text:
19/2017. (II. 2.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya közötti
pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
Water and wastewater
 Infrastructure MEGÁLLAPODÁS A MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A KOSZOVÓI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTTI
PÉNZÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERETPROGRAM KIALAKÍTÁSÁRÓL
Magyarország Kormánya és a  Koszovói Köztársaság Kormánya (a  továbbiakban: Szerződő Felek) a  gazdasági
kapcsolatok kölcsönösen előnyös bővítése és a  fejlesztési együttműködés elősegítése érdekében a  következő
megállapodást kötik:
1. cikk
Meghatározások
A Megállapodás alkalmazásában:
a) kötött segélyhitel: olyan kamattámogatás és biztosítás útján állami támogatásban részesülő, Magyarországról
származó áruk és/vagy szolgáltatások beszerzéséhez kötött exporthitel, amelyben a  kedvezményezettség
mértéke legalább az OECD Megállapodásban a „kedvezményezettség minimális mértékére” előírt mérték;
b) vegyes hitel: olyan pénzügyi csomag, amely egyaránt tartalmaz kedvezményes hitelt és adományokat.
Az  OECD szabályok értelmében a  csomag összesített kedvezményezettségi mértéke a  kamattámogatás és
a legfeljebb a kockázati felár összegével megegyező adományelem alapján kerül kiszámításra;
c) kedvezményezettség mértéke: a kötött segélyhitel névértéke és a hitelfelvevő által a jövőbeni adósságszolgálat
diszkontált jelenértéke közötti különbség, a kötött segélyhitel névértékének százalékában kifejezve;
d) kötött segélyhitel névértéke: a  kötött segélyhitel keretében finanszírozott projekt teljes értéke
a hitel-visszafizetés kockázati felárával együtt, kamatok nélkül;
e) adományelem: a kötött segélyhitel névleges tőkeértékének a hitelfelvevő által vissza nem térítendő része;
f ) OECD Megállapodás: a  hivatalosan támogatott exporthitelekről szóló OECD megállapodás című
dokumentumának szerződéskötéskor hatályos változata;
g) hitel kezdőnapja: az  OECD Megállapodás XIV. sz.  melléklete m)  pontjának definíciós listája szerint
meghatározandó;
h) DDR: A  kötött segélyhitel kedvezményezettségi mértékének kiszámításához alkalmazott diszkont ráta, egy
meghatározott valutában, az  OECD Megállapodás „kötött segélyhitel kedvezményezettségi mértékének
kiszámítására” vonatkozó előírása szerint;
i) ODA: Hivatalos Fejlesztési Segítségnyújtás; 2. cikk
A pénzügyi együttműködési keretprogram létrehozása
Magyarország Kormánya nemzetközi fejlesztési együttműködési politikájával összhangban, a Magyar Export-Import
Bank Zrt. (a  továbbiakban: Eximbank) által a  Megállapodásban rögzített keretfeltételekkel folyósítható kötött
segélyhitelekhez (a továbbiakban: kötött segélyhitelkeret) kapcsolódóan vissza nem térítendő hivatalos támogatást
ajánl fel kamattámogatás és adományelem formájában a Koszovói Köztársaság, I. Mellékletben felsorolt, elsődleges
fontosságú fejlesztési területeinek finanszírozásához.
A Koszovói Köztársaság Kormánya a  kötött segélyhitelkeretet elfogadja, és – belső jogrendjének és nemzetközi
kötelezettségeinek megfelelően eljárva – a felhasznált hitelre vonatkozó fizetési kötelezettségek és – ha van ilyen –
további díjak elfogadásával együttműködik a kötött segélyhitel keretprogram megvalósulásában. Ez azt jelenti, hogy
amennyiben a Koszovói Köztársaság Pénzügyminisztériuma az egyedi hitelszerződések tekintetében mint a Koszovói
Köztársaság Kormánya által kijelölt hivatalos szerv, hiteladósként jár el, akkor a  Pénzügyminisztérium vállalását
szuverénnek kell tekinteni jelen Megállapodás alapján.
A Szerződő Felek kifejezik készségüket, hogy a  jelen segélyhitel keretprogramhoz tartozó hitelügyletek résztvevői
nyilatkozattal erősítik meg, hogy az  OECD vesztegetésekről és az  államilag támogatott exporthitelekről szóló
cselekvési nyilatkozatában foglaltak értelmében nem vettek részt az  ügylettel kapcsolatos vesztegetésekben és
nincs tudomásuk korrupcióról.
3. cikk
A kötött segélyhitelkeret összege és pénzügyi feltételei
A kötött segélyhitelkeretből finanszírozható projektek összértéke legfeljebb hatvankettő (62) millió euró. A végleges
kötelezettség a  Koszovói Köztársaság Pénzügyminisztériuma és az  Eximbank között megkötésre kerülő egyedi
hitelszerződések alapján keletkezik a 7. cikkben foglaltak szerint.
A kötött segélyhitelkeretből folyósítható hitelek kedvezményezettségének mértéke nem lehet kevesebb, mint 35%,
az OECD Megállapodással összhangban.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelek futamideje nem haladhatja meg a tizennyolc és fél (18,5) évet, amely
időtartam másfél (1,5) év türelmi időt és tizenhét (17) év törlesztési időszakot foglal magába. Az első tőketörlesztés
24 hónappal az egyes projektek teljesítését követően esedékes. Az éves kamat nulla (0,00)%.
A jelen Megállapodás alapján létrejövő minden egyedi hitelszerződés hitelbiztosítási díját a Magyar Kormány fedezi.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelekhez a  folyósítási időszak az  egyedi hitelszerződésekben kerül
rögzítésre, az  adott projekttől függően. Ha az  egyes egyedi hitelszerződésekben a  felek nem állapodnak meg
kölcsönösen másként, az egyedi hitelek folyósítási időszaka nem haladhatja meg a három (3) évet.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelekre az  egyedi hitelszerződésekben rögzített mértékű kockázati
felár kerül felszámításra az  OECD Megállapodásban foglaltakkal összhangban, amely adományelem formájában
elengedésre kerül a vegyes hitel részeként.
4. cikk
A kötött segélyhitelkeret felhasználása
A kötött segélyhitelkeret olyan projektek megvalósításához vehető igénybe, amelyek ellen az OECD Megállapodás
jóváhagyási rendje szerinti eljárás során az  OECD Megállapodás aláírói nem emeltek kifogást, illetve amelyeket
a konzultációs eljárás során elfogadtak.
A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a  Koszovói Köztársaság a  segélyhitelkeretet jelen Megállapodás
elválaszthatatlan részét képező I. Mellékletben szereplő projektek megvalósítására fordítja.
A kiválasztott projektet Magyarországon bejegyzett gazdálkodó szervezetek magyar exporttal valósítják meg.
A  segélyhitelkeretből finanszírozott export idegen tartalomra akkor terjedhet ki, ha a  Magyarországon bejegyzett
gazdálkodó szervezetek által a  Koszovói Köztársaság területén teljesített export legalább 50%-ban magyar
származásúnak minősül.
A Koszovói Köztársaság Kormánya vagy az  általa kijelölt szerv jogszabályainak megfelelően, a  közbeszerzések
általánosan elfogadott elvei és gyakorlata szerint eljárva dönt az I. Mellékletben meghatározott területekhez tartozó
projektek megvalósítására Magyarországon bejegyzett gazdálkodó szervezetek kiválasztásáról, és döntéséről
tájékoztatja Magyarország Külgazdasági és Külügyminisztériumát. Ezen kívül a  jelen Megállapodás alapján
finanszírozandó projektek esetében a következő közbeszerzési formák lehetségesek:
a) meghívásos eljárás (a  jelen Megállapodás alapján megfelelő gazdálkodó szervezetekre/exportőrökre
korlátozva)
b) közvetlen szerződéskötés 5. cikk
Befogadási eljárás
A Koszovói Köztársaság Pénzügyminisztériuma előterjeszti projektjavaslatait azok finanszírozásának Magyarország
Külgazdasági és Külügyminisztériuma általi jóváhagyására. A  javasolt projekteknek a  jelen Megállapodás
I. Mellékletében felsorolt területekhez kell tartozniuk.
Jelen Megállapodás alapján a  hitelkeretből finanszírozandó projektekjavaslatok elfogadását követően a  Szerződő
Felek a következő eljárást követik:
a) Az exportőr és a vevő/importőr kidolgozza a projektek megvalósításáról szóló szerződést.
b) A  Koszovói Köztársaság Pénzügyminisztériuma jóváhagyja a  megkötött exportszerződést és erről írásban
tájékoztatja a Külgazdasági és Külügyminisztériumot és az Eximbankot.
c) Az  Eximbank írásban visszaigazolja az  egyedi hitelszerződésről szóló tárgyalások kezdetét a  Koszovói
Köztársaság Pénzügyminisztériuma által jóváhagyott kereskedelmi szerződés alapján. 6. cikk
A kedvezményes hitelek folyósítása
A Szerződő Felek által jelen Megállapodással elfogadott területek szerinti projektek finanszírozására nyújtott
kötött segélyhitelek részletes folyósítási feltételeit egyrészről a  7.  cikkben foglaltak szerint a  Koszovói Köztársaság
Kormánya által felhatalmazott hiteladós, másrészről az  Eximbank mint hitelnyújtó között megkötendő egyedi
hitelszerződések rögzítik.
Az Eximbank saját forrásai terhére a  Koszovói Köztársaság Kormánya által felhatalmazott hiteladós részére
a  hitelkeret jelen Megállapodásban megállapított összegéig kötött segélyhitelt nyújt vegyes hitel formájában
az  elfogadott területekhez tartozó projektek megvalósítására. A  finanszírozás mértéke a  befogadott projektek
értékének 100%-a, továbbá az adományelem összege.
A kötött segélyhitelek kereskedelmi és politikai kockázatait a  Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. (a  továbbiakban:
MEHIB) biztosítja.
7. cikk
Az egyedi hitelszerződések általános feltételei
A vonatkozó nemzetközi kötelezettségek értelmében a  meghatározott projektet finanszírozó egyedi kötött
segélyhitelről értesíteni kell az  OECD-t és az  EU-t, amelyeknek el kell fogadniuk azt. Ennek az  eljárásnak a  sikeres
lezárása után erről a vevőt, az exportőrt és a Szerződő Feleket írásban értesíteni kell.
Az egyedi hitelszerződés hiteladósa a  Koszovói Köztársaság Pénzügyminisztériuma, mint a  Koszovói Köztársaság
Kormánya által felhatalmazott képviselő. Az  egyedi hitelszerződésekben a  hitel visszafizetését, a  kamatok és – ha
van ilyen – további díjak fizetését a jelen kötött segélyhitel keret alapján az I. Mellékletben meghatározott területek
esetében a Koszovói Köztársaság Pénzügyminisztériuma vállalja.
A Koszovói Köztársaság Kormánya a  fizetési kötelezettségének adott évben fennálló összegét állami
költségvetésében feltünteti.
Az Eximbank és a MEHIB a hatályos magyar jogszabályokban rögzített feltételek mellett hitelbiztosítási szerződést
kötnek.
8. cikk
Adók, költségek
A Szerződő Felek a  Megállapodás végrehajtása alapján felmerülő adó-, illeték-, vagy egyéb közteherből adódó
fizetési kötelezettségüket saját országukban kötelesek teljesíteni. Ezek a  költségek az  egyes segélyhitelekből nem
fizethetők ki, és nem különíthetők el. Az  egyedi hitelszerződések során felmerülő költségeket a  hitelszerződések
részes felei saját országukban fizetik meg, és e költségek nem terhelhetők az egyes segélyhitelekre.
A kölcsön törlesztésekor és a  kamat fizetésekor – ha van ilyen – a  kifizetendő összegek nem csökkenthetők
a Koszovói Köztársaság részéről kiszabott adóval vagy egyéb fizetési kötelezettség miatt felmerülő összeggel.
9. cikk
Jogviták
A Szerződő Felek a Megállapodás kapcsán felmerülő vitákat közvetlen tárgyalások útján rendezik.
10. cikk
Az irányadó jog és választottbíróság
Az egyedi hitelszerződésre Magyarország joga az irányadó.
Az egyedi hitelszerződésből eredő vagy azzal összefüggésben keletkező minden vitát elsősorban békés és
jóhiszemű tárgyalások útján kell rendezni. Amennyiben a  kérdéses viták 60 (hatvan) naptári napon belül nem
kerülnek rendezésre, a  vitákat a  párizsi Nemzetközi Kereskedelmi Kamara (ICC) Békéltető és Választottbírósági
Szabályzatának megfelelően kell véglegesen rendezni 3 (három) választottbíró útján. A  választottbírósági eljárást
angol nyelven kell lefolytatni. Az eljárás helye Párizs, Franciaország.
11. cikk
Záró rendelkezések
a) Jelen Megállapodás a  hatálybalépésétől számított négy évig hatályos és automatikusan egy (1) évvel
meghosszabbításra kerül, hacsak az  egyik fél a  lejárat előtt három (3) hónappal a  megszüntetésről hozott
döntéséről nem értesíti a másik felet írásban.
b) Jelen Megállapodás rendelkezéseit hatályának lejárta után is alkalmazni kell azokra a  projektekre, amelyek
finanszírozása jelen Megállapodás szerint megkötött egyedi hitelszerződések alapján valósul meg.
c) Jelen Megállapodás azon későbbi jegyzék kézhezvételét követő harmincadik (30.) napon lép hatályba,
amelyben a  Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek
a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak.
d) Jelen Megállapodást bármelyik Szerződő Fél indoklás nélkül, diplomáciai úton írásban felmondhatja.
Ebben az esetben jelen Megállapodás a felmondásáról szóló értesítésnek a másik Szerződő Fél által történt
kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon hatályát veszti. Jelen Megállapodás bármely fél által történt
felmondása esetén a  jelen Megállapodás alapján megkötött egyedi hitelszerződések hatályban maradnak
azok teljesítéséig és a felmondás ezekre nincs hatással.
e) A  Szerződő Felek jelen Megállapodást közös akarattal, egyetértésben módosíthatják vagy kiegészíthetik.
A  módosításra és kiegészítésre vonatkozó belső eljárások teljesítését követően ezek a  módosítások és
kiegészítések a jelen cikk c) pontjában foglalt eljárás szerint lépnek hatályba.
Készült Pristinában, 2016. év december hónap 14. napján, angol nyelven, három eredeti példányban.
............................................... ..............................................
 Magyarország A Koszovói Köztársaság
 Kormánya részéről Kormánya részéről
MELLÉKLET MAGYARORSZÁG ÉS A KOSZOVÓI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTTI PÉNZÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉSI
KERETPROGRAM ALAPJÁN MEGVALÓSÍTÁSRA JAVASOLT TERÜLETEK LISTÁJA
Víz és szennyvíz
 Infrastruktúra” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 11. cikk c) pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdasági ügyekért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1217/2014. (IV. 3.) Korm. határozata a TÁMOP-3.1.3-11/2-2012-0014 azonosító számú („A Tatai Eötvös József Gimnázium Öveges Programja” című) projekttel összefüggésben biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi mentesítésről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a  Tatai Városkapu Közművelődési, Turisztikai, Pályázatkoordináló és Kommunikációs Kiemelten Közhasznú
Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság önkormányzati többségi befolyás alatt álló gazdasági
társaság,
b) az  a)  alpontban meghatározott kedvezményezett a TÁMOP-3.1.3-11/2-2012-0014 azonosító számú, „A Tatai
Eötvös József Gimnázium Öveges Programja” című projektre (a  továbbiakban: projekt) megítélt támogatást
a nemzeti vagyon fejlesztésére fordítja,
2. mentesíti az  1.  pont a)  alpontjában meghatározott kedvezményezettet a  projekt tekintetében
a  2007–2013  programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai Szociális Alapból és
a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 33.  §
(1) bekezdése szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  projekt tekintetében a  2.  pont szerinti mentesítés
érvényesítéséhez szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2017. (I. 11.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Krajnc Zoltánt 2017. január 15. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1354/2019. (VI. 14.) Korm. határozata a minimálbér és a garantált bérminimum emelésével kapcsolatos intézkedésekről.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 37. A minimálbér
és a garantált bérminimum emelés hatásának kompenzációja címmel történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 1 608 608 000 forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 1. A  helyi önkormányzatok általános
működésének és ágazati feladatainak támogatása cím, 2. A  települési önkormányzatok egyes köznevelési
feladatainak támogatása alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet,
37. A minimálbér és a garantált bérminimum emelés hatásának kompenzációja cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  mellékletben meghatározott települési önkormányzatok számára,
– az  ott meghatározott összegben és támogatási célra, pályázat és támogatási kérelem benyújtása nélkül –
a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján
költségvetési támogatást nyújtson azzal, hogy a  támogatás önkormányzatok részéről történő felhasználásának
határideje 2019. december 31. legyen;
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  3.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatói okirat kiadását
követő 15 napon belül folyósítsa a 2. mellékletben meghatározott települési önkormányzatok számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1475/2015. (VII. 20.) Korm. határozata a bürokratikus terhek egyszerűsítésének intézkedési tervéről.
A Kormány
 1. áttekintette és egyetértett a  fővárosi és megyei kormányhivataloktól érkezett javaslatok alapján készített hatósági
eljárások egyszerűsítési lehetőségeivel. A  hatósági eljárások egyszerűsítési lehetőségeivel összefüggésben felhívja
a  minisztereket, hogy az  általuk is támogatott – a  fővárosi és megyei kormányhivataloktól érkezett – javaslatok
alapján dolgozzanak ki a közigazgatási bürokráciacsökkentésre vonatkozó jogszabály-módosítási javaslatokat;
Felelős: valamennyi miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a minisztereket, hogy a közigazgatási bürokráciacsökkentésre vonatkozó jogszabály-módosítási javaslataikat
küldjék meg a Miniszterelnökséget vezető miniszter részére;
Felelős: valamennyi miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  miniszterektől érkezett közigazgatási
bürokráciacsökkentésre vonatkozó jogszabály-módosítási javaslatok hatásait vizsgálja meg, és indokolt esetben
további javaslatokat kérjen a miniszterektől;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
érintett miniszterek Határidő: 2015. augusztus 10.
 4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – figyelemmel a  miniszterektől kapott közigazgatási
bürokráciacsökkentésre vonatkozó jogszabály-módosítási javaslatokra – készítsen egységes előterjesztést
a közigazgatási bürokráciacsökkentés megvalósítására;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. szeptember 1.
5. felhívja a  minisztereket, hogy a  közigazgatási bürokráciacsökkentésről előkészített előterjesztés végrehajtásához
szükséges miniszteri rendeleteket készítsék el.
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2015. szeptember 1. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
28/2017. (VII. 6.) KKM közleménye egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési Keretmegállapodás kihirdetéséről szóló 2013. CV. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2013. évi CV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2013. június 25-i 105. számában kihirdetett, egyrészről az Európai Unió
és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési Keretmegállapodás
63. cikk 1. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A megállapodás az azt követő hónap első napján lép hatályba, hogy az utolsó Fél értesíti a másikat az ehhez szükséges
jogi eljárások befejezéséről.”
A hatálybalépéshez szükséges jogi eljárások befejezésére vonatkozó utolsó értesítés napja: 2016. szeptember 29.
A Keretmegállapodás hatálybalépésének napja: 2016. október 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2013. évi CV. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy az egyrészről
az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési
Keretmegállapodás kihirdetéséről szóló 2013. évi CV. törvény 2. és 3. §-a 2016. október 1-jén, azaz kettőezer-tizenhat
október első napján hatályba lépett.
Dr. Szabó László s. k.,
 parlamenti államtitkár


text:
10/2014. (I. 20.) Korm. rendelete a Környezet és Energia Operatív Program „Vizeink jó kezelése” című prioritása keretében megvalósuló beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), e) és f )  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az  1.  mellékletben felsorolt
projektekhez kapcsolódó, a 2. mellékletben nevesített közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) első fokú hatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály szerint
elsőfokú hatóságként jár el,
b) első fokú szakhatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint elsőfokú szakhatóságként jár el. (3) A Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyben eljáró
a) másodfokú hatóságként azt a  hatóságot jelöli ki, amely az  adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint másodfokú hatóságként jár el,
b) másodfokú szakhatóságként azt a hatóságot jelöli ki, amely az adott ügyfajtára vonatkozó külön jogszabály
szerint másodfokú szakhatóságként jár el. 2. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben
a) a  döntést 21 napon belül meg kell hozni, a  szakhatóságok tekintetében a  szakhatósági állásfoglalás
kibocsátásának határideje 10 nap,
b) hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható,
c) a  döntések kézbesítése – az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések kivételével –
hirdetményi úton történik, a döntés kézbesítésének napja a hirdetmény kifüggesztését követő ötödik nap.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § E rendelet rendelkezéseit a 2. § a) pont kivételével a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2016. (IX. 8.) NGM rendelete az állami foglalkoztatási szerv által készített egyéni cselekvési terv részletes szabályairól.
A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 13/A.  § (4)  bekezdés d)  pontjában
kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  §
6. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 7. és 8.  § tekintetében a  foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 13/A.  §
(4) bekezdés b), c) és e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014.
(VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 6. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) Az  állami foglalkoztatási szerv feladatkörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatal (a  továbbiakban: állami
foglalkoztatási szerv) a  munkahelykeresés eredményessége, valamint a  megfelelő munkához jutás elősegítése
érdekében a  foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 58.  §
(5) bekezdés d) pontjában meghatározott álláskeresővel egyéni cselekvési tervet (a továbbiakban: egyéni cselekvési
terv) készít.
(2) Egyéni cselekvési terv – kérelmére – az  állami foglalkozatási szervhez forduló, álláskeresőként nem nyilvántartott,
közvetítést kérő személlyel (a továbbiakban: közvetítést kérő személy) is készíthető.
2. § (1) Az  egyéni cselekvési terv tartalmát és az  álláskereső munkaerő-piaci célját az  állami foglalkoztatási szerv és
az álláskereső közösen határozza meg a személyes megbeszélés során.
(2) Az egyéni cselekvési terv az álláskeresőre megállapított munkaerő-piaci célnak megfelelően tartalmazza
a) az  állami foglalkoztatási szerv által az  álláskereső számára felajánlott munkaerő-piaci szolgáltatásokat és
munkaerő-piaci programokat, valamint azok igénybevétele, illetve az azokban történő részvétel feltételeit és
módját,
b) az  állami foglalkoztatási szerv által – a  jogszabályban meghatározott feltételek fennállása esetén –
az álláskereső részére nyújtható támogatásokat,
c) az  álláskeresőnek a  megfelelő munkahelyhez jutás érdekében, az  álláskereséssel kapcsolatban folytatott
további tevékenységeit, az álláskereső önálló munkahely keresését.
3. § (1) Az  egyéni cselekvési terv tartalmának kialakításánál – a  rendelkezésre álló információk alapján − figyelembe kell
venni
a) a munkaerőpiac helyzetét,
b) az álláskereső
ba) munkaerőpiacon hasznosítható iskolai végzettségét, képzettségét,
bb) korábban betöltött munkakörét, beosztását, amelyet újból ellátna vagy betöltene,
bc) szakmai tapasztalatát, gyakorlatát, ismereteit,
bd) munkaerőpiaci előéletét, valamint
be) az elhelyezkedését korlátozó tényezőket.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott szempontok mérlegelésével az  állami foglalkoztatási szerv megállapítja, hogy
az álláskereső
a) várhatóan képes-e önállóan vagy az  állami foglalkoztatási szerv által biztosított internetes alkalmazások
önálló használatával elhelyezkedni a munkaerőpiacon vagy
b) munkahelyhez jutásához várhatóan szükséges és célszerű az  állami foglalkoztatási szerv szolgáltatásának
igénybevétele, az álláskereső képzésének támogatása, munkaerő-piaci programban történő részvétele.
 (3) Ha az  állami foglalkoztatási szerv megállapítja, hogy az  álláskereső munkához jutása a  (2)  bekezdés a) és
b) pontjában meghatározott módon nem valószínű, – a jogszabályban meghatározott feltételek fennállása esetén –
kiegészíti az egyéni cselekvési tervet a közfoglalkoztatásban való részvétel lehetőségével.
(4) Közfoglalkoztatásban történő részvétel az  álláskereső részére – erre irányuló szándéknyilatkozata alapján –
a (2) bekezdés a) vagy b) pontjában foglalt feltételek fennállása esetén is felajánlható.
4. § (1) Az  egyéni cselekvési tervben foglaltak teljesülését az  állami foglalkoztatási szerv az  egyéni cselekvési tervben
meghatározott időpontban – legalább félévente – az álláskeresővel közösen értékeli. Az értékelés keretében tárják
fel az  álláskeresés esetleges eredménytelenségének okait, továbbá azt, hogy az  álláskeresés keretében szerzett
tapasztalatokra is figyelemmel az állami foglalkoztatási szerv, valamint az álláskereső részéről milyen tevékenységre
van szükség az egyéni cselekvési tervben foglaltak teljesülése érdekében.
(2) Az  egyéni cselekvési tervet az  abban foglaltak teljesítésével kapcsolatos értékelést követően, az  álláskereső
jelenlétében lehet felülvizsgálni és módosítani.
(3) Az álláskereső kezdeményezheti az egyéni cselekvési terv módosítását.
 (4) Az  állami foglalkoztatási szerv az  egyéni cselekvési tervet az  álláskeresőnek az  álláskeresők nyilvántartásából való
törléséig, vagy a közvetítést kérő személy munkaerő-piaci céljának elérésig folyamatosan vezeti.
5. § (1) Az állami foglalkoztatási szerv a személyes megbeszélés alkalmával az egyéni cselekvési terv egy példányát átadja
az álláskereső részére.
(2) Az egyéni cselekvési terv alkalmazása megszűnik, ha
a) az állami foglalkoztatási szerv az álláskeresőt törli a nyilvántartásából vagy
b) a közvetítést kérő személy egyéni cselekvési tervben meghatározott munkaerő-piaci célja megvalósult.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő tizenötödik napon lép hatályba.
7. § A munkaerőpiaci szolgáltatásokról, valamint az  azokhoz kapcsolódóan nyújtható támogatásokról szóló 30/2000.
(IX. 15.) GM rendelet (a továbbiakban: GM rendelet)
a) 1. § a) pontjában az „az Flt. 13/A. § (2) bekezdésében” szövegrész helyébe az „az e rendeletben” szöveg,
b) 3.  § (2)  bekezdésében az  „Az Flt. 13/A.  §-a (2)  bekezdésének a)  pontjában meghatározott szolgáltatás”
szövegrész helyébe az „A munkaerő-piaci és foglalkozási információ nyújtása szolgáltatás” szöveg,
c) 4. §-ában az „Az Flt. 13/A. §-a (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott szolgáltatás” szövegrész helyébe
az  „A munka-, pálya-, álláskeresési, rehabilitációs, helyi (térségi) foglalkoztatási tanácsadás szolgáltatás”
szöveg
lép. 8. § Hatályát veszti a GM rendelet 21. § (1) bekezdésében az „az Flt. 13/A. § (3) bekezdés alapján,” szövegrész.
Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


text:
1033/2003. (IV. 18.) Korm. határozata a Tudomány- és Technológiapolitikai Kollégiumról, valamint a tudomány- és technológiapolitika kormányzati irányítási és végrehajtási rendszerének megújításával kapcsolatos feladatokról.
A tudományos kutatás és technológiai fejlesztés kiemelkedő fontosságára tekintettel, a tudomány- és technológiapolitika legmagasabb szintű koordinációjáért felelős
testületek megerősítése, illetve megújítása érdekében a
Kormány az alábbi határozatot hozza:
1. A tudományos kutatást, technológiafejlesztést és innovációt érintő koncepcionális kérdések véleményezésére,
illetőleg tudomány- és technológiapolitikai döntések előkészítésére Tudomány- és Technológiapolitikai Kollégium
(a továbbiakban: Kollégium) működik. A Kollégium megtárgyalja a Kormány számára készített tudomány- és technológiapolitikai tárgyú előterjesztéseket, állást foglal a
kormányzati tudomány- és technológiapolitikát érintő
kérdésekről, összehangolja a tudomány- és technológiapolitikát érintő feladatokat, megvitatja a kormányzati
intézkedést igénylő aktuális kérdéseket, és elősegíti ezek
megoldását.
2. A Kollégium
— elnöke:
 a miniszterelnök;
— elnökhelyettesei:
 az oktatási miniszter,
 a Magyar Tudományos Akadémia elnöke;
— tagjai:
 az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter,
 a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter,
 a gazdasági és közlekedési miniszter,
 az informatikai és hírközlési miniszter,
 a környezetvédelmi és vízügyi miniszter,
 a pénzügyminiszter,
 a Felsőoktatási és Tudományos Tanács elnöke.
3. A Kollégium üléseinek állandó meghívottja a
Miniszterelnöki Hivatal Kormányzati Stratégiai Elemző
Központját irányító politikai államtitkár, a Nemzeti Fejlesztési Terv és EU Támogatások Hivatalát irányító politikai államtitkár, az Oktatási Minisztérium kutatás-fejlesztési helyettes államtitkára, valamint a Tudomány- és Technológiapolitikai Titkárság vezetője.
4. A Kollégium az általa meghatározott ügyrend és
munkaterv szerint ülésezik. A Kollégium bizottságokat,
munkacsoportokat hozhat létre, amelyek munkájába külső
szakértőket is bevonhat. A Kollégium ülésén az elnökön,
az elnökhelyetteseken, a tagokon és az állandó meghívottakon kívül más személy csak a Kollégium elnökének engedélyével vehet részt. A Kollégium ülésére meg kell hívni
azt a minisztert, illetőleg azon országos hatáskörű szerv
vezetőjét, akinek feladatkörét a tárgyalt napirend érinti. A
Kollégium elnöke az ülésre meghívhatja azt, akinek jelenlétét a napirend tárgyalásánál indokoltnak tartja.
5. A Kollégium által végzett állami feladatok ellátásának segítése érdekében tanácsadó, döntés-előkészítő,
koordináló és értékelő testületként Tudomány- és Technológiapolitikai Tanácsadó Testület (a továbbiakban:
Testület) működik. A Testület közreműködik az országos
tudomány- és technológiapolitikának a társadalom- és gazdaságpolitikával összehangolt kidolgozásában.
6. A Testület
a) véleményezi a Kormány elé kerülő tudomány- és
technológiapolitikai tárgyú előterjesztéseket, a kutatás,
fejlesztés és innováció stratégiai terveit, a döntéshozatallal
kapcsolatos javaslatokat;
b) véleményezi a tudományos munka állami támogatását, a kutatás-fejlesztés és az innováció ösztönzését szolgáló pénzügyi források költségvetési tervezését és felhasználásának stratégiáját;
c) véleményezi a pénzügyi források felhasználásáról
szóló beszámolókat.
7. A Testület működését az elnök irányítja. Ennek keretében
a) képviseli a Testületet;
b) összehívja és vezeti a Testület üléseit.
8. a) A Testület legfeljebb kilenc tagból áll. A Testületben többségben kell lenniük a kormányzati tisztséget nem
viselő személyeknek. A Testület elnökének és tagjainak
kinevezésére és felmentésére az oktatási miniszter az érdekelt minisztériumoknak, valamint a kutatás-fejlesztés
szakmai és érdekképviseleti szervezeteinek, továbbá a
Magyar Tudományos Akadémiának a véleményét figyelembe véve tesz javaslatot a miniszterelnök részére.
b) A Testület tagjait és elnökét a miniszterelnök nevezi
ki legfeljebb három évre. A kinevezési idő egy alkalommal
legfeljebb három évvel meghosszabbítható.
c) A tagság megszűnik:
ca) a határozott idő elteltével;
cb) lemondással;
cc) az oktatási miniszter javaslatára a miniszterelnök
által történő felmentéssel;
cd) a tag halálával. 9. A Testület a működési rendjét maga alakítja ki, és azt
a Kollégium hagyja jóvá. A Testület döntéseinek előkészítésével kapcsolatos feladatra eseti jelleggel kijelölt tagot
bízhat meg, aki e célra szükség szerint szakértőket vehet
igénybe, illetve az adott feladatra ad hoc munkabizottságot
állíthat fel, egyéb esetekben a döntéseket az elnök készíti
elő.
10. A Kollégium, valamint a Testület működésével kapcsolatos koordinációs, szervezési és adminisztratív feladatokat a Tudomány- és Technológiapolitikai Titkárság
(a továbbiakban: Titkárság) látja el. A Titkárság az Oktatási Minisztérium keretei között működik, annak vezetőjét
az oktatási miniszter nevezi ki. A Kollégium és a Testület
működésének költségeit, továbbá a Titkárság feladatainak
ellátásával kapcsolatos kiadásokat az Oktatási Minisztérium költségvetésében kell tervezni.
11. Az oktatási miniszter — az érintett minisztériumok
bevonásával — készítsen a tudomány- és technológiapolitika kormányzati irányítási és végrehajtási rendszerének
megújítására vonatkozó előterjesztést.
Felelős: oktatási miniszter
érintett miniszterek Határidő: 2003. április 30.
12. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Ezzel egyidejűleg a Tudomány- és Technológiapolitikai
Kollégium, valamint a Tudományos Tanácsadó Testület
létrehozásáról és működéséről szóló 1038/2000. (V. 5.)
Korm. határozat, valamint az azt módosító 1120/2001.
(X. 19.) Korm. határozat hatályát veszti, egyúttal a Tudományos Tanácsadó Testület tagjainak megbízatása megszűnik.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2015. (HK 2.) HM VGHÁT szakutasítása NATO egységesítési egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel a Magyar Honvédség egységesítési szabványosítási tevékenységéről és a NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. § (1) bekezdés b) pontjára a következő
szakutasítást adom ki. 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen irányítása alá tartozó központi
hivatalokra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire és a Katonai Nemzetbiztonsági
Szolgálatra (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
Hordágyak, hordágy rögzítők és tartozékok NATO egységesítési egyezmény nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH EK);
b) témakezelő: az MH Összhaderőnemi Parancsnokság
(a továbbiakban: MH ÖHP) Egészségügyi Főnökség,
c) a bevezetés időpontja: 2015. február 1.,
d) a bevezetés szintje: a szárazföldi haderő és a légierő,
e) a bevezetés módja: HM védelemgazdaságért felelős
helyettes államtitkár
(a továbbiakban: HM VGHÁT) szakutasítással, eredeti
angol nyelven. 3. A STANAG 2060 (EDITION 5) –
ED A / A harctéri egészségügyi intézmények egészségügyi anyagainak azonosításáról szóló NATO egységesítési egyezmény nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: az MH EK;
b) témakezelő: az MH EK Védelem-egészségügyi Stra
tégiai Tervező és Szervező Osztály, c) a bevezetés időpontja: 2015. február 1.,
d) a bevezetés szintje: a szárazföldi haderő és a légierő,
e) a bevezetés módja: HM VGHÁT szakutasítással,
VERSION 1 / Orvosi és fogászati ellátás rendje NATO
egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül jövőbeni bevezetéssel a következők szerint:
a) témafelelős: az MH EK;
b) a bevezetés tervezett szintje: a szárazföldi haderő és a
– VOLUME I-II./A multifunkcionális információ elosztó-továbbító rendszer (MIDS) technikai jellemzői NATO
egységesítési egyezmény nemzeti hatályba léptetésre kerül a következők szerint:
a) témafelelős: az MH ÖHP;
b) témakezelő: az MH ÖHP Híradó Informatikai és In
formációvédelmi Főnöksége,
c) a bevezetés időpontja: 2015. február 1.,
d) a bevezetés szintje: légierő,
e) a bevezetés módja: MH ÖHP PK intézkedésben, ere
tározás és tárolás NATO egységesítési egyezmény nemzeti elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: HM Védelemgazdasági Hivatal;
b) a bevezetés tervezett időpontja és szintje: a NATO ki
hirdetést követő 6 hónapon belül, a szárazföldi haderőnél
és a légierőnél.
1 (POINT-TO-POINT) / LINK 1 harcászati adatkapcsolat (pont-pont között) egységesítési egyezmény nemzeti
elfogadásra kerül a következők szerint:
a) témafelelős: MH ÖHP;
b) a bevezetés tervezett időpontja és szintje: a NATO
kihirdetést követő 6 hónapon belül, a légierőnél. 8. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Puskás Attila s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


text:
121/2018. (III. 23.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Pécsi Krisztiánt 2018. március 20-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. március 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
22/2012. (X. 19.) MNB rendelete a „Szent-Györgyi Albert” ezüst emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés d) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 4. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – annak alkalmából, hogy Szent-Györgyi Albert 75 éve kapott Nobel-díjat – „Szent-Györgyi
Albert” megnevezéssel 3000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2012. október 26. 2. § (1) Az ovális alakú emlékérme 925 ezrelék ezüstből készült, súlya 12,5 gramm, átmérője 30×25 mm, széle sima.
(2) Az emlékérme előlapjának szélén, alsó köriratban a „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható. A középmezőben két
– előtérben egy egész, háttérben egy félbevágott – paradicsompaprika ábrázolása látható. A paradicsompaprikák
ábrázolásától jobbra, három egymás alatti vízszintes sorban a „3000” értékjelzés, a „FORINT” felirat, valamint a „BP.”
verdejel és a „2012” verési évszám olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapjának szélén, alsó köriratban a „SZENT-GYÖRGYI ALBERT � 1937 NOBEL-DÍJ” felirat olvasható.
A középmezőben Szent-Györgyi Albert portréja látható. A portrétól jobbra, négy egymás alatti vízszintes sorban
a „„LÁTNI, AMIT”, a „MINDENKI LÁT”, az „ÉS GONDOLNI,”, az „AMIT MÉG SENKI” és a „NEM GONDOLT.”” felirat olvasható.
A portrétól jobbra, lent Vékony Fanni tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét
a 2. melléklet tartalmazza. 3. § Az emlékérméből 7000 darab készíthető, amelyből 5000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2012. október 26-án lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
24/2018. (VI. 29.) MNB rendelete a „Semmelweis Ignác-emlékév” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a  Semmelweis Ignác születésének 200. évfordulójáról történő méltó megemlékezés
céljából meghirdetett Semmelweis Ignác-emlékév alkalmából – „Semmelweis Ignác-emlékév” megnevezéssel
2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2018. június 30. 2. § (1) Az emlékérme 75% réz és 25% nikkel ötvözetéből készült, súlya 30,8 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján Semmelweis Ignác félalakos portréjának ábrázolása látható, jobbra Semmelweis Ignác
névaláírásával. Az emlékérme szélén, félköriratban, fent a „MAGYARORSZÁG” felirat és – attól ponttal elválasztva –
a „2000” értékjelzés, valamint a „FORINT” felirat, lent, a portré ábrázolásába illesztve az „1818–1865” felirat olvasható.
A portré ábrázolása mellett, bal oldalon a „BP.” verdejel olvasható. A verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén
látható, a  verdejel adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az  emlékérme
előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján egy kórházi jelenet ábrázolása látható, előtérben az  orvosi köpenyt viselő Semmelweis
Ignáccal, amint klórmésszel kezet mos egy mosdótálban, háttérben egy pólyás csecsemőt tartó, kórházi ágyban
fekvő édesanyával. Az emlékérme szélén, fent, félköriratban a „SEMMELWEIS EMLÉKÉV 2018” felirat olvasható, lent,
Semmelweis Ignác köpenyének ábrázolásába illesztve Kereszthury Gábor tervezőművész mesterjegye látható.
Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2018. június 30-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1797/2017. (XI. 8.) Korm. határozata az egyes határon túli magyar szervezetek egyszerűsített honosítási programjának megvalósításával összefüggő feladatok ellátása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. egyetért az  egyes határon túli szervezetek egyszerűsített honosítási programjának megvalósításával összefüggő
feladatok ellátásának támogatásával;
 2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy nyújtson költségvetési támogatást
a) az  Eurotrans Alapítvány részére 100 000 000 forint összegben az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 95.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti többlet
költségvetési támogatásként;
b) az Erdélyi Magyar Nemzeti Tanács részére 100 000 000 forint összegben az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 95.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti többlet
költségvetési támogatásként;
c) az Orbán Balázs Akadémia Egyesület részére 50 000 000 forint összegben;
d) a  Muravidéki Magyar Önkormányzati Nemzeti Közösség részére 5 000 000 forint összegben
az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 95. § (2) bekezdés
b) pontja szerinti többlet költségvetési támogatásként;
e) a Concordia Minoritatis Hungaricae egyesület részére 70 000 000 forint összegben;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (1)  bekezdése és 33.  § (2)  bekezdése alapján a  2.  pont
szerinti szervezetek támogatása érdekében 325 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel
nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Központi kezelésű
előirányzatok cím, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Határon túli magyarok programjainak támogatása alcím,
1. Nemzetpolitikai tevékenység támogatása jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2018. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
21/2015. (XI. 24.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal Kommunikációs Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs
Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 2/2015. (I. 16.) MvM utasítás 1. melléklet 33. § (1) bekezdés a) pontja alapján
a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya, alkalmazási köre
1.1 Jelen utasítás (a továbbiakban: utasítás) alkalmazási köre a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatalra
(a továbbiakban: NKFI Hivatal) terjed ki.
1.2 Az utasítást alkalmazni kell az NKFI Hivatal valamennyi szervezeti egységénél foglalkoztatott vezető munkakörű és
beosztott
a) kormánytisztviselőre és kormányzati ügykezelőre, valamint
b) a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény alapján az  NKFI Hivatallal munkajogviszonyban álló
munkavállalóra. 1.3 Az utasítás meghatározza:
a) az NKFI Hivatallal kapcsolatos intézményi közlések, hírértékű információk, sajtóval való kapcsolattartás
(sajtóközlemény, sajtótájékoztató, sajtószereplések, sajtómegkeresések megválaszolása stb.) eljárásrendjét;
b) az NKFI Hivatal nevében és képviseletében a sajtó és az NKFI Hivatal elektronikus közzétételi felületein történő
nyilatkozattételi jogosultságok rendjét;
c) az NKFI Hivatal intézményi céljaival, hírértékű információival, valamint a sajtó és az elektronikus közzétételi
felületek kezelésének módjával kapcsolatosan az  NKFI Hivatal szervezeti egységeinek és az  egyes
munkatársaknak szóló tájékoztatás rendjét.
1.4 Az utasítás értelmében hír, hírértékű információ (a továbbiakban együttesen: információ) minden, az NKFI Hivatalra
vagy az  NKFI Hivatal által kezelt Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alapra (a továbbiakban: NKFI Alap)
vonatkozó vagy azzal kapcsolatos és közérdeklődésre számot tartó, a  közfeladat-ellátással összefüggő és az  NKFI
Hivatal küldetését hangsúlyozó adat, esemény, történés, tény, körülmény.
2. Az intézményi kommunikációs rendszer célja 2.1 Az NKFI Hivatal intézményi kommunikációs rendszerének biztosítania kell, hogy a  szervezetet érintő információk
megfelelő időben és minőségben jussanak el az érintettekhez.
2.2 Az NKFI Hivatal kommunikációja során a hivatal iránti közbizalmat erősítő, hiteles intézményi képet kell kialakítani,
a valóságnak megfelelő (tényszerűen bizonyítható és visszakövethető), továbbá időszerű információkkal kell ellátni
a sajtót, a közigazgatási szerveket és a civil szervezeteket. A társadalmi és ügyfél-tájékoztatásra ugyanezen elveket kell
érvényesíteni.
3. Képviselet 3.1 Az NKFI Hivatal elnöke képviseleti jogkörét a  tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi
LXXVI. törvény 8. § (1) bekezdése, valamint a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal Szervezeti és Működési
Szabályzatáról szóló 2/2015. (I. 16.) MvM utasítás (a továbbiakban: SzMSz) 13. § (2) bekezdés c) pontja és (3) bekezdése
határozza meg.
3.2 Az NKFI Hivatalt és az  NKFI Alapot érintő ügyekben a  sajtó számára nyilatkozatot, közleményt vagy információt
az elnök adhat, erre az NKFI Hivatal más vezetője vagy beosztott munkatársa kizárólag az elnök előzetes engedélyével
jogosult, az utasítás 5.3.3 pontjában foglalt nyilatkozattételi rend alapján.
II. Fejezet
A KOMMUNIKÁCIÓ SZABÁLYAI 4. Az intézményi kommunikáció szervezeten belüli irányítása
Az NKFI Hivatal kommunikációs feladatait az Elnöki Titkárság látja el, elsődlegesen az Elnöki Titkárság Kommunikációs
Osztálya (a továbbiakban: Kommunikációs Osztály) útján. A Kommunikációs Osztály javaslatokat dolgoz ki az NKFI
Hivatal kommunikációs stratégiájára, és vezetői döntést követően gondoskodik az abban foglaltak megvalósításáról,
koordinálja az NKFI Hivatal intézményi kommunikációját, valamint működteti az NKFI Hivatal belső kommunikációs
rendszerét.
5. Médiával való kapcsolattartás Annak érdekében, hogy a  közvélemény megfelelő képet kaphasson az  NKFI Hivatal munkájáról, elengedhetetlen
az  írott és elektronikus média pontos, gyors tájékoztatása. Az  NKFI Hivatal egységes külső kommunikációjának
szervezését a Kommunikációs Osztály koordinálja az Elnöki Titkárság vezetőjének felügyeletével.
5.1 Az Elnöki Titkárság az elnök és az elnökhelyettesek nyilvános megjelenésével kapcsolatban
a) szakmailag felelős az  elnök és az  elnökhelyettesek hazai, illetve külföldi sajtónyilvános szerepléseinek
koordinálásáért és előkészítéséért,
b) felkészítő anyagokat készít az elnök és az elnökhelyettesek nyilatkozataihoz és közleményeihez,
c) megszervezi a sajtószerepléseket.
5.2 A médiával való kapcsolattartás keretében a Kommunikációs Osztály
a) szervezi és koordinálja az NKFI Hivatal médiakapcsolatait,
b) megszervezi a sajtóeseményeket,
c) az érintett szakmai főosztályok bevonásával gondoskodik sajtóközlemények kiadásáról, valamint felel minden
egyéb sajtómegnyilvánulásért,
d) sajtófigyelést biztosít. 5.3 A média tájékoztatása elsődlegesen az alábbi formákban történik:
5.3.1 Sajtóközlemény
 Az NKFI Hivatal tevékenységéről, rendezvényeiről és az  NKFI Hivatal által ellátott főbb feladatokról
sajtóközlemény kiadását az  NKFI Hivatal elnöke, elnökhelyettesei és főosztályvezetői kezdeményezhetik
a  közvélemény tájékoztatása céljából. A  sajtóközleményeket a  Kommunikációs Osztály adja ki. Az  érintett
szakterület összegyűjti a  szükséges adatokat, információkat, és összeállítja a  sajtóközlemény szövegének
tervezetét, amelyet a  Kommunikációs Osztály véglegesít. A  sajtóközleményeket az  érintett szakmai terület
vezetőjének jóváhagyását követően, az  Elnöki Titkárság vezetőjének előterjesztése alapján az  NKFI Hivatal
elnöke hagyja jóvá. Idegen nyelven (is) megjelenő sajtóközlemény esetén a fordításról az érintett szakterület
gondoskodik. A  sajtóközlemények sajtólistára való elküldése és a  honlapon való megjelentetése
a Kommunikációs Osztály feladata.
5.3.2 Sajtótájékoztató
 Az NKFI Hivatal sajtótájékoztatóit a  Kommunikációs Osztály a  szakmailag illetékes terület vezetőjével vagy
munkatársával együttműködve tervezi és szervezi. A  szükséges sajtóanyagokhoz az  érintett szakterület
összegyűjti a szükséges adatokat, információkat, és összeállítja a sajtóanyagok szövegének tervezetét, amelyet
a Kommunikációs Osztály véglegesít. A sajtóanyagokat az érintett szakmai terület vezetőjének jóváhagyását
követően, az  Elnöki Titkárság vezetőjének előterjesztése alapján az  NKFI Hivatal elnöke hagyja jóvá.
A  sajtótájékoztatók és azok háttéranyagainak megjelentetését a  honlapon a  Kommunikációs Osztály végzi.
Idegen nyelven (is) megjelenő sajtóanyagok esetén az  idegen nyelvű szöveg elkészítéséről, fordításról
az érintett szakterület gondoskodik.
5.3.3 Nyilatkozattétel
 Az NKFI Hivatalt és az NKFI Alapot érintő ügyekben a sajtó számára nyilatkozatot, közleményt vagy információt
az  elnök adhat, erre az  NKFI Hivatal más vezetője vagy beosztott munkatársa kizárólag az  elnök előzetes
engedélyével jogosult. Az NKFI Hivatal elnöke, valamint az elnökhelyettesek az NKFI Hivatalt érintő szakmai és
egyéb kérdésekben a  Kommunikációs Osztálya szervezésében nyilatkoznak. Az  NKFI Hivatal egészét érintő
nyilatkozatok esetén az elnökhelyettesek a nyilatkozat tartalmát egyeztetik az elnökkel, és annak engedélyével
nyilatkoznak. Az elnökhelyettesek az irányításuk alatt álló szakterületet érintő szakmai kérdésekben az Elnöki
Titkárság előzetes tájékoztatása mellett nyilatkoznak. A szakmai főosztályok vezetői az  irányításuk alatt álló
területet érintő szakmai kérdésekben az  Elnöki Titkárság előzetes engedélye alapján nyilatkozhatnak.
Amennyiben a nyilatkozat idegen nyelven történik, annak idegen nyelven történő kidolgozásáról, fordításáról
az érintett szakterület gondoskodik.
5.3.4 Sajtómegkeresések megválaszolása
 Az NKFI Hivatal médiakapcsolatait a Kommunikációs Osztály tervezi és szervezi, a sajtótól érkező megkereséseket
a  Kommunikációs Osztály koordinálja. Az  a  szervezeti egység, amelyhez a  nyilatkozattétellel kapcsolatosan
megkeresés érkezik, a megkeresést azonnal köteles átirányítani a Kommunikációs Osztályhoz. A sajtótól érkező
megkeresés kezeléséről, a  tájékoztatás módjáról, műfajáról, illetve a  tájékoztatást adó személyről az  Elnöki
Titkárság vezetője dönt, szükség szerint egyeztetve az  NKFI Hivatal elnökével. A  Kommunikációs Osztály
kérésére az  érintett szakterület összeállítja a  szakmai háttéranyagot, összegyűjti a  szükséges adatokat,
információkat, és összeállítja a tájékoztatás szövegének tervezetét. A sajtó számára készülő tájékoztatás végső
tartalmát és formáját a  Kommunikációs Osztály dolgozza ki, és azt az  érintett szakmai terület vezetőjének
jóváhagyását követően az Elnöki Titkárság vezetője hagyja jóvá. Idegen nyelvű tájékoztatás esetén az idegen
nyelvű szöveg elkészítéséről, fordításról az érintett szakterület gondoskodik.
5.3.5 Sajtó-helyreigazítási kérelem
 Az NKFI Hivatal munkatársai a  Kommunikációs Osztályon keresztül sajtó-helyreigazítási kérelmet
kezdeményezhetnek, amennyiben olyan sajtómegjelenést észlelnek, amely azt vélhetően megalapozottá
teszi. A sajtó-helyreigazítási kérelem jogi megalapozottságát egyeztetni kell a Jogi és Igazgatási Főosztállyal.
Amennyiben a  kérelem indítása megalapozott, az  érintett szakterület összegyűjti a  szükséges adatokat,
információkat, valamint összeállítja a helyreigazítási kérelem szövegének tervezetét. A helyreigazítási kérelem
végső tartalmát és formáját a  Kommunikációs Osztály a  Jogi és Igazgatási Főosztállyal és az  érintett
szakfőosztállyal, valamint az Elnöki Titkárság vezetőjével egyeztetve véglegesíti. A kérelem szövegét az adott
szakterület vezetőjének jóváhagyását követően az Elnöki Titkárság vezetője hagyja jóvá.
5.3.6 Az NKFI Hivatal munkatársainak a hivatalt érintő közlései magán közösségi média oldalon
 Az NKFI Hivatal munkatársainak a közösségi médiában való megjelenésük során tartózkodniuk kell minden
olyan megnyilvánulástól, amely az  NKFI Hivatal hírnevét hátrányosan befolyásolhatja. Az  NKFI Hivatal
munkatársaival szemben elvárás, hogy a  közösségi médiában magánemberként történő kommunikációjuk
során is a jogszabályoknak, valamint az NKFI Hivatal belső szabályozásainak és etikai alapelveinek megfelelő,
kormánytisztviselőhöz méltó magatartást tanúsítsanak, különösen akkor, ha tevékenységük, illetve személyük
az NKFI Hivatallal bármilyen módon összefüggésbe hozható, vagy azt a látszatot keltheti, hogy az NKFI Hivatal
nevében járnak el, illetve nyilvánítanak véleményt.
6. Rendezvények 6.1 Az NKFI Hivatal várható szakmai rendezvényeiről és konferenciáiról, a hivatali megjelenésről és intézményi üzenetekről
a  főosztályok minden év elején éves rendezvénytervet készítenek, amelyet tárgyév január 25-ig megküldenek
az  Elnöki Titkárság részére. A  terveket a  Kommunikációs Osztály január 31-ig összesíti. Az  éves rendezvénytervet
az Elnöki Titkárság vezetőjének előterjesztése alapján az NKFI Hivatal elnöke hagyja jóvá.
6.2 A rendezvénytervet az Elnöki Titkárság a főosztályokkal együttműködve folyamatosan felülvizsgálja és aktualizálja.
Az éves rendezvénytervben nem szereplő rendezvények megtartását, költségvetését, programját, meghívotti körét,
a  társrendezőként való esetleges szereplést a  felelős szakmai főosztály, valamint az  Elnöki Titkárság vezetőjének
javaslata alapján minden esetben az NKFI Hivatal elnöke engedélyezi.
6.3 Az NKFI Hivatal kiállításait vagy kiállításon való részvételét, valamint a  kiemelt – elnöki, illetve elnökhelyettesi
felügyelettel szerveződő – sajtónyilvános rendezvényeit a  Kommunikációs Osztály koordinálja az  érintett szakmai
főosztályok közreműködésével.
A jóváhagyott éves rendezvénytervben szereplő egyéb szakmai rendezvények, konferenciák szervezésekor az érintett
szakmai főosztály köteles az  Elnöki Titkársággal folyamatosan együttműködni. Ennek során egyeztetni kell
a rendezvény megtartásának időpontját, a rendezvény programját, költségvetését, a meghívandók körét, valamint
a meghívók szövegét és kiküldését. Ezen események szervezésekor a Kommunikációs Osztály munkatársai szakmai
támogatást nyújthatnak (program optimális felépítésének kialakítása, igazodás a  hivatali arculathoz, hír
megfogalmazása a honlapra, sajtóközlemény írása, megjelentetése).
6.4 Az NKFI Hivatal szakmai rendezvényeinek sajtónyilvánosságáról a  felelős szakmai főosztály, valamint az  Elnöki
Titkárság vezetőjének javaslata alapján az NKFI Hivatal elnöke dönt.
6.5 Az NKFI Hivatal saját rendezvényei mellett az Elnöki Titkárságot tájékoztatni kell azokról a nyilvános eseményekről
(konferenciák, workshopok, kiállítások, ünnepségek stb.), ahol az  NKFI Hivatal elnöke, elnökhelyettese,
főosztályvezetője vagy bármely munkatársa meghívottként részt vesz. Az  NKFI Hivatal vezető beosztású
munkatársainak szereplései esetében indokolt lehet sajtóközlemény kiadása, amelyről az Elnöki Titkárság vezetője
dönt.
6.6 A szakmai közönség tájékoztatása érdekében nyilvános rendezvényeinek programját, meghívóját az  NKFI Hivatal
a  honlapján is megjelenteti. A  nyilvános rendezvények programját, meghívóját a  rendezvényért felelős főosztály
a rendezvény időpontja előtt minimum 10 munkanappal továbbítja a webmesternek az OSS Help Desk alkalmazáson
keresztül, amelyről a  Kommunikációs Osztály is értesítést kap. Amennyiben azt a  szakmai főosztály kéri, illetve
az Elnöki Titkárság indokoltnak látja, a program, a meghívó, illetve az elektronikus regisztrációs felület közzétételre
kerül az NKFI Hivatal honlapján. A rendezvények után az előadások anyagai – kizárólag az előadók engedélyével –
elektronikus formában is megjelenhetnek a  honlapon, az  NKFI Hivatal munkatársainak előadásai az  intraneten is
megjelennek.
7. Kiadványok 7.1 Az NKFI Hivatal tervezett kiadványaira a főosztályok tehetnek javaslatot. A benyújtott javaslatokat az Elnöki Titkárság
Kommunikációs Osztálya véleményezi, a kiadvány megjelentetési tervét az Elnöki Titkárság vezetőjének előterjesztése
alapján az NKFI Hivatal elnöke hagyja jóvá.
7.2 A kiadványok tematikáját és főbb tartalmi elemeit a szakmai főosztályok előzetesen egyeztetik az Elnöki Titkársággal.
A kiadványok munkaanyagának elkészítése a szakmai főosztályok feladata. A megjelentetésre jóváhagyott kiadványok
esetében a Kommunikációs Osztály gondoskodik az arculatnak megfelelő megjelenésről, a grafikai tervezés, valamint
a nyomdai kivitelezés szabályszerű lebonyolításáról. Az elkészült kiadvány terjesztését, melyről pontos nyilvántartást
kell készíteni, az érintett szakmai főosztály végzi az Elnöki Titkárság koordinációjában. A nyilvános kiadványoknak
a honlapon történő elektronikus megjelentetéséről a Kommunikációs Osztály gondoskodik.
8. Arculat 8.1 Arculat az NKFI Hivatal befelé és kifelé irányuló önábrázolása, magatartása, megnyilvánulásai, amelyeknek tervezetten,
tudatosan és folyamatosan használt kombinációjában megtestesül az NKFI Hivatal magáról alkotott és közölni kívánt
intézményi képe. Az  intézményi arculat jelentősége azonosítani, megkülönböztetni, minőséget és hitelességet
közvetíteni.
8.2 Az intézményi arculattal kapcsolatban a Kommunikációs Osztály
a) szakmai felelőse az egységes arculat megtervezésének, kialakításának, a vizuális elemek rögzítésének,
b) koordinálja az arculati elemeket hordozó eszközök kreatív tervezési feladatait,
c) kezdeményezi és koordinálja a  b)  pont szerinti eszközök és kapcsolódó szolgáltatások megrendelését és
gyártását. 8.3 Az arculati elemeket hordozó eszközök különösen a  nyomtatott és elektronikus kiadványok, rögzített információs
táblák (homlokzati, folyosói, egyéb), hordozható installációk (plakát, rollup, megállítótábla, háttérfal, egyéb),
reprezentációs és reklámajándékok. A  hivatali munka során alkalmazott eszközöket és dokumentumokat
(névjegykártya, belső levél, külső levél, pályázati levél, elektronikus levél aláírás, prezentáció stb.) az Elnöki Titkárság
által meghatározott módon és az intraneten közölt formátumban kell használni.
8.3.1 Névjegykártya
 Az NKFI Hivatal munkatársai részére az  Elnöki Titkárságon keresztül kétoldalas és kétnyelvű névjegykártya
rendelhető. A  névjegykártya-igénylésre jogosultak névsorára az  adott főosztály vezetője tesz javaslatot.
Az  intraneten közölt sablon szerint készítendő névjegykártyákon a munkatárs nevén kívül a kinevezésében
megjelölt munkakört, az  NKFI Hivatal elnöke által adományozott címet (például közigazgatási tanácsadó),
valamint a szervezeti egység nevét és a munkatárs elérhetőségeit kell feltüntetni. Az  idegen nyelvű oldalra
ugyanezek a szabályok vonatkoznak.
8.3.2 Levélformátum, prezentáció, elektronikus levélben szereplő aláírás
 Az egységes használat érdekében a  megfelelő minták és sablonok az  intraneten közzétételre kerülnek.
Az  elektronikus levélben szereplő aláírás elemei megegyeznek a  névjegykártya elemeivel. Igény esetén
az aláírás megfelelő beállításához az informatikai ügyekért felelős szervezeti egység nyújt segítséget.
9. Elektronikus közzétételi felületek 9.1 Az NKFI Hivatal elsődleges elektronikus közzétételi felületei az NKFI Hivatal hivatalos honlapjai: www.nfkih.gov.hu,
www.h2020.gov.hu. Ezeket egészítik ki az NKFI Hivatal által üzemeltetett közösségi média felületek (például Facebook,
YouTube), RSS csatornák, valamint a rendszeres elektronikus hírlevél. Ezeken a felületeken el kell helyezni az arculati
rendelkezésekben meghatározott arculati elemeket. Az  NKFI Hivatal elektronikus közzétételi felületeit
a Kommunikációs Osztály kezeli.
9.2 A honlapon kell megjelentetni különösen:
a) jogszabály alapján kötelező jelleggel közzéteendő anyagokat,
b) információkat a szervezet működéséről, tevékenységéről,
c) aktuális és a jogelőd szervezetektől folyamatosként átvett pályázati felhívásokat és információkat,
d) hazai és nemzetközi KFI híreket, hazai pályázati felhívásokat és pályázati híreket,
e) információkat a kiemelt rendezvényekről.
9.3 Az NKFI Hivatal honlapján RSS csatornákat üzemeltet a  tematikus információk minél gyorsabb és egyszerűbb
eljuttatása érdekében. Az  RSS formátum lehetővé teszi, hogy egy honlap aktualitásairól, híreiről a  webhely
törzslátogatói minél gyorsabban értesüljenek. Az RSS csatornák automatikusan frissülnek, amint egy új hír megjelenik
a honlapon. Az RSS csatornákra a honlapon erre a célra biztosított felületen bárki feliratkozhat.
9.4 Az NKFI Hivatal Facebook oldalán a  Kommunikációs Osztály munkatársai tehetnek közzé információkat az  Elnöki
Titkárság vezetőjével egyeztetve. Az  NKFI Hivatal YouTube-csatornájára az  érintett szakmai főosztályvezető
engedélyével a  Kommunikációs Osztály tölt fel videókat. Egyéb közösségi média felületen való publikálás esetén
(pl. LinkedIn csoport, egyéb Facebook-csoport) az Elnöki Titkárság vezetőjének engedélye szükséges.
9.5 Elektronikus hírlevelet – havi vagy más rendszerességgel – a  szakterületekkel együttműködve a  Kommunikációs
Osztály állít össze és küld ki meghatározott címlistára, az Elnöki Titkárság vezetőjével egyeztetve. A hírlevél nyilvános,
a címlistára a honlapon erre a célra biztosított felületen bárki feliratkozhat. A hírlevél címzettjeinek adatkezelésére
vonatkozó tájékoztatást az NKFI Hivatal a hírlevél mellékleteként közzéteszi.
10. Szervezeti kommunikáció 10.1 Az NKFI Hivatal intézményi céljaival, hírértékű információival, valamint a sajtó és az elektronikus közzétételi felületek
kezelésének módjával kapcsolatosan a belső szervezeti egységek és az egyes munkatársak tájékoztatásáról az Elnöki
Titkárság és a  Kommunikációs Osztály gondoskodik az  elektronikus közzétételi felületek alkalmazásával, valamint
egyéb tájékoztatási formák útján, az érintett szakmai főosztályokkal együttműködve.
10.2 A szervezeti kommunikáció kiemelt közzétételi felülete az intranet, amely az NKFI Hivatal minden munkatársa számára
elérhető. Az  intranet elsődleges célja, hogy hatékonyan biztosítsa az  információcserét az  NKFI Hivatal szervezeti
egységei között (horizontális kommunikáció), valamint az  NKFI Hivatal különböző vezetési szintjei és szervezeti
egységei között (vertikális kommunikáció). Feladata továbbá a  napi munkavégzés speciális alkalmazásokkal való
támogatása (Telefonkönyv, HelpDesk, Teremfoglaló, Távollét).
Az intranet működtetéséért, koordinációjáért és karbantartásáért szakmai szervezeti egységként a Kommunikációs
Osztály felelős a társfőosztályokkal együttműködve. A főosztályok javaslatot tesznek az egyes tartalmak módosítására,
amelyet a Kommunikációs Osztály véglegesít. Az intranet kijelölt felületére a főosztályok jogosultak az NKFI Hivatal
napi működésével kapcsolatos tartalmat feltölteni. Az intranet általános részeit a Kommunikációs Osztály kezeli.
10.3 Az intraneten kell közzétenni különösen:
a) az NKFI Hivatal elnökének utasításait,
b) az NKFI Hivatal elnökének körleveleit, tájékoztatóit, felhívásait,
c) a főosztályok ügyrendjét,
d) a napi munkához szükséges közjogi szervezetszabályozó eszközök szövegét, alkalmazások elérhetőségét,
e) az NKFI Hivatal mindennapi működésével kapcsolatos tájékoztatókat.
10.4 Az intranet további feladatai:
a) a szervezet működésének átláthatósága, folyamatainak követhetősége és
b) közös tudásbázis
kialakítása.
11. A Nemzeti Kommunikációs Hivatallal való együttműködés A Nemzeti Kommunikációs Hivatalról és a  kommunikációs beszerzések központosított közbeszerzési rendszeréről
szóló 247/2014. (X. 1.) Korm. rendelet alapján az NKFI Hivatalra háruló kötelezettségek teljesítésének koordinációs és
kommunikációs szakmai felelőse az Elnöki Titkárság.
III. Fejezet
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 12. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
13. Hatályát veszti a  Nemzeti Innovációs Hivatal elnöke által kiadott a  Nemzeti Innovációs Hivatal Kommunikációs
Szabályzatáról szóló 18/2013. számú elnöki utasítás.
Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök


text:
474/2013. (X. 30.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
több évtizedes oktatói tevékenységéért, valamint a  mentálhigiéné és a  társadalmi méretű lelki egészségvédelem
tudományos kutatása terén elért eredményei elismeréseként
dr. Tomcsányi Teodóra, a pszichológiai tudomány kandidátusa, a Semmelweis Egyetem Egészségügyi Közszolgálati
Kara Mentálhigiéné Intézetének egyetemi tanára részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. október 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
50/2017. (XII. 13.) MvM utasítása megyei fejlesztési biztosok kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a megyei fejlesztési projektek megvalósításának
támogatása céljából a  projektelőkészítési, projektmenedzsmenti, projektfejlesztési és projektértékelési feladatok
koordinálása érdekében 2017. december 1. napjától 2018. május 31. napjáig az alábbi személyeket miniszteri biztossá
(a továbbiakban: megyei fejlesztési biztos) nevezem ki:
1. Font Sándor Bács-Kiskun megye 2. dr. Hargitai János Baranya megye
3. Vantara Gyula Békés megye 4. Riz Gábor Borsod-Abaúj-Zemplén megye
5. B. Nagy László Csongrád megye 6. Varga Gábor Fejér megye
7. Simon Róbert Balázs Győr-Moson-Sopron megye 8. dr. Tiba István Hajdú-Bihar megye
9. Nyitrai Zsolt Heves megye 10. Boldog István Jász-Nagykun-Szolnok megye
11. dr. Völner Pál Komárom-Esztergom megye 12. Balla Mihály Nógrád megye
13. dr. Szűcs Lajos Pest megye 14. Móring József Attila Somogy megye
15. Lipők Sándor Szabolcs-Szatmár-Bereg megye 16. Hirt Ferenc Tolna megye
17. Ágh Péter Vas megye 18. dr. Kovács Zoltán Veszprém megye
19. Manninger Jenő Zala megye 2. § A megyei fejlesztési biztos feladata:
a) a megyei jogú városok, a  megyei önkormányzatok, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalok
képviselőivel együttműködve koordinálja a projektelőkészítő és projektmenedzsment-struktúra kialakítását;
b) közreműködik a  feladatokhoz szükséges humánerőforrás-kapacitás mennyiségi és minőségi felmérésében,
a  követelmények meghatározásában, ellátja a  humánerőforrás képzésével és oktatásával összefüggő
koordinatív feladatokat;
c) irányítja és koordinálja a megyei kedvezményezettek számára szükséges megyei szintű képzések és workshopok
megrendezését;
d) kapcsolatot tart a  Miniszterelnökség Európai Uniós Fejlesztésekért Felelős Államtitkárság koordinációs
feladatot ellátó szervezeti egységeivel és az Irányító Hatóságok vezetőivel.
3. § A megyei fejlesztési biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
4. § A Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján a megyei fejlesztési biztos e tevékenysége ellátásáért legfeljebb helyettes
államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra jogosult. A  megyei fejlesztési biztost a  Ksztv. 38.  §
(6) bekezdésében meghatározott juttatások nem illetik meg.
5. § A Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a megyei fejlesztési biztost tevékenysége ellátásában titkárság nem segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a megyei fejlesztési biztosok kinevezéséről szóló 25/2017. (VII. 6.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1181/2011. (V. 31.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány 1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a Magyar
Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet
3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére 11 111,0 millió forint átcsoportosítását az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal 2. jóváhagyja, hogy az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zrt. biztonságos működése és a Magyar Fejlesztési Bank
Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvényben foglaltak megvalósítása érdekében a határozat 1. pontjában
biztosított 10 000,0 millió forint tőkejuttatásból 2500,0 millió forint a jegyzett tőkét növelje, 7500,0 millió forint pedig
tőketartalékba kerüljön. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter 3. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
36/2013. (VI. 4.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. május 28-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. május 3-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a jelen kérdésben megtartott népszavazást követő első hónap első napjáig teljes körűen
hozzák nyilvánosságra a „Nyilvános koncessziós pályázati kiírás dohánytermék kiskereskedelmi jogosultság
átengedésére” című 2013-évi pályázatra beadott összes pályázatot?”
Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény) 8. cikke rögzíti az országos népszavazásra vonatkozó
alapvető rendelkezéseket. A 8. cikk (2) bekezdése szerint „Országos népszavazás tárgya az Országgyűlés feladat- és
hatáskörébe tartozó kérdés lehet.”
A fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi
CXXXIV.  törvény (a továbbiakban: Fdvtv.) 4. § (1) bekezdésében foglaltak szerint az állami vagyonnal való
gazdálkodás szabályozásáért felelős miniszter ellátja a dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenység szervezésének
szakmai irányítását. A törvény 5. §-ában foglaltak szerint az állam nevében a dohánytermék-kiskereskedelem
átengedéséről szóló pályázat kiírására, elbírálására, továbbá a koncessziós szerződés megkötésére a miniszter
jogosult. Az Fdvtv. 8. § (1) bekezdésében foglaltak szerint a miniszter, illetve a miniszter által megbízott és a nevében
eljáró természetes személy a pályázat nyertesével köti meg a koncessziós szerződést a pályázat eredményének
kihirdetését követő 30 napon belül.
Fenti jogszabályban foglaltak értelmében egyértelműen megállapítható, hogy a „Nyilvános koncessziós pályázati
kiírás dohánytermék kiskereskedelmi jogosultság átengedésére” című 2013-évi pályázatra beadott összes pályázat
nyilvánosságra hozatalára az állami vagyonnal való gazdálkodás szabályozásáért felelős miniszter jogosult.
Ennek értelmében az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdés nem tartozik az Országgyűlés
feladat- és hatáskörébe.
Az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § a) pontja alapján, mivel a kérdés nem tartozik az Országgyűlés
feladat- és hatáskörébe – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény 8. cikk (2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § a) pontján, a választási eljárásról szóló
2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján, az Fdvtv. 4. § (1) bekezdésén, 5. §-án, 8. § (1) bekezdésén,
a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az
1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint
a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
25/2003. (V. 13.) ESZCSM rendelete a hivatásos gondnoki feladatot ellátó személyek képesítési előírásairól.
A cselekvőképességgel, gondnoksággal összefüggő
egyes törvények módosításáról szóló 2001. évi XV. törvény
8. §-ának (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján
a következőket rendelem el:
1. § (1) Hivatásos gondnok lehet minden nagykorú, cselekvőképes, büntetlen előéletű magyar állampolgár, akivel
szemben a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi
és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX. 10.) Korm.
rendelet 134. §-ának (6) bekezdésében meghatározott kizáró körülmény nem áll fenn, és az e rendelet szerinti
képesítési előírásoknak megfelel.
(2) Hivatásos gondnokká csak olyan személy nevezhető
ki, aki legalább középfokú iskolai végzettséggel rendelkezik, és az e rendeletben meghatározott képzésen eredményesen részt vett.
(3) A képesítési előírás alól felmentés nem adható.
(4) A hivatásos gondnoki képzés (a továbbiakban: képzés) térítésköteles.
(5)A képzés tematikáját a melléklet tartalmazza. 2. §
(1) A képzés célja, hogy megfelelő ismereteket nyújtson
a korlátozottan cselekvőképes és a cselekvőképtelen személyek személyi és vagyoni jogai érdekvédelmének ellátásához.
(2) Képzést a felnőttképzésről szóló 2001. évi CI. törvény 8. §-ában szabályozott felnőttképzést folytató intézmények nyilvántartásában szereplő fővárosi, megyei gyámhivatal (a továbbiakban: megyei gyámhivatal) szervezhet.
(3) A nyilvántartásba vételt igazoló tanúsítvány másolatát a megyei gyámhivatal megküldi a Nemzeti Család- és
Szociálpolitikai Intézetnek (a továbbiakban: Intézet).
Az intézet a tanúsítvány másolatának kézhezvételét követő
30 napon belül az általa kidolgozott tananyagot eljuttatja
a megyei gyámhivatalnak.
(4) A megyei gyámhivatal a képzés megindítása előtt
tájékoztatja az Intézetet a képzésben részt vevő személyek
számáról, a képzés megkezdésének és befejezésének időpontjáról, továbbá a képzést végző személyek nevéről.
3. § (1) A képzésre írásban lehet jelentkezni a megyei gyámhivatalnál.
(2) A képzés időtartama összesen 28 óra, amely az írásbeli vizsga 1 órás időtartamát is magába foglalja.
(3) Nem bocsátható vizsgára az, aki a képzés során több
mint 4 óráról hiányzott. Ebben az esetben a résztvevő a
képzés díjának ismételt befizetése nélkül vehet részt a
következő képzésen.
(4) A képzés tesztkérdésekből álló írásbeli vizsgával
zárul. Az írásbeli dolgozat értékelésére a felkészítést végző
oktatók és a tanfolyamot szervező gyámhivatal képviseletét ellátni jogosult személyek kérhetők fel. Az értékelés során a lehetséges minősítések: megfelelt, nem felelt
meg.
(5) Az írásbeli dolgozatokat a felkészítést szervező
megyei gyámhivatal 10 évig köteles megőrizni.
4. § (1) A képzésben részt vevők a tanfolyam sikeres elvégzéséről a megyei gyámhivatal által kiadott tanúsítványt
kapnak.
(2) A tanúsítványban szereplő tanfolyami képzettség
megnevezése: hivatásos gondnok.
5. § (1) A nyilvántartásba vett hivatásos gondnokok évente
3 órás időtartamú továbbképzésen vesznek részt.
(2) A továbbképzést a képzési tematikára, az esetleges
jogszabályi változásokra, illetve a gyakorlat által felvetett
problémákra tekintettel szervezik meg a megyei gyámhivatalok.
6. § A képzésben, továbbképzésben eredményesen részt vett
személy adatait [a gyermekek védelméről és a gyámügyi
igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 102. § (3) bek.],
valamint a tanúsítványok másolatait a megyei gyámhivatal
megküldi az Intézetnek, ahol azokat nyilvántartásba
veszik, és sorszámmal látják el.
7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép
hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésekor hivatásos gondnoki
feladatokat ellátó személynek a képzési kötelezettséget a
rendelet hatálybalépését követő egy éven belül kell teljesítenie.
Dr. Csehák Judit s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi miniszter


text:
1375/2016. (VII. 21.) Korm. határozata az európai uniós támogatások kifizetésének felgyorsításához szükséges, a közszféra szervezetek esetén alkalmazandó egyszerűsített költségigazolási rend előkészítéséről és bevezetéséről.
A Kormány
 1. felhívja az  érintett minisztereket, hogy gondoskodjanak az  irányításuk alatt álló, valamint a  tulajdonosi
joggyakorlásuk alatt álló, 1.  melléklet szerinti kedvezményezettek esetén a  2014–2020 programozási időszakban
az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.)
Korm.  rendelet 144.  § (2)  bekezdése szerinti egyszerűsített költségigazolási rend alkalmazásához szükséges,
az  ellenőrzés funkcionális függetlenségét biztosító szabályzatok előkészítéséről, és ezen szabályzatok irányító
hatóságok részére jóváhagyás céljából történő benyújtásáról;
Felelős: belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. október 15.
2. felhívja az  érintett minisztereket, hogy gondoskodjanak az  1.  pont szerint elkészített szabályzatok vizsgálatáról
és megfelelőségük esetén azok – az  irányító hatóság általi – jóváhagyásáról és bevezetéséről, valamint az  így
elfogadott szabályzatoknak a Miniszterelnökség részére történő megküldéséről.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. november 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1528/2018. (X. 24.) Korm. határozata a Balatoni Halgazdálkodási Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársasággal összefüggésben a MAHOP-1.2-2017. azonosító számú, „Nyilvántartott halgazdálkodási vízterületek rehabilitációja, beleértve az ívási helyek fejlesztését és a vándorló halfajok vándorlási útvonalának biztosítását” című, gazdaságfejlesztést célzó projektek megvalósítására irányuló felhívásra támogatási kérelem benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva hozzájárul, hogy a Balatoni Halgazdálkodási Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság
a MAHOP-1.2-2017. azonosító számú, „Nyilvántartott halgazdálkodási vízterületek rehabilitációja, beleértve az ívási
helyek fejlesztését és a  vándorló halfajok vándorlási útvonalának biztosítását” célzó projektek megvalósítására
irányuló felhívásra az  új ívóhely létesítése a  Tihanyi-félsziget körül önálló, földrajzi koordinátákkal lehatárolt
területen a  biodiverzitás megőrzése érdekében című támogatási kérelmeket nyolc önálló, lehatárolt területre
vonatkozóan benyújtsa.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2008. (HK 11.) HM HKF intézkedése a Stratégiai Légiszállítási Képesség Magyarországról történő működtetésével összefüggésben az MH Pápa Bázisrepülőtér őrzés-védelmét ellátó katonai őrség felkészítésének kiképzési követelményeiről.
A Stratégiai Légiszállítási Képesség Magyarországról
történő működetésének előkészítéséért felelős bizottság
létrehozásáról szóló 4/2008. (HK 4.) HM utasítás 7. § (3)
bekezdése, valamint a Stratégiai Légiszállítási Képesség
Magyarországról történő működtetésének katonai-szakmai előkészítése érdekében végrehajtandó szakfeladatokról szóló 68/2008. (HK 7.) HM HVKF intézkedés 2. bekezdés d) pontja, valamint az 5. bekezdés f) pontja alapján,
a Stratégiai Légiszállítási Képesség Magyarországról történő működtetésével összefüggésben az MH Pápa Bázisrepülőtér őrzés-védelmét ellátó katonai őrség felkészítésének kiképzési követelményeiről az alábbi
intézkedést adom ki: Az intézkedés hatálya az MH Összhaderőnemi Parancsnokságra (a továbbiakban: MH ÖHP), valamint az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetekre terjed ki.
1. Az MH ÖHP a katonai őrség megszervezésével és
felállításával kapcsolatban:
a) dolgozza ki az intézkedés 1. számú mellékletében
foglalt követelmények alapján – a tervezett állomány katonai előképzettségének figyelembevételével – a katonai őrség felkészítésének rendjét;
b) a kiképzési programot 2008. július 15-ig küldje meg
tájékoztatásul a HM HKF főosztályvezetőjének.
2. Ez az intézkedés az aláírás napján lép hatályba és
2009. december 31-én hatályát veszti.
Juhász István vezérőrnagy s. k.,
HM hadműveleti és kiképzési főosztályvezető


text:
5/2004. (I. 28.) KE határozata dr. Nagy Erzsébet rendkívüli követi és meghatalmazott miniszteri kinevezéséről.
A külügyminiszter előterjesztésére dr. Nagy Erzsébetet
kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2003. december 22. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
1761/2018. (XII. 20.) Korm. határozata a „Magyarországi nyaralóhajózás alapjainak és hátterének megteremtésével kapcsolatos program” megvalósításához szükséges további intézkedésekről.
A Kormány
 1. a) egyetért azzal, hogy a  miniszterelnök kabinetfőnöke a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018. évi L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 15. Magyarországi nyaralóhajózás
alapjainak és hátterének megteremtése jogcímcsoport terhére támogatási jogviszonyt hozzon létre
az  állami tulajdonú MAHART Magyar Hajózási Zártkörűen Működő Részvénytársasággal a „Magyarországi
nyaralóhajózás alapjainak és hátterének megteremtésével kapcsolatos program” (a továbbiakban: Program)
megvalósításának folytatására, illetve befejezésére;
b) engedélyezi az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4c) bekezdés a)  pontjában
biztosított jogkörében eljárva a  miniszterelnök kabinetfőnöke számára, hogy a  központi költségvetés
XXI.  Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1.  Célelőirányzatok
alcím, 15. Magyarországi nyaralóhajózás alapjainak és hátterének megteremtése jogcímcsoporton,
a  2019.  költségvetési év tekintetében legfeljebb 2 974 000 000 forint, valamint a  2020. költségvetési év
tekintetében legfeljebb 993 550 000 forint összegben, éven túli kötelezettséget vállaljon;
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: közzétételt követő 15 napon belül
2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – a miniszterelnök kabinetfőnöke bevonásával – a Program 2019. évi folytatásához
gondoskodjon – 1 774 000 000 forint, valamint a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és kincstári
díj 6 209 000 forint összege vonatkozásában – mindösszesen 1 780 209 000 forint többletforrás biztosításáról
a Kvtv. 1. melléklet XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 15. Magyarországi nyaralóhajózás alapjainak és hátterének megteremtése jogcímcsoport javára;
Felelős: pénzügyminiszter
a miniszterelnök kabinetfőnöke Határidő: a felmerülés ütemében
3. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  miniszterelnök kabinetfőnöke bevonásával – gondoskodjon a  Program
megvalósításához a 2020. költségvetési évben szükséges – legfeljebb 993 550 000 forint, valamint a kifizetésekhez
kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illeték és kincstári díj 3 478 000 forint összege vonatkozásában – mindösszesen
997 028 000 forint biztosításáról a XXI. Miniszterelnöki Kabinetiroda fejezet javára;
Felelős: pénzügyminiszter
a miniszterelnök kabinetfőnöke Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
 4. visszavonja a  „Magyarországi nyaralóhajózás alapjainak és hátterének megteremtésével kapcsolatos program”
elindításáról szóló 1870/2017. (XI. 29.) Korm. határozat 5. és 6. pontját.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
256/2010. (III. 31.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 29-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. március 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy aki nagy nyilvánosság előtt – a kommunisták által
vezetett Kínai Népköztársaságban 1958–1961 között tomboló éhínség – áldozatának méltóságát azáltal sérti, hogy –
a kommunisták által vezetett Kínai Népköztársaságban 1958–1961 között tomboló éhínség – tényét tagadja, kétségbe
vonja, vagy jelentéktelen színben tünteti fel, bűntettet követ el és három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra bocsátott kérdésnek mind
a választópolgár, mind a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie.
A testület álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása a nyelvtani szabályoknak nem
felel meg, továbbá oly mértékben bonyolult, hogy az sem a választópolgár, sem a jogalkotó számára nem lenne
egyértelmű.
Az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvény ben foglalt követelményeknek, az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
302/2019. (VII. 26.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Zámbó Ágnest 2019. december 29-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. július 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
37/2013. (XII. 21.) BM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja szerint Horváth András ny. r. dandártábornokot
miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos feladata az Országos Rendőr-főkapitányság nyomozó szervezeti egységeinél a szervezett bűnözői
körök által az 1990-es években elkövetett élet elleni bűncselekmények, illetve az úgynevezett „olajos” ügyekkel
összefüggő élet és testi épség elleni, vagyon elleni bűncselekmények hatékony felderítésének és nyomozásának
irányítása, koordinálása.
(3) A miniszteri biztos tevékenységét 2013. december 16-tól látja el.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a Ksztv. 38. § (4) bekezdésére figyelemmel a belügyminiszter irányítja.
3. § (1) A miniszteri biztos a feladatainak végrehajtása érdekében valamennyi érintett nyomozó szervezeti egységgel
folyamatos és közvetlen kapcsolattartásra, egyeztetésre, továbbá adat, információ, illetve irat bekérésére jogosult.
(2) A miniszteri biztos megkeresését az érintett nyomozó szervezeti egységek feladat- és hatáskörükben eljárva,
határidőre teljesítik.
4. § A miniszteri biztos feladatainak ellátásához szükséges személyi és tárgyi feltételeket, így különösen a titkársági
teendőket az Országos Rendőr-főkapitányság biztosítja.
5. § A miniszteri biztos a feladatát az országos rendőrfőkapitánnyal együttműködve látja el.
6. § A miniszteri biztos feladatainak ellátásáról havonta jelentést tesz a belügyminiszternek.
7. § A miniszteri biztost a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
8. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 19/2013. (VI. 25.) BM utasítás.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1728/2016. (XII. 13.) Korm. határozata a Nemzeti Tehetség Program végrehajtásának 2017–2018. cselekvési programjáról.
A Kormány a  Nemzeti Tehetség Program elfogadásáról, a  Nemzeti Tehetség Program finanszírozásának elveiről, valamint
a  Nemzeti Tehetségügyi Koordinációs Fórum létrehozásának és működésének elveiről szóló 126/2008. (XII. 4.) OGY határozat
1.  számú mellékleteként elfogadott, 2008–2028.  évekre vonatkozó Nemzeti Tehetség Programban meghatározott célkitűzések
végrehajtása érdekében
 1. elfogadja a  Nemzeti Tehetség Program végrehajtásának 2017–2018.  évi cselekvési programját (a  továbbiakban:
Cselekvési Program) az  1.  melléklet szerint, azzal, hogy a  Cselekvési Programot a  rendelkezésre álló források
figyelembevételével kell végrehajtani;
2. meghatározza a Cselekvési Program kiemelt fejlesztési területeit, amelyek magukban foglalják
a) egységes, komplex, nemzeti tehetségazonosítási, kiválasztási és az  egyéni fejlesztésen alapuló
tehetséggondozó rendszer működtetését,
b) a  rendelkezésre álló források költséghatékony felhasználását, a  források felhasználásának összehangolását,
a  tehetséggondozó programok támogatási rendszerének egyszerűsítését, a  magyar tehetségsegítés
eredményeinek hazai, az  Európai Unió tagállamaival és más államokkal való megismertetését, a  hazai
tehetséggondozó rendszer nemzetközi szerepvállalásának erősítését,
c) tehetségsegítő programok folyamatos működtetését, a  tehetségsegítő hagyományok őrzését és
gazdagítását, a  hazai, a  hazai nemzetiségi és a  határon túli magyar tehetségfejlesztő közösségek nemzeti
együttműködésének segítését, tudományos tájékozottságuk bővítését, nemzetközi kapcsolatrendszerük
fejlesztését,
d) hosszú távú, kiszámítható és komplex tehetségfejlesztő programok, nagy hagyományú és szakmailag
elismert tanulmányi és művészeti versenyek megvalósításának támogatását,
e) a  tehetségazonosítás és tehetséggondozás szervezeti rendszeréhez való hozzáférés esélyeinek javítását,
különös tekintettel a  kettős vagy többszörös különlegességű és területi fókusz alapján a  kedvezményezett
járásokban és településeken élő tehetséges fiatalok tehetségsegítő programokba történő bevonására,
f ) a kiemelkedő tehetségek támogatását,
g) a  tehetség fejlesztését és hasznosulását segítő környezet biztosítását, a  tehetséges fiatalok társadalmi
felelősségvállalásának erősítését és annak elősegítését, hogy a  tehetséges magyar fiatalok tudásukat és
tehetségüket hosszú távon Magyarországon kamatoztassák,
h) a  külföldi programokban részt vevő tehetséges magyar fiatalok számára tehetségük kibontakoztatására és
továbbfejlesztésére szolgáló hazai lehetőségek megtalálásának elősegítését,
i) a tehetséggondozásban érintett szereplők szakmai tevékenységének fejlesztését, továbbá
j) a tehetségsegítő személyek és szervezetek fokozottabb megbecsülését, szakmai elismerését;
3. felkéri az érdekelt szervezeteket, hogy működjenek közre a Cselekvési Program végrehajtásában.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök