type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1451/2011. (XII. 22.) Korm. határozata a MÁV Zrt. adósságának részbeni átvállalásáról.
1. A Kormány a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 75. § (6) bekezdésében
foglaltak végrehajtása céljából a MÁV Magyar Államvasutak Zrt. hitelviszonyon alapuló, a Magyar Állam által ellenérték
nélkül átvállalandó tartozásait a következők szerint állapítja meg:
a) a Kereskedelmi és Hitelbank Zrt. által képviselt konzorcium 2005. december 27-i, személyszállítási és pályavasúti
tevékenység működtetéséhez szükséges forgóeszköz finanszírozás célú hitelszerződésből eredő tartozás,
b) az Erste Bank Hungary Zrt. által képviselt konzorcium 2006. október 9-i, személyszállítási és pályavasúti
tevékenység működtetéséhez szükséges hosszúlejáratú forgóeszközpótló hitelszerződésből eredő tartozás.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2011. december 30. 2. Ez a határozat a közzététel napját követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
251/2013. (VII. 3.) Korm. rendelete a PÁPAI HÚS 1913 Kft.-nek és a PÁPA-SER Kft.-nek a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló törvény szerinti stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a
alapján a  PÁPAI HÚS 1913 Élelmiszeripari Feldolgozó Korlátolt Felelősségű Társaságot (székhelye: 8500 Pápa,
Kisfaludy utca 2.; cégjegyzékszáma: 19-09-510826) és a  PÁPA-SER Sertéstenyésztő és -hizlaló Korlátolt Felelősségű
Társaságot (székhelye: 8500 Pápa, Kisfaludy utca 2.; cégjegyzékszáma: 19-09-505264) stratégiailag kiemelt
jelentőségű gazdálkodó szervezetnek minősíti.
2. § A Kormány megállapítja, hogy a  PÁPAI HÚS 1913 Élelmiszeripari Feldolgozó Korlátolt Felelősségű Társaság és
a  PÁPA-SER Sertéstenyésztő és -hizlaló Korlátolt Felelősségű Társaság mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezetek vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 19 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1065/2012. (III. 19.) Korm. határozata a Magyarország Kiváló Művésze, a Magyarország Érdemes Művésze és a Magyarország Babérkoszorúja díjak 2012. adományozásáról.
Magyarország Kormánya március 15-e, nemzeti ünnepünk alkalmából Benedek Miklós Jászai Mari-díjas színművésznek, Érdemes Művésznek,
Esztergályos Károly Balázs Béla-díjas filmrendezőnek, forgatókönyvírónak, Érdemes Művésznek,
Konrád György brácsaművésznek, Érdemes Művésznek, Markovics Ferenc Balázs Béla-díjas fotóművésznek, Érdemes Művésznek,
Szilágyi Lenke Balogh Rudolf-díjas fotóművésznek, Érdemes Művésznek, Tahi Tóth László Jászai Mari-díjas színművésznek, Érdemes Művésznek, a
MAGYARORSZÁG KIVÁLÓ MŰVÉSZE DÍJAT, Bogdán Zsolt Jászai Mari-díjas színművésznek,
Csikos Sándor Jászai Mari-díjas színművésznek, Hirtling István Jászai Mari-díjas színművésznek,
Keller András Liszt Ferenc-díjas hegedűművésznek, Kesselyák Gergely Liszt Ferenc-díjas karmesternek,
Lugossy Mária Munkácsy Mihály-díjas érem- és szobrászművésznek, Nemcsák Károly Jászai Mari-díjas színművésznek,
Rónai Éva Ferenczy Noémi-díjas textilművésznek, Sárkány Győző Ferenczy Noémi-díjas grafikusművésznek,
Selmeczi György Erkel Ferenc-díjas zeneszerzőnek, karmesternek, Szarvas József Jászai Mari-díjas színművésznek,
Tordai Hajnal Jászai Mari-díjas jelmeztervezőnek, Tordai Teri Jászai Mari-díjas színművésznek,
Trill Zsolt Jászai Mari-díjas színművésznek, Virágh András Liszt Ferenc-díjas orgonaművésznek, karnagynak, a
MAGYARORSZÁG ÉRDEMES MŰVÉSZE DÍJAT, Borbély Szilárd József Attila-díjas költőnek,
Kárpáti Kamil József Attila-díjas költőnek, írónak, szerkesztőnek, Ladik Katalin József Attila-díjas írónak, költőnek, a
MAGYARORSZÁG BABÉRKOSZORÚJA DÍJAT adományozza. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2018. (IV. 20.) AB határozata a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. CLXXXI. törvénnyel kapcsolatos mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenesség megállapításáról.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panaszok tárgyában – dr. Pokol Béla és dr. Varga Zs. András
alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság megállapítja: az Alaptörvény 39. cikk (2) bekezdését sértő mulasztásban megnyilvánuló
alaptörvény-ellenesség áll fenn annak következtében, hogy a  jogalkotó a  közpénzekből nyújtott
támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvénnyel nem biztosította a  Magyar Nemzeti Bank
által létrehozott, közpénzekből finanszírozott alapítványok által természetes személyek számára nyújtott
támogatások átláthatóságát.
Az Alkotmánybíróság felhívja az Országgyűlést, hogy jogalkotói feladatának 2018. szeptember hó 30. napjáig
tegyen eleget.
2. Az  Alkotmánybíróság a  Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.20.123/2016/6/II. számú, valamint a  Fővárosi Törvényszék
35.P.22.353/2015/10. számú, a  Fővárosi Ítélőtábla ítéletével helybenhagyott ítélete, továbbá a  Fővárosi
Ítélőtábla 2.Pf.20.149/2016/7/II. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszokat elutasítja.
3. Az  Alkotmánybíróság az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi
CXII. törvény 3.  § 5.  pontjának „a személyes adat fogalma alá nem eső” szövegrésze alaptörvényellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványokat visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság elrendeli e határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét.
I. [1] 1. Az  indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján két,
tartalmilag hasonló alkotmányjogi panasszal fordult az  Alkotmánybírósághoz. Az  ügyek tárgyi összefüggésére
tekintettel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszokat az Abtv. 58. § (2) bekezdése alapján egyesítette és egy
eljárásban bírálta el.
[2] Elsőként benyújtott alkotmányjogi panaszában a  Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.20.123/2016/6/II. számú, valamint
a  Fővárosi Törvényszék 35.P.22.353/2015/10. számú, a  Fővárosi Ítélőtábla ítéletével helybenhagyott ítélete
alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
[3] Másodikként előterjesztett alkotmányjogi panaszában a  Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.20.149/2016/7/II. számú ítélete
alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését indítványozta.
[4] Az Abtv. 26.  § (1)  bekezdése alapján vagylagosan előterjesztett kérelmében indítványozta az  információs
önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Infotv.)
3. § 5. pontjának „a személyes adat fogalma alá nem eső” szövegrésze alaptörvény-ellenességének megállapítását és
megsemmisítését.
[5] 2. Az  első alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügyben az  indítványozó 2015. február 25-én az  Infotv.
28.  §  (1)  bekezdése alapján adatigénylést terjesztett elő a  Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) által
alapított Pallas Athéné Domus Scientiae Alapítványhoz (a továbbiakban: alperes). Az indítványozó adatigénylésében
az alperestől kérte, hogy tegyék megismerhetővé számára a „2014–2015-ös akadémiai évben:
– az egyes pályázatokra hány jelentkezés érkezett?
– kik vettek részt a pályázatok elbírálásában, milyen pontozási rendszer alapján hoztak határozatot?
– kik nyertek az egyes pályázatokon, mennyi pénzt?
– milyen vállalásokat tettek a  nyertesek a  pályázati összeg odaítélésnek fejében, ezeket mikor teljesítették
(illetve, ha még nem teljesítették, mikor jár le a teljesítési határidő?)
– mekkora kerete van a  jegybanknak az összes pályázatra a 2014–2015-ös akadémiai évben, és mekkora lesz
a 2015–2016-os akadémiai évben?”
 [6] Az alperes 2015. március 5-én kelt válaszában a  kiadni kért közérdekű adatok indítványozó részére történő
rendelkezésre bocsátását megtagadta.
 [7] Az adatigénylés elutasítása miatt, ennek bírósági felülvizsgálata érdekében az indítványozó az Infotv. 31. §-a alapján
pert indított. Keresete alapján az  első fokon eljárt Fővárosi Törvényszék az  adatigénylés teljesítésére kötelezte
az  alperest, de a  természetes személy pályázók személyes adatai megismerésére irányuló adatigény teljesítésével
kapcsolatban előterjesztett kereseti kérelmet elutasította. Ezt követően a  Fővárosi Ítélőtábla – az  alperes, illetve
a  felperes fellebbezése alapján eljárva – az  elsőfokú bíróság ítéletének nem fellebbezett részét nem érintette,
fellebbezett rendelkezését helybenhagyta. A  másodfokú bíróság tehát nem találta alaposnak a  felperes
fellebbezését, s nem kötelezte az  alperest a  nyertes pályázók nevének megismerhetővé tételének biztosítására.
(Az indítványozó alkotmányjogi panaszában jelezte, hogy a  jogerős ítélettel szemben felülvizsgálati kérelmet nem
terjesztett elő.)
[8] 3. A  második alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügyben az  indítványozó 2015. február 25-én az  Infotv.
28.  §  (1)  bekezdése alapján adatigénylést terjesztett elő az  MNB által alapított Pallas Athéné Geopolitikai
Alapítványhoz (a továbbiakban: alperes). Az  indítványozó adatigénylésében az  alperestől kérte, hogy tegyék
megismerhetővé számára a „2014–2015-ös akadémiai évben:
– az egyes pályázatokra hány jelentkezés érkezett?
– kik vettek részt a pályázatok elbírálásában, milyen pontozási rendszer alapján hoztak határozatot?
– kik nyertek az egyes pályázatokon, mennyi pénzt?
– milyen vállalásokat tettek a  nyertesek a  pályázati összeg odaítélésének fejében, ezeket mikor teljesítették
(illetve, ha még nem teljesítették, mikor jár le a teljesítési határidő?)
– mekkora kerete van a  jegybanknak az összes pályázatra a 2014–2015-ös akadémiai évben, és mekkora lesz
a 2015–2016-os akadémiai évben?”
 [9] Az alperes 2015. március 5-én kelt válaszában a  kiadni kért közérdekű adatok indítványozó részére történő
rendelkezésre bocsátását megtagadta.
 [10] Az adatigénylés elutasítása miatt, ennek bírósági felülvizsgálata érdekében az indítványozó az Infotv. 31. §-a alapján
pert indított. Keresete alapján az  első fokon eljárt Fővárosi Törvényszék 5.P.22574/2015/10. számú ítéletében
az  adatigénylés teljesítésére kötelezte az  alperest; kereseti kérelmét mindazonáltal részben elutasította, mivel
az indítványozó maga elállt az adatigénylésében szereplő utolsó kérdéstől, hogy mekkora kerete van a Jegybanknak
a  pályázatra. Ezt követően a  Fővárosi Ítélőtábla – az  alperes fellebbezése alapján eljárva – az  elsőfokú bíróság
ítéletének nem fellebbezett részét nem érintette, fellebbezett rendelkezését részben megváltoztatta és a  nyertes
pályázók nevének kiadására irányuló keresetet is elutasította. (Az indítványozó alkotmányjogi panaszában jelezte,
hogy a jogerős ítélettel szemben felülvizsgálati kérelmet nem terjesztett elő.)
[11] 4. Az indítványozó mindkét alkotmányjogi panaszában azt állította, hogy a támadott ítéletek sértik az Alaptörvény
VI.  cikk (2)  bekezdésében foglalt közérdekű adatok megismeréséhez való jogát. A  közérdekű adatok
megismeréséhez való joga aránytalan korlátozásának vélte azt a  bírói jogértelmezést, miszerint adatigénylését
egészében véve azért nem kellett teljesíteni, mert ennél fogva a  nyertes pályázók személyes adatai az  Infotv.-vel
ellentétes módon válnának kezelhetővé (megismerhetővé). A  kétséget kizáróan közpénzzel gazdálkodó és
közfeladatot ellátó alperes pályázatán nyertes pályázók nevének nyilvánosságtól való elzárását illetően vitatta,
hogy ez  az adat ne minősülne az  Alaptörvény alapján közérdekű (közérdekből nyilvános) adatnak, amelynek
megismerését a személyes adatok védelméhez való jogra hivatkozással korlátozni lehet.
[12] 5. Az  indítványozó mindkét alkotmányjogi panaszában vagylagosan kérte az  Infotv. 3. § 5. pontjának „a személyes
adat fogalma alá nem eső” szövegrésze alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését.
Az indítványozó szerint e rendelkezés gátja lehet a személyes adatok közérdekű adatként történő megismerésének,
mégpedig anélkül, hogy az  adatkezelő köteles lenne mérlegelni: a  közérdekű adatok megismeréséhez való jogot
valóban indokolt-e korlátozni a személyes adatok védelméhez való jogra hivatkozással. Ezért az indítványozó szerint
az Infotv. e rendelkezése nincs összhangban az Alaptörvény 39. cikk (2) bekezdésével, lerontja a közpénzekre (azok
elnyerésére) vonatkozó adatok közérdekű adatként történő érvényesülését.
II. [13] 1. Az Alaptörvény érintett rendelkezései:
„VI. cikk (2) Mindenkinek joga van személyes adatai védelméhez, valamint a közérdekű adatok megismeréséhez és
terjesztéséhez.”
„39.  cikk (2) A  közpénzekkel gazdálkodó minden szervezet köteles a  nyilvánosság előtt elszámolni a  közpénzekre
vonatkozó gazdálkodásával. A  közpénzeket és a  nemzeti vagyont az  átláthatóság és a  közélet tisztaságának elve
szerint kell kezelni. A közpénzekre és a nemzeti vagyonra vonatkozó adatok közérdekű adatok.”
[14] 2. Az Infotv. érintett rendelkezései:
„3. § E törvény alkalmazása során:
[…]
2. személyes adat: az érintettel kapcsolatba hozható adat – különösen az érintett neve, azonosító jele, valamint egy
vagy több fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző ismeret –, valamint
az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés;
[…]
5. közérdekű adat: az  állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb
közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő és tevékenységére vonatkozó vagy közfeladatának
ellátásával összefüggésben keletkezett, a  személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában
rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől, így
különösen a  hatáskörre, illetékességre, szervezeti felépítésre, szakmai tevékenységre, annak eredményességére is
kiterjedő értékelésére, a birtokolt adatfajtákra és a működést szabályozó jogszabályokra, valamint a gazdálkodásra,
a megkötött szerződésekre vonatkozó adat;
6. közérdekből nyilvános adat: a  közérdekű adat fogalma alá nem tartozó minden olyan adat, amelynek
nyilvánosságra hozatalát, megismerhetőségét vagy hozzáférhetővé tételét törvény közérdekből elrendeli; […]”
„26.  § (1) Az  állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot
ellátó szervnek vagy személynek (a továbbiakban együtt: közfeladatot ellátó szerv) lehetővé kell tennie, hogy
a kezelésében lévő közérdekű adatot és közérdekből nyilvános adatot – az e törvényben meghatározott kivételekkel –
erre irányuló igény alapján bárki megismerhesse.
(2) Közérdekből nyilvános adat a közfeladatot ellátó szerv feladat- és hatáskörében eljáró személy neve, feladatköre,
munkaköre, vezetői megbízása, a  közfeladat ellátásával összefüggő egyéb személyes adata, valamint azok
a személyes adatai, amelyek megismerhetőségét törvény előírja. A közérdekből nyilvános személyes adatok a célhoz
kötött adatkezelés elvének tiszteletben tartásával terjeszthetőek. A  közérdekből nyilvános személyes adatok
honlapon történő közzétételére az 1. melléklet és a közfeladatot ellátó személy jogállására vonatkozó külön törvény
rendelkezései irányadóak.”
„27.  § (3) Közérdekből nyilvános adatként nem minősül üzleti titoknak a  központi és a  helyi önkormányzati
költségvetés, illetve az  európai uniós támogatás felhasználásával, költségvetést érintő juttatással, kedvezménnyel,
az  állami és önkormányzati vagyon kezelésével, birtoklásával, használatával, hasznosításával, az  azzal való
rendelkezéssel, annak megterhelésével, az  ilyen vagyont érintő bármilyen jog megszerzésével kapcsolatos adat,
valamint az  az adat, amelynek megismerését vagy nyilvánosságra hozatalát külön törvény közérdekből elrendeli.
A nyilvánosságra hozatal azonban nem eredményezheti az olyan adatokhoz – így különösen a védett ismerethez –
való hozzáférést, amelyek megismerése az üzleti tevékenység végzése szempontjából aránytalan sérelmet okozna,
feltéve hogy ez nem akadályozza meg a közérdekből nyilvános adat megismerésének lehetőségét.
(3a) Az  a  természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely
az  államháztartás alrendszerébe tartozó valamely személlyel pénzügyi vagy üzleti kapcsolatot létesít, köteles
e  jogviszonnyal összefüggő és a  (3)  bekezdés alapján közérdekből nyilvános adatra vonatkozóan – erre irányuló
igény esetén – bárki számára tájékoztatást adni. A  tájékoztatási kötelezettség a  közérdekből nyilvános adatok
nyilvánosságra hozatalával vagy a  korábban már elektronikus formában nyilvánosságra hozott adatot tartalmazó
nyilvános forrás megjelölésével is teljesíthető.”
[15] 3. A  közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény (a továbbiakban: Knyt.)
érintett rendelkezése:
„1. § (1) E törvény hatálya
a) az államháztartás alrendszereiből,
b) az európai uniós forrásokból,
c) a nemzetközi megállapodás alapján finanszírozott egyéb programokból származó, egyedi döntés alapján nyújtott,
pályázati úton vagy pályázati rendszeren kívül az államháztartáson kívüli természetes személyek, jogi személyek és
jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb szervezetek – ide nem értve a társasházat – (a továbbiakban együttesen:
személy) számára odaítélt, természetben vagy pénzben juttatott támogatásokra terjed ki.”
III. [16] Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt vizsgálta, hogy az  alkotmányjogi panaszok megfelelnek-e az  Abtv.-ben
az alkotmányjogi panaszok befogadhatóságára megállapított kritériumoknak.
[17] Az Abtv. 27.  §-a szerinti alkotmányjogi panaszt az  Abtv. 30.  § (1)  bekezdése értelmében a  sérelmezett döntés
kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet benyújtani, mégpedig az  Abtv. 53.  § (2)  bekezdésének
megfelelően az ügyben első fokon eljárt bírósághoz címezve.
[18] A Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.20.123/2016/6/II. számú jogerős ítéletét 2016. június 13-án kézbesítették az  indítványozó
jogi képviselőjének. Az  elsőfokú bíróság közlése szerint az  indítványozó az  alkotmányjogi panaszát
2016. augusztus 12-én, tehát az  Abtv. 30.  § (1)  bekezdése szerinti határidőn belül adta postára az  elsőfokú
bíróságnak címezve.
[19] A Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.20.149/2016/7/II. számú jogerős ítéletét 2016. július 11-én kézbesítették az  indítványozó
jogi képviselőjének. Az  elsőfokú bíróság közlése szerint az  indítványozó az  alkotmányjogi panaszát
2016.  szeptember 8-án, tehát az  Abtv. 30.  § (1)  bekezdése szerinti határidőn belül adta postára az  elsőfokú
bíróságnak címezve.
[20] Mindkét alkotmányjogi panasz tartalmazza az Abtv. 52. § (1b) bekezdésében felsorolt kötelező indítványi elemeket.
Az indítványozó mindkét panaszában:
– megjelölte az Abtv. 27. §-át, amely megalapozza az Alkotmánybíróság hatáskörét az indítvány elbírálására;
– megjelölte az Alkotmánybíróság által vizsgálandó bírói döntéseket (a Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.20.123/2016/6/II.
számú, valamint a  Fővárosi Törvényszék 35.P.22.353/2015/10. számú ítéletét, illetve a  Fővárosi Ítélőtábla
2.Pf.20.149/2016/7/II. számú ítéletét), továbbá megjelölte a  támadott rendelkezést (Infotv. 3. § 5. pontjának
„a személyes adat fogalma alá nem eső” szövegrészét);
– megjelölte az Alaptörvényben biztosított jog [VI. cikk (2) bekezdése] sérelmét;
– kifejtette a  közérdekű adatok megismeréséhez való Alaptörvényben biztosított joga sérelmének lényegét,
e  vonatkozásban előadta a  bírói döntések, illetve a  támadott rendelkezés alaptörvény-ellenességére
vonatkozó okfejtését;
– előterjesztett kifejezett kérelmet a támadott ítéletek, illetve a támadott rendelkezés megsemmisítésére.
 [21] Az indítványozó a  jogorvoslati lehetőségét kimerítette. Az  indítványozó az  Abtv. 26.  § (1)  bekezdése és 27.  §-a,
valamint 51. § (1) bekezdése szerint jogosultnak tekinthető, nyilvánvalóan érintett, a támadott bírósági ítéletekben
peres félként szerepel. A támadott két jogerős ítélet az adott ügyek érdemében hozott döntésnek minősül.
[22] Az Abtv. 29.  §-a alapján az  Alkotmánybíróság az  alkotmányjogi panaszt a  bírói döntést érdemben befolyásoló
alaptörvény-ellenesség vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadja be.
[23] Az Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdése szerinti közérdekű adatok megismeréséhez való jog sérelmét állító indítványok
olyan alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést vetnek fel, ami az  adatigény elutasításának felülvizsgálata
tárgyában hozott bírói ítéletek érdemét érinti. Az  indítványok alapján vizsgálandó, hogy sérti-e a  közérdekű
adatok megismeréséhez való jogot, ha a bíróság szerint a közérdekű adatigény elutasításához elegendő hivatkozni
arra, hogy a  kért adatok személyes adatok. Vizsgálandó ennek kapcsán különösen az, hogy sérti-e a  közérdekű
adatok megismeréséhez való jogot, ha ennek az  alapjognak, illetve a  személyes adatok védelméhez való jognak
a  konfliktusát a  bíróság nem az  Alaptörvénnyel összhangban oldja fel. Vizsgálandó, hogy arányos korlátozást
biztosító mérlegelés nélkül megengedhető-e az egyik alapjogot a vele ütköző másik alapjoggal szemben korlátozni.
[24] Az Alkotmánybíróságnak az alkotmányjogi panaszok alapján különösen az előbbi kérdések kapcsán kell vizsgálnia
azt, hogy a támadott bírói döntések sértik-e az  indítványozó Alaptörvényben biztosított alapjogát. Az  indítványok
alapján az  Alkotmánybíróságnak a  bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség tárgyában
kell döntenie, hiszen a  sérelmezett bírói jogértelmezés, ami miatt az  indítványozó az  alaptörvény-ellenesség
megállapítását kérte, a támadott ítéletek fontos, központi elemét képezi.
[25] A fentiek alapján az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszokat befogadta.
IV. [26] Az alkotmányjogi panaszok nem megalapozottak. [27] 1. Az  Alkotmánybíróság az  Alaptörvény 24.  cikk (2)  bekezdés d)  pontja, illetve az  Abtv. 27.  §-a értelmében
alkotmányjogi panasz alapján a  támadott bírói döntés Alaptörvénnyel való összhangját vizsgálja.
Az  Alkotmánybíróság a  bírói döntések felülvizsgálatát az  Alaptörvény 28.  cikkére figyelemmel végzi el.
Az  Alaptörvény 28.  cikke szerint a  bíróságok a  jogalkalmazás során a  jogszabályok szövegét elsősorban azok
céljával és az  Alaptörvénnyel összhangban értelmezik. Az  Alkotmánybíróság már többször rámutatott arra, hogy
„[a]z Alkotmánybíróság a  bíróságok ítéleteit […] akkor bírálhatja felül, ha azok az  Alaptörvény megszabta
értelmezési tartományt megsértik, és ezáltal a  bírói döntés alaptörvény-ellenes lesz” {3119/2015. (VII. 2.) AB
végzés, Indokolás [22]; 3031/2016. (II. 23.) AB végzés, Indokolás [19]; 16/2016. (X. 20.) AB határozat, Indokolás [16];
17/2016. (X. 20.) AB határozat, Indokolás [25]}.
[28] 2. Az Alkotmánybíróság az Abtv. 27. §-a alapján folytatott jelen eljárásban a támadott bírói döntéseknek, s a bennük
foglalt bírói jogértelmezésnek az Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdésével való összhangját vizsgálta. Az indítványozó
az alábbi bírói jogértelmezés kapcsán tartotta a támadott jogerős ítéleteket az Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdésébe
ütközőnek.
[29] A Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.20.123/2016/6/II. számú ítéletében – az  elsőfokú ítéletre utalva – úgy érvelt, hogy
az  „Infotv. 3.  § 5.  pontjának, a  3.  § 2.  pontjának és a  3.  § 6.  pontjának fogalommeghatározásaiból kiindulva
a  természetes személy pályázók adatait illetően azokat sem közérdekű, sem közérdekből nyilvános adatként nem
találta nyilvánosságra hozható adatoknak. A  közfeladatot ellátó szerv jellegére, a  pénz felhasználásának céljára
figyelemmel azt állapította meg, hogy a  pályázók személyes adatainak védelme elsőbbséget élvez a  közpénzek
felhasználásának átláthatóságához fűződő joggal szemben. Ezért az  alperest feljogosította a  természetes személy
pályázók személyes adatainak felismerhetetlenné tételére és elutasította a  keresetet a  nyertes személy pályázók
nevének közlését érintően.” A  bíróság tehát úgy ítélte meg, hogy a  természetes személy pályázók személyes
adatai nem minősültek sem közérdekű adatnak, sem közérdekből nyilvános adatnak, megismerésük biztosítására
ennélfogva nem tartotta alkalmazhatónak az Infotv. 26. § (1) bekezdését.
[30] A Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.20.149/2016/7/II. számú ítéletében az Infotv. 3. § 5. pontja alapján úgy foglalt állást, hogy
e „törvényi rendelkezés a személyes adatot kiveszi a közérdekű adat köréből, azaz személyes adat soha nem lehet
közérdekű adat. Az Infotv. 3. § 6. pontja értelmében közérdekből nyilvános adat a közérdekű adat fogalma alá nem
tartozó minden olyan adat, amelynek nyilvánosságra hozatalát, megismerhetőségét, vagy hozzáférhetővé tételét
törvény közérdekből elrendeli. Személyes adat tehát csak közérdekből nyilvános adatként törvényi rendelkezés
alapján hozható nyilvánosságra az érintett személy hozzájárulásának hiányában. A fenti rendelkezések értelmében
tehát a  közérdekű adat fő szabály szerint nyilvános, annak nyilvánossága törvényben meghatározott esetekben
korlátozható, míg a  személyes adat vonatkozásában a  fő szabály az, hogy a  személyes adat nem nyilvános, de
törvény rendelheti el azok nyilvánosságra hozatalát. Közérdekből nyilvános adatok ezért személyes adatok is
lehetnek.” A bíróság az Infotv. 26. § (2) bekezdése és 27. § (3a) bekezdése, valamint a Knyt. 1. § (1) bekezdése alapján
mindazonáltal arra a következtetésre jutott, hogy „konkrét törvényi felhatalmazás hiányában nincs lehetőség arra,
hogy a nyertes pályázók neve közérdekből nyilvános személyes adatként kiadásra kerüljön. Az alperes által nyújtott
támogatásban részesülő természetes személyek neve nem válik közérdekből nyilvános adattá, függetlenül attól,
hogy más, az  államháztartás alrendszereihez tartozó, közfeladatot ellátó szerveknek, a  pályázatok nyerteseinek
a  nevét a  közpénzek jogosultjainak neveként nyilvánosságra kell hozniuk. Az  adatelv alapján a  közérdekű
adatot tartalmazó dokumentumok kiadására köteles alperes jogosult a  személyes adatok tekintetében az  Infotv.
30. § (1) bekezdésében meghatározott kitakarásra vonatkozó szabály alkalmazására.”
[31] 3. A  fentiekben idézett bírói jogértelmezést az  indítványozó azért kifogásolta, mert szerinte a  perben vitatott
személyes adatokat (a közpénzekkel gazdálkodó és közfeladatot ellátó alperes pályázatán nyertes pályázó
természetes személyek nevét) az  Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdése alapján közérdekű (közérdekből nyilvános)
adatnak kellett volna minősíteni, s így nem lett volna szabad megengedni, hogy azokat a  személyes adatok
védelméhez való jogra hivatkozással a nyilvánosságtól elzárják.
[32] Az Alaptörvénynek az  indítványozó által felhívott VI.  cikk (2)  bekezdése alapvető jogként garantálja a  közérdekű
adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jogot. Az Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdésében az egyik főszabály az,
hogy mindenkinek joga van a közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez, vagyis minden közérdekű adat
nyilvános. A közérdekű adatokat illetően a nyilvánosság elv főszabálykénti érvényesüléséhez szükséges, hogy az arra
köteles adatkezelő a  közérdekű adatok megismerését – proaktív módon, illetve adatigénylés alapján – biztosítsa
{21/2013. (VII. 19.) AB határozat, Indokolás [35]}; 2/2014. (I. 21.) AB határozat (a továbbiakban: Abh1.), Indokolás [41]}.
[33] Az Alkotmánybíróság a  8/2016. (IV. 6.) AB határozatában (a továbbiakban: Abh2.), majd a  3077/2017.
(IV. 28.) AB határozatában (a továbbiakban: Abh3.) vizsgálta, hogy az  Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdése szerinti
alapjog tárgya önmagában az  Alaptörvény alapján meghatározható-e. Ennek kapcsán az  Alkotmánybíróság
rámutatott az  alábbiakra: „[a]z Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdése szerint mindenkinek joga van a  közérdekű
adatok megismeréséhez és terjesztéséhez. A  közérdekű adatok körét a  törvény preambuluma szerint kifejezetten
»az Alaptörvény végrehajtására, az  Alaptörvény VI.  cikke alapján« megalkotott, az  információs önrendelkezési
jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Infotv.) 3. § 5. pontja határozza
meg, általános jelleggel. Ugyanakkor az  Alaptörvény »A közpénzek« című fejezetben [39.  cikk (2)  bekezdés]
a  közpénzekre vonatkozó gazdálkodásra vonatkozóan konkrétan rögzíti a  nyilvánosság előtti elszámolás, illetve
az  átláthatóság és a  közélet tisztaságának az  elvét. Ennek garanciájaként az  Alaptörvény konkrétan kimondja azt
is, hogy a  közpénzekre és a  nemzeti vagyonra vonatkozó adatok közérdekű adatok. Egy speciális adatkört tehát
– függetlenül az  adatkezelő személyétől, attól, hogy adott esetben milyen szervtípusba tartozik, milyen jogi
formában működik vagy milyen tevékenységet folytat – maga az Alaptörvény minősít közérdekű adatnak” {Abh2.,
Indokolás [17]; Abh3., Indokolás [28]}.
[34] Az Abh3.-ban az  Alkotmánybíróság kifejtette: „Az Infotv. 3.  § 5. és 6.  pontja szerinti adatokat (közérdekű,
illetve közérdekből nyilvános adat) illetően nem vitatott, hogy ezen adatok megismerésének biztosítása
az  Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdésébe foglalt alapjog érvényesülését szolgálja. Épp ezért abban az  esetben,
amikor megállapítható, hogy a jogalkalmazó jogértelmezés útján leszűkíti az előbbi – az Infotv. 3. § 5. és 6. pontja
szerinti közérdekű, illetve közérdekből nyilvános – adatok körét (az Infotv.-ben nem szabályozott további
feltételek figyelembevételével), s ilyen módon indokolatlanul korlátozza az  információszabadság érvényesülését,
e jogértelmezés az Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdése szerinti alapjog sérelmére vezet” (Indokolás [30]).
[35] Az Abh3. ugyanakkor azt is rögzítette: „Az Alkotmánybíróság a  közérdekű adatok megismeréséhez való jog
korlátozását érintő ügyben a támadott bírói döntést kizárólag alkotmányossági szempontból vizsgálja felül. A bírói
döntés alkotmányossági felülvizsgálata során így nem foglal állást arról, hogy az  alapul fekvő ügyben kiadni kért
konkrét adatok közérdekű, közérdekből nyilvános adatnak minősülnek-e vagy sem. Ez ugyanis az  Infotv. 3. § 5. és
6. pontja, vagyis a közérdekű adat, illetve a közérdekből nyilvános adat törvényi fogalmának alkalmazását igénylő
jogalkalmazói feladat, amire jogvita esetén a bíróság hivatott” (Indokolás [27]).
[36] Az Alkotmánybíróság az előbbiekből következően a jelen ügyben sem foglalhatott állást arról, hogy az indítványozó
által kiadni kért konkrét adatok (a közpénzekből finanszírozott alperes szervezetek pályázatán nyertes,
közpénzekből támogatott természetes személyek adatai) közérdekű, közérdekből nyilvános adatnak minősülnek-e.
Ennek megítélése ugyanis bírósági hatáskör. [Alkotmánybírósági hatáskör lenne, ha az  Alaptörvény 39.  cikk
(2) bekezdése alapján a „közpénzekre és a nemzeti vagyonra vonatkozó adatok” fogalmát kellene értelmezni, vagyis
azt, hogy az  Alaptörvény e  körben milyen adatokat minősít közérdekű adatnak. Alkotmánybírósági hatáskörbe
tartozik továbbá az  Alaptörvény 39.  cikk (2)  bekezdése alapján annak értelmezése is, hogy milyen (közérdekű,
közérdekből nyilvános) adatok megismerhetővé tételét kell a  közpénzekkel gazdálkodó szervezetnek biztosítania
ahhoz, hogy a  közpénzekre vonatkozó gazdálkodásával a  nyilvánosság előtt elszámoljon. Az  alapügyben viszont
a közpénzekből finanszírozott alperes szervezetek pályázatán nyertes természetes személyek személyes adatainak
a megismerhetősége merült fel kérdésként.] Az Alkotmánybíróság a bírói döntést érintően így csak azt vizsgálhatta,
hogy a  bírói jogértelmezés sérti-e az  Alaptörvény megszabta értelmezési tartományt, s korlátozta-e ilyen módon
a  közérdekű (közérdekből nyilvános) adatok körének megismerését, az  információszabadság érvényesülését.
Ez azonban a vitatott bírói döntések kapcsán az indítványozó állításával ellentétben nem volt megállapítható.
[37] Nem a  jogalkalmazó, hanem maga a  törvény köti feltételekhez a  személyes adatok megismerését. Az  Infotv. 3.  §
5.  pontja eleve kizárja a  személyes adatokat a  közérdekű adat fogalmából, mely ekként akadályát képezi annak,
hogy személyes adatok közérdekű adatként megismerhetővé váljanak. Az Infotv. 3. § 6. pontja szerinti közérdekből
nyilvános adatok megismerhetőségét érintően sem állapítható meg, hogy jogértelmezéssel korlátozta a  bíróság
az  információszabadság érvényesülését. Közérdekből nyilvános adat – az  Infotv. értelmében – a  közérdekű adat
fogalma alá nem tartozó minden olyan adat, amelynek nyilvánosságra hozatalát, megismerhetőségét, vagy
hozzáférhetővé tételét törvény közérdekből elrendeli. A (közérdekű adat fogalma alá nem tartozó) személyes adatok
tehát közérdekből nyilvánosságra hozhatók, de ezt törvényben kell elrendelni. Az eljáró bíróság ennek megfelelően
vonta le azt a következtetést, hogy „konkrét törvényi felhatalmazás hiányában nincs lehetőség arra, hogy a nyertes
pályázók neve közérdekből nyilvános személyes adatként kiadásra kerüljön.” Ez  a  következtetés tehát magából
az  Infotv.-ből ered. A  személyes adatok védelmének ugyanis alapvető törvényi biztosítéka, hogy a  személyes
adatok csak akkor kezelhetők, ha ahhoz az  érintett hozzájárul, vagy azt törvény (vagy törvény felhatalmazása
alapján, az abban meghatározott körben helyi önkormányzat rendelete) közérdeken alapuló célból elrendeli [Infotv.
5.  § (1)  bekezdés]. Az  adatnyilvánosságot elrendelő törvényi szabály nélkül – az  indítvánnyal ellentétben – nem
volt tehát a  bíróság által vizsgálható, hogy az  alperes pályázatán nyertes pályázók személyes adatát indokolt-e
megismerhetővé tenni, nem volt a bíróság által mérlegelhető ezért az sem, hogy a nyertes pályázók mely személyes
adatainak megismerhetővé tétele minősülne arányos beavatkozásnak a közérdekű adatok megismeréséhez való jog
biztosítása érdekében.
[38] Mindezt figyelembe véve nem volt megállapítható, hogy a  bíróság jogértelmezés útján korlátozta
az  információszabadság érvényesülését és ezáltal megsértette az  Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdését. Ezért
az  Alkotmánybíróság a  Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.20.123/2016/6/II. számú, valamint a  Fővárosi Törvényszék
35.P.22.353/2015/10. számú, a  Fővárosi Ítélőtábla ítéletével helybenhagyott ítélete, továbbá a  Fővárosi Ítélőtábla
2.Pf.20.149/2016/7/II. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
alkotmányjogi panaszokat elutasította.
V. [39] Az Alkotmánybíróság a fentiekben megállapította, hogy az adatnyilvánosság törvényi elrendelése nélkül az  Infotv.
31. § (1) bekezdése szerinti perben nincs helye bírói mérlegelésnek azt illetően, hogy a közpénzekből finanszírozott
alperes szervezetek pályázatán nyertes, s ekként közpénzekből támogatott természetes személyek személyes adata
– a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságának biztosítása érdekében – nyilvánosságra hozható-e.
[40] A személyes adatok megismerhetővé tételének biztosítása – az Infotv. 5. § (1) bekezdés b) pontjából következően –
jogalkotói hatáskör.
[41] Ha az  Alkotmánybíróság a  hatáskörei gyakorlása során folytatott eljárásában a  jogalkotó általi mulasztással
előidézett alaptörvény-ellenesség fennállását állapítja meg, akkor az  Abtv. 46.  § (1)  bekezdése alapján – határidő
megjelölésével – felhívja a  mulasztást elkövető szervet feladata teljesítésére. Jogalkotói feladat elmulasztásának
minősül, ha a  jogi szabályozás Alaptörvényből levezethető lényeges tartalma hiányos [Abtv. 46.  § (2)  bekezdés
c) pontja].
[42] Az Alaptörvény I.  cikk (1)  bekezdése szerint az  alapvető jogok tiszteletben tartása és védelme „az állam
elsőrendű kötelezettsége”. E  kötelezettség nem merül ki abban, hogy az  államnak tartózkodnia kell az  alapjogok
megsértésétől, hanem magában foglalja azt is, hogy gondoskodnia kell az alapjogok érvényesüléséhez szükséges
feltételekről.
[43] Az Alkotmánybíróság 3056/2015. (III. 31.) AB határozatában rögzítette, hogy az Alaptörvényben a személyes adatok
védelméhez és a  közérdekű adatok nyilvánosságához fűződő alapjogok „egy rendszertani egységben találhatók
a  VI.  cikk (2) és (3)  bekezdéseiben.” Az  Alkotmánybíróság hangsúlyozta, hogy a  „személyes adatok védelme
egyértelműen szolgálja a  VI.  cikk (1)  bekezdésében oltalmazott magánszféra tiszteletben tartása jogosultságát.”
Az  Alkotmánybíróság ennek kapcsán rámutatott arra, hogy adott esetben „az Alaptörvény VI.  cikke által érintett
alapjogok érvényesülése szempontjából alkotmányos kollízió áll fenn”, s e  kollízió feloldása a  két jog megfelelő
„összevetésével, alapos vizsgálatukkal lehetséges”. Az Alkotmánybíróság konstatálta továbbá azt, hogy a személyes
adatok védelméhez való jog biztosítása bizonyos esetben korlátozza „a közérdekből való hozzáférés” érvényesülését.
(Indokolás [7]–[9]). A  jogalkotó köteles tehát olyan szabályozást alkotni, amely a  lehető legnagyobb mértékben
biztosítja az alapjogok kiegyensúlyozott érvényesülését.
[44] Az Alkotmánybíróság a  3026/2015. (II. 9.) AB határozatában (a továbbiakban: Abh4.) állást foglalt arról, hogy:
„[a] 39.  cikk (2)  bekezdése a  VI.  cikk tartalmát konkretizálja a  közpénzekkel és a  nemzeti vagyonnal való
gazdálkodásra akkor, amikor kimondja, hogy 1. minden, közpénzekkel gazdálkodó szervezet a  nyilvánosság előtt
köteles elszámolni a közpénzekre vonatkozó gazdálkodásával, 2. a közpénzek kezelését az átláthatóság és a közélet
tisztasága elvének érvényesülésével kell végezni, 3. a  közpénzekre és a  nemzeti vagyonra vonatkozó adatok
közérdekű adatok” (Indokolás [28]).
[45] Az Alaptörvény „A közpénzek” című fejezetében tehát „fokozott védelmet biztosít a  közpénzeknek és a  nemzeti
vagyonnak, valamint garanciákat rögzít az  ezekkel való felelős és átlátható gazdálkodás érdekében” (lásd
az előterjesztői indokolást). A közpénzekkel való gazdálkodást érintő egyik fontos garanciális előírás pedig éppen
az, hogy: „[a] közpénzeket és a nemzeti vagyont az átláthatóság és a közélet tisztaságának elve szerint kell kezelni.”
Ennek az  Alaptörvény 39.  cikk (2)  bekezdése szerinti követelménynek a  végrehajtási szabályaként fogható fel
– egyebek mellett – az  Infotv. 27. § (3a) bekezdése, ami tájékoztatásadásra kötelez minden természetes személyt,
jogi személyt vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetet, aki vagy amely az államháztartás alrendszerébe
tartozó valamely személlyel pénzügyi vagy üzleti kapcsolatot létesít, vagyis olyan kapcsolatot, ami érinti
a közpénzekkel való gazdálkodást (Abh4., Indokolás [29]).
[46] Az Abh2.-ben az  Alkotmánybíróság megállapította, hogy „az MNB alapítványai 1) a  juttatott vagyon forrására
(mely az  MNB-től származó közpénz), illetve arra tekintettel, hogy 2) alapításukra kizárólag »az MNB feladataival
és elsődleges céljával összhangban« [MNBtv. 162.  § (2)  bekezdés] kerülhet sor, kétséget kizáróan közpénzzel
gazdálkodnak és közfeladatot látnak el. A  közpénzzel történő gazdálkodás független attól a  kérdéstől,
hogy az  alapítványi vagyon felhasználására az  alapítónak jogi értelemben véve van-e közvetlen befolyása”
(Indokolás [27]).
[47] Az Alaptörvény 39. cikk (2) bekezdése szerinti követelmény akkor jut megfelelően érvényre, ha az olyan szervezetek,
mint a  jelen alapügy alperesei, amelyek az  Abh2. által megállapítottan „közpénzzel gazdálkodnak és közfeladatot
látnak el”, maguk is kötelesek a  közpénzekkel való gazdálkodásukkal kapcsolatos információikat a  nyilvánosság
előtt feltárni. Az  alapügyben az  e  szervezetek pályázatán nyertes, közpénzekből támogatott természetes
személyek személyes adatának megismerhetősége volt vitatott. Az  eljáró bíróság által hivatkozott Knyt.-re, amely
az  alperesekre nem vonatkozott, mert kizárólag az  államháztartás alrendszereiből, az  európai uniós forrásokból,
illetve a  nemzetközi megállapodás alapján finanszírozott egyéb programokból származó, egyedi döntés alapján
nyújtott, pályázati úton vagy pályázati rendszeren kívül az  államháztartáson kívüli természetes személyek,
jogi személyek és jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb szervezetek – ide nem értve a  társasházat –
számára odaítélt, természetben vagy pénzben juttatott támogatásokat érintően bejelentési és nyilvánosságrahozatali szabályokat tartalmaz. A  törvény személyi hatályát meghatározó 1.  § (1)  bekezdése értelmében így
a  Knyt. bejelentési és nyilvánosságra hozatali szabályai a  Magyar Nemzeti Bank által létrehozott, közpénzekből
finanszírozott alapítványok által nyújtott támogatások átláthatóságát nem garantálják, jóllehet az  Alaptörvény
39.  cikk (2)  bekezdése a  közpénzek védelmében általános követelménnyé teszi az  átláthatóság és a  közélet
tisztaságának biztosítását.
[48] Megállapítható mindezek alapján, hogy az Alaptörvény 39. cikk (2) bekezdésével ellentétben a jogalkotó a Knyt.-vel
nem biztosította a  Magyar Nemzeti Bank által létrehozott, közpénzekből finanszírozott alapítványok által nyújtott
támogatások átláthatóságát, az e forrásból támogatottak megismerhetőségét.
[49] Az Alkotmánybíróság a  fentiekre tekintettel hivatalból eljárva az  Alaptörvény 39.  cikk (2)  bekezdését sértő
mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenességet állapított meg, s felhívta az Országgyűlést, hogy jogalkotói
feladatának 2018. szeptember hó 30. napjáig tegyen eleget. Feladatának teljesítésekor a  jogalkotó köteles
az  Alaptörvény I.  cikk (1)–(3)  bekezdésének megfelelően eljárni, s az  Alaptörvény 39.  cikk (2)  bekezdése szerinti
követelményt olyan módon érvényre juttatni, hogy ennek érdekében a személyes adatok védelméhez való jognak
valóban csak a feltétlenül szükséges mértékű, az elérni kívánt céllal arányos korlátozására kerüljön sor.
VI. [50] Az indítványozó mindkét alkotmányjogi panaszában vagylagosan kérte az Infotv. 3. § 5. pontjának „a személyes adat
fogalma alá nem eső” szövegrésze alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését. Az indítványozó
szerint az Infotv. e rendelkezése nincs összhangban az Alaptörvény 39. cikk (2) bekezdésével, lerontja a közpénzekre
(azok elnyerésére) vonatkozó adatok közérdekű adatként történő érvényesülését.
[51] Az Alaptörvény nem korlátozza az  alkotmányjogi panasz eljárást a  szűk értelemben vett Alaptörvényben
biztosított jogot sértő jogszabályok felülvizsgálatára és megsemmisítésére: az  Alkotmánybíróság alkotmányjogi
panasz alapján az egyedi ügyben alkalmazott jogszabálynak az Alaptörvénnyel való összhangját vizsgálja felül, és
az Alaptörvénnyel ellentétes jogszabályt vagy jogszabályi rendelkezést semmisíti meg [24. cikk (2) bekezdés c) pont,
(3) bekezdés a) pont].
[52] Az alkotmányjogi panasz azonban az  Abtv. és az  Alkotmánybíróság joggyakorlata értelmében is jogorvoslat:
az  Abtv. 26.  § (1) és (2)  bekezdése, valamint 27.  §-a szerint egyaránt akkor fordulhat az  Alkotmánybírósághoz
a  konkrét ügyben érintett személy vagy szervezet, ha Alaptörvényben biztosított jogának sérelme következett be
[Abtv. 26. § (1) bekezdés a) pont, (2) bekezdés a) pont és 27. §], {lásd még: 3367/2012. (XII. 15.) AB végzés, Indokolás
[13]}. Ezért az alkotmányjogi panasz befogadásának feltétele főszabály szerint az Alaptörvényben biztosított joggal
való összefüggés. Ezt tükrözi az Abtv. 52. § (1b) bekezdés b) pontja is, amely szerint alkotmányjogi panasz esetén
az  eljárás megindításának indokai között az  Alaptörvényben biztosított jog sérelmének lényegét is egyértelműen
meg kell jelölni.
[53] Az indítványozó az  alkotmányjogi panaszaiba foglalt kérelmének jogalapjaként általánosságban az  Alaptörvény
VI.  cikk (2)  bekezdését jelölte meg. Az  indítványoknak a  jogszabály felülvizsgálatára irányuló eleme azonban
részletes indokolást csak abban a  vonatkozásban tartalmazott, hogy a  kifogásolt rendelkezés az  indítványozó
szerint miért ellentétes az Alaptörvény 39. cikk (2) bekezdésének utolsó mondatával. Azt azonban nem fejtette ki,
hogy miért sérti az  Alaptörvény VI.  cikk (2)  bekezdésében foglalt közérdekű adatok megismeréséhez való jogot,
hogy a törvény a személyes adatokat kizárja a közérdekű adatok fogalmának meghatározásából. Az Alaptörvénynek
az  indítványozó által hivatkozott 39.  cikk (2)  bekezdése nem alapjog, önmagában ennek sérelmére nem lehet
alkotmányjogi panaszt alapítani; az  alapjogba ütközés megállapítására irányuló határozott és indokolt kérelmet
ugyanakkor az  indítványok az  Infotv. 3.  § 5.  pontjának „a személyes adat fogalma alá nem eső” szövegrészével
összefüggésben nem tartalmaztak. Ezért az  alkotmányjogi panaszokat e  tekintetben az  Alkotmánybíróság
visszautasította.
VII. [54] Az Alkotmánybíróság e  határozatának a  Magyar Közlönyben történő közzétételét az  Abtv. 44.  § (1)  bekezdés
második mondata alapján rendelte el.
Budapest, 2018. április 10. Dr. Sulyok Tamás s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
12/2013. (I. 29.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. § (2) bekezdés c) pontja alapján, a honvédelmi miniszter
javaslatára
dr. Dankó Istvánt, a Honvédelmi Minisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből, más fontos megbízatására
tekintettel
– 2013. január 31-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2014. (III. 13.) Miniszterelnökségi utasítása a Miniszterelnökség Cafetéria Szabályzatának kiadásáról.
A cafetéria-juttatások rendszerének célja a Miniszterelnökségen dolgozó munkatársak részére egységes elvek alapján szabályozott,
az egyéni igényekhez igazodó béren kívüli juttatások biztosítása.
A Miniszterelnökség Cafetéria Szabályzatát (a továbbiakban: szabályzat) a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  §
(5)  bekezdés f )  pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva, a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
(a továbbiakban: Kttv.) 151.  § (3)  bekezdése, valamint a  közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes
illetménypótlékokról szóló 249/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 9. §-a, a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási
állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény, továbbá a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban:
Szja. törvény) rendelkezéseire figyelemmel a következők szerint állapítom meg.
I. fejezet
BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1. A szabályzat hatálya
1. § (1) A szabályzat hatálya az 1. § (2) bekezdésében, valamint a 2. § (3) bekezdésében meghatározott kivétellel kiterjed
a) a Miniszterelnökség állományába tartozó állami vezetőkre;
b) a Miniszterelnökség állományába tartozó kormánytisztviselőkre és kormányzati ügykezelőkre;
c) a Miniszterelnökségen munkaviszonyban álló munkavállalókra;
d) azokra a személyekre, akik számára a cafetéria-jogosultságot a Miniszterelnökség megállapodás vagy egyedi
munkáltatói intézkedés alapján biztosítja
(a továbbiakban együtt: munkatárs).
(2) Nem jogosult cafetéria-juttatásra a tartós külszolgálaton lévő, illetve az Európai Unió vagy nemzetközi szervezetek
által finanszírozott fejlesztési programok keretében szakértői tevékenységet ellátó, továbbá a nemzeti szakértőként
foglalkoztatott kormánytisztviselő.
(3) A  cafetéria-juttatások éves keretösszegének (a továbbiakban: cafetéria-keret) 30%-a illeti meg a  prémiumévek
programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény 4. § (5) bekezdésében előírt
feltételek alapján a  prémiumévek programban foglalkoztatott, valamint a  különleges foglalkoztatási állományba
helyezett munkatársakat.
(4) A cafetéria-juttatások rendszere a következő, a munkatársak által választható béren kívüli juttatásokat tartalmazza:
a) Széchenyi Pihenő Kártya
aa) szálláshely alszámlájára,
ab) vendéglátás alszámlájára,
ac) szabadidő alszámlájára
utalt juttatás,
b) Erzsébet-utalvány,
c) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári hozzájárulás,
d) önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári hozzájárulás,
e) iskolakezdési támogatás.
2. Általános szabályok 2. § (1) Az egyes munkatársakat megillető éves cafetéria-keret – ezer forintra kerekítve – egységesen, a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár normatív utasításában kerül meghatározásra.
(2) A  cafetéria-keret egy naptári évben, a  szabályzatban meghatározott juttatási formákra vehető igénybe, az  Szja.
törvény 71. §-ban meghatározott mértékben, a munkatárs nyilatkozata alapján. A nyilatkozat év közben – különösen
indokolt esetben, kérelemre – egyszer módosítható. Az  éves cafetéria-keretről, a  választható juttatások maximális
mértékéről, a  minimálbér összegéről, a  cafetéria-keretet terhelő, de a  munkáltató által megfizetendő közterhek
mértékéről az (5) bekezdés szerinti elektronikus levél tartalmaz tájékoztatást.
(3) Nem jogosult cafetéria-juttatásra a munkatárs azon időtartam vonatkozásában, amely alatt illetményre, munkabérre
nem jogosult, feltéve, hogy a  távollét egybefüggő időtartama meghaladja a  30 napot. Az  érintett munkatársak
cafetéria-jogosultsága tekintetében a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) 29. §
(2) bekezdése esetén, valamint 70. § (3) bekezdése, 78. § (3) bekezdése, valamint 79. § (2) bekezdése szerinti felmondás
esetén járó távolléti díj, továbbá az Mt. 146. § szerinti alapbér, díjazás és távolléti díj a munkabérrel fedezett időszakkal
esik egy tekintet alá.
(4) A cafetéria-keret ezer forintra kerekített időarányos részére jogosult
a) a határozott idejű kinevezéssel, munkaszerződéssel rendelkező munkatárs, illetve
b) azon munkatárs, akinek a Miniszterelnökségen fennálló jogviszonya év közben keletkezik vagy szűnik meg.
(5) A  választható elemeket tartalmazó, nyilatkozattételt lehetővé tevő programot a  Humánpolitikai Főosztály
az éves keretet meghatározó Miniszterelnökségi utasítás kiadását követően teszi elérhetővé – elektronikus úton –
a  munkatársak részére. A  program elérhetőségéről a  Humánpolitikai Főosztály elektronikus levélben tájékoztatja
a  munkatársakat. A  cafetéria-keret és a  választható juttatások ismeretében a  munkatárs igény szerint választ,
figyelemmel az  egyes juttatásoknál ismertetett jogszabályi korlátozásokra. A  választás során az  egyes cafetéria
elemeket úgy kell figyelembe venni, hogy a  nyilatkozattételt követően 1000 forint feletti maradvány összeg ne
képződjön. A választás során figyelemmel kell lenni arra is, hogy a Széchenyi Pihenő Kártya vendéglátás alszámlájára
utalandó juttatást, az Erzsébet-utalványt, az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári hozzájárulást, az önkéntes kölcsönös
egészségpénztári, önsegélyező pénztári hozzájárulást a  munkatárs csak teljes évre, havi egyenlő összegben
igényelheti.
(6) Ha a munkatárs a nyilatkozattételét követően más juttatótól is ugyanazon a jogcímen részesül juttatásban, az Szja.
törvény 71.  §-ában megjelölt juttatásoknál előírt nyilatkozattételi kötelezettsége – másik kifizetőtől igénybe vett,
további juttatások tekintetében – a másik juttató felé áll fenn a Miniszterelnökségtől igénybe vett juttatás tekintetében.
(7) A munkatárs a nyilatkozatát elektronikus úton tölti ki. A kitöltött és kinyomtatott nyilatkozat egy példányát a 2. §
(5)  bekezdésében megjelölt elektronikus levél kézhezvételét követő 10 munkanapon belül kell a  Humánpolitikai
Főosztályra aláírva eljuttatni, melyhez csatolni kell a  választott juttatási formákhoz tartozó dokumentumokat
az egyes juttatásoknál meghatározottak szerint. Ha a munkatárs a nyilatkozattételt önhibájából elmulasztja, akkor
– a kedvezményesen adózó értéket meghaladóan is – Erzsébet-utalványra jogosult, cafetéria-keretének mértékéig.
(8) Hiányosan előterjesztett nyilatkozat esetén a  munkatársat a  Humánpolitikai Főosztály hiánypótlásra hívja fel.
Ha  hiánypótlási kötelezettségének a  felhívás kézhezvételét követő 15 napon belül nem tesz eleget, nyilatkozatát
a  rendelkezésre álló adatok alapján kell figyelembe venni. Ha a  hiány olyan természetű, hogy pótlása nélkül
a nyilatkozat egyetlen eleme sem vehető figyelembe, úgy kell eljárni, mintha a nyilatkozattételt elmulasztotta volna.
(9) A  cafetéria-keretből megmaradt, ezer forint alatti összeget a  munkatárs nem veheti igénybe, arról utólag nem
nyilatkozhat. A tárgyévben igénybe nem vett összeg a következő évre nem vihető át és pénzben nem váltható meg.
(10) A munkatárs köteles a Humánpolitikai Főosztálynak írásban haladéktalanul bejelenteni, ha a cafetéria-juttatásokra
való jogosultsága év közben bármilyen okból módosul.
(11) A  cafetéria-jogosultság év közbeni megnyílása esetén a  munkatársat a  Humánpolitikai Főosztály tájékoztatja
cafetéria-juttatásra való jogosultságáról, és a  nyilatkozattételt lehetővé tevő programot elérhetővé teszi számára.
A munkatárs a nyilatkozattételi kötelezettségét a tájékoztatást követő 10 munkanapon belül köteles teljesíteni, és
aláírt nyilatkozatát eljuttatni a Humánpolitikai Főosztályra. A decemberi hónapban jogviszonyt létesítő munkatárs
csak a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár által jóváhagyott elemekre jogosult.
(12) Ha a  munkatárs jogviszonya, illetve cafetéria-jogosultsága anélkül szűnik meg, hogy a  (7), illetve a  (11)  bekezdés
szerint nyilatkozat tételére lehetősége lett volna, a számára időarányosan járó cafetéria-juttatást – a Humánpolitikai
Főosztály felhívása alapján – külön írásbeli nyilatkozata szerint kell kiadni azzal, hogy ha a munkatárs e nyilatkozattételi
kötelezettségét önhibájából elmulasztja, részére az őt időarányosan megillető cafetéria-keret erejéig a (7) bekezdés
szerinti juttatást kell kiadni.
(13) Ha a  munkatárs jogviszonya, illetve jogosultsága év közben megszűnik, köteles az  időarányos cafetéria-keretet
meghaladóan igénybe vett juttatások összegét a Miniszterelnökségnek visszafizetni, illetve – a munkatárs választása
szerint, ha a juttatás természete ezt lehetővé teszi – visszaadni. Az éves cafetéria-keret terhére tárgyévben igénybe
vett juttatások összegéről és annak elszámolásáról a  Pénzügyi és Számviteli Főosztály tájékoztatja a  munkatársat.
Ha a  munkatársat év közben áthelyezik, a  cafetéria-juttatásokra az  egyes munkáltatóknál időarányosan jogosult.
Igénybe vett juttatásnak kell tekinteni a megrendelt névre szóló utalványokat, a Széchenyi Pihenő Kártya valamelyik
alszámlájára átutalt juttatást, valamint az  egyes önkéntes kölcsönös pénztári hozzájárulások átutalt tárgyhavi
összegét.
(14) A (13) bekezdésben meghatározott visszafizetés módja elsősorban a munkatársat megillető járandóságokból történő
levonás. Ha ez nem lehetséges, a visszafizetés a munkatárs részéről átutalással, illetve készpénz-átutalási megbízás
útján történik.
(15) A jogosultsági idő számításakor az adott év naptári napjainak számát kell figyelembe venni.
 (16) Kivételes méltánylást érdemlő esetben a  cafetéria-juttatások igénybevételét a  gazdálkodásért felelős helyettes
államtitkár az  Szja. törvény rendelkezései szerint és a  nyilatkozattételt lehetővé tevő program keretei között,
a  jelen szabályzat rendelkezéseitől eltérő feltételekkel is engedélyezheti. Az engedély iránti kérelmet a munkatárs
a Humánpolitikai Főosztályon keresztül terjeszti a helyettes államtitkár elé.
(17) A jelen szabályzatban foglalt határidőktől a Humánpolitikai Főosztály vezetőjének engedélye alapján el lehet térni.
II. fejezet
A CAFETÉRIA-RENDSZERBE TARTOZÓ EGYES JUTTATÁSOK IGÉNYBEVÉTELÉNEK RÉSZLETES SZABÁLYAI
3. Széchenyi Pihenő Kártya 3. § (1) A  Széchenyi Pihenő Kártya juttatás keretében a  munkatárs a  (3)  bekezdésben felsorolt alszámlákra – egy-egy
alszámlára vagy mindegyikre – igényelhet támogatást, az  Szja. törvény 71.  § (1)  bekezdés c)  pontjában az  egyes
alszámlákra meghatározott mértékig.
(2) Az egyes juttatások igénylése során a munkatárs – az éves cafetéria-kerete és a törvényben előírt mérték mellett –
alszámlánként figyelembe veszi a  más juttatótól a  tárgyévben az  adott alszámlára biztosított juttatás összegét is.
A munkatárs a más juttatótól származó támogatás összegéről a vonatkozó alszámla tekintetében nyilatkozatot tesz.
(3) A munkatárs a Széchenyi Pihenő Kártya juttatást
a) szálláshely alszámlájára egy összegben igényli, amit a  Miniszterelnökség április 30. napjáig átutalja
az alszámlára;
b) vendéglátás alszámlájára havi bontású összeget igényel, amelyeket a Miniszterelnökség negyedévente utólag,
a  negyedévet követő hónap 15. napjáig átutalja az  alszámlára, kivéve az  első negyedévet, amely esetben
április 30-ig, továbbá az utolsó negyedévet, amely esetben december 20-ig teljesíti az átutalást az alszámlára;
c) szabadidő alszámlájára egy összegben igényli, amit a Miniszterelnökség április 30. napjáig átutalja az alszámlára.
 (4) A Miniszterelnökség a juttatást az OTP Szép Kártya és az MKB Szép Kártya kártyakibocsátó intézménytől megrendelt
kártyán keresztül biztosítja a  munkatárs számára. A  kártya használatával a  kiválasztott alszámláknak megfelelően
belföldi szolgáltatások vehetők igénybe a  munkáltatói juttatás terhére. A  kártya megrendelésével, használatával,
a  juttatás igénybevételével kapcsolatban a  munkatársat semmilyen költség nem terheli. A  kártyára 2014. évben
feltöltött összegek 2016. május 31-ig használhatók fel az elfogadó helyeken. Az alszámlákra utalt összegek az alszámlák
között nem mozgathatók, szálláshely-szolgáltatás azonban mindhárom alszámláról fizethető.
(5) A  Polgári Törvénykönyv szerinti közeli hozzátartozó és az  élettárs részére a  társkártyát, valamint szükség szerint
a pótkártyát a munkatárs közvetlenül a kártyakibocsátó intézménytől rendeli meg, melynek előállítási és kézbesítési
költsége a munkatársat terheli.
(6) Kártya igénylése során a  munkatárs gondoskodik a  rendelkezésére bocsátott „kártyaigénylő és adatkezelési
hozzájáruló nyilatkozat” nyomtatvány két példányban történő kitöltéséről, aláírásáról, majd a  nyomtatványoknak
a Humánpolitikai Főosztály részére eredetben történő megküldéséről.
(7) A munkatárs hozzájáruló nyilatkozatot ad személyes adataiknak a  juttatás biztosítása céljából a Miniszterelnökség
által történő kezeléséhez, továbbá az OTP és MKB Szép Kártya kártyakibocsátó intézmény részére való továbbításához.
(8) A  tárgyévben kártya útján adott, az  érvényességi időn belül fel nem használt juttatás munkatárs részére történő
visszatérítésére, illetve az egyes alszámlákra igényelt összegek módosítására nincs lehetőség.
4. Erzsébet-utalvány 4. § (1) A  Miniszterelnökség az  étkezési hozzájárulást papír alapú Erzsébet-utalvány formájában biztosítja, legfeljebb
az Szja. törvény 71. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontjában előírt havi mértékig. Az igényelt összeget havi bontásban
kell megadni. A legkisebb igényelhető összeg nettó 500 forint/hó, az igényelt összegnek 100 forinttal oszthatónak kell
lennie. Az adott naptári évben juttatott Erzsébet-utalványok a következő naptári év december 31-ig használhatók fel.
Az utalványt készpénzre, készpénzhelyettesítő fizetési eszközre átváltani nem lehet.
(2) Az utalványok rendelkezésre bocsátása kéthavonta történik, minden második hónap 25. napjáig, kivéve az év első
négy hónapját, amikor az utalványok legkésőbb április 20-ig kerülnek átadásra.
5. Önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári hozzájárulás 5. § (1) Önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári hozzájárulás annak fizethető, aki
a) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztár tagja,
b) a Humánpolitikai Főosztályra – ha ez még nem történt meg – a cafetéria-nyilatkozatával egyidejűleg a tagsági
jogviszonyának fennállását igazoló okirat másolatát leadja.
 (2) Az  önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári hozzájárulást a  Miniszterelnökség az  Önkéntes Kölcsönös Biztosító
Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény 12.  § (3)  bekezdése értelmében valamennyi munkatárs részére azonos
feltételekkel biztosítja, éves cafetéria-keretén belül, a munkatárs választása szerinti összegben, figyelemmel az Szja.
törvény 71.  § (3)  bekezdés a)  pontjában meghatározott értékhatárra. Ha a  munkatárs éves keretét nem kizárólag
a  jelen §-ban meghatározott juttatásra kívánja fordítani, vagy az  adott juttatást a  cafetéria-rendszerében nem
választja, az így igénybe nem vett összegnek a munkáltatói hozzájárulás címén történő felhasználásáról a cafetérianyilatkozatában le kell mondania.
(3) A  nyilatkozatban választott hozzájárulás mértékének el kell érnie az  adott pénztár által meghatározott
tagdíjminimumot, de nem haladhatja meg az Szja. törvény 71. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott mértéket.
A juttatás igénybevétele esetén a munkatársnak nyilatkoznia kell arról, hogy azonos időszakra az adott jogcímen más
juttatótól nem szerez bevételt.
6. Önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári hozzájárulás 6. § (1) Az önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári hozzájárulás annak a munkatársnak fizethető, aki
a) önkéntes kölcsönös egészségpénztár vagy
b) önsegélyező pénztár tagja és
c) a Humánpolitikai Főosztályra – ha ez még nem történt meg – a cafetéria-nyilatkozatával egyidejűleg a tagsági
jogviszonyának fennállását igazoló okirat másolatát leadja.
 (2) Az  önkéntes kölcsönös egészségpénztári, önsegélyező pénztári hozzájárulást a  Miniszterelnökség az  Önkéntes
Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény 12. § (3) bekezdése értelmében valamennyi munkatárs
részére azonos feltételekkel biztosítja éves cafetéria-keretén belül, a  munkatárs választása szerinti összegben,
figyelemmel az  Szja. törvény 71.  § (3)  bekezdés b)  pontjában meghatározott értékhatárra. Ha a  munkatárs éves
keretét nem kizárólag a  jelen §-ban meghatározott juttatásra kívánja fordítani, vagy az adott juttatást a cafetériarendszerében nem választja, az  így igénybe nem vett összegnek a  munkáltatói hozzájárulás címén történő
felhasználásáról a cafetéria-nyilatkozatában le kell mondania.
(3) A  nyilatkozatban választott hozzájárulás mértékének el kell érnie az  adott pénztár által meghatározott
tagdíjminimumot, de nem haladhatja meg az Szja. törvény 71. § (3) bekezdés b) pontjában meghatározott mértéket.
A juttatás igénybevétele esetén a munkatársnak nyilatkoznia kell arról, hogy azonos időszakra az adott jogcímen más
juttatótól nem szerez bevételt.
7. Iskolakezdési támogatás 7. § (1) Iskolakezdési támogatást az  a  munkatárs vehet igénybe, akinek gyermeke a  közoktatásban, vagy bármely
EGT-államban ennek megfelelő oktatásban részt vevő tanuló, feltéve, hogy a munkatárs a gyermeknek – a családok
támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény, vagy bármely EGT-állam hasonló jogszabálya alapján családi pótlékra
vagy hasonló ellátásra jogosult – szülője, gyámja vagy e szülőnek, gyámnak vele közös háztartásban élő házastársa.
(2) Az iskolakezdési támogatást a Miniszterelnökség a tanév első napját megelőző 60. naptól a kibocsátás évének utolsó
napjáig érvényes, kizárólag tankönyv, taneszköz, ruházat vásárlására jogosító utalvány formájában biztosítja.
(3) Az iskolakezdési támogatás igénylése során a munkatárs nyilatkozik
a) arról, hogy a gyermeke a közoktatásban vagy bármely EGT-államban ennek megfelelő oktatásban vesz részt,
és őt saját háztartásában tartja el,
b) ő vagy a vele közös háztartásban élő házastársa jogosult-e családi pótlékra,
c) a támogatásban részesített gyermek adóazonosító jeléről, ennek hiányában TAJ-számáról.
(4) A juttatás mértéke nem haladhatja meg az Szja. törvény 71. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott mértéket.
III. fejezet
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 8. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba. Rendelkezéseit a 2014. január 1-jét követően kiadott cafetériajuttatásokra kell alkalmazni.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár


text:
5/2018. (II. 28.) NGM rendelete a meghatározott cselekmények végrehajtása során közreműködő szervezetek és a romlandó dolgok értékesítése kapcsán közreműködő kereskedők igénybevételének részletes szabályairól.
Az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló 2017. évi CLIII. törvény 126.  § (2)  bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § A rendelet hatálya az  adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló törvény (a  továbbiakban:
Avt.) alapján az állami adó- és vámhatóság által foganatosított végrehajtási eljárásokra terjed ki.
2. Közreműködő szervezetek névjegyzéke 2. § (1) Ha az  Avt. szerinti meghatározott cselekmény végrehajtásához olyan szakértelem, hatósági engedély vagy eszköz
szükséges, amellyel a  végrehajtást foganatosító állami adó- és vámhatóság nem rendelkezik, és a  beszerzés
nem tartozik a  közbeszerzésekről szóló törvény hatálya alá, az  állami adó- és vámhatóság az  e  célból létrehozott
névjegyzékben (a továbbiakban: névjegyzék) nyilvántartott közreműködő szervezetet vesz igénybe.
(2) A  közreműködő szervezetek névjegyzékéről az  állami adó- és vámhatóság elektronikus nyilvántartást vezet,
amelyben az  állami adó- és vámhatóság által meghatározott tevékenységi körök szerint tartja nyilván
a közreműködő szervezeteket.
(3) A nyilvántartás tartalmazza a közreműködő szervezet
a) nevét, elnevezését,
b) adóazonosító számát,
c) természetes személy esetén lakcímét,
d) jogi személy és egyéb szervezet esetén nyilvántartási számát, székhelyét,
e) regisztrációs kérelmében ellátni vállalt tevékenységi köröket.
(4) A  közreműködő szervezetek nyilvántartásba történő felvételére a  közreműködő szervezet által benyújtott
regisztrációs adatlap alapján kerülhet sor.
(5) A regisztrációs adatlapon több tevékenységfajta megjelölésére is lehetőség van.
 (6) A  közreműködő szervezet kérheti a  névjegyzékben szereplő azon tevékenységi köreinek módosítását, amelyek
tekintetében a meghatározott cselekmény elvégzését vállalta. A módosításra a regisztrációra vonatkozó szabályok
alkalmazandóak.
(7) A  közreműködő szervezet haladéktalanul köteles kezdeményezni a  nyilvántartásban szereplő adatainak
módosítását, ha
a) elveszti a névjegyzékben rögzített engedélyköteles tevékenységi kör végzésére való jogosultságát, vagy
b) valamely tevékenységi kör tekintetében a  továbbiakban nem kíván lehetséges ajánlattételre felhívottként
szerepelni.
 (8) A közreműködő szervezetet az állami adó- és vámhatóság törli a névjegyzékből, ha a
a) közreműködő szervezet a köztartozásmentes adózói adatbázisból törlésre került,
b) nem természetes személy közreműködő szervezet jogutód nélkül megszűnt, vagy a  természetes személy
közreműködő szervezet elhunyt,
c) közreműködő szervezet az ajánlattételi eljárásban ismételten elmulasztotta az árajánlat benyújtását,
d) közreműködő szervezet a kijelölés ellenére a végzésben foglaltakat – neki felróható okból – nem teljesítette,
vagy
e) közreműködő szervezet a névjegyzékből való törlését maga kérte.
(9) Ha a közreműködő szervezetet az állami adó- és vámhatóság törli a névjegyzékből, ennek tényéről a közreműködő
szervezetet a törléstől számított 8 napon belül értesíti.
(10) Ha a közreműködő szervezet a  (8) bekezdés c) vagy d) pontja alapján került törlésre a névjegyzékből, a  szervezet
a törlés napjától számított 12 hónapon belül a névjegyzékbe nem vehető fel újra.
(11) Az  állami adó- és vámhatóság honlapján negyedévente, az  adott negyedévre vonatkozóan közzéteszi
a névjegyzékben szereplő
a) közreműködő szervezetek nevét és adóazonosító számát,
b) jogi személyek és egyéb szervezetek nyilvántartási számát és székhelyét,
c) természetes személyek lakcímét.
3. Közreműködő szervezet kiválasztása 3. § (1) Az  állami adó- és vámhatóság a  közreműködő szervezetek névjegyzékében szereplő, a  végrehajtandó
meghatározott cselekményhez szükséges szakértelemmel rendelkező szervezetek közül véletlenszerű – külső
befolyástól mentes – kiválasztással az adott tevékenységfajtát ellátók köréből három közreműködő szervezetet jelöl
ki ajánlattételre.
(2) Ha az adott tevékenységre vonatkozóan nem szerepel a nyilvántartásban háromnál több közreműködő szervezet,
akkor az állami adó- és vámhatóság a nyilvántartásban az adott tevékenységi kör tekintetében szereplő szervezetet
vagy szervezeteket jelöli ki ajánlattételre.
(3) Az  ajánlattételre történő felhívásban meg kell jelölni a  feladat ellátásának végső határidejét. Az  ajánlattételre
történő felhívás mellékletét képezi a  meghatározott cselekmény elvégzését elrendelő döntés, a  végrehajtás iránti
megkeresés, valamint az  állami adó- és vámhatóság eljárása során keletkezett, az  ajánlattétel szempontjából
releváns iratok, így különösen a helyszíni eljárásról készült jegyzőkönyvek és azok mellékletei.
4. Az ajánlattétel szabályai 4. § Ha az  ajánlattételre felhívott közreműködő szervezet az  ajánlattételi határidőn belül a  névjegyzékből törlésre
kerül, akkor a  névjegyzékből törölt ajánlattételre felhívott szervezet helyett az  állami adó- és vámhatóság a  3.  §
alkalmazásával választ ki ajánlattételre másik közreműködő szervezetet.
5. § (1) Ha az  ellátandó feladat jellege indokolja, az  állami adó- és vámhatóság az  ajánlattételi határidőn belül,
az  ajánlattételre kiválasztott közreműködő szervezetek kérésére helyszíni szemlét tart, amelyen a  közreműködő
szervezetek jelen lehetnek, megtekinthetik a helyszínt és felmérhetik az elvégzendő cselekményt.
(2) A  helyszíni szemlét úgy kell megszervezni, hogy egyidejűleg csak egy ajánlattételre kiválasztott közreműködő
szervezet legyen jelen.
6. § (1) Az  állami adó- és vámhatóság a  közreműködő szervezet feladatellátásra történő kijelölése során kizárólag azon
határidőben érkezett ajánlatokat veszi figyelembe, amelyek a végrehajtandó cselekmény egészére vonatkoznak.
(2) Ha háromnál kevesebb figyelembe vehető ajánlat érkezett, akkor az  állami adó- és vámhatóság a  feladatellátásra
a figyelembe vehető ajánlatok alapján jelöli ki a közreműködő szervezetet.
(3) Ha a  meghatározott cselekmény elvégzésére kijelölt, de azt még nem teljesítő közreműködő szervezet
a névjegyzékből törlésre került, akkor a feladatra történő kijelölését vissza kell vonni. Ha a közreműködő szervezet
a  meghatározott cselekmény elvégzését már a  feladatra történő kijelölésének visszavonását megelőzően
megkezdte, a  felmerülő költségek tekintetében a  közreműködő szervezettel el kell számolni, majd a  feladat
ellátására újabb közreműködő szervezetet kell kijelölni a 3. §-ban foglaltak szerint.
5. A romlandó dolgok értékesítésében közreműködő kereskedők névjegyzéke
7. § (1) Az állami adó- és vámhatóság az Avt. alapján a romlandó dolgok értékesítése kapcsán közreműködő kereskedőkről
névjegyzéket vezet (a továbbiakban: kereskedői névjegyzék).
(2) A  kereskedői névjegyzék egy elektronikus nyilvántartás, amelyben az  állami adó- és vámhatóság a  közreműködő
kereskedőket az általuk meghatározott termékkörök szerint tartja nyilván.
(3) A nyilvántartás tartalmazza a közreműködő kereskedő
a) nevét, elnevezését,
b) adóazonosító számát,
c) nem jogi személy esetén lakcímét,
d) jogi személy és egyéb szervezet esetén nyilvántartási számát, székhelyét,
e) regisztrációs kérelmében megjelölt termékköröket.
(4) A  közreműködő kereskedő nyilvántartásba történő felvételére az  általa benyújtott regisztrációs adatlap alapján
kerülhet sor. A regisztrációs adatlapon több termékkör megjelölésére is lehetőség van.
(5) A  közreműködő kereskedő kezdeményezheti a  névjegyzékben szereplő azon termékkörök módosítását, amelyek
tekintetében az értesítését kéri. A módosításra a regisztrációra vonatkozó szabályok alkalmazandóak.
(6) A  közreműködő kereskedő haladéktalanul köteles kezdeményezni a  nyilvántartásban szereplő adatainak
módosítását, ha valamely termékkör tekintetében a  továbbiakban nem kíván a  romlandó dolog árverésén részt
venni.
(7) A közreműködő kereskedőt az állami adó- és vámhatóság törli a névjegyzékből, ha
a) ezt a közreműködő kereskedő maga kérte,
b) a jogi személy vagy egyéb szervezet közreműködő kereskedő jogutód nélkül megszűnt, vagy
c) a nem jogi személy közreműködő kereskedő elhunyt.
(8) Ha a  közreműködő kereskedőt az  állami adó- és vámhatóság a  névjegyzékből törli, erről a  szervezetet a  törléstől
számított 8 napon belül értesíti.
6. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
9. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő végrehajtási eljárásokban is alkalmazni kell.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1821/2015. (XI. 12.) Korm. határozata a Balaton Területfejlesztési Koncepció (2014–2030) és a Balaton Területfejlesztési Stratégiai Program elfogadásáról, valamint a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet területén a 2014–2020-as uniós és hazai forrásokból megvalósuló beruházásokról.
A Kormány
 1. elfogadja a részére bemutatott a) Balaton Területfejlesztési Koncepciót (2014–2030) és
b) a Balaton Területfejlesztési Stratégiai Programot,
amelyek célja a  Balaton térségének természeti, társadalmi, gazdasági és kulturális környezetet egyaránt érintő,
az  ökológiai egyensúly fenntartásával történő komplex fejlesztése, a  hosszú távú térségfejlesztés feltételeinek
megteremtése, és elrendeli azoknak a http://regionalispolitika.kormany.hu honlapon való közzétételét;
2. egyetért és elfogadja a  Balaton Kiemelt Üdülőkörzet települései tekintetében a  következő stratégiai fejlesztési
irányokat az 1. mellékletben jelzett források biztosításával:
a) turisztikai fejlesztések,
b) gazdaság és innováció,
c) egészséges Balaton termékek,
d) vízminőség és biztonság,
e) közlekedés,
f ) területfejlesztés,
g) humánerőforrás fejlesztések;
3. felhívja az  operatív programok végrehajtásáért felelős minisztereket és szakpolitikai felelősöket, hogy a  Balaton Kiemelt
Üdülőkörzet települései tekintetében a 2. pont szerinti stratégiai fejlesztési irányok végrehajtása érdekében kezdeményezzék
az Integrált Területi Programok módosítását és a 2016. évi Éves Fejlesztési Keretek ennek megfelelő kialakítását;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy kezdeményezze a  2014–2020-as programozási időszak országos
jelentőségű közúti, vasúti és vízi közlekedési, városi és elővárosi közlekedési fejlesztéseinek indikatív listájáról szóló
1696/2014. (XI. 26.) Korm. határozat módosítását az „M8–M7 összekötése a 710. sz. főút nyomvonalán” tárgyú projekttel;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja az  integrált területi tervezésért felelős szervezeteket, hogy a  megyei integrált területi programok balatoni
fejlesztésekre allokált összege a  Balaton Kiemelt Üdülőkörzet megyei településeinek lakosságszáma és az  adott
megye – ide nem értve az  adott megye területén lévő megyei jogú városok lakosságát – lakosságának és
fejlettségének arányában kerüljön meghatározásra és rögzítésre;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 6. felhívja az operatív programok végrehajtásáért felelős minisztereket, hogy amennyiben a 2. pont szerinti stratégiai
fejlesztési irányoknak megfelelő projektekre objektív okból nem történik kötelezettségvállalás 2017. június  30-ig,
akkor gondoskodjanak az  1.  mellékletben tervezett források e  Korm. határozat célrendszerétől független
felhasználásáról az operatív program keretein belül;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. december 31. 7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Balaton Kiemelt Üdülőkörzetet érintő közlekedési infrastruktúrafejlesztési projektek esetében vizsgálja meg az operatív program módosításának szükségességét, módosítási igény
esetén terjessze a Kormány elé az operatív program módosítási javaslatát;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. november 15.
8. felhívja az  operatív programok végrehajtásáért felelős minisztereket, hogy a  2.  pont szerinti stratégiai fejlesztési
irányoknak megfelelő támogatási konstrukciók kialakítása érdekében vonják be a  támogatási konstrukciók
előkészítési feladataiba a Balatoni Fejlesztési Tanácsot, véleményét csatornázzák be a döntéshozatal folyamatába;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
földművelésügyi miniszter
Határidő: folyamatos, de legkésőbb 2017. június 30.
 9. felhívja az  operatív programok végrehajtásáért felelős minisztereket, hogy az  érintett operatív programok
Monitoring Bizottságába a Balatoni Fejlesztési Tanács Elnökének tagként történő felkéréséről intézkedjenek;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2017. július 30.
 10. felkéri a  Balaton Fejlesztési Tanácsot, hogy kísérje figyelemmel az  1.  pontban meghatározott Koncepcióban és
a  Stratégiai Programban meghatározott célok és prioritások megvalósulásának folyamatát, és a  területfejlesztés
stratégiai tervezéséért felelős miniszter útján háromévente adjon tájékoztatást azok megvalósításáról és szükség
esetén kezdeményezze azok felülvizsgálatát;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 11. felhívja az  operatív programok végrehajtásáért felelős minisztereket, hogy 2015. II. félévétől 2020. II. félévével
bezárólag félévente készítsenek jelentést a Kormány számára az e Korm. határozatban foglalt feladatok teljesítésről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: tárgyfélévet követő 1 hónapon belül, első alkalommal 2016. január 31-ig,
utolsó alkalommal 2021. január 31-ig
12. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Balaton Kiemelt Üdülőkörzet területén a  „Balaton Felvidék
Világörökség” várományos helyszínek központi marketingtevékenységét a  Magyar Turizmus Zrt.
a Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Programból kapott támogatásból lássa el;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 13. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy biztosítsa a  Balaton Kiemelt Üdülőkörzet területén hazai forrásból
megvalósuló fejlesztések forrásigényét a 2. melléklet ütemezése alapján;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. november 30. 14. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  2.  mellékletben felsorolt
projektek végrehajtásáról az ott meghatározottak alapján gondoskodjon;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a 2. mellékletben meghatározott projektek ütemezése szerint
 15. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy koordinálja a  Balaton Kiemelt Üdülőkörzet területét érintő,
e Korm. határozatban foglalt feladatok teljesítését.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök