text:
1324/2017. (VI. 8.) Korm. határozata a 2019. Gyorsasági Kajak-Kenu Világbajnokság lebonyolításához kapcsolódó sportlétesítményfejlesztésekhez szükséges intézkedésekről és a Nemzeti Sportközpontok célzott támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a) a 2019. évi Gyorsasági Kajak-Kenu Világbajnokság lebonyolításához kapcsolódó létesítmény-fejlesztések
(a továbbiakban: Beruházás) szükségességével,
b) azzal, hogy a  Beruházás építtetője a  Nemzeti Sportközpontok (a  továbbiakban: NSK) legyen, mellyel
összefüggésben – kizárólag a  Beruházás megvalósításának tekintetében – mentesíti az  NSK-t a  Kormány
irányítása alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.)
Korm. határozat 1. pontjában foglalt tilalom alól;
2. az 1. pontban meghatározott célok elérése érdekében
a) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20.  Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 39. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 45. Szeged–Maty-ér Olimpiai
Központ fejlesztése jogcímcsoporton rendelkezésre álló 800,0 millió forint rendelkezésre bocsátása érdekében
– a c) alpontban foglaltak figyelembevételével – kössön támogatási szerződést az NSK-val elszámolási, a fel nem
használt támogatási összeg tekintetében visszafizetési kötelezettség rögzítésével,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, valamint a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjanak
a  Beruházás megvalósításához a  2018. évben szükséges 835,88 millió forint forrás rendelkezésre
állásáról a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
39.  Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 45. Szeged–Maty-ér Olimpiai Központ fejlesztése
jogcímcsoporton,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2018. évi központi költségvetés tervezése során
c) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c)  bekezdés b)  pontjában biztosított jogkörében
eljárva felhatalmazást ad a nemzeti fejlesztési miniszter számára az a) alpont szerint megkötendő támogatási
szerződés vonatkozásában éven túli kötelezettségvállalásra a  b)  alpont szerint biztosítandó 2018. évi
részösszeg tekintetében és annak erejéig;
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2017. évben gondoskodjon 216,0 millió forint biztosításáról
a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 16. Nemzeti Sportközpontok cím javára általános
forgalmi adó megfizetésére vonatkozó kötelezettségének teljesítése céljából.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
145/2013. (III. 18.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, illetve a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a szülőföld szeretetét sugárzó, a gyimesi csángó táj szépségét megörökítő művészi munkája elismeréseként
Antal Imre festőművész részére,
több évtizedes gyógyító munkájáért, az erdélyi orvostársadalom érdekében végzett támogató, továbbképzést segítő
tevékenysége elismeréseként
dr. Balla Árpád gyermekgyógyász főorvos részére,
több évtizedes fáradhatatlan oktató-nevelő munkája, példaértékű életpályája elismeréseként
Bartha Magdolna nyugalmazott tanár részére,
zenetanári, kultúraszervezői és oktatói, vezetői tevékenységéért, az erdélyi örmény–magyar közösség érdekében
végzett munkája elismeréseként
Bodurian János hegedűművész, a székelyudvarhelyi dr. Palló Imre Művészeti Szakközépiskola igazgatója részére,
a felvidéki magyarság szolgálatáért, a magyar népi kultúra megőrzése és ápolása érdekében végzett értékalkotó
tevékenysége elismeréseként
Èurilla Erzsébet, a szlovákiai Rozmaringsarj Gyermektánccsoport vezetője, a Csereháti Művészeti Egyesület alapító
tagja részére,
egyetemi oktatómunkájáért, Szlovákia magyarlakta településein, a Zoboralja magyar falvaiban hosszú évek óta
folytatott etnoszociológiai kutatásaiért, a nemzeti-etnikai azonosságtudat problémáinak vizsgálatáért és tudományos
igényű feldolgozásáért
dr. Csámpai Ottó, a Nagyszombati Egyetem Orvostudományi Kara Szociális Munkák Tanszékének egyetemi tanára
részére,
az erdélyi magyarságért végzett sokoldalú munkájáért, az elesett, hátrányos helyzetű emberek támogatása érdekében
végzett fáradhatatlan, áldozatos tevékenysége elismeréseként
Fülöp G. Dénesné Suba Ilona, a marosvásárhelyi Vártemplomi Diakóniai Központ Lazarenum Alapítványának
intézetvezetője részére,
Új-Dél-Wales Állam és Sydney város magyar közösségének szolgálatában végzett fáradhatatlan tevékenysége
elismeréseként
Ilosvay Gusztáv, a Magyar Rádió Mozaik Sydney szerkesztő-műsorvezetője részére,
a magyarországi és a határon túli magyar iskolák támogatásáért, áldozatkész, karitatív tevékenysége elismeréseként
Jan van der Spek, az Erzsébet Segélyalapítvány alapító tagja részére,
a victoriai magyar közösség érdekében végzett áldozatkész munkája, támogatási tevékenysége elismeréseként
Jandó Gyula, a Gippsland Dairy Product vállalat alapítója részére,
a szlovákiai magyarság, valamint a felvidéki magyar zenei és énekkari kultúra megőrzése érdekében, továbbá
a magyar ének-zenetanárok továbbképzésében végzett fáradhatatlan munkássága elismeréseként
Józsa Mónika karnagy, a Nyitrai Konstantin Filozófus Egyetem ének-zenetanára részére,
több évtizedes elhivatott oktató-nevelő munkájáért, valamint példaértékű közösség- és egyházi iskolaszervezői
munkája elismeréseként
Kristofori Olga, a Munkácsi Szent István Líceum igazgatója részére,
szerteágazó irodalmi munkássága, az egyetemes magyar kultúra gazdagítása, a felvidéki magyar közösség sorsának
jobbra fordításáért történő következetes kiállása elismeréseként
Kulcsár Ferenc író részére,
a magyar kultúra oroszországi terjesztéséért, a magyar kultúrát képviselő előadóknak és művészeknek az alexandrovi
kulturális életben való folyamatos jelenlétét biztosító munkássága elismeréseként
Lev Kivovics Gotgelf, az alekszandrovi Marina és Anastasia Cvetajeva Irodalmi és Művészeti Múzeum igazgatója részére,
az amerikai magyarok magyarságtudatának ápolása, a Mindszenty-hagyaték megőrzése és feldolgozása terén végzett
tevékenysége elismeréseként
Ligeti Angelus, a windsori Páduai Szent Antal magyar plébánia plébánosa részére,
a magyar kultúra ápolása érdekében végzett több évtizedes tevékenysége, valamint a The Transylvaniacs Együttes
alapításában és működtetésében játszott kiemelkedő szerepe elismeréseként
Mark Richards, a sydney-i Merridon School nyelvtanára, a The Transylvaniacs zenekar vezetője részére,
az oroszországi magyar hadisírok felkutatásában és gondozásában végzett áldozatos munkája elismeréseként
Motrevics Vlagyimir Pávlovics, a Jekatyerinburgi Egyetem egyetemi tanára részére,
több évtizedes oktatói, műfordítói, szótárszerkesztői munkássága elismeréseként, a magyar próza- és drámairodalom
műveinek bolgár nyelvre történő átültetéséért
Nikolina Rizova Atanaszova műfordító részére,
az erdélyi katolikus közösség lelki, szellemi gondozásáért, életpályája elismeréseként
P. Nagy István (Tarziciusz atya), az esztelneki ferences zárdatemplom szerzetese részére,
a queenslandi magyar közösség szolgálatában és összetartása érdekében végzett közel két évtizedes fáradhatatlan
tevékenysége elismeréseként
Sipos Ernő, a marsdeni Magyar Ház volt elnöke részére,
a magyar történelem és kultúra oroszországi népszerűsítéséért, a magyar–orosz történelmi és kulturális kapcsolatok
kutatásáért, a magyar történelmet és kultúrát kutató, oktató, népszerűsítő fiatal generációk felneveléséért
dr. Tatyjana Pavlova Guszarova, a Lomonoszov Moszkvai Állami Egyetem egyetemi docense részére,
a felvidéki magyarság megmaradásáért, az anyanyelv megőrzéséért végzett oktató-nevelői munkája elismeréseként
Tóth Sándor, a Rozsnyói Református Egyházközség Alapiskolájának pedagógusa részére,
a Magyar Unitárius Egyházban folytatott közösségépítő és közművelődési tevékenységéért, az Unitárius Nők Országos
Szövetségének újjászervezése érdekében végzett fáradozásáért
Zsakó Erzsébet egyházi író részére,
a magyar történelem és kultúra oroszországi népszerűsítéséért, a magyar–orosz történeti és kulturális kapcsolatok
kutatásáért, a külhoni magyarság jogainak, érdekeinek oroszországi képviseletéért
dr. Zseliczky Béla, az Orosz Tudományos Akadémia Szlavisztikai Intézetének tudományos főmunkatársa részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata; a kárpátaljai katolikus egyház újjászervezésében végzett fáradhatatlan munkája elismeréseként
Bán Zsolt (Jónás atya), Nagyszőlős és Verbőc házfőnöke és plébánosa részére,
a Nigériában élő magyar és magyar származású személyek kulturális identitásának megőrzésében, az ott tartózkodó
magyar állampolgárok érdekvédelmében, a kétoldalú kereskedelmi és kulturális kapcsolatok erősítése érdekében
végzett tevékenysége, valamint példaértékű személyes anyagi áldozatvállalása elismeréseként
Déri Endre Péter, az ITCC Technical Ltd. igazgatója, Magyarország abujai tiszteletbeli konzulja részére,
az argentínai magyar ifjúság oktatásában és nevelésében, valamint Magyarország megismertetése érdekében végzett
munkája elismeréseként
Gorondi Péterné, a Buenos Aires-i Magyar Iskola Zrínyi Ifjúsági Körének tanára részére,
a brazíliai magyarság identitásának megőrzésében és a magyar nyelv ápolása terén szerzett kiemelkedő érdemei
elismeréseként
Hársi Charlotte Marianna, az Universidade de São Paulo (USP) Orvostudományi Intézete Mikrobiológiai Osztályának
egyetemi tanára, kutató, témacsoport-vezető részére,
a nyugati diaszpóra magyar közössége érdekében végzett több évtizedes áldozatkész, hűséges és önzetlen
tevékenysége elismeréseként
Hefty Frigyesné ruhatervező részére,
az argentínai magyarság identitásának megőrzésében és a magyar nyelv ápolása terén szerzett kiemelkedő érdemei
elismeréseként
Lajtaváryné Benedek Zsuzsanna, a Buenos Aires-i Egyetem spanyol–magyar fordítói vizsgabiztosa részére,
a Felső-Tisza-vidék magyarsága körében folytatott anyanyelvi oktatásért, a szórványmagyarság kulturális és
történelmi hagyományainak megőrzése érdekében végzett tevékenységének elismeréseként
ifj. Sari József, a Viski Kölcsey Ferenc Középiskola pedagógusa részére,
a dél-afrikai magyarság nemzeti, kulturális és nyelvi identitásának megőrzése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
Tündér Tamás, a Sunhold Safety Cc. ügyvezető igazgatója, tulajdonosa, a Dél-afrikai Magyar Szövetség elnöke részére,
a San Francisco és környéke magyarságának körében több mint másfél évtizede végzett önzetlen szervezői és
közösséget építő tevékenysége elismeréseként
Zentai Györgyné közgazdász, a Portola Valley-i Magyar Katolikus Misszió elnöke részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. március 5.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
18/2014. (V. 27.) OGY határozata dr. Harangozó Tamás országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés dr. Harangozó Tamás országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Bajai Járásbíróság
12.Bpk.24/2014/6-I. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
3/2015. (II. 20.) ORFK utasítása a Rendőrség Fogdaszolgálati Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6.  § (1)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján a  fogvatartással kapcsolatos, az  általános rendőrségi feladatok
ellátására létrehozott szervre háruló feladatok végrehajtására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban:
Rendőrség).
2. Az utasítás alkalmazásában:
a) belső kísérés: a fogvatartott rendőrségi létesítmény területén történő kísérése;
b) EIT: olyan előzetes intézkedési terv, mely a  fogvatartási helyen vagy a  kísérés során bekövetkezett váratlan
helyzet esetére biztosítja az állomány felkészültségét, gyors, szakszerű és szervezett tevékenységét, továbbá
megteremti a  kedvező feltételeket a  váratlan helyzetek tervszerű, önálló – vagy együttműködő szervekkel
összehangolt – megakadályozására, kezelésére, továbbá a bekövetkezett esemény felszámolására;
c) fogvatartott mozgatása: a  fogvatartott fogda területén történő kísérése, amely nem jár a  fogda területének
elhagyásával;
d) kárbiztos: a fogvatartott által a fogvatartásért felelősnek okozott kárral, továbbá a fogvatartásért felelős vagy
a  kísérést végző által a  fogvatartottnak okozott kárral összefüggésben induló eljárás lefolytatására
a fogvatartásért felelős által a fogvatartásért felelős szerv gazdasági szakterületéről kijelölt személy;
e) külső kísérés: a fogvatartott rendőrségi objektum területén kívüli kísérése;
f ) őrzésbiztonság: a fogvatartottak törvényes, szakszerű és biztonságos őrzése, az ehhez szükséges személyi és
tárgyi feltételek összessége;
g) rabszállító: a  fogvatartottak szállítására speciálisan kialakított rendőrségi szolgálati gépjármű, amelyben
a fogvatartott – a felügyeletét ellátó kísérőtől leválasztott – külön térben helyezkedik el.
II. FEJEZET
A FOGDA 3. Fogda a Készenléti Rendőrség (a továbbiakban: KR), a rendőr-főkapitányság, illetve a rendőrkapitányság objektumában
vagy külön objektumban létesíthető.
4. Az őrszolgálat ellátását őrségutasítás, az  egyes szolgálati feladatokat ellátókra őrutasítás, a  fogda sajátosságait
őrhelyleírás, valamint őrhelyvázlat tartalmazza, amelyeket a fogdaparancsnok készít, és a fogvatartásért felelős által
kijelölt vezető hagyja jóvá.
5. A fogda befogadó egységből, zárkaegységből és a  szabad levegőn tartózkodás céljára szolgáló helyiségből
(udvarból) áll.
6. A befogadó egység magában foglalja a  fogdai őrszolgálat elhelyezésére szolgáló helyiséget, az  orvosi szobát,
a  látogatók fogadására szolgáló helyiségeket, az ügyvédi beszélőt, valamint a többcélú helyiségeket, a  letétkezelő
helyiséget, az ideiglenes őrzésre kialakított helyiséget és a WC-t.
7. A zárkaegységben találhatók a zárkák, a fogvatartottak részére kialakított WC, a fürdő/zuhanyzó helyiség, az élelmezési
előkészítő helyiség és a többcélú helyiségek.
8. Az Országos Rendőr-főkapitányság rendészeti főigazgatója (a továbbiakban: rendészeti főigazgató) a  Rendőrség
érintett szakterületei véleményének figyelembevételével engedélyezi a rendőrségi fogdák létesítését, megszüntetését,
valamint engedélyezi a rendőrségi fogdák őrzött szállássá való átminősítését és a kategóriájának változtatását.
9. A fogda a befogadóképességétől függően:
a) 30 fő felett I. kategóriájú;
b) 15–30 fő között II. kategóriájú;
c) 15 fő alatt III. kategóriájú.
10. A fogda állománya:
a) a fogda irányítását végző alosztályvezetőből (a továbbiakban: fogdaparancsnok);
b) az őrparancsnokokból;
c) a fogdaőrökből;
d) a kísérő őrökből;
e) a felcserből;
f ) a több munkafolyamatot ellátó ügyviteli alkalmazottakból, valamint
g) közalkalmazottakból
állhat.
11. A befogadó egységet és a zárkaegységet egymástól biztonsági zárral ellátott ajtó különíti el.
12. Az őrzésbiztonságot befolyásoló építési előírásokat, az épületgépészeti és technikai követelményeket a Rendőrség
Fogdaépítési Szabályzata határozza meg.
13. A fogda építése, felújítása, átalakítása esetén a  fogvatartásért felelős kiemelt figyelmet fordít a  közegészségügyijárványügyi, valamint munkavédelmi szabályok érvényesítésére.
14. A fogda bejárati ajtaját, a befogadó egységet a zárkaegységtől elválasztó biztonsági zárral ellátott ajtót, a zárkaegység
folyosójáról nyíló helyiségek ajtajait, valamint az ételbeadókat – a használat szükséges idején kívül – állandóan zárva
kell tartani. A bejárati és a zárkaegységbe nyíló ajtó kulcsát a befogadó egységben szolgálatot teljesítő, befogadást
végző őrparancsnok kezeli. A  fogda bejárati ajtajának és egyéb helyiségeinek tartalék kulcsait elkülönítetten,
a  fogvatartásért felelős által meghatározott szolgálati helyiségben kell tárolni. A  fogdai kulcsok használatát és
kezelését a fogvatartásért felelős intézkedésben szabályozza.
15. A befogadó egység bejárati ajtajának nyitása előtt meg kell győződni a  belépésre jelentkező személy belépési
jogosultságáról. Az  őrzésbiztonság veszélyeztetésének gyanúja, a  belépési jogosultság hiánya vagy a  fogdába be
nem vihető tárgyak felfedése esetén az ajtót zárva kell tartani.
16. Az ügyvéd csak az ügyvédi beszélő erre fenntartott részébe, a látogató csak a látogatók fogadására szolgáló helyiségbe
léphet be. A  fogdába az őrszolgálatot ellátókon, a  fogvatartott kísérését végző személyen, a  fogdában elhelyezett
fogvatartott ügyében eljáró ügyintézőn, az étkeztetést végző személyen, az ellenőrzésre jogosultakon, az egészségügyi
ellátást végzőkön, a  fogvatartottakon, a  jogszabályban meghatározott egyéb személyeken és a  külön engedéllyel
rendelkezőkön kívül más személy nem léphet be, ott nem tartózkodhat.
17. A fogdába történő belépésre jogosító külön engedélyt a fogvatartásért felelős, több fogvatartásért felelős érintettsége
esetén a rendészeti főigazgató a jogokról és a kötelezettségekről szóló tájékoztatással együtt, írásban adja ki. A külön
belépési engedéllyel rendelkező személyre a  rendőrségi fogdák rendjéről szóló 56/2014. (XII. 5.) BM rendelet
(a továbbiakban: BM r.) látogatókra, a látogatók fogadására vonatkozó előírásait alkalmazni kell.
18. A fogdába újságíró, forgatócsoport belépése, a fogdában a médiatartalom szolgáltató részére kép- és hangfelvétel
készítése csak akkor engedélyezhető, ha ahhoz az országos rendőrfőkapitány előzetesen hozzájárult.
19. Az őrzésbiztonsági követelmények fenntartása érdekében a fogda működtetéséhez 1 fő őrparancsnok és legalább
kettő fogdaőr állandó jelenléte szükséges. A befogadó egységben az őrparancsnok és egy fogdaőr, a zárkaegységben
húsz fő fogvatartotti létszámig egy, húsz fő feletti fogvatartotti létszám esetén legalább két fogdaőr szolgálatteljesítését
kell biztosítani.
20. A fogvatartásért felelős a  fogda kategóriájára, valamint a  19.  pontban foglaltakra figyelemmel meghatározza
a szolgálat ellátásához szükséges fogdaőrök létszámát, az őrhelyek számát, a helyiségek összetételét és számát.
21. A fogdaparancsnok, akadályoztatása esetén az  őrparancsnok – a  fogdaparancsnok jóváhagyásával, haladéktalan
esetben utólagos értesítése mellett – az  őrzésbiztonságot veszélyeztető körülmény esetén kezdeményezheti
a  biztonságos zárkanyitáshoz szükséges létszámú megerősítő őr fogdába történő irányítását. Az  irányításról
a  fogvatartásért felelős szervnél működő tevékenység-irányítási központ (a továbbiakban: TIK) ügyeletvezetője
gondoskodik.
22. A fogda állagában, gépészeti vagy egyéb felszerelésében bekövetkezett meghibásodások javítására, a hiányosságok
megszüntetésére haladéktalanul intézkedni kell. A  biztonsági jelző-, ellenőrző és riasztóberendezések
üzemképtelensége esetén a  javításhoz szükséges intézkedések mellett a  fogdaparancsnok – távollétében vagy
akadályoztatása esetén az őrparancsnok – haladéktalanul gondoskodik az őrség megerősítéséről.
23. A zárkák ajtajait „dohányzó”, illetve „nem dohányzó” felirattal kell ellátni.
24. A fogda tisztasági festését (meszelését) szükség esetén, de legalább évente végre kell hajtani.
25. A fogdában a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 42. §-a alapján, zártláncú videórendszer alkalmazásával
rögzített kép-, illetve hangfelvétel készítéséről, a fogdára belépő személyek tájékoztatását elősegítő figyelemfelhívó
jelzést, ismertetést kell elhelyezni. A zártláncú videórendszer folyamatos figyeléséről gondoskodni kell.
III. FEJEZET
A FOGDASZOLGÁLAT 1. Általános szabályok 26. A fogvatartásért felelős köteles gondoskodni a fogdaszolgálat személyi feltételeinek folyamatos biztosításáról.
27. Fogdaszolgálat ellátására fogda és kísérő őri alosztályt kell működtetni.
28. A fogdaparancsnok:
a) szervezi és irányítja a fogdaszolgálat szolgálati tevékenységét, vezeti a szolgálati nyilvántartásokat;
b) gondoskodik az  alárendelt állomány képzéséről, ellenőrzi felkészültségüket, elkészíti a  jelentéseket és
az előterjesztéseket;
c) a fogdában naponta köteles szemlét tartatni;
d) igényli a szükséges anyagi és technikai felszereléseket;
e) irányítja a fogdában történt rendkívüli események kivizsgálását;
f ) a fogdaszolgálattal összefüggésben bekövetkezett fegyelemsértésről a  szolgálati út betartásával értesíti
a fegyelmi jogkört gyakorló elöljárót;
g) a fogvatartott által elkövetett fegyelemsértés esetén értesíti a fegyelmi jogkör gyakorlóját;
h) a fogvatartott jutalmazásáról szóló határozatot elhelyezi a BM r. 44. §-ában meghatározott iratok között;
i) felelős a fogda rendjéért, a fogdaőrök jogszerű és szakszerű szolgálatellátásáért;
j) szervezi, irányítja, ellenőrzi, elemzi és értékeli a  jogszabályokban, valamint a  közjogi szervezetszabályozó
eszközökben és egyéb normákban az  alárendeltségébe tartozó állomány feladatkörébe utalt feladatok
végrehajtását, annak jog- és szakszerűségét, hatékonyságát;
k) folyamatosan figyelemmel kíséri a  fogvatartás rendjét meghatározó jogszabályokat, valamint a  közjogi
szervezetszabályozó eszközöket;
l) szervezi, ellenőrzi a fogdán szolgálatot teljesítő állomány munkáját, folyamatos munkarendjét;
m) a rendkívüli események megelőzése érdekében folyamatosan figyelemmel kíséri a  fogdaőrség, valamint
az őrizetesek pszichikai helyzetét;
n) folyamatosan kapcsolatot tart az együttműködő civil szervezetek képviselőivel, és a biztonságos fogvatartást
veszélyeztető körülményekkel kapcsolatos információk alapján megteszi a szükséges intézkedéseket, azokat
jelenti a fogda parancsnokának, és
o) végrehajtja a fogda gépjárműveinek szemléjét. 29. A napi szemle során a fogdaszolgálatot ellátó állománynak a fogdaparancsnok által kijelölt tagja ellenőrzi a fogdai
berendezések, felszerelések előírás szerinti állapotát, a  fogda rendjét, tisztaságát, a  fogvatartás biztonságát,
a  zárkaegységben elhelyezett fogvatartottak létszámát, valamint lehetővé teszi a  fogvatartott kérelemhez és
panaszhoz való jogának gyakorlását.
30. A fogvatartott helyben nem orvosolható panaszát, kérelmét, beadványát a  címzetthez kell eljuttatni, és erről
tájékoztatni kell a  fogvatartás alapját képező ügy előadóját. Címzett hiányában a  fogvatartott helyben nem
orvosolható panaszát, kérelmét, beadványát a fogvatartás alapját képező ügy előadójához kell eljuttatni.
31. A fogdaőr a  fogdában, a  kijelölt őrhelyen, a  meghatározott mozgási körzetben végzi a  fogvatartottak őrzését.
Feladatát lőfegyver nélkül, egységes rendészeti gyakorló öltözetben, hímzett azonosító ruházatán való feltüntetésével,
gumitalpú cipőben, rendőrbottal, bilinccsel, vegyi eszközzel és egyéb rendszeresített felszereléssel látja el.
32. A fogdaszolgálatot ellátó rendőr a fogdában az élelmiszer és annak elfogyasztásához szükséges eszközön kívül csak
olyan tárgyat tarthat magánál, amely szolgálata ellátásához szükséges, és nem veszélyezteti a fogda őrzésbiztonságát.
A fogdában szolgálatot ellátó állomány csak az erre kijelölt helyen öltözködhet, illetve ruházatot csak itt tárolhat.
33. A fogda befogadó egységében lőfegyvert a fogda ellenőrzésére és egyben fegyver viselésére és intézkedésre jogosult
személyek, valamint a fogvatartott kísérését végrehajtó tarthat magánál. A fogda zárkaegységébe lőfegyverrel csak
külön parancsra, más kényszerítő eszközzel el nem hárítható, súlyos rendkívüli esemény leküzdése céljából lehet
belépni. A  zárkaegységbe telekommunikációs eszköz nem vihető be. A  zárkaegységbe történő belépés idejére
a lőfegyvert, telekommunikációs eszközt a befogadó egységben erre a célra elhelyezett lemezszekrénybe kell elzárni.
34. A fogdában a 33. pontban foglaltak kivételével lőfegyvert tárolni tilos.
35. Amennyiben a fogdában nincs fogvatartott, a fogdaszolgálatot ellátó állomány közterületre vezényelhető.
36. A fogdaszolgálatot ellátóknak a  fogdán belül tilos a  fogvatartással összefüggő szolgálati feladatokon kívüli más
tevékenység folytatása.
37. A fogdaszolgálatot ellátóknak az  őrhelyet engedély és váltás nélkül elhagyni tilos. A  fogdaszolgálatot ellátóknak
az előírt pihenő- (étkezési) időt – a fogvatartottak étkezési idején kívül – az arra kijelölt helyiségben kell biztosítani.
38. A fogdaszolgálatot ellátók a szolgálat letelte után a következő szolgálatba lépéséig a zárkaegységbe nem léphetnek
be, ott nem tartózkodhatnak, a fogda befogadó egységébe a fogdaparancsnok eseti engedélyével léphetnek be, ott
tartózkodhatnak.
39. A közalkalmazott megbízható a  fogdaszolgálatot ellátók helyiségeinek, illetve használaton kívüli zárkáknak
a tisztántartásával. Közalkalmazott teljes vagy részmunkaidőben is foglalkoztatható. A közalkalmazott fogvatartottakkal
szemben tanúsítandó magatartására a fogdaőrökre vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
2. Az eligazítás 40. A fogdaszolgálatot ellátóknak az eligazítást a fogdaparancsnok – akadályoztatása esetén a helyettesítésével megbízott
őrparancsnok – köteles megtartani, valamint a közalkalmazottak feladatait meghatározni. Az eligazítást a Robotzsaru
integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó és elektronikus iratkezelő rendszerben (a továbbiakban: Robotzsaru rendszer)
dokumentálni kell.
41. Az eligazítás során ki kell térni:
a) a feladatokra, a fogdaszolgálatra vonatkozó új szabályok ismertetésére;
b) a rendkívüli események megelőzésének lehetőségeire;
c) az ellenőrzési tapasztalatokra;
d) a szolgálat ellátásra való alkalmasság ellenőrzésére;
e) az őrzésbiztonsággal kapcsolatos követelményekre;
f ) a napirendre;
g) a szolgálat átadás-átvétel végrehajtásának módjára és
h) az egyéb aktuális feladatokra.
42. Az eligazításon a fogdaszolgálatot ellátók az előírt szolgálati öltözetben és felszereléssel kötelesek megjelenni.
43. A fogdaszolgálat átadás-átvétele a fogdában történik. Ennek keretében:
a) a szolgálatot átadó tájékoztatja a szolgálatot átvevőt:
aa) a fogvatartottak létszámáról, összetételéről, tartózkodási helyéről, gyógyszerellátásukról, a  velük
kapcsolatos egyéb feladatokról, megtörtént vagy várható eseményekről, engedményekről,
fenyítésekről és jutalmakról;
ab) az esetleges műszaki meghibásodásokról, az  elvégzendő és elvégzett – javító, karbantartó –
munkákról, ezzel összefüggésben megtett intézkedésekről;
b) a szolgálatot átadó és a szolgálatot átvevő közösen ellenőrzik:
ba) a letéti tárgyak, pénz és értékek meglétét;
bb) az őrszolgálati okmányok meglétét, a nyilvántartások vezetettségét;
bc) a fogda rendjét, tisztaságát;
bd) az őrzésbiztonsági berendezések és eszközök – a  jelző-, ellenőrző és riasztórendszerek – állapotát,
működőképességét, a fogda és a szolgálatparancsnok a fogda és a TIK közötti összeköttetést;
be) a fogdaszolgálatot ellátók használatára kiadott kulcsok meglétét;
bf ) a nyílászáró szerkezetek, rácsok, falak, berendezési tárgyak állapotát, a  zárkák felszerelését,
a fogvatartottaknál nem tartható tárgyakat. 44. A fogdaszolgálat átadás-átvétel végrehajtását, annak pontos időpontját, megállapításait a  szolgálatot átvevő
őrparancsnok távbeszélőn jelenti a  fogdát működtető rendőri szerv TIK ügyeletvezetőjének, a  KR esetében a  KR
ügyeletvezetőjének, illetve a rendőri szerv szolgálatparancsnokának. A szolgálat átadás-átvétel megtörténtét, annak
időpontját fogdaszolgálat átadási-átvételi naplóba kell bejegyezni.
45. A szolgálat átadás-ávételének ideje alatt fogvatartottak befogadása, elbocsátása és mozgatása csak különösen
indokolt esetben, a fogdaparancsnok, akadályoztatása esetén az őrparancsnok engedélyével történhet.
IV. FEJEZET
A BEFOGADÁS 46. A rendőrségi fogdába csak az  alaki és tartalmi követelményeknek megfelelő, eredeti rendelvény alapján lehet
befogadni. A  fogvatartás végrehajtásával kapcsolatos bírósági, ügyészi vagy hatósági határozatot, értesítést zárt
borítékban mellékelni kell a  rendelvényhez, felbontására a  fogdában a  büntetés-végrehajtás törvényességi
felügyeletét ellátó ügyész mellett a  fogvatartott ügyében eljáró nyomozó szerv vezetője, az  ügyintéző, valamint
a fogdaparancsnok jogosult.
47. A fogvatartásért felelős a  rendelvény aláírási jogát átruházhatja. Az  erről szóló intézkedést – az  aláírásra jogosult
személyek aláírásmintájával együtt – a  fogdaokmányok között el kell helyezni. A  rendelvényen minden esetben
a fogvatartásért felelős nevét kell szerepeltetni.
48. A befogadás során a  fogvatartott nyilvántartási szám szerint kerül nyilvántartásba vételre. A  nyilvántartási szám
az a szám, amelyen a fogvatartottat a fogdakönyvbe bejegyezték.
49. A letéti tárgy megrongálódása, megsemmisülése vagy nem igazolt hiánya esetén jegyzőkönyvet kell felvenni.
50. A rendőrségi fogdába történő befogadás, a feltételeként előírt előzetes orvosi vizsgálat végrehajtására a rendelvény
aláírója köteles intézkedni, figyelemmel az Európa Tanács Kínzásellenes Bizottsága (CPT) ajánlásainak végrehajtásáról
szóló 22/2010. (OT 10.) ORFK utasításban foglaltakra.
3. A befogadást végző rendőr feladatai 51. A befogadást végző rendőr ellenőrzi, hogy a  rendelvény megfelel-e az  alaki és tartalmi követelményeknek,
amennyiben hiányosságot tapasztal, az  előzetes orvosi vizsgálat hiányát észleli, vagy gyanú merül fel arra, hogy
a fogvatartott egészségi állapota eltér az előzetes orvosi vizsgálat során tett megállapításoktól, különös tekintettel
a külsérelmi nyomokra, a befogadást felfüggeszti, és erről a rendőri szerv TIK ügyeletvezetőjén, a KR esetében a KR
ügyeletvezetőjén keresztül tájékoztatja a rendelvény aláíróját. Az orvosi véleményt a rendelvényhez kell csatolni.
52. A befogadást végző rendőr felszólítja a  fogvatartottat a  nála lévő tárgyak bemutatására, a  magánál nem tartható
tárgyak átadására, majd a fogvatartott ruházatát átvizsgálja. Indokolt esetben a testüregre is kiterjedő vizsgálat iránt
intézkedik.
53. A befogadást végző rendőr a fogvatartottnál lévő összes, letétként kezelendő tárgyról négy példányban jegyzőkönyvet
vesz fel. A letéti jegyzőkönyv első (eredeti) példányát a letéti tárgyakhoz, a második példányt a rendelvényhez kell
csatolni, a harmadik példányt a fogvatartottnak át kell adni, a negyedik példány a tömbfüzetben marad. A fogvatartott
fogdából történő végleges elbocsátása esetén a letéti jegyzőkönyv első (eredeti) példányát a tömbfüzetben maradt
példányhoz kell csatolni. A jegyzőkönyv a befogadást végző rendőr, a fogvatartott és a ruházatátvizsgáláson jelenlévők
(lehetőség szerint a fogvatartott kísérését végrehajtó rendőr) írják alá.
54. A fogvatartott zárkába bevihető, magánál tartható tárgyait jegyzéken kell felsorolni.
55. A befogadást végző rendőr a letéti tárgyak közül a pénzt (értékpapírt), az értéktárgyakat és az okmányokat a felvett
jegyzőkönyv egy példányával együtt az  erre a  célra rendszeresített – azonosítóval ellátott – tasakban vagy egyéb
zárható tárolóban, majd zárt lemezszekrényben vagy letéti raktárban, fülkében helyezi el.
56. A befogadást végző rendőr megadja a BM r. 5. § (4) bekezdése és 14. §-a által meghatározott megfelelő tájékoztatást,
majd gondoskodik a  büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás
végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény (a továbbiakban: Bv. tv.) 12.  § (3)–(4)  bekezdésében foglalt írásos
tájékoztató átadásáról, valamint felveszi az ezek tudomásul vételéről szóló írásbeli nyilatkozatot.
57. A befogadást végző rendőr a fogvatartottat a fogdakönyv rovatainak kitöltésével nyilvántartásba veszi, a nyilvántartási
számot a fogvatartottal szóban közli, majd a zárkában elhelyezi.
58. A fogvatartás alapjául szolgáló, a  jogok korlátozásának elrendelésével kapcsolatos iratokat a  befogadásról,
a fogvatartást megszüntető határozatot a szabadlábra helyezésről szóló rendelvénnyel együtt, annak mellékleteként
kell kezelni.
V. FEJEZET
ÉRINTKEZÉS A FOGVATARTOTTAKKAL 59. A fogvatartott személyt a nyilvántartási száma szerint kell megszólítani. A  fogvatartottat a  fogdaszolgálatot ellátó
nem tegezheti.
60. A fogdaszolgálatot ellátó a fogvatartott személy őrzésével, ellátásával, a napirend betartatásával, a fogda biztonságával,
a  fogda rendjének megtartásával összefüggésben a fogvatartott részére utasítást adhat. Az utasítást határozottan,
indokolt esetben a személyre történő rámutatással kell közölni, és meg kell győződni arról, hogy az érintett a kapott
utasítást megértette, tudomásul vette.
61. A fogdaszolgálatot ellátó a  fogvatartottakkal magánbeszélgetést nem folytathat, nem adhat tájékoztatást
a  fogvatartás alapját képező eljárásról. A  fogvatartott részére üzenetet, csomagot, tárgyat – a  jogszabályokban
foglaltakat kivéve – nem közvetíthet.
VI. FEJEZET
A FOGDA BELSŐ RENDJE 4. A zárkarend
62. A fogvatartottnak nem engedélyezhető, hogy a  fogdában a  falra, berendezési tárgyakra képet, újságkivágást stb.
helyezzen el, azokat bármilyen módon megjelölje.
63. A napirend betartását – a fogda rendjének fenntartása érdekében – minden fogvatartottól meg kell követelni.
5. Az étkeztetés 64. Az étkeztetést végző személy részére fehér köpenyt és sapkát kell biztosítani.
65. Az étkezéshez rendelkezésre álló idő leteltét követően az ételmaradékokat, a tálalóedényzetet, valamint – a magánál
tartható evőeszköz kivételével – az evőeszközöket a zárkából haladéktalanul el kell távolítani.
6. A letéti pénz kezelése 66. A fogvatartott letétként kezelt pénze azon tárgyak beszerzésére, illetve szolgáltatások igénybevételére fordítható,
melyeket a fogvatartott a Bv. tv., illetve egyéb jogszabály alapján saját költségén szerezhet be, illetve vehet igénybe.
67. A BM r. 35. § (3) bekezdése szerinti, a fogvatartottat terhelő költségek elszámolásának rendjét a fogvatartásért felelős
intézkedésben szabályozza.
68. A fogvatartásért felelős megbízottja a fogvatartott írásos kérelme alapján történő vásárlás előtt jogosult a letéti pénz
arányos részét dokumentáltan átvenni. A felhasználásról részletes számlát kell készíttetni. A vásárlással közalkalmazott
is megbízható.
69. A fogvatartott letétként elhelyezett tárgyaiból – írásbeli kérelmére – kiadást vagy bevételt a  fogdaparancsnok
a  rendelkezési jogkör gyakorlójának együttes engedélyével teljesíti. A  rendelkezési jogkör gyakorlójának
kezdeményezésére a fogvatartott letétjéből a fogvatartott jelenlétében biztosítható a hatósági lefoglalás végrehajtása
vagy a letétben lévő tárgyaknak a nyomozati eljárások lefolytatása érdekében történő átadása.
70. A letéti tárgyak nem igazolt hiánya, megrongálódása vagy megsemmisülése esetén a  kivizsgálást azonnal le kell
folytatni, amely során a fogvatartott és az értékkezeléssel megbízott személy meghallgatását soron kívül végre kell
hajtani. Kár keletkezése esetén az eljárást a Bv. tv.-ben és a Polgári Törvénykönyvben foglalt kártérítésre vonatkozó
szabályok szerint, a  kár jellegétől függően, az  érintett szakterület szakértelemmel rendelkező ügyintézőjének
bevonásával a kárbiztos végzi.
7. Tisztálkodás, közös használatú helyiségek igénybevétele 71. A kulturált tisztálkodás biztosítása, valamint az indokolatlan mértékű víz- és energiafelhasználás elkerülése érdekében
a zuhanyozással tölthető idő mértéke naponta személyenként egy alkalommal legfeljebb tíz perc.
72. A közös használatú helyiségeket azonos időben csak ugyanabban a zárkában elhelyezett fogvatartottak használhatják.
A fogvatartottak mozgatása esetén különös figyelemmel kell lenni az elkülönítés szabályaira. A fogvatartott zárkába
kísérése után az általa igénybe vett valamennyi helyiséget az őrzésbiztonságra figyelemmel át kell vizsgálni.
8. Fodrász igénybevétele 73. A fogdában fodrász igénybevétele csak a rendelkezési jogkört gyakorló hozzájárulásával, a fogdaőr állandó biztonsági
felügyelete mellett, a  fogvatartásért felelős által kijelölt helyiségben történhet. A  hajvágással csak szakképzett
személy bízható meg, aki előre egyeztetett időpontban a fogdába beléphet.
74. A fodrász személyére és fogdában tartózkodására a BM r. 24. §-ának a látogatókra vonatkozó előírásait kell alkalmazni
azzal az eltéréssel, hogy a munkaeszközként használt tárgyakat – olyan módon, hogy azokhoz illetéktelen személy ne
juthasson hozzá – magánál tarthatja.
9. A ruházat tisztán tartása, cseréje 75. A fogvatartott részére lehetővé kell tenni, hogy saját ruházatának tisztán tartását, cseréjét elsősorban hozzátartozója
útján biztosítsa. Az  alsóruházat – és ahol annak feltételei adottak, a  felsőruházat – kitisztításának feltételeit
a fogvatartott részére a tisztálkodással egy időben a mosdó-zuhanyozó helyiségben kell megteremteni.
10. A zárkarendezés és a takarítás szabályai 76. A fogdában folyamatosan kifogástalan tisztaságot kell fenntartani. Biztosítani kell a tisztántartáshoz és a takarításhoz
szükséges anyagokat és eszközöket, amelyeket használaton kívül elzárva kell tartani.
77. A zárkák napi takarítását a zárkában elhelyezettek a Bv. tv. 135. §-ára figyelemmel a fogdaőrök felügyelete mellett
végzik.
78. A zárkákban a  fedeles hulladéktároló edényeket naponta kell üríteni. El kell távolítani a  fogvatartott birtokában
tartható tárgyak közül a kiürült flakonokat, elhasznált csomagolóanyagokat.
11. A külső kapcsolattartás biztosítása 79. A fogvatartásért felelős kiemelt figyelmet fordít a rendelkezési jogkört gyakorlójának a kapcsolattartásra vonatkozó
rendelkezéseire.
80. A fogda őrparancsnoka a  kapcsolattartásra jelentkező személyeknek, szervezetek tagjainak a  fogdába történő
érkezésekor a  személyazonosság és jogosultság megállapítását követően megadja a  szükséges tájékoztatást, és
biztosítja a kapcsolattartást annak jogszerűsége esetén.
12. Látogatás, távbeszélő-használat, csomagellenőrzés 81. A látogatófogadások időpontját – az őrzésbiztonság fenntartása, a várakozás és a zsúfoltság elkerülése érdekében –
fogvatartott ügyében eljáró ügyintéző és a fogdaparancsnok koordinálja.
82. Az ellenőrzés nélkül engedélyezett látogatófogadás, kapcsolattartás során az  előírt biztonsági felügyeletet
ellátó rendőr figyelemmel kíséri a személyek tevékenységét. Olyan helyen köteles tartózkodni, hogy indokolt esetben
– különösen a látogatót ért támadás jogsértő vagy a fogvatartás rendjébe ütköző magatartás esetén – beavatkozhasson.
83. A fogvatartott és az  egyház képviselőjének kapcsolattartására, a  vallásgyakorlásra a  fogda többcélú helyiségében
őrzésbiztonsági szempontból az előírásoknak megfelelően kialakított helyiségben kerülhet sor.
84. A fogvatartott vallásgyakorlásra vonatkozó kezdeményezését ügyének előadója továbbítja az  egyház (felekezet)
képviselőjéhez, majd az  egyeztetett időpontról a  fogda- vagy őrparancsnokot és a  fogvatartottat tájékoztatja.
Az egyház (felekezet) képviselője által kezdeményezett vallásgyakorlás lehetőségéről a fogda- vagy őrparancsnok ad
tájékoztatást a fogvatartottak részére.
85. A fogvatartásért felelős gondoskodik a  látogatónál nem tartható tárgyaknak a  fogdán kívüli biztonságos
elhelyezésének és megőrzésének lehetőségéről.
86. A fogvatartott távbeszélő-használati szándékát kérelmi lapon jelezheti, amelyen meg kell jelölni a  felhívni kívánt
személy vagy szervezet nevét, megnevezését, valamint telefonszámát. Több kérelmező esetén a távbeszélő-használat
rendjét úgy kell koordinálni, hogy az lehetőleg minden fogvatartott számára biztosított legyen.
87. Ha a Bv. tv. felhatalmazása alapján a fogvatartott maga kezdeményezi a telefonhívást, a hívott fél személyazonosságáról
minden esetben meg kell győződni. Minden ettől eltérő esetben a telefonhívást a fogdaszolgálatot ellátó állomány
tagja, a  beszélgetés ellenőrzése esetén pedig az  ellenőrzést végző rendőr kezdeményezi. Sikertelen hívás esetén
a  hívás újabb kérelmi lap benyújtása nélkül egy alkalommal ismételhető meg. Sikertelennek minősül a  hívás, ha
a kapcsolat technikai okok miatt nem jön létre, ha a vonal foglalt, a hívott fél a telefont nem veszi fel, vagy a kapcsolat
létrejön, de a hívást fogadó fél nem a keresett személy.
88. A fogvatartottak számára biztosított kártyás telefonkészüléket a fogdaszolgálatot ellátó állomány magánbeszélgetésre
nem veheti igénybe.
89. A védő vagy a  kapcsolattartásra feljogosított más személyek által a  fogvatartott részére személyesen hozott vagy
postán küldött telefonkártya csak új, eredeti, sértetlen, bontatlan csomagolású lehet.
90. A fogvatartott letéti pénzét telefonkártya vásárlására is felhasználhatja, ilyen irányú igényét – a  letéti pénz terhére
történő vásárlásra vonatkozó szabályok szerint – írásban jelezheti. A  telefonkártyát a  fogvatartott nem tarthatja
magánál, azt a  letétre vonatkozó szabályok szerint, a  fogvatartott letétként kezelt értéktárgyai között kell őrizni.
A  fogvatartott letétjében több telefonkártya is lehet, azonban azok közül egyszerre csak egy lehet bontott,
használatban lévő. Új kártyát kiadni és használni csak az előző kártya lemerítése esetén lehet.
91. A fogvatartott által folytatott telefonbeszélgetésekről és a telefonkártya használatáról nyilvántartást kell vezetni.
92. A fogvatartott részére érkezett csomag őrzésbiztonsági szempontból történő átvizsgálása – a  higiéniai előírások
betartásával, gumikesztyű használatával – fémkereső alkalmazásával és olyan részletességgel történik, hogy az kizárja
a fogvatartottnál nem tartható tárgy fogvatartotthoz való eljuttatását. A csomag tartalmáról nyilvántartó lapot kell
kiállítani.
93. A fogvatartott részére érkezett csomagok esetén az őrzésbiztonság mellett az ételfertőzések és az ételmérgezések
elkerülésére vonatkozó szabályoknak is érvényesülni kell. A  fogvatartott részére kizárólag sértetlen, eredeti
csomagolásban érkezett termékek továbbíthatók.
13. A szabad levegőn tartózkodás 94. A fogvatartott szabad levegőn tartózkodása az erre a célra kialakított, őrzésbiztonsági szempontból megfelelő helyen
történhet. A fogvatartottak viselkedésének figyelemmel kísérése a BM r. 9. §-ában leírtak figyelembevételével történik.
14. A közügyek gyakorlása 95. A fogvatartott közügyei gyakorlásának biztosítása során a választásokkal összefüggő rendőri feladatok végrehajtásáról
szóló 39/2013. (X. 4.) ORFK utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni.
VII. FEJEZET
ELJÁRÁS RENDKÍVÜLI ESEMÉNY ESETÉN 96. A fogdában vagy a szállítás során bekövetkező rendkívüli események megelőzésére, felszámolására – így különösen
a  fogvatartott fertőző betegsége, annak gyanúja vagy kórokozó tünetmentes hordozása, illetve a  fogda
közegészségügyi vagy járványügyi veszélyeztetettsége esetére vonatkozó előírásokat – a  fogvatartási hely
sajátosságaira, a bekövetkezett rendkívüli események tapasztalataira figyelemmel, az ORFK rendészeti főigazgatója
által a szakmai irányítás körében meghatározott kötelező tartalmi elemek alapulvételével a fogdaparancsnok köteles
az EIT-ben rögzíteni.
97. Az EIT-et a fogvatartásért felelős hagyja jóvá.
98. A fogda személyi állománya a  rendkívüli esemény bekövetkezése esetén végrehajtja az  EIT-ben meghatározott
feladatokat.
99. Az életet, testi épséget, az  őrzésbiztonságot veszélyeztető, más rendőr segítségét igénylő rendkívüli esemény
észlelése vagy tudomására jutása esetén a fogda jelző- és riasztórendszerét működtetni kell.
100. A fogda riasztórendszerének működésbe lépése esetén a  napirendtől való eltérést, a  fogvatartott jogainak
korlátozására vonatkozó részletes szabályokat, a szükséges intézkedéseket, a segítségnyújtást és a megerősítő őrök
vezénylésének módját – a fogda kategóriája, kialakítása és más helyi sajátosságok alapján – a fogvatartásért felelős
intézkedésben szabályozza.
101. Rendkívüli esemény bekövetkezése esetén a  fogdaszolgálatot ellátót az  erről szóló jelentés elkészítésének idejére
helyettesíteni, indokolt esetben a szolgálat teljesítése alól mentesíteni kell.
102. A fogda területén bekövetkezett rendkívüli események esetén a fogvatartásért felelős intézkedik az eseményt kiváltó
ok, illetve okok megszüntetésére.
103. A rendkívüli esemény kivizsgálásában nem vehet részt az  a  személy, akinek felelősségét a  rendkívüli esemény
vonatkozásában vizsgálni szükséges.
VIII. FEJEZET
A FOGDA ELLENŐRZÉSE 104. A BM r. 7. §-a alapján fogdaellenőrzésre jogosultak által végrehajtott:
a) általános fogdaellenőrzés kiterjed az őrzésbiztonság minden elemére;
b) részleges fogdaellenőrzés csak az egyes szakterületek vizsgálatát foglalja magában.
105. A BM r. 7. § (1) bekezdés f )–g) pontjában nevesített személy köteles minden évben egy alkalommal általános és egy
alkalommal részleges fogdaellenőrzés végrehajtására.
106. A BM r. 7.  § (1)  bekezdés h)  pontjában nevesített személy havonta köteles a  fogdában ellenőrzést végrehajtani.
Az ellenőrzéseket úgy kell megszervezni, hogy annak végrehajtása egyenlő arányban munkaidőben, munkaszüneti
napon és éjszaka történjen. A  KR és a  BRFK vonatkozásában a  KR parancsnoka és Budapest rendőrfőkapitánya
intézkedésben határozza meg a havi ellenőrzések végrehajtásra kötelezett személyét.
107. A fogdaparancsnok és közvetlen szolgálati elöljárója havonta egy alkalommal köteles a  fogdaszolgálat ellátását
ellenőrizni. Ezen kívül a fogdaszolgálatot közvetlenül irányító parancsnok köteles legalább hetente egy alkalommal
a fogda összes helyiségét átvizsgálni, a biztonsági berendezéseket, a fogdaőrök ruházatát, felszerelését, a szolgálat
ellátását, az okmányok vezetését, a fogvatartottakkal való bánásmódot átfogóan ellenőrizni.
108. A fogda ellenőrzése kiterjed a nyílászárók, az ajtók, az ablakok, a rácsozatok és azok zár- és tartószerkezeteinek előírás
szerinti állapotára, a falakon észlelt esetleges elváltozásokra, vakolatbontásra, más rongálásra, az elhelyezett, valamint
a fogvatartottnál tartható használati tárgyakra. A helyiségek minden körülményre kiterjedő ellenőrzése során fel kell
tárni az őrzésbiztonságot, a fogda rendjét veszélyeztető, a megszokottól eltérő minden változást, azokat a tárgyakat,
amelyek a fogdában nem tarthatók vagy tárolhatók, és gondoskodni kell azonnali eltávolításukról.
109. A fogda éjszakai ellenőrzését úgy kell végrehajtani, hogy a  fogvatartott nyugalmát ne zavarja. Amennyiben
az  ellenőrzés a  fogvatartott elhelyezéséül szolgáló zárkára vagy a  fogvatartottra terjed ki, az  ellenőrzés a  fogda
napirendje szerinti takarodó és az ébresztő közötti időtartamot nem érintheti.
110. A szolgálat ellátásáról és a  fogvatartottakról tájékoztatás csak az  ellenőrzést végző jogosultságának megfelelően
adható.
IX. FEJEZET
FOGDÁBAN TÖRTÉNŐ MOZGATÁS 111. A fogvatartott mozgatása folyamatos rendőri felügyelet mellett történik.
112. A fogvatartott mozgatása nem minősül kísérésnek. 113. A fogvatartott mozgatása során a  fogvatartott által igénybe vett helyiség ajtajának nyitására két fő fogdaőr
jelenlétében kerülhet sor.
114. A fogvatartott mozgatása során az elkülönítés szabályait alkalmazni kell.
X. FEJEZET
FOGDÁN KÍVÜLI KÍSÉRÉS, ŐRZÉS 15. A kísérésre irányadó közös szabályok
115. A kísérést, őrzést úgy kell megszervezni, hogy a fogvatartott támadásának elhárítására, esetleges szökési kísérletének
megakadályozására azonnal intézkedni lehessen.
116. A kísérés biztonságos körülményeinek megteremtéséért, az  ehhez szükséges feltételek meglétéért és a  kísérés
szakszerű végrehajtásáért a kísérésre utasítást adó, valamint az útbaindító parancsnok és a kísérőőr külön-külön is
felelősséggel tartozik.
117. A kísérőőri feladatra a  Rendőrség hivatásos állományú tagja jelölhető ki. A  kísérést végrehajtó rendőr szolgálati
feladatát a rendszeresített felszerelés, bilincsre szerelt vezetőszíjjal és – amennyiben az átkísérési utasítás azt előírja –
bilincsrögzítő övvel teljesíti. A kísérő őrnél a rendszeresített felszerelésen kívül csak olyan kisméretű tárgyak lehetnek,
amelyek a mozgásban nem zavarják.
118. Kísérési feladatot kizárólag átkísérési utasítás alapján lehet végrehajtani.
119. Az átkísérési utasításban kell meghatározni a fogvatartott kísérésének módját, a kísérő őrök létszámát, fegyverzetét,
felszerelését, a kényszerítő eszköz alkalmazását vagy az alkalmazás lehetőségét, a fogdán kívüli kísérés időpontját,
helyét; büntetés-végrehajtási intézetbe, törvénykezési épületbe történő kísérés esetén a felsoroltakon kívül a személy
átvételéhez szükséges adatokat is. A kísérést elrendelő parancsnok meghatározhatja, hogy a kísérő őr gépkarabéllyal
is legyen felszerelve. A kísérés megszervezése a kísérést végrehajtó rendőr parancsnokának a feladata.
120. A BM r. 10. § (1) bekezdés a) pontja esetén az átkísérési utasítást a Rendőrség eljárást folytató nyomozó szervének
vezetője, a BM r. 10. § bekezdés b) pontja esetén az átkísérési utasítást a fogvatartásért felelős által kijelölt vezető
állítja ki. Ha a rendelkezési jogkör gyakorlója nem rendőri szerv, akkor a fogvatartott kísérésére vonatkozó utasítást
a fogvatartásért felelős által kijelölt vezető állítja ki.
121. A fogvatartott fogdán kívüli kísérése során felmerült őrzés végrehajtásának szabályait az átkísérési utasításban kell
részletesen meghatározni. Amennyiben az  átkísérés során a  fogvatartott őrzése válik szükségessé, és annak
végrehajtását nem az átkísérést végző rendőr hajtja végre, akkor az őrzést rendkívüli őrrel kell biztosítani.
122. A kísérő őröket lehetőség szerint a  fogvatartott neméhez, testi alkatához, fizikumához és veszélyességi fokához
igazodva kell kiválasztani.
123. A kísérést úgy kell megszervezni és végrehajtani, hogy az  az eljáráshoz, a  bizonyításhoz fűződő érdekeket ne
veszélyeztesse.
124. A kísérés során a kísérő őrnek tilos a kísért személyt a meghatározott helyen kívül más helyre kísérni, a fogvatartottal
magánjellegű beszélgetést folytatni, a kíséréssel összefüggő szolgálati feladatokon kívül más tevékenységet folytatni.
125. Kísérés során a rendőrség szolgálati szabályzatáról szóló 30/2011. (IX. 22.) BM rendelet (a továbbiakban: RSzSz.) 76. §
(2) bekezdését kell alkalmazni. A rendkívüli őr feladatait az RSzSz. 77. §-ára figyelemmel őrutasításban kell részletesen
meghatározni.
126. A megerősített kíséréshez szükséges, a rendes kísérés mértékét meghaladó létszám- és eszközszükségletet a kísérést
elrendelő vezető és a végrehajtás megszervezéséért felelős parancsnok együttesen határozza meg. A megerősített
kíséréshez beépített adó-vevő készülékkel és kézi rádióval felszerelt rabszállítót kell biztosítani.
127. Kísérés során a fogvatartott az őr kíséretében mehet szükségletei elvégzésére. A bilincs a fogvatartott kezéről nem
távolítható el, kizárólag az  egyik kéz tehető szabaddá, a  vezetőszíj alkalmazása ebben az  esetben is kötelező.
A fogvatartott által használni kívánt helyiséget – használat előtt – a kísérőőr őrzésbiztonsági szempontból köteles
ellenőrizni. Ennek keretében megvizsgálja, hogy a fogvatartott nem juthat-e támadásra alkalmas eszközhöz, illetve
fennáll-e a szökés lehetősége. Amennyiben a helyiségben támadásra alkalmas eszköz található, azt el kell távolítani.
A helyiséget, annak használatát követően az őr köteles átvizsgálni, amelynek során meg kell győződni arról, hogy
a fogvatartott nem vett magához idegen vagy nem hagyott hátra birtokában levő tárgyat. A fogvatartott által használt
helyiség ajtaját olyan mértékben szabad becsukni, hogy az őr a fogvatartott magatartását figyelemmel tudja kísérni.
Külső és belső kísérés során a rendőrségi objektumban a fogvatartott a szükségleteit, ha előállító egység rendelkezésre
áll, kizárólag az abban az e célra kialakított mellékhelyiségben végezheti.
128. A kísérés fajtája lehet:
a) belső kísérés,
b) külső kísérés.
16. A belső kísérés 129. Fogvatartottal kapcsolatos nyomozási cselekményt lehetőleg a  fogda területén kialakított őrzésbiztonságnak
megfelelő helyiségben kell végrehajtani.
130. A kísérőőri létszám fogvatartottanként legalább egy fő rendőr.
131. A kísérést végrehajtó állomány lőfegyverrel történő felszerelése az  őrzésbiztonsági feltételek figyelembevételével
mellőzhető.
132. A belső kísérés biztonságos végrehajtását a  helyi sajátosságok figyelembevételével a  fogvatartásért felelős
intézkedésben szabályozza.
17. A külső kísérés 133. A rendes kísérés alkalmával a kísérő őrök létszámának legalább egy fővel meg kell haladnia a kísért fogvatartottak
létszámát, amennyiben a kísérés nem rabszállítóval történik.
134. A kísérés közben szükséges pihenőre rendőrségi objektumban kerülhet sor. Ebben az  esetben a  fogvatartott
elhelyezése az RSzSz. 31. § (2) bekezdésében meghatározott előállító helyiségben történik.
18. A szolgálati gépjárművel történő kísérés 135. A szolgálati gépjármű valamennyi ajtajának biztonságos bezárásáról, az  ajtók belső nyitás elleni védelméről
a gépkocsivezető gondoskodik. A balesetből származható életveszélyre tekintettel a kísért személyt – az RSzSz. 41. §
(5)  bekezdésében foglalt tilalom betartása mellett – tilos a  másik kísért személlyel összebilincselni. A  szolgálati
gépkocsiban kialakított biztonsági övet a fogvatartott esetében alkalmazni kell.
136. A nem kísérésre kialakított öt személyes személygépkocsiban azonos időben kizárólag egy fő fogvatartott szállítható.
A fogvatartott a gépkocsivezető mögött nem foglalhat helyet.
137. Rabszállítóban történő kísérés közben a  fogvatartott bilincsrögzítő övvel történő bilincselése a  kísérés módját
meghatározó parancsnok külön utasítása alapján történik.
138. A megbilincselt fogvatartott kísérése közben a fogvatartott kezeinek bilincselése nem szüntethető meg. A fogvatartott
kezeiről a bilincs ideiglenesen egészségügyi vizsgálat vagy hatósági eljárás lefolytatása érdekében, annak időtartamára
távolítható el. Ezen időszak alatt a  kísérő őr köteles a  rendkívüli esemény bekövetkezésének megakadályozására
felkészülni.
139. Ha a kísért személy megszökött, és az elfogására tett intézkedések nem vezettek eredményre, a fogdát működtető
rendőri szerv TIK ügyeletvezetője, a  KR esetében a  KR ügyeletvezetője haladéktalanul köteles a  szökött személy
elfogására intézkedni.
140. A fogvatartott súlyosan beteg hozzátartozójának meglátogatására vagy a fogvatartott temetésen való részvételére
a fogvatartásért felelős által jóváhagyott terv alapján kerülhet sor.
XI. FEJEZET
A FOGVATARTÁS MEGSZÜNTETÉSE, A FOGVATARTOTT ELBOCSÁTÁSA
141. A fogvatartott rendőrségi fogdában történő elhelyezése ideiglenesen vagy véglegesen szűnhet meg. Az elhelyezés
megszüntetésére a fogvatartásért felelős által kiállított rendelvény vagy átkísérési utasítás alapján kerülhet sor.
142. Hatósági eljárás lefolytatása, kapcsolattartás, orvosi vizsgálat vagy kezelés, beteg hozzátartozó meglátogatása,
temetés, választójog gyakorlása érdekében a  fogvatartott fogdai elhelyezése ideiglenes szüneteltethető, amit
dokumentálni kell.
143. Fogvatartott ideiglenes elbocsátása esetén az őrparancsnok
a) meggyőződik az engedély szabályosságáról, szabálytalanság esetén az elbocsátást felfüggeszti, ennek okát
azonnal jelenti az átkísérési utasítást adó vezetőnek,
b) gondoskodik a ruházat-, illetve csomagátvizsgálás végrehajtásáról;
c) kiadja a szükséges ruházatot és tárgyakat, a kiadásról nyilvántartást vezet.
144. Ideiglenes elbocsátást követően a fogvatartott fogdába történő visszafogadásakor, valamint a fogvatartotton észlelt
külsérelmi nyom vagy a fogvatartott panasza esetén a szükséges intézkedéseket meg kell tenni.
145. Amennyiben a fogvatartás nem a  fogdában kerül megszüntetésre, a  kísérő őr felhívja a  fogvatartott figyelmét
a személyes és letéti tárgyai fogdában történő átvételének lehetőségére. A letéti tárgyak átadására a fogdán kívül,
az erre külön kijelölt helyiségben kerülhet sor. Amennyiben a fogvatartott a szabadítása után a letéti és egyéb tárgyai
átvétele végett a fogvatartás helyén nem jelentkezett, vagy ha megszökött, és nem fogták el, az érintett tárgyakat a
szabadítást követő 72 óra elteltével a rendelkezési jogkör gyakorlójának kell átadni.
146. A fogvatartott szabadlábra helyezésekor, ha a rendelvény hiányos vagy szabálytalan, az elbocsátást fel kell függeszteni,
ennek okát a rendelvény kiállítójának jelenteni kell.
147. A szolgálatot ellátó őrparancsnok a fogvatartottnak a fogdából történő végleges elbocsátásakor a kiadott személyi
felszereléseket tételesen visszaveszi, ruházat- és csomagátvizsgálást hajt végre, a  letéti tárgyakat a  jegyzőkönyv
eredeti példányán visszaadja, és az átvételt elismerteti, indokolt esetben orvosi vizsgálatot kezdeményez.
148. A véglegesen elbocsátás esetén a  szabadulási igazolást két példányban kell kiállítani, amelyből egy példányt
a fogvatartottnak szabadításkor át kell adni, egy példányt pedig a fogvatartott fogdai iratai között meg kell őrizni.
149. A szabadulási igazolást a rendelvény aláírója állítja ki. A szabadulási igazolás aláírására az utasítás rendelvény-aláírásra
vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
XII. FEJEZET
A FOGVATARTOTT EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÁSA 150. A fogda egészségügyi ellátásának közvetlen szakmai felügyeletét a KR, illetve a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság
vezető főorvosa vagy a hatósági ellátást végző orvosa végzi.
151. A fogdában lévő fogvatartottak sürgősségi orvosi ellátásának rendjét a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság, illetve
a KR orvosa, szerződéses külső orvos, munkaidőn túl, megállapodás alapján a fogda helye szerint illetékes háziorvosi
ügyeleti szolgálat, kórház biztosítja.
152. A fogda 156.  pont szerinti egészségügyi biztosítását a  felcser vagy az  egészségügyi asszisztens látja el. A  fogda
egészségügyi biztosítását ellátó személyek rendszeres egészségügyi képzéséért, szakmai tájékoztatásáért a megyei
(fővárosi) rendőr-főkapitányság, illetve az KR vezető orvosa a felelős.
153. Az egészségügyi panasszal jelentkezőket a  fogda egészségügyi biztosítását végző a  képzettségének megfelelő
szinten, a  tőle elvárható módon köteles ellátni. A  fogda szolgálatban lévő állománya az  arra rászorulót köteles
elsősegélyben részesíteni.
154. A fogvatartottak egészségügyi alapellátását a napirendben megjelölt és kifüggesztett orvosi rendelési időben kell
végrehajtani.
155. Mycobactérium (TBC), kanyaró, torokgyík, fertőző májgyulladás, diphtéria megbetegedések, valamint testnedvvel,
váladékkal, vérrel való szennyeződés esetén a közös légtér, a berendezési tárgyak, falazat, padozat és minden egyéb
felület fertőtlenítésének szabályait a fogvatartásért felelős szabályozza.
156. A fogda egészségügyi biztosítását ellátó személy:
a) a fogdában részt vesz a  fogvatartottak egészségügyi befogadásában, továbbá végrehajtja az  egészségügyi
alapellátását végrehajtó orvos melletti asszisztencia biztosítását, valamint a  fogvatartottak speciális
(szakrendelés) egészségügyi ellátásával kapcsolatos szervezési, koordinálási feladatokat;
b) képzettségének megfelelően elsősegélyt nyújt a fogdában;
c) végrehajtja a fogvatartottak részére felírt gyógyszerek kiosztását;
d) felügyeli az orvosi szoba eszközeinek rendeltetésszerű használatát;
e) végrehajtja a gyógyszer és egyéb készletek kezelését, intézkedik azok szükség szerinti pótlására;
f ) naprakészen vezeti a  fogvatartottak részére történő gyógyszerrendelésről, valamint a  fogdaőrök által
a fogvatartottak számára esetileg kiadott gyógyszerekről és a gyógyszeradagolásról a nyilvántartást.
157. A gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök orvosi rendelvényre történő beszerzésére közalkalmazott megbízható.
158. A tudatmódosító szer fogyasztására utaló magatartásformák észlelése, súlyos sérüléssel járó baleset, eszméletvesztéses
állapot, egészségkárosítás vagy öngyilkossági kísérlet esetén az  orvos értesítésével egy időben intézkedni kell
a mentőszolgálat értesítéséről.
159. A rendelkezési jogkör gyakorlóját a  fogda értesíti a  fogvatartott nyolc napon túl gyógyuló sérüléséről, haláláról.
A Rendőrség fogvatartás alapját képező ügyben eljáró előadója köteles soron kívül értesíteni az öngyilkossági kísérlet,
szándékos egészségkárosítás vagy baleset során nyolc napon túl gyógyuló sérülést szenvedett fogvatartott
hozzátartozóját vagy a fogvatartott által megjelölt más személyt.
160. A fogdában ki kell jelölni egy zárkát, amelyben a  fogvatartott az  orvos rendelkezése szerint betegség miatt
megfigyelésre elkülöníthető. Az elkülönítés időtartama alatt a fogdaszolgálatot ellátók alkalmazzák a rendszeresített
és szükséges egészségügyi felszereléseket. Az elkülönítés megszüntetését követően – újabb fogvatartott elhelyezése
előtt – a  helyiséget fertőtleníteni kell. A  fertőtlenítésre vonatkozó szabályokat a  fogvatartásért felelős a  helyi
sajátosságok figyelembevétele alapján szabályozza.
161. A fertőző beteg vagy fertőző betegségre gyanús fogvatartott kísérésekor a rendszeresített védőeszközöket használni
kell, a fogvatartott szállítása után a szolgálati gépjármű fertőtlenítésére soron kívül intézkedni kell.
162. A fertőzések terjedésének megelőzése érdekében a félpengés borotvák elkülönített tárolását és újbóli kiosztását úgy
kell végrehajtani, hogy az kizárólag a korábbi használójához kerüljön vissza.
163. Az AIDS elleni védekezés, a  megelőzés és a  fertőzésveszély elhárítása érdekében szükséges egészségügyi
egységfelszereléssel kapcsolatos részletszabályokat a  rendőrségi fogdák, az  őrzött szállások és a  határrendészeti
kirendeltségek előállító helyiségeinek AIDS ellen védő egységfelszereléssel történő ellátásáról szóló ORFK utasítás
határozza meg.
164. Az elvégzett orvosi vizsgálatok, valamint a rendőrségi fogdákban előforduló fertőzések és fertőző megbetegedések
nyomon követése és egységes értékelése érdekében az ellátó orvosnak a „Jelentés-nyilvántartás közegészségügyijárványügyi eseményről” megnevezésű iratot, valamint a hatósági orvosi vizsgálatok naplóját kell vezetnie. A „Jelentés-
nyilvántartás közegészségügyi-járványügyi eseményről” megnevezésű irat egy-egy példányát kizárólag elektronikus
úton meg kell küldeni a Rendőrség vezető főorvosának és a Rendőrség közegészségügyi főfelügyelőjének.
XIII. FEJEZET
A FOGVATARTÁSSAL KAPCSOLATOS ÜGYIRATOK NYILVÁNTARTÁSA 165. A fogdában vezetett nyilvántartások és egyéb okmányok mintáit az utasítás 1–28. mellékletei tartalmazzák, kezelésük
a  Rendőrség Iratkezelési Szabályzatának rendelkezései szerint történik. A  fogdában csak a  szolgálattal és
a fogvatartottakkal kapcsolatos ügyiratok tarthatók.
XIV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 166. Az ORFK rendészeti főigazgatója gondoskodik a rendőrségi fogdaszolgálat ellátásának országos szintű felügyeletéről
és szakmai irányításáról. Biztosítja a szolgálatellátással, a fogdai rendkívüli eseményekkel kapcsolatos tapasztalatok
folyamatos értékelését, azok gyakorlatban történő hasznosításához esettanulmányok elkészítését, a  feltárt
hiányosságok megszüntetéséről szakmai irányítási jogkörében eljárva önállóan intézkedik.
167. A KR parancsnoka, Budapest rendőrfőkapitánya, valamint a  megyei rendőr-főkapitányságok vezetői a  tárgyévre
vonatkozóan jelentést készítenek az  irányításuk alá tartozó rendőri szervek fogdáinak aktuális állapotáról,
a  rendeltetésszerű működéshez szükséges személyi és tárgyi feltételek alakulásáról, a  bekövetkezett rendkívüli
események összefoglalt tapasztalatairól. A jelentést KR parancsnoka és a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságok
vezetői a szolgálati út betartásával a tárgyévet követő év február 15-ig megküldi, illetve felterjesztik az ORFK rendészeti
főigazgatójának.
168. A fogvatartásért felelős gondoskodik a fogvatartottak őrzését, kísérését, a fogvatartással kapcsolatos egyéb feladatok
végrehajtását végző személyi állomány első alkalommal 2015. június 30-ig, ezt követően kétévenként történő,
fontosabb jogszabály- vagy belsőnorma-változás esetén soron kívüli oktatásáról és vizsgáztatásáról.
169. A fogdaszolgálat ellátásához előírt vizsgát – a fogvatartásra és az őrzésre vonatkozó hatályos jogszabályokból, belső
normákból, valamint az  elsősegélynyújtás alapismereteiből – a  fogvatartásért felelős által írásban kijelölt kéttagú
bizottság előtt kell letenni. A  dokumentált módon történő vizsgáztatást kétévenként meg kell ismételni.
A fogvatartottak őrzését, kísérését csak az végezheti, aki – az ORFK rendészeti főigazgatója által kiadott vizsgakérdések
alapján – az előírt vizsgakövetelményeket teljesítette. Az eredményes vizsgáról kiállított igazolás az érintett személyi
anyagában kerül elhelyezésre.
170. A vizsgára való felkészítés során ismertetni kell az emberi jogi kérdésekkel foglalkozó, illetve a  fogvatartást érintő
egyéb nemzetközi egyezmények szabályait is.
171. Az ORFK gazdasági főigazgatója és rendészeti főigazgatója 2015. június 30-ig intézkedik a  rendőrségi fogdákkal
kapcsolatos nyilvántartások, statisztikai adatok vezetésének Robotzsaru rendszerben történő kialakítására.
172. Az ORFK gazdasági főigazgatója és rendészeti főigazgatója 2015. június 30-ig intézkedik a Rendőrség Fogdaépítési
Szabályzatának elkészítéséről.
173. Az ORFK rendészeti főigazgatója az utasítás hatálybalépését követő 8 napon belül kiadja a  fogvatartottak őrzését,
kísérését végrehajtó állomány számonkéréshez a vizsgakérdéseket, amelyeket minden év december 15-ig felülvizsgál.
174. A Készenléti Rendőrség Személy- és Objektumvédelmi Igazgatóság igazgatója, a  budapesti rendőrfőkapitány
rendészeti helyettese, valamint a megyei rendőrfőkapitány-helyettes (rendészeti) intézkedik a fogda üzemeltetésével
kapcsolatos iratok, nyilvántartások rendszeres aktualizálására.
175. Ez az utasítás a 176. pontban foglalt kivétellel a közzétételét követő napon lép hatályba.
176. Az utasítás 27. pontja 2015. augusztus 1-jén lép hatályba.
177. Hatályát veszíti a Rendőrség Fogdaszolgálati Szabályzatának kiadásáról szóló 19/1996. (VIII. 23.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
1303/2019. (V. 27.) Korm. határozata a Gödön megkezdett Adatközpont-beruházás állami érdekű hasznosításáról.
A Kormány
 1. egyetért az  MVM NET Adatközpont Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: Adatközpont Kft.) által
a  Göd külterület 015/7 helyrajzi számon megkezdett adatközpont (a továbbiakban: Adatközpont) állami érdekű
kormányzati adatközpontként történő kialakításával kapcsolatos koncepcióval és az  építészeti – értve ezalatt
különösen az  építési, gépészeti, villamossági, biztonságtechnikai és mindezek rendszerfelügyeleti rendszereinek
megvalósítási feladatait – beruházásnak a  belügyminiszter által meghatározott műszaki-szakmai igényekkel
összhangban az Adatközpont Kft. 7. pont szerinti közreműködésével történő előkészítésével;
2. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy az  MVM Magyar Villamos Művek
Zártkörűen Működő Részvénytársaság útján gondoskodjon a  Göd 015/7 helyrajzi számú ingatlannak
az Adatközpont Kft. tulajdonába kerülése érdekében szükséges, legfeljebb a független szakértő által megállapított
forgalmi értékének megfelelő mértékű tőkeemelés biztosításáról;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. június 30.
3. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen működő Részvénytársaság útján – az  MVM Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő
Részvénytársaság közreműködésével – gondoskodjon az  Adatközpont Kft. 100%-os tulajdonának – legfeljebb
a  független szakértő által megállapított forgalmi értéken – az  állam javára nem pénzbeli juttatás formájában,
osztalékként történő átadásáról, azzal, hogy a  tranzakció eredményeként az  MVM Magyar Villamos Művek
Zártkörűen Működő Részvénytársaság által teljesítendő pénzbeli osztalékfizetési kötelezettség csökkentésre kerül
az Adatközpont Kft. üzletrészének független szakértő által meghatározott értékével;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. június 30.
4. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy az 1. pont szerinti építészeti beruházás
az  infrastruktúra-fejlesztésekkel összefüggésben, a  belügyminiszter által meghatározott kormányzati célokkal
és állami követelményekkel összhangban valósuljon meg;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
 belügyminiszter
Határidő: folyamatos
5. az Adatközpont előkészítésének kormányzati felelőseként a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli
minisztert jelöli ki, a belügyminiszter bevonásával;
6. az Adatközpont a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásáról szóló 233/2018. (XII. 6.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Rendelet) 2. § (2) bekezdés a), c), e), f ), n), o) és p) pontja szerinti, 2019. évi pénzügyi teljesítéssel érintett
előkészítési fázisaira – a kifizetéshez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – összesen
1 000 000 000 forint költségvetési forrást biztosít a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi
L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 26. Központi kezelésű előirányzatok
cím, 2. Központi tartalékok alcím, 4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport terhére, azzal, hogy a  teljes
előkészítést legkésőbb 2020. március 31. napjáig kell megvalósítani;
7. egyetért azzal, hogy az  Adatközpont 6.  pont szerinti előkészítési fázisainak megvalósítója az  állami magasépítési
beruházásokról szóló 299/2018. (XII. 27.) Korm. rendeletben kijelölt Beruházási Ügynökség legyen, a  beruházás
szakmai megvalósítása során a Beruházási Ügynökség együttműködik az Adatközpont Kft.-vel;
8. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet,
3. Kiemelt kormányzati magasépítési beruházásokkal kapcsolatos kiadások címet a  3. Egyedi magasépítési
beruházások alcím, 4. Gödi adatközpont jogcímcsoport, 1. Beruházás előkészítés jogcímmel egészíti ki;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 9. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, a  beruházás előkészítési feladatainak finanszírozása
érdekében – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és a  kincstári díjakkal együtt – összesen
1 000 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el, elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében a Beruházás
Előkészítési Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel, a  Kvtv. 1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet
26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 4. Beruházás Előkészítési Alap jogcímcsoport
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 3. Kiemelt
kormányzati magasépítési beruházásokkal kapcsolatos kiadások cím, 3. Egyedi magasépítési beruházások alcím,
4. Gödi adatközpont jogcímcsoport, 1. Beruházás előkészítés jogcím javára, az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: pénzügyminiszter
 nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolás és a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2019. december 31.
10. az Áht. 36. § (4c) bekezdés b) pontjában biztosított jogkörében eljárva a beruházás előkészítése érdekében a 8. pont
szerinti kiadási előirányzat terhére vállalható kötelezettségek 2020. évre vonatkozó felső korlátját 1 800 000 000
forintban állapítja meg;
11. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert és a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjanak
a 2020. évi előkészítési szakaszok megvalósításához szükséges költségvetési fedezet rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
 pénzügyminiszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés végrehajtása során, a felmerülés ütemében
12. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy
a) készítsen jelentést a  Rendelet 8.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése érdekében
a  6.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint a  felhasznált forrás
összegéről,
b) az Adatközpont megvalósítására lefolytatott feltételes közbeszerzési eljárás eredménye alapján készítsen
előterjesztést a Kormány részére az Adatközpont megvalósításáról, a kivitelezéshez kapcsolódó kötelezettségvállalás
összegének és a kifizetések ütemezésének, valamint az üzemeltetési költségek bemutatásával;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: az a) pont tekintetében 2020. április 30.
 a b) pont tekintetében az Adatközpont-beruházás megvalósítását célzó feltételes közbeszerzési
eljárást követően
 13. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy az Adatközpont részeként megvalósuló
építési beruházás lezárását követően gondoskodjon az  Adatközpont Kft. felett az  államot megillető tulajdonosi
jogok és kötelezettségek összességének gyakorlójaként a Belügyminisztérium kijelöléséről;
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: az Adatközpont részeként megvalósuló építési beruházás lezárását követően azonnal
14. felhívja a  belügyminisztert, hogy az  innovációért és technológiáért felelős miniszter bevonásával dolgozza ki és
terjessze a Kormány elé
a) az Adatközpont megvalósítása és működtetése érdekében szükséges jogszabályi környezet kialakítására, valamint
b) az a)  alpont szerinti Adatközpont működtetéséhez és az  oda betelepítendő informatikai rendszerek
migrációjának végrehajtásához szükséges források biztosítására
vonatkozó előterjesztést; Felelős: belügyminiszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2021. március 31.
15. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy a  belügyminiszter és az  innovációért
és technológiáért felelős miniszter bevonásával vizsgálja meg az  állami tulajdonú gazdasági társaságok
adatközpont-infrastruktúráját, igényeit, valamint az  Adatközpont teljes kialakítását követően felmerülő működési
költségeket, arra is tekintettel, hogy annak forrásai csak a 2022. évi központi költségvetést terheljék.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
 belügyminiszter
 innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2021. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2011. (III. 2.) Korm. rendelete a Szervezetátalakítási alap jogcímcsoport előirányzat felhasználásának szabályairól.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 80. § (1) bekezdés e) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet
XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 25. cím, 30. alcím, 10. Szervezetátalakítási alap jogcímcsoport előirányzat
(a továbbiakban: előirányzat) felhasználására terjed ki. 1. Az előirányzat célja, kedvezményezettjei
2. § Az előirányzatból a) központi költségvetési szerv,
b) társadalombiztosítási költségvetési szerv, c) az Országgyűlés, a Kormány, a minisztérium, az országos hatáskörű szerv által önállóan vagy a felsoroltak
bármelyikével közösen (a továbbiakban: állami alapító) alapított alapítvány, közalapítvány, továbbá az állami
alapító által államháztartáson kívüli alapítóval közösen alapított alapítvány, közalapítvány,
d) az Országgyűlés vagy a Kormány által alapított közalapítvány, a Magyar Állam vagy központi költségvetési szerv
többségi befolyása alatt álló nonprofit gazdasági társaság [a továbbiakban az a)–d) pontban foglaltak együtt:
kedvezményezett] számára a kedvezményezett közfeladat-ellátásának módszereit, működését érintő jelentős átszervezésével, átalakításával
(átalakulásával), illetve megszüntetésével összefüggő kiadásokra, valamint ehhez kapcsolódóan a 2010. december
31-ig felhalmozott tartozásállomány és annak kamatai megfizetésére nyújtható támogatás.
2. Az előirányzatból történő támogatás nyújtása 3. § Az előirányzat feletti rendelkezésre, az előirányzat felhasználásával kapcsolatos feladatok végrehajtására eltérő
rendelkezés hiányában az államháztartásért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) jogosult.
4. § (1) Az előirányzatból egyedi kérelem alapján nyújtható vissza nem térítendő támogatás.
(2) A támogatási igényt a kedvezményezett közvetlenül nyújthatja be a miniszternek. A támogatási igényhez a 2. §
a)–b) pontja szerinti szervezet esetében a fejezetet irányító szerv vezetője, a 2. § c) pontja szerinti szervezet esetében
az állami alapító alapítói jogainak gyakorlója, a 2. § d) pontja szerinti szervezet esetében a tulajdonosi jogok gyakorlója
igénylést jóváhagyó döntését csatolni kell. (3) A Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szerv esetében a támogatás nyújtásának feltétele,
hogy a kedvezményezett költségvetési szervhez költségvetési főfelügyelő vagy felügyelő kerül kirendelésre, kivéve,
ha már működik (fő)felügyelő vagy kincstári biztos a szervnél.
5. § (1) A támogatási igénynek tartalmaznia kell az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm.
rendeletben (a továbbiakban: Ámr.) a támogatások nyújtásának feltételeként előírt dokumentumokat és
nyilatkozatokat. (2) A támogatási igényben részletesen be kell mutatni a kedvezményezett tartozásállományának kialakulási folyamatát,
valamint a kedvezményezett átszervezésének, átalakításának (átalakulásának) vagy megszüntetésének indokait.
(3) A támogatási igényhez részletes, a kedvezményezett működésének – a tartós finanszírozhatóságot is biztosító –
jelentős megváltoztatására, illetve a kedvezményezett által végzett közfeladat megfelelő színvonalú ellátását
lehetővé tevő más szervezeti megoldására vonatkozó, pénzügyi, finanszírozási mutatókat és az egyes intézkedéseket
időbeli ütemezésben tartalmazó tervet (a továbbiakban: intézkedési terv) kell mellékelni.
(4) Amennyiben a kedvezményezett költségvetési szervnél költségvetési (fő)felügyelő vagy kincstári biztos működik,
köteles a támogatási igényt, illetve az intézkedési tervet véleményezni. A költségvetési (fő)felügyelő vagy kincstári
biztos véleményét a támogatási igényhez csatolni kell. 6. § (1) A támogatási igényt a miniszter előzetesen elbírálja, és ennek eredménye alapján a kedvezményezett által ellátott
közfeladat felett szakmai felügyeletet gyakorló miniszter nyújt be a miniszterrel közös előterjesztést a Kormánynak,
melyről a döntést a Kormány nyilvános határozatban hozza meg.
(2) A Kormány határozata a támogatás valamennyi lényeges feltételéről rendelkezik, így különösen:
a) a kedvezményezett személyéről; b) a támogatás összegéről, mértékéről;
c) a támogatott célról, illetve az intézkedési terv összegzéséről.
3. A támogatás felhasználása, a lebonyolítás 7. § (1) A miniszter a 6. § szerinti támogatási döntéstől függően, az abban foglaltak szerint a kedvezményezettel támogatási
szerződést köt. (2) A miniszter a 6. § szerinti támogatási döntést követő tizenöt napon belül írásban tájékoztatja a kedvezményezettet
a Kormány határozatáról. Az értesítésben a támogatási szerződés megkötésére legfeljebb harminc napos határidőt
kell megállapítani. (3) A támogatási szerződés jogszabály által kimondottan nem szabályozott, de a 2. §-ban, valamint az intézkedési tervben
foglalt célok elérését biztosító kérdésekről is rendelkezhet. (4) A támogatási szerződésnek tartalmaznia kell a finanszírozással, illetve a támogatás folyósításával, valamint
a kedvezményezett beszámolási kötelezettségével kapcsolatos szabályokat. (5) A kedvezményezett a támogatási szerződésben vállalja az intézkedési terv végrehajtását.
(6) Az intézkedési tervben foglaltak indokolt esetben, a miniszter előzetes egyetértésével módosíthatók.
8. § (1) A támogatás folyósítása egy összegben vagy részletekben, időarányosan vagy teljesítésarányosan történhet.
Részletekben történő kifizetések esetében előfinanszírozásnál az adott időszakban időarányosan vagy
teljesítésarányosan felmerülő költségek megelőlegezését a miniszter engedélyezheti. A miniszter a megelőlegezés
feltételéül szabhatja, hogy a már lezárult finanszírozási időszakok meghatározott köréről – az azokban meghatározott
időpontokban – a kedvezményezett beszámolót készítsen. Utófinanszírozásnál a költségvetésből nyújtott támogatás
részleteinek átutalására – az első finanszírozási időszak kivételével – a finanszírozási időszakot lezáró részbeszámoló
elfogadását követően kerülhet sor, a támogatási szerződésben rögzített feltételek szerint.
(2) Támogatási előleg indokolt esetben nyújtható, ha ezt a támogatási igény is tartalmazza. Az előleg folyósítására több
részletben is sor kerülhet. 9. § (1) A támogatás jogszerű, célszerű és az intézkedési tervben foglaltaknak megfelelő igénylését és felhasználását
a kormányzati ellenőrzési szerv a záró beszámoló benyújtását követően ellenőrzi.
(2) A 4. § (3) bekezdésében említett kedvezményezettnél a költségvetési (fő)felügyelő, illetve a kincstári biztos
– az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvényben meghatározott feladatai végrehajtása mellett –
közreműködik a támogatási szerződés teljesítése, az intézkedési terv végrehajtása, illetve a támogatás
felhasználásának ellenőrzése tekintetében. (3) A támogatás jogosulatlan igénybevételének minősül és a támogatás visszafizetésének kötelezettségével jár, ha
a kedvezményezett a vállalt intézkedési tervet nem hajtja végre. Az intézkedési terv részleges végrehajtása esetén
a kedvezményezettet az intézkedési terv végrehajtásának arányában terheli a támogatás visszafizetésének
kötelezettsége. 10. § (1) E rendeletben nem szabályozottak tekintetében az Ámr.-ben foglaltakat kell alkalmazni.
(2) E rendeletben meg nem határozott fogalmak – így különösen a többségi befolyás – értelmezése tekintetében
az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvényben, valamint az Ámr.-ben foglaltak irányadók.
4. Záró rendelkezések 11. § E rendelet a kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök