text:
96/2011. (X. 17.) VM rendelete a 2011. körzeti erdőtervezésre vonatkozó tervezési alapelvekről, valamint az érintett körzeti erdőtervek alapján folytatott erdőgazdálkodásról.
Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 112. § (3) bekezdés 2. pontjában, a 10–13. §,
valamint a 15. § (1) bekezdése vonatkozásában, továbbá a 112. § (2) bekezdés 5., 6. és 25. pontjában, a 14. § vonatkozásában
a természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 14. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. §
e) és l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya az erdőterv rendelet előkészítésének, és a körzeti erdőterv készítésének szabályairól szóló 11/2010.
(II. 4.) FVM rendelet (a továbbiakban: Tervezési rendelet) 2. számú mellékletében foglalt ütemezés szerint 2011. évre
meghatározott erdőtervezési körzetek körzeti erdőtervezésére, valamint a körzeti erdőtervek alapján folytatott
erdőgazdálkodásra terjed ki. (2) A körzeti erdőtervezésnek az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény
(a továbbiakban: Evt.) 31. § (1) bekezdésében foglaltak szerinti alapelveit, valamint az érintett körzeti erdőtervek
alapján folytatott erdőgazdálkodás szabályait erdőtervezési körzetenként az 1–15. mellékletekben foglaltak szerint
állapítom meg. 1. Az erdőrészletek kialakítására vonatkozó erdőtervezési alapelvek
2. § A körzeti erdőtervezés során az erdészeti hatósági nyilvántartások folytonossága, illetve az erdőgazdálkodási
tevékenységek nyomon követhetősége és értékelhetősége érdekében az erdőrészletek határai, illetve az erdőtagok és
erdőrészletek erdőgazdasági azonosítói nem módosíthatók, kivéve a) az erdőrészletek határainak természetbeni változása esetén,
b) az Evt. 16. § (5) és (6) bekezdésében foglalt, az erdőtag és az erdőrészlet kialakítása szempontjainak teljesülése
érdekében, c) az erdőrészletek erdészeti hatósági nyilvántartási adatok vonatkozásában történő egyértelmű besorolhatósága,
vagy d) a szálaló és átalakító üzemmódú erdőtömbök optimális kialakítása érdekében.
2. Az erdő rendeltetéseinek, valamint az erdőgazdálkodás üzemmódjának megállapítására,
megváltoztatására vonatkozó szabályok 3. § Faanyagtermelést nem szolgáló üzemmód állapítható meg, illetve engedélyezhető azokra az erdőkre, ahol, illetve
amelyek: a) a termőhelyi okok miatt gyenge fejlődésűek, de hosszú távon állékonyak és önfelújulásra képesek,
b) a terepviszonyok az erdőgazdálkodást nagymértékben korlátozzák, c) kiemelt közösségi jelentőségű jelölő faj, továbbá védett illetve fokozottan védett faj jelentős állományának
élőhelyei, d) a fokozottan védett természeti területen a természetvédelmi cél a bolygatatlanság fenntartása, vagy
e) az erdőgazdálkodó azt kéri, és az erdők védelmét, fennmaradását nem veszélyezteti.
3. A fakitermelésekre vonatkozó erdőtervezési alapelvek 4. § (1) Vágásérettségi kort csak a vágásos és az átalakító üzemmódú erdők faállományára kell meghatározni, az adott erdőre
vonatkozóan e rendeletben meghatározott vágásérettségi szakasz határértékeinek figyelembe vételével.
(2) A vágásérettségi szakasz felső határértékénél magasabb vágásérettségi kort meghatározni csak az erdőgazdálkodó
egyetértésével, vagy az adott határértéknél idősebb erdőben lehet.
(3) A vágásérettségi szakasz alsó határértékénél alacsonyabb vágásérettségi kort meghatározni csak vis maior esetben,
az erdő egészségi állapotának jelentős romlása, vagy fafajcserével járó erdőszerkezet-átalakítás tervezése esetén
lehet. Indokolt esetekben a meghatározott vágásérettségi korra tekintettel tervezett véghasználat az e rendelet
mellékleteiben rögzített, az egyes véghasználati módok 10 évre vonatkozó keretszámain felül is engedélyezhető.
(4) Tarvágást – fafajcserével járó erdőszerkezet-átalakítás esetét kivéve – csak az erdő azon fafajára lehet tervezni,
amelynek a kora a körzeti erdőterv érvényességi ideje alatt eléri a vágásérettségi kort.
(5) E rendelet alkalmazásában véghasználati időszak a fokozatos felújítóvágás és szálalóvágás esetén az első és az utolsó
véghasználat jellegű fakitermelés között eltelt idő. (6) Fokozatos felújítóvágás és szálalóvágás esetén a vágásérettségi kort úgy kell megállapítani, hogy az a véghasználati
időszak közepére essen. 4. Természetvédelmi célú erdőtervezési alapelvek
5. § (1) Az e rendeletben szereplő előírásokat védett természeti területek esetében az adott területre vonatkozó, külön
jogszabályban kihirdetett természetvédelmi kezelési terv, illetve a vonatkozó természetvédelmi jogszabályokban
foglalt sajátos előírásoknak megfelelő eltérésekkel kell alkalmazni. (2) Védett természeti területeken álló erdők esetében a körzeti erdőtervben szereplő, az Evt. 33. § (2) bekezdés
e), f) és i) pontjában foglaltakat a védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért felelős szerv által
a természetvédelmi kezelési célok elérése érdekében megfogalmazott állásfoglalás figyelembevételével kell
meghatározni. (3) Védett természeti területeken a természetes újulat, a természeti értékek védelme, valamint az erdővel szemben
támasztott tájképi elvárások teljesülése érdekében – a természeti adottságokkal és a védelmi célokkal összhangban –
több ütemben megvalósított tarvágás, hosszabb időszakra elnyújtott fokozatos felújítóvágás, szálalóvágás vagy
szálalás tervezhető. (4) Erdőrezervátum magterületén, vagy egyéb fokozottan védett természeti területek esetében a körzeti erdőtervezés
során kiemelt figyelmet kell fordítani az erdőrezervátummá vagy fokozottan védett területté jelölés szempontjaira,
illetve természetvédelmi céljaira. 5. Természetvédelmi célú erdőgazdálkodási szabályok
6. § (1) A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Tvt.) 23. § (2) bekezdése alapján védett
– a természetvédelmi hatóság határozatában kijelölt – természeti értékek és területek, továbbá Tvt. 48. §
(2) bekezdésében meghatározott, védetté nyilvánított mesterséges üregek, és a Tvt. 19. § (1) bekezdésében
meghatározott, védetté nyilvánított földtani természeti értékek, valamint védett természeti területen az erdei
vízfolyások és az erdei tavak védelme érdekében, azok földfelszíni elhelyezkedéséhez 25 méternél közelebb
fakitermelés és faanyag készletezés csak a természetvédelmi célokkal összhangban végezhető.
(2) Natura 2000 jelölő élőhelynek minősülő, vagy védett növény jelentős állományának élőhelyeként szolgáló tisztáson
– különösen védett természeti területen vagy Natura 2000 területen – faanyag mozgatás, illetve faanyag készletezés
– az e rendelet hatálybalépésekor már meglévő, akár csak időszakosan használt erdei farakodó és készletező hely,
valamint erdei feltáró hálózat kivételével – csak a természetvédelmi célokkal összhangban a védett természeti
területek természetvédelmi kezeléséért felelős szerv által kijelölt helyeken és időben végezhető.
6. Közjóléti célú erdőgazdálkodási szabályok 7. § A közjóléti rendeltetésű erdőkben a közjóléti funkciók megfelelő érvényesülése érdekében biztosítani kell az alábbi
szempontok figyelembevételét: a) törekedni kell a folyamatos erdőborítást biztosító üzemmódok bevezetésére,
b) vágásos üzemmód esetén a véghasználatokat több ütemben indokolt végrehajtani, valamint fokozatos
felújítóvágás esetén hosszabb véghasználati időszakot kell alkalmazni, c) az erdőfelújítások és az erdőnevelések során változatos korú, fafajösszetételű és szerkezetű, hosszú távon
állékony faállományt kell kialakítani, és ennek érdekében többek között – az erdő természetességi állapotának
fenntartása, valamint a természetvédelmi szempontok betartása mellett – az erdők esztétikai értékét növelő, vagy
oktatási célokat szolgáló, idegenhonos, nem intenzíven terjedő fafajú faegyedek szálankénti elegyítése is
megengedett, d) biztosítani kell a közjóléti létesítmények, berendezések, az azokhoz vezető utak, valamint a turistautak esztétikus
környezetét, és akadálytalan használatát, és ennek érdekében többek között azok famagasságnyi környezetében
a balesetveszélyt okozó, vagy a közlekedést akadályozó fákat vagy farészeket ki kell termelni, el kell távolítani,
valamint e) az erdő látogatását csak az erdők védelme, fenntartása, felújítása érdekében és csak a legszükségesebb
mértékben szabad korlátozni. 7. Jogszabályban foglaltaktól eltérő erdőfelújítási határidők
8. § (1) A Gemenci és a Sásdi erdőtervezési körzetekben, akác vagy fenyő főfafajú erdő erdőszerkezet átalakítás mellett
végrehajtott erdőfelújítása esetén a befejezetté nyilvánítás feltételeit az erdőgazdálkodónak az erdőről, az erdő
védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény végrehajtásáról szóló 153/2009. (XI. 13.)
FVM rendeletben (a továbbiakban: Vhr.) meghatározott időpontnál 2 évvel később kell biztosítani.
(2) A Kab-hegyi erdőtervezési körzetben, V–VI. fatermési osztályba tartozó erdő fokozatos felújítóvágás vagy
szálalóvágás, valamint cseres vagy elegyes fenyves célállománytípus előírása mellett megvalósított erdőfelújítás
esetén a befejezetté nyilvánítás feltételeit a Vhr.-ben foglaltaktól eltérően, a végvágást követő 15 év alatt kell
biztosítani. 8. Záró rendelkezések 9. § E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
10. § (1) A Tervezési rendelet 2. § (2) és (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A körzeti erdőterveket legkésőbb 2020. december 31-ig kell teljes körűen elkészíteni az ország teljes területére.
(3) Az erdőtervezés 2020. december 31-ig szóló ütemtervét (a továbbiakban: ütemterv) a 2. számú melléklet
tartalmazza.” (2) A Tervezési rendelet 4. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az erdészeti hatóság az erdőtervezés alá vont területen lévő védett természeti terület és Natura 2000 terület
vonatkozásában a védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért felelős szervvel az előzetes tárgyalást
megelőzően egyezteti az (1) bekezdésben foglalt adatok beépítését az erdőtervrendelet javaslatba.”
(3) A Tervezési rendelet 5. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az előzetes tárgyaláson az erdészeti hatóság ismerteti a javaslatot, az azt megalapozó adatokat, az érintettek által
írásban megküldött, és figyelembe nem vett javaslatokat, valamint azok indoklását. Véleményeltérés esetén meg kell
kísérelni a véleménykülönbség egyeztetés útján történő megszüntetését. Amennyiben az egyeztetés nem jár sikerrel,
a véleményeltérés tárgyában a természetvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben az erdőgazdálkodásért felelős
miniszter (továbbiakban: miniszter) dönt.” (4) A Tervezési rendelet 8. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az erdőtervezés alá vont védett természeti területnek nem minősülő Natura 2000 területek esetében
a (2) bekezdés a)–c) pont szerinti adatok beszerzése érdekében az erdészeti hatóság – az erdőrészlet szintű tárgyalást
megelőzően legalább 30 nappal – megkeresi a védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért felelős
szervet.” (5) A Tervezési rendelet 10. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A hatásbecslés lefolytatására az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekről szóló
275/2004. (X. 8.) Korm. rendelet 10. § (3)–(11) bekezdésében és a 10/A. §-ában foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni.”
(6) A Tervezési rendelet 12. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A zárótárgyalásra a 10. § (1) bekezdésben foglalt esetben csak a hatásbecslés lefolytatását követően, az annak
során hozott döntés figyelembevételével kerülhet sor.” (7) A Tervezési rendelet a 12. §-t követően a következő alcímmel egészül ki:
„Körzeti Erdőterv Bizottság 12/A. § (1) Amennyiben a záró tárgyalás során az erdészeti hatóság, az érintett hatóságok, és az erdőgazdálkodó
között véleményeltérés marad fenn, az erdészeti hatóság felterjesztése alapján a vitás kérdésekben a Körzeti Erdőterv
Bizottság dönt. (2) A Körzeti Erdőterv Bizottság a felterjesztéstől számított 30 napon belül hozza meg döntését.
(3) A Körzeti Erdőterv Bizottság tagjai a) a miniszter által vezetett minisztérium erdészeti szakigazgatási területéről 1fő,
b) a természetvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium természetvédelmi szakigazgatási területéről
1 fő, c) az erdészeti hatóság szakmai irányító szervének erdészeti szakkérdésben eljáró szervezeti egysége részéről 1 fő,
d) a természetvédelmi hatóság központi szervének természetvédelmi szakkérdésben eljáró szervezeti egysége
részéről 1 fő, valamint e) a véleményeltéréssel érintett erdő rendeltetése alapján a 3. § (4) bekezdés c)–l) pontja szerinti közigazgatási szerv
felügyeletét ellátó szerv adott szakkérdésben eljáró szervezeti egysége részéről 1-1 fő.
(4) A Körzeti Erdőterv Bizottság tagjait – a (3) bekezdés b)–e) pontjában foglalt személyek esetében a megnevezett
szervezetek vagy szervezeti egységek vezetőinek javaslatai alapján – a miniszter jelöli ki, illetve – a 3. § (4) bekezdés
c), d), f), g), h), i) és j) pontja szerinti szervek esetében – kéri fel.
(5) A Körzeti Erdőterv Bizottság döntését egyszerű többséggel hozza, amennyiben szavazategyenlőség alakul ki,
a természetvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben a miniszter dönt.
(6) A Körzeti Erdőterv Bizottság ügyrendjét maga határozza meg, titkársági feladatait az erdészeti hatóság központi
szerve látja el.” (8) A Tervezési rendelet 13. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A záró tárgyaláson elfogadott, vagy a 12/A. § (1) bekezdése szerint megállapított körzeti erdőterv adatainak az
Adattáron történő átvezetéséről az erdészeti hatóság központi szervének vezetője gondoskodik.”
11. § (1) A Tervezési rendelet 1. számú mellékletének a „Csévharaszt-Felső-Tápió-vidéki” erdőtervezési körzethez tartozó
helységlistája a „Monor (5624)” szövegrészt követően a „Monorierdő (5646)” szöveggel egészül ki.
(2) A Tervezési rendelet 1. számú mellékletének a „Felső-Őrségi” erdőtervezési körzethez tartozó helységlistája
a „Szentgotthárd-Rábafüzes (8206)” szövegrészt követően a „Szentgotthárd-Rábatótfalu (8208)” szöveggel egészül ki.
(3) A Tervezési rendelet 1. számú mellékletének a „Keszthelyi-hegység” erdőtervezési körzethez tartozó helységlistája
a „Bazsi (8635)” szövegrészt követően a „Cserszegtomaj (9408)” szöveggel, a „Gyenesdiás (9402)” szövegrészt
követően a „Keszthely (9412)” szöveggel egészül ki. (4) A Tervezési rendelet 1. számú mellékletének a „Gyöngyössolymosi” erdőtervezési körzethez tartozó helységlistája
a „Mátraszentimre (4110)” szövegrészt követően a „Pálosvörösmart (4120)” szöveggel egészül ki.
(5) A Tervezési rendelet 1. számú mellékletének a „Hatvan-Hevesi” erdőtervezési körzethez tartozó helységlistája
a „Karácsond (4079)” szövegrészt követően a „Kerekharaszt (4401)” szöveggel egészül ki.
12. § (1) A Tervezési rendelet 1. számú mellékletében a
a) „01 Fővárosi és Pest Megyei MgSzH Erdészeti Igazgatósága” szövegrész helyébe a „01 Fővárosi és Pest Megyei
Kormányhivatal Erdészeti Igazgatósága” szöveg; b) „02 Veszprém Megyei MgSzH Erdészeti Igazgatósága” szövegrész helyébe a „02 Veszprém Megyei
Kormányhivatal Erdészeti Igazgatósága” szöveg; c) „03 Vas Megyei MgSzH Erdészeti Igazgatósága” szövegrész helyébe a „03 Vas Megyei Kormányhivatal Erdészeti
Igazgatósága” szöveg; d) „04 Zala Megyei MgSzH Erdészeti Igazgatósága” szövegrész helyébe a „04 Zala Megyei Kormányhivatal Erdészeti
Igazgatósága” szöveg; e) „05 Somogy Megyei MgSzH Erdészeti Igazgatósága” szövegrész helyébe a „05 Somogy Megyei Kormányhivatal
Erdészeti Igazgatósága” szöveg; f) „06 Baranya Megyei MgSzH Erdészeti Igazgatósága” szövegrész helyébe a „06 Baranya Megyei Kormányhivatal
Erdészeti Igazgatósága” szöveg; g) „07 Bács-Kiskun Megyei MgSzH Erdészeti Igazgatósága” szövegrész helyébe a „07 Bács-Kiskun Megyei
Kormányhivatal Erdészeti Igazgatósága” szöveg; h) „08 Hajdú-Bihar Megyei MgSzH Erdészeti Igazgatósága” szövegrész helyébe a „08 Hajdú-Bihar Megyei
Kormányhivatal Erdészeti Igazgatósága” szöveg; i) „09 Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei MgSzH Erdészeti Igazgatósága” szövegrész helyébe a „09 Borsod
Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatal Erdészeti Igazgatósága” szöveg; j) „10 Heves Megyei MgSzH Erdészeti Igazgatósága” szövegrész helyébe a „10 Heves Megyei Kormányhivatal
Erdészeti Igazgatósága” szöveg lép. (2) A Tervezési rendelet 1. számú mellékletének „01 Fővárosi és Pest Megyei Kormányhivatal Erdészeti Igazgatósága”
címszava alatt a Gödöllői-dombság erdőtervezési körzethez tartozó „Gödöllői-dombság
Acsa (5515) Aszód (5516) Bag (5526) Csomád (5501)
Csömör (5502) Dány (5533) Domony (5503) Dunakeszi (5504)
Erdőkertes (5505) Fót (5507) Galgahévíz (5527) Galgagyörk (5517)
Galgamácsa (5518) Göd (5901) Gödöllő (5508) Hévízgyörk (5528)
Iklad (5519) Isaszeg (5534) Kartal (5520) Kerepes (5509)
Kistarcsa (5510) Mogyoród (5511) Nagytarcsa (5535) Őrbottyán (5903)
Pécel (5536) Szada (5512) Tura (5529) Valkó (5530)
Vácegres (5523) Váckisújfalu (5524) Vácszentlászló (5531) Veresegyház (5514)
Verseg (5525) Zsámbok (5532)” szövegrész helyébe a „Gödöllői
Acsa (5515) Aszód (5516) Csomád (5501) Csömör (5502)
Domony (5503) Dunakeszi (5504) Erdőkertes (5505) Fót (5507)
Galgagyörk (5517) Galgamácsa (5518) Göd (5901) Gödöllő (5508)
Iklad (5519) Kartal (5520) Kerepes (5509) Kistarcsa (5510)
Mogyoród (5511) Nagytarcsa (5535) Őrbottyán (5903) Szada (5512)
Vácegres (5523) Váckisújfalu (5524) Veresegyház (5514) Verseg (5525)
Gödöllői-dombság Bag (5526) Dány (5533) Galgahévíz (5527) Hévízgyörk (5528)
Isaszeg (5534) Pécel (5536) Tura (5529) Vácszentlászló (5531)
Valkó (5530) Zsámbok (5532)” szöveg lép. (3) A Tervezési rendelet 1. számú mellékletében a „Bajcsai” szövegrész helyébe a „Surdi” szöveg, a „Kanizsai” szövegrész
helyébe a „Nagykanizsai” szöveg lép. (4) A Tervezési rendelet 1. számú mellékletében a „Salgótarján-Somoskőújfalu (5039)” szövegrész helyébe
a „Somoskőújfalu (5039)” szöveg lép. 13. § (1) A Tervezési rendelet 2. számú mellékletének címében a „2021. december 31-ig” szövegrész helyébe a „2020. december
31-ig” szöveg lép. (2) A Tervezési rendelet 2. számú mellékletében a „Bajcsai” szövegrész helyébe a „Surdi” szöveg, a „Kanizsai” szövegrész
helyébe a „Nagykanizsai” szöveg, a „Kelet-Keszthelyi” szövegrész helyébe a „Keszthelyi-hegység” szöveg,
a „Nyugat-Keszthelyi” szövegrész helyébe a „Keszthelyi” szöveg lép.
14. § A természetvédelmi kezelési tervek készítésére, készítőjére és tartalmára vonatkozó szabályokról szóló 3/2008. (II. 5.)
KvVM rendelet 8. §-a az alábbi (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az e rendelet hatálybalépése előtt létesített védett természeti területen lévő erdőre vonatkozó, a terület első
természetvédelmi kezelési tervének kihirdetésekor hatályos, az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról
szóló törvény végrehajtására kiadott erdőtervrendeletben foglalt körzeti erdőtervezési alapelveket és
erdőgazdálkodási egyedi szabályokat figyelembe véve kell a természetvédelmi kezelési tervben foglaltakat
alkalmazni.” 15. § (1) Hatályát veszti a Tervezési rendelet
a) 10. § (3)–(8) bekezdése, b) 1. számú mellékletének a „Keszthelyi” erdőtervezési körzethez tartozó helységlistájában a „Keszthely (9412)” és
a „Cserszegtomaj (9408)” szövegrész, c) 1. számú mellékletének a „Vendvidéki” erdőtervezési körzethez tartozó helységlistájában
a „Szentgotthárd-Rábatótfalu (8208)” szövegrész, d) 1. számú mellékletének „10 Heves Megyei Kormányhivatal Erdészeti Igazgatósága” címszava alatt szereplő
„Gödöllői” szövegrész, valamint e) 4–6. számú melléklete. (2) Hatályát veszti az Erdőrendezési Szabályzatról szóló 88/2000. (XI. 10.) FVM rendelet 17–20. §-a.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
53/2015. (XI. 24.) EMMI utasítása a Törőcsik Mari Ösztöndíjról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak alapján, a Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48. § 9., 10. és 14. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a Törőcsik
Mari Ösztöndíj működtetésére a következő utasítást adom ki:
1. § A  Törőcsik Mari Ösztöndíj (a továbbiakban: Ösztöndíj) célja színművész szakon tanulmányokat folytató hallgatók
szakmai munkájának, művészeti tevékenységének ösztönzése.
2. § (1) Az  Ösztöndíj működtetéséért az  Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: minisztérium) felsőoktatásért
felelős államtitkára (a továbbiakban: államtitkár) felelős.
(2) Az államtitkár (1) bekezdés szerinti tevékenységében közreműködik a Törőcsik Ösztöndíj Bizottság (a továbbiakban:
Bizottság).
(3) Az  államtitkár az  1.  § alapján évente meghirdetett ösztöndíjpályázat alapján egy ösztöndíj adományozására tesz
javaslatot.
3. § Az államtitkár
a) kidolgozza az Ösztöndíj odaítéléséhez szükséges éves pályázati felhívást, és az emberi erőforrások minisztere
(a továbbiakban: miniszter) jóváhagyását követően gondoskodik annak a miniszter által vezetett minisztérium
honlapján és hivatalos lapjában történő közzétételéről,
b) gondoskodik a pályázati eljárás lefolytatásáról,
c) ellátja az ösztöndíjas szerződés megkötésével, módosításával, megszüntetésével kapcsolatos feladatokat.
4. § (1) Az  Ösztöndíjra – a  pályázat benyújtásának időpontjában – legfeljebb a  25. életévét betöltött magyar állampolgár
–  vagy a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Nftv.) 39.  § (1)  bekezdésében
meghatározott személy – pályázhat.
(2) Az a személy nyerheti el az Ösztöndíjat, aki
a) a pályázat benyújtásának időpontjában a Színház- és Filmművészeti Egyetem színművész szak első évfolyamára
beiratkozott,
b) az ösztöndíj folyósításának időtartama alatt tanulmányait a Színház- és Filmművészeti Egyetem színművész
szakján – az Nftv. 3. § (1) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti képzési szinten – hallgatói jogviszony keretében
folytatja.
(3) A meghirdetett ösztöndíjpályázat elbírálása során előnyt élvez az a pályázó, aki az Nftv. 108. § 9–10. pontja szerint
hátrányos vagy halmozottan hátrányos helyzetűnek minősül.
5. § (1) A  Bizottság a  miniszter által – az  Ösztöndíj névadójával történt egyeztetést követően – felkért szakértőkből álló
háromfős testület.
(2) A Bizottság a 2. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörében javaslatot tesz a pályázat elbírálására. A Bizottság
tagja a testületben végzett tevékenységéért díjazásban nem részesül.
6. § (1) A pályázat eredményéről a miniszter dönt.
 (2) A miniszteri döntést a 3. § a) pontja szerint kell közzétenni.
7. § (1) Az Ösztöndíj fedezetét a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet 1. Emberi Erőforrások Minisztériuma igazgatása
cím terhére kell biztosítani.
(2) Az  ösztöndíj mértéke díjazottakként havonta nettó kettőszázezer forint, mely összeg a  megállapítását követő
január 1. napját követő kettő évben havonta – az első évi január és február kivételével –, minden hónap 15. napjáig
kerül folyósításra. Az  ösztöndíj megállapítását követő első évben a  január–március havi ösztöndíj együttesen
márciusban kerül folyósításra.
8. § A pályázati felhívás tartalmazza a pályázaton részvételre jogosult személyek felsorolását, az ösztöndíj megállapításának
és folyósításának az utasításban meghatározott feltételeit, a pályázat kötelező tartalmi elemeit, a benyújtás, továbbá
a szerződéskötés határidejét. A pályázat benyújtásának határideje a meghirdetést követő harmincadik nap.
9. § (1) Az ösztöndíjban az részesülhet, aki
a) a pályázati felhívásban meghatározott dokumentumokat hiánytalanul és határidőn belül csatolta,
b) az utasításban és a pályázati kiírásban meghatározott feltételeknek megfelel, és
c) más forrásból azonos célra ösztöndíjban nem részesül.
(2) A benyújtott pályázati anyag a határidőt követő nyolcnapos hiánypótlási határidőn belül kiegészíthető, módosítható.
A hiánypótlásra nyitva álló határidő jogvesztő.
10. § A  pályázatokat egy példányban a  minisztériumhoz kell benyújtani az  1.  melléklet szerinti papíralapú
formanyomtatványon a következő mellékletekkel:
a) a  pályázó önéletrajza, melynek része a  pályázó (maximum 3 gépelt oldal) tevékenységének részletes
bemutatása,
b) a pályázó oktatójának ajánlása,
c) a feltétel fennállása esetén a 4. § (3) bekezdésében foglalt körülmények igazolására szolgáló dokumentumok.
11. § (1) Az  ösztöndíj csak a  pályázatot elnyert személy és a  minisztérium közötti, az  ösztöndíj folyósításával összefüggő
jogokat és kötelezettségeket tartalmazó szerződés megkötését követően folyósítható.
(2) Az ösztöndíjast a jogosulatlanul felvett összeget illetően az államháztartás működési rendjére vonatkozó szabályok
szerint visszafizetési kötelezettség terheli.
(3) Az ösztöndíjas az ösztöndíj-támogatással érintett időszak befejezésével egyidejűleg részletes – minden, az ösztöndíjas
jogviszonnyal összefüggő eseményről, körülményről – beszámolót készít és nyújt be a miniszternek. A beszámoló
része a teljesítés dokumentálása (igazolása).
(4) Az ösztöndíjas jogviszony megszűnik, amennyiben az ösztöndíjas
a) a pályázat benyújtásakor szükséges és fennálló feltételeknek már nem felel meg, illetve ezek a feltételek már
nem állnak fenn,
b) nem teljesíti a szerződésben vállalt bármely kötelezettségét, vagy
c) az ösztöndíjról lemond.
(5) Az ösztöndíjas jogviszony megszűnése esetén – az államháztartás működési rendjére vonatkozó szabályok szerint –
a miniszter a támogatási szerződést felmondja.
(6) A megüresedett ösztöndíjas helyre pályázat nem írható ki.
12. § (1) A minisztérium mint adatkezelő a pályázó hallgatóról az Nftv. 3. melléklet I/B. alcím 1. pont ba) alpontjában foglaltakat
tartja nyilván.
(2) Az utasítás szerinti személyes adatokat a minisztérium az ösztöndíj-támogatás megállapítása, a támogatási szerződés
megkötése, a  felhasználás ellenőrzése során, az  ezzel összefüggő elszámolás elfogadásától vagy a  szerződéses
jogviszony egyéb módon történő megszűnésétől számított 2 évig kezeli.
(3) Az utasítás szerinti adatok statisztikai célra felhasználhatók, és statisztikai felhasználás céljára személyazonosításra
alkalmatlan módon átadhatók.
13. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
18/2016. (V. 11.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2016. június 6. napjától 2016. december 5. napjáig
dr. Cserháti Pétert az új budapesti kórházfejlesztés előkészítéséért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. §-ban meghatározott feladatkörében ellátja:
a) a budapesti szakellátás helyzetének elemzését, a fejlesztést megalapozó szakmai program kidolgozását;
b) a megvalósíthatóság, illetve a megvalósítás feltételeinek, következményeinek vizsgálatát;
c) a beruházási program kidolgozását;
d) a pénzügyi tervezést (költségbecslés, pénzügyi ütemezés);
e) a megvalósítás jogi-közigazgatási és ingatlanfejlesztési (beruházási) folyamatának kidolgozását;
f ) a szükséges beruházások időbeli ütemtervének elkészítését;
g) a  szükséges kormányzati, közigazgatási döntések, intézkedések és a  kapcsolódó lakossági konzultáció
előkészítését;
h) az adott beruházások megvalósításához szükséges döntés-előkészítési és jogalkotói tevékenységre alapozva
kormány-előterjesztések benyújtásának és kapcsolódó közigazgatási egyeztetéseknek a szervezését;
i) a  vonatkozó kormányhatározatok, jogszabályok végrehajtását, illetve az  azok végrehajtásához szükséges
kormányzati-közigazgatási koordináció szervezését;
j) az  a)–i)  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az  emberi erőforrások minisztere által meghatározott
eseti, egyedi feladatokat. 3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A  miniszteri biztos tevékenységét az  emberi erőforrások minisztere az  egészségügyért felelős államtitkár útján
irányítja.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
6. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
7. § Ez az utasítás 2016. június 6-án lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztosi kinevezésről szóló 62/2015. (XII. 30.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
260/2014. (VI. 25.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Ságiné dr. Márkus
Anettet 2014. július 1. napjától 2017. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
49/2015. (VIII. 12.) FM rendelete az MFB TÉSZ Forgóeszköz Hitelprogram 2020 kapcsán kamat megfizetéséhez igénybe vehető csekély összegű támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 7. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. csekély összegű támogatás:
1.1. általános csekély összegű támogatás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i
1407/2013/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 1407/2013/EU bizottsági rendelet) szerinti
támogatás,
1.2. halászati csekély összegű támogatás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108.  cikkének a  halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2014. június 27-i 717/2014/EU bizottsági rendelet (a továbbiakban: 717/2014/EU
bizottsági rendelet) szerinti támogatás;
2. egy és ugyanazon vállalkozás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet] 2. § 5a. pontja szerinti vállalkozás;
3. hitelprogram: MFB TÉSZ Forgóeszköz Hitelprogram 2020;
4. kezességvállaló intézmény: az Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány;
5. pénzügyi intézmény: az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban:
MFB Zrt.) honlapján közzétett, a hitelprogramhoz csatlakozott hitelintézet, valamint az MFB Zrt.;
6. támogatástartalom: a termelői szerveződés számára nyújtott állami támogatás forint fizetőeszközben számolt
támogatási egyenértéke;
7. támogatástartalom-igazolás: a  kamattámogatás támogatástartalmáról szóló, a  Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatal (a  továbbiakban: MVH) által kiállított igazolás, amely a  hitelcél szerint megállapított
támogatás csekély összegű támogatás kategóriáját is megjelöli;
8. termelői szerveződés: a  termelői csoportokról szóló miniszteri rendelet szerinti elismeréssel rendelkező
termelői csoport, a  2015. június 1. előtt minősített elismeréssel rendelkező termelői csoport, és a  zöldséggyümölcs termelői csoportokról és termelői szervezetekről szóló miniszteri rendelet szerinti termelői
szervezet, valamint zöldség-gyümölcs termelői csoport.
2. A támogatás célja, mértéke és forrása 2. § (1) E  rendelet alapján a  hitelprogram keretében e  rendelet hatálybalépése napján vagy azt követően hatályos,
2020. december 31-ig megkötött hitelszerződéssel rendelkező termelői szerveződés a  hitel kamatfizetéséhez
kamattámogatás igénybevételére jogosult.
(2) A kamattámogatás mértékét a 4. § (2) bekezdése szerint kell meghatározni azzal, hogy
a) az  nem haladhatja meg a  termelői szerveződés és a  vele egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő
vállalkozás rendelkezésére álló szabad csekély összegű támogatási keretet, és
b) az legfeljebb a hitelkamat 60%-a lehet, de nem haladhatja meg az évi 4 százalékpontot.
(3) A  kamattámogatás forrása az  agrárpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium 10032000-0122019151200002 számú, Folyó kiadások és jövedelemtámogatások fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámla.
3. A támogatásra jogosultak köre 3. § A kamattámogatás igénybevételére az a termelői szerveződés jogosult, amely
a) kamattámogatási kérelem benyújtásának időpontjában
aa) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban:
Törvény) szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb
a kamattámogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg kérelmezi nyilvántartásba vételét a Törvény
alapján vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben;
ab) megfelel az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50.  § (1)  bekezdés a) és c)  pontjában
meghatározott feltételeknek,
ac) nem áll felszámolási, végelszámolási vagy adósságrendezési eljárás alatt;
b) nyilatkozik arról, hogy
ba) a  vállalkozás és a  vele egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozás mekkora összegű
általános csekély összegű támogatást vett igénybe a  kamattámogatási kérelem benyújtását
megelőző kettő üzleti évben és a folyamatban lévő üzleti évben,
bb) milyen mértékű kamattámogatást és mely időponttól kezdődően kíván igénybe venni, és
bc) megfelel az ab) és ac) alpontban foglalt feltételeknek, és
c) nyilatkozatban vállalja, hogy
ca) a  hitelszerződés módosítása esetén annak bekövetkezésétől számított harminc napon belül az  új
hitelszerződés másolatát megküldi az MVH részére, valamint
cb) ha a  ba)  alpont alapján tett nyilatkozat támogatási adataiban változás következik be
a kamattámogatási kérelem benyújtását követően – az eljárást lezáró döntés kézhezvételéig – más
általános csekély összegű támogatás igénybevétele miatt, úgy arról haladéktalanul, de legfeljebb
5 napon belül írásban tájékoztatja az MVH-t.
4. A támogatás igénylése 4. § (1) A  termelői szerveződés a  kamattámogatási kérelmét az  MVH által rendszeresített és a  honlapján közzétett
nyomtatványon, a  hitel futamideje alatt egy alkalommal az  MVH-hoz nyújthatja be. A  kamattámogatási kérelem
legfeljebb a kamattámogatási kérelem beadásának naptári negyedévét megelőző második naptári negyedév első
napjától kezdődően, a hitel hátralévő futamidejére vonatkozhat.
(2) A  kamattámogatási kérelemben százalékpontban kifejezve, két tizedesjegy pontossággal, 0,05 százalékpontos
lépésköz alkalmazásával kell megjelölni a  termelői szerveződés által igénybe venni kívánt kamattámogatás
mértékét, valamint meg kell adni a  kamattámogatás igénybevételének kezdő időpontját, amely valamely
kamatidőszak első napja lehet.
(3) A kamattámogatási kérelemhez a termelői szerveződésnek csatolnia kell
a) a  pénzügyi intézmény által a  hitelprogram keretében megkötött hitelszerződésben foglalt kedvezményes
kamatból adódó támogatásról szóló, a  termelői szerveződés egyéni referencia kamatlábát is tartalmazó
támogatástartalom-igazolás másolatát, vagy a  pénzügyi intézmény által kiállított, a  rendelkezésre álló
legfrissebb adatok alapján megállapított egyéni referencia kamatlábat tartalmazó dokumentum másolatát,
b) a hitelhez kapcsolódó
ba) intézményi kezességvállalás esetén a  kezességvállaló intézmény által kiállított, a  kedvezményes
intézményi készfizető kezességvállalásból adódó támogatásról szóló támogatástartalom-igazolás
másolatát,
bb) állami kezességvállalás esetén az  állami kezességvállalásból adódó támogatásról szóló
támogatástartalom-igazolás másolatát,
c) a hatályos hitelszerződés másolatát,
d) a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11/A. §-ában meghatározott nyilatkozatokat, és
e) a 3. § b) és c) pontja szerinti nyilatkozatokat.
(4) A kamattámogatás támogatástartalmát az MVH az 1. mellékletben meghatározott módszertan szerint számolja ki.
5. A támogatásról való döntés 5. § (1) Az  MVH a  kamattámogatási kérelemről annak hiánytalan beérkezését követő harminc napon belül – a  2.  §
(2) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – döntést hoz, és a kamattámogatási kérelem jóváhagyása esetén
támogatástartalom-igazolást állít ki, amelyet megküld a termelői szerveződés részére.
(2) A támogatástartalom-igazolást a termelői szerveződés annak keltezésétől számított tíz évig köteles megőrizni.
 (3) A  támogatástartalom összegét a  kamattámogatási kérelem benyújtása hónapját közvetlenül megelőző hónap
első napján érvényes, az  Európai Központi Bank által közzétett forint/euró átváltási árfolyam alapján kell euróban
meghatározni.
6. A támogatás folyósítása 6. § (1) A kamattámogatás lehívására az a termelői szerveződés jogosult,
a) amelynek a kamattámogatási kérelmét az MVH részben vagy egészben jóváhagyta,
b) amely a  támogatáslehívási kérelemben feltüntetett kamatok megfizetését az  (5)  bekezdésben foglaltak
szerint igazolja és
c) a  támogatáslehívási kérelemben szerepeltetett kamatok tekintetében a  hitelprogram keretében 2020.
december 31-ig megkötött, hatályos szerződéssel rendelkezik.
 (2) A kamattámogatás az MVH által rendszeresített és a honlapján közzétett támogatáslehívási kérelem nyomtatvány
MVH-hoz történő benyújtásával naptári negyedévente igényelhető. A  támogatáslehívási kérelmet a  naptári
negyedévet követő hónapban kell az MVH-hoz benyújtani.
(3) Egy támogatáslehívási kérelem legfeljebb a  támogatáslehívási kérelem benyújtásának hónapját közvetlenül
megelőző kettő naptári negyedévben megfizetett kamatok vonatkozásában nyújtható be azzal, hogy
a  kamattámogatási kérelem jóváhagyásának naptári negyedévét követő hónapban benyújtott támogatáslehívási
kérelemben a  kamattámogatási kérelem beadásának naptári negyedévében és az  azt közvetlenül megelőző két
naptári negyedévben megfizetett kamatok vonatkozásában járó kamattámogatás is igényelhető.
(4) Az egy negyedévben megfizetett kamatok csak egy támogatáslehívási kérelemben tüntethetők fel.
 (5) A  támogatáslehívási kérelemhez mellékelni kell a  pénzügyi intézmény által a  kamatok megfizetéséről kiállított
igazolások eredeti példányát minden kérelmezett naptári negyedév vonatkozásában.
 (6) Az  MVH a  támogatáslehívási kérelemről annak hiánytalan beérkezését követő harminc napon belül döntést hoz,
és a  jóváhagyott kamattámogatást – a  forrás rendelkezésre állása esetén – a  döntést követő tizenöt napon belül
folyósítja a termelői szerveződés részére.
7. Egyéb rendelkezések 7. § (1) Ha a  pénzügyi intézmény a  hitel nem rendeltetésszerű felhasználását állapítja meg, arról tizenöt napon belül
tájékoztatja az MVH-t.
(2) A  hitel nem rendeltetésszerű felhasználása – a Törvény 69.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti – intézkedésben való
jogosulatlan részvételnek minősül.
8. A csekély összegű támogatásokra vonatkozó általános rendelkezések
8. § (1) A  csekély összegű támogatások nyújtásával kapcsolatos eljárásokra a  37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet
11–11/A. §-ában foglaltak irányadóak.
(2) A  csekély összegű támogatás odaítélése során az  adott üzleti évben, valamint az  azt megelőző két üzleti év alatt
odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Nem nyújtható általános csekély összegű támogatás
a) olyan vállalkozás számára, amely a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről,
az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-ei 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
szerinti halászati és akvakultúra-ágazatban tevékenykedik;
b) a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével kapcsolatos tevékenység finanszírozásához;
c) a  mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozásoknak, a  következő
esetekben:
ca) amennyiben a  támogatás összege az  elsődleges termelőktől beszerzett vagy az  érintett
vállalkozások által forgalmazott ilyen termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre,
cb) amennyiben a  támogatás feltétele az  elsődleges termelőknek történő teljes vagy részleges
továbbadás;
d) harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenység támogatásához,
nevezetesen az  exportált mennyiségek finanszírozásához; értékesítési hálózat kialakításához és
működtetéséhez vagy exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz
közvetlenül kapcsolódó támogatáshoz;
e) az import áruk helyett belföldi áru használatához kötött támogatáshoz;
f ) a  közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatás fejében végző vállalkozások számára nyújtott,
teherszállító járművek megvásárlásának támogatásához;
g) hitel vagy kezességvállalás formájában, amennyiben a  kedvezményezett az  a  vállalkozás, amelyet kollektív
fizetésképtelenségi eljárás alá vontak vagy hitelezői kérelemre kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá lenne
vonható, valamint az a nagyvállalkozás, amely B-hitelminősítésnek megfelelő helyzetnél rosszabb helyzetben
van.
(4) Nem nyújtható halászati csekély összegű támogatás
a) olyan támogatásként, amelynek összegét a  piacon beszerzett vagy forgalomba hozott termékek ára vagy
mennyisége alapján állapították meg,
b) halászhajók vásárlásához,
c) halászhajók főhajtóműveinek vagy kiegészítő hajtóműveinek korszerűsítéséhez vagy cseréjéhez,
d) hajó halászati kapacitásának növelését célzó műveletek elvégzéséhez vagy halfelderítési képességek
növelését célzó berendezések megvásárlásához,
e) új halászhajók építéséhez vagy halászhajók behozatalához,
f ) halászati tevékenységek ideiglenes vagy végleges szüneteltetésére irányuló támogatásként, kivéve ha
az  Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a  2328/2003/EK, a  861/2006/EK, az  1198/2006/EK és
a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet erről
kifejezetten rendelkezik,
g) felderítő halászat végzéséhez,
h) vállalkozás tulajdonjogának átadásához,
i) közvetlen újratelepítés elvégzéséhez, kivéve abban az  esetben, ha azt valamely uniós jogi aktus
állományvédelmi intézkedésként kifejezetten előírja, illetve kísérleti újratelepítés esetén.
9. Támogatáshalmozódás 9. § (1) Az  1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján általános csekély összegű támogatás esetén a  támogatás a  csekély
összegű közszolgáltatási támogatással az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének
az  általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra
való alkalmazásáról szóló, 2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott felső határig
halmozható.
(2) Az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély
összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági rendelet
(a  továbbiakban: 1408/2013/EU bizottsági rendelet) alapján mezőgazdasági csekély összegű támogatás
esetén, a  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint az  1407/2013/EU
bizottsági rendelet hatálya alá tartozó egy vagy több ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások
esetében a  mezőgazdasági termelőágazatra tekintettel az  1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott
támogatások az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 3.  cikkének (2)  bekezdésében rögzített alkalmazandó felső
határig halmozhatók az  utóbbi tevékenység(ek)re tekintettel nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve,
hogy az  érintett tagállam megfelelő eszközökkel – úgymint a  tevékenységek szétválasztása vagy a  költségek
megkülönböztetése révén – biztosítja, hogy az  elsődleges mezőgazdasági termelőtevékenység ne részesüljön
az 1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott csekély összegű támogatásban.
(3) A  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint a  halászati és akvakultúraágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében a  mezőgazdasági termelőágazatra tekintettel
az  1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások a  717/2014/EU bizottsági rendelet 3.  cikk
(2) bekezdésében rögzített felső határig halmozhatók az utóbbi tevékenységekre tekintettel az említett rendelettel
összhangban nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve, hogy az  érintett tagállam megfelelő eszközökkel
– úgymint a  tevékenységek szétválasztása vagy a  költségek megkülönböztetése révén – biztosítja, hogy
az  elsődleges mezőgazdasági termelőtevékenység ne részesüljön a  717/2014/EU bizottsági rendelet alapján
nyújtott csekély összegű támogatásban.
(4) Amennyiben a  halászati és akvakultúra-ágazatban működő valamely vállalkozás az  1407/2013/EU bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó egy vagy több ágazatban vagy egyéb tevékenységi körökben is folytat
tevékenységet, a  halászati és akvakultúra-ágazatba tartozó tevékenységek tekintetében a  717/2014/EU
bizottsági rendeletnek megfelelően nyújtott csekély összegű támogatások az  1407/2013/EU bizottsági rendelet
3.  cikkének (2)  bekezdésében rögzített felső határig halmozhatók az  utóbbi ágazat(ok) vagy tevékenységi körök
vonatkozásában nyújtott csekély összegű támogatással, feltéve, hogy az  érintett tagállam megfelelő eszközökkel
– úgymint a tevékenységek szétválasztása vagy a költségek megkülönböztetése révén – biztosítja, hogy a halászati
és akvakultúra-ágazatban végzett tevékenységek ne részesüljenek az  1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján
nyújtott csekély összegű támogatásban.
(5) Az  általános, a  mezőgazdasági és a  halászati csekély összegű támogatás nem halmozható azonos támogatható
költségek kapcsán vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés kapcsán nyújtott állami támogatással, ha
a  támogatások halmozása túllépi az  Európai Bizottság által elfogadott határozatban vagy csoportmentességi
rendeletben az egyes esetek meghatározott körülményeire vonatkozóan rögzített maximális támogatási intenzitást
vagy összeget. A  nem konkrét elszámolható költségekre nyújtott vagy azokhoz hozzá nem rendelhető csekély
összegű támogatás halmozható más, az  Európai Bizottság által elfogadott csoportmentességi rendelet vagy
határozat alapján nyújtott állami támogatással.
10. Az általános csekély összegű támogatás 10. § (1) Az egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az 1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá
tartozó, a folyó üzleti évben, valamint az azt megelőző két üzleti év során odaítélt csekély összegű támogatás bruttó
támogatástartalma nem haladhatja meg a  200 000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatás
fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások esetén a  100 000 eurónak megfelelő
forintösszeget.
(2) Általános csekély összegű támogatás nem nyújtható a közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző
vállalkozás részére teherszállító jármű vásárlására.
11. A halászati csekély összegű támogatás 11. § Az egy és ugyanazon halászati és akvakultúra-ágazati vállalkozás részére a 717/2014/EU bizottsági rendelet hatálya
alá tartozó, a  folyó üzleti évben, valamint az  azt megelőző két üzleti év során Magyarországon odaítélt halászati
csekély összegű támogatás támogatástartalma nem haladhatja meg a  30 000 eurónak megfelelő forintösszeget,
figyelembe véve a 717/2014/EU bizottsági rendelet 3. cikk (3) bekezdésében foglalt felső határt.
12. Záró rendelkezések 12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő tizenötödik napon lép hatályba.
13. § Ez a rendelet
a) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet, valamint
b) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  halászati és akvakultúra-ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2014. június 27-i 717/2014/EU bizottsági
rendelet
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. 14. § (1) Az  Agrár Széchenyi Kártya Konstrukciók keretében nyújtott de minimis támogatásokról szóló 39/2011. (V. 18.)
VM rendelet [a továbbiakban: 39/2011. (V. 18.) VM rendelet] 2. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Az Agrár Széchenyi Kártya Konstrukciókhoz kezességvállaló intézmény kezessége kapcsolódik. Ha a kezességi
díjtámogatásra a mezőgazdasági vállalkozásnak nincs szabad csekély összegű támogatási kerete, az Agrár Széchenyi
Kártya Konstrukciók kezességi díjtámogatás nélkül is nyújthatóak.”
(2) A 39/2011. (V. 18.) VM rendelet 2. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A  (4)  bekezdésben meghatározott támogatások azon Folyószámlahitel esetén vehetők igénybe, amelynek
összege százezer forint pozitív egész számú többszöröse, de minimum ötszázezer forint, maximum 50 millió forint,
és futamideje legfeljebb 3 év.”
(3) A 39/2011. (V. 18.) VM rendelet 6. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az igénybe vett csekély összegű támogatás nem haladhatja meg a mezőgazdasági vállalkozás és a vele egy és
ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozás rendelkezésére álló szabad csekély összegű támogatási keretet.”
(4) A 39/2011. (V. 18.) VM rendelet 7. § (3) és (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(3) Ha az Agrár Széchenyi Kártya Konstrukciók keretében létrejött hitelszerződéshez kapcsolódóan a hitelszerződés
futamidejének lejárta előtt
a) a hitelszerződés a hitelintézet vagy a mezőgazdasági vállalkozás általi felmondására vagy a hitelszerződés közös
megegyezéssel történő megszüntetésére,
b) a hitelkeret összegének csökkentésére, vagy
c) a hitelkeret ütemezett visszafizetésére
kerül sor, a  hitelintézet legkésőbb az  a)  pont szerinti esetben a  hitelszerződés felmondását vagy megszüntetését,
míg a b) és c) pont szerinti esetekben a módosítást rögzítő hitelszerződés hatálybalépését követő 40 napon belül
elszámol az MVH által korábban folyósított kezességi díjtámogatás időarányos részével.
(4) A  (3)  bekezdés szerinti elszámolás esetén a  hitelintézet a  kezességi díjtámogatás jövőben fel nem használt
részét az  MVH Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00287560-00000031 Szabálytalanságok lebonyolítási
számlájára visszautalja.”
(5) A 39/2011. (V. 18.) VM rendelet 2. § (3) bekezdésében az „a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások
bizonyos fajtáinak a  közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK
bizottsági rendelet I.  mellékletében” szövegrész helyébe az „az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108. cikkének alkalmazásában a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott
támogatások bizonyos kategóriáinak a  belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2014. június 25-i
702/2014/EU bizottsági rendelet I. mellékletében” szöveg lép.
15. § (1) Az  Új Magyarország TÉSZ Forgóeszköz Hitelprogram kapcsán kamat megfizetéséhez igénybe vehető csekély
összegű támogatásról, valamint egyes agrártámogatási tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 15/2014.
(X. 9.) FM rendelet [a továbbiakban: 15/2014. (X. 9.) FM rendelet] 1. § 5. pontja helyébe a következő rendelkezés lép
és a § a következő 6. ponttal egészül ki:
(E rendelet alkalmazásában:)
„5. termelői szerveződés: a  termelői csoportokról szóló miniszteri rendelet szerinti elismeréssel rendelkező termelői
csoport, a 2015. június 1. előtt minősített elismeréssel rendelkező termelői csoport és a zöldség-gyümölcs termelői
csoportokról és termelői szervezetekről szóló miniszteri rendelet szerinti termelői szervezet, valamint zöldséggyümölcs termelői csoport,
6. kiegészítő kamattámogatási kérelem: a  hitelprogram keretében felvett hitelhez kapcsolódó, a  korábbi
kamattámogatási kérelemben feltüntetett kamattámogatási mérték növelése érdekében benyújtott, a  benyújtás
időpontjában hatályos hitelszerződéshez kapcsolódó kamattámogatási kérelem, amely legfeljebb a  kiegészítő
kamattámogatási kérelem beadásának naptári negyedévét megelőző második naptári negyedév első napjától
kezdődően, a hitel hátralévő futamidejére vonatkozik.”
(2) A 15/2014. (X. 9.) FM rendelet 2. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A kamattámogatás forrása az agrárpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium 10032000-0122019151200002 számú, Folyó kiadások és jövedelemtámogatások fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámla.”
(3) A 15/2014. (X. 9.) FM rendelet 3. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kamattámogatás igénybevételére az a termelői szerveződés jogosult, amely)
„a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Törvény) szerinti nyilvántartásba
vételi kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb a  kamattámogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg
kérelmezi nyilvántartásba vételét a  Törvény alapján vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási
Rendszerben;”
(4) A 15/2014. (X. 9.) FM rendelet 3. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kamattámogatás igénybevételére az a termelői szerveződés jogosult, amely)
„b) a kamattámogatási kérelem és a kiegészítő kamattámogatási kérelem (a továbbiakban együtt: kamattámogatási
kérelem) benyújtásának időpontjában”
(5) A 15/2014. (X. 9.) FM rendelet 3. § (1) bekezdés d) pont db) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kamattámogatás igénybevételére az a termelői szerveződés jogosult, amely
nyilatkozik arról, hogy)
„db) milyen mértékű kamattámogatást és mely időponttól kezdődően kíván igénybe venni;”
(6) A 15/2014. (X. 9.) FM rendelet 3. § (1) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(A kamattámogatás igénybevételére az a termelői szerveződés jogosult, amely)
„e) a  lehívási kérelemben szerepeltetett kamatok tekintetében a  hitelprogram keretében 2014. december 31-ig
megkötött, hatályos hitelszerződéssel rendelkezik.”
(7) A 15/2014. (X. 9.) FM rendelet 4. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  termelői szerveződésnek az  MVH által rendszeresített és honlapján közzétett nyomtatványon
kamattámogatási kérelmet a hitel futamideje alatt egy alkalommal az MVH-hoz kell benyújtania. A kamattámogatási
kérelemben százalékpontban kifejezve, két tizedesjegy pontossággal, 0,05 százalékpontos lépésköz alkalmazásával
kell megjelölni a  termelői szerveződés által igénybe venni kívánt kamattámogatás mértékét, valamint meg kell
adni a  kamattámogatás igénybevételének kezdő időpontját, amely valamely kamatidőszak első napja lehet.
A  kamattámogatási kérelem legfeljebb a  kamattámogatási kérelem beadásának naptári negyedévét megelőző
második naptári negyedév első napjától kezdődően, a hitel hátralévő futamidejére vonatkozik.”
(8) A 15/2014. (X. 9.) FM rendelet 4. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kamattámogatási kérelemhez a termelői szerveződésnek mellékelnie kell)
„a) a  pénzügyi intézmény által a  hitelprogram keretében megkötött hitelszerződésben foglalt kedvezményes
kamatból adódó támogatásról szóló, a  termelői szerveződés egyéni referencia kamatlábát is tartalmazó
támogatástartalom-igazolás másolatát, vagy a  pénzügyi intézmény által kiállított, a  rendelkezésre álló legfrissebb
adatok alapján megállapított egyéni referencia kamatlábat tartalmazó dokumentum másolatát,”
(9) A 15/2014. (X. 9.) FM rendelet 4. § (2) bekezdés c) és d) pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
(A kamattámogatási kérelemhez a termelői szerveződésnek mellékelnie kell)
„c) a hatályos hitelszerződés másolatát,
d) az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a  regionális
támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11/A. §-ában meghatározott nyilatkozatokat, és”
(10) A 15/2014. (X. 9.) FM rendelet 6. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Egy lehívási kérelem legfeljebb a lehívási kérelem benyújtását közvetlenül megelőző kettő naptári negyedévben
megfizetett kamatok vonatkozásában nyújtható be azzal, hogy a kamattámogatási kérelem jóváhagyásának naptári
negyedévét követő hónapban benyújtott lehívási kérelemben a  kamattámogatási kérelem beadásának naptári
negyedévében és az azt közvetlenül megelőző két naptári negyedévben megfizetett kamatok vonatkozásában járó
kamattámogatás, kiegészítő kamattámogatási kérelem esetén kamattámogatás növekmény is igényelhető. Egy
negyedévben megfizetett kamatok csak egy lehívási kérelemben tüntethetők fel. A lehívási kérelemhez mellékelni
kell a  kamatok megfizetéséről szóló, pénzügyi intézmény által kiállított igazolások eredeti példányát minden
kérelmezett naptári negyedév vonatkozásában.”
(11) A 15/2014. (X. 9.) FM rendelet a következő 15. §-sal egészül ki:
„15. E  rendeletnek az  MFB TÉSZ Forgóeszköz Hitelprogram 2020 kapcsán kamat megfizetéséhez igénybe
vehető csekély összegű támogatásról szóló 49/2015. (VIII. 12.) FM rendelettel [a továbbiakban: 49/2015. (VIII. 12.)
FM rendelet] megállapított 2. § (3) bekezdését a 49/2015. (VIII. 12.) FM rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő
ügyekben is alkalmazni kell.”
(12) A 15/2014. (X. 9.) FM rendelet 1. melléklete a 2. melléklet szerint módosul.
 (13) A 15/2014. (X. 9.) FM rendelet 2. § (2) bekezdés b) pontjában a „hitelkamat 50%-a” szövegrész helyébe a „hitelkamat
60%-a” szöveg lép. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
432/2013. (X. 9.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – Berkecz Jánosnét
kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2013. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1461/2017. (VII. 25.) Korm. határozata „Életmentő Emlékérem” adományozásáról.
A Kormány az „Életmentő Emlékérem” adományozásáról szóló 243/2009. (X. 29.) Korm. rendelet alapján, életmentés közben
tanúsított hősies magatartása elismeréseként – a belügyminiszter mint helyi önkormányzatokért felelős miniszter javaslatára –
Földi Zoltán rácalmási lakosnak,
Kómár László öcsödi lakosnak,
Kövesi Balázs paloznaki lakosnak,
Látos Jenő csopaki lakosnak,
Németh Balázs csopaki lakosnak,
Slemmer Ábel Sebestyén paloznaki lakosnak,
Somogyi Károly jászberényi lakosnak,
Székely Balázs balatonalmádi lakosnak,
Tógyer Gergő jászberényi lakosnak
„Életmentő Emlékérmet” adományoz. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1386/2016. (VII. 21.) Korm. határozata az önkormányzatok adósságot keletkeztető, valamint kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozó ügyleteihez történő 2016. májusi második ütemű előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (1)  bekezdése alapján, tekintettel
az  adósságot keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben
foglaltakra, a következő határozatot hozza:
A Kormány az ügyletekről az 1. mellékletben foglaltak szerint dönt, az engedélyezett ügyletek 2016. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) az önkormányzat az  1.  melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) az önkormányzat egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből, mint
amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében az ügyletet csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1997. LXXXII. törvény alap ján.
A Pénztárak Garancia Alapja Díjfizetési Szabályzatának 10. számú módosítása
A Díjfizetési Szabályzat (7) pontjának a helyébe 2011. január 1-jétől az alábbi rendelkezés lép:
„ (7) A garancia díj mértéke 2011. évre a magánynyugdíjpénztár éves tagdíjbevételének 0,35 %-a.”
Budapest 2010. szeptember 30. Dr. Bat hó Fe renc s. k.,
az Igaz ga tó ság el nö ke


text:
637/2011. (HK 16.) HVKF intézkedése a Magyar Honvédség NATO Reagáló Erők 2012. váltás készenléti besorolásáról és szolgálatba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdés alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség kijelölt állományának a
NATO Reagáló Erőkben történő részvételéről szóló
2007/2004. (I. 22.) Korm. határozatra, a Magyar Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos Magyar Honvédséget érintő feladatokról szóló 78/2007. (HK 15.) HM utasításra, a NATO
Reagáló Erők 2012. váltásában részt vevő erők kijelöléséről és felkészítéséről szóló 139/2011. (HK 5.) HVKF intézkedésre – a Magyar Honvédség NATO Reagáló Erők
2012. váltás készenléti besorolásáról és szolgálatba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) azon katonai szervezeteire, amelyek a Magyar Honvédség NATO Reagáló Erők 2012. váltás (a továbbiakban: MH NRF 2012.) készenléti időszakának feladatellátásában érintettek.
2. Az MH NRF 2012. 2012. január 01. 00.00 órától –
2012. december 31. 24.00 óráig készenléti szervezetként
működik.
3. Az MH NRF 2012. magas készenlétű szervezet, modul elemei közül a CBRN JAT 1-es a többi 2-es készenléti
kategóriájú.
4. A feladat ellátására kijelölt állomány tagjai készenléti
szolgálatba történő vezénylésére – a Magyar Honvédség
Szolgálati Szabályzat 322. 1–4 pontjai alapján – az állományilletékes parancsnokok parancsot készítenek.
5. A készenléti szolgálatba vezényelt állomány a belföldi
szolgálat idejére a katonák illetményéről és illetményjellegű
juttatásairól valamint a közalkalmazottak jutalmazásáról
szóló 3/2002. (I. 25.) HM rendelet 27. § (1) bekezdés b) pontja értelmében készenléti díjra jogosult. Az állomány külföldi
igénybevétel esetén a Magyar Honvédség külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi tanulmányokat folytató személyi állománya devizaellátmányáról és egyes ellátmányon kívüli
pénzbeli járandóságairól szóló 26/2007. (VI. 20.) HM rendelet alapján kapja pénzbeli járandóságát.
6. A készenlét fokozása az MH központi riasztási okmánya felhasználásával, a riasztási utaltsági rend szerint történik. A szervezeti elem azonosítását a készenlétért felelős
szervezet megalakítási folyószámát követő „MH NRF
2012.” jelölés biztosítja. Az egyéni beosztásokba vezényelt állomány riasztását az MH NRF 2012. megalakításáért felelős katonai szervezet hajtja végre.
7. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba és
2013. január 31-én hatályát veszti.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök