezettségeiknek: – Berni egyezmény az irodalmi és művészeti művek védelméről (Párizsi okmány, 1971),
– Párizsi egyezmény az ipari tulajdon oltalmáról (Stockholmi okmány, 1967, módosítva 1979-ben),
– Madridi megállapodás a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról (Stockholmi okmány, 1967, módosítva
1979-ben), – Szabadalmi együttműködési szerződés (Washington, 1970, módosítva 1979-ben és 1984-ben).
(4) E megállapodás hatálybalépésétől kezdve Grúzia a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon elismerése és védelme
tekintetében a közösségi társaságokat és állampolgárokat legalább olyan kedvező bánásmódban részesíti, mint
amelyet kétoldalú megállapodások alapján harmadik országoknak biztosít. (5) A (4) bekezdés rendelkezései nem vonatkoznak a Grúzia által tényleges viszonosság alapján harmadik országoknak
biztosított előnyökre és a Grúzia által az egykori SZSZKSZ más országainak biztosított előnyökre.
III. MELLÉKLET A 26. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT PÉNZÜGYI SZOLGÁLTATÁSOK
A pénzügyi szolgáltatás a Fél pénzügyi szolgáltatója által felkínált, pénzügyi jellegű szolgáltatás. A pénzügyi
szolgáltatások közé a következő tevékenységek tartoznak: A. Valamennyi biztosítási és biztosításhoz kapcsolódó szolgáltatás
1. Közvetlen biztosítás (beleértve az együttes biztosítást is)
i) életbiztosítás ii) neméletéletbiztosítás 2. Viszontbiztosítás és visszaengedményezés
3. Biztosítási közvetítés, úgymint biztosítási alkuszi és ügynöki tevékenység
4. Járulékos biztosítási szolgáltatások, úgymint tanácsadás, biztosításmatematikai, kockázatértékelési és kárrendezési
szolgáltatások B. Banki és egyéb pénzügyi szolgáltatások (a biztosítást kivéve)
1. Betétek és más visszafizetendő pénzeszközök elfogadása az ügyfelektől
2. Mindenfajta kölcsönnyújtás, beleértve többek között a fogyasztói hitelt, a jelzáloghitelt, a faktorálást és a kereskedelmi
ügyletek finanszírozását 3. Pénzügyi lízing 4. Valamennyi fizetési és pénzátutalási szolgáltatás, beleértve a hitelkártyát és a betéti kártyát, az utazási csekket és
a bankcsekket 5. Garanciák és kötelezettségvállalások 6. Kereskedés saját számlára vagy ügyfelek számlájára, akár tőzsdén, akár tőzsdén kívüli forgalmon vagy más módon,
a következőkkel: a) pénzpiaci eszközök (csekkek, váltók, letéti jegyek stb.)
b) deviza c) származékos termékek, de nem kizárólag határidős és opciós ügyletek
d) árfolyam- és kamatláb instrumentumok, ezen belül olyan termékek, mint a swap, a határidős
kamatláb-megállapodások stb. e) átruházható értékpapírok f) egyéb forgatható instrumentumok és pénzügyi eszközök, ezen belül veretlen arany
7. Részvétel minden fajta értékpapír (akár nyilvános, akár zárt körű) kibocsátásában, beleértve a megbízottként való
jegyzést és elhelyezést, valamint az ilyen kibocsátásokhoz kapcsolódó szolgáltatások nyújtása
8. Pénzügynöki tevékenység 9. Vagyonkezelés, úgymint készpénz- vagy portfóliókezelés, mindenfajta befektetési alapok kezelése,
nyugdíjalap-kezelés, értékpapír-letétek őrzése és bizalmi vagyonkezelői szolgáltatások 10. Pénzügyi eszközökkel kapcsolatos elszámolási és klíringszolgáltatások, beleértve az értékpapírokat, a származékos
pénzügyi termékeket és más forgatható értékpapírokat 11. Tanácsadói, közvetítői és más járulékos pénzügyi szolgáltatások az 1–10. pontban felsorolt összes tevékenység
tekintetében, ezen belül hitelreferencia és -elemzés, befektetés- és portfóliókutatás, illetve -tanácsadás, tanácsadás
társasági felvásárlásokkal, társasági átszervezéssel és stratégiaalkotással kapcsolatban 12. Pénzügyi információk szolgáltatása és továbbítása, pénzügyi adatfeldolgozás és a kapcsolódó szoftverek az egyéb
pénzügyi szolgáltatók részéről A pénzügyi szolgáltatások meghatározásából kizárják a következő tevékenységeket:
a) központi bankok vagy más közintézmények által monetáris vagy árfolyam-politika céljából kifejtett
tevékenységek b) központi bankok, kormányzati szervek, minisztériumok vagy közintézmények által a kormány számlájára vagy
kezességvállalása mellett folytatott tevékenységek, kivéve akkor, ha e tevékenységeket az állami szervezetekkel
versenyezve pénzügyi szolgáltatók is végezhetik c) a kötelező társadalombiztosítás vagy az állami nyugdíjbiztosítás részét képező tevékenységek, kivéve akkor, ha
e tevékenységeket az állami szervekkel vagy magánintézményekkel versenyezve pénzügyi szolgáltatók is
végezhetik IV. MELLÉKLET A KÖZÖSSÉG FENNTARTÁSAI A 23. CIKK (2) BEKEZDÉSÉVEL ÖSSZHANGBAN
Bányászat
Egyes tagállamokban a nem közösségi ellenőrzésű társaságok számára a bányászat és a kitermelési jogok tekintetében
koncessziót írhatnak elő. Halászat A Közösség tagállamainak szuverenitásán vagy joghatóságán belüli tengeri vizekben található biológiai
erőforrásokhoz és halászterületekhez való hozzáférés és azok felhasználása, eltérő rendelkezés hiányában, a közösségi
tagállamok valamelyikének lobogója alatt hajózó és a közösségi területen lajstromozott halászhajókra korlátozódik.
Ingatlanvásárlás A nem közösségi társaságok ingatlanvásárlását egyes tagállamokban korlátozzák.
Audiovizuális szolgáltatások, beleértve a rádiót is Az előállítás és a terjesztés, ezen belül a műsorszórás és a nyilvánosság számára történő közvetítés egyéb formái
tekintetében a nemzeti bánásmód fenntartható bizonyos származási feltételeknek megfelelő audiovizuális alkotások
számára. Távközlési szolgáltatások, beleértve a mobil- és a műholdas szolgáltatásokat is.
Fenntartott szolgáltatások Egyes tagállamokban a kiegészítő szolgáltatások és az infrastruktúra tekintetében korlátozott a piacra való jutás.
Szakmai szolgáltatások Olyan természetes személyek számára fenntartott szolgáltatások, akik a tagállamok állampolgárai. E személyek
bizonyos feltételek mellett társaságokat alapíthatnak. Mezőgazdaság Egyes tagállamokban nem alkalmazható a nemzeti bánásmód az olyan nem közösségi ellenőrzésű társaságokra,
amelyek mezőgazdasági vállalkozást kívánnak indítani. A nem közösségi ellenőrzésű társaságok csak bejelentéssel
vagy, szükség esetén, engedéllyel vásárolhatnak szőlőültetvényt. Hírügynökségi szolgáltatások
Egyes tagállamokban korlátozzák a kiadó társaságokban és műsorszóró társaságokban való külföldi részesedést.
V. MELLÉKLET GRÚZIA FENNTARTÁSAI A 23. CIKK (4) BEKEZDÉSÉVEL ÖSSZHANGBAN
(1) A jelenlegi grúziai befektetési jogszabályok előírják, hogy a külföldi társaságok befektetéseit és a grúz társaságok olyan
befektetéseit, amelyekben az állam nem rendelkezik ellenőrző részesedéssel, engedélyeztetni kell az illetékes grúz
hatóságoknál. Az ilyen engedélyek kiadásának feltételei a grúz jogban rögzítettek szerint nem vezethetnek
megkülönböztetéshez a grúz magántársaságok és a külföldi társaságok között. Ez az engedélyeztetés nem
használható fel arra, hogy semmissé tegyék az e megállapodás 23. cikkének (4) bekezdése alapján a közösségi
társaságoknak nyújtott előnyöket, sem arra, hogy megkerüljék e megállapodás egyéb rendelkezéseit. Különösen nem
használható fel arra, hogy bármilyen gazdasági tevékenységi területen megakadályozza közösségi társaságok
létrehozását, kivéve a következőkben meghatározottak szerint. Az engedélyek kellő indoklás nélkül nem vonhatók
vissza, és a visszavonás ellen fellebbezéssel, továbbá ha szükséges, vitarendezéssel lehet élni.
Grúzia az engedélyeztetésre vonatkozó jogszabályait legkésőbb 1998. december 31-ig összhangba hozza a szokásos
nemzetközi gyakorlattal és különösen a közösségi jogszabályokkal. A Közösség e területen technikai segítséget nyújt.
Grúzia az átmeneti időszak alatt nem tesz olyan intézkedéseket és lépéseket, amelyek korlátozottabbá tennék
a közösségi társaságok létesítésének és működésének feltételeit, mint amelyek az e megállapodás parafálásának napja
előtti napon fennálltak. (2) A következő területeken tilos a külföldi befektetés:
– Grúzia védelme és biztonsága, – kábítószerek és pszichotróp anyagok előállítása és értékesítése,
– kábító vagy mérgező hatású anyagokat tartalmazó növények termesztése és értékesítése.
(3) A külföldi társaságoknak külön engedélyt kell beszerezniük az illetékes grúz hatóságoktól, ha Grúzia határain belüli
20 km-en sávban, vagy egyéb, a nemzetbiztonság vagy Grúzia környezetvédelme szempontjából fontosként
megjelölt zónákban kívánnak tevékenységet folytatni. (4) A grúz jogszabályok a következő gazdasági tevékenységi területeken előírják, hogy a külföldi részesedésű
társaságokban az államnak legalább 51%-os részesedéssel kell rendelkeznie. Ez a százalékarány akkor csökkenthető,
ha Grúzia parlamentje így határoz: – országos jelentőségű gáz- és olajvezetékek, kommunikációs és energiaátviteli vezetékek, hővezetékek
üzemeltetése és az üzemeltetésükhöz elengedhetetlen épületek és egyéb létesítmények,
– országos jelentőségű autópályák és vasutak, repülőterek és tengeri kikötők üzemeltetése Grúziában,
– értékpapírok, bankjegyek, érmék és bélyegek kibocsátása, – nagyon veszélyes fertőző betegségben szenvedő betegek kezelése, beleértve a fertőző bőr- és nemi
betegségeket, valamint elmebajokat is, – veszélyes betegségekben szenvedő állatok állatorvosi kezelése,
– tiszta szesz előállítása. (5) A grúz jogszabályok a hosszú lejáratú földbérlet tekintetében nem tesznek ugyan különbséget a külföldi befektetők és
a grúz, nem állami vállalkozások között, jelenleg azonban nem engedélyezik számukra, hogy földet vagy természeti
erőforrásokat vásároljanak. (6) Azoknak a társaságoknak, amelyek ásványlelőhelyeket kívánnak felkutatni vagy kitermelni, vagy természeti
erőforrásokat kívánnak kiaknázni és kitermelni Grúziában vagy Grúzia kontinentális talapzatán, a grúz kormány
koncessziójára van szükségük. Az e mellékletben szereplő fenntartások alkalmazása semmilyen esetben nem eredményezhet a harmadik országok
társaságainak biztosított bánásmódnál kedvezőtlenebb bánásmódot. E korlátozások minden enyhítését kiterjesztik
a közösségi társaságokra a nemzeti bánásmód vagy a legnagyobb kedvezmény elve közül a kedvezőbb alapján.
A grúziai befektetési jogszabályok jövőbeli továbbfejlesztésére e megállapodás rendelkezéseivel és szellemével
összhangban kerül majd sor, beleértve különösen annak általános elveit, a társaságok létrehozását és működtetését
érintő feltételeket, továbbá a jogalkotói együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket (I., IV. és V. cím), valamint
a társaságok létrehozásával kapcsolatban a Közösség és Grúzia között létrejött levélváltást.
JEGYZŐKÖNYV a közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös vámügyi segítségnyújtásról
1. cikk Meghatározások
E jegyzőkönyv alkalmazásában: a) „vámjogszabályok”: a Felek területén alkalmazandó olyan jogi vagy közigazgatási rendelkezések, amely
a behozatalt, a kivitelt, az áruk továbbítását és vámeljárás alá helyezését szabályozzák, beleértve a tiltó, korlátozó
és szabályozó intézkedéseket; b) „kérelmező hatóság”: az az illetékes közigazgatási hatóság, amelyet a Fél e célból kijelölt, és amely vámügyi
segítséget kér; c) „megkeresett hatóság”: az az illetékes közigazgatási hatóság, amelyet a Fél e célból kijelölt, és amelyhez vámügyi
segítségért folyamodnak; d) „személyes adat”: minden olyan információ, amely azonosított vagy beazonosítható magánszemélyre
vonatkozik. 2. cikk Hatály
(1) A Felek a hatásköreikbe tartozó területeken az e jegyzőkönyvben meghatározott módon és feltételek mellett
segítenek egymásnak a vámjogszabályokat sértő tevékenységek megelőzésében, felderítésében és kivizsgálásában.
(2) Az e jegyzőkönyvben meghatározott vámügyi segítségnyújtást kell alkalmazni a Felek azon közigazgatási hatóságaira,
amelyek e jegyzőkönyv alkalmazásában illetékesek. Ez nem sérti a kölcsönös bűnügyi jogsegélyre irányadó
szabályokat. Nem tartoznak a hatálya alá az igazságügyi hatóság kérésére gyakorolt hatáskörök alapján szerzett
információk, kivéve ha a szóban forgó hatóságok ebben állapodnak meg.
3. cikk Jogsegély megkeresés alapján
(1) A megkeresett hatóság a megkereső hatóságot kérésére ellátja az összes vonatkozó információval, amely lehetővé
teszi számára a vámjogszabályok helyes alkalmazását, beleértve az olyan észlelt vagy tervezett tevékenységekre
vonatkozó információkat, amelyek sértik vagy sérthetik a vámjogszabályokat.
(2) A megkeresett hatóság a megkereső hatóságot kérésére tájékoztatja arról, hogy az egyik Fél területéről kivitt árukat
megfelelően hozták-e be a másik Fél területére, és adott esetben megadja az árukra alkalmazott vámeljárást.
(3) A megkeresett hatóság a megkereső hatóság kérésére törvényeinek keretei között megteszi a szükséges lépéseket
a következők megfigyelés alá vonásának biztosítása érdekében: a) olyan természetes vagy jogi személyek, akikről alapos okkal feltételezhető, hogy vámjogszabályokat szegnek
vagy szegtek meg; b) azon helyek, ahol oly módon tárolnak árukat, amely okot ad a gyanúra, hogy az áruk rendeltetése vámjogszabályt
sértő tevékenységek ellátása; c) azon árumozgások, amelyeket azért jelentettek be, mert esetlegesen a vámjogszabályok megsértéséhez
vezethetnek; d) olyan szállítóeszközök, amelyekről okkal feltételezhető, hogy vámjogszabályt sértő tevékenységek során
használták vagy használhatják fel. 4. cikk Önkéntes jogsegély
A Felek törvényeikkel, szabályaikkal és egyéb jogi eszközeikkel összhangban előzetes kérés nélkül is segítséget
nyújtanak egymásnak, ha úgy ítélik meg, hogy erre a vámjogszabályok helyes alkalmazása érdekében szükség van,
amennyiben a következőkre vonatkozó információkat szereznek: – olyan tevékenységek, amelyek látszólag vagy ténylegesen vámjogszabályokat sértenek, és amelyek a másik Fél
érdeklődésére számot tarthatnak, – az ilyen tevékenységek végrehajtása során használt új eszközök és módszerek,
– olyan áruk, amelyekről ismert, hogy vámjogszabály-sértés tárgyát képezik,
– olyan természetes vagy jogi személyek, akikről alapos okkal feltételezhető, hogy vámjogszabályokat szegnek
vagy szegtek meg, – olyan szállítóeszközök, amelyekről alapos okkal feltételezhető, hogy vámjogszabályt sértő tevékenységek során
használták vagy használhatják fel. 5. cikk Kézbesítés/értesítés
A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság jogszabályaival összhangban megtesz minden szükséges
intézkedést annak érdekében, hogy a területén tartózkodó vagy letelepedett címzettek részére az e jegyzőkönyv
hatókörébe tartozó: – összes iratot kézbesítse, – az összes határozatról értesítést küldjön.
Ilyen esetekben magának a kérésnek a tekintetében a 6. cikk (3) bekezdését kell alkalmazni.
6. cikk A jogsegély iránti megkeresések alakja és tartalma
(1) Az e jegyzőkönyv szerinti megkereséseket írásban kell benyújtani. A megkereséshez mellékelni kell azon iratokat,
amelyek a kérés teljesítéséhez szükségesek. Amennyiben a helyzet sürgőssége megkívánja, a szóbeli kérelem is
elfogadható, de azt haladéktalanul írásban is meg kell erősíteni.
(2) Az e cikk (1) bekezdése szerinti megkeresések a következő információkat tartalmazzák:
a) a kérelmet benyújtó megkereső hatóság megnevezését; b) a kért intézkedést;
c) a kérelem tárgyát és indoklását; d) az érintett törvényeket, szabályokat és más jogi előírásokat;
e) a vizsgálat célpontját képező természetes vagy jogi személyek lehető legpontosabb és legrészletesebb
megjelölését; f) a vonatkozó tények és a már elvégzett vizsgálatok összefoglalását, kivéve az 5. cikkben meghatározott esetekben.
(3) A kérelmeket a megkeresett hatóság valamely hivatalos nyelvén vagy az e hatóság számára elfogadható nyelven kell
benyújtani. (4) Ha a megkeresés nem felel meg az alaki követelményeknek, kérhető javítása vagy kiegészítése; elővigyázatossági
intézkedések azonban elrendelhetők. 7. cikk A megkeresések végrehajtása
(1) A jogsegély iránti megkeresések teljesítése érdekében a megkeresett hatóság illetékességének és rendelkezésre álló
erőforrásainak határain belül úgy jár el, mintha hivatalból vagy ugyanazon Fél más hatóságainak megkeresése alapján
járna el, és átadja a már birtokában lévő információkat, megfelelő nyomozást végez, vagy gondoskodik elvégzésükről.
Ezt a rendelkezést kell azon igazgatási szervezeti egységre is alkalmazni, amelynek a megkeresett hatóság kérést
címez, ha ez utóbbi saját maga nem tud eljárni.
(2) A jogsegély iránti megkereséseket a megkeresett Fél törvényeivel, szabályaival és más jogi eszközeivel összhangban
hajtják végre. (3) A Fél kellően meghatalmazott tisztviselői a másik érintett Fél beleegyezésével és az utóbbi által meghatározott
feltételek betartásával beszerezhetik a megkeresett hatóság vagy más olyan hatóság hivatalaitól, amelyért
a megkeresett hatóság felel, a vámjogszabályokat sértő vagy esetlegesen sértő tevékenységekre vonatkozó azon
információkat, amelyekre a megkereső hatóságnak az e jegyzőkönyvben meghatározott célok érdekében szüksége
van. (4) Az egyik Fél tisztviselői a másik érintett Fél beleegyezésével és az utóbbi által meghatározott feltételek mellett jelen
lehetnek az utóbbi Fél területén végzett nyomozásoknál. 8. cikk
Az információk közlésének formája
(1) A megkeresett hatóság a vizsgálatok eredményeit iratok, hitelesített iratmásolatok, jelentések és hasonló eszközök
formájában közli a megkereső hatósággal. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott iratok helyettesíthetők azonos céllal, bármilyen formában előállított számítógépes
információkkal. 9. cikk Kivételek a jogsegélynyújtási kötelezettség alól
(1) A Felek megtagadhatják az e jegyzőkönyvben meghatározott jogsegélynyújtás biztosítását, amennyiben ez:
a) feltehetően sértené Grúzia vagy valamely tagállam szuverenitását, amelytől e jegyzőkönyv alapján jogsegélyt
kértek; vagy b) feltehetően sértené a közrendet, a közbiztonságot vagy más létfontosságú érdeket, különösen a 10. cikk
(2) bekezdésében említett esetekben; vagy c) a vámjogszabályokon kívüli valutaügyi vagy adózási szabályokat érintene; vagy
d) ipari, kereskedelmi vagy szakmai titkot sértene. (2) Amennyiben a megkereső hatóság olyan segítséget kér, amelyet maga nem tudna biztosítani, ha erre kérnék, úgy
kérésében erre felhívja a figyelmet. Ezután a megkeresett hatóság eldöntheti azt, milyen választ ad a megkeresésre.
(3) Ha visszautasítják a jogsegélynyújtást, a megkereső hatóságot késedelem nélkül értesíteni kell a döntésről és okairól.
10. cikk Információcsere és titoktartás
(1) Az e jegyzőkönyv alapján bármilyen formában közölt információk az egyes Felek vonatkozó szabályaitól függően
bizalmas vagy korlátozott jellegűek. Az információk a hivatali titoktartás hatálya alá esnek, és élvezik az információt
átvevő Fél vonatkozó törvényei és a közösségi intézményekre vonatkozó megfelelő rendelkezések alapján a hasonló
információk számára biztosított védelmet. (2) Személyes adatok csak akkor cserélhetők ki, ha az átvevő Fél vállalja, hogy az adatokat legalább az adatszolgáltató Fél
országában az adott esetre vonatkozó védelemmel egyenértékű módon védi.
(3) A kapott információkat kizárólag az e jegyzőkönyvben meghatározott célok érdekében használják fel. Amennyiben
a Felek egyike az információk más célból való felhasználását kéri, kikéri az információt kiadó hatóság előzetes írásbeli
beleegyezését. Ezen túlmenően, a felhasználás az utóbbi hatóság által meghatározott korlátozások hatálya alá esik.
(4) A (3) bekezdés nem akadályozza meg az információknak a vámjogszabályok betartásának elmulasztása miatt
a későbbiekben indított bírósági vagy közigazgatási eljárásban való felhasználását. Az illetékes hatóságot, amely
az információkat kiadta, értesítik e felhasználásukról. (5) A Felek a jegyzőkönyvekben, jelentésekben és tanúvallomásokban, valamint a bírósági eljárások és vádemelések
során bizonyítékként felhasználhatják az e jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban szerzett információkat és
megtekintett iratokat. 11. cikk Szakértők és tanúk
(1) A megkeresett hatóság tisztviselője felhatalmazást kaphat arra, hogy a kapott felhatalmazás korlátain belül a másik Fél
igazságszolgáltatásában szakértőként vagy tanúként megjelenjen az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó ügyeket érintő
bírósági vagy közigazgatási eljárásban, és bemutassa azokat a tárgyakat, iratokat vagy hitelesített másolataikat,
amelyek az eljáráshoz szükségesek. A megjelenés iránti megkeresésben konkrétan meg kell jelölni, hogy a tisztviselőt
milyen ügyben és milyen minőségben vagy jogosultság alapján kérdezik meg.
(2) A meghatalmazott tisztviselő a fennálló jogszabályok által a megkereső hatóság tisztviselői számára saját területén
biztosított védelmet élvezi. 12. cikk A jogsegélynyújtás költségei
A Felek lemondanak arról, hogy az e jegyzőkönyv alapján felmerült kiadásaik visszatérítését követeljék egymástól,
kivéve adott esetben az olyan szakértők és tanúk, valamint tolmácsok és fordítók költségeit, akik nem közszolgálati
jogviszonyban alkalmazottak. 13. cikk Alkalmazás
(1) E jegyzőkönyv alkalmazásával egyrészről Grúzia központi vámhatóságait, másrészről pedig az Európai Közösségek
Bizottságának illetékes szolgálatait, és adott esetben a tagállamok vámhatóságait bízzák meg. E hatóságok döntenek
az alkalmazásához szükséges gyakorlati intézkedésekről és szabályokról, figyelembe véve az adatvédelem területén
érvényben lévő szabályokat. Ajánlásokat tehetnek az illetékes szerveknek azokra a módosításokra, amelyeket
e jegyzőkönyvben szükségesnek tartanak. (2) A Felek konzultálnak egymással és a későbbiekben folyamatosan tájékoztatják egymást a részletes végrehajtási
szabályokról, amelyeket e jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban fogadnak el.
14. cikk Kiegészítés
A 10. cikk sérelme nélkül, az egy vagy több tagállam és Grúzia között megkötött, kölcsönös jogsegélyre vonatkozó
megállapodások nem érintik azokat a közösségi rendelkezéseket, amelyek az Európai Közösségek Bizottságának
illetékes szolgálatai és a tagállamok vámhatóságai között az esetlegesen közösségi érdekű, vámügyekben szerzett
információk közlését szabályozzák. ZÁRÓOKMÁNY
A BELGA KIRÁLYSÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
meghatalmazottjai az Európai Közösséget létrehozó szerződés, az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés és az Európai
Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés Szerződő Felei, a továbbiakban: a tagállamok, valamint
az EURÓPAI KÖZÖSSÉG, az EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG és az EURÓPAI
ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség, teljhatalmú meghatalmazottjai, egyrészről, és
GRÚZIA teljhatalmú meghatalmazottjai, másrészről, akik az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Grúzia között partnerséget létrehozó partnerségi és
együttműködési megállapodás, a továbbiakban: megállapodás, aláírása céljából Luxembourgban,
az ezerkilencszázkilencvenhatodik év április hó huszonkettedik napján üléseztek, elfogadták a következő szövegeket:
a megállapodást mellékleteivel és a következő jegyzőkönyvvel: Jegyzőkönyv a közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös vámügyi segítségnyújtásról
A tagállamok és a Közösség teljhatalmú meghatalmazottjai, valamint Grúzia teljhatalmú meghatalmazottjai
elfogadták a következőkben felsorolt és e záróokmányhoz csatolt együttes nyilatkozatok szövegét:
Együttes nyilatkozat a megállapodás 6. cikke tekintetében Együttes nyilatkozat a megállapodás 15. cikke tekintetében
Együttes nyilatkozat a 25. cikk b) pontjában és a 36. cikkben említett „ellenőrzés” fogalma tekintetében
Együttes nyilatkozat a megállapodás 35. cikke tekintetében Együttes nyilatkozat a megállapodás 42. cikke tekintetében
Együttes nyilatkozat a megállapodás 98. cikke tekintetében A tagállamok és a Közösség teljhatalmú meghatalmazottjai, valamint Grúzia teljhatalmú meghatalmazottjai
tudomásul vették továbbá az e záróokmányhoz csatolt következő levélváltást:
Levélváltás a Közösség és Grúzia között társaságok létrehozásával kapcsolatban
A tagállamok és a Közösség teljhatalmú meghatalmazottai, valamint Grúzia teljhatalmú meghatalmazottai tudomásul
vették továbbá az e záróokmányhoz csatolt következő nyilatkozatot:
Együttes nyilatkozat a megállapodás 6. cikke tekintetében Amennyiben a Felek egyetértenek abban, hogy a körülmények a legmagasabb szintű találkozót indokolják, eseti
alapon megszervezhetők az ilyen ülések. Együttes nyilatkozat a 15. cikk tekintetében
Amíg Grúzia nem csatlakozik a WTO-hoz, a Felek az Együttműködési Tanácsban konzultációt folytatnak behozatali
vámpolitikájukról, beleértve a vámvédelem változásait. Ilyen konzultációt ajánlanak fel különösen a vámvédelem
emelése előtt. Együttes nyilatkozat a 25. cikk b) pontjában és a 36. cikkben említett „ellenőrzés” fogalma tekintetében
1. A Felek megerősítik kölcsönös egyetértésüket azzal, hogy az ellenőrzés kérdése az adott eset tényszerű
körülményeitől függ. 2. A társaságot például a másik társaság ellenőrzése alatt állónak, és így a másik társaság leányvállalatának tekintik, ha
– a másik társaság közvetlenül vagy közvetetten birtokolja a szavazati jogok többségét, vagy
– a másik társaság joga az igazgatási szerv, a vezetői testület vagy a felügyeleti szerv többségének kinevezése és
elbocsátása, és ugyanakkor a leányvállalat részvényese vagy tagja.
3. A (2) bekezdésben említett feltételeket a Felek nem kimerítő feltételeknek tekintik.
Együttes nyilatkozat a 35. cikk tekintetében Az a puszta tény, hogy egyes Felek természetes személyei számára vízumot írnak elő, másik Felek esetében pedig nem,
nem minősül valamely konkrét kötelezettségvállalás szerinti előnyök semmissé tételének vagy csökkentésének.
Együttes nyilatkozat a 42. cikk tekintetében A Felek megállapodnak abban, hogy e megállapodás alkalmazásában a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon
magában foglalja különösen a szerzői jogot, ideértve a számítógépes programok szerzői jogait és a szomszédos
jogokat, valamint a szabadalmakhoz, ipari mintákhoz, földrajzi árujelzőkhöz fűződő jogokat, ideértve
az eredetmegjelöléseket, a védjegyeket és szolgáltatási jegyeket, integrált áramkörök topográfiáit, valamint az ipari
tulajdon oltalmáról szóló Párizsi Egyezmény 10.a cikkében említett, tisztességtelen verseny elleni védelmet és
a know-how-ra vonatkozó fel nem fedett információkhoz való jogot.
Együttes nyilatkozat a 98. cikk tekintetében 1. A Felek megállapodnak abban, hogy a helyes értelmezés és gyakorlati alkalmazás érdekében, a megállapodás 98.
cikkében említett „különösen sürgős esetek” kifejezés a megállapodásnak a bármelyik Fél részéről történt súlyos
megsértését jelenti. A megállapodás súlyos megsértésének minősülnek a következők:
a) a nemzetközi jog általános szabályai által nem szankcionált elállás a megállapodástól, vagy
b) a megállapodás 2. cikkében szereplő alapvetően fontos elem megsértése.
2. A Felek megállapodnak abban, hogy a 98. cikkben említett „megfelelő intézkedések” a nemzetközi joggal
összhangban hozott intézkedések. Ha valamely Fél különösen sürgős esetben a 98. cikkben meghatározott
intézkedést hoz, a másik Fél igénybe veheti a vitarendezési eljárást.
LEVÉLVÁLTÁS a Közösség és Grúzia között társaságok letelepedésével kapcsolatban
A. Levél Grúzia kormányától Uram! Hivatkozom az 1995. december 15-én parafált partnerségi és együttműködési megállapodásra.
Mint ahogyan a tárgyalások során hangsúlyoztam, Grúzia bizonyos tekintetben kiváltságos elbánásban részesíti
a Grúziában letelepedő és működő közösségi társaságokat. Megmagyaráztam, hogy ez azt a grúz politikát tükrözi,
amely minden eszközzel támogatni kívánja a közösségi társaságok Grúziában való letelepedését. Mindezt szem előtt
tartva, tudomásom szerint a megállapodás parafálásának napja és a társaságok letelepedésére vonatkozó okiratok
hatálybalépése közötti időszak alatt Grúzia nem fogad el olyan intézkedéseket vagy szabályokat, amelyek a grúz
társaságokkal vagy harmadik országbeli társaságokkal összehasonlítva a közösségi társaságokkal szemben
megkülönböztetést vezetnének be, vagy az e megállapodás aláírásának napján fennálló helyzethez képest súlyosabbá
tennék a megkülönböztetést. Lekötelezne, ha igazolná e levél kézhezvételét.
Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését. Grúzia kormánya részéről
B. Az Európai Közösség levele Uram! Köszönöm mai levelét, amely a következőképpen szól:
„Hivatkozom az 1995. december 15-én parafált partnerségi és együttműködési megállapodásra.
Mint ahogyan a tárgyalások során hangsúlyoztam, Grúzia bizonyos tekintetben kiváltságos elbánásban részesíti
a Grúziában letelepedő és működő közösségi társaságokat. Megmagyaráztam, hogy ez azt a grúz politikát tükrözi,
amely minden eszközzel támogatni kívánja a közösségi társaságok Grúziában való letelepedését. Mindezt szem előtt
tartva, tudomásom szerint a megállapodás parafálásának napja és a társaságok letelepedésére vonatkozó okiratok
hatálybalépése közötti időszak alatt Grúzia nem fogad el olyan intézkedéseket vagy szabályokat, amelyek a grúz
társaságokkal vagy harmadik országbeli társaságokkal összehasonlítva a közösségi társaságokkal szemben
megkülönböztetést vezetnének be, vagy az e megállapodás aláírásának napján fennálló helyzethez képest súlyosabbá
tennék a megkülönböztetést. Lekötelezne, ha igazolná e levél kézhezvételét.”
Igazolom a levél kézhezvételét. Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.
az Európai Közösség nevében A francia kormány nyilatkozata
A Francia Köztársaság megjegyzi, hogy a Grúziával kötött partnerségi és együttműködési megállapodást az Európai
Közösséggel az Európai Közösséget létrehozó szerződés alapján társult tengerentúli országokra és területekre nem
kell alkalmazni. 3. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Grúzia közötti partnerség
létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság,
a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel
Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának
figyelembevételéről szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: 1. Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
4. § Az 1. Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
JEGYZŐKÖNYV az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Grúzia közötti partnerség
létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt
Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság,
a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai
Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából
Egyrészről A BELGA KIRÁLYSÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
a továbbiakban: „tagállamok”, amelyeket az Európai Unió Tanácsa képvisel, valamint
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: „Közösségek”, amelyeket az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság képvisel,
másrészről GRÚZIA, TEKINTETTEL a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország,
Szlovénia és Szlovákia 2004. május 1-jén az Európai Unióhoz történő csatlakozására,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk
A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és
Szlovákia az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Grúzia közötti partnerség létrehozásáról
szóló, 1996. április 22-én, Luxembourgban aláírt partnerségi és együttműködési megállapodás (a továbbiakban:
„megállapodás”) részesei, így a Közösség többi tagállamához hasonlóan elfogadják és figyelembe veszik
a megállapodás, valamint az ahhoz csatolt dokumentumok szövegét.
2. cikk
Tekintettel az Európai Unión belül a közelmúltban történt intézményi változásokra, a részes államok megállapodnak
abban, hogy az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés lejártát követően a megállapodásnak az Európai
Szén- és Acélközösségre hivatkozó rendelkezései az Európai Közösségre hivatkozó rendelkezéseknek minősülnek,
amelyre az Európai Szén- és Acélközösség által vállalt minden jog és kötelezettség átszállt.
3. cikk
E jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezi.
4. cikk
(1) E jegyzőkönyvet a Közösségek, továbbá a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa, valamint Grúzia
sajáteljárásának megfelelően hagyja jóvá. (2) A részes államok értesítik egymást az előző bekezdésben említett megfelelő eljárások teljesítéséről. A jóváhagyó
okiratokat az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságánál kell letétbe helyezni.
5. cikk
(1) E jegyzőkönyv a 2003-as csatlakozási szerződés hatálybalépésének napján lép hatályba, feltéve hogy addig
az időpontig az e jegyzőkönyvet jóváhagyó minden okiratot letétbe helyeztek.
(2) Amennyiben eddig az időpontig nem helyeztek minden, az e jegyzőkönyvet jóváhagyó okiratot letétbe,
e jegyzőkönyv az utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének időpontját követő első hónap első napján lép hatályba.
(3) Amennyiben 2004. május 1-jéig nem helyeznek az e jegyzőkönyvet jóváhagyó minden okiratot letétbe, e jegyzőkönyv
átmenetileg 2004. május 1-jétől kezdődő hatállyal alkalmazandó. 6. cikk
A megállapodás, a záróokmány és minden ahhoz csatolt dokumentum cseh, észt, magyar, lett, litván, máltai, lengyel,
szlovén és szlovák nyelven készült. Ezek e jegyzőkönyv mellékleteit (1) képezik, és a megállapodás, a záróokmány és
minden ahhoz csatolt dokumentum más nyelven készült szövegeivel egyformán hitelesek.
7. cikk
E jegyzőkönyv másolatban angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai,
német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és grúz nyelven készült, amelyek mindegyike egyformán hiteles.
5. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről az Grúzia közötti partnerségi és
együttműködési megállapodáshoz a Bolgár Köztársaságnak és Romániának a partnerségi és együttműködési
megállapodáshoz történő csatlakozásának figyelembevételéről szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: 2.
Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti. 6. § A 2. Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
JEGYZŐKÖNYV az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Grúzia közötti partnerségi és
együttműködési megállapodáshoz a Bolgár Köztársaságnak és Romániának a partnerségi és
együttműködési megállapodáshoz történő csatlakozásának figyelembevételéről A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, ROMÁNIA, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
a továbbiakban: a tagállamok, amelyek képviseletében az Európai Unió Tanácsa jár el, és
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösségek, amelyek képviseletében az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság jár el,
egyrészről, és GRÚZIA másrészről, a továbbiakban e jegyzőkönyv alkalmazásában: a felek,
TEKINTETTEL a Belga Királyság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt
Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, Írország, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi
Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, a Máltai
Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Szlovén
Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült
Királysága (az Európai Unió tagállamai), valamint a Bolgár Köztársaság és Románia között, a Bolgár Köztársaságnak és
Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés rendelkezéseire, amely szerződést 2005.
április 25-én írták alá Luxembourgban, és amelyet 2007. január 1-jétől kell alkalmazni,
FIGYELEMBE VÉVE a Grúzia és az Európai Unió közötti kapcsolatokban a két új tagállam EU-hoz történő csatlakozása
következtében kialakuló új helyzetet, amely lehetőségeket teremt, valamint kihívást jelent a Grúzia és az Európai Unió
közötti együttműködés számára, FIGYELEMMEL a felek azon óhajára, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás célkitűzéseit és elveit elérjék
és végrehajtsák, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk
A Bolgár Köztársaság és Románia az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Grúzia közötti
partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodás feleivé válnak, amely megállapodást
1996. április 22-én írták alá Luxembourgban, és amely 1999. július 1-jén lépett hatályba (a továbbiakban:
a megállapodás), továbbá a Közösség többi tagállamával megegyező módon elfogadják és tudomásul veszik
a megállapodás, valamint az ugyanazon a napon aláírt záróokmány mellékletét képező együttes nyilatkozatokat,
levélváltásokat és Grúzia nyilatkozatának szövegét, valamint a megállapodás 2004. április 30-i jegyzőkönyvét, amely
2005. március 1-jén lépett hatályba. 2. cikk
E jegyzőkönyv a megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.
3. cikk
(1) Ezt a jegyzőkönyvet a Közösségek, a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa, valamint Grúzia hagyja jóvá, belső
rendelkezéseikkel összhangban. (2) A felek értesítik egymást az előző bekezdésben említett megfelelő eljárások befejezéséről. A jóváhagyó okiratokat
az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságánál kell letétbe helyezni.
4. cikk
(1) Ez a jegyzőkönyv az utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének napját követő első hónap első napján lép hatályba.
(2) A jegyzőkönyvet 2007. január 1-től a hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazzák.
5. cikk
(1) A megállapodás, a záróokmány és a hozzá csatolt valamennyi dokumentum szövege, továbbá a megállapodás 2004.
április 30-i jegyzőkönyvének szövege bolgár és román nyelven készült.
(2) E dokumentumok e jegyzőkönyv mellékleteit képezik, és a megállapodás, a záróokmány és a hozzá csatolt valamennyi
dokumentum, továbbá a megállapodás 2004. április 30-i jegyzőkönyvének más nyelveken készült szövegével együtt
egyaránt hitelesek. 6. cikk
Ez a megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland,
lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint grúz
nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles. 7. § (1) E törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Schmitt Pál s. k., Dr. Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke