text:
445/2012. (XII. 29.) Korm. rendelete az elem- és akkumulátorhulladékkal kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységekről.
A Kormány a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (1) bekezdés 5., 7., 10. és 13. pontjában,
a 25. § (5) és (6) bekezdése tekintetében a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 55. § (1) bekezdés h) pontjában,
a 13. § tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdés 4. pontjában,
valamint a 31. § (2) bekezdése tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: 1. A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya
a) az elemre és az akkumulátorra, b) a hulladékká vált elemre és akkumulátorra,
c) az elem- és akkumulátorhulladék átvételére, gyűjtésére, szállítására, valamint
d) az elem- és akkumulátorhulladék kezelésére terjed ki.
(2) Nem terjed ki e rendelet hatálya az olyan elemre és akkumulátorra, amely Magyarország alapvető biztonsági
érdekeinek védelmével kapcsolatos, továbbá a fegyverekre, lőszerekre, hadianyagokra, valamint a világűrben való
felhasználásra gyártott berendezésekre, ide nem értve a nem kifejezetten katonai célokra szánt termékekben használt
elemet és akkumulátort. 2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. átvételi hely: a gyártó vagy a forgalmazó által fenntartott, a lakosság számára könnyen megközelíthető,
közforgalmú helyen kialakított gyűjtőhely, amely az e rendeletben meghatározott gyártói kötelezettséggel
érintett hulladék átvételére szolgál; 2. elektromos, elektronikus berendezés: az elektromos és elektronikus berendezésekkel kapcsolatos
hulladékgazdálkodási tevékenységekről szóló kormányrendelet hatálya alá tartozó, teljesen vagy részben
elemről, akkumulátorról működtethető elektromos vagy elektronikus berendezés; 3. elem, akkumulátor: elektromos áramforrás, amely kémiai energiát közvetlenül elektromos energiává alakít át, és
egy vagy több elsődleges (nem újratölthető), illetve másodlagos (újratölthető) részegységből (cellából) áll;
4. elem-, akkumulátorcsomag: összekapcsolt, illetve külső borítással ellátott, a fogyasztó által szét nem bontható
vagy fel nem nyitható, oszthatatlan egységet alkotó elemek, akkumulátorok csoportja;
5. elem-, akkumulátor-forgalmazó: bárki, aki vagy amely a fogyasztó részére üzletszerűen biztosít elemet,
akkumulátort; 6. forgalmazás: elem, akkumulátor – ellenérték fejében vagy ingyenesen – üzletszerű gazdasági tevékenység
keretében történő rendelkezésre bocsátása, ideértve az e célból való felkínálást is, továbbá az import;
7. gépjárműelem vagy akkumulátor: a gépjármű indításához, világításához, gyújtásához használt elem, akkumulátor;
8. gombelem: különleges célokra, így különösen hallókészülékekben, karórákban, kisméretű, hordozható
berendezésekben, valamint tartalék áramforrásként felhasznált, kisméretű és köralakú hordozható elem,
akkumulátor, amelynek nagyobb az átmérője, mint a vastagsága;
9. gyártó: az elem, akkumulátor előállítója, valamint az, aki vagy amely az értékesítési módszertől függetlenül
(beleértve a távollevők között kötött szerződést is) elemet, akkumulátort – akár gépjármű, elektromos vagy
elektronikus berendezés alkotórészeként vagy tartozékaként – Magyarország területén elsőként forgalomba hoz;
10. gyűjtési arány: a tárgyévben hulladékként átvett hordozható elem, akkumulátor, és a tárgyévben, valamint
a tárgyévet megelőző 2 évben forgalmazott hordozható elem, akkumulátor átlagos tömegének hányadosa;
11. hordozható elem vagy akkumulátor: zárt burkolattal ellátott, kézben szállítható elem, akkumulátor, kivéve az ipari
elemet, akkumulátort, valamint a gépjárműelemet, akkumulátort; 12. import: a nem európai uniós helyzetű, e rendelet hatálya alá tartozó terméknek a vámjogszabályok szerinti,
az Európai Unió vámterületén kívülről történő behozatala; 13. ipari elem vagy akkumulátor: kizárólag ipari vagy szakirányú célra, valamint elektromos meghajtású gépjárműben
használt elem, akkumulátor; 14. közvetítő szervezet: az a gyártók vagy forgalmazók által létrehozott és a környezetvédelmi hatóság által
nyilvántartásba vett nonprofit gazdasági társaság, amely törvényben vagy kormányrendeletben meghatározott
hulladékgazdálkodási feladatokat lát el, kivéve azokat a feladatokat, amelyek a környezetvédelmi termékdíjról
szóló törvény (a továbbiakban: Ktdt.) hatálya alá tartozó termékdíjköteles termékekre vonatkoznak;
15. speciális gyűjtőhely: az egyes hulladékgazdálkodási létesítmények kialakításának és üzemeltetésének szabályairól
szóló miniszteri rendeletben meghatározott hulladékgyűjtő pont; 16. tárgyév: szeptember 27-től a következő naptári év szeptember 26-ig terjedő időszak;
17. vezeték nélküli elektromos kézi szerszám: elemről, akkumulátorról működő, karbantartási, építési vagy kertészeti
tevékenységre szolgáló, elektromos és elektronikus berendezésekkel kapcsolatos hulladékgazdálkodási
tevékenységekről szóló kormányrendelet szerinti kézi elektromos vagy elektronikus berendezés.
3. Az elem, az akkumulátor forgalmazására és jelölésére vonatkozó szabályok
3. § (1) A (2)–(4) bekezdés szerinti kivétellel
a) a 0,0005 tömegszázalékot meghaladó higanyt tartalmazó elem és akkumulátor, valamint
b) a 0,002 tömegszázalékot meghaladó kadmiumot tartalmazó hordozható elem és akkumulátor
nem forgalmazható, beleértve az elektromos és elektronikus berendezés alkotórészeit, tartozékait is.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti tilalom a 2 tömegszázalékot meg nem haladó higanytartalmú gombelemre, valamint
az ilyen gombelemből álló elemcsomagra nem vonatkozik. (3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti tilalom
a) a vészjelző- és riasztórendszerben (beleértve a vészvilágítást is),
b) az orvosi felszerelésben, vagy c) a vezeték nélküli elektromos kézi szerszámban
használt hordozható elemre és akkumulátorra nem vonatkozik. (4) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti tilalmat a 2008. szeptember 26-át megelőzően az Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes államok területén forgalomba hozott hordozható elemre, akkumulátorra nem kell
alkalmazni. 4. § A gyártó gondoskodik arról, hogy az elemen, az akkumulátoron, valamint az elem- és akkumulátorcsomagon
az 1. mellékletben foglalt követelményeknek megfelelő ábra, vegyjel és adat jól látható, felismerhető (olvasható) és
letörölhetetlen legyen. 4. A gyártó átvételi, gyűjtési és kezelési kötelezettsége
5. § (1) A gyártó az elem- és akkumulátorhulladékot az általa vagy a forgalmazó által fenntartott átvételi helyen
a hulladékbirtokostól átveszi és gyűjti (átvételi és gyűjtési kötelezettség).
(2) A gyártó az átvett és hulladékká vált hordozható elem, akkumulátor gyűjtéséről legalább a 2. melléklet szerinti
mértékben gondoskodik. (3) A gyártó az átvételi és gyűjtési kötelezettsége alapján az elem- vagy akkumulátor-forgalmazótól (a továbbiakban:
forgalmazó), valamint a hulladékbirtokostól az elem- és akkumulátorhulladékot átveszi. A gyártó az átvételért
ellenszolgáltatást nem követelhet, azonban a hulladék átadásának ösztönzése érdekében díjat fizethet.
(4) A gyártó – a (6) bekezdés szerinti eltérésekkel – gondoskodik arról, hogy lakott területen (a népsűrűséget is figyelembe
véve), a fogyasztók mindennapi élete során használt területen, gyalogosan és gépjárművel könnyen megközelíthető
speciális gyűjtőhelyek legyenek elhelyezve, ideértve azt az esetet is, amikor e kötelezettségét a forgalmazó vagy
a gyártó a megbízottja közreműködésével teljesíti. A gyártó e kötelezettségének más gyártóval együttműködve,
szakmai szövetség vagy közvetítő szervezet útján is eleget tehet.
(5) A speciális gyűjtőhelyre elem- és akkumulátorgyűjtő edényt vagy konténert kell telepíteni.
(6) A gyártó gondoskodik arról, hogy a hulladékká vált hordozható elem, akkumulátor elkülönített gyűjtése céljából
azokon a településeken, ahol a lakosság száma a 100 főt meghaladja, legalább 1 speciális gyűjtőhely a lakosság
rendelkezésére álljon. 6. § (1) A gyártó gondoskodik az átvett és gyűjtött hulladék kezeléséről (kezelési kötelezettség).
(2) Az előkezelési, valamint újrafeldolgozási kötelezettség teljesítésének minősül az elem- és akkumulátorhulladék
az országhatárt átlépő hulladékszállításról szóló kormányrendelet szerinti kísérő dokumentummal igazolt kezelése is.
(3) Az elem- és akkumulátorhulladék újrafeldolgozási célú exportja abban az esetben tekinthető az e rendelet szerinti
újrafeldolgozási kötelezettség teljesítésének, ha az exportot végző az országhatárt átlépő hulladékszállításról szóló
kormányrendelet alapján kísérődokumentumokkal igazolja, hogy az adott országban az újrafeldolgozás
az e rendeletben foglaltakkal egyenértékű feltételekkel történik. 5. A gyártó tájékoztatási kötelezettsége
7. § (1) A gyártó gondoskodik arról, hogy a (2) bekezdés szerinti tájékoztató a fogyasztó és a forgalmazó rendelkezésére álljon
(tájékoztatási kötelezettség). (2) Az (1) bekezdés szerinti fogyasztói tájékoztató legalább a következőkre terjed ki:
a) az elemben, akkumulátorban felhasznált anyagok környezetre és emberi egészségre gyakorolt lehetséges
hatásaira; b) az elem- és akkumulátorhulladék települési hulladékkal együtt történő ártalmatlanításának káros hatásaira;
c) az elem- és akkumulátorhulladék elkülönítetten történő gyűjtésének fontosságára, annak érdekében, hogy
az elem- és akkumulátorhulladék megfelelő kezelését biztosítsák, előmozdítsák és megkönnyítsék;
d) a közvetítő szervezet által szervezett és működtetett átvételi, gyűjtési és újrafeldolgozási rendszerekre;
e) a gyártó és a forgalmazó ingyenes visszavételi, átvételi és gyűjtési kötelezettségére;
f) a fogyasztó hozzájárulására az elem- és akkumulátorhulladék újrafeldolgozásához; valamint
g) az elemre és akkumulátorra vonatkozó, 1. melléklet szerinti jelölési szabályok szerint feltüntetett ábra, vegyjel és
adat jelentésének ismertetésére. (3) A gyártó az elem- és akkumulátorhulladék átvételéről, gyűjtéséről és kezeléséről – a gyártó részére történő átadás
ösztönzése érdekében – évente legalább 2 alkalommal, országosan – így különösen országos napilapban, országosan
sugárzott televízióban vagy rádióban –, általános tájékoztató közleményt tesz közzé. A gyártó e kötelezettségének
más gyártóval együttműködve, szakmai szövetség vagy közvetítő szervezet útján is eleget tehet.
(4) A gyártó viseli az átvételi, gyűjtési, kezelési és tájékoztatási kötelezettségével kapcsolatban felmerült költségeket.
6. A gyártó gyűjtési és kezelési kötelezettségének átruházása
8. § (1) A gyártó a gyűjtési és kezelési kötelezettségének teljesítését – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével –
a) megállapodás alapján részben vagy együttesen a 9. § szerinti átvevőre (a továbbiakban: átvevő),
b) közvetítő szervezetre, vagy c) az Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökségre (a továbbiakban: OHÜ)
átruházhatja. (2) A gyártó a gyűjtési és kezelési hányadra vonatkozó kötelezettségének a termékdíjköteles akkumulátorból képződött
hulladék tekintetében a Ktdt. szerinti a) egyéni hulladékkezelés,
b) OHÜ-n keresztül történő kollektív teljesítés, vagy c) termékdíjátalány-fizetés
útján tehet eleget. (3) A (2) bekezdés b) pontja a gyártó akkumulátorhulladék átvételére vonatkozó kötelezettségét nem érinti.
(4) A gyártó átvételi kötelezettsége másra nem ruházható át.
9. § (1) Átvevő – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – lehet bárki, aki az átruházni kívánt hulladékgazdálkodási tevékenység
végzésére hulladékgazdálkodási engedélye folytán jogosult. (2) Nem lehet átvevő az, aki vagy amely gazdasági tevékenységével vagy gazdasági tevékenysége körében a környezet
védelmének általános szabályairól vagy a hulladékról szóló törvény előírásainak megsértésével kapcsolatban a gyártóval
a gyűjtési és kezelési kötelezettség átruházása céljából megkötött megállapodástól számított 3 évnél nem régebben
meghozott jogerős hatósági határozatban vagy bírósági ítéletben megállapított jogszabálysértést követett el.
(3) Az átvevőre, valamint a közvetítő szervezetre az átruházott kötelezettség tekintetében – a biztosítékadási
kötelezettség kivételével – a gyártóra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
10. § (1) Ha a gyártó a gyűjtési és kezelési kötelezettségének teljesítését az átvevőre átruházza, a gyártó és az átvevő között
létrejött megállapodásnak a következőket kell tartalmaznia: a) az átvállalt kötelezettségek megjelölését,
b) a kötelezettség teljesítésének módját, c) a megállapodás szerinti hulladék típusát, fajtáját, jellegét és mennyiségét, valamint
d) az átvevőre átruházott kötelezettség ellátásához kapcsolódó tevékenységének leírását.
(2) A gyártó az átvevővel kötött megállapodást a megállapodás létrejöttét követő 15 napon belül az Országos
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőségnek (a továbbiakban: OKTVF) megküldi.
(3) A gyártó a megállapodás módosítását vagy megszűnését – a módosítást vagy megszűnést követő 15 napon belül –
az OKTVF-nek bejelenti. (4) Az OKTVF a megállapodást vagy annak módosítását határozatban jóváhagyja, ha a megállapodás vagy a módosítás
tartalma megfelel az (1) bekezdésben előírt követelményeknek. 7. A gyártók és a közvetítő szervezetek nyilvántartásba vétele
11. § (1) A gyártó a 3. melléklet szerinti adatok OKTVF részére történő megküldésével kezdeményezi nyilvántartásba vételét.
A nyilvántartásba vételt legkésőbb az elem vagy az akkumulátor forgalomba hozatalának megkezdéséig kell
kezdeményezni. (2) Ha a gyártó a gyűjtési és kezelési kötelezettségének teljesítését az átvevőre vagy a közvetítő szervezetre átruházza,
a gyártó a nyilvántartásba vételét úgy kezdeményezi, hogy az átvevővel vagy a közvetítő szervezettel kötött
megállapodást a 3. melléklet szerinti adatokhoz csatolja. (3) Az OKTVF a gyártó nyilvántartásba vételével egyidejűleg a gyártónak nyilvántartási számot ad.
(4) A gyártó a nyilvántartásba vételt követően az (1) és (2) bekezdésben meghatározott adatokban vagy körülményekben
bekövetkezett változásokat a változás bekövetkeztétől számított 15 napon belül az OKTVF-nek – a változás tényét
igazoló dokumentum csatolásával egyidejűleg – bejelenti. (5) A gyártó e rendelet szerinti tevékenysége megszüntetését az OKTVF-nek bejelenti. A bejelentés alapján az OKTVF
a gyártót a nyilvántartásból haladéktalanul törli. 12. § (1) Az elem- és az akkumulátorhulladékkal kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységek közvetítését végző
közvetítő szervezetnek a tevékenysége megkezdéséhez, folytatásához szükséges nyilvántartásba vétel iránti kérelmét
az OKTVF részére kell benyújtania. (2) A nyilvántartásba vétel iránti kérelemnek a következő adatokat és dokumentumokat kell tartalmaznia:
a) a gyártó és a közvetítő szervezet cégjegyzékszáma;
b) a kötelezettség teljesítésének módja; c) az üzletszabályzat tervezete, ideértve az általános szerződési feltételeket is;
d) a közvetítő szervezettel szerződésben álló gyártók és forgalmazók listája; valamint
e) igazolás a (3) bekezdésben foglaltakról. (3) Nyilvántartásba az a nonprofit gazdasági társaságként bejegyzett közvetítő szervezet vehető,
a) amelynek szolgáltatásait bárki igénybe veheti az alapszabályában vagy az alapító okiratában meghatározott
feltételek teljesítése esetén, b) amely az alaptevékenységéhez szükséges mértékű – legalább 30 millió forint összegű – alaptőkével rendelkezik,
valamint c) amely gazdasági tevékenységével vagy a környezet védelmének általános szabályairól szóló törvény előírásainak
megsértésével kapcsolatban 3 évnél nem régebben meghozott jogerős hatósági határozatban vagy bírósági
ítéletben megállapított jogszabálysértést nem követett el. (4) Ha a kérelmező a (3) bekezdés szerint csatolandó, bíróság vagy más hatóság által nyilvántartott jogosultságot igazoló
okiratot nem csatolja, az OKTVF a szükséges adatokról nyilvántartást vezető hatósághoz vagy bírósághoz
adatszolgáltatási kérelemmel fordul. (5) Az OKTVF a közvetítő szervezet nyilvántartásba vételével egyidejűleg a közvetítő szervezetnek nyilvántartási számot ad.
(6) A közvetítő szervezet a nyilvántartásba vételt követően a (2) és (3) bekezdésben meghatározott adatokban vagy
körülményekben bekövetkezett változásokat – a változás bekövetkezésétől számított 15 napon belül – az OKTVF-nek
a változás tényét igazoló dokumentum csatolásával egyidejűleg bejelenti. A bejelentés tényéről az OKTVF
a bejelentéstől számított 30 napon belül a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőségeket
(a továbbiakban: felügyelőség) tájékoztatja. (7) Az OKTVF a közvetítő szervezetet törli a nyilvántartásból, ha a nyilvántartás feltételei már nem állnak fenn.
(8) A nyilvántartásba vételi, az adatmódosítási és a törlés iránti bejelentést formanyomtatványon vagy elektronikus
űrlapon kell benyújtani. A formanyomtatványt és az elektronikus űrlapot az OKTVF honlapján és a kormányzati
portálon kell közzétenni, valamint azt a gyártó rendelkezésére bocsátani.
8. A gyártó biztosítékadási kötelezettsége 13. § (1) A gyártó az elem- és az akkumulátorhulladék átvételére, gyűjtésére és kezelésére vonatkozó kötelezettsége
ellátásának biztosítására – a (9) bekezdésben foglalt kivétellel – vagyoni biztosítékot képez.
(2) A vagyoni biztosíték mértéke a tárgyévet megelőző évben forgalmazott elem és akkumulátor kilogrammban kifejezett
mennyiségének és az egységnyi tömegre vetített biztosítékösszegnek a szorzata. Az egységnyi tömegre vetített
biztosítékösszeg értéke 1000 forint kilogrammonként. (3) A gyártónak, ha a tárgyévet megelőző év december 31. napján e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységet folytat,
a tárgyév február 20. napjáig a tárgyévre vonatkozó vagyoni biztosítékot kell képeznie. A biztosíték létrehozására
vonatkozó igazolást a gyártó az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésével egyidejűleg az OKTVF részére megküldi.
(4) Ha a gyártó a tevékenységét a tárgyévben kezdi meg, a tárgyév végéig a tárgyévre tervezett termékforgalom
mennyiségével arányos mértékű vagyoni biztosítékot hoz létre. (5) A biztosíték formája a következő lehet:
a) hitelintézet vagy biztosító által vállalt garancia, ezzel egyenértékű bankári kötelezettségvállalás;
b) biztosítási szerződés alapján kiállított – készfizető kezességvállalást tartalmazó – kötelezvény;
c) hitelintézetnél biztosíték céljából elhelyezett, elkülönítetten kezelt és zárolt pénzösszeg, vagy
d) biztosítási szerződés. (6) A tárgyévi biztosíték feletti rendelkezés engedélyezését a gyártó a tárgyévet követő év adatszolgáltatási
kötelezettségének teljesítésével egyidejűleg kezdeményezheti. (7) A tárgyévi biztosítékkal a gyártó az OKTVF jóváhagyását követően szabadon rendelkezhet.
(8) A tárgyévi biztosíték feletti rendelkezés jogának megadására vonatkozó kezdeményezést az OKTVF a tárgyévet követő
év szeptember 1-jéig akkor hagyja jóvá, ha a gyártó
a) a tárgyévi átvételi, gyűjtési, hasznosítási és ártalmatlanítási, valamint
b) az éves adatszolgáltatási kötelezettségét teljesítette. (9) A gyártónak nem kell biztosítékot képeznie a Ktdt. hatálya alá tartozó termékdíjköteles termékek esetén, továbbá
akkor, ha gyűjtési, hasznosítási és ártalmatlanítási kötelezettségének az OHÜ-n keresztül történő kollektív teljesítés
vagy közvetítő szervezet útján tesz eleget. 9. A gyártó, az átvevő és a közvetítő szervezet nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettsége
14. § (1) A gyártó, a közvetítő szervezet és az átvevő a 4. melléklet szerinti adattartalommal nyilvántartást vezet, és arról
a 4. mellékletben meghatározott határidőn belül az OKTVF részére adatot szolgáltat. Ha a gyártó az OHÜ-n keresztül
történő kollektív teljesítés útján tesz eleget a kezelésre vonatkozó kötelezettségének, kizárólag a forgalomba
hozatallal kapcsolatos adatokról szolgáltat adatot. (2) Az adatszolgáltatási kötelezettséget formanyomtatványon vagy elektronikus űrlapon kell teljesíteni.
A formanyomtatványt és az elektronikus űrlapot az OKTVF honlapján és a kormányzati portálon kell közzétenni,
valamint a gyártó rendelkezésére bocsátani. (3) Ha a gyártó az OHÜ-n keresztül történő kollektív teljesítés útján tesz eleget a kezelésre vonatkozó kötelezettségének,
az OKTVF részére az OHÜ a 4. melléklet 1. pont f) és i) alpontjában meghatározott adattartalommal és határidőkkel
adatot szolgáltat. 15. § (1) Az átvevő és a közvetítő szervezet az OKTVF részére adatot szolgáltat:
a) a tárgyév február 20. napjáig a tárgyévet megelőző évben az általa kötött megállapodások alapján átvett és
gyűjtött hulladék tömegéről, b) tárgyév február 20. napjáig arról, hogy mely gyártókkal, forgalmazókkal, gazdálkodó szervezetekkel kötött
megállapodást elem- és akkumulátorhulladék átvételére, gyűjtésére és kezelésére.
(2) Az átvevő és a közvetítő szervezet az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettségét a 4. mellékletben
meghatározott tartalommal az OKTVF felé teljesíti. Az átvevő és közvetítő szervezet a vele szerződésben álló gyártók
4. melléklet 1. pontjában meghatározott adatairól összesített adatot szolgáltat.
(3) A gyártó, az átvevő és a közvetítő szervezet a nyilvántartást legalább 5 éven keresztül megőrzi.
16. § (1) Az adatszolgáltatás során közölt adatok teljeskörűségéért, az adatszolgáltatásra kötelezettre vonatkozó számviteli
szabályokkal, statisztikai rendszerrel, valamint a saját nyilvántartási rendszereivel, mérési megfigyelési adataival való
egyezésért az adatszolgáltatásra kötelezett felel. (2) Az adatszolgáltatás nyomtatványon vagy elektronikus úton, az elektronikus aláírásról szóló törvényben
meghatározottak szerinti minősített elektronikus aláírással ellátott elektronikus okirat útján is teljesíthető.
17. § (1) Az OKTVF minden év szeptember 1-jéig az e rendelet alapján teljesített adatszolgáltatások adatait feldolgozza.
Az adatszolgáltatásból származó, feldolgozott adatok nyilvánosak és az interneten keresztül folyamatosan,
térítésmentesen hozzáférhetők. (2) Az e rendeletben foglaltaknak nem megfelelő adatot szolgáltató kötelezettet az OKTVF az adatszolgáltatás legfeljebb
30 napon belüli helyesbítésére szólítja fel. 10. A forgalmazó kötelezettségei
18. § (1) Az elem, az akkumulátor forgalmazója a hulladékbirtokostól a hulladékká vált
a) hordozható elemet vagy akkumulátort, b) a gépjárműelemet vagy akkumulátort, valamint
c) az ipari elemet vagy akkumulátort átveszi. (2) Az (1) bekezdés szerinti hulladék elkülönített gyűjtése céljából a gyártó vagy a közvetítő szervezet a forgalmazó
részére gyűjtőedényt biztosít. (3) A hordozható elem, akkumulátor forgalmazója a gyártó vagy a közvetítő szervezet által biztosított gyűjtőedényt
a forgalmazás helyszínén a hulladékgyűjtés céljára kialakított speciális gyűjtőhelyre telepíti.
(4) A gépjárműelem vagy akkumulátor, ipari elem vagy akkumulátor forgalmazója a gyártó által biztosított,
akkumulátorsavnak ellenálló – nagy kapacitású lúgos akkumulátorok átvétele esetén lúgálló –, zárható konténert
a forgalmazás helyszínén a hulladékgyűjtés céljára kialakított speciális gyűjtőhelyre telepíti.
(5) Az elkülönített hulladékgyűjtés céljából kialakított speciális gyűjtőhelyen elhelyezett gyűjtőedényben, konténerben
gyűjtött hulladék a gyártó, a forgalmazó, az átvevő, a közvetítő szervezet vagy a gyűjtőedény fenntartója közötti eltérő
megállapodás hiányában a gyűjtőedény, konténer fenntartójának tulajdona. 19. § (1) A forgalmazó az átvételi és gyűjtési kötelezettségének teljesítéséért a hulladékbirtokostól ellenértéket nem
követelhet, továbbá nem kötheti az elem- vagy az akkumulátorhulladék átvételét, gyűjtését új termék vásárlásához,
azonban a hulladék átadásának ösztönzése érdekében a hulladékbirtokos részére díjat fizethet.
(2) A forgalmazó a közte és a gyártó között létrejött értékesítési szerződésben (a továbbiakban: értékesítési szerződés)
meghatározott elem- és akkumulátorhulladék mennyiséget a gyártónak vagy a gyártó megbízottjának átadja.
(3) A forgalmazó és a gyártó az értékesítési szerződésben megállapodik arról, hogy a gyártó a forgalmazó által
a hulladékbirtokostól átvett elem- és akkumulátorhulladék gyűjtésének és elszállításának megszervezéséről
gondoskodjon. (4) A forgalmazó a 7. § (2) bekezdése szerinti fogyasztói tájékoztató elérhetőségét az elem, az akkumulátor
forgalmazásakor a fogyasztók rendelkezésére bocsátja. 11. A hulladékbirtokos kötelezettségei
20. § (1) A hulladékbirtokos az elem- és az akkumulátorhulladékot elkülönítetten gyűjti, és azt az átvételére szolgáló átvételi
helyen vagy speciális gyűjtőhelyen a hulladék kezelése céljából gyűjtőedényben, konténerben elhelyezi, vagy
a jogosultnak átadja. (2) A gyűjtőedényben hordozható elem, gombelem, valamint kisméretű hordozható akkumulátor – így különösen
tölthető elemméretű akkumulátor, mobiltelefon akkumulátor, hordozható számítógépben használt akkumulátor –
gyűjthető. A hulladékká vált hordozható elem, akkumulátor közös gyűjtőedényben is gyűjthető, a hulladék típusától
függetlenül. A gyűjtőedény csak a hulladék átvételére és elszállítására jogosult által nyitható fel.
(3) Konténerben ipari elem vagy akkumulátor, gépjárműelem vagy akkumulátor, valamint olyan szünetmentes
áramforrás akkumulátora gyűjthető, amely méreténél fogva hulladékgyűjtő edényben nem helyezhető el. A konténer
csak a hulladék átvételére és elszállítására jogosult által nyitható fel.
(4) Hulladékká vált hordozható elem vagy akkumulátor, gépjárműelem vagy akkumulátor, valamint ipari elem vagy
akkumulátor közterületen elhelyezett gyűjtőedényben, konténerben nem gyűjthető. 12. Az elem- és az akkumulátorhulladék kezelésével kapcsolatos szabályok
21. § (1) A gyártó az átvett hulladékká vált
a) hordozható, b) gépjármű- és c) ipari elem vagy akkumulátor újrafeldolgozásra történő előkészítését a hulladék besorolása szerint, az elérhető legjobb
technika alkalmazásával végzi. (2) A gyártó – saját maga vagy megbízottja révén – gondoskodik az átvett hulladékká vált
a) hordozható, b) gépjármű- és c) ipari elem vagy akkumulátor újrafeldolgozásáról, az 5. mellékletben előírt hatékonysági mutatók figyelembevételével.
(3) A hulladékká vált gépjárműelemet vagy -akkumulátort, az ipari elemet vagy akkumulátort, valamint a kémiai
összetétele alapján azonosítható, hulladékká vált hordozható elemet és akkumulátort hulladéklerakóban lerakni,
valamint termikus módon ártalmatlanítani – az 5. melléklet szerinti hatékonysági mutatóval végzett újrafeldolgozási
eljárás alkalmazása során képződő maradékhulladék kivételével – tilos.
22. § (1) Az elem- és az akkumulátorhulladék hasznosítása során a folyadékot – különösen a savat és lúgot – az elemből,
akkumulátorból el kell távolítani. (2) Az elem- és az akkumulátorhulladék gyűjtésére, tárolására, valamint a kezelésére szolgáló helyet sav- és lúgálló
bevonattal ellátott felülettel kell felszerelni. (3) Az elem- és az akkumulátorhulladék hasznosítását zárt helyiségekben kell elvégezni.
13. Hatósági ellenőrzés 23. § (1) A gyártó 5. és 6. §-ban meghatározott kötelezettségeinek teljesítését, valamint az e kötelezettségek átvállalása alapján
tevékenységét végző átvevőt és közvetítő szervezetet az OKTVF ellenőrzi.
(2) Az OKTVF az adatszolgáltatásban foglaltakat ellenőrzi. A helyszíni ellenőrzés során az adatszolgáltatás alapjául
szolgáló dokumentációkat a gyártó, az átvevő, a közvetítő szervezet az OKTVF képviselőjének bemutatja.
24. § (1) Az elem- és az akkumulátorhulladék átvételére, gyűjtésére és kezelésére, valamint a nyilvántartásra és
adatszolgáltatásra vonatkozó előírások betartását az OKTVF ellenőrzi. (2) Az elem- és az akkumulátorhulladék behozatala és importja esetén a veszélyes anyag összetételre vonatkozó előírások
betartását a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve ellenőrzi.
14. Jogkövetkezmények 25. § (1) Ha a gyártó az átvételi, gyűjtési és kezelési kötelezettségét nem vagy nem jogszabályszerűen teljesíti, a kötelezettség
ellátásáról az OKTVF a gyártó vagyoni biztosítékának terhére vagy a közvetítő szervezet költségére, az arra feljogosított
kezelő útján gondoskodik. (2) Ha a gyártó és a közvetítő szervezet az e rendeletben meghatározott kötelezettségét nem teljesíti, az OKTVF
a hulladékgazdálkodási bírság mértékéről, valamint kiszabásának és megállapításának módjáról szóló
kormányrendeletben (a továbbiakban: Hbr.) meghatározott mértékű hulladékgazdálkodási bírságot szab ki.
(3) Az OKTVF a gyártót a nyilvántartásból törli, ha a gyártó az elem, az akkumulátor gyártását vagy forgalmazását
megszünteti. Az OKTVF a közvetítő szervezetet a nyilvántartásból törli, ha közvetítői tevékenységét megszünteti.
(4) Az OKTVF a kötelezettet a Hbr.-ben megállapított hulladékgazdálkodási bírság megfizetésére
a) kötelezi, ha a nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségét nem teljesíti,
b) kötelezheti, ha a kötelezett nem az e rendeletben foglaltaknak megfelelő adatot szolgáltat.
(5) A 7. § (1) és (2) bekezdésében, továbbá a 20. § (4) bekezdésében foglalt rendelkezések megsértése esetén
a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvényben
(a továbbiakban: Fttv.) meghatározott hatóság jár el, ha a jogsértés az Fttv. 2. § a) pontja értelmében vett fogyasztót
érint. A hatóság az Fttv.-ben meghatározott szabályok szerint jár el.
(6) A 4. §-ban, a 7. § (3) bekezdésében, valamint a 19. §-ban és a 20. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezések megsértése
esetén a fogyasztóvédelmi hatóság jár el, ha a jogsértés a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény
(a továbbiakban: Fgytv.) 2. § a) pontja értelmében vett fogyasztót érint. A fogyasztóvédelmi hatóság az Fgytv.
szabályai szerint jár el. (7) Az (5) és (6) bekezdésben meghatározott rendelkezések az Fgytv. alkalmazásában fogyasztóvédelmi rendelkezések.
26. § (1) Ha a közvetítő szervezet vagy a gyártó az e rendeletben meghatározott kötelezettségének nem tesz eleget, az OKTVF
a gyártót, a közvetítő szervezetet a Hbr.-ben meghatározottak szerint hulladékgazdálkodási bírság megfizetésére
kötelezheti. (2) Ha az ismételten kiszabott bírság nem vezet eredményre, az OKTVF az eredménytelenség megállapítását követő
90. napon a közvetítő szervezetet a nyilvántartásból törli. A nyilvántartásból történő törlésről rendelkező határozat
közlése és jogerőre emelkedése közötti időszakban a közvetítő szervezet a tevékenységével összefüggő, új szerződést
már nem köthet. 15. Tájékoztatás és jelentés az Európai Bizottság felé
27. § A 2006/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikk (3) bekezdésében, 12. cikk (1) és (5) bekezdésében,
22. cikkében, valamint 26. cikk (2) bekezdésében meghatározott tájékoztatási és jelentéstételi kötelezettség
végrehajtásáról a környezetvédelemért felelős miniszter gondoskodik. 16. Záró rendelkezések
28. § (1) Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépést követően indult ügyekben és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
(3) Az e rendelet szerinti tevékenységét tárgyévben megkezdő gyártó átvételi és gyűjtési kötelezettségének
megállapításához a 2. melléklet szerinti számítási képletben a gyűjtési arányt a tevékenység megkezdésének évében
forgalmazott mennyiséggel kell megszorozni, az ezt követő évben pedig csak a tevékenység megkezdésének évében
és az azt követő évben forgalmazott mennyiség átlagával.
(4) Az e rendelet szerinti tevékenységét tárgyévben megkezdő gyártó adatszolgáltatási kötelezettsége teljesítése során
a) a 4. melléklet 1. pont a), e) és f) alpontja szerinti adatokat első alkalommal a tevékenység megkezdését követő
évben, b) a 4. melléklet 1. pont b) alpontja szerinti adatokat első alkalommal a tevékenység megkezdését követő második
évben, c) a 4. melléklet 1. pont c) alpontja szerinti adatokat első alkalommal a tevékenység megkezdését követő harmadik
évben nyújtja be. 29. § (1) Az e rendelet hatálybalépésekor működő közvetítő szervezet, amely az elem- és az akkumulátorhulladékkal
kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységek közvetítését nyilvántartásba vételi határozat birtokában jogszerűen
végzi, tevékenységét a határozatban meghatározott időpontig végezheti. (2) Az e rendelet hatálybelépésekor működő gyártóra, átvevőre és közvetítő szervezetre a 11. § szerinti nyilvántartásba
vételi kötelezettség nem vonatkozik. 30. § (1) Ez a rendelet
a) az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról, továbbá a 91/157/EGK
irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. szeptember 6-i 2006/66/EK európai parlament és tanácsi
irányelvnek; b) az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK
irányelvnek az elemek és akkumulátorok forgalomba hozatala tekintetében történő módosításáról szóló,
2008. november 19-i 2008/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek;
c) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek; d) a 2006/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban az elemek és akkumulátorok gyártóinak
nyilvántartásba vételére vonatkozó követelmények megállapításáról szóló, 2009. augusztus 5-i 2009/603/EK
bizottsági határozatnak; e) a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja. (2) E rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
31. § (1) Hatályát veszti az elemek és az akkumulátorok hulladékainak visszavételéről szóló 181/2008. (VII. 8.) Korm. rendelet.
(2) Hatályát veszti az elemek és akkumulátorok, illetve hulladékaik kezeléséről szóló 21/2008. (VIII. 30.) KvVM rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
32/2008. (III. 27.) FVM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az erdészeti potenciál helyreállítására nyújtandó támogatások igénybevételének részletes szabályairól.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. §-ának a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
A támogatás célja 1. § A támogatás célja:
a) a természeti katasztrófa által sújtott területeken az
erdészeti potenciál helyreállításának támogatása, valamint
b) másodlagos erdőkárok megelőzése.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. természeti katasztrófa: hó, jég, szél, belvíz, fagy,
aszály, tűz, illetve árvíz által okozott erdőkárok;
2. erdőrészlet: az erdőről és az erdő védelméről szóló
1996. évi LIV. törvény (a továbbiakban: erdő tv.) 12. §
(3) bekezdésében ilyenként meghatározott fogalom;
3. igazolt származású erdészeti szaporítóanyag: az erdészeti szaporítóanyagokról szóló 110/2003. (X. 21.)
FVM rendelet szerint igazolt származási igazolvánnyal
rendelkező erdészeti szaporítóanyag;
4. üzemterv: az erdő tv. 26. és 27. §-aiban ilyenként
meghatározott fogalom;
5. első kivitel: az erdőfelújítás, erdőtelepítés első évi
munkái a talaj-előkészítéstől a csemeteültetés, a magvetés
vagy dugványozás befejezéséig,
6. kiegészítő intézkedés: padka, bakhát, talajfogó gát és
rőzsefonat létesítése;
7. padka: a talaj vízvisszatartó képességének növelése
révén az erdő megfelelő fejlődését, valamint az erózió elleni védelmet szolgáló létesítmény;
8. bakhát: a talaj eredeti síkjából kiemelkedő, gépi
technológiával előállított, trapéz keresztmetszetű hasáb, a
szintvonallal párhuzamosan elkészített enyhén tömörített
földsáv, mely létesítésének célja az erdőtelepítés káros
belvizek elleni védelme;
9. rőzsefonat: egymástól legalább 50, legfeljebb
60 cm-re levert, legalább 6 cm átmérőjű karók közé, legalább 150 cm hosszúságban vesszőkből, gallyakból készült fonat, amelynek legkisebb magassága 15 cm, és
amely létesítésének célja az eróziós károk megelőzése;
10. talajfogó gát: egymástól legalább 50, legfeljebb
60 cm-re levert, legalább 6 cm átmérőjű karók közé, legalább 100 cm hosszúságban ágakból, lécekből készült létesítmény, amelynek legkisebb magassága 15 cm, és amely
létesítésének célja az eróziós károk megelőzése;
11. folyamatos erdősítés: az erdőfelújítás vagy erdőtelepítés első kivitele utáni, befejezetté nyilvánítás előtti erdősítés;
12. üzemtervi térkép: az Erdőrendezési Szabályzatról
szóló 88/2000. (XI. 10.) FVM rendelet 22. § (3) bekezdése
szerinti 1:10 000 méretarányú térképmásolat;
13. pótlás: az erdőfelújítás vagy erdőtelepítés első kivitelét követően kialakuló tőszámhiány igazolt származású
erdészeti szaporítóanyaggal történő megszüntetése.
A támogatott célterületek, a támogatás jellege 3. §
(1) E rendelet alapján normatív, vissza nem térítendő
támogatás vehető igénybe, az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet 48. cikkében foglaltak szerint.
(2) A támogatás az erdő tv. hatálya alá tartozó területeken vehető igénybe az e rendeletben meghatározott részletes szakmai feltételek szerint.
(3) A támogatás
a) erdészeti potenciál helyreállítási alaptámogatásból,
illetve
b) kiegészítő támogatásból áll. (4) Az erdészeti potenciál helyreállítási alaptámogatás
a) az erdőfelújítást megelőző terület-előkészítési, káro
sodott faállomány letermelési,
b) első kiviteli,
c) pótlási,
d) tőrevágási vagy sarjaztatási
támogatásból áll. (5) Nem igényelhető támogatás
a) karácsonyfatelepre, díszítőgallytelepre;
b) faültetvényre;
c) fás szárú energetikai célú ültetvényre;
d) 15 évnél rövidebb vágáskorú faállományra;
e) az árvíz által az Erdőrendezési Szabályzatról szóló
88/2000. (XI. 10.) FVM rendelet alapján készült Erdőrendezési útmutató szerinti, „nagyon mély és mély fekvési
besorolású ártéren” keletkezett kár után.
(6) Kiegészítő támogatás adható a következő tevékenységek elvégzésére:
a) bakhátak létesítése; vagy
b) 10 fokot meghaladó lejtésű területen padka létesíté
se; vagy
c) 15 fokot meghaladó lejtésű területen rőzsefonat vagy
talajfogó gát létesítése. (7) Az erdőfelújításkor végzett bakhátazásra kiegészítő
támogatás akkor vehető igénybe, ha az erdőrészlet a települések ár- és belvíz veszélyeztetettségi alapon történő besorolásáról szóló 18/2003. (XII. 9.) KvVM–BM együttes
rendelet alapján veszélyeztetett területnek minősül.
(8) A kiegészítő támogatás önállóan nem, csak az alaptámogatással együtt vehető igénybe.
(9) Ugyanarra a területre egy alaptámogatás vehető igénybe, kivéve a (4) bekezdés a) pontjában meghatározott alaptámogatást, amely a (4) bekezdés b) és c) pontjaiban meghatározott alaptámogatásokkal együttesen is igénybe vehető.
A támogatás mértéke 4. § (1) Az erdőfelújítást megelőző terület-előkészítési, károsodott faállomány letermelési támogatás mértéke:
a) tíz fokos és ez alatti lejtésű terület: 100 eurónak
megfelelő forintösszeg/hektár;
b) tíz fok feletti lejtésű terület: 200 eurónak megfelelő
forintösszeg/hektár.
(2) Az erdőpotenciál helyreállításához kapcsolódó első
kiviteli és a pótlási támogatás mértékét az egyes támogatási csoportokban az 1. számú melléklet tartalmazza.
(3) Amennyiben az állomány felújítása tőrevágással
vagy sarjaztatással biztosítható, és ezen felújítási mód alkalmazását az erdészeti hatóság engedélyezi, az erdészeti
potenciál helyreállítási támogatás mértéke támogatási csoporttól és lejtéstől függetlenül 200 eurónak megfelelő forintösszeg hektáronként.
(4) Tőrevágással vagy sarjaztatással érintett területre kiegészítő támogatás nem vehető igénybe.
(5) A kiegészítő intézkedés támogatásának mértéke:
a) padka: 12,63 eurónak megfelelő forint
összeg/100 méter;
b) bakhát: 412,15 eurónak megfelelő forintösszeg/hektár;
c) rőzsefonat, talajfogó gát: 1 eurónak megfelelő fo
rintösszeg/méter. (6) A tervezett talajfogó gát és rőzsefonat támogatásra
jogosult hosszúsága hektáronként legfeljebb kétszáz méter
lehet.
(7) Támogatási kérelmenként minimálisan igénybe vehető támogatás mértéke 400 eurónak megfelelő forintösszeg.
(8) A támogatási kérelmenként maximálisan igénybe
vehető támogatás mértéke 873 eurónak megfelelő forintösszeg/hektár.
(9) Amennyiben a támogatási kérelem alapján a támogatási összeg
a) a (7) bekezdésben meghatározott minimális mértéket nem éri el, a támogatás elutasításra kerül;
b) a (8) bekezdésben meghatározott értéket meghaladja, a maximális összeg kerül megállapításra.
A támogatás igénybevételének feltételei 5. § (1) A támogatás igénybevételére a kérelmező akkor jogosult, ha:
a) az erdészeti hatóság által az erdő tv. alapján nyilvántartásba vett erdőgazdálkodó;
b) rendelkezik az adott területre vonatkozóan az erdészeti hatóság által jóváhagyott üzemtervvel;
c) a támogatási kérelem benyújtását megelőző két naptári évben a Nemzeti Vidékfejlesztési Terv alapján, illetve
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott erdészeti, erdőgazdálkodási tevékenységgel kapcsolatos támogatás igénybevétele esetén nem került kizárásra a
támogatási feltételek szándékosan történő megszegése
miatt; d) a potenciál helyreállítási célprogram keretében a kérelmezett területre korábban másik természeti katasztrófa
káreseménye miatt, e rendelet alapján legfeljebb egy alkalommal kapott támogatást;
e) tűzkár esetén, amennyiben az erdőtűz nem
ea) az erdőgazdálkodó szándékos vagy gondatlan ma
gatartása, vagy
eb) a területen gondatlanul végrehajtott erdőművelési
vagy fahasználati tevékenység következtében keletkezett. (2) A támogatás igénybevételére a kérelmező nem jogosult a kérelmezett területre vonatkozóan, ha a természeti
katasztrófa következtében keletkezett felújítási kötelezettség teljesítéséhez, az érintett erdőrészletre csekély összegű
(de minimis) támogatást kapott, kivéve a 3. § (4) bekezdésének a) pontjában meghatározott alaptámogatást.
(3) Támogatás olyan a 3. § (2) bekezdésében meghatározott területeken adható egész erdőrészletre vagy azok
természetben lehatárolt – a terepen jól látható – részére,
ahol 2007. január 1-je után bekövetkezett természeti katasztrófa következtében
a) felújítási kötelezettség, vagy
b) folyamatos erdősítésben 50 százalékot meghaladó
mértékű mennyiségi kár keletkezett. (4) A legkisebb egybefüggő támogatható terület nagysága 0,5 hektár.
(5) A támogatási döntésről szóló határozat kézhezvételéig a kérelmező a támogatott erdészeti potenciál helyreállítási tevékenységeket csak saját felelősségére, kizárólag
az erdészeti hatóság felújítási kötelezettséget előíró vagy
módosító határozatának jogerőre emelkedése után kezdheti meg.
(6) E rendelet alapján a 2007. esztendőben természeti
katasztrófa következtében erdőkárt szenvedett erdők 2007
őszén és 2008 tavaszán saját felelősségre megtörtént felújítása esetében is nyújtható be támogatási kérelem.
(7) Természeti katasztrófa által sújtott ugyanazon erdőterületre e rendelet alapján egy típusú természeti katasztrófa káreseménye után csak egyszer vehető igénybe támogatás.
Kötelezettségek vállalása 6. § (1) A támogatásra jogosult köteles az első kivitelt, a pótlást, az erdőfelújítást megelőző terület-előkészítési, károsodott faállomány letermelési munkálatokat, valamint a
tőrevágással, illetve sarjaztatással történő felújítást az erdészeti hatóság határozatának megfelelően és az erdészeti
hatóság által jóváhagyott módosítás figyelembevételével,
az abban meghatározott minden előírás és a szakmai követelmények betartásával végrehajtani.
(2) A támogatási csoportokba tartozó célállomány-típusokat az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból
a mezőgazdasági területek erdősítéséhez nyújtandó támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló
88/2007. (VIII. 17.) FVM rendelet (a továbbiakban:
MgTE rendelet) 1. számú melléklete tartalmazza.
(3) Az egyes támogatási csoportokban első kivitelre
megállapított minimális csemeteszámokat a 2. számú melléklet tartalmazza.
(4) Amennyiben folyamatos erdősítésben az 5. § (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott mértékű kár bekövetkezése utáni helyreállítás pótlással történik, a (3) bekezdésben meghatározott minimális csemeteszám a pótlás
mértékével arányosan számítandó.
(5) A padka és bakhát létesítése esetén a támogatásra jogosult köteles a kiegészítő intézkedést az MgTE rendelet
3. számú mellékletében foglalt szakmai követelményeknek megfelelően megvalósítani.
(6) E rendelet alapján támogatás csak abban az esetben
nyújtható, ha a támogatásba vont területnek, a kérelemben
feltüntetett részletezettséggel, a terepen jól láthatóan, állandósított jelekkel történő lehatárolása biztosított.
Támogatási kérelem, a kérelem elbírálása 7. § (1) A támogatási kérelmet egy példányban a Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH)
által rendszeresített formanyomtatványon, a természeti katasztrófával sújtott erdőrészlet szerinti területileg illetékes
Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Erdészeti Igazgatóságához (a továbbiakban: MgSZH erdészeti igazgatósága) kell benyújtani a természeti katasztrófa bekövetkeztének éve utáni két naptári éven belül
a) 2008. évben március 28. és április 28. között, valamint november 1. és november 30. között;
b) minden további évben november 1. és november 30.
között.
(2) A támogatási kérelemhez csatolni kell:
a) a károsodott terület elhelyezkedését üzemtervi tér
képen és egyedi blokktérképen is ábrázolva;
b) a benyújtandó egyedi blokktérképeken fel kell tün
tetni a padka, rőzsefonat, talajfogó gát, valamint a bakhát
helyét;
c) tűzkár esetén a tűzvédelmi hatóság tűzvizsgálati jelentésének másolatát.
(3) A kérelmező a támogatási kérelem benyújtására
nyitva álló időszakonként csak egy támogatási kérelmet
nyújthat be az illetékes MgSZH erdészeti igazgatóságához.
(4) Egy támogatási kérelemben több típusú természeti
katasztrófa által okozott erdőkár után is igényelhető támogatás.
(5) A támogatási kérelmek bírálata – tervezett erdőrészletenként – pontrendszer alapján, a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és
egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 32. § (1) bekezdésének
c) pontja szerinti rangsorolással történik. A pontrendszert
a 3. számú melléklet tartalmazza.
(6) Az erdőrészletek országos rangsorolása után a rendelkezésre álló keret alapján az MVH hozza meg a támogatási döntést.
(7) Azt a minimális pontszámot, amelytől e rendelet
alapján támogatás adható, az irányító hatóság közleményben teszi közzé.
Kifizetési kérelem, a támogatás folyósítása 8. § (1) A kifizetési kérelmet egy példányban, az egységes
területalapú támogatási kérelemmel egyidejűleg, az MVH
honlapján közzétett nyomtatványon, az ügyfél lakhelye
vagy székhelye szerint illetékes megyei MVH kirendeltséghez lehet benyújtani.
(2) A kifizetési kérelmet a támogatott tevékenység megvalósítását követően, legkésőbb a támogatási kérelem benyújtását követő két naptári évben lehet benyújtani.
(3) A kifizetési kérelemhez mellékelni kell
a) az első kivitel vagy pótlás során felhasznált igazolt
származású erdészeti szaporítóanyag származási igazolásának másolatát; b) az erdőrészletenként a kérelmezett területek határvonalai külső töréspontjainak Egységes Országos Vetületi
Rendszerben, legalább 2 méteres pontossággal meghatározott koordinátáinak hitelességét alátámasztó mérési jegyzőkönyv másolati példányát.
(4) A támogatás a kifizetési kérelem alapján akkor fizethető ki, ha a támogatottnak nincsen erdővédelmi vagy erdőgazdálkodói bírság miatt fennálló köztartozása, vagy
e rendelet alapján jogosulatlanul igénybe vett támogatás
miatti visszafizetési kötelezettsége.
(5) Az (1) bekezdés szerinti kifizetési kérelmeket először 2009. évben lehet benyújtani.
Jogkövetkezmények 9. § (1) Ha megállapításra kerül, hogy a támogatásra jogosult az 5. § (1) bekezdés e) pontjában foglalt feltételnek
nem felel meg, abban az esetben köteles a már felvett támogatást jogosulatlanul felvett támogatásra vonatkozó
szabályok szerint visszafizetni.
(2) Ha a támogatásra jogosult az 5. § (5) bekezdésében, illetve a 6. § (1), (3) vagy (4) bekezdésben foglaltakat nem tartotta be és a támogatási feltételek teljesülésének elmaradása a
támogatásra jogosult gondatlan vagy szándékos magatartásának következménye, akkor a támogatásra jogosult
a) köteles e rendelet alapján, az adott kérelme vonatkozásában már felvett támogatást a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó szabályok szerint visszafizetni, és
b) a támogatási feltételek gondatlan vagy szándékos
megszegését megállapító határozat jogerőre emelkedését
követő két naptári évben e rendelet alapján nem jogosult
kifizetésre, valamint nem nyújthat be kérelmet.
(3) Ha megállapításra kerül, hogy a támogatásra jogosult a 6. § (5) bekezdésében foglaltakat nem tartotta be, akkor a kérelemben megjelölt erdőrészlet adott kiegészítő intézkedésre vonatkozó támogatási jogosultsága megszűnik,
és a már kifizetett támogatás jogosulatlanul igénybe vett
támogatásnak minősül.
(4) Amennyiben a 6. § (2) bekezdése alapján a kérelemben megjelölt és a jóváhagyott célállomány a 3. számú
melléklet szerinti pontnál alacsonyabb pontértékű, de az
MgTE rendelet 1. számú melléklete szerint javasolt vagy
támogatható célállománytípussal kerül megvalósításra, a
támogatásra jogosult az adott erdőrészletre eső ténylegesen megvalósított célállomány első kivitele után járó támogatási összeg 85%-ára jogosult.
(5) Amennyiben megállapításra kerül, hogy a támogatásra jogosult a 6. § (6) bekezdésében foglaltakat nem tartotta be, a kérelmező a kérelemben megjelölt erdőrészletre
eső első kivitel támogatási összegének 10%-át köteles
visszafizetni.
Záró rendelkezés 10. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 11. §
Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló
1698/2005/EK tanácsi rendelet 48. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
58/2007. (VI. 26.) OGY határozata a műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló törvényben meghatározott pályázati eljárás országgyűlési ellenőrzését szolgáló eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról.
A műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól
szóló törvényben meghatározott pályázati eljárás országgyűlési ellenőrzését szolgáló eseti bizottság felállításáról
szóló 57/2007. (VI. 26.) OGY határozat 4. pontja alapján
az Országgyűlés az eseti bizottság tisztségviselőinek és
tagjainak a következőket választja meg:
Elnök: Dr. Jánosi György (MSZP)
Alelnök: Dr. Deutsch-Für Tamás (Fidesz)
Tagjai: Dr. Pető Iván (SZDSZ)
Dr. Lukács Tamás (KDNP)
Herényi Károly (MDF) Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
19/2013. (V. 22.) BM rendelete a helyi önkormányzatok és az önkormányzati társulások európai uniós fejlesztési pályázatai saját forrás kiegészítéséhez nyújtható támogatásról.
A Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény 77.  § (2)  bekezdés e)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37.  § p)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  §
b)  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel, valamint az  egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84.  § a)  pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
1. fejlesztési célú pályázat: felhalmozási tevékenység támogatására irányuló pályázat, amely új vagy a korábbinál
műszaki, technikai szempontból korszerűbb tárgyi eszközök létrehozására irányul, vagy a  meglévő tárgyi
eszközök műszaki, technikai paramétereinek korszerűsítését valósítja meg,
2. támogatás alapját képező okirat: uniós támogatási szerződés, végrehajtási megállapodás, a  2007–2013
programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós
Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet szerinti
támogatói okirat vagy az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból származó támogatások esetén
a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv határozata.
2. A BM EU Önerő Alap támogatás felhasználási célja és feltételei, a BM EU Önerő Alap támogatás
mértéke
2. § (1) A Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 3. melléklet
8. pontja alapján az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 2. § (1) bekezdés g) pontja szerinti európai uniós
forrásból elnyert támogatáshoz (a továbbiakban: uniós támogatás) a 2007–2013 programozási időszakra, valamint
a  Svájci–Magyar Együttműködési Program vonatkozásában a  2007–2017 megvalósítási időszakra a  4.  § (1)  és
(2)  bekezdésében meghatározott célok megvalósítása érdekében benyújtott és nyertes önkormányzati fejlesztési
célú pályázatokhoz szükséges saját forrás kiegészítéséhez igényelhető támogatás (a  továbbiakban: BM EU Önerő
Alap támogatás).
(2) A BM EU Önerő Alap támogatás tekintetében saját forrásnak minősül a képviselő-testület, közgyűlés határozatával,
a  helyi önkormányzat költségvetési rendeletében adott felhatalmazás alapján a  polgármester nyilatkozatával,
önkormányzati társulás esetén a társulási tanács határozatával és a társulás tagönkormányzatai által a megvalósítani
tervezett fejlesztésre a  képviselő-testület, közgyűlés határozatával vagy a  tagönkormányzat költségvetési
rendeletében adott felhatalmazás alapján a polgármester nyilatkozatával – az uniós támogatásból és a BM EU Önerő
Alap támogatással megvalósítani tervezett fejlesztésre, a  fejlesztés teljes időtartamára vonatkozóan – jóváhagyott
forrás, amelybe a  lakossági hozzájárulás, az  egyéb szervezetek által nyújtott támogatás és az  egyéb magánforrás
nem számít bele.
(3) A BM EU Önerő Alap támogatás vissza nem térítendő támogatás, amely a fejlesztés teljes időtartamára vonatkozóan
kerül megállapításra.
3. § Nem részesülhet BM EÜ Önerő Alap támogatásban a pályázó, ha
a) nem fejlesztési célú uniós támogatáshoz igényli a szükséges saját forrás kiegészítését,
b) az elnyert uniós támogatásra kiírt pályázathoz szükséges saját forrás finanszírozására vonatkozó előírások azt
nem teszik lehetővé,
c) a  hiánypótlás, valamint a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) kérésére
megtett kiegészítések, módosítások ellenére az  igénylésben szereplő adatok, valamint a  becsatolt
dokumentumok hiányosak, hibásak, vagy
d) hiánypótlási kötelezettségének határidőre nem tett eleget. 4. § (1) A támogatási igény az önkormányzati feladatok ellátását segítő, illetve biztosító
a) vízgazdálkodási:
aa) vízrendezési és csapadékvíz-elvezetési,
ab) árvízvédelmi,
ac) ivóvízminőség javító,
b) környezetvédelmi:
ba) települési szilárdhulladék-lerakókat érintő rekultivációs programok végrehajtása tárgyú,
bb) települési szilárdhulladék-gazdálkodási rendszerek kialakítása, fejlesztése tárgyú,
bc) szennyvízelvezetés és -tisztítási,
c) egészségügyi alapellátási és járóbeteg-szakellátási célú intézményekben megvalósuló,
d) bölcsődei, óvodai nevelési és általános iskolai feladatokat ellátó intézményekben megvalósuló, valamint
e) szociális város-rehabilitációs,
f ) belterületi közutak, kerékpárutak tárgyú
infrastrukturális fejlesztéshez elnyert uniós támogatás saját forrás kiegészítéséhez nyújtható be.
(2) A  megyei önkormányzat – az  (1)  bekezdéstől eltérően – a  Kvtv. 3.  melléklet 8.  pontjában meghatározott
fejlesztéshez elnyert uniós támogatás saját forrás kiegészítéséhez nyújthat be támogatási igényt.
(3) A BM EU Önerő Alap támogatás
a) a pályázó által alapított költségvetési szerv által elnyert uniós támogatáshoz, vagy
b) – ha a saját forrást a pályázó biztosítja – az uniós támogatás nem helyi önkormányzat vagy önkormányzati
társulás kedvezményezettje esetén a  helyi önkormányzat vagy önkormányzati tulajdoni hányadát érintő
beruházáshoz
kapcsolódóan is igényelhető. 5. § (1) A pályázó BM EU Önerő Alap támogatást akkor igényelhet, ha a fejlesztés nem kezdődött meg, vagy ha a fejlesztés
megvalósítása folyamatban van, annak műszaki-pénzügyi lezárása a  támogatási igény benyújtása időpontjában
még nem történt meg.
(2) A 4. § (1) bekezdés a) pont ac) alpontja szerinti pályázat esetén a pályázó az uniós támogatási szerződés nélkül is
benyújthatja igényét.
6. § (1) A BM EU Önerő Alap támogatás mértéke – a  (4)–(6) bekezdésben meghatározott kivétellel – nem haladhatja meg
a pályázó költségvetésében vállalt saját forrásának százalékában kifejezve
a) a 4. § (1) bekezdés a) pontja szerinti pályázat esetében a 60%-ot,
b) a 4. § (1) bekezdés b), c) e) és f ) pontja szerinti pályázat esetében az 50%-ot,
c) a 4. § (1) bekezdés d) pontja szerinti pályázat és megyei önkormányzat pályázata esetében a 40%-ot.
(2) Ha a pályázat szerinti fejlesztés több támogatható célhoz is kapcsolódik, a BM EU Önerő Alap támogatás mértékét
a pályázó által célonként kidolgozott részletes költségvetés és az (1) bekezdés szerinti támogatási intenzitás alapján
kell meghatározni. A  célonként kidolgozott részletes költségvetés hiányában a  BM EU Önerő Alap támogatás
a legalacsonyabb támogatási intenzitású cél alapján kerül meghatározásra.
(3) A  BM EU Önerő Alap támogatás pályázatonként a  900 millió forintot nem haladhatja meg. Ettől eltérni a  4.  §
(1)  bekezdés a)  pont ac)  alpontja és b)  pontja esetében lehet, ha a  fejlesztés több település részvételével valósul
meg. Ekkor a 900 millió forint településenként legfeljebb 90 millió forinttal megemelhető, de a BM EU Önerő Alap
támogatás nem haladhatja meg az (1) bekezdés a) és b) pontja és az (5) bekezdés szerinti mértéket.
(4) Ha a  pályázó a  Magyarország 2012.  évi központi költségvetéséről szóló 2011.  évi CLXXXVIII.  törvény 76/C.  §
(1) bekezdése szerinti törlesztési célú támogatásban nem részesült, vagy nem minősül a Kvtv. 72. § (1) bekezdése
szerinti átvállalással érintett önkormányzatnak, a  BM EU Önerő Alap támogatás mértéke elérheti a  pályázó saját
forrásának 75%-át.
(5) Az  ivóvízminőség-javítási, valamint szennyvízelvezetés és tisztítási célú beruházásokban részt vevő pályázó
esetén a  BM EU Önerő Alap támogatás mértéke akkor érheti el a  saját forrás 100%-át, ha a  pályázó a  fejlesztés
megvalósításához szükséges munkaerőt legalább részben közfoglalkoztatási jogviszony keretében veszi igénybe,
vagy ha a pályázó a közbeszerzésekről szóló törvény (a továbbiakban: Kbt.) hatálya alá tartozó építési beruházásai
során a  Kbt. szerint a  résszempontok körében értékelhető, a  munkanélküli vagy tartósan munkanélküli rétegek
foglalkoztatásának a közbeszerzés során megajánlott mértékét, mint értékelési szempontot alkalmazza.
(6) Ha a  pályázó a  pályázatban csatolt nyilatkozatában vállalja, hogy a  fejlesztés megvalósításához szükséges
munkaerőt legalább részben közfoglalkoztatási jogviszony keretében veszi igénybe vagy a Kbt. hatálya alá tartozó
építési beruházásai során a  Kbt. szerint a  részszempontok körében értékelhető, a  munkanélküli vagy tartósan
munkanélküli rétegek foglalkoztatásának a  közbeszerzés során megajánlott mértékét mint értékelési szempontot
alkalmazza, a  BM EU Önerő Alap támogatás maximális mértéke 5%-kal megemelkedik, kivéve ha a  BM EU Önerő
Alap támogatás mértéke eléri a pályázó saját forrásának 100%-át.
3. Az állami támogatásokra vonatkozó előírások 7 . § (1) A BM EU Önerő Alap támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a  továbbiakban: EUMSZ) 107. cikk
(1)  bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül, ha az  EUMSZ 107.  cikk (1)  bekezdése szerinti, korábban
megítélt támogatáshoz szükséges saját forrást egészíti ki és kizárólag a korábban megítélt támogatás odaítélésének
alapjául szolgáló jogszabályban meghatározott jogcímhez tartozó támogatási kategóriák szerint nyújtható, az  ott
meghatározottak szerint.
(2) A  korábban megítélt kulturális célú támogatáshoz a  saját forrás kiegészítésére kulturális támogatás nyújtható
az Európai Bizottság SA.34770 (12/N-2) számú határozatának szabályai szerint.
(3) A  korábban megítélt közszolgáltatás ellentételezésére nyújtott támogatáshoz közszolgáltatás ellentételezésére
támogatás nyújtható.
(4) Az  EUMSZ 107.  cikk (1)  bekezdése szerinti, korábban megítélt támogatás alapján már megkezdett beruházáshoz
a saját forrás kiegészítésére kizárólag csekély összegű támogatás adható, ha arra a (2) és a (3) bekezdés alapján nem
nyújtható támogatás.
(5) Nem nyújtható BM EU Önerő Alap támogatás a  saját forrás kiegészítésére, ha a  támogatási kategória maximális
támogatási intenzitását meghatározó előírások azt nem teszik lehetővé.
(6) A  BM EU Önerő Alap támogatás és a  korábban megítélt támogatás együttesen nem eredményezhet olyan
támogatási arányt, amely az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 25.  §-a szerinti regionális támogatási
térképben meghatározott maximális támogatási intenzitás, és a  regionális beruházási támogatás esetében
a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek
nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) szóló 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendelet
13. cikk (6) bekezdésében előírt 25%-os saját forrás követelményébe ütközik.
(7) Az  azonos elszámolható költségek vonatkozásában az  EUMSZ 107.  cikk (1)  bekezdése szerinti, korábban megítélt
támogatás és a BM EU Önerő Alap támogatás összege együttesen nem haladhatja meg az uniós állami támogatási
szabályokban, illetve az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási
intenzitást vagy legmagasabb támogatási összeget.
8. § (1) Közszolgáltatás finanszírozásához támogatást kizárólag a  közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett
kaphat.
(2) A  támogatás mértéke a  BM EU Önerő Alap támogatással együtt sem haladhatja meg a  közszolgáltatási
kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó költséget, beleértve az  ésszerű nyereséget. A  BM EU Önerő Alap
támogatás mértékét az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 106.  cikke (2)  bekezdésének az  általános
gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése
formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági
határozat (a továbbiakban: Határozat) 5. cikke szerint kell megállapítani.
(3) Ha a  kedvezményezett a  BM EU Önerő Alap támogatással együtt a  Határozat 5.  cikkének megfelelően
meghatározott összeget meghaladó támogatásban részesül, köteles a  túlkompenzációt visszafizetni. Ha
a  túlkompenzáció összege nem haladja meg az átlagos éves ellentételezés összegének 10%-át, a  túlkompenzáció
átvihető a következő időszakra, és levonható az arra az időszakra fizetendő támogatás összegéből.
(4) A kedvezményezett a támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből a (2)–(3) bekezdésben
meghatározott követelmények ellenőrizhetőek.
9. § (1) A  csekély összegű támogatás odaítélésének feltétele, hogy a  kedvezményezett írásban nyilatkozik arról, hogy
az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 2. cikk 1. pontjában meghatározott feltételnek megfelel.
(2) Az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 3. cikk 1. pontja szerinti kötelezettséget a támogatást nyújtó teljesíti.
 (3) Nem ítélhető meg csekély összegű támogatás az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 1. cikkében meghatározottakhoz.
 (4) Csekély összegű támogatás azonos elszámolható költségek vonatkozásában nem halmozható állami támogatással,
ha az  így halmozott összeg támogatási intenzitása meghaladná az  irányadó uniós állami támogatási szabályban
meghatározott támogatási intenzitást.
4. A pályázat benyújtásának és elbírálásának szabályai 10. § (1) A pályázatnak tartalmaznia kell
a) az uniós támogatási szerződést vagy az azt helyettesítő támogatói okiratot, határozatot, az 5. § (2) bekezdése
szerinti pályázat esetén az uniós támogatás odaítéléséről szóló levelet,
b) az uniós pályázat megvalósításához biztosított saját forrás vállalásának a 2. § (2) bekezdése szerinti igazolását,
c) önkormányzati társulás esetében a társulási megállapodást,
d) az  1–3.  melléklet szerinti, a  miniszter által vezetett minisztérium (a  továbbiakban: minisztérium) ebr42
önkormányzati információs rendszerében (a továbbiakban: ebr42 rendszer) – a 2–6. § figyelembevételével –
kitöltött adatlapokat,
e) a polgármester vagy elnök nyilatkozatát arról, hogy
ea) a  rendelet 3. alcíme szerinti állami támogatási szabályokban foglalt feltételek fennállnak, azoknak
a pályázó, valamint a pályázat megfelel,
eb) a 4. § (1) bekezdés a) pont ac) alpontja és a 4. § (1) bekezdés b) pont bc) alpontja szerinti pályázat
esetén a 6. § (5) bekezdésben foglalt feltétel fennáll,
ec) a 6. § (6) bekezdése szerinti közfoglalkoztatást a pályázó igénybe veszi-e,
ed) a  fejlesztés a  helyi önkormányzat vagy önkormányzati társulás vagyonának gyarapodását
eredményezi-e, kivéve a  4.  § (1)  bekezdés a)  pont aa)  alpontja és a  4.  § (2)  bekezdése szerinti cél
esetében,
ee) a  BM EU Önerő Alap támogatásból megvalósuló beruházás eredeti rendeltetésének megfelelő
használatát a projekt zárásától számított 5 évig biztosítja, és hogy azt nem idegeníti el,
ef ) a  feladatellátási helyet nem szünteti meg, és az  intézmény fenntartói jogát nem állami fenntartó
részére nem adja át, kivéve, ha – önkormányzati rendeleten kívüli – jogszabályváltozásból adódóan
változik az intézmény fenntartója,
f ) önkormányzati társulás esetében
fa) a  társulási tanács határozatát arra vonatkozóan, hogy a  fejlesztéssel az  önkormányzati társulás
valamennyi tagja egyetért,
fb) a  fejlesztéssel érintett intézményben ellátott feladatokért 2013. július 1-jétől jogutódként mely
fenntartó felelős,
g) a  fenntartó fejlesztésre vonatkozó támogató nyilatkozatát, ha a  fejlesztés olyan intézményt érint, ahol
a  fenntartó az  állami intézményfenntartó központ, vagy a  Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és
Szervezetfejlesztési Intézet, és
h) a 6. § (2) bekezdése esetében a célonként kidolgozott részletes költségvetést.
 (2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti képviselő-testületi, közgyűlési, társulási tanácsi határozatnak vagy a polgármesteri
nyilatkozatnak tartalmaznia kell
a) a pályázó megnevezését,
b) a képviselő-testület, közgyűlés, társulási tanács határozatának számát,
c) a tervezett fejlesztés
ca)  pontos megnevezését,
cb) összköltségét,
cc) pénzügyi ütemezését,
cd) pénzügyi forrásainak összetételét és azok éves ütemezését,
d) a saját forrás biztosításának módját. (3) A 4. § (1) bekezdés a) pont ac) alpontja, valamint a 4. § (1) bekezdés b) pont bc) alpontja szerinti pályázat esetén
a 3. melléklet B) pontja szerinti költség fedezetének rendelkezésre állásáról kell nyilatkozni.
11. § (1) A  pályázatot az  ebr42 rendszeren keresztül kitöltött és kinyomtatott egy eredeti és egy hitelesített másolati
példányának a  kincstár pályázó székhelye szerint illetékes területi szervéhez (a  továbbiakban: Igazgatóság)
2013. október 1-jéig lehet postai úton benyújtani. A benyújtási határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha a pályázó
az ebr42 rendszerben az igénylést 2013. október 1-jén éjfélig rögzítette, és azt legkésőbb 2013. október 2-án postára
adta. A benyújtási határidő elmulasztása jogvesztő, a kizárólag postai úton benyújtott pályázat érvénytelen.
(2) Az  Igazgatóság a  felülvizsgált pályázatok eredeti példányát – véleménye csatolásával – a  pályázat benyújtását
követő 25 napon belül továbbítja a miniszter részére.
(3) A  miniszter által meghatározott további hiánypótlást a  pályázó a  miniszter felhívására a  felhívástól számított
20 napon belül a miniszter és az Igazgatóság részére történő együttes benyújtással teljesíti.
12. § (1) A  pályázatokról az  azok vagy az  azok tekintetében előírt hiánypótlás beérkezését követő 90 napon belül
– folyamatos elbírálás keretében – a miniszter dönt.
(2) A  pályázatokat a  miniszter a  Kvtv.-ben és az  e  rendeletben meghatározott feltételek, a  támogatás alapját képező
okiratban rögzített adatok és a  pályázó költségvetésében vállalt, el nem számolható költséggel csökkentett saját
forrás összege alapján bírálja el, a rendelkezésre álló szabad előirányzat függvényében.
(3) A miniszter a támogatási döntést a minisztérium honlapján közzéteszi.
 (4) A  támogatás alapját képező okiratban forinttól eltérő pénznemben meghatározott összeget – ha a  támogatás
alapját képező okirat az átváltás árfolyamáról nem rendelkezik – a pályázat benyújtásának időpontjában érvényes
Nemzeti Stratégiai Referencia Keret kialakítandó árfolyam-kompenzációs rendszeréhez az államháztartásért felelős
miniszter által megadott technikai árfolyamon kell meghatározni.
5. A támogatási szerződés megkötése és a BM EU Önerő Alap támogatás folyósítása
13. § (1) A  BM EU Önerő Alap támogatás felhasználásának feltételeit a  miniszter és a  pályázó – az  államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletben foglaltak szerint – támogatási szerződésben rögzíti.
(2) Ha a pályázó a BM EU Önerő Alap támogatást az 5. § (2) bekezdése szerint igényelte, a miniszter a pályázó részére
az uniós támogatási szerződés megkötéséig ígérvényt állít ki.
14. § A BM EU Önerő Alap támogatás folyósításának feltétele olyan támogatási szerződés megkötése, amely tartalmazza
a) a pályázó által megvalósítandó fejlesztésnek az uniós támogatási szerződés szerinti pontos megnevezését és
azonosító adatait,
b) a BM EU Önerő Alap támogatás százalékos mértékét, összegét és éves ütemezését,
c) a BM EU Önerő Alap támogatás folyósításának követelményeit,
d) a BM EU Önerő Alap támogatás felhasználásának feltételeit,
e) a  pályázó által vállalt kötelezettségek nem vagy részbeni teljesítése esetében irányadó, a  16.  § szerinti
jogkövetkezményeket. 15. § (1) A  BM EU Önerő Alap támogatást a  támogatási szerződésben foglaltak szerint – a  4.  § (1)  bekezdés a)  pont
ac)  alpontja és a  4.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti pályázat kivételével – teljesítésarányosan, a  miniszter
utalványozása alapján a kincstár folyósítja a pályázó fizetési számlájára.
(2) A BM EU Önerő Alap támogatás folyósítása
a) a 4. § (1) bekezdés a) pont aa) és ab) alpontja, valamint a 4. § (1) bekezdés c)–f ) pontja és a 4. § (2) bekezdés
szerinti pályázat esetén az  uniós támogatási szerződésben foglalt kifizetési ütemezéshez igazodik, ennek
végrehajtása érdekében a  pályázó az  illetékes közreműködő szervezet által kiadott „Igazoló Adatlap”-ot
az uniós támogatás kifizetését követően haladéktalanul megküldi a miniszter részére,
b) a 4. § (1) bekezdés a) pont ac) alpontja és a 4. § (1) bekezdés b) pontja szerinti pályázat esetén – a c) pontban
meghatározott pályázatok kivételével –, ha a  BM EU Önerő Alap támogatás kevesebb mint 5 millió forint,
a  2013. évre ütemezett összeg egésze, egyéb esetben a  2013. évre ütemezett összeg 25%-a a  pályázó
3. melléklet szerinti nyilatkozata alapján előlegként – a pályázó által aláírt támogatási szerződés miniszterhez
történő érkezését követő 8 napon belül – kerül kifizetésre.
c) a  4.  § (1)  bekezdés a)  pont ac)  alpontja szerinti pályázat esetén, ha a  projekt európai unió felé vállalt
kötelezettséget érint, és a Pályázó a KEOP megvalósítási pályázat keretében a kivitelezést 2013. október 1-jéig
megkezdi, a  2013. évre ütemezett összeg 75%-a – törvényes képviselő kivitelezés megkezdéséről szóló
nyilatkozata alapján – előlegként kifizetésre kerülhet.
(3) Az  önkormányzatok és társulásaik európai uniós fejlesztési pályázatai saját forrás kiegészítése 2012.  évi
támogatásának rendjéről szóló 6/2012. (III. 1.) BM rendelet alapján megítélt
a) támogatás esetén, amennyiben a kifizetett előleg összege kevesebb, mint a  teljes BM EU Önerő támogatás
összegének 10%-a – a b) pontban meghatározott Pályázók kivételével –, a 2013. évre ütemezett összeg 25%-a
a Pályázó írásbeli kérelmére, előlegként kifizetésre kerülhet,
b) ivóvízminőség-javításhoz kapcsolódó támogatás esetén, ha a projekt európai unió felé vállalt kötelezettséget
érint, és a  Pályázó a  KEOP megvalósítási pályázat keretében a  kivitelezést 2013. október 1-ig megkezdi,
a  2013. évre ütemezett összeg 75%-a – a  törvényes képviselő kivitelezés megkezdéséről szóló nyilatkozata
alapján – előlegként kifizetésre kerülhet.
(4) A  BM EU Önerő Alap támogatás évenként kifizetésre kerülő összege nem haladhatja meg a  támogatási
szerződésben meghatározott évenkénti ütemet vagy ütemeket, kivéve ha a fejlesztés megvalósítása során
a) előző évi maradvány felhasználása történik, vagy
b) az uniós támogatási szerződés módosításával az uniós támogatás évek közötti átütemezésére kerül sor.
6. A BM EU Önerő Alap támogatás felhasználásának ellenőrzése, a BM EU Önerő Alap támogatás
jogosulatlan igénybevétele
16. § (1) A  BM EU Önerő Alap támogatás jogosulatlan felhasználásának minősül, ha a  kedvezményezett vagy az  általa
alapított költségvetési szerv elveszti az uniós támogatásra való jogosultságát.
(2) Ha a kedvezményezettnek az uniós támogatást vissza kell fizetnie, a BM EU Önerő Alap támogatás arányos részéről
köteles lemondani és azt a központi költségvetés részére visszafizetni.
(3) Ha a  kedvezményezett a  fejlesztés összköltségének növekedése nélkül lakossági hozzájárulásból, átvett
pénzeszközből, fejlesztési célú költségvetési támogatásból vagy támogatásértékű bevételként az adott fejlesztésre
felhasználható további fejlesztési forrásokhoz jut, és ezen további források együttes összege meghaladja a  BM
EU Önerő Alap támogatással nem finanszírozott önerő részt, a kedvezményezett a BM EU Önerő Alap támogatást
– a többletfinanszírozás erejéig – köteles visszafizetni.
17. § (1) A kedvezményezett a BM EU Önerő Alap támogatással létrehozott ingatlanvagyonnak a projekt zárásától számított
5 évig az eredeti rendeltetésnek megfelelő használatát köteles biztosítani és azt nem idegenítheti el.
(2) Ha a  támogatás alapját képező okirat alapján vállalt kötelezettség megvalósítása meghiúsul, tartós akadályba
ütközik vagy a  támogatási szerződésben a  támogatási szerződést érintő adatok és körülmények megváltoznak,
a  kedvezményezett haladéktalanul köteles e  tényt írásban a  miniszternek bejelenteni. A  bejelentés alapján
a támogatási szerződést a megváltozott körülményeknek megfelelően – indokolt esetben – módosítani kell.
18. § A kedvezményezett
a) a  BM EU Önerő Alap támogatás felhasználását igazoló dokumentumokat – számlákkal alátámasztva –
elkülönítetten és naprakészen tartja nyilván,
b) a BM EU Önerő Alap támogatás felhasználásáról 2013. december 31-i fordulónappal a zárszámadás keretében
és annak rendje szerint számol el. 7. Záró rendelkezések
19. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
20. § Az  önkormányzatok és társulásaik európai uniós fejlesztési pályázatai saját forrás kiegészítése 2012.  évi
támogatásának rendjéről szóló 6/2012. (III. 1.) BM rendelet alapján 2012. évben benyújtott, de 2013-ban
folyamatban lévő, el nem bírált BM EU Önerő Alap pályázatokra e rendeletet kell alkalmazni.
21. § A rendelet 16. § (3) bekezdését a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
22. § Ez a rendelet
a) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 106.  cikke (2)  bekezdésének az  általános gazdasági érdekű
szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában
nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat
(HL L 7., 2012. 1. 11., 3. o.), és
b) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006. 12. 28., 5. o.) hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1164/2016. (IV. 5.) Korm. határozata a 2015. költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152. §-ában biztosított
jogkörében eljárva engedélyezi a  2015. évi kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési maradványokból
a  XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezetnél keletkezett 500 000 ezer forint, a  XVI. Nemzeti Adó- és Vámhivatal
fejezetnél keletkezett 500 000 ezer forint, a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetnél keletkezett 500 000 ezer
forint felhasználását;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
az 1. pontban felhasználásra engedélyezett összegekből az 1. melléklet szerinti átcsoportosítást rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2017. (VIII. 25.) BM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése szerint Horváth András ny. r. dandártábornokot miniszteri
biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos feladata az Országos Rendőr-főkapitányság nyomozó szervezeti egységeinél a szervezett bűnözői
körök által az 1990-es években elkövetett élet elleni bűncselekmények, illetve az ún. „olajos” ügyekkel összefüggő élet
és testi épség elleni, vagyon elleni bűncselekmények hatékony felderítésének és nyomozásának irányítása,
koordinálása.
(3) A miniszteri biztos kinevezése 2017. június 7-étől 2017. december 6-áig szól.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Ksztv. 38. § (4) bekezdésére figyelemmel a belügyminiszter irányítja.
3. § (1) A miniszteri biztos a feladatainak végrehajtása érdekében valamennyi érintett nyomozó szervezeti egységgel
folyamatos és közvetlen kapcsolattartásra, egyeztetésre, továbbá adat, információ, illetve irat bekérésére jogosult.
(2) A miniszteri biztos megkeresését az érintett nyomozó szervezeti egységek feladat- és hatáskörükben eljárva,
határidőre teljesítik.
4. § A miniszteri biztos a feladatát az országos rendőrfőkapitánnyal együttműködve látja el.
5. § A miniszteri biztos feladatainak ellátásáról havonta jelentést tesz a belügyminiszternek.
6. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri kinevezésről szóló 35/2016. (XII. 16.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
191/2012. (VII. 16.) KE határozata kormányzati szolgálati jogviszony megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
216. § (2) bekezdés c) pontja és 218. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára – dr. Jávor András, az Emberi
Erőforrások Minisztériuma közigazgatási államtitkárának kormányzati szolgálati jogviszonyát – felmentésére
tekintettel – 2012. július 15-ei hatállyal megszüntetem.
Budapest, 2012. július 12. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
71/2014. (XII. 19.) BM rendelete a büntetőeljárásban, a szabálysértési eljárásban, valamint a büntetés-végrehajtás során elrendelt elővezetés, a terhelt, illetve az elítélt vagy a kényszergyógykezelt elfogása és megtalálása esetén meghatározott bíróság, ügyész, illetve nyomozó hatóság vagy végrehajtásért felelős szerv elé állítása, továbbá az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott kérelmére történő előállítás során felmerült költség megtérítésének részletes szabályairól.
A Rendőrségről szóló 1994.  évi XXXIV.  törvény 101.  § (2)  bekezdés a)  pont aa)  alpontjában, a  büntetőeljárásról szóló 1998.  évi
XIX. törvény 604. § (7) bekezdésében, a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről
szóló 2012. évi II. törvény 250. § (2) bekezdés f ) pontjában, továbbá a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések
és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény 434. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 22. és 23.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79. § 1. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró igazságügyi miniszterrel, valamint 90. § 2. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben –,
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendeletet
a) a büntetőeljárásról szóló törvény alapján
aa) elrendelt elővezetés,
ab) a  terhelt elfogása és megtalálása esetén meghatározott bíróság, ügyész, illetve nyomozó hatóság
vagy végrehajtásért felelős szerv elé állítása,
b) a  szabálysértésekről, a  szabálysértési eljárásról és a  szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló törvény
alapján elrendelt elővezetés,
c) a büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló
törvény alapján
ca) elrendelt elővezetés,
cb) az elítélt vagy a kényszergyógykezelt elfogása és megtalálása esetén meghatározott bíróság, ügyész
vagy végrehajtásért felelős szerv elé állítása, továbbá
cc) az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott kérelmére és költségére történő előállítás
során felmerült költség megtérítésére kell alkalmazni.
 (2) E rendelet alkalmazásában
a) hatóság elé állítás: az  (1)  bekezdés a)  pont ab)  alpontja és az  (1)  bekezdés c)  pont cb)  alpontja szerinti
tevékenység, valamint
b) kérelemre történő előállítás: az (1) bekezdés c) pont cc) alpontja szerinti tevékenység.
2. Az elővezetés végrehajtása és a hatóság elé állítás során felmerült költség megtérítésének szabályai
2. § (1) Az elővezetés és a hatóság elé állítás
a) szolgálati gépkocsi igénybevételével történő foganatosítása esetén 9250 forint költségátalányt és – szükség
esetén – a (2) bekezdésben meghatározott további összegeket, vagy
b) szolgálati gépkocsi igénybevétele nélkül történő foganatosítása esetén a  foganatosításban részt vevő
rendőrök, illetve – az  1.  § (1)  bekezdés a)  pont ab)  alpontja és az  1.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti
tevékenység esetén – pénzügyőrök (a  továbbiakban együtt: hatósági személyek) számához mérten
– a foganatosítás időtartamához igazodó költségelem gyanánt – óránként 2000 forintot
kell megállapítani.
 (2) Az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben a  költségátalány összegén felül a  következő költséget kell
megállapítani:
a) ha a  foganatosítás időtartama a  2 órát meghaladja, úgy a  3. órától kezdve a  foganatosításban részt vevő
hatósági személyek számához mérten – a  foganatosítás időtartamához igazodó költségelem gyanánt  –
óránként 2000 forintot, valamint
b) ha a  foganatosítás során igénybevett szolgálati gépjárművel megtett távolság a  25 kilométert meghaladja,
úgy a 26. kilométertől kezdve kilométerenként 50 forintot.
3. § (1) A  2.  § (1)  bekezdés b)  pontjában és a  2.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetekben a  költségtérítés
megállapítása során
a) minden megkezdett órát egész óraként kell figyelembe venni, valamint
b) a  foganatosítás időtartama szempontjából – szükség esetén – az  elővezetés foganatosításának helyére
történő utazással töltött időt is figyelembe kell venni.
 (2) A  2.  § (1)  bekezdés b)  pontjában és a  2.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben a  költségtérítés
megállapítása során legfeljebb két hatósági személyt lehet figyelembe venni, kivéve, ha az  elővezetett, illetve
hatóság elé állított személy magatartása miatt a  foganatosításhoz ennél igazoltan több hatósági személy
közreműködésére volt szükség.
(3) A  2.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti kilométerszám megállapítása során az  elővezetésre kijelölt hatósági
személyeknek a foganatosításhoz szükséges intézkedések megkezdésekor volt tartózkodási helye (a továbbiakban:
kiindulási hely), az  elővezetett, illetve hatóság elé állított személy feltalálásának helye és az  elrendelő határozatot
kibocsátó hatóság vagy bíróság (a  továbbiakban együtt: elrendelő szerv) által meghatározott – az  elővezetésre,
illetve hatóság elé állításra megjelölt – hely között ténylegesen megtett távolságot kell figyelembe venni,
a szolgálati gépjármű menetlevelében rögzített adatok alapján.
(4) Ha az  elővezetés eredményes végrehajtása érdekében az  érintett visszatartására kerül sor, a  kiindulási hely,
a  visszatartás helye, valamint az  elővezetés helye között ténylegesen megtett távolság a  megállapítandó
kilométerszámba beleszámít.
4. § (1) A  2. és 3.  § szerinti költségszámítás során figyelmen kívül kell hagyni a  rendőrségen foganatosított visszatartás
időtartamát.
(2) Ha az  elővezetendő személy az  elrendelő szerv által meghatározott helyen nem található, vagy az  elővezetésre
útbaindítással kerül sor, az  elővezetés során felmerült költség megállapítása során a  2. és a  3.  §-t kell alkalmazni
azzal, hogy a kilométerszámot – a szolgálati gépjármű menetlevelében rögzített adatok alapján –
a) az elővezetendő személy fel nem találása esetén a kiindulási hely és az elrendelő szerv által meghatározott
hely között ténylegesen megtett távolság,
b) az útbaindítással történő elővezetés esetén a kiindulási hely és az útbaindítás helye közötti távolság
figyelembevételével kell megállapítani.
(3) Több személy azonos helyről ugyanazon elrendelő szerv elé történő együttes elővezetése esetén a  megtérítendő
költség az elővezetett személyek között egyenlően oszlik meg.
5. § A költségtérítésre vonatkozó figyelmeztetést – a  2.  § alapján, az  összeg feltüntetésével – az  idézésen vagy
az elővezetést elrendelő határozaton közölni kell.
6. § (1) Az elővezetés, illetve a hatóság elé állítás során felmerült költség összegét az elrendelő szerv a  foganatosító szerv
igazolása alapján állapítja meg.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti igazolást a  foganatosító szerv az  elővezetés, illetve a  hatóság elé állítás foganatosításától
számított 30 napon belül küldi meg az elrendelő szerv részére.
7. § (1) Az  elővezetés, illetve a  hatóság elé állítás során felmerült költség összege – a  (2)  bekezdésben meghatározott
kivétellel – a foganatosító szerv székhelye szerint illetékes megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságot illeti meg.
(2) Ha az elővezetés, illetve hatóság elé állítás foganatosítását
a) a rendőrségnek a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerve vagy a terrorizmust elhárító
szerve, avagy
b) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
hajtja végre, a költségként felmerült összeget e szerv számlájára kell befizetni.
(3) Az  elővezetés, illetve hatóság elé állítás költségeként megállapított összeg befizetésének elmulasztása esetén
a  költségek behajtása iránt – az  ott tett megkülönböztetés szerint – az  (1)  bekezdésben vagy a  (2)  bekezdésben
meghatározott szerv intézkedik.
3. A kérelemre történő előállítás során felmerült költség megtérítésének szabályai
8. § A kérelemre történő előállítás során felmerült költség megtérítésének tekintetében – a  3.  § (2)  bekezdése, a  6. és
a 7. § kivételével – a 2. alcímben foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy
a) több személy azonos helyről ugyanazon helyre történő együttes előállítása esetén a  költség az  előállított
személyek között egyenlően oszlik meg,
b) a kilométerszám megállapításánál az előállítás kiinduló-, illetve végpontjául szolgáló helyszín vagy helyszínek
között az  előállítás eredményes végrehajtásának érdekében indokolt módon megtett – a  menetlevélben
jelzett – teljes távolságot kell figyelembe venni, valamint
c) az előállítás során felmerült költség összegét
ca) az előállítást foganatosító büntetés-végrehajtási intézet állapítja meg, és
cb) a ca) alpontban megjelölt büntetés-végrehajtási intézet részére kell megfizetni, amely összeg teljes
hányada az azt megállapító büntetés-végrehajtási intézetet illeti meg.
4. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
10. § Hatályát veszti az  elővezetés végrehajtásával, valamint a  terhelt elfogatóparancs alapján történő elfogásával és
előállításával felmerült költség mértékéről, valamint megtérítésének részletes szabályairól szóló 35/2008. (XII. 31.)
IRM–PM együttes rendelet
a) 1. §-ában az „a büntetőeljárás, a szabálysértési eljárás,”, valamint a „ , továbbá” szövegrész,
b) 1. § b) pontja,
c) 2. § (1) bekezdésében az „ , illetve a hatóság elé állítás”, valamint az „ , illetve a hatóság elé állítást” szövegrész,
d) 2. § (2) bekezdésében az „ , illetve hatóság elé állítása”, valamint az „ , illetve a hatóság elé állított” szövegrész,
e) 3. § (1) bekezdésében az „ , illetve a hatóság elé állítást”, az „ , illetve a hatóság elé állított”, valamint az „ , illetve
a hatóság elé állításra” szövegrész, valamint
f ) 4. § (1)–(2) bekezdésében és 6. §-ában az „ , illetve a hatóság elé állítás” szövegrész.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter