text:
141/2003. (IX. 9.) Korm. rendelete az Európai Unió Közös Agrárpolitikája magyarországi végrehajtásában, illetve a nemzeti agrártámogatási rendszerben érintett ügyfelekkel összefüggő ügyfélregiszter létrehozásáról és az ezzel kapcsolatos nyilvántartásba vételről.
Az Európai Unióhoz való csatlakozást elősegítő adatbázis létrehozása érdekében a Kormány a következőket rendeli el:
1. § (1) A rendelet hatálya az ügyfelek, valamint a közösségi,
illetve nemzeti támogatások kérelmezése során képviseletükben eljárni jogosult meghatalmazottak Mezőgazdasági
és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) általi
nyilvántartására terjed ki.
(2) Az ügyfélregiszter alapfeladata a közösségi támogatást, illetve a nemzeti támogatást igénylő személyek nyilvántartása, további feladata a szakrendszerben szereplő
személyek — a közösségi agrárpolitika végrehajtásához
szükséges — egységes nyilvántartása.
(3) E rendelet szerinti nyilvántartás nem érinti a más
jogszabályban előírt nyilvántartásba vételi kötelezettséget.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. közösségi támogatás: részben vagy egészben az Euró
pai Unió EMOGA Garancia és Orientációs Részlegéből,
a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszközből és a SAPARD
Előcsatlakozási Alapból finanszírozott támogatás;
2. nemzeti támogatás: a magyar jogszabályokban meghatározott eszközrendszer valamely támogatás folyósítását
lehetővé tevő eszközének alkalmazása, olyan intézkedés
keretében, melynek feltételrendszerét hazai jogszabály határozza meg, folyósítása kizárólag a nemzeti költségvetés
terhére történik, és az Európai Unió annak alkalmazását
engedélyezte, vagy tudomásul vette;
3. ügyfél: az a személy, akire e rendelet vagy külön jogszabály alapján a nyilvántartás kiterjed;
4. ügyfélregiszter: olyan egységes állami adatbázis, amely
az ügyfelek nyilvántartását biztosítja;
5. személy: természetes vagy jogi személy, illetve jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezet;
6. székhely: a cégnyilvántartásról, a cégnyilvánosságról
és a bírósági cégeljárásról szóló 1997. évi CXLV. törvény
16. §-ának (1) bekezdése szerinti székhely;
7. mezőgazdasági termelő tevékenység: a Gazdasági
Tevékenységek Egységes Ágazati Osztályozási Rendszeréről szóló 9003/2002. (SK 6.) KSH közlemény (a továbbiakban: TEÁOR) szerinti növénytermelési, állattenyésztési,
vegyes gazdálkodási (TEÁOR 01.1—01.3), erdőgazdálkodási termék előállítás (TEÁOR 02.01), vadgazdálkodási
(TEÁOR 01.50 kivéve a vadgazdálkodási szolgáltatást),
illetve halgazdálkodási (TEÁOR 05.0 kivéve a halászati
szolgáltatást) tevékenység;
8. regisztrációs igazolás: az ügyfél nyilvántartásba vételét bizonyító igazolás, amely tartalmazza a kiadott regisztrációs számot és az ügyfél bejelentett adatait;
9. regisztrációs szám: az ügyfél országosan egységesen
képzett egyedi azonosító száma, amely tíz jegyből álló
szám, ennek első kilenc jegye egy egyszerű sorszám, tizedik
jegye egy matematikai módszerrel képzett ellenőrző szám,
az úgynevezett CDV kód, amelynek képzési szabályait e
rendelet melléklete tartalmazza;
10. regisztráció típusa: a nyilvántartásba vétel adatkörét
meghatározó besorolás,
a) támogatást igénylő: az az ügyfél, aki/amely nemzeti
támogatást és/vagy közösségi támogatást igényel;
b) támogatást nem igénylő pénzügyi kapcsolattal: az az
ügyfél, aki/amely valamely szakrendszerben pénzügyi elszámolás alanya lehet;
c) támogatást nem igénylő pénzügyi kapcsolat nélkül: az
az ügyfél aki/amely támogatást nem igényel és a szakrendszerében pénzügyi funkciója nincs, de szereplője a szakrendszernek;
11. szakrendszer: az ügyfélregisztrációs rendszerhez jogszabály alapján kapcsolódó, az abban meghatározott feladatra létrehozott nyilvántartási rendszer;
12. betétlap: a szakrendszeri nyilvántartáshoz kapcsolódó adatok bejelentéséhez használt adatlap.
3. § A közösségi támogatást, valamint a nemzeti támogatást
az e rendelet alapján nyilvántartásba vett és regisztrációs
számmal rendelkező ügyfél igényelheti.
4. § (1) A nyilvántartásba vétel iránti kérelmet az ügyfél
lakóhelye, illetőleg székhelye szerint illetékes MVH kirendeltségnél kell benyújtani, függetlenül az ügyfél által folytatott tevékenység helyétől.
(2) A szakrendszerbe történő bejelentkezés az ügyfél
kérelme esetén magában foglalja az e rendelet szerinti
nyilvántartásba vétel iránti kérelmet is.
(3) Az ügyfél hozzájárulása esetén az e rendelet szerinti
nyilvántartásba vétel más jogszabály alapján vezetett nyilvántartás adatai alapján is megtörténhet.
5. § (1) Az ügyfél nyilvántartása annak megszüntetéséig hatályos.
(2) Az ügyfél a nyilvántartásba vételt követően az adatában bekövetkezett változást 15 napon belül bejelenti az
MVH illetékes kirendeltségénél.
(3) A nyilvántartás naprakészségét és időszerűségét — az
adatok változásának e jogszabály szerinti rendszeres bejelentésével, illetőleg átvezetésével — kell biztosítani.
6. § (1) Az MVH az ügyfelet a megfelelően kitöltött nyilvántartási kérelem beérkezésétől számított 15 napon belül nyilvántartásba veszi, és az erről kiállított regisztrációs igazolást
az ügyfél részére megküldi. Ha a nyilvántartási kérelemnek
pótolható hiányossága van, az ügyfelet határidő megjelölésével fel kell hívni a hiány pótlására. El kell utasítani a nyilvántartási kérelmet, ha a felhívás ellenére határidőn belül nem
pótolja az ügyfél azokat a hiányosságokat, amelyek miatt a
kérelem nem jegyezhető be. Erre a jogkövetkezményre a
hiánypótlásról szóló felhívásban az ügyfelet figyelmeztetni
kell. A hiánypótlási eljárás szabályai megfelelően alkalmazandók a változás-bejelentés esetében is.
(2) Az MVH a regisztrációs igazolással együtt a külön
jogszabályban meghatározott mezőgazdasági parcellaazonosító rendszerhez kapcsolódó ügyfél-blokk adatok
lapját is megküldi az ügyfélnek.
(3) Az MVH a 2004. évi területalapú támogatáshoz
szükséges kérelemcsomagot azon ügyfélnek küldi meg, aki
a (2) bekezdés szerinti ügyfél-blokk adatok lapját 2003.
december 20-ig részére visszaküldi.
7. § A nyilvántartási kérelmen kell az ügyfélnek bejelentenie a
a) támogatást igénylő vagy támogatást nem igénylő
pénzügyi kapcsolattal regisztrációs típus esetén:
aa) nevét (elnevezését), rövidített cégnevét, cégjegy
zékszámát,
ab) adószámát/adóazonosító jelét, vállalkozási azono sító adatait,
ac) természetes személyre vonatkozóan továbbá szüle
téskori nevét, születési helyét, születési idejét, anyja nevét,
ad) székhely/lakhely címét, elérhetőségi adatait,
ae) bankszámlaszámát,
af) csatolt betétlapok típusát, számát;
b) támogatást nem igénylő pénzügyi kapcsolat nélküli
regisztrációs típus esetén: ba) nevét (elnevezését), rövidített cégnevét, cégjegyzékszámát,
bb) adószámát,
bc) természetes személyre vonatkozóan továbbá szüle
téskori nevét, születési helyét, születési idejét, anyja nevét,
bd) székhely/lakhely címét, elérhetőségi adatait,
be) csatolt betétlapok típusát, számát.
A nyilvántartási kérelmen feltüntetett személyes adatokon
túl a betétlapok adattartalmát a szakrendszerek működését
meghatározó jogszabályok alapján kell kialakítani.
8. § A nyilvántartási kérelemben szereplő adatok egységes
kezeléséről az MVH gondoskodik.
9. § Az MVH a támogatást igénylő nyilvántartásba vételéről
a név, adószám/adóazonosító jel közlésével az állami adóhatóság területileg illetékes igazgatóságát értesíti.
10. § (1) Az MVH a nyilvántartásba vétel iránti kérelemre, a
7. § alatt felsorolt adatok bejelentésére, módosítására, az
adatszolgáltatásra papír vagy elektronikus alapú nyomtatványt rendszeresít.
(2) Az adatok bejelentése és módosítása külön jogszabályban meghatározott módon, számítástechnikai eszközzel is teljesíthető.
(3) Az MVH — a (2) bekezdésben foglaltakra is tekintettel — meghatározza, kidolgozza és közzéteszi a rendszeresített nyomtatványok tartalmát és formáját, az ahhoz
kapcsolódó tájékoztatókat, és gondoskodik arról, hogy az
ügyfelek számára megfelelő időben, könnyen elérhető helyen álljanak rendelkezésre.
11. § (1) Az ügyfél a nyilvántartási, az adatmódosítási, nyilvántartás megszüntetésével kapcsolatos okiratokat a megszüntetés évét követő tizedik év végéig — a támogatás igénybevételével, illetve a szakrendszeri nyilvántartásokkal összefüggő és
folyamatban levő bírósági vagy más hatósági eljárás esetén
annak befejezéséig — köteles megőrizni.
(2) Az ügyfélregisztrációban szereplő adatok ellenőrzéséről az MVH gondoskodik.
12. § A rendelet nem érinti a külön jogszabály szerint erre feljogosított más szervek ellenőrzéssel összefüggő eljárását.
13. § (1) Meg kell szüntetni az ügyfél e rendelet szerinti nyilvántartását
a) az ügyfél kérelmére;
b) az 5. § (2) bekezdésben előírt bejelentés elmulasztá
sa esetén;
c) szándékosan megtévesztő vagy hamis adatszolgálta
tás esetén;
d) az ügyfél halála, illetve jogutód nélküli megszűnés
esetén. (2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti okból történő
megszüntetés után az ügyfél igazgatási szolgáltatási díj
megfizetése után kérheti ismételt nyilvántartásba vételét.
(3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti okból történő
megszüntetés után az MVH határozatot hoz, amelynek
jogerőre emelkedése után az ügyfél 6 hónap elteltével
ismételten kérheti nyilvántartásba vételét.
(4) Amennyiben az ügyfélnek az MVH-val szemben kötelezettsége maradt fenn, a nyilvántartást az (1) bekezdés
esetén is csak a kötelezettség teljesítésekor, ennek hiányában annak elévülésekor kell megszüntetni.
14. § (1) A megyei, valamint a Fővárosi és Pest Megyei Földművelésügyi Hivatal a mezőgazdasági termelők agrártámogatás igénybevételével összefüggő adatszolgáltatásáról
és nyilvántartásba vételéről szóló 236/1998. (XII. 30.)
Korm. rendelet alapján; az Országos Mezőgazdasági Minősítő Intézet a mesterséges termékenyítésről, az embrióátültetésről, az állati szaporítóanyagok előállításáról, felkínálásáról, forgalmazásáról és felhasználásáról szóló
39/1994. (VI. 28.) FM rendelet, az egyes állatfajok egyedeinek Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről
szóló 29/2000. (VI. 9.) FVM rendelet, a sertések Egységes
Nyilvántartási és Azonosítási Rendszere bevezetésének
előkészítéséről szóló 98/2001. (XI. 29.) FVM rendelet és a
szarvasmarha-fajok egyedeinek jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló
99/2002. (XI. 5.) FVM rendelet alapján nyilvántartásba
felvett ügyfeleknek az e rendelet tartalmának megfelelő
nyilvántartási kérelem-nyomtatványt küld a 4. § (3) bekezdésben meghatározott hozzájárulás megadása és a nyilvántartásba vétel céljából.
(2) Az MVH az (1) bekezdésben meghatározott eljárás
során felhívja az ügyfelet a kitöltött kérelem kézhezvételét
követő 15 napon belül történő visszaküldésére.
15. § (1) A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalról
szóló 81/2003. (VI. 7.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Korm. rendelet) 3. §-ának a) pontjában a ,,gazda- és’’ szövegrész e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti.
(2) A Korm. rendelet 5. §-ának (2) bekezdése az alábbiak szerint módosul:
,,(2) Hatósági eljárásban első fokon a Központi Hivatal,
másodfokon az MVH elnöke jár el.’’
16. § (1) Ez a rendelet — a (2) bekezdésben foglalt kivétellel — a kihirdetése napján lép hatályba.
(2) A rendelet 3., 8—9. és 13. §-ai 2004. január 1-jén
lépnek hatályba.
(3) E rendelet 6. §-ának (3) bekezdése és 14. §-a, valamint a mezőgazdasági termelők agrártámogatás igénybevételével összefüggő adatszolgáltatásáról és nyilvántartásba vételéről szóló 236/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet,
továbbá az azt módosító 14/2000. (II. 11.) Korm. rendelet,
a 184/2000. (XI. 8.) Korm. rendelet és a 216/2001. (XII. 30.)
Korm. rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést
kihirdető törvény hatálybalépésének napján hatályát veszti.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
125/2011. (VII. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. július 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva K. K. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. június 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyet ért e ön azzal, hogy hazánkban Magyarországon szintén legyen elfogadott a homoszexualitás mint sok más európai
UNIO-s országnál?” A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/B. §-ának
(1) bekezdése szerint országos népszavazás tárgya csak az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet,
e feltételnek a népszavazási kezdeményezés tárgya nem tesz eleget.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a
népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a
népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az
Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen milyen jogalkotásra köteles. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben feltenni kívánt kérdés megfogalmazása
nem egyértelmű, mivel a kérdés megfogalmazása a magyar nyelvtan szabályainak nem felel meg, a mondat egyes
részei, kifejezései egymással nyelvtani és logikai összefüggésben nincsenek, ezáltal annak pontos tartalma nem
állapítható meg. Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § a) és c) pontjai alapján, mivel a kérdés nem tartozik az Országgyűlés
hatáskörébe és megfogalmazása sem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja. II. A határozat az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § a) és c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
66/2019. (VII. 12.) ME határozata címzetes főjegyzői cím adományozásáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 253. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az illetékes fővárosi és megyei kormányhivatalok javaslatára
dr. Szalai Tibor, Budapest Főváros II. kerületi Önkormányzat jegyzője és
dr. Turbucz Sándor, Százhalombatta Város Önkormányzatának jegyzője részére
– 2019. július 1-jei hatállyal, határozatlan időre –
címzetes főjegyzői címet adományozok. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
336/2015. (HK 9.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 3971 AAR ED 7 kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a
STANAG 3971 AAR (7. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP), illetve az alárendeltségébe tartozó légierő haderőnem katonai szervezetei személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel bevezetem a Honvéd Vezérkar főnök helyettesének 10/2015. (HK 4.) szakutasításában hatályba léptetett STANAG 3971 (EDITION 7) –
AIR-TO-AIR REFUELING – ATP-56 . ATP-3.3.4.2.
EDITION C címen kiadott NATO egységesítési
egyezményt.
3. Az egységesítési egyezmény rendelkezéseit 2015.
szeptember 1-től kell alkalmazni.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
140/2008. (VI. 25.) KE határozata városi cím adományozásáról.
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 94. § b) pontja alapján, az önkormányzati miniszter
előterjesztésére
Bács-Kiskun megyében: Hajós Borsod-Abaúj-Zemplén megyében: Rudabánya Fejér megyében: Bodajk,
Pusztaszabolcs
Győr-Moson-Sopron megyében: Fertőszentmiklós Pest megyében: Halásztelek, Isaszeg Somogy megyében: Zamárdi
nagyközségeknek a városi címet adományozom. Ez a határozat 2008. július 1-jén lép hatályba.
Budapest, 2008. június 13. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
5/2019. (VIII. 30.) KKM rendelete az Információs Hivatal rendvédelmi igazgatási alkalmazottainak teljesítményértékelési rendszeréről.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 342/A. §
(1)  bekezdés g)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.)
Korm. rendelet 138. § 3. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § A  rendelet hatálya az  Információs Hivatalban (a  továbbiakban: Hivatal) rendvédelmi igazgatási szolgálati
jogviszonyban (a  továbbiakban: igazgatási jogviszony) foglalkoztatott rendvédelmi igazgatási alkalmazottakra
(a továbbiakban: rendvédelmi alkalmazott) terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) értékelő vezető: a  munkáltatói jogkör gyakorlója, továbbá akire a  munkáltatói jogkör gyakorlója
a teljesítményértékeléssel kapcsolatos jogkört átruházza,
b) értékelt személy: a rendvédelmi alkalmazott, akinek a teljesítményét e rendeletben meghatározott szabályok
szerint kell értékelni,
c) informatikai rendszer: a személyügyi központ által a Hivatal számára együttműködési megállapodás alapján
rendelkezésre bocsátott, a  közszolgálati teljesítményértékelés végrehajtására és támogatására szolgáló
informatikai alkalmazás, amelyet a Hivatal zárt célú elektronikus információs rendszerként működtet,
d) kompetencia: a  munkakör ellátásához szükséges ismeret, jártasság, készség, képesség, valamint
az alkalmazást segítő személyiségvonások és a hatékonysági motiváció együttese,
e) személyügyi központ: a közszolgálati életpálya kidolgozásáért felelős miniszter által vezetett minisztériumban
működő kormányzati személyügyi feladatokat ellátó szervezeti egység,
f ) teljesítményértékelés: évente ismétlődő, e  rendeletben meghatározott vezetői tevékenység, amelynek során
az  értékelő vezető értékeli a  rendvédelmi alkalmazott egyéni teljesítménykövetelményei teljesítésének
szintjét, és erről a rendvédelmi alkalmazott részére érdemi visszajelzést ad,
g) teljesítménykövetelmény: a rendvédelmi alkalmazott munkaköri leírásában szereplő állandó, valamint az adott
évben aktuálisan felmerülő, időszakosan a munkaköri leírásába bekerülő feladataiból kiválasztott, tárgyévben
teljesítendő feladat.
2. A teljesítményértékelés 3. § (1) A  rendvédelmi alkalmazott részére kompetenciákat, valamint a  munkaköri leírásában meghatározott feladatok
körében legalább egy teljesítménykövetelményt kell meghatározni.
(2) A kompetenciákat és a teljesítménykövetelményt a  felsőfokú munkaköri osztályba tartozó munkaköri kategóriába
sorolt és a  vezetői munkaköri kategóriába sorolt rendvédelmi alkalmazott esetében az  1.  melléklet szerinti
tartalommal, a  középfokú munkaköri osztályba tartozó munkaköri kategóriába sorolt rendvédelmi alkalmazott
esetében a 2. melléklet szerinti tartalommal kell meghatározni.
4. § (1) Az  értékelő vezető határozza meg − az  értékelt személlyel történt előzetes megbeszélést követően − tárgyév
március 15-ig az  értékelt személyre vonatkozó teljesítménykövetelményeket. A  teljesítménykövetelményeket
az értékelt személlyel írásban közölni kell.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti teljesítménykövetelményeket év közben – az  értékelt személlyel történt előzetes
megbeszélést követően – az  értékelő vezető módosíthatja, ha ez  a  körülményekben beállott lényeges,
a  munkakörben és a  feladatkörben bekövetkezett változás miatt szükséges. A  körülményekben beállott lényeges
változást az  értékelő vezetőnek indokolnia és a  módosított munkaköri egyéni teljesítménykövetelményeket
az értékelt személlyel írásban közölnie kell.
5. § (1) Az értékelt személy teljesítményét 0–100%-ig terjedő, öt teljesítményfokozatra bontott mérőskálán lehet értékelni.
 (2) A teljesítménykövetelményekhez rendelt százalékos értékhez adott teljesítményfokozat tartozik.
 (3) A teljesítménykövetelményekhez és a kompetenciákhoz mint értékelési szempontokhoz rendelt százalékos értékek
együttes számtani átlaga adja a teljesítményszintet, ami a teljesítményértékelés eredménye.
(4) A  százalékos értéksávokat, a  hozzá kapcsolódó teljesítményfokozatokat és teljesítményszinteket a  3.  melléklet
tartalmazza.
6. § Az  értékelő vezetőnek az  értékelt személy vonatkozásában a  tárgyévi teljesítményt évente, a  tárgyévet követő év
február 15. és március 15. között kell értékelnie.
7. § A  rendvédelmi alkalmazott teljesítményének értékelését az  értékelő vezető az  informatikai rendszerben végzi el,
az 1. és 2. melléklet szerinti tartalomnak megfelelő értékelőlapon.
8. § (1) Ha a  rendvédelmi alkalmazott igazgatási jogviszonya év közben keletkezik, az  értékelő vezető a  rendvédelmi
alkalmazottat az  igazgatási jogviszony keletkezésétől számított harminc napon belül tájékoztatja
a  teljesítményértékelés rendjéről, céljáról és szempontjairól, továbbá a  3.  § (1) és (2)  bekezdésében foglaltaknak
megfelelően meghatározza számára a tárgyévi teljesítménykövetelményeket.
(2) A  teljesítményértékelés eredményét a  rendvédelmi alkalmazott jogosult megismerni. A  teljesítményértékeléskor
az  értékelő vezető és az  értékelt személy között értékelő megbeszélésre kerül sor, amelyen az  értékelő vezető
részletesen ismerteti és indokolja az  értékelt személlyel az  általa kialakított teljesítményértékelési eredményeket.
A teljesítményértékelésnek tartalmaznia kell az értékelt személy javaslatait, elképzeléseit a munkaköri feladataival és
munkamagatartásával kapcsolatban, valamint a teljesítményértékelésre vonatkozó észrevételeit.
9. § (1) Nem lehet értékelő vezető, aki fegyelmi büntetés vagy fegyelmi fenyítés hatálya alatt áll.
 (2) Az értékelő vezető figyelemmel kíséri a  rendvédelmi alkalmazott év közbeni teljesítményét, és – ha az  indokolt −
a teljesítményértékelés során felhívja a figyelmét a teljesítmény javítására.
10. § A  9.  § (1)  bekezdése szerinti esetben, továbbá ha az  értékelő vezető munkaköre a  tárgyév során módosul vagy
igazgatási jogviszonya megszűnik, a teljesítményértékelésre a munkáltató jogkör gyakorlója új értékelő vezetőt jelöl
ki a rendvédelmi alkalmazott tekintetében.
11. § (1) A  (2)  bekezdésben és a  10.  §-ban meghatározott eset kivételével teljesítményértékelésre akkor kerülhet sor, ha
a  rendvédelmi alkalmazott az  értékelés alapjául szolgáló időszakban legalább két hónapig az  értékelő vezető
irányítása alatt állt.
(2) Ha a  rendvédelmi alkalmazott igazgatási jogviszonya év közben megszűnik vagy ha a  munkavégzéstől való
előre tervezett tartós távolléte előreláthatóan nem ér véget a  soron következő teljesítményértékeléséig,
teljesítményértékelését igazgatási jogviszonya megszűnésekor, továbbá a  tartós távollét kezdetéig akkor is el kell
végezni, ha kevesebb mint két hónapig állt az értékelő vezető irányítása alatt.
(3) Ha a rendvédelmi alkalmazott munkaköre a tárgyév során módosul,
a) teljesítményértékelését a korábbi munkakörében a korábbi munkakör tekintetében illetékes értékelő vezető
végzi el a soron következő teljesítményértékeléskor,
b) az  új munkakörében az  új munkakör szerint illetékes értékelő vezető a  munkakörváltást követő harminc
napon belül új teljesítményértékelési elemeket vagy a  munkakörhöz és a  munkamagatartáshoz kötődő
elvárásokat állapít meg.
3. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
13. § (1) A  2019. évi teljesítménykövetelményekről az  értékelő vezető 2019. szeptember 30-ig tájékoztatja az  értékelt
személyt.
(2) A teljesítményértékelés első alkalommal a 2019. évre vonatkozóan 2020. január 31-ig történik meg.
 (3) A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 40. §-a alapján a 2018. évre vonatkozó minősítések
eredményét a 2019. évi munkáltatói intézkedések meghozatalánál figyelembe kell venni.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
115/2018. (II. 20.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Döbrei István magánszemély (a továbbiakban: Szervező) által benyújtott, az orosz népcsoport honos népcsoporttá nyilvánítására irányuló kezdeményezése tárgyában – 5 igen és 0 nem szavazattal – meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az „Alulírott magyar állampolgárok aláírásunkkal bizonyságot teszünk arról, hogy a  nemzetiségek jogairól szóló
2011.  évi CLXXIX.  törvény (a  továbbiakban: Nektv.) 1.  § (1)  bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelünk, és
a  (2)  bekezdés alapján úgy nyilatkozunk, hogy a  magyarországi orosz kisebbséghez tartozunk. A  Nektv. 148.  §
(3) bekezdése alapján kezdeményezzük, és kérjük a Tisztelt Országgyűléstől az orosz nemzetiség Magyarországon honos
népcsoporttá nyilvánítását, és ennek megfelelően indítványozzuk, hogy a  Nektv. 1. sz.  mellékletében megnevezett
nemzetiségek felsorolását az orosz nemzetiséggel egészítse ki.”
honos népcsoporttá nyilvánításra irányuló kezdeményezést hitelesíti. A határozat ellen annak a  választások hivatalos honlapján való közzétételét követő 15 napon belül az  ügyben
érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet személyesen, levélben vagy elektronikus
dokumentumként a  Kúriához címzett bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújthat be a  Nemzeti Választási
Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3., levélcím: 1397 Budapest, Pf.  547, e-mail: nvb@nvi.hu).
A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet úgy kell benyújtani, hogy az  legkésőbb 2018. március 5-én 16.00 óráig
megérkezzen. A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelem elektronikus dokumentumként való benyújtása esetén
a  kérelem benyújtójának jogi képviselője minősített elektronikus aláírásával látja el a  kérelmet. Az  elektronikus
dokumentumként benyújtott kérelem mellékleteit oldalhű másolatban elektronikus okirati formába kell alakítani.
A  bírósági eljárásban az  ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy – a  szakvizsgabizonyítvány egyszerű másolatának csatolásával – saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A  bírósági
eljárás nem tárgyi illetékmentes. A felülvizsgálati kérelem benyújtóját tárgyi illeték-feljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. [A benyújtás körülményei, az NVI elnök előzetes vizsgálata]
 [1] Az orosz népcsoport Magyarországon honos népcsoporttá nyilvánítására irányuló kezdeményezést Szervező
2018.  február 1-jén 13 óra 24 perckor személyesen eljárva nyújtotta be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz
a  népszavazás kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról szóló
2013. évi CCXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 3. § (1) bekezdése szerinti hitelesítés céljából.
[2] Szervező kezdeményezéshez 30 választópolgár támogató aláírását mellékelte, melyekből 21 támogató aláírás
megfelelt az Nsztv. 4. § (3) bekezdésében foglalt törvényi feltételeknek.
[3] Szervező az  Nsztv. 4.  § (2)  bekezdésében rögzített előzetes feltétel meglétének igazolására csatolta a  Nemzeti
Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a  továbbiakban: Hatóság) NAIH-137754/2018. számú,
2018.  január 26-án kelt határozatát, melyben a  Hatóság Szervezőt az  információs önrendelkezési jogról és
az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII.  törvény 68. § (6) bekezdésében foglaltak szerint, mint adatkezelőt
nyilvántartásba vette.
[4] A Nemzeti Választási Iroda elnöke az  Nsztv. 10.  § (1)  bekezdésében rögzített hatáskörében eljárva a  kérdés
benyújtásától számított 5 napon belül elvégezte a  kezdeményezés előzetes formai vizsgálatát. A  népszavazási
kezdeményezés a  jogszabályi követelményeknek megfelelt, így azt a  Nemzeti Választási Iroda elnöke a  Nemzeti
Választási Bizottság elé terjesztette.
II. [A honos népcsoporttá nyilvánításra irányuló kezdeményezés hitelesítésének feltételei]
 [5] A nemzetiségek jogairól szóló 2011.  évi CLXXIX.  törvény (a  továbbiakban: Nektv.) 148.  § (3)  bekezdése úgy
rendelkezik, hogy amennyiben a törvény 1. számú mellékletben felsoroltakon kívül – bolgár, görög, horvát, lengyel,
német, örmény, roma, román, ruszin, szerb, szlovák, szlovén és ukrán – további nemzetiség kíván bizonyságot tenni
arról, hogy megfelel a  Nektv.-ben foglalt feltételeknek, legalább ezer, magát e  nemzetiséghez tartozónak valló,
a  helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán szavazati joggal rendelkező magyar állampolgár
választópolgár kezdeményezheti a nemzetiség Magyarországon honos népcsoporttá nyilvánítását.
[6] A Nektv. 148.  § (3)  bekezdése továbbá azt is rögzíti, hogy a  honos népcsoporttá nyilvánítási eljárás során
a  népszavazás kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról
szóló törvénynek az  országos népszavazás kezdeményezésére vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni, a  (4)  és
(5)  bekezdésben foglalt eltéréssel. A  Nektv. 148.  § (4)  bekezdése alapján, a  honos népcsoporttá nyilvánítási
eljárás szervezője kizárólag az  a  magyar állampolgár választópolgár lehet, aki a  helyi önkormányzati képviselők
és polgármesterek választásán választható, mely kógens rendelkezésnek Szervező megfelelt. A  Nektv. 148.  §
(5)  bekezdése értelmében a  Nemzeti Választási Bizottság az  eljárása során köteles kikérni a  Magyar Tudományos
Akadémia elnökének állásfoglalását a törvényi feltételek fennállásáról.
[7] Az Nsztv. 11.  § (1)  bekezdése alapján a  Nemzeti Választási Bizottság a  kérdést akkor hitelesíti, ha az  az
Alaptörvényben, valamint az Nsztv.-ben a kérdéssel szemben támasztott törvényi követelményeknek megfelel.
[8] A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezés az  Alaptörvényben, valamint az  Nsztv.-ben
megfogalmazott követelményeknek maradéktalanul megfelel.
III. [Az Nsztv. 8. § (3) bekezdésében meghatározott körülmény fennállásának vizsgálata]
 [9] Az Nsztv. 8. § (3) bekezdése alapján két kérdés abban az esetben tekintendő azonos tárgyúnak, ha azok akár részben
azonos vagy egymást kizáró kötelezettséget rónának az  Országgyűlésre. Az  Nsztv. 11.  § (2)  bekezdése szerint
e körülmény fennállásáról a Nemzeti Választási Bizottság a kérdést hitelesítő határozatában dönt.
[10] A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a Bizottság és – e határozat meghozatalának időpontjáig – a Kúria
nem hozott olyan döntést, melyben a  jelen eljárásban tárgyalt kezdeményezéssel azonos tárgyú kezdeményezés
hitelesítéséről rendelkezett volna.
IV. [A határozat indokolásának összegzése]
 [11] A fenti jogi érvelés alapján a Nemzeti Választási Bizottság az Nsztv. 11. §-ában fogalt hatáskörében eljárva Szervező
által benyújtott, honos népcsoporttá nyilvánításra irányuló választópolgári kezdeményezést hitelesíti.
V. [A határozat alapjául szolgáló jogszabályi rendelkezések]
 [12] A határozat a Nektv. 148. § (3)–(5) bekezdésén, az Nsztv. 3. §-án, a 8. § (3) bekezdésén, a 9. § (1) bekezdésén és a 11. §
(1)–(2) bekezdésein, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás az Nsztv. 29. § (1) bekezdésén és a választási eljárásról szóló
2013. évi XXXVI. törvény 222–225. §-án, az illetékekről szóló tájékoztatás az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény
37. § (1) bekezdésén, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2018. február 16. Prof. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság
 elnöke


text:
32/2017. (VII. 24.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya közötti oktatási, kulturális, sport- és ifjúsági együttműködési egyezmény kihirdetéséről szóló 27/2017. (II. 13.) Korm. rendelet 2–3. §-ának hatálybalépéséről.
A 27/2017. (II. 13.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2017. február 13-i 21. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és Montenegró Kormánya közötti oktatási, kulturális, sport- és ifjúsági együttműködési egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) 16. cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Egyezmény azon utolsó írásbeli jegyzék kézhezvétele utáni 30. napon lép hatályba, amelyen a  Felek diplomáciai
úton tájékoztatták egymást arról, hogy eleget tettek az  Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi
követelményeknek.”
Az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges írásbeli értesítés kézhezvételének napja: 2017. július 12.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2017. augusztus 11.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 27/2017. (II. 13.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya közötti oktatási, kulturális, sport- és ifjúsági együttműködési
egyezmény kihirdetéséről szóló 27/2017. (II. 13.) Korm. rendelet 2–3. §-ai 2017. augusztus 11-én, azaz kettőezertizenhét augusztus tizenegyedikén lépnek hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
145/2017. (IV. 27.) KE határozata tárca nélküli miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja és a 16. cikk (7) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára – Süli Jánost
2017. május 2-ai hatállyal tárca nélküli miniszterré kinevezem.
Budapest, 2017. április 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1529/2019. (IX. 17.) Korm. határozata a Magyar Falu Program keretében az orvosi eszköz mintaprogram megvalósításáról.
A Kormány
 1. a Magyar Falu Program keretében megvalósuló egyes programelemekkel összefüggő intézkedések végrehajtásáról,
valamint azok 2019. évben szükséges támogatásáról szóló 1669/2018. (XII. 10.) Korm. határozat 1. pont f ) alpontjára
tekintettel az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a Magyar Falu Program keretében az orvosi eszköz mintaprogram megvalósításához szükséges 2 000 000 000 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2019.  évi központi költségvetéséről szóló 2018.  évi
L.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI.  Miniszterelnökség fejezet, 30.  Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 1.  Célelőirányzatok alcím, 41.  Magyar Falu Program jogcímcsoport, 2.  Magyar Falu Program alprogramjainak
támogatása jogcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 22.  Egészségügyi ágazati előirányzatok alcím, 2.  Egészségügyi ellátási és fejlesztési feladatok
jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti program végrehajtása során
megvalósuló fejlesztés Elektronikus Egészségügyi Szolgáltatási Térhez való kapcsolódásáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az 1. pont szerinti program végrehajtása során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1324/2016. (VII. 1.) Korm. határozata a KEHOP-3.2.1-15-2016-00002 azonosító számú („Közép-Duna Vidéke Hulladékgazdálkodási Rendszer” című) nagyprojekt-javaslat jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KEHOP-3.2.1-15-2016-00002 azonosító számú, „Közép-Duna Vidéke Hulladékgazdálkodási Rendszer”
című nagyprojekt-javaslatot (a továbbiakban: nagyprojekt-javaslat) az 1. melléklet szerint,
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  nagyprojekt-javaslat támogatására irányuló
kérelemnek az Európai Bizottsághoz történő benyújtásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a támogatási szerződés megvalósításra vonatkozó módosítását követően hat hónapon belül,
ha a kivitelezésre vonatkozó szerződést – legalább hatályának feltétel bekövetkeztével történő
beállása kikötésével – megkötik
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
120/2004. (IV. 29.) Korm. rendelete az Európai Közösségen belüli, az oda irányuló és az onnan kifelé történő hulladékszállítás felügyeletéről és ellenőrzéséről.
A Kormány a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt.) 59. § (1) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
1. § (1) Az Európai Közösségen belüli, az oda irányuló és az
onnan kifelé történő hulladékszállítás felügyeletéről és
ellenőrzéséről szóló 259/93/EGK tanácsi rendelet végrehajtása során e rendelet, valamint az Európai Unióhoz
történő csatlakozásról szóló szerződést kihirdető törvény
rendelkezései szerint kell eljárni.
 (2) A 259/93/EGK tanácsi rendelet a csatlakozás időpontjától a Csatlakozási Szerződés X. számú mellékletének 8. Környezetvédelem A. Hulladékgazdálkodás
1. a) pontjában megfogalmazott átmeneti kiterjesztő előírással együtt közvetlenül alkalmazandó.
2. § (1) A hulladék behozatala, kivitele és átszállítása során
hatóságként az Országos Környezet- és Vízügyi Főfelügyelőség (a továbbiakban: Főfelügyelőség) jár el.
 (2) A hulladék kivitelére vonatkozó bejelentést a Főfelügyelőséghez kell benyújtani.
 (3) A hulladék behozatalára, kivitelére és átszállítására
irányuló bejelentési kötelezettséget az e rendelet 1. számú
melléklete szerinti bejelentőlapon, valamint a 2. számú
melléklet szerinti kísérő dokumentumon kell teljesíteni.
 (4) A bejelentés elbírálása érdekében a Főfelügyelőség
szakértői vizsgálatok elvégzését írhatja elő. A vizsgálatok
költségei a bejelentőt terhelik, amennyiben a szakértői
vizsgálatok azt bizonyítják, hogy a bejelentésben közölt
adatok nem felelnek meg a valóságnak.
 (5) A Főfelügyelőség a hulladék szállítására vonatkozó
eljárásáról
a) hulladék behozatala esetén a hasznosítás helye szerinti környezetvédelmi felügyelőséget, a Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnokságát (a továbbiakban:
VPOP), valamint veszélyes hulladék esetén a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságát
(a továbbiakban: BM OKF) is,
b) hulladék kivitele és átszállítása esetén a VPOP-t,
valamint veszélyes hulladék esetén a BM OKF-t is
értesíti. 3. § Hulladék jogellenes szállítása esetén a külön jogszabályban 1 meghatározottak szerint hulladékgazdálkodási bírságot kell kiszabni.
4. § (1) A hulladék behozatalának, kivitelének és átszállításának ellenőrzését — a hatáskörükre vonatkozó jogszabályok keretei között — a Főfelügyelőség, a rendőrség, a
vámhatóság, továbbá
a) közúti szállítás esetén a közlekedési felügyelet2,
b) vasúti szállítás esetén a vasúti hatóság3,
c) veszélyes hulladékok közúti szállításának esetén a
BM OKF és a területi szervei
együttműködve végzi.
1 A hulladékgazdálkodási bírság mértékéről, valamint kiszabásának és
megállapításának módjáról szóló 271/2001. (XII. 21.) Korm. rendelet.
2 Az egységes közlekedési hatósági szervezet feladat- és hatásköréről
szóló 231/1997. (XII. 12.) Korm. rendelet.
3 A vasúti hatóság feladat- és hatásköréről szóló 51/1994. (IV. 8.)
Korm. rendelet.
(2) A Főfelügyelőség a szabálytalanság jellegétől függően a szállítmányt
a) helyszíni vagy laboratóriumi vizsgálat érdekében a
vámhatóság jelenlétében felnyittathatja,
b) indokolt esetben a vámhatósággal feltartóztattathatja, c) visszafordíthatja.
 (3) A Főfelügyelőség a (2) bekezdésben foglalt intézkedéséről haladéktalanul értesíti a veszélyes hulladék szállítása esetén a BM OKF-t.
5. § Az Európai Közösségbe érkező és azt elhagyó hulladékszállítmány e rendelet 3. számú mellékletben felsorolt magyar határvámhivataloknál léptethető be, illetve ki.
6. § Az Európai Közösségen belüli, az oda irányuló és az
onnan kifelé történő hulladékszállítás felügyeletével és
ellenőrzésével összefüggő tájékoztatási feladatokat a környezetvédelemért felelős miniszter látja el.
7. § (1) E rendelet az Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépése napján lép hatályba.
 (2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az emberi
környezetre veszélyt jelentő egyes anyagok külföldről történő behozataláról szóló 55/1987. (X. 30.) MT rendelet,
továbbá a veszélyes hulladékokról szóló 102/1996.
(VII. 12.) Korm. rendelet hatályát veszti.
 (3) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban a Tanács 1993.
február 1-jei, az Európai Közösségen belüli, az oda irányuló és az onnan kifelé történő hulladékszállítás felügyeletéről és ellenőrzéséről szóló — legutóbb a Bizottság
2557/2001/EK rendeletével módosított — 259/93/EGK tanácsi rendeletének végrehajtásához szükséges rendelkezéséket állapít meg.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
42/2015. (X. 13.) MNB rendelete a „Róth Miksa” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a Magyar Nemzeti Bank épülete átadásának 110. évfordulója és Róth Miksa születésének
150. évfordulója alkalmából – „Róth Miksa” megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2015. október 15. 2. § (1) Az emlékérme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 23,7 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, jobb oldalon a  Magyar Nemzeti Bank épületrészletének egy különleges perspektívájú
ábrázolása látható. Az  épületrészlet ábrázolásától balra, egymás alatti vízszintes sorokban, középen
a „2000”  értékjelzés és a „FORINT” felirat, lent a „2015” verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható. Az  emlékérme
szélén, bal oldalon, félköriratban a  „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható. Az  emlékérme előlapjának képét
az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben Róth Miksa portréjának ábrázolása látható, háttérben egy általa készített,
a  Magyar Nemzeti Bank épületében található üvegablakkal. Az  emlékérme szélén, bal oldalon, félköriratban
a „RÓTH MIKSA” és az „1865–1944” felirat olvasható, jobb oldalon, középen Tóth Zoltán tervezőművész mesterjegye
látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2015. október 15-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
208/2014. (VIII. 15.) Korm. rendelete a MÁV VASJÁRMŰ Járműjavító és Gyártó Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a MÁV VASJÁRMŰ Járműjavító és Gyártó Korlátolt Felelősségű Társaság (cégjegyzékszám: 18-09-101225,
székhely: 9700 Szombathely, Szövő u. 85.) gazdasági társaságot (a továbbiakban: Társaság) a  csődeljárásról és
a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján stratégiailag kiemelt
jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a  Társaság mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet
vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
49/2017. (IX. 29.) FM rendelete a kisüzemi bortermelői regiszterről.
A szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény 57. § (2) bekezdés c) pontjában,
a 14–16. § tekintetében a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény 57. § (2) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 16.) Korm. rendelet 90.  §
1.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 16.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) adómentes bor: a  jövedéki adóról szóló 2016. évi LXVIII. törvény (a  továbbiakban: Jöt.) 133.  § (1)  bekezdés
a)–c) pontja szerint előállítható, adófizetési kötelezettség alól mentesült termék;
b) borkísérő okmány: a borászati termékek egységes bizonylatolási, nyilvántartási és elszámolási rendjéről szóló
rendeletben szabályozott okmány;
c) bor-pincekönyv: a  borászati termékek egységes bizonylatolási, nyilvántartási és elszámolási rendjéről szóló
rendeletben szabályozott nyilvántartás;
d) kisüzemi bortermelő: a Jöt 3. § (3) bekezdés 16. pontja szerinti személy;
e) kitelepülés: a borászati üzem vagy a termelői borkimérés területén kívül, a kisüzemi bortermelő által a végső
fogyasztó részére történő értékesítés. 2. A kisüzemi bortermelői regiszter vezetésének lehetősége
2. § (1) A  kisüzemi bortermelő a  szőlőtermesztésről és a  borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény 19.  §-a és a  Jöt.
137. §-a szerinti nyilvántartását a bor-pincekönyvben vagy az e rendelet szerinti kisüzemi bortermelői regiszterben
vezeti.
(2) A  kisüzemi bortermelői regiszter vezetésének elkezdése esetén, vagy amennyiben a  kisüzemi bortermelő
a  nyilvántartás módját meg kívánja változtatni, úgy legkésőbb a  kezdést vagy változást megelőző munkanapig,
írásban kell nyilatkoznia a területileg illetékes hegybíró felé az új nyilvántartási módról és annak kezdő időpontjáról,
illetve a változás kezdő napjáról. A kisüzemi bortermelőnek a bor-pincekönyvről a kisüzemi bortermelői regiszterre
történő áttérés esetén a bor-pincekönyvben, kisüzemi bortermelői regiszterről a bor-pincekönyvre történő áttérés
esetén a kisüzemi bortermelői regiszterben jelölnie kell a nyilvántartás zárásának napját.
3. A kisüzemi bortermelői regiszter felépítése és vezetése
3. § (1) A  kisüzemi bortermelői regisztert az  1.  melléklet szerint kell vezetni. A  nyilvántartás formája szerkeszthető, de
tartalma nem változtatható meg.
(2) A kisüzemi bortermelői regiszter az 1. melléklet
a) A) pontja szerinti nyilvántartó lapból,
b) B) pontja szerinti borkimérés-nyilvántartásból és
c) C) pontjában meghatározott tartalmú tárolótartály-nyilvántartásból
áll.
(3) A  tárolótartály-nyilvántartáson az  előállításra, tárolásra használt tartályok változásait a  változás napján kell
bevezetni. A  tárolótartály javításra történő átadásáról-átvételéről olyan bizonylatot kell kiállítani, amely alapján
a tárolótartály egyértelműen beazonosítható. A javításra átadott tárolótartályokat a tárolótartály-nyilvántartó lapon
nem kell átvezetni.
(4) A kisüzemi bortermelői regisztert ott kell tartani, ahol a borászati terméket tárolják. A papíron vagy számítógéppel
vezetett kisüzemi bortermelői regisztert az ellenőrzést végző hatóság felszólítására 2 órán belül be kell mutatni.
(5) A  nyilvántartó lapokat az  adott tétellel érintett borászati termékeknek a  borászati üzemből történő teljes
elszállításáig, de legalább az utolsó tétel elszállítását követő 5 évig meg kell őrizni.
(6) A  kisüzemi bortermelői regiszter vagy annak bármely részének elvesztése, megsérülése vagy megsemmisülése
esetén a kisüzemi bortermelő 72 órán belül köteles azt a hegybíró részére írásban bejelenteni.
4. A borászati termékek előállításának nyomon követése 4. § (1) A  nyilvántartó lap az  egy borászati üzemben tárolt egy borászatitermék-tétel (a  továbbiakban: tétel) vezetésére
szolgál. A  nyilvántartó lapon a  tételeket a  tárolás helye szerinti borászati üzem üzemengedélyszámának, a  tétel
megnevezésének, a  szőlő és a  borászati termék származásibizonyítvány-számának, illetve a  forgalombahozatali
engedély azonosítójának feltüntetésével kell nyilvántartani.
(2) A  nyilvántartó lapon fel kell tüntetni az  adott tétel tárolóegységének azonosítására szolgáló adatokat.
A tárolótartályokon jelölt megnevezésnek egyeznie kell a nyilvántartó lapokon feltüntetett megnevezéssel.
(3) Az  (1) és (2)  bekezdéseken túl a  nyilvántartó lapon az  adott tétellel végzett, készletváltozással járó műveleteket
összesítve kell feltüntetni.
(4) A  479/2008/EK tanácsi rendeletnek a  szőlőkataszter, a  kötelező bejelentések, a  piaci felügyelethez szükséges
információgyűjtés, a  borászati termékek fuvarozásához szükséges kísérőokmányok, valamint a  borágazatban
vezetendő nyilvántartás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló,
2009. május 26-i 436/2009/EK bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 436/2009/EK rendelet) 41.  cikk (1)  bekezdése
szerinti kezeléseket időrendi sorrendben, a  művelet pontos megnevezésével és a  készletváltozás mértékével kell
feltüntetni. A  436/2009/EK rendelet 41.  cikk (1)  bekezdés j)–q)  pontja szerinti kezeléseket a  művelet elvégzését
követő hét első munkanapjáig kell rávezetni a nyilvántartó lapra.
(5) A  (3) és (4)  bekezdésben meghatározott műveletekhez felhasznált anyagok származását és mennyiségét igazoló
bizonylatot 5 évig meg kell őrizni, és a borászati hatóság kérésére be kell mutatni.
(6) A  seprős újbor mennyiségét a  fejtés dátumával, a  forgalombahozatali engedély iránti kérelmen szereplő
mennyiséget a  forgalombahozatali engedély iránti kérelem benyújtásának dátumával, mint műveletet kell
a nyilvántartó lapra vezetni.
5. § (1) Új nyilvántartó lapot kell alkalmazni, ha
a) a kisüzemi bortermelő a saját termelésű vagy a vásárolt szőlő feldolgozását megkezdi;
b) a kisüzemi bortermelő mustot borkészítés céljából vásárol;
c) tételek házasításával új tétel keletkezik;
d) egy tétel adott része után kérelmeznek forgalombahozatali engedélyt, mely esetben a  forgalombahozatali
engedély iránti kérelemben szereplő mennyiségre kell új lapot alkalmazni, és az  eredeti lapon
a  forgalombahozatali engedély iránti kérelemben szereplő mennyiséget készletcsökkenésként kell
feltüntetni;
e) a  kisüzemi bortermelő egy tételt több tételre bont, mely esetben a  létrejövő új tételre kell új nyilvántartó
lapot alkalmazni; illetve ha
f ) az adott tételt más borászati üzembe tárolják át.
 (2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetekben a  kisüzemi bortermelő a  művelet elvégzését követő hét első
munkanapjáig köteles új nyilvántartó lapot nyitni az adott tételre.
5. A forgalombahozatali engedéllyel nem rendelkező tételek kiszállításának, értékesítésének
nyilvántartása
6. § (1) A  más borászati üzembe történő szállítás vagy kiszerelés céljából történő ki- és visszaszállítás esetén
a  készletváltozást, annak dátumával, a  szállítást igazoló borkísérő okmány számának, valamint a  szállítás céljának
feltüntetésével, a kiszállítás napján kell a nyilvántartó lapra vezetni.
(2) A  forgalombahozatali engedéllyel nem rendelkező tétel értékesítését a  szállítást igazoló bizonylaton kell
nyilvántartani, oly módon, hogy a  kisüzemi bortermelői regiszterben szereplő megnevezés és az  értékesített
mennyiség egyértelműen beazonosítható legyen.
6. A forgalombahozatali engedéllyel rendelkező tételek készletváltozása 7. § (1) A  forgalombahozatali engedéllyel rendelkező tételek készletváltozását az  értékesítésről szóló bizonylatokon kell
nyilvántartani.
(2) A  termelői borkimérés keretében értékesített borászati termékre borkimérés-nyilvántartást kell vezetni.
A  borkimérés-nyilvántartásban a  tárgynapon összesen értékesített, kóstolásra és elvitelre kimért mennyiségeket
a tételek és a kiszerelési egységek szerint összesítve kell bevezetni. Nem kell rögzíteni a borkimérés-nyilvántartásban
azokat az  értékesítéseket, amelyekről a  kisüzemi bortermelő az  adott tétel forgalombahozatali engedély
azonosítóját tartalmazó számlát állított ki.
(3) A kitelepülés esetén a kitárolt tételről borkísérő okmányt kell kiállítani. A kitelepülést követően a borászati üzembe
visszaszállított borászati termékről borkísérő okmányt kell kiállítani.
(4) A borpiaci év utolsó napjára vonatkozóan, a borpiaci év utolsó napját követő 15 napon belül a kisüzemi bortermelő
készletfelvételezést végez, melyet a nyilvántartó lapra vezet.
(5) Amennyiben egy tétel készlete kimerült, úgy az  ahhoz tartozó nyilvántartó lapot legkésőbb a  borpiaci év utolsó
napját követő 15 napon belül kell lezárni.
7. Az adómentes bor fogyasztásának rögzítése 8. § Az adómentes bor fogyasztását a havonta elfogyasztott mennyiség összesítésével, legkésőbb a tárgyhót követő első
munkanapon kell bejegyezni a kisüzemi bortermelői regiszterbe.
8. A kisüzemi bortermelői regiszter előállítása és hitelesítése
9. § (1) A  kisüzemi bortermelői regisztert a  Hegyközségek Nemzeti Tanácsa (a  továbbiakban: HNT) állítja elő és hitelesíti.
Hitelesítést kérő személy csak a borászati üzem felelős vezetője lehet.
(2) A kisüzemi bortermelői regiszterről és annak részeiről a HNT
a) a hitelesítést kérő nevét,
b) a hitelesítés időpontját,
c) a hitelesítés iktatószámát és
d) a hitelesítést kérő borászati üzem engedélyének számát
tartalmazó nyilvántartást vezet.
(3) A  HNT az  elektronikus kisüzemi bortermelői regiszterhez kérelemre, elszámolási kötelezettség mellett
sorszámtartományt ad ki.
(4) A  HNT vagy a  területileg illetékes hegybíró a  nyilvántartásban foglalt adatokat a  borászati hatóság kérésére
3 munkanapon belül rendelkezésre bocsátja.
9. A kihozatal és veszteség elszámolása 10. § (1) A nyilvántartó lapon
a) a seprős újbor készítéséig felmerülő veszteséget a seprős újbor bejegyzésének napján bejegyezve;
b) a tételre vonatkozó forgalombahozatali engedély iránti kérelem benyújtásáig felmerülő további veszteséget
a forgalombahozatali engedély iránti kérelem benyújtásának napján bejegyezve; valamint
c) a  forgalombahozatali engedély benyújtását követően a  kiszerelésig felmerülő veszteséget, a  kiszerelt
bormennyiség bejegyzésének dátumával bejegyezve
kell elszámolni (a továbbiakban együtt: kisüzemi veszteségelszámolás).
(2) Az  (1)  bekezdés a)–c)  pontjaiban szabályozott kisüzemi veszteségelszámolásokat külön-külön kell nyilvántartani
a nyilvántartó lapon, de együttes értékük nem haladhatja meg az 1. melléklet D) pontjában meghatározott értéket.
(3) A  veszteséget tételenként kell megállapítani. A  seprős újbor készítéséig felmerülő veszteség megállapításához
a keletkezett must vélelmezett mennyiségéből kell kiindulni.
(4) Az  (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározott veszteségben el nem számolt további tárolási veszteséget évente,
július 31-ig kell megállapítani, és a veszteséget legkésőbb a borpiaci év lejártát követő hét első munkanapjáig kell
bevezetni a kisüzemi bortermelői regiszterbe. A szállítási veszteséget a betárolást követően, a betárolás napján kell
megállapítani és a kisüzemi bortermelői regiszterbe bevezetni.
(5) Ha a  veszteség és a  melléktermék-kihozatal az  1.  melléklet D)  pontjában meghatározott határokat meghaladja,
a  borászati üzem jegyzőkönyvet vesz fel, amelyet a  kisüzemi bortermelői regiszterhez kell csatolni.
A  jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a  borászati üzemengedély számát, a  határérték meghaladásának mértékét,
valamint a határérték meghaladását alátámasztó szöveges indoklást.
(6) Az  (1)  bekezdésben meghatározott kisüzemi veszteségen felül elszámolható a  borászatitermék-kiszerelés
(palackozás, kannába töltés) 1.  melléklet D)  pontjában meghatározott vesztesége is, ha a  kiszerelt mennyiség
a kiszerelés napján a kisüzemi bortermelői regiszterbe bevezetésre kerül. A kiszereléskor felmerülő veszteség értéke
a nyilvántartó lapon feltüntetett, kiszerelésre elszállított vagy elkülönített mennyiség és a kiszerelt borászati termék
hektoliterben mért mennyiségének különbözete, melyet nem kell külön feltüntetni a nyilvántartó lapon.
(7) Ha az  ellenőrzést végző hatóság a  helyszíni ellenőrzése során a  tényleges és nyilvántartott mennyiség között
eltérést állapít meg, megvizsgálja az eltérés okát, és a kisüzemi bortermelőt kötelezi a kisüzemi bortermelői regiszter
módosítására.
10. A számítógéppel vezetett kisüzemi bortermelői regiszterrel szemben támasztott követelmények
11. § (1) Az  e  rendeletnek megfelelő kisüzemi bortermelői regiszter elektronikus előállítását és kitöltését végző
számítógépprogram (a  továbbiakban: elektronikus kisüzemi regiszter) használatát legkésőbb a  használat
megkezdését megelőző munkanapig írásban tett nyilatkozat formájában be kell jelenteni a  területileg illetékes
hegybírónak.
(2) A  területileg illetékes hegybíró az  (1)  bekezdés szerinti bejelentéseket továbbítja a  Nemzeti Élelmiszerláncbiztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) felé.
(3) Az elektronikus kisüzemi regiszter alkalmazásának feltétele, hogy
a) a  program a  felhasználókat és azok hozzáférési jogosultságát nyilvántartsa, a  felhasználók körében,
jogosultságában beállt változásokat nyomon kövesse;
b) a  felhasználó által végzett munkafolyamat (tevékenység vagy művelet) bármely időszakra vonatkozóan
naplózva legyen;
c) a program biztosítsa az 1. mellékletnek megfelelő adattartalom vezetését;
d) a nyilvántartás adatainak utólagos módosítását a program naplózza;
e) a  program mentett adatainak visszatöltése bármikor ellenőrizhető és kinyomtatható legyen az  alábbi
adattartalommal:
ea) a visszatöltés időpontja,
eb) a visszatöltés indoka,
ec) a visszatöltést végző felhasználó neve, jogosultsága,
ed) a visszatöltött adatok archiválásának időpontja;
f ) a  program tegye lehetővé, hogy az  e  bekezdésben szereplő adatok bármikor lekérdezhetőek és
kinyomtathatóak legyenek;
g) a  program a  felhasznált sorszám – ideértve a  sztornózott sorszámot is – ismételt felhasználását ne
engedélyezze.
(4) Az  elektronikus kisüzemi regiszterrel kapcsolatban bekövetkezett adatvesztést a  borászati üzem engedélyese
72 órán belül köteles a NÉBIH részére írásban bejelenteni.
11. Átmeneti és záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet 2017. október 1-jén lép hatályba.
13. § A borkísérő okmányok az  állami adó- és vámhatóságnál a  2017. június 30-án hatályos szabályok szerint
beszerezhetőek, hitelesíthetőek és felhasználhatóak a készlet erejéig.
14. § A borászati termékek egységes bizonylatolási, nyilvántartási és elszámolási rendjéről szóló 27/2011. (IV. 12.)
VM rendelet (a továbbiakban: R.) 4. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A HNT az elektronikus borkísérő okmányokhoz, kérelemre, elszámolási kötelezettség mellett sorszámtartományt
ad ki.”
15. § Az R.
a) 4.  § (1)  bekezdésében a  „vámhatóságnál” szövegrész helyébe a  „Hegyközségek Nemzeti Tanácsánál
(a továbbiakban: HNT)” szöveg,
b) 4.  § (1)  bekezdésében az  „a jövedéki adóról szóló 2016. évi LXVIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 45/2016. (XI. 29.) NGM rendeletben (a  továbbiakban: jövedéki végrehajtási rendelet)”
szövegrész helyébe az „az e rendeletben” szöveg,
c) 8. § (3) bekezdésében a „Hegyközségek Nemzeti Tanácsa (a továbbiakban: HNT)” szövegrész helyébe a „HNT”
szöveg,
d) 17.  § i)  pontjában a  „vámhatóság” szövegrész helyébe a  „Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal
(a továbbiakban: NÉBIH)” szöveg,
e) 18. § (1) bekezdésében a „vámhatósághoz” szövegrész helyébe a „területileg illetékes hegybíróhoz” szöveg,
f ) 18.  § (2)  bekezdésében a „Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a  továbbiakban: NÉBIH)” szövegrész
helyébe a „NÉBIH” szöveg,
g) 18. § (3) bekezdésében a „vámhatóság” szövegrész helyébe a „területileg illetékes hegybíró” szöveg,
h) 19/A. § (2) bekezdésében és 19/C. § (1) bekezdésében a „vámhatóságnak” szövegrész helyébe a „területileg
illetékes hegybírónak” szöveg
lép. 16. § Hatályát veszti az R.
a) 8.  § (1)  bekezdésében az  „a vámhatóság által a  jövedéki végrehajtási rendelet szerint engedélyezett”
szövegrész,
b) 8. § (4) bekezdése,
c) 19.  § (1)  bekezdésében az „A vámhatóság a  bizonylatokkal kapcsolatos hiányosságról nyolc napon belül
köteles a borászati hatóságot értesíteni.” szövegrész,
d) 2. melléklet I. Hitelesítési rész fejezetében a „vámhatóság” szövegrész,
e) 2. melléklet III. Nyilvántartó rész fejezet 1. Saját szőlő táblázatának i oszlopában a „vámhatósági” szövegrész,
f ) 2.  melléklet III. Nyilvántartó rész fejezet 2. Vásárolt szőlő táblázatának i oszlopában a  „vámhatósági”
szövegrész,
g) 3. melléklet I. Hitelesítési rész fejezetében a „vámhatóság” szövegrész,
h) 7. melléklet I. Hitelesítési rész fejezetében a „vámhatóság” szövegrész.
17. § E rendelet a  479/2008/EK tanácsi rendeletnek a  szőlőkataszter, a  kötelező bejelentések, a  piaci felügyelethez
szükséges információgyűjtés, a  borászati termékek fuvarozásához szükséges kísérőokmányok, valamint
a  borágazatban vezetendő nyilvántartás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2009. május 26-i 436/2009/EK bizottsági rendelet végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapítja meg.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
1106/2018. (III. 19.) Korm. határozata a nemzetiségi nevelési-oktatási feladatot ellátó pedagógusok nemzetiségi pótlékának biztosításáról és az ehhez szükséges előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének az 54. Nemzetiségi
pótlék címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
56. Nemzetiségi támogatások alcím terhére, a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 54. Nemzetiségi
pótlék cím javára 98 208 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el, az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal b) a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
56. Nemzetiségi támogatások alcím terhére, a  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 7. Szakképzési
Centrumok cím javára 131 450 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 2. pont a) alpontja szerint átcsoportosított előirányzat terhére, a települési
önkormányzatok által fenntartott köznevelési intézményekben foglalkoztatott pedagógusok nemzetiségi
pótlékához, pályázat és támogatási kérelem benyújtása nélkül, támogatási előlegként, egy összegben a támogatás
felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján a 2. melléklet szerinti
települési önkormányzatok részére, az  ott meghatározott összegben költségvetési támogatást nyújtson 2018.
december 31-ei felhasználási határidővel;
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  3.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatói okirat kiadását
követően folyósítsa az érintett települési önkormányzatok számára;
5. egyetért a 3. melléklet szerinti civil szervezetek, egyházi jogi személyek, gazdasági társaságok, közalapítványok és
a  nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott köznevelési intézményekben foglalkoztatott pedagógusok emelt
összegű nemzetiségi pótlékának kiegészítését szolgáló támogatások biztosításával, ezért az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A. § hatálya alá tartozó támogatást nyújt
a 3. melléklet szerint;
6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  5.  pontban meghatározott feladat megvalósítása érdekében
tegye meg a szükséges intézkedéseket a 3. mellékletben megjelölt kedvezményezettekkel a támogatási jogviszony
létrehozása, valamint a költségvetési támogatások egy összegben történő kifizetése iránt.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2015. (V. 15.) KEKKH utasítása a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala Normaalkotási Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4)  bekezdés c)  pontjában és a  29/2014. (XII. 31.) BM utasítással kiadott
a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala Szervezeti és Működési Szabályzata 43. § (1) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala működésével kapcsolatos belső
szabályozó eszközök előkészítésének, kiadásának, módosításának és közzétételének rendjéről kiadom az alábbi utasítást:
1. § Jelen utasítás hatálya kiterjed a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala (a továbbiakban:
KEKKH) teljes személyi állományára.
2. § A KEKKH Normaalkotási Szabályzatát jelen utasítás melléklete tartalmazza, amelyet a teljes személyi állomány köteles
megismerni és alkalmazni.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Ignácz István s. k.,
 elnök


text:
62/2019. (VI. 25.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Montenegró Kormánya közötti, infrastrukturális projektekben való együttműködési megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter és az igazságügyi miniszter együttes előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya és
Montenegró Kormánya közötti, infrastrukturális projektekben való együttműködési megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) bemutatott szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövegének végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás
kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét a  Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően
terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1317/2017. (VI. 8.) Korm. határozata a 2016. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a  továbbiakban:
Ávr.) 152.  § (5)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  2016. évi, kötelezettségvállalással
nem terhelt költségvetési maradványokból a  II. Köztársasági Elnökség fejezetnél keletkezett 52 467 393 forint,
a  III. Alkotmánybíróság fejezetnél keletkezett 30 652 720 forint, a VI. Bíróságok fejezetnél keletkezett 1 641 364 000
forint, a  XI. Miniszterelnökség fejezetnél keletkezett 1 250 876 672 forint, a  XIV. Belügyminisztérium fejezetnél
keletkezett 597 437 224 forint, a  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetnél keletkezett 739 865 000 forint és
a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetnél keletkezett 160 000 000 forint felhasználását;
2. az Ávr. 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium
fejezetnél keletkezett 11 952 710 756 forint összegű, kötelezettségvállalással terhelt költségvetési maradvány
2017. június 30-át követő, változatlan célú felhasználását;
3. az Ávr. 153.  §-ában biztosított jogkörében eljárva engedélyezi a  XIV. Belügyminisztérium fejezetnél keletkezett
1 400 661 174 forint összegű, kötelezettségvállalással terhelt, de meghiúsulás miatt kötelezettségvállalással nem
terheltté vált költségvetési maradvány felhasználását;
4. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. pontban felhasználásra engedélyezett összegekből az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
88/2008. (III. 21.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Alkotmány 48. § (2) bekezdése, valamint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI.
törvény 4. § (1) bekezdése alapján, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére
lemondására tekintettel dr. Karalyos Botondot 2008. március 31-ei hatállyal,
dr. Gyürkés Tamást és dr. Pethő Melittát 2008. április 30-ai hatállyal,
nyugállományba helyezés iránti kérelmére dr. Mucs Györgyöt 2008. szeptember 12-ei hatállyal,
dr. Csizmadia Jánosné dr. Kozma Editet 2008. szeptember 30-ai hatállyal,
dr. Csohány Ferencné dr. Zimonyi Máriát, dr. Göncziné dr. Tóth Katalint,
dr. Kovács Ágnest, Lévainé dr. Szakács Máriát 2008. december 31-ei hatállyal,
a felső korhatár elérése miatt dr. Szőke Irént 2008. szeptember 22-ei hatállyal,
dr. Vörös Lajost és dr. Vörös László Sándort 2008. október 11-ei hatállyal,
dr. Molnár Istvánnét 2009. január 29-ei hatállyal bírói
tisztségéből felmentem;
Becserné dr. Szarka Zsuzsanna Imolát, dr. Cseke Dórát,
dr. Horváth Zsoltot, dr. Komlóssi Zsuzsanna Fruzsinát, dr. Kopinja Máriát,
dr. Kovács Erzsébetet, dr. Matisz Natáliát és dr. Tóth Katalint 2008. április 1. napjától határozatlan
időtartamra bíróvá,
dr. Birinyi Zsoltot és dr. Bodnárné dr. Galló Ildikót a 2008. április 1. napjától
2011. március 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá
kinevezem.
Budapest, 2008. március 19. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
20/2014. (V. 27.) OGY határozata dr. Budai Gyula országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés dr. Budai Gyula országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Budai Központi Kerületi Bíróság
14.B.1875/2013/7-1. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
2035/2015. (XII. 30.) Korm. határozata a Miskolc Megyei Jogú Város külterületén fekvő egyes földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Miskolc Megyei Jogú Város külterületén fekvő, az  ingatlannyilvántartás szerint az  1.  mellékletben felsorolt helyrajzi számú földrészleteket, valamint az  ezen földrészletekből
a telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
94/2012. (XI. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2012. november 14-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a Szakszervezetek Együttműködési
Fóruma (1068 Budapest, Városligeti fasor 10.) képviseletében Varga László elnök (a továbbiakban: beadványozó) által
benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy saját
ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 15 000 Ft.
Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2012. november 8-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Támogatom, hogy az Országgyűlés tűzze napirendjére és tárgyalja meg azt a közalkalmazotti és közszolgálati tisztviselői
illetményrendszert, amely igazodik a mindenkori minimálbérhez, a garantált bérminimumhoz, és biztosítja a képzettségi
szinttel és szolgálati idővel arányos jövedelem-növekedést.” Az Nsztv. 17. §-a szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra
javasolt kérdést. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő
kezdeményezés megfogalmazása megtévesztő a választópolgárok számára, ugyanis azt a téves látszatot kelti, mintha
a jelenlegi közalkalmazotti és közszolgálati illetményrendszer nem igazodna a mindenkori minimálbérhez, a garantált
bérminimumhoz, és nem biztosítaná a képzettségi szinttel és szolgálati idővel arányos jövedelem-növekedést.
A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 60–80. §-ai szabályozzák
a közalkalmazottak előmeneteli és illetményrendszerét. A közszolgálati tisztviselők előmenetelével, díjazásával és
illetményével kapcsolatos szabályok a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban:
Kttv.) 116–124. és 131–143. § rendelkezéseiben találhatók. Az ezen jogszabályokban foglaltak alapján megállapítható, hogy mind a közalkalmazottak, mind a közszolgálati
tisztviselők esetében biztosított az előmenetel lehetősége, amely függ többek között a közalkalmazotti illetve
közszolgálati jogviszonyban töltött időtől, az iskolai végzettségtől és egyéb képesítéstől. A Kttv. 131. § (3) bekezdése
továbbá külön kiemeli, hogy az alapilletmény és az illetménykiegészítés együttes összegének legalább a garantált
bérminimum összegét el kell érnie. Fentiek értelmében az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 18. § b) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása
nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését
megtagadja. II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 17. §-án, 18. § b) pontján, a Kjt. 60–80. §-án, a Kttv. 116–124. § és 131–143. §-án,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi
XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1004/2012. (I. 11.) Korm. határozata a kormányzati létszámcsökkentésről.
A Kormány a 2012. évi költségvetési hiánycél teljesítése, valamint a hatékonyan működő állam kialakítása céljából a következő
határozatot hozza: 1. A Kormány a mellékletben felsorolt költségvetési szerveknél az ott meghatározott mértékű létszámcsökkentés
végrehajtását rendeli el. A költségvetési fejezetet irányító szerv vezetője a mellékletben foglaltakhoz képest
magasabb mértékű létszámcsökkentést is elrendelhet. Felelős: fejezetet irányító szervek vezetői
érintett költségvetési szervek vezetői Határidő: a felmentések kezdőnapja: legkésőbb 2012. január 18.
a Külügyminisztérium fejezet esetében a mellékletben meghatározott létszám 50 százaléka
tekintetében legkésőbb 2012. január 18., a további 50 százalék tekintetében 2013. január 18.
2. A létszámleépítést az érintett szervek számára az e határozat hatálybalépésekor engedélyezett – a kormánytisztviselők
esetében a Miniszterelnökségen, a minisztériumokban, az igazgatási és az igazgatás jellegű tevékenységet ellátó
központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról szóló 1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozat
(a továbbiakban: Korm. határozat) szerinti – létszámkeret figyelembevételével kell végrehajtani. A miniszterek
tájékoztassák a közigazgatási és igazságügyi minisztert a saját, illetve – a Korm. határozatban szereplő – a felügyeletük
és irányításuk alá tartozó szervek vonatkozásában a végrehajtott létszámcsökkentéssel korrigált, engedélyezett
létszámkeretekről, figyelembe véve a létszámkereteket érintő további változásokat is.
Felelős: miniszterek Határidő: 2012. február 29. 3. A Kormány felkéri a fejezetet irányító szervek vezetőit, vizsgálják meg, hogy a leépítésekhez kapcsolódó egyszeri
kiadások fedezetét a 2011. évi maradvány, illetve a tárgy évi költségvetés terhére tudják-e biztosítani. A vizsgálat
eredményéről tájékoztassák a nemzetgazdasági minisztert. Felelős: fejezetet irányító szervek vezetői
érintett költségvetési szervek vezetői Határidő: folyamatosan 4. Amennyiben az egyszeri költség biztosítására fejezeten belül nincs mód, kérelmezni lehet – az államháztartásért
felelős miniszter útján – a többletköltségek központi finanszírozását.
Felelős: fejezetet irányító szervek vezetői Határidő: kérelem benyújtására legkésőbb 2012. február 29.
5. A Kormány felkéri a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnökét, hogy a 4. pont szerint biztosított többletköltségek
igénylésének megalapozottságával, a központi forrásból biztosított forrás elszámolásának szabályszerűségével
kapcsolatos ellenőrzést végezze el. Felelős: Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke
Határidő: 2012. július 31. 6. A Kormány a létszámleépítéshez kapcsolódóan az elbocsátottakat támogató rendszer létrehozása érdekében – külön
Intézkedési Terv alapján – Karrier Híd Program indítását rendeli el.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter, a Nemzeti Közigazgatási Intézet bevonásával
Határidő: azonnal 7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök