text:
1/2010. (I. 22.) KHEM utasítása a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium cafeteriajuttatásainak szabályairól.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 49/F. §-ának (1), (3)–(4) bekezdése alapján – figyelemmel a köztisztviselők
cafeteriajuttatásának részletes szabályairól szóló 305/2009. (XII. 23.) Korm. rendeletben foglaltakra – a következő utasítást adom ki:
1. § A Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium választható béren kívüli juttatásaival összefüggő egyes
szabályokat a jelen utasítás tartalmazza. Az utasítás hatálya
2. § (1) Az utasítás személyi hatálya – a (2) és (3) bekezdésben foglalt eltérésekkel – kiterjed a minisztériummal
a) közszolgálati jogviszonyban álló köztisztviselőkre és ügykezelőkre, b) munkaviszonyban álló munkavállalókra,
c) a minisztérium állományába tartozó állami vezetőkre, d) a prémiumévek programban részt vevő munkatársakra, valamint
e) a különleges foglalkoztatási állományba helyezett munkatársakra (a továbbiakban együtt: munkatárs).
(2) A munkatárs a tárgyévben – a (2) és (3) bekezdésben foglalt eltérésekkel – a minisztériumnál fennálló jogviszonya
teljes időtartamára jogosult a cafeteriarendszerbe tartozó, általa választott juttatások igénybevételére.
(3) Az (1) bekezdés d) és e) pontjai szerinti köztisztviselők esetében a prémiumévek programról és a különleges
foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvényt kell alkalmazni azzal, hogy őket a cafeteriajuttatás
keretösszegének harminc százaléka illeti meg. (4) A cafeteriarendszer – az utasításban meghatározott feltételekkel – a következő szociális és jóléti juttatásokat
tartalmazza: a) önkéntes nyugdíjpénztári támogatás, b) önkéntes egészségpénztári támogatás,
c) helyi közlekedési bérlet, d) üdülési hozzájárulás, e) otthoni internethasználat támogatása,
f) iskolakezdési támogatás, g) melegétkezési utalvány, h) lakáscélú munkáltatói támogatás,
i) művelődési intézményi szolgáltatás, j) kockázati biztosítás, k) ajándékutalvány,
l) akkreditált nyelvi képzés, m) magán-nyugdíjpénztári tagdíj-kiegészítés. Értelmező rendelkezések
3. § Az utasítás alkalmazásában: a) közszolgálati jogviszony: a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) szerinti
jogviszony, b) munkaviszony: a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) szerinti jogviszony,
c) állami vezetői szolgálati viszony: a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az
államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény szerinti jogviszony (miniszter, államtitkár, szakállamtitkár),
d) prémiumévek programban részt vevő munkatárs: a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási
állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: PéPtv.) 3. §-ának (1) bekezdésében előírt feltételeknek
megfelelő, határozott idejű kinevezéssel rendelkező köztisztviselő, ügykezelő, illetve határozott idejű
munkaszerződéssel rendelkező munkavállaló, e) különleges foglalkoztatási állományba helyezett munkatárs: a PéPtv. 5. §-ának (1) bekezdésében előírt
feltételeknek megfelelő, határozott idejű kinevezéssel rendelkező köztisztviselő, ügykezelő,
f) közeli hozzátartozó: a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti közeli hozzátartozó.
A juttatásokra felhasználható éves keretösszeg megállapítása 4. § (1) A juttatásokra igénybe vehető éves keretösszeget a minisztériumi költségvetési lehetőségek, a személyi
jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: szja-törvény) és egyéb irányadó jogszabályok
figyelembevételével évente – a Humánigazgatási Főosztály és a Költségvetési, Tervezés-koordinációs és Kontrolling
Főosztály közös előterjesztése alapján, az érdek-képviseleti szervekkel történt egyeztetést követően kell
megállapítani. Az éves keretösszeget és a cafeteriajuttatáshoz kapcsolódó egyéb rendelkezéseket az utasítás
melléklete tartalmazza. (2) Az éves keretösszeg a minisztériumnál jogviszonyban töltött idővel arányosan kerül megállapításra a határozott idejű
kinevezéssel, munkaszerződéssel rendelkező munkatárs esetében. (3) Ha a munkatárs a juttatásról való nyilatkozat határidőben történő megtételét önhibájából elmulasztja, a
rendelkezésére álló keret nagyságától függően az következő juttatásokra jogosult:
a) helyi közlekedési bérlet, b) melegétkezési utalvány, c) művelődési intézményi szolgáltatás,
d) ajándékutalvány. A nyilatkozat módosításának lehetősége 5. § (1) A tárgyévi igénybevétel tényleges mértékéről a Költségvetési, Tervezés-koordinációs és Kontrolling Főosztály írásban
értesíti a munkatársat legkésőbb november 15. napjáig, aki annak felhasználásáról írásban nyilatkozik.
(2) A módosított nyilatkozatot egy kinyomtatott és a munkatárs által aláírt papíralapú példányban a Humánigazgatási
Főosztályra kell megküldeni. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott nyilatkozatmódosítás kizárólag olyan cafeteriaelem esetén lehetséges, amelynek a
minisztérium általi megrendelésére, vagy a munkatárs részére történő utalására még nem került sor.
(4) Önkéntes nyugdíjpénztári támogatás, önkéntes egészségpénztári támogatás, kockázati biztosítás, magán
nyugdíjpénztári tagdíj-kiegészítés cafeteriajuttatás igénybevételének módosítására csak akkor van lehetőség, ha a
tárgyhavi utalás még nem történt meg. (5) A helyi közlekedési bérlet cafeteriajuttatás igénybevételének módosítására a még fel nem használt, de érvényes
bérletszelvény leadását követően van lehetőség. (6) Üdülési hozzájárulás, iskolakezdési támogatás, melegétkezési utalvány, művelődési intézményi szolgáltatás,
ajándékutalvány cafeteriajuttatás igénybevételének módosítására csak abban az esetben kerülhet sor, amennyiben a
minisztérium az utalványokat még nem rendelte meg. (7) Otthoni internethasználat támogatása cafeteriajuttatás-módosításra akkor kerülhet sor, ha
a) az utalvány igénybevételénél a minisztérium az utalványokat még nem rendelte meg,
b) pénzbeli hozzájárulás esetén az előfizetés árának változása miatt a munkatárs a fennmaradó összegről
rendelkezni kíván. (8) Otthoni internethasználat támogatása, lakáscélú munkáltatói támogatás és akkreditált nyelvi képzés cafeteriajuttatás
igénybevételének módosítására akkor van lehetőség, ha a munkatárs az igényelt összeget, vagy annak egy részét nem
tudta felhasználni. (9) A (7) bekezdés b) pontja és a (8) bekezdésben foglalt módosítás feltétele a fel nem használt összegnek a minisztérium
számlájára történő utalását követően a cafeteriarendszerben történő módosítás elvégzése a Korm. rendeletben
megadott határidőig. (10) Amennyiben a munkatárs a (9) bekezdésben meghatározott kötelezettségének nem tesz eleget, a jogosulatlanul
felhasznált cafeteriajuttatás – nyilatkozata alapján – illetményéből levonásra kerül.
Közös szabályok a cafeteriajuttatás igénybevételéhez 6. § (1) Az egyes juttatási formák igénybevételi lehetőségeire vonatkozó főbb jogszabályi előírásokról, változásokról, a
juttatás tárgyévre vonatkozó közterhének mértékéről a Humánigazgatási Főosztály legkésőbb január 5. napjáig
tájékoztatóban értesíti a munkatársakat. (2) A kitöltött nyilatkozatot egy kinyomtatott és a munkatárs által aláírt papíralapú példányban a Humánigazgatási
Főosztályra kell megküldeni. (3) Amennyiben a munkatárs a (2) bekezdés szerinti nyilatkozatot önhibájából – ide nem értve a rendes szabadság,
betegállomány, illetve egyéb rajta kívülálló ok miatt – elmulasztja, úgy a cafeteriarendszerbe tartozó juttatások
igénybevételére a 4. § (3) bekezdése szerint jogosult.
(4) A munkáltatói tagdíj-hozzájárulás átutalásáról, valamint a névre szóló csekk, utalvány, továbbá a helyi közlekedési
bérlet kiadásáról – a Humánigazgatási Főosztály adatszolgáltatása alapján – a Költségvetési, Tervezés-koordinációs és
Kontrolling Főosztály intézkedik. Eljárás a jogviszony megszűnése esetén
7. § (1) A jogviszony megszűnése esetén a juttatási elemeket a munkáltató a jogviszony megszűnésének napjáig teljesíti.
(2) A jogviszony megszűnésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni abban az esetben is, ha a munkatárs
külszolgálatban vagy nemzeti szakértőként kerül foglalkoztatásra, vagy olyan tartós távollétre kerül sor, amely során a
munkatárs illetményben vagy átlagkeresetben nem részesül, feltéve, hogy a távollét időtartama meghaladja a
30 napot. Az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulás
8. § (1) A minisztérium munkáltatói tagdíj-hozzájárulást fizet annak a munkatársnak, aki
a) önkéntes nyugdíjpénztár tagja, b) ezt a juttatási formát választja és
c) leadja a Humánigazgatási Főosztályon a záradékolt önkéntes nyugdíjpénztári belépési nyilatkozatát,
amennyiben az még nem áll a Humánigazgatási Főosztály rendelkezésére.
(2) Az önkéntes nyugdíjpénztári munkáltatói tagdíj-hozzájárulás havonta azonos összegben vehető igénybe. Az összeget
a munkatárs maga határozza meg azzal, hogy ezen összeg több nyugdíjpénztári tagság esetén is, együttesen
legfeljebb az szja-törvényben meghatározott mértékig kedvezményes adózású. Az önkéntes kölcsönös egészségpénztári munkáltatói hozzájárulás
9. § (1) A minisztérium munkáltatói tagdíj-hozzájárulást fizet annak a munkatársnak, aki
a) önkéntes egészségpénztár tagja, b) ezt a juttatási formát választja és
c) leadja a Humánigazgatási Főosztályon a záradékolt önkéntes egészségpénztári belépési nyilatkozatát,
amennyiben az még nem áll a Humánigazgatási Főosztály rendelkezésére.
(2) Az önkéntes egészségpénztári munkáltatói hozzájárulás havonta azonos összegben vehető igénybe. Az összeget a
munkatárs maga határozza meg azzal, hogy ezen összeg több egészségpénztári tagság esetén is, együttesen
legfeljebb az szja-törvényben meghatározott mértékig kedvezményes adózású. Helyi közlekedési bérlet
10. § (1) A helyi utazásra szolgáló bérlet választására vonatkozó nyilatkozattételre előírt határidő, illetve a Ktv.-ben szereplő
nyilatkozati határidő időpontjában a minisztériummal jogviszonyban álló munkatárs kedvezményes éves
Budapest-bérlet választására jogosult. (2) A nyilatkozattételi határidőt követően jogviszonyt létesítő, illetve a nyilatkozattétel időpontjában felmentési idejét
töltő munkatárs választása szerint havi Budapest-bérletre vagy költségeinek megtérítésére jogosult.
(3) A (2) bekezdésben foglalt esetekben – a Költségvetési, Tervezés-koordinációs és Kontrolling Főosztállyal történt
egyeztetés szerint – a munkatárs költségeit a minisztérium nevére és címére kiállított számla ellenében utólag
megtéríti. (4) Jogviszony megszűnésekor a munkatárs – választása szerint – visszaadhatja az éves Budapest-bérlet még fel nem
használt szelvényeit, vagy a bérlet árának időarányosan fel nem használt összege az utolsó illetményéből (egyéb
járandóságaiból) levonásra kerül. Üdülési támogatás 11. § (1) A minisztérium a munkatársnak és közeli hozzátartozóinak az üdülési hozzájárulást a Magyar Nemzeti Üdülési
Alapítvány által kibocsátott, névre szóló üdülési csekk formájában biztosítja.
(2) E juttatási formában a munkatárs akkor részesülhet, ha a rendelkezésére bocsátott nyomtatványon nyilatkozik az
szja-törvényben meghatározott adatokról. Iskolakezdési támogatás 12. § (1) A minisztérium utalvány formájában iskolakezdési támogatást nyújt a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvényben,
vagy bármely EGT-államban ennek megfelelő oktatásban részt vevő gyermek, tanuló számára a – rá tekintettel a
családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény, vagy bármely EGT-állam hasonló jogszabálya alapján családi
pótlékra, vagy hasonló ellátásra jogosult – szülő vagy a vele közös háztartásban élő házastárs útján.
(2) Az iskolakezdési támogatás összege tanévenként és az (1) bekezdésben foglalt feltételeknek megfelelő
gyermekenként vehető igénybe. (3) Az iskolakezdési támogatás utalvány kizárólag a tanév első napját megelőző és azt követő hatvan napon belül vehető
igénybe. (4) E juttatási forma választása esetén a munkatárs köteles igazolni a családtámogatási ellátásra való jogosultság
fennállását, továbbá köteles nyilatkozni az iskolakezdési támogatásban részesített gyermek (tanuló) adóazonosító
jeléről, ennek hiányában személyes adatairól. Internethasználati díj hozzájárulás
13. § (1) A minisztérium támogatja a munkatársak otthoni internethasználatának költségeit (a munkatárs vagy házastársa által
megkötött egyedi szolgáltatási szerződés – tartalma szerint internetelérés – költségeinek finanszírozását).
(2) A juttatás bármely szolgáltatóval megkötött egyedi, már meglévő, vagy ezután megkötésre kerülő, bármely típusú
internet-hozzáférési formára vonatkozik, az szja-törvény 1. számú mellékletének 7.11. pontjában meghatározottak
szerint (adómentes juttatás). (3) A juttatás felhasználható mind a havi díjak (előfizetési), mind a forgalmi díj (korláton felüli letöltési díj) megfizetésére,
ezen díjak telefonbeszélgetéstől, kábeltelevízió-előfizetéstől való elkülönítésével. (4) A juttatás a munkatárs választása szerint
a) utalvány, vagy b) a havidíjhoz való pénzbeli hozzájárulás formájában nyújtható.
(5) A juttatás folyósításának feltétele mindkét forma választása esetén a minisztériumi munkatárs lakcímkártyáján
(személyi igazolványában) feltüntetett lakcímre szóló, egyedi szolgáltatási szerződés másolatának benyújtása, a
(4) bekezdés b) pontjában meghatározott forma választása esetén utólagos tételes elszámolás.
(6) Az (4) bekezdés b) pontja szerinti igénybevétel esetén az elszámolást a munkatársnak a tárgyév december 20. napjáig,
illetve – amennyiben jogviszonya év közben szűnik meg – az utolsó munkában töltött napig kell megtennie és a
Költségvetési, Tervezés-koordinációs és Kontrolling Főosztályra eljuttatnia. Az elszámolás keretében a munkatárs az
éves juttatás felhasználásáról havi kimutatást készít, illetve köteles benyújtani a pénzbeli hozzájárulás felhasználását
igazoló, a munkatárs vagy házastársa nevére kiállított eredeti számlákat és a befizetést igazoló csekk feladóvevények
másolatát. Ha a számla azonos szolgáltatótól más szolgáltatást (pl. telefon-előfizetés és -beszélgetés, vagy
kábeltelevízió-előfizetés) is tartalmaz, az internethasználatot elkülönítetten kell szerepeltetni (részletes számla).
Amennyiben a számlán az internethasználat/előfizetés nem szerepel elkülönítetten, úgy a támogatás csak a
jogszabályban előírt járulékok felszámításával adható. (7) Amennyiben a munkatárs a (6) bekezdés szerinti elszámolást elmulasztja, a folyósított hozzájárulást köteles
visszafizetni, vagy az – előzetes írásbeli nyilatkozata alapján – illetményéből (munkabéréből) levonásra kerül.
(8) A juttatás adó- és járulékmentes, havi mértékét – az éves keretösszegen belül – a munkatárs maga határozza meg
azzal, hogy minden hónapban azonos összegű (előfizetési és/vagy forgalmi díj) juttatás nyújtható.
Melegétkezési utalvány 14. § (1) Az étkezési hozzájárulás melegétkezési utalvány igénybevételével biztosított.
(2) Az étkezési hozzájárulás havonta azonos összegben vehető igénybe.
(3) Az étkezési utalványok kiadására havonta utólag, a bérkifizetési jegyzék kiadásával egyidejűleg kerül sor.
Lakáscélú munkáltatói támogatás 15. § (1) A munkáltató által lakáscélú felhasználásra adott vissza nem térítendő támogatás
a) a belföldön fekvő lakás tulajdonjogának és a lakáshoz kapcsolódó földhasználati jognak adásvétel vagy más
visszterhes szerződés keretében történő megszerzésére (ideértve a lakás zártvégű lízingbe vételét is),
b) a belföldön fekvő lakás építésére, építtetésére, c) a belföldön fekvő lakás alapterületének legalább egy lakószobával történő bővítést eredményező növelésére,
d) a lakáscélú állami támogatásokról szóló kormányrendelet szerint meghatározott korszerűsítésre
vehető igénybe. (2) A munkáltató által nyújtott lakáscélú támogatás (1) bekezdés szerinti felhasználását a következő okiratok, bizonylatok
igazolják: a) lakás tulajdonjogának, és a lakáshoz kapcsolódó földhasználati jognak a megszerzése esetén a szerződés és az
ingatlanügyi hatósághoz benyújtott bejegyzési kérelem, valamint az összeg felhasználását igazoló okirat;
b) lakás építése, építtetése és lakás alapterületének növelése esetén a jogerős használatbavételi engedély, valamint
az összeg felhasználását igazoló, a használatbavételi engedély kelte napjáig, illetve a használatbavételi
engedélyben megjelölt feltételek teljesítése határidejéig kibocsátott, az építési engedély jogosultja nevére
kiállított számla; c) lakás korszerűsítése esetén a támogatás folyósítását megelőzően hat hónapon belül és azt követően 12 hónapon
belül kiállított, az építési termékek műszaki követelményeinek, megfelelőségigazolásának, valamint forgalomba
hozatalának és felhasználásának részletes szabályairól szóló rendelet szerinti megfelelőségi igazolással
rendelkező – beépített – termékekről szóló számla, valamint a más személy által elvégzett munka ellenértékéről
kiállított bizonylat. Művelődési intézményi szolgáltatás 16. § A minisztérium támogatja a munkatárs kulturális rendezvényeken való részvételének költségeit, utalvány formájában.
Kockázati biztosítás 17. § (1) A minisztérium támogatja a kockázati (halál esetére szóló) életbiztosítás, a balesetbiztosítás, a teljes és végleges
munkaképtelenségre szóló betegségbiztosítás, valamint a kizárólag a díjat fizető kártérítési felelősségi körébe tartozó
kockázat elhárítására kötött biztosításokat. (2) A támogatás feltétele a biztosító társaság által kiállított igazolás bemutatása.
(3) A munkáltatói díj-hozzájárulásnak a munkatárs biztosítónál vezetett egyéni számlájára történő átutalásáról havonta
– a Humánigazgatási Főosztály adatszolgáltatása és a munkatárs átutalási megbízása alapján – a Költségvetési,
Tervezés-koordinációs és Kontrolling Főosztály intézkedik. Ajándékutalvány 18. § A minisztérium utalvány formájában támogatja különösen a munkatárs műszaki cikk és lakberendezés, könyv és
szabadidő, ruházat, valamint kozmetika, vegyi áru és egészségmegőrzési költségeit.
Akkreditált nyelvi képzés 19. § (1) A minisztérium támogatja a munkatársai nyelvi fejlődését, képzését. A nyelvi képzés kizárólag akkreditált képző
központ által biztosított program formájában vehető igénybe. (2) A munkáltató által nyújtott akkreditált nyelvi képzés támogatása az (1) bekezdés szerinti felhasználása a következő
iratokkal igazolható: a) az oktatási intézmény által kiállított, az akkreditációt bizonyító okirat,
b) a munkatárs nevére kiállított számla. Magán-nyugdíjpénztári tagdíj-hozzájárulás
20. § (1) A minisztérium vállalja, hogy a munkatárs magánnyugdíjpénztárba fizetett tagdíját, vagy a tag saját tagdíját a
tagdíjalap mértékének maximum 10%-áig kiegészíti. (2) A munkáltatói tagdíj-kiegészítés mértékét a tájékoztató tartalmazza.
Záró rendelkezések 21. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit a 2010. évi cafeteriajuttatásokra kell alkalmazni.
(2) A Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium választható béren kívüli juttatási rendszeréről szóló 7/2009.
(II. 20.) KHEM utasítás hatályát veszti. Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1737/2018. (XII. 18.) Korm. határozata a Magyar Vakok és Gyengénlátók Országos Szövetsége kiegészítő támogatásáról szóló 1515/2018. (X. 17.) Korm. határozattal biztosított forrás felhasználásáról.
A Kormány a  Magyar Vakok és Gyengénlátók Országos Szövetsége Budapest, Hermina út 47. szám alatt lévő (helyrajzi szám:
Budapest XIV. kerület belterület 29771) székházának (a továbbiakban: Székház) teljes körű felújítása érdekében
 1. egyetért azzal, hogy a  Magyar Vakok és Gyengénlátók Országos Szövetsége kiegészítő támogatásáról szóló
1515/2018. (X. 17.) Korm. határozat 2. és 3. pontja alapján biztosított forrásból 126 900 000 forint a Székház teljes
körű felújításához kapcsolódó engedélyezési és kiviteli tervek elkészítésére kerüljön felhasználásra;
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.  pont szerinti beruházás megvalósításának kérdésében
az elfogadott engedélyezési és kiviteli tervek alapján – a kivitelezéshez kapcsolódó feladatok, költségek, forrásigény,
ütemezés és felelősök bemutatásával – készítsen előterjesztést a Kormány részére a szükséges forrás biztosításáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: az engedélyezési és kiviteli tervek elfogadását követő 60 napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2014. (IX. 3.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján a polgári perrendtartás reformjával, az új
szabályozási rendszer kialakításával, továbbá a  kapcsolódó jogszabályok előkészítésével összefüggő feladatok
irányítására és összehangolására 2014. szeptember 1. napjától 2015. február 28. napjáig dr. Wopera Zsuzsannát
miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatai ellátása körében koordinálja az Igazságügyi Minisztériumban
a polgári perrendtartásról szóló törvény kodifikációjával összefüggő feladatok ellátását.
3. § (1) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (7) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
(2) A  miniszteri biztos munkájának és feladatainak ellátása érdekében a  Miniszteri Kabinetben önálló szervezeti
egységként háromfős titkárság működik.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
138/2008. (HK 1/2009.) HM határozata rendszeresítésre, valamint rendszerből való kivonásra kerülő haditechnikai eszközökről.
A Rendszeresítési Bizottság javaslatának figyelembe
vételével az alábbi haditechnikai eszközök rendszeresítését rendelem el:
1. JAS-39 EBS HU Gripen típusú repülőgép
Rendeltetése: Egy hajtóműves, nagy teljesítményű har
cászati repülőgép, mely a felépített fedélzeti rendszereinek
és az integrált fegyverrendszereknek köszönhetően egyaránt hatékonyan alkalmazható levegő-levegő, levegőföld, illetve felderítő feladatok végrehajtására.
2. 18 m3-es üzemanyagtöltő gépkocsi (ÜTG-18 MÁN
HX 32.440) MÁN HX 32.440 típusú alvázon
Rendeltetése: Az MH katonai szervezeteinél megalakításra kerülő hajtóanyag készletek tábori körülmények közötti kiszolgálásának biztosítása.
3. RKK-800 típusú repülőtéri kiadókút
Rendeltetése: Az MH katonai repülőterein a repülő
technikai eszközök hajtóanyag feltöltésének biztosítása. 4. VECTOR 21 MOD B kézi lézertávmérő
Rendeltetése: Célok nagytávolságú felderítése, a felde
rített célok koordinátáinak meghatározása nappal és éjszaka. 5. VECTRONIX digitális mérőállomás
Rendeltetése: A lövész és támogató alegységek műve
leti tevékenységeinek érdekében célok nagytávolságú
(5000 m feletti) felderítése és a felderített célok koordinátáinak meghatározása, valamint a lövészszakaszok és századok érdekében lőtt tüzérségi/aknavető tüzek megfigyelése és az eltérések meghatározása nappal és éjszaka.
6. MOTAS-10 lézertávmérő
Rendeltetése: A hatékony célfelderítés érdekében az
északi irány, az irány-szög, távolság, saját pozíció, valamint célkoordináták meghatározása.
7. 7,62 x 51 mm AP páncéltörő puska töltény
Rendeltetése: A 7,62×51 mm mesterlövész puskával a
védettséggel rendelkező álcázott, álló valamint mozgó célok leküzdése keményfém magvas lövedék célba juttatásával.
8. MILES harckiképző szimulációs rendszer
Rendeltetése: Az alegységek (raj, szakasz, század) fel
készítésének támogatása. 9. Téli ruházat:
– 2008 M gyakorló esővédő kabát,
– 2008 M gyakorló esővédő nadrág,
– 2008 M polár pulóver (kabátbélés),
– 2008 M téli alsó „A” típus (vékony),
– 2008 M téli felső „A” típus (vékony),
– 2008 M téli alsó „B” típus (vastag),
– 2008 M téli felső „B” típus (vastag).
Rendeltetése: A Magyar Honvédség állománya a gya
korló öltözet részeként a 90 M gyakorló ruházattal együtt
viseli alsó-, illetve felső ruhadarabként csapadékos, átmeneti és téli időszakban.
10. Katonai rendész szakfelszerelés:
– Fehér hevederöv,
– Hevederövre csatolható fehér zárt bilincstartó,
– Hevederövre csatolható fehér gumibottartó,
– Hevederövre csatolható fehér zseblámpatartó,
– Rendész zseblámpa fénykúppal,
– Hevederövre csatolható fehér irattartó,
– Szolgálati karszalag.
Rendeltetése: Rendész szakfeladatok végrehajtásakor
a rendész beosztású hivatásos és szerződéses állomány viseli.
11. Taktikai málhafelszerelés
– AK tártartó védőmellényhez,
– Gránáttartó dupla védőmellényhez,
– Söréttartó védőmellényhez,
– Pisztoly tártartó tripla védőmellényhez,
– Általános zseb védőmellényhez,
– Rádió tartó védőmellényhez,
– Használt tártartó védőmellényhez,
– Egészségügyi zseb védőmellényhez,
– Adminisztrációs zseb védőmellényhez.
Rendeltetése: A különleges műveleti és felderítő erők
hivatásos és szerződéses állománya kiképzéskor és alkalmazáskor viseli.
12. Nyári bakancs (HAIX Airpower P6)
Rendeltetése: A nyári bakancs a 2000 M hadi- (gya
korló) öltözethez illeszkedő korszerű lábbeli. 13. Repülőhajózó bakancs (BATES 2500 M-9 ZIP
ASSAULT)
Rendeltetése: A repülőhajózó bakancs a 2003 M repülőhajózó védő öltözethez illeszkedő korszerű lábbeli.
14. Ejtőernyős bakancs (HAIX Airpower P6)
Rendeltetése: Az ejtőernyős bakancs az ejtőernyős ha
di- (gyakorló) öltözethez illeszkedő korszerű lábbeli. A Rendszeresítési Bizottság javaslatának figyelembe
vételével az alábbi haditechnikai eszközök rendszerből
való kivonását rendelem el:
1. MHSZ-30 típusú motoros szivattyú
2. MKSZ-10 típusú motoros szivattyú
3. MPK-40 típusú motoros hajtóanyag szivattyú
4. MNUK-50 típusú motoros hajtóanyag szivattyú
5. MNURG-75 típusú motoros hajtóanyag szivattyú
6. RA-2 típusú rakéta hajtóanyag tároló tartály
7. C-10 konténerkút
8. KC-20 konténertartály
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1271/2015. (IV. 30.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/2F/09-2010-0089 azonosító számú („Keszthelyi szennyvíztisztító telep kapacitásbővítése és kapcsolódó iszapkezelő létesítmények építése” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KEOP-1.2.0/2F/09-2010-0089 azonosító számú, „Keszthelyi szennyvíztisztító telep kapacitásbővítése
és kapcsolódó iszapkezelő létesítmények építése” című projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának növelését
az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
70/2015. (XII. 23.) HM utasítása a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat nemzetbiztonsági védelemre jogosult vezetőinek köréről és a nemzetbiztonsági védelem részletes szabályairól.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 78. § (2) bekezdés d) pontja, valamint a honvédelemről és
a  Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ) terjed ki.
2. § A KNBSZ főigazgatója és helyettesei nemzetbiztonsági védelemre jogosultak.
3. § A honvédelemért felelős miniszter és a 2. §-ban meghatározott személyi kör nemzetbiztonsági védelmét a KNBSZ
látja el.
4. § A nemzetbiztonsági védelemmel összefüggésben keletkezett költségek a KNBSZ költségvetését terhelik.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
207/2013. (IV. 30.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján – a belügyminiszter javaslatára – Bucsek Gábor
rendőr ezredest 2013. április 24-ei hatállyal rendőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2013. április 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
354/2013. (VII. 31.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Pászka Imrét, a  Szegedi
Tudományegyetem egyetemi docensét 2013. augusztus 1. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2013. július 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
119/2009. (XI. 20.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabályok alkot mány elle nességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Sülysáp Nagyközség Önkormányzatának az egyes szociális ellátások helyi
szabályairól szóló 15/2007. (XII. 17.) rendeletének 11. § (4) bekezdése e)–f) pontja alkot mány elle nes, ezért azt
megsemmisíti.
2. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Sülysáp Nagyközség Önkormányzatának a gyermekek védelméről és
a gyámügyi igazgatásról szóló 14/2004. (VII. 12.) rendeletének 7. § (4) bekezdése alkot mány elle nes, ezért azt
megsemmisíti.
3. Az Alkotmánybíróság Sülysáp Nagyközség Önkormányzatának az egyes szociális ellátások helyi szabályairól szóló
15/2007. (XII. 17.) rendelete 2008. június 1-jétől 2009. február 1-jéig hatályban volt 11. § (4)–(9) bekezdése
alkot mány elle nessége megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárását megszünteti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. A Közép-magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal vezetője a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi
LXV. törvény (a továb biak ban: Ötv.) 99. § (2) bekezdés a) pontja alapján – egy beadványban – kezdeményezte Sülysáp
Nagyközség Önkormányzatának az egyes szociális ellátások helyi szabályairól szóló 15/2007. (XII. 17.) rendeletét
(a továb biak ban: Szr.) módosító 9/2008. (V. 27.) rendelet, valamint Sülysáp Nagyközség Önkormányzatának
a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 14/2004. (VII. 12.) rendeletét (a továb biak ban: Gyr.)
módosító 10/2008. (V. 27.) rendelet alkot mány elle nessége megállapítását és megsemmisítését, miután törvényességi
észrevételét a képviselő-testület nem fogadta el. Az indítványozó kifejtette, hogy mindkét módosítás az Alkotmány
44/A. § (2) bekezdését sérti, mivel azokat törvényi felhatalmazás nélkül és a törvényi szabályozással ellentétes
tartalommal alkották meg.
1.1. Az Szr. módosítását [Szr. 11. § (4)–(9) bekezdései] a miatt ítélte alkot mány elle nesnek az indítványozó, mivel abban
a képviselő-testület a szociális segély feltételeként önkormányzati közérdekű munka végzését és az esetleges
tankötelezettség teljesítését írta elő, meghatározta az önkormányzati közérdekű munka végzésének feltételeit és
az ennek ellenértékeként járó szociális segély mértékét, továbbá a polgármester hatáskörébe utalta a rendszeres
szociális segély megszüntetését. Az indítványozó álláspontja szerint ezzel a képviselő-testület túlterjeszkedett és el is
tért a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény ben kapott rendeletalkotási
felhatalmazástól.
1.2. A Gyr. sérelmezett módosítása [Gyr. 7. § (4) bekezdése] értelmében a rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény,
a kiegészítő gyermekvédelmi támogatás és a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás megszüntetését eredményezi
a tankötelezettség teljesítésének elmulasztása. Az indítványozó szerint a gyermekek védelméről és a gyámügyi
igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továb biak ban: Gyvt.) alapján a képviselő-testület hatásköre kizárólag
a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás megállapítására terjed ki, ezt az ellátást kiegészítheti, más pénzbeli
támogatást állapíthat meg és a támogatást természetbeni ellátás formájában is nyújthatja. A Gyr. módosításával tehát
a képviselő-testület túlterjeszkedett a Gyvt.-ben kapott felhatalmazáson, ami ekként törvénysértő és
alkot mány elle nes.
2. Az indítványozó mindkét szabályozás vonatkozásában a módosító rendelkezéseket megállapító rendeletek
alkotmányossága utólagos vizsgálatát kezdeményezte. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata, hogy nem
a módosító rendelkezéseket hatályba léptető, hanem a módosított rendelkezéseket magába foglaló (inkorporáló)
jogszabály rendelkezéseit vizsgálja [8/2003. (III. 14.) AB határozat, ABH 2003, 74, 81.].
Az Alkotmánybíróság az eljárása során megállapította, hogy az Szr.-t időközben Sülysáp Nagyközségi Önkormányzat
Képviselő-testülete 1/2008. (I. 19.) [Helyesen: 1/2009. (I. 19.)] számú rendeletével 2009. február 1-jei hatállyal
módosította. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata, hogy utólagos normakontroll keretében a hatályos
rendelkezéseket vizsgálja (36/J/1990. AB végzés, ABH 1991, 669, 671.), ezért az Alkotmánybíróság a vizsgálatot az Szr.
és a Gyr. indítvánnyal érintett, hatályos rendelkezései tekintetében végezte el.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
2. Az Szr. vizsgált rendelkezései:
„11. § (4) Az önkormányzattal való együttműködés keretében az aktív korú nem foglalkoztatott személy köteles
(...)
e) a részére meghatározott önkormányzati közérdekű munkavégzést teljesíteni;
f) a Sülysáp Nagyközségi Önkormányzat által fenntartott közoktatási intézménybe járó tanköteles korú ille tő leg
iskolai életmódra felkészítő oktatásra köteles gyermekeit az intézményekbe járatni”.
3. A Gyr. vizsgált rendelkezései:
„7. § (4) Meg kell vonni az önkormányzat által megállapított ille tő leg folyósított rendszeres gyermekvédelmi
kedvezményt, a kiegészítő gyermekvédelmi támogatást, valamint a rendkívüli gyermekvédelmi támogatást attól
a szülőtől, akiknek a gyereke a közoktatási intézmény figyelmeztése ellenére igazolatlanul hiányzik az iskolából
ille tő leg az iskolai életmódra felkészítő kötelező óvodai foglalkozásról, és ezzel a szülő a gyermek nevelését, értelmi,
erkölcsi fejlődését veszélyezteti”.
III. Az indítvány részben megalapozott.
1. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése szerint a helyi önkormányzat feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet
ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal. A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 16. §-ának
(1) bekezdése előírja, hogy a képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok
rendezésére, továbbá a törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
1.1. Az Sztv. több tárgykörben is jogalkotásra hatalmazza fel az önkormányzatok képviselő-testületeit. Az indítvánnyal
érintett aktív korúak ellátása tekintetében arra adott felhatalmazást, hogy az önkormányzatok rendeletben
szabályozzák az Sztv-ben a rendszeres szociális segély feltételeként előírt együttműködés eljárási szabályait,
a beilleszkedést segítő programok típusait és az együttműködés megszegésének eseteit [Sztv. 37/D. § (3) bekezdése,
132. § (4) bekezdése]. Az Sztv. értelmében az együttműködés az együttműködésre kijelölt szervvel való
kapcsolattartásra, képességfejlesztő, életmódformáló foglalkozáson, képzésben való részvételre terjedhet ki, melynek
konkrét tartalmát a beilleszkedési program határozza meg és az ebben való részvétel írásos megállapodáson alapul
[Sztv. 37/D. § (1)–(2) bekezdés].
A jelen esetben a képviselő-testület az Szr. támadott rendelkezésében az együttműködés keretében teljesítendő két,
az Sztv.-ben nem szereplő kötelezettséget állapított meg. Az Alkotmánybíróság megállapította: az Sztv. nem adott
felhatalmazást arra, hogy az önkormányzatok az együttműködés keretében teljesítendő további kötelezettséget
írjanak elő. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az ilyen tartalmú önkormányzati rendeleti szabályozás ellentétes
az Sztv. elő írásaival, ekként az Szr. 11. § (4) bekezdés e)–f) pontja az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését sérti, ezért azokat
az Alkotmánybíróság megsemmisítette [lásd 29/2002. (VII. 2.) AB határozat, ABH 2002, 543.; 30/2002. (VII. 2. ) AB
határozat, ABH 2002, 555.; 31/2002. (VII. 2.) AB határozat, ABH 2002, 564. ].
1.2. A Gyvt. az Sztv.-hez hasonlóan több kérdésben rendelet alkotására hatalmazza fel az önkormányzatok
képviselő-testületeit. A pénzbeli ellátások vonatkozásában arra adott felhatalmazást, hogy a települési
képviselő-testületek rendeletben szabályozzák a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás mértékét [Gyvt. 21. §
(1) bekezdés], a hatáskörükbe tartozó ellátást kiegészíthetik és más pénzbeli támogatásokat is megállapíthatnak [Gyvt.
18. § (2) bekezdés], továbbá megállapíthatják a hatáskörükbe tartozó ellátásoknál az igazolás és a nyilatkozat
tartalmát, benyújtásának részletes szabályait, az elbírálás részletes szempontjait, a jövedelemszámításnál irányadó
időszakot [Gyvt. 131. § (1) bekezdés].
A Gyr. sérelmezett rendelkezéseiben a képviselő-testület a rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény, a kiegészítő
gyermekvédelmi támogatás, valamint a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás megszűnésének a Gyvt.-ben
szabályozottaktól eltérő, újabb esetét állapította meg. Mivel a Gyvt. kizárólag a felsorolt tárgykörökben adott
felhatalmazást helyi jogalkotásra, az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Gyr. támadott rendelkezésével Sülysáp
Nagyközségi Önkormányzat Képviselő-testülete túllépte a jogalkotásra kapott felhatalmazás kereteit.
Az Alkotmánybíróság ezért megállapította, hogy a felhatalmazás nélkül megalkotott Gyr. 7. § (4) bekezdése
az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését sérti, így azt megsemmisítette [lásd 7/1999. (IV. 28.) AB határozat, ABH 1999, 379.;
56/2002. (XI. 28.) AB határozat, ABH 2002, 648.].
Az Alkotmánybíróság hangsúlyozza: az Ötv. 99. § (2) bekezdésében foglalt hatáskörében az önkormányzati rendeletek
alkotmányossági felülvizsgálatát a jogforrási hierarchia állított sérelme tekintetében végzi el, a szabályozási
tartalomnak más szempontok szerinti Alkotmányba ütközését főszabály szerint nem vizsgálja. Ezért
az Alkotmánybíróság ebben az esetben sem vizsgálta önmagában a feltételek – mint például a tankötelezettség
teljesítése – elő írásának alkotmányosságát. A jelen ügyhöz kapcsolódva elvi éllel jegyzi meg továbbá azt is
az Alkotmánybíróság, hogy az önkormányzatoknak számos lehetősége van alkotmányos keretek között
kezdeményezni a szükségesnek ítélt magasabb szintű jogalkotást, a jogállamiság sérelmét is eredményező
törvénysértő rendeletalkotás helyett.
2.Az Alkotmánybíróság az eljárása során megállapította, hogy Sülysáp Nagyközségi Önkormányzat
Képviselő-testülete 1/2008. (I. 19.) [Helyesen: 1/2009. (I. 19.)] számú rendeletével 2009. február 1-jei hatállyal
módosította az Szr-t. A hatályos szöveg az indítványozó által kifogásolt szabályozást nem teljes egészében
tartalmazza. Az Alkotmánybíróság következetesen érvényesített gyakorlata, hogy a módosított vagy hatályon kívül
helyezett jogszabály alkot mány elle nességét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továb biak ban:
Abtv.) 38. §-ában foglalt bírói kezdeményezés és a 48. §-a szerinti alkotmányjogi panasz esetében [10/1992. (II. 25.) AB
határozat, ABH 1992, 72, 76.], valamint akkor vizsgálja, ha a hatályát vesztő jogszabály helyébe lépő jogszabály azonos
rendelkezési környezetben ugyancsak tartalmazza a sérelmezett rendelkezést (137/B/1991. AB határozat, ABH 1992,
456, 457.). Az Alkotmánybíróság ezért az Szr. vonatkozásában tárgytalanná vált indítványi rész tekintetében
az eljárását – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és
egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. § a) pontjára is figyelemmel –
megszüntette.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzététele az Abtv. 41. §-án alapul.
Budapest, 2009. november 16. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
128/2011. (VII. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. július 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva K. K. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. június 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyet ért e ön azzal, hogy a gyilkosok, korrupciós ügyek, stb. súlyos cselekménnyel vádolt polgárok 24 óráig nem kaphatnak
ügyvédet, aki védje őket tárgyalásokon?” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a
népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a
népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az
Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen milyen jogalkotásra köteles. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása nem
egyértelmű a választópolgárok számára, mivel a kérdés megfogalmazása a magyar nyelvtan szabályainak nem felel
meg, a mondat egyes részei, kifejezései egymással nyelvtani és logikai összefüggésben nincsenek, ezáltal annak
pontos tartalma nem állapítható meg. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
76/2009. (IX. 4.) HM utasítása a katonai szakképző iskola hallgatóinak élelmezési ellátásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 97. § (1) bekezdésének n) pontja
alapján a katonai szakképző iskola hallgatóinak élelmezési
ellátásáról az alábbi utasítást adom ki.
1. § Az utasítás hatálya
a) a honvédelmi miniszter által alapított és fenntartott
katonai szakképző iskolára,
b) a katonai szakképző iskolában iskolarendszerű szak
képzésben részt vevő, a Magyar Honvédséggel (a továbbiakban: MH) kötött tanulmányi szerződés alapján hivatásos
vagy szerződéses katonai pályára készülő tanulókra (a továbbiakban: hallgató), valamint
c) az élelmezési ellátásban érintett, a honvédelmi miniszter alárendeltségébe tartozó szervezetekre és MH katonai szervezetekre
terjed ki.
2. § A hallgató térítésmentes természetbeni élelmezési ellátásra jogosult. Ha a hallgatónak a természetbeni élelmezési
ellátás – szabadság, eltávozás, kimaradás vagy belföldi
szolgálati kiküldetés miatt – nem biztosítható, részére az I.
számú élelmezési norma mindenkori általános forgalmi
adóval növelt teljes pénzértéke vagy részértéke (ebéd, vacsora) jár, amelyet – az MH Pénz- és anyagnormáiról szóló
normafüzet (a továbbiakban: normafüzet) alapján – ki kell
fizetni.
3. § (1) A hallgató részére a térítésmentes természetbeni
élelmezési ellátást (a tevékenységhez igazodóan differenciálva) alap- és pótélelmezési normák alapján kell biztosítani.
(2) A normák értékeit, részértékeit, továbbá az egyéb
élelmezési, valamint utánpótlási normák értékét a normafüzet tartalmazza.
(3) Az (1)–(2) bekezdésekben meghatározott normák
felszámítási rendjét jelen utasítás, valamint a honvédelmi
miniszter által kiadott szakmai szabályzat tartalmazza.
(4) Élelmiszer-utalvány adható – az MH főszakorvosa
engedélye alapján – a speciális élelmiszert fogyasztó hallgató részére (pl. élelmiszer-allergiás betegségben szenvedő, cukorbeteg).
4. § (1) Az I. számú élelmezési norma szerinti térítésmentes
természetbeni élelmezési ellátásra a hallgató a következő
esetekben jogosult:
a) ha részére ezen utasítás alapján – feladatánál fogva –
magasabb értékű élelmezési norma nincs megállapítva;
b) a laktanyában levezetésre kerülő alapkiképzés és tantervi foglalkozásainak időtartama alatt;
c) a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) és
az MH-szinten, valamint -csapattagozatban megrendezésre kerülő sportrendezvények döntőin;
d) csapatgyakorlata időtartamára. (2) A VI. számú élelmezési norma szerinti térítésmentes
természetbeni élelmezési ellátásra a hallgató a következő
esetekben jogosult:
a) a terepen levezetésre kerülő kiképzési, szakharcászati
foglalkozás, kihelyezés időtartama alatt;
b) a terepen levezetésre kerülő alapkiképzés és tantervi
foglalkozásainak időtartama alatt;
c) a tiszthelyettesi avatás alkalmával rendezett ünnepségen az avatottak, a norma ebédhányadára.
(3) A VI. számú élelmezési norma kétszeres szorzóval
számított értékében térítésmentes természetbeni élelmezési ellátásra jogosult a hallgató katasztrófák elleni védekezésre, elhárításra történő kirendelése esetén, a kirendelés
napjától, a visszaérkezés napjáig.
(4) Pótélelmezési norma szerinti térítésmentes természetbeni élelmezési ellátásra a hallgató a következő esetekben jogosult:
a) csapatgyakorlat végrehajtása idején, éjszakai feladatvégzés miatt; b) HM- és az MH-szinten, valamint -csapattagozatban
megrendezésre kerülő sportrendezvények döntőin.
(5) A hallgató hallgatói pótnorma szerinti térítésmentes
természetbeni élelmezési ellátásra jogosult.
(6) A hallgató élelmezési feljavítási normával kiegészített ellátásra jogosult:
a) január 1-jén;
b) március 15-én;
c) május 1-jén;
d) május 21-én;
e) augusztus 20-án;
f) október 23-án;
g) november 1-jén;
h) december 25–26-án;
i) húsvéthétfőn;
j) pünkösdhétfőn;
k) alap- és szakalapozó kiképzésének befejező napján;
l) csapatzászló-adományozás, kerek évforduló (10, 25,
50, 75, 100 év), valamint iskolai ünnep alkalmával;
m) önálló katonai szervezet és jogelődje (az alapító ok
iratban jogelődként meghatározott szervezet) megalakulási napja és felszámolási ünnepsége alkalmával.
(7) Ha a (6) bekezdés a)–l) pontjai szerinti alkalmak közül kettő vagy több is ugyanarra a napra esik, az élelmezési
feljavítási normát csak egyszeresen lehet felszámítani.
(8) A pénznorma a (6) bekezdés b)–f) pontjai esetében
az ünnepség megtartásának napjára számítható fel akkor
is, ha az ünnepség az ünnepnapot megelőző munkanapon
kerül megrendezésre.
(9) Utánpótlási norma felszámítására jogosult a hallgatók élelmezési ellátását végző katonai szervezet, az ebédétkezést igénybe vevő hallgatók ebédlétszáma után.
(10) Védőital norma szerinti térítésmentes természetbeni élelmezési ellátásra a hallgató a következő esetekben
jogosult:
a) 2. számú védőitalra, ha az Országos Meteorológiai
Szolgálat jelentése szerint a várható napi középhőmérséklet +4 fok alatt lesz, és ha napi 4 órát meghaladóan terepen
vagy nem fűtött helyiségben tartózkodik.
b) 3. számú védőitalra, a szabadtéri kiképzések, gyakorlatok alkalmával, ha a levegő a +24 fok tényleges hőmérsékletet meghaladja, valamint összfegyvernemi vegyivédelmi védőruhában történő gyakorlás esetén, illetve a tiszthelyettesi
avatásra történő felkészülés és végrehajtás időszakára az avatásra kerülők és az avatás biztosításában részt vevők.
(11) Tisztálkodó szer norma szerinti ellátásra (125 grammos pipereszappanra) a hallgató a tanítási év hónapjaira jogosult, a norma mindenkori pénzértéke kifizethető.
5. § Ez az utasítás az aláírását követő napon lép hatályba.
Budapest, 2009. augusztus 27. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
5/2014. (I. 23.) HM utasítása a Fegyvernemi Állandó Munkacsoport átalakításáról és működéséről szóló 147/2007. (HK 2/2008.) HM utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján
a következő utasítást adom ki:
1. § Hatályát veszti a  Fegyvernemi Állandó Munkacsoport átalakításáról és működéséről szóló 147/2007. (HK 2/2008.)
HM utasítás.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és a közzétételét követő napon hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
915/2008. (HK 13.) MH HEK PK intézkedése Egységes NATO Előírás (STANAG 3474 – A repülőszemélyzet teljesítményét befolyásoló külső tényezők miatt szükséges átmeneti repülési korlátozások – 4. kiadás) nemzeti bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok kezeléséről és feldolgozásáról szóló 1/2000.
(HK 2.) HM utasításra, valamint az Egységes NATO Előírások elfogadásáról szóló 3/2006. (HK 10.) HVKF első
helyettesi közleményére – az egészségügyi szakfeladatok
egységes elvek szerint történő végrehajtása érdekében az
Egységes NATO Előírás (STANAG 3474 – A repülőszemélyzet teljesítményét befolyásoló külső tényezők miatt
szükséges átmeneti repülési korlátozások – 4. kiadás)
nemzeti bevezetésére az alábbiak szerint
intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
teljes repülő-hajózó állományára.
2. A STANAG 3474 – A repülőszemélyzet teljesítményét befolyásoló külső tényezők miatt szükséges átmeneti
repülési korlátozások 4. kiadás – című dokumentumot
ezen intézkedés mellékleteként eredeti angol nyelven bevezetem.
3. A szabványosítási dokumentum a külső tényezők
– úgymint egyes gyógyszerek szedése, oltások, véradás,
dekompressziós vizsgálat, búvármerülés, extrém sportterhelés – miatt szükséges átmeneti repülési korlátozásokkal
foglalkozik.
4. Az intézkedés az aláírás napján lép hatályba.
Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
MH egészségügyi főnök


text:
2/2019. (HK 3.) HM VGHÁT szakutasítása a Honvédelmi Minisztérium mint intézmény fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos gazdálkodási feladatai végrehajtásának szabályairól szóló 14/2018. (HK 10.) HM VGHÁT szakutasítás hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján a következő szakutasítást adom ki:
1. Hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos
gazdálkodási feladatai végrehajtásának szabályairól szóló 14/2018. (HK 10.) HM VGHÁT szakutasítás.
2. Ez a szakutasítás 2019. március 1-jén lép hatályba és a hatályba lépését követő napon hatályát veszti.
Sulyok János s. k.,
 HM védelemgazdaságért felelős helyettes-államtitkár


text:
520/2015. (XII. 7.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a bírói felső korhatár betöltésére
tekintettel Jelinekné dr. Durkó Mária Annát 2016. január 19-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2015. november 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
20/2017. (VIII. 11.) NFM utasítása a Szerencsejáték Felügyelet Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
2. § (1) bekezdés d) pontjában, valamint 73. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló
2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást adom ki:
1. § A Szerencsejáték Felügyelet (a továbbiakban: SZF) Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: SZMSZ)
az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Az SZMSZ-t az SZF honlapján is közzé kell tenni.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
302/2016. (X. 13.) Korm. rendelete a közterületek és az állami tulajdonban álló ingatlanok filmforgatási célú használatának részletes szabályairól.
A Kormány
a mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 37. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény (a továbbiakban: Mktv.) 34. § (2) bekezdésében meghatározott, közterülethasználatra vonatkozó kérelmet az 1. melléklet szerinti formanyomtatványon kell benyújtani.
(2) A kérelemhez csatolni kell
a) a  közérdekű célt szolgáló – különösen oktatási, tudományos vagy ismeretterjesztő témájú, vagy
filmművészeti állami felsőoktatási képzés keretében készülő – filmalkotás forgatása esetén az  e  célt
alátámasztó dokumentumokat,
b) a jogszabályban meghatározott illeték, igazgatási szolgáltatási díj megfizetésének igazolását,
c) a forgatási helyszín pontos megjelölését tartalmazó helyszínrajzot,
d) a forgatandó filmalkotás rövid bemutatását, a forgatandó jelenet rövid leírását.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti kérelemmel együtt a  Magyar Nemzeti Filmalap Közhasznú Nonprofit Zártkörűen Működő
Részvénytársaságnál (a továbbiakban: MNF) az alábbi kérelmek is előterjeszthetőek:
a) forgalomtechnikai kezelői hozzájárulás kiadása iránti kérelem,
b) behajtási engedély kiadása iránti kérelem,
c) közútkezelői hozzájárulás kiadása iránti kérelem,
d) közösségi közlekedés módosítása iránti kérelem,
e) dísz- és közvilágítás kikapcsolására vonatkozó engedély kiadása iránti kérelem,
f ) a rendőrség által nyújtott forgalomelterelési, helyszínbiztosítási szolgáltatás biztosítása iránti kérelem,
g) az Mktv. 35. § (3) és (4) bekezdése szerinti kérelmek.
2. § (1) Az  MNF a  közterület-használatra irányuló kérelmet egy munkanapon belül, sürgős eljárás esetén pedig
haladéktalanul megküldi a  közterület tulajdonosának, a  filmforgatáshoz kapcsolódó egyéb kérelmet, hatósági
bejelentést pedig a  hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságoknak, vagy az  érintett szervnek. Az  MNF a  kérelem,
bejelentés megküldésével egyidejűleg elektronikus úton jelzi a  tulajdonos települési önkormányzatnak,
a hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságoknak és a kérelmezőnek, hogy mely szervekhez továbbította a kérelmet,
illetve a bejelentést. A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény szerinti tulajdonosi joggyakorló tulajdonosi
joggyakorlása alatt álló ingatlan filmforgatási célú használatára irányuló kérelmet az  MNF haladéktalanul,
de legkésőbb a  benyújtást követő munkanapon továbbítja az  ingatlan tulajdonosi joggyakorlójához vagy
vagyonkezelőjéhez további ügyintézés céljából.
(2) A  főváros területén tervezett közterület-használatra irányuló kérelmet az  MNF egy munkanapon belül, sürgős
eljárás esetén pedig haladéktalanul továbbítja a  Budapesti Közlekedési Központhoz. A  nem a  főváros területén
tervezett és nem a települési önkormányzat tulajdonában lévő közterület-használatra irányuló kérelmet az MNF egy
munkanapon belül, sürgős eljárás esetén pedig haladéktalanul továbbítja az illetékes közútkezelőhöz.
(3) Az  MNF a  (2)  bekezdésben meghatározott határidőn belül a  kérelmet megküldi a  kérelemben szereplő forgatási
helyszín szerint illetékes rendőrkapitányságnak, Budapesten a  Budapesti Rendőr-főkapitányságnak. Az  illetékes
rendőrkapitányság, Budapesten a Budapesti Rendőr-főkapitányság köteles tájékoztatni az MNF-et, ha a kérelemben
szereplő forgatási helyszín esetében bejelentéshez kötött rendezvény megtartására bejelentés érkezett.
(4) A  települési önkormányzat adatot szolgáltat az  MNF részére a  tulajdonában lévő közterületekről, azok pontos
kiterjedésének meghatározásával. Az  MNF naprakész nyilvántartást vezet a  települési önkormányzatok
tulajdonában lévő közterületekről. A nyilvántartás vezetését az MNF térképek rendszeresítése útján is gyakorolhatja.
(5) A települési önkormányzat tulajdonában álló közterület filmforgatási célú használata kapcsán az MNF a települési
önkormányzat képviselő-testületének rendeletében foglalt feltételek felhasználásával elkészíti a  hatósági
szerződés tervezetét, amelyet a kérelemmel együtt jóváhagyásra továbbít a települési önkormányzatnak, valamint
tájékoztatásul megküld a kérelmező részére.
(6) A  hatósági szerződésnek – a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvényben (a továbbiakban: Ket.) meghatározottakon túl – tartalmaznia kell
a) az  MNF megnevezését, a  Magyar Államkincstárnál vezetett számlaszámát, az  ügy számát, valamint
ügyintézőjének a nevét,
b) a kérelmező 1. melléklet szerinti adatait,
c) a települési önkormányzat megnevezését, számlaszámát, képviselőjének nevét,
d) a települési önkormányzat hozzájárulását a filmforgatási tevékenység végzéséhez,
e) a közterület-használatért fizetendő díj mértékét, megfizetésének módját, határidejét,
f ) a  közterület-használat kezdő és befejező időpontját és az  igénybe venni kívánt közterület pontos
megnevezését, nagyságát,
g) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy valamennyi – e rendelet alapján a szerződésben foglalt – kötelezettség
tekintetében aláveti magát a szerződésszegés Ket. szerinti következményeinek.
 (7) Az  MNF hatósági szerződés megkötésével kapcsolatos eljárásában, valamint az  Mktv. 35.  § (3)–(4)  bekezdése
szerinti eljárásban a kérelmező számára kiadott hiánypótlási felhívás teljesítésének ideje az ügyintézési határidőbe
beszámít. Hiánypótlás esetén a felhívást úgy kell kiadni, hogy a hiánypótlás legkésőbb a 3. § szerinti egyeztetésen
teljesülhessen.
3. § (1) A fővárosban tervezett közterület-használat esetén a Budapesti Közlekedési Központ két munkanapon belül, sürgős
eljárás esetén haladéktalanul megvizsgálja, hogy a kérelemben foglalt feltételekkel forgalomtechnikai szempontból
biztosítható-e a  közterület-használat és az  erre vonatkozó álláspontját megküldi a  települési önkormányzatnak,
valamint tájékoztatásul a kérelmezőnek és az MNF-nek.
(2) A  filmforgatáshoz kapcsolódóan az  MNF kezdeményezésére a  kérelmező, az  eljárásban érintett hatóságok,
szakhatóságok és szervek, a  közterület tulajdonosa, a  közútkezelő vagy a  főváros területén tervezett közterülethasználat esetén a  Budapesti Közlekedési Központ a  kezdeményezéstől számított egy munkanapon belül, sürgős
eljárás esetén pedig haladéktalanul kötelesek egymással egyeztetést folytatni a tényállás, valamint a filmforgatáshoz
kapcsolódó követelmények, feltételek tisztázása érdekében. Az  egyeztetés lefolytatását az  MNF végzi és
dokumentálja.
(3) Amennyiben a  megállapodás eredményeként a  hatósági szerződés tervezetének módosítása is szükséges,
a tervezeten a módosítást a közterület tulajdonosa vezeti át.
(4) A közterület tulajdonosa az általa – a hatósági szerződésnek a kérelmező és az MNF általi aláírásának a feltételével,
a  hatósági szerződésen található külön záradékban – jóváhagyott hatósági szerződést vagy a  jóváhagyást
megtagadó nyilatkozatot
a) egyeztetés hiányában a kérelemnek a települési önkormányzathoz érkezését követő két munkanapon belül,
sürgős eljárás esetén pedig haladéktalanul,
b) egyeztetés esetén az egyeztetést követő egy munkanapon belül, sürgős eljárás esetén pedig haladéktalanul
megküldi az  MNF-nek és egyidejűleg értesíti a  kérelmezőt, jóváhagyás esetén pedig a  hatósági szerződés
jóváhagyott tervezetét tájékoztatásul megküldi a  kérelmező részére azzal, hogy a  hatósági szerződést
aláírhatja az MNF-nél.
(5) Amennyiben a települési önkormányzat a jóváhagyást megtagadja, az MNF a megtagadó nyilatkozat megküldését
követő munkanapon a kérelem elutasításáról határoz, és a döntést közli a kérelmezővel, valamint az ügyben érintett
hatóságokkal.
(6) A  települési önkormányzat hatáskörébe tartozó, a  filmforgatási célú közterület-használathoz kapcsolódó egyéb
tulajdonosi hozzájárulások kiadása iránti eljárásban legkésőbb a (4) és (5) bekezdés szerinti határidők szerint dönt és
döntéséről értesíti az MNF-et, valamint a kérelmezőt.
(7) Az  MNF a  települési önkormányzat jóváhagyási záradékával ellátott hatósági szerződést a  – szerződés települési
önkormányzat általi – visszaküldésétől számított egy munkanapon belül, sürgős eljárás esetén pedig haladéktalanul
aláírja, a  forgatási helyszínről az  illetékes rendőrkapitányságot, Budapesten a  Budapesti Rendőr-főkapitányságot
tájékoztatja.
4. § Amennyiben a kérelemben és a hatósági szerződés tervezetében foglaltak módosítását a kérelmező kezdeményezi
az  MNF-nél, az  MNF haladéktalanul megküldi a  módosítási kérelmet a  filmforgatással érintett hatóságoknak,
szakhatóságoknak, a  közterület tulajdonosának, az  illetékes rendőrkapitányságnak, Budapesten a  Budapesti
Rendőr-főkapitányságnak, a  közútkezelőnek és a  főváros területén tervezett közterület-használat esetén pedig
a Budapesti Közlekedési Központnak.
5. § (1) Ha a közterület tulajdonosa
a) egyeztetés hiányában a kérelemnek a települési önkormányzathoz érkezését követő két munkanapon belül,
sürgős eljárás esetén pedig egy munkanapon belül,
b) egyeztetés esetén az egyeztetést követő egy munkanapon belül
nem nyilatkozik a  hatósági szerződés jóváhagyásáról, azt a  hatósági szerződés tervezetében foglalt feltételeknek
megfelelően megadottnak kell tekinteni.
(2) Ha a  főváros területén tervezett közterület-használat esetén a  Budapesti Közlekedési Központ a  kérelem hozzá
történő benyújtásától számított két munkanapon belül, sürgős eljárás esetén egy munkanapon belül, illetve
egyeztetés esetén legkésőbb az  egyeztetésen nem nyilatkozik a  jóváhagyását illetően, azt a  kérelemben foglalt
feltételeknek megfelelően megadottnak kell tekinteni.
(3) A  3.  § (6)  bekezdésében meghatározott esetben, ha a  települési önkormányzat az  ott meghatározott határidők
szerint nem hoz döntést, a  hozzájárulást a  hatósági szerződés tervezetében foglalt feltételeknek megfelelően
megadottnak kell tekinteni.
(4) Ha az  MNF a  települési önkormányzat által jóváhagyott hatósági szerződésnek a  részére történő megküldésétől
számított egy munkanapon belül a  hatósági szerződést nem írja alá, a  kérelmezőt megilleti a  közterülethasználatának a  joga a  jóváhagyási záradékkal ellátott hatósági szerződésnek a  települési önkormányzat által
részére megküldött tervezete szerinti tartalommal. Ebben az  esetben az  MNF a  kérelem benyújtásától számított
hatodik munkanapon, sürgős eljárás esetén pedig harmadik munkanapon köteles a  Ket. 71.  § (4)  bekezdésének
alkalmazásával eljárni, továbbá ezzel egyidejűleg értesíti a közterület tulajdonosát is.
6. § (1) A filmforgatási célú közterület-használat jogszerűségét a közterület tulajdonosa ellenőrizheti.
 (2) A filmforgatás megkezdése előtt az ahhoz kapcsolódó bármely ellenőrzés kapcsán az érintett hatóságok kötelesek
egymással – az MNF iránymutatása alapján – egyeztetni és ellenőrzési tevékenységüket összehangolni.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a települési önkormányzat tulajdonában álló közterület filmforgatási célú használatához kapcsolódó
részletes szabályokról szóló 205/2013. (VI. 14.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1519/2012. (XI. 28.) Korm. határozata az ENSZ Fenntartható Fejlődési Konferencián (Rio+20) vállalt Nemzetközi Víz Konferencia (Budapest, 2013) megszervezéséről, valamint a Fenntartható Fejlődési Célok 2015-ig történő kidolgozására létrehozandó ENSZ munkacsoportban való magyar részvételről.
A Kormány 1. egyetért az ENSZ Fenntartható Fejlődési Konferencián („Rio+20”) vállalt, a víz, szanitáció és fenntartható
vízgazdálkodás témakörével foglalkozó, az ENSZ szakosított intézményeinek részvételével tervezett nemzetközi
konferencia (a továbbiakban: Víz Konferencia) Budapesten, 2013 októberében történő megszervezésével és a Víz
Konferencia nemzetközi megalapozását elősegítő, előkészítő rendezvények megtartásával; 2. felkéri a köztársasági elnököt a Víz Konferencia fővédnökének;
Felelős: külügyminiszter Határidő: azonnal 3. felkéri a Magyar Tudományos Akadémia elnökét a Víz Konferencia és a kapcsolódó rendezvények előkészítésében
és lebonyolításában való közreműködésre; Felelős: külügyminiszter vidékfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. egyetért a Víz Konferencia előkészítéséhez és megrendezéséhez szükséges források biztosításával és felhívja
a külügyminisztert, hogy a vidékfejlesztési miniszterrel együttesen, az 5. pont szerinti előkészítő fórum bevonásával,
készítse el a Víz Konferencia és az előzetes rendezvények részletes szakmai koncepcióját és – a más érintett állami
szerveknél e tárgyban rendelkezésre álló forrásokra, valamint a vállalati szektor esetleges felajánlásaira is
figyelemmel – költségvetési tervét és azt terjessze a Kormány elé;
Felelős: külügyminiszter vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. december 15.
5. elrendeli, hogy a Víz Konferencia előkészítésére és megszervezésére helyettes államtitkári szintű tárcaközi előkészítő
fórum jöjjön létre, amelynek elnökét és elnökhelyettesét a vidékfejlesztési miniszterrel egyetértésben
a külügyminiszter jelöli ki; Felelős: külügyminiszter vidékfejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 6. felhatalmazza a tárcaközi előkészítő fórum elnökét, hogy a fórum munkájában való részvételre más érintett állami és
nem kormányzati szerveket, valamint a Víz Konferencia elkészítésében való részvételre a területen kiemelkedő
tekintéllyel bíró hazai és külföldi szakértőket kérjen fel;
7. felhatalmazza a tárcaközi előkészítő fórum elnökét a Víz Konferencia teljes körű diplomáciai előkészítésének
lebonyolítására, ideértve a lehetséges részt vevő államok, nemzetközi szervezetek, nem kormányzati szervezetek és
vállalatok képviselőivel való kapcsolattartást; 8. támogatja a Fenntartható Fejlődési Célok 2015-ig történő kidolgozását végző ENSZ munkacsoportban való magyar
részvételt és felkéri a külügyminisztert az ehhez szükséges lépések megtételére.
Felelős: külügyminiszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
310/2013. (VIII. 16.) Korm. rendelete a hulladékgazdálkodási tervekre és a megelőzési programokra vonatkozó részletes szabályokról.
A Kormány a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (1) bekezdés 6. pontjában, valamint
a 4. és 5.  § tekintetében a  környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110/A.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  tervezési területen működő helyi önkormányzatok, érdek-képviseleti és környezetvédelmi civil szervezetek,
továbbá az  1.  mellékletben meghatározott hatóságok az  Országos Hulladékgazdálkodási Terv és a  területi
hulladékgazdálkodási terv (a  továbbiakban együtt: hulladékgazdálkodási terv), valamint az  Országos Megelőzési
Program és a területi megelőzési program (a továbbiakban együtt: megelőzési program) előkészítéséhez szükséges
adatokat és információkat – kérésre – az Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség (a továbbiakban: OHÜ) részére
– a megkeresésétől számított 60 napon belül, elektronikus formátumban – díjmentesen rendelkezésre bocsátják.
(2) A területi hulladékgazdálkodási tervet és a területi megelőzési programot
a) az Észak-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség,
b) a Nyugat-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség,
c) a Közép-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség,
d) a Dél-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség,
e) a Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség,
f ) a Tiszántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség,
g) a Felső-Tisza-vidéki Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség,
h) az Észak-magyarországi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség,
i) a Közép-Tisza-vidéki Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség,
j) az Alsó-Tisza-vidéki Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség
illetékességi területére kell elkészíteni.
(3) Az  OHÜ a  rendelkezésre bocsátott adatok és információk alapján elkészített hulladékgazdálkodási tervet és
a  megelőzési programot az  (1)  bekezdésben meghatározott szervezetek, helyi önkormányzatok és hatóságok
számára hozzáférhetővé teszi azzal a  felhívással, hogy észrevételüket, véleményüket, javaslatukat a megkereséstől
számított 30 napon belül az OHÜ részére elektronikus úton küldjék meg.
(4) Az OHÜ a beérkezett észrevételeket, véleményeket és javaslatokat a Ht.-ben megfogalmazott hulladékgazdálkodási
célok alapján mérlegeli, feldolgozza és a hulladékgazdálkodási tervet, valamint a megelőzési programot elkészíti.
(5) A  hulladékgazdálkodási terv szerkezeti felépítését és tartalmi elemeit a  2.  melléklet, a  megelőzési program
szerkezeti felépítését és tartalmi elemeit a 3. melléklet tartalmazza.
2. § Az OHÜ a  területi hulladékgazdálkodási tervet és a  területi megelőzési programot a  környezetvédelemért felelős
miniszternek megküldi.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
4. § (1) A környezetvédelmi, természetvédelmi, vízügyi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó szervek kijelöléséről szóló
347/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 347/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet] 9. § (2) bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(2) A  hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV.  törvény (a  továbbiakban: Ht.) 20., 29., 68., 69., 78. valamint 81.  §-ában
foglalt esetekben környezetvédelmi hatóságként az OKTVF jár el.”
(2) A 347/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 32/C. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  Kormány – a  minősítési eljárás és a  bírság kiszabásának kivételével – az  OKTVF veszélyes hulladékkal
kapcsolatos első fokú engedélyezési eljárásában szakhatóságként az  (1)  bekezdés szerint a  másodfokú eljárásban
közreműködő szakhatóságokat jelöli ki. A hivatásos katasztrófavédelemi szerv területi szerve a veszélyes hulladékkal
kapcsolatos hulladékkezelési tevékenység engedélyezésében jár el szakhatóságként az  (1) bekezdés d) pontjában
meghatározott szakkérdésben.”
(3) A 347/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet
a) 10.  § (3)  bekezdésében a  „Az (1) és (2)  bekezdésektől eltérően a  hulladékkezelő létesítmény telephelye
szerinti felügyelőség,” szövegrész helyébe az „A hulladékkezelő létesítmény telephelye szerinti felügyelőség,”
b) 32/A.  § (1) és (4)  bekezdésében a „Fővárosi Polgári Védelmi Igazgatósággal” szövegrész helyébe a „Fővárosi
Katasztrófavédelmi Igazgatósággal”
szöveg lép. 5. § Hatályát veszti
a) a hulladékgazdálkodási tervek részletes tartalmi követelményeiről szóló 126/2003. (VIII. 15.) Korm. rendelet,
b) a 347/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 10. § (2) bekezdése.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1186/D/2004. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz, valamint mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a Legfelsőbb Bíróság
Kfv.II.39.112/2003/6. számú ítéletével szemben benyújtott,
Ráckeve Város Képviselő-testületének Helyi Építési Szabályzat és Szabályozási Tervről szóló 19/1998. (IX. 25.) számú rendeletével, valamint Ráckeve Város Képviselő-testületének Ráckeve Város Általános Rendezési Tervéről szóló
7/1985. (XII. 18.) rendelet módosításáról szóló 13/1996.
(VI. 28.) számú rendeletével, és Ráckeve Város Képviselő-testületének Ráckeve Város Általános Rendezési Tervéről szóló 7/1985. (XII. 18.) rendelet módosításáról szóló
14/1996. (VI. 28.) számú rendeletével összefüggésben előterjesztett alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
2. Az alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt egyebekben visszautasítja.
I. Az indítványozók alkotmányjogi panasszal fordultak az
Alkotmánybírósághoz a Legfelsőbb Bíróság mint felül
vizsgálati bíróság Kfv.II.39.112/2003/6. számú ítéletével
szemben, és kérték annak megállapítását, hogy Ráckeve
Város Képviselő-testületének a Helyi Építési Szabályzat
és Szabályozási Tervről szóló 19/1998. (IX. 25.) számú
rendelete (a továbbiakban: RÉSZ), valamint Ráckeve Város Képviselő-testületének Ráckeve Város Általános Rendezési Tervéről szóló 7/1985. (XII. 18.) rendelet módosításáról szóló 13/1996. (VI. 28.) számú rendelete (a továbbiakban: ÁRTm1.), és Ráckeve Város Képviselő-testületének Ráckeve Város Általános Rendezési Tervéről szóló
7/1985. (XII. 18.) rendelet módosításáról szóló 14/1996.
(VI. 28.) számú rendelete (a továbbiakban: ÁRTm2.) alkotmányellenes.
1. A Legfelsőbb Bíróság mint felülvizsgálati bíróság
Kfv.II.39.112/2003/6. számú ítéletével hatályon kívül helyezte a Pest Megyei Bíróság 7.K.26.600/2000/35. számú
ítéletét, és elutasította az indítványozók (felperesek) kisajátítás jogalapjának hiányára alapított keresetét. Az indítványozók szerint a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Bszi.)
13. § (1) bekezdésében, valamint a polgári perrendtartásról
szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 221. §
(1) bekezdésében foglaltak ellenére a fenti önkormányzati
rendeleteket a Legfelsőbb Bíróság nem alkalmazta, így az
„alkotmányjogi panasszal való élés lehetőségét igyekszik
elvenni”. A támadott önkormányzati rendeletek sértik az
indítványozók szerint az Alkotmány számos rendelkezését, így 2. § (1) bekezdését, 8. § (1)–(2) és (4) bekezdését,
13. § (1)–(2) bekezdését, 44/A. § (1)–(2) bekezdését, valamint 57. § (1) és (5) bekezdését, továbbá a helyi önkor-
mányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.), a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény
(a továbbiakban: Jat.), a Pp., a Bszi., az épített környezet
alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény egyes rendelkezéseit.
Az indítványozók szerint a támadott önkormányzati
rendelet – „hatályának hiánya miatt” – a felülvizsgálati eljárásban nem alkalmazható. Szerintük sem a kisajátítási
határozat, sem a Legfelsőbb Bíróság vizsgált ítélete nem
tartalmazza a helyi építési szabályzat számát, melyen szerintük a döntések alapulnak, ami sérti a jogbiztonság elvét.
Indokolásul hivatkoztak az indítványozók – többek között – az 57/1991. (XI. 8.) AB határozatra is, mivel szerintük a Legfelsőbb Bíróság alkalmazta a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal kisajátítási határozatában foglaltakat,
azaz a támadott önkormányzati rendeleteket, mint „élő jogot”, így az alkotmányjogi panaszban lényegében az „élő
jog” vizsgálatát kérték.
Kifogásolták az indítványozók azt is, hogy a RÉSZ, illetve különösen az ÁRTm1. és az ÁRTm2. nem léptek hatályba, fiktív rendeletek, mert a kihirdetésük elmaradt, azaz hatályuk hiánya miatt nem alkalmazhatók. Indokolásul
számos AB határozatra, valamint a Pest Megyei Bíróság
7.K.27.019/2003/19. számú ítéletére hivatkoztak. Szerintük mivel a Ráckeve Város Általános Rendezési Tervéről
szóló 7/1985. (XII. 18.) rendeletnek nincsen a kisajátítással érintett ingatlanra vonatkozóan „kompkikötői funkciójú rendelkezése”, azaz „nincs legális vészhelyzeti
kompkikötői építési övezeti besorolás”, illetve „ilyen tartalmú hatályos önkormányzati jogalkotások nem történtek”, ezért az ügyben született közigazgatási határozatok,
telekmegosztási perek, valamint a Legfelsőbb Bíróság
Kfv.II.39.112/2003/6. számú ítélete „semmis helyi jogszabályokon alapulnak”.
Mivel az indítványozók szerint a Legfelsőbb Bíróság
ítélete „hatálytalan helyi építési jogszabály(ok)on alapszik”, amelyeket – habár „anonim jogszabályok” – a bíróság mégis alkalmazott, kérték e rendeletek alkalmazásának kizárását, mert sértik az Alkotmány 2. § (1) bekezdését, és 13. § (1)–(2) bekezdését.
2. Kérték az indítványozók azt is, hogy az Alkotmánybíróság mondja ki, hogy a kifogásolt önkormányzati rendeletekben a „vészhelyzeti kompkikötői” XK besorolás alkotmányellenes, és a felülvizsgálati eljárásban nem alkalmazható, illetve a kisajátítással érintett ingatlan vonatkozásában
a tulajdoni korlátozás aránytalan. Kérték továbbá azt is,
hogy az Alkotmánybíróság a jövőre nézve is foglaljon állást
a „vészhelyzeti kompkikötői” besorolás alkotmányossága
tekintetében, hiszen amennyiben az önkormányzat a jövőben ilyen tartalmú jogszabályt alkotna, az ugyancsak aránytalan korlátozást jelentene az ingatlan tulajdonosaira nézve
(illetve újra kezdődhetne az évek óta tartó pereskedés).
3. Az indítványozók ezt követően számos további érvet
hoznak fel a kisajátítás aránytalansága és a közérdek hiánya mellett, így többek között szerintük a ráckevei Ár
pád-híd kiesése esetén a szomszédos hidak elérhető távolságban vannak, az összes kiadás (a komp beszerzése, üzemeltetése, személyzet stb.) aránytalan a megvalósítandó
célhoz képest, önkormányzati tulajdonban levő ingatlanok
is vannak ugyanazon a partszakaszon, így szerinte a szükség-kompkikötő azokon is megvalósítható stb. Kifogásolták az indítványozók azt is, hogy a kisajátítás túl nagy területet érint, szerintük a 3000 m² „túlzott, műszakilag, építészetileg nem indokolt”. Amennyiben mégis szükség lenne
kompkikötő létesítésére egy esetleges katasztrófa esetére
– a városnak a Duna két partján való elterülése miatt a kapcsolattartás érdekében – a kompkikötő létesítéséhez a kisajátított terület töredéke is elégséges lenne. Az indítványozók szerint a kisajátítás a vízgazdálkodásról szóló 1995.
évi LVII. törvénybe és az Ötv.-be is ütközik, mert a kompoltatás nem közérdekű közfeladat. Szerintük a szükség-kompkikötő létesítése – a ráckevei Árpád-híd pótlására – nem kötelező önkormányzati feladat, mert semmilyen
törvény nem írja elő.
II. Az alkotmányjogi panasz érdemi elbírálásra alkalmatlan. 1. Mivel az alkotmányjogi panasz a rendkívüli jogorvoslati eljárásban született határozattal összefüggésben került
benyújtásra, az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta,
hogy az előterjesztésének törvényi feltételei fennállnak-e.
1.1. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII.
törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) bekezdése értelmében az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése
miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a jogsérelme alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az alkotmányjogi panasz előterjesztésének alapvető feltétele, hogy a
kérdéses jogszabályt a panasz alapjául szolgáló döntés
meghozatala során alkalmazták. Az Abtv. 48. § (2) bekezdés szerint az alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat
kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet az Alkotmánybírósághoz benyújtani.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az Abtv. 48. §
(1) és (2) bekezdésében foglalt törvényi rendelkezéseket
(feltételeket) az alkotmányjogi panasz elbírálása során,
együttesen kell értelmezni és figyelembe venni. [23/1991.
(V. 18.) AB végzés, ABH 1991, 311.; 41/1998. (X. 2.) AB
határozat, ABH 1998, 306.; 663/D/2000. AB határozat,
ABH 2003, 1223.]
Az Alkotmánybíróság 41/1998. (X. 2.) AB határozata
szerint az Abtv. 48. §-a alkalmazásánál, ha a panaszolt
alapjogsérelem nem a rendes, hanem a rendkívüli jogorvoslati eljárásban következett be, alkotmányos követelmény, hogy az alkotmányjogi panasz benyújtásának határ-
idejét a rendkívüli jogorvoslati eljárásban hozott, vagy –
ha új eljárásra és új határozat hozatalára kerül sor – az elrendelt új eljárás során született jogerős határozat kézbesítésétől kell számítani (ABH 1998, 306.).
A jelen eljárásban elbírált alkotmányjogi panasz benyújtói a rendkívüli jogorvoslati eljárásban alkalmazott
jogszabályi rendelkezés alkotmányossági vizsgálatát kérték, ezért az Alkotmánybíróság – az idézett határozatát követve – az Abtv. 48. § (2) bekezdése szerinti hatvan napot a
vizsgált határozat kézbesítésétől számította. E feltételnek
az alkotmányjogi panasz megfelel.
1.2. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a támadott önkormányzati rendeleteket a Legfelsőbb Bíróság a
jelen üggyel érintett ítéletben – ahogy arra az indítványozók is hivatkoztak – nem alkalmazta. Az alkotmányjogi
panasz benyújtásának alapvető feltétele, hogy a panaszban
támadott bírósági határozatban az alkotmányellenesnek
vélt jogszabályt alkalmazzák. Ennek a követelménynek ez
az indítványrész nem felel meg. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt ebben a részében
az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3., a továbbiakban: Ügyrend) 29. § e) pontja
alapján visszautasította.
2. Kérték az indítványozók azt is, hogy az Alkotmánybíróság a jövőre nézve is foglaljon állást a „vészhelyzeti
kompkikötői” besorolás alkotmányossága tekintetében,
hiszen amennyiben az önkormányzat a jövőben ilyen tartalmú jogszabályt alkotna, az ugyancsak aránytalan korlátozást jelentene az ingatlan tulajdonosaira nézve.
Az Alkotmánybíróság ezzel az indítványi kérelemmel
összefüggésben a következőket állapította meg: az Alkotmány 32/A. § (1) bekezdése szerint az Alkotmánybíróság
felülvizsgálja a jogszabályok alkotmányosságát, illetőleg
ellátja a törvénnyel hatáskörébe utalt feladatokat. Az Alkotmánybíróság hatáskörébe az Abtv. 1. §-ának megfelelően – főszabály szerint – a hatályos jogszabályok (és az
állami irányítás egyébe jogi eszközei) alkotmányossági
vizsgálata tartozik. Az Alkotmánybíróság a még meg nem
alkotott (még nem is létező) önkormányzati rendeleteket
nem vizsgálhatja, és az önkormányzatok képviselő-testületei jövőbeni rendeletalkotásáról állást nem foglalhat.
Az Ügyrend 29. § b) pontja szerint az Alkotmánybíróság az indítványt visszautasítja, ha megállapítható, hogy
az eljárásra nincs az Alkotmánybíróságnak hatásköre. Erre
tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt ebben a részében is visszautasította.
Budapest, 2010. április 27. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
2/2017. (XI. 16.) TNM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2017. november 15. napjától 2018. május 14. napjáig
dr. Wetzel Tamást miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata
a) a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 4. § (3) és (3a) bekezdése szerinti honosítási eljárással,
b) a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 5. §-a szerinti visszahonosítási eljárással, valamint
c) az állampolgárság-megállapítási eljárással
összefüggő feladatok kormányzati koordinálása.
3. § A miniszteri biztos
a) közreműködik a feladatával összefüggő jogszabályok előkészítésében,
b) gondoskodik a 2. § szerinti feladatokkal összefüggő szervezeti döntések előkészítéséről.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszterelnök általános helyettese irányítja.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján megállapított havi 441 200 Ft
összegű díjazás, valamint a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti juttatások illetik meg.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 1/2017. (V. 24.) TNM utasítás.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes
 tárca nélküli miniszter


text:
1382/2012. (IX. 20.) Korm. határozata a KEOP-7.1.3.0/09-2010-0017. számú ivóvízminőség-javító beruházás saját hatáskörben történő megvalósításáról.
A Kormány a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 16. §-a és az Európai Unió vagy
más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása érdekében szükséges
intézkedésekről szóló 170/2012. (VII. 23.) Korm. rendelet alapján a KEOP-7.1.3.0/09-2010-0017. számú
ivóvízminőség-javító beruházás (Önkormányzati Társulás Zalaegerszeg és térsége ivóvízminőségének javítására)
megvalósításáról saját hatáskörben gondoskodik. A beruházás a következő településeket érinti: Bagod, Becsvölgye, Boncodfölde, Csonkahegyhát, Dobronhegy,
Hagyárosbörönd, Kávás, Kustánszeg, Milejszeg, Németfalu, Pálfiszeg, Zalaboldogfa, Zalaszentgyörgy.
Az érintett helyi önkormányzatok kötelesek a beruházás megvalósításához szükséges, tulajdonukat érintő
intézkedések tűrésére. A Kormány a megvalósítással kapcsolatos feladatok ellátására az Országos Vízügyi Főigazgatóságot jelöli ki.
A Kormány e határozatának bírósági felülvizsgálatát az érintett önkormányzat képviselő-testülete a Fővárosi
Törvényszéknél kérheti. A perben felperesként az önkormányzat képviselő-testülete, alperesként a Kormány vesz
részt. A Kormányt a belügyminiszter képviseli. A keresetlevelet a belügyminiszternél a felülvizsgálni kért határozat közzétételétől számított tizenöt napon belül kell
benyújtani. INDOKOLÁS Az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló, 1998. november 3-i 98/83/EK tanácsi irányelv (a továbbiakban:
irányelv) 1. melléklete határozza meg azokat a követelményeket, amelyeknek az emberi fogyasztásra szánt víznek meg
kell felelnie. Az irányelv az arzén tekintetében a 10 µg/l, a bór esetében a 1 mg/l, míg a fluorid esetében az 1,5 mg/l határértéknek
való megfelelést írja elő. Magyarországon 2011. november hónapban az Európai Unió Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság) részére
megküldött halasztási kérelem és mellékletei alapján 365 település(rész)en ezen elemek paramétereinek valamelyike,
vagy egyszerre többnek a vonatkozásában a mért határértékek meghaladják az irányelv szerinti engedélyezhető
szintet. Az érintett települések túlnyomó része indult az ivóvízminőség javítását szolgáló Környezet és Energia
Operatív Program (a továbbiakban: KEOP) által finanszírozott pályázatokon, melynek záró elszámolási határideje
2015. június 30-án jár le. A szükséges uniós források a KEOP keretein belül rendelkezésre állnak, az
Ivóvízminőség-javító Program felgyorsításáról szóló 1224/2011. (VI. 29.) Korm. határozat szerint a saját erőt
a Belügyminisztérium által kezelt EU Önerő Alap támogatásának keretéből 100%-ban pályázhatják az
önkormányzatok. Erre figyelemmel Magyarország átmeneti mentesítési kérelemmel fordult a Bizottsághoz.
A Bizottság 2012. május 30-i keltezésű, a Magyarország által az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló
98/83/EK tanácsi irányelv alapján kért eltérésről szóló C(2012) 3686 határozata alapján Magyarország 2012. december
25-ig átmeneti mentességben részesül, így eddig az időpontig főszabályként az arzén tekintetében a 20 µg/l, a bór
esetében a 3 mg/l, míg a fluorid esetében az 1,7 mg/l határértéknek kell megfelelni. 2012. december 26-tól az irányelv
mellékletében meghatározott szigorúbb követelményeket kell a teljes népesség tekintetében teljesíteni.
A döntésre figyelemmel minden rendelkezésre álló eszközzel fel kell gyorsítani a KEOP pályázati rendszerben
elfogadott beruházások megvalósítását. A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 16. §-a alapján ha az Európai Unió vagy más
nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettség kapcsán a határidőben történő teljesítés elmaradásának reális veszélye
fennáll, a Kormány a kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósításáról saját hatáskörben gondoskodhat,
melyről határozatot hoz. Az ezzel összefüggő döntéshozatali folyamatot az Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt
kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről szóló 170/2012. (VII. 23.)
Korm. rendelet szabályozza. A KEOP-7.1.3.0/09-2010-0017. számú ivóvízminőség-javító beruházás (Önkormányzati Társulás Zalaegerszeg és
térsége ivóvíz-minőségének javítására) esetében a 2. fordulós projekt megvalósításának várható befejezési ideje 2015.
január, ezért megállapítható, hogy a projekt 2012. december 25-ig történő befejezése a jelenlegi előrehaladásra
figyelemmel nem reális. Erre figyelemmel a Kormány – a törvényben biztosított lehetőségével élve – a beruházás saját hatáskörben történő
megvalósításáról döntött. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
34/2010. (I. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. december 30-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy
az Országgyűlés törvény ben mondja ki, hogy 5000 lélekszám alatti nagyközségnek városi cím nem adományozható, illetve
amennyiben a város lakossága 5000 fő alá csökken, úgy a városi címet az adományozó visszavonja?”
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés számos
kérdést tartalmaz, amelyek külön-külön is megválaszolhatóak. Ezáltal a választópolgárnak nincs lehetősége az egyes
kérdések között különbséget tenni és részkérdésenként véleményt nyilvánítani a kezdeményezésről.
Fentiek alapján az Nsztv. 10. § c) pontja szerint, az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív
hitelesítését, ha a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben előírt követelményeknek.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. §-ának c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1141/2012. (V. 10.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Magyar Fesztivál Balett
fennmaradásához és a vállalt produkciók színpadra állítási kötelezettségeinek teljesítéséhez 25,0 millió forint
1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési
kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 13. Művészeti tevékenységek alcím, 4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok támogatása
jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím
terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
175/2003. (X. 28.) Korm. rendelete a közbiztonságra különösen veszélyes eszközökről.
A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
100. §-a (1) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya a mellékletben felsorolt közbiztonságra különösen veszélyes eszközökre és az azokkal kapcsolatos egyes tevékenységekre terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában 1. forgalmazás: a közbiztonságra veszélyes eszköz továbbadására irányuló tevékenység, ideértve a kereskedelmi
tevékenységet is;
2. jármű: a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975.
(II. 5.) KPM—BM együttes rendeletben meghatározott
közúti szállító vagy vontató eszköz;
3. közforgalmú közlekedési eszköz: bárki által azonos
feltétellel igénybe vehető közlekedési eszköz;
4. közterület: a közhasználatra szolgáló minden olyan
magán-, állami vagy önkormányzati tulajdonban álló terület, amely mindenki számára korlátozás nélkül igénybe
vehető, ideértve a közterületnek a közútként szolgáló és a
magánterületnek a közforgalom elől el nem zárt részét;
5. nyilvános hely: a közterületnek nem tekinthető, mindenki számára nyitva álló hely.
3. § (1) Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában tilos a
közbiztonságra különösen veszélyes eszközt közterületen,
nyilvános helyen — ideértve az ott lévő járművek belső
tereit is —, valamint közforgalmú közlekedési eszközön
birtokolni.
(2) Nem vonatkozik az (1) bekezdésben foglalt tilalom
a) a Magyar Honvédségre, a Határőrségre, a rendvédel
mi szervekre, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokra, a
Magyar Köztársaság területén állomásozó fegyveres szervekre, továbbá azokra a szervekre és személyekre, melyeknek a közbiztonságra különösen veszélyes eszköz birtoklását, használatát jogszabály megengedi;
b) azokra a rendeltetésszerűen munkavégzési, sport és
a szokásos életvitel körében használt eszközökre, melyeknek közterületen, nyilvános helyen — ideértve az ott lévő
járművek belső tereit is —, valamint közforgalmi közlekedési
eszközön való birtoklása indokolt, feltéve, ha a tényleges
munkavégzésen (tevékenységen) vagy az igazolható munkavégzéshez (tevékenységhez) szükséges szállításon kívül
a birtoklás (szállítás) rejtve vagy a szokásos módon becsomagolva, szétszedve vagy zárt tárolóeszközben, illetőleg
egyéb biztonságos módon történik;
c) azokra az eszközökre, amelyek használata filmfelvétel, színházi előadás, illetve más hasonló rendezvény megtartásához szükséges;
d) a legfeljebb 20 gramm töltőanyag tömegű gázsprayre, kivéve a közterületen vagy nyilvános helyen szervezett
rendezvényeket.
4. § (1) Dobócsillag, rugóskés, ólmosbot, gumibot, boxer,
elektromos sokkoló, 20 gramm töltőanyag tömeget meghaladó gázspray csak a 3. § (2) bekezdésének a) pontjában
meghatározott szervek részére forgalmazható.
(2) Az (1) bekezdésben felsorolt eszközök nem kereskedelmi (turista) forgalomban nem vámkezelhetők.
(3) Gázspray, íj, számszeríj, szigonypuska csomagküldő
szolgálat, ügynöki tevékenység, házalás és az információs
társadalommal összefüggő szolgáltatás útján nem forgalmazható.
5. § Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában gázspray közterületen, nyilvános helyen — ideértve az ott lévő járművek
belső tereit is —, valamint közforgalmú közlekedési eszközön csak tokban, dobozban, zárt tároló eszközben vagy
ruházat alá rejtve birtokolható (szállítható).
6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép
hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a közbiztonságra különösen veszélyes eszközökről
szóló 124/1993. (IX. 22.) Korm. rendelet, valamint az azt
módosító 123/2002. (V. 15.) Korm. rendelet.
(3) A kézilőfegyverekről és lőszerekről, a gáz- és riasztófegyverekről, valamint a légfegyverekről és a lőterekről
szóló 115/1991. (IX. 10.) Korm. rendelet 8. §-ának (1) bekezdése a következő e)—g) pontokkal egészül ki:
(Tilos polgári használatra gyártani, belföldi kereskedelmi
forgalomba hozni és tartani)
,,e) lőfegyverre felszerelhető, a lövés hangját tompító
eszközt (hangtompítót);
f) lőfegyver éjszakai irányzékát;
g) lőfegyverre felszerelhető lézeres célzókészüléket.’’
(4) Az egyes szabálysértésekről szóló 218/1999.
(XII. 28.) Korm. rendelet 10. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(1) Aki a közbiztonságra különösen veszélyes eszközök
birtoklására, szállítására, forgalmazására vonatkozó szabályokat megszegi,
ötvenezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.’’ Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
31/2009. (IX. 18.) OKM rendelete az egyes tevékenységeket szabályozó szakmai szervezetek felsorolásáról.
A külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény 67. § (2) bekezdésének f) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az oktatási és kulturális miniszter feladat- és hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának
a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. § Azon szakmai szövetségek és szervezetek felsorolását, amelyek tagjai által gyakorolt szakmák az európai közösségi jog
alapján szabályozott szakmának minősülnek e rendelet melléklete tartalmazza.
2. § Ez a rendelet a szakmai képesítések elismeréséről szóló, az Európai Parlament és a Tanács 2005/36/EK irányelv (2005.
szeptember 7.) I. mellékletének, valamint a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv I. mellékletéről szóló 2009/C 111/01 EK bizottsági közleménynek (2009. május 15.) való megfelelést
szolgálja. 3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban levő
ügyekre is alkalmazni kell. (2) Hatályát veszti a 37/2007. (XI. 13.) OKM rendelet azon szervezetek felsorolásáról, amelyek tagjai által gyakorolt
szakmák az európai közösségi jog alapján szabályozott szakmának minősülnek.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
1807/2016. (XII. 20.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva, a transzplantációs műtétekhez kapcsolódó donorszervi szállítás biztosítása érdekében egyszeri 415,0 millió
forint átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 17. Országos Vérellátó Szolgálat cím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök