text:
26/2007. (VI. 20.) HM rendelete a Magyar Honvédség külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi tanulmányokat folytató személyi állománya devizaellátmányáról és egyes ellátmányon kívüli pénzbeli járandóságairól.
A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény
(a továbbiakban: Hjt.) 287. § (2) bekezdésének e)–f),
i) pontjaiban kapott felhatalmazás alapján – a Hjt. 52. §
(4) bekezdésében, 125/A. §-ában, a katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézmények vezetőinek, oktatóinak és
hallgatóinak jogállásáról szóló 1996. évi XLV. törvény
41/A. § (7) bekezdésében, a közalkalmazottak jogállásáról
szóló 1992. évi XXXIII. törvény 2. § (1) bekezdésében, a
Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény
(a továbbiakban: Mt.) 153. § (1) bekezdésében, a köztisztviselők tartós külszolgálatáról szóló 104/2003. (VII. 18.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: Korm. rendelet), valamint a katonai középiskolák működésének sajátos szabályairól szóló 19/1997. (VIII. 29.) HM–MKM együttes rendelet 6. § (1) bekezdésében foglaltakra is figyelemmel – a
Magyar Honvédség külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi tanulmányokat folytató személyi állománya devizaellátmányáról és egyes ellátmányon kívüli pénzbeli járandóságairól a következőket rendelem el:
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A rendelet hatálya 1. §
(1) A rendelet hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: honvédség) szervezeteire, valamint ezen
szervezetek személyi állományába tartozó, külföldi szolgálatot teljesítő, illetve munkát végző (a továbbiakban
együtt: külföldi szolgálatot teljesítő) vagy külföldi tanulmányokat folytató
a) hivatásos katonákra,
b) szerződéses katonákra [a továbbiakban az
a)–b) pontokban szereplők együtt: hivatásos katonák],
c) közalkalmazottakra,
d) Mt. hatálya alá tartozó munkavállalókra,
e) katonai felsőoktatási intézmény ösztöndíjas hallga
tóira (a továbbiakban: ösztöndíjas hallgatók),
f) katonai szakképzésben részt vevő hallgatókra,
g) katonai középfokú oktatási intézmény hallgatóira
[a továbbiakban az f)–g) pontokban szereplők együtt: középiskolai hallgatók],
h) önkéntes tartalékos katonákra. A továbbiakban az
a)–h) pontokban felsoroltak együttes megnevezése: kiküldöttek.
(2) A nemzetközi szervezetekhez [így különösen az
Egyesült Nemzetek Szervezetéhez (ENSZ), az Európai
Biztonsági és Együttműködési Szervezethez (EBESZ), az
Európai Unióhoz (EU) és az Afrikai Unióhoz (AU)] vezényelt katonai megfigyelőkre csak a 3. § i) pont 7. alpont, a
3. § r) pont, a 4. §, a 25. §, a 27. § és a 49. § rendelkezései
vonatkoznak.
2. § A honvédségnél foglalkoztatott köztisztviselők tartós
külföldi szolgálatára vonatkozó szabályokat a Korm. rendelet tartalmazza azzal, hogy a honvédség által biztosított
munkakörök ellátására kiküldöttek esetében a devizaszorzószámot e rendelet 1. számú melléklete alapján kell megállapítani. A köztisztviselők ideiglenes külföldi szolgálata, valamint tartós vagy ideiglenes külföldi tanulmányai
alatt folyósítandó külföldi juttatásokat külön rendelkezés
állapítja meg.
Értelmező rendelkezések 3. § E rendelet alkalmazásában:
a) tartós külföldi szolgálat: az a külföldi szolgálat,
amelynek tervezett időtartama – megszakítás nélkül – a
három hónapot meghaladja;
b) ideiglenes külföldi szolgálat: az a külföldi szolgálat,
amelynek tervezett időtartama nem haladja meg a három
hónapot;
c) külföldi tanulmány: külföldi tanintézetben vagy külföldi katonai szervezetnél folytatott tanulmány, illetőleg
képzésben, át- és továbbképzésben, tanfolyamon való
részvétel, amely az a)–b) pontokban foglaltak szerint lehet
tartós vagy ideiglenes;
d) béketámogató művelet: nemzetközi szervezet felkérése alapján a honvédség vagy a nemzetközi szervezet
közvetlen irányítása alatt végrehajtott békemissziós (béketeremtő, békefenntartó, békekikényszerítő) tevékenység,
amelynek idejére a kiküldött külföldi ellátását a honvédség
biztosítja;
e) állomáshely: az az ország vagy földrajzilag körülhatárolt terület, ahová a kiküldött külföldi szolgálatra vagy
külföldi tanulmányra kerül vezénylésre vagy kihelyezésre,
illetve ahová a béketámogató műveletben részt vevő kontingens mandátuma szól;
f) harmadik ország: a Magyar Köztársaságtól, valamint
az állomáshelytől eltérő ország vagy földrajzilag körülhatárolt terület;
g) kiküldetés: a tartós külföldi szolgálat időtartama
alatt az állomáshely szerinti vagy harmadik országban,
illetőleg a Magyar Köztársaság területén – menetparancs
vagy azt helyettesítő hivatalos okirat alapján – teljesített
ideiglenes külföldi szolgálat, illetve szolgálati út. Az
i) pont 7. alpontja szerinti tartós külföldi szolgálatot teljesítők esetében csak a harmadik országban teljesített ideiglenes külföldi szolgálat minősül kiküldetésnek, s csak abban az esetben, ha a szolgálati út végrehajtása a kiküldöttnek nem a beosztásával együtt járó feladata;
h) kiküldő: a külföldi szolgálatra vagy külföldi tanulmányra történő vezénylést, kihelyezést elrendelő személy;
i) engedélyező elöljáró: az a parancsnok (vezető), aki a
hatáskörébe utaltak számára az e rendeletben foglalt szabályok figyelembevételével meghatározott juttatások kifizetésének, elszámolásának engedélyezésére jogosult.
Így engedélyező elöljáró:
1. az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (a továbbiakban: NATO), illetve az Európai Unió
(a továbbiakban: EU) hivatalainál és parancsnokságain a Magyar Köztársaság részére biztosított
beosztást betöltők esetében a 2–3. alpontokban
szereplők kivételével: a Magyar Köztársaság
Állandó NATO Képviselet Katonai Képviselő
Hivatal (Brüsszel) katonai képviselője,
2. a NATO parancsnokságain és hivatalainál a Magyar Köztársaság részére a Szövetséges Fegyveres Erők Európai Legfelső Parancsnoksága
(SHAPE) alárendeltségében biztosított beosztást
betöltők esetében: az MH Nemzeti Katonai Képviselet (Mons) katonai képviselője,
3. a Szövetséges Transzformációs Parancsnokság
(ACT, Norfolk) alárendeltségében, valamint az
Amerikai Egyesült Államok Fegyveres Erői parancsnokságain a Magyar Köztársaság részére
biztosított beosztást betöltők esetében: az MH
Nemzeti Összekötő Képviselet (Norfolk) képviseletvezetője,
4. az egyéb nemzetközi katonai parancsnokságokon
és nemzetközi katonai alakulatoknál, valamint
más nemzet minisztériumában, katonai parancsnokságán, alakulatánál beosztást betöltők esetében: a HM Személyzeti Főosztály vezetője,
5. a Magyar Köztársaság önálló külföldi képviseleteinél és külföldön működő nemzeti szervezeteinél beosztást betöltők esetében: a képviselet,
illetve szervezet állományilletékes parancsnoka
(vezetője),
6. a Magyar Köztársaság külképviseletein működő
véderő-, katonai és légügyi attaséhivatalok állományában szolgálatot teljesítők esetében: az MK
Katonai Felderítő Hivatal (a továbbiakban: MK
KFH) főigazgatója,
7. a béketámogató műveletekben részt vevők, a katonai megfigyelők, a NATO Reagáló Erők
(a továbbiakban: NRF) és az Európai Unió Harccsoportjának (a továbbiakban: EU BG) kötelékében külföldi szolgálatot teljesítők esetében: a
honvédelmi miniszter által az adott műveleti
típushoz igazodóan a művelet irányítási feladatainak ellátására kijelölt szervezeti egység parancsnoka (vezetője),
8. az ideiglenes külföldi szolgálatot teljesítők és az
ideiglenes külföldi tanulmányokat folytatók esetében: a kiutazási engedélyt aláíró parancsnok
(vezető) vagy az általa kijelölt személy,
9. a tartós külföldi tanulmányokat folytatók esetében: a beiskolázásra hatáskörrel rendelkező parancsnok (vezető);
j) NATO-, EU- és nemzeti beosztást betöltők: az i) pont
1–6. alpontjaiban felsorolt szervezeteknél tartós külföldi
szolgálatot teljesítők;
k) illetékes pénzügyi ellátó szerv: az a pénzügyi és
számviteli feladatokat ellátó szervezet (szervezeti elem),
amelynek feladat- és hatásköre az e rendelet szerinti pénzbeli járandóságok kifizetése, elszámolása, a fogadó fél által nyújtott pénzbeli juttatások beszámítása. Így illetékes
pénzügyi ellátó szerv:
1. az i) pont 1–5. alpontjaiban felsorolt szervezeteknél tartós külföldi szolgálatot teljesítők tekintetében: a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) együttműködve
a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökséggel
(a továbbiakban: HM FLÜ),
2. az i) pont 6. alpontjában említett szervezeteknél
tartós külföldi szolgálatot teljesítők esetében: az
MK KFH e tevékenység tekintetében feladat- és
hatáskörrel rendelkező szervezeti egysége,
3. az i) pont 7. alpontjában felsorolt szervezeteknél
tartós külföldi szolgálatot teljesítők esetében: a HM
KPÜ vezérigazgatója által az adott művelet vonatkozásában külön intézkedésben kijelölt pénzügyi
és számviteli szervezet (szervezeti elem),
4. az ideiglenes külföldi szolgálatot teljesítők és az
ideiglenes külföldi tanulmányokat folytatók esetében: a HM KPÜ vezérigazgatója által külön intézkedésben meghatározott pénzügyi és számviteli szervezet (szervezeti elem),
5. a tartós külföldi tanulmányokat folytatók esetében: a HM KPÜ együttműködve a HM FLÜ-vel;
l) illetékes logisztikai ellátó szerv: az a logisztikai ellátó szerv (szervezeti elem), amelynek feladat- és hatásköre
a külön jogszabályban előírt felszerelések, berendezések
biztosítása, logisztikai jellegű feladatok ellátása, valamint
az e rendeletben említett logisztikai jellegű költségek elszámolása. Így illetékes logisztikai ellátó szerv:
1. az i) pont 1–5. és 9. alpontjaiban említett személyi állomány és az ideiglenes külföldi tanulmányokat folytatók esetében: a HM FLÜ,
2. az i) pont 6. alpontjában említett személyi állomány esetében: az MK KFH e tevékenység tekintetében feladat- és hatáskörrel rendelkező szervezeti egysége;
m) devizaellátmány: a tartós külföldi szolgálatot teljesítők és tartós külföldi tanulmányokat folytatók részére a
külföldi tartózkodással összefüggésben felmerült többletkiadásokhoz és költségekhez való hozzájárulás céljából
külföldi pénznemben folyósított juttatás;
n) családtagi pótlék: a tartós külföldi szolgálatot teljesítők – kivéve a béketámogató műveletekben szolgálatot
teljesítőket, illetve a katonai megfigyelőket –, valamint a
tizennyolc hónapot meghaladó időtartamban tartós külföldi tanulmányokat folytatók részére a család külföldi tartózkodásával összefüggésben felmerülő többletkiadásokhoz való hozzájárulás céljából külföldi pénznemben folyósított juttatás;
o) devizaellátmány-kiegészítés: a béketámogató műveletekben részt vevők részére a művelet jellegétől, veszélyességi fokától, a szolgálatteljesítés körülményeitől függő, külföldi pénznemben folyósított juttatás;
p) vezetői devizaellátmány-pótlék: a béketámogató
műveletekben részt vevő kontingensekben, valamint e műveletek magasabb parancsnokságain, törzseiben parancsnoki (vezetői) beosztást ellátók részére a beosztással
együtt járó kiemelt felelősség elismerése céljából külföldi
pénznemben folyósított juttatás;
q) külföldi napidíj: az ideiglenes külföldi szolgálatot
teljesítők és az ideiglenes (három hónapnál nem hosszabb
időtartamú) tanulmányokat folytatók részére a külföldi
tartózkodással összefüggésben felmerült többletkiadásokhoz és költségekhez való hozzájárulás céljából külföldi
pénznemben folyósított juttatás;
r) katonai megfigyelő: nemzetközi szervezet felkérése
alapján és szervezésében teljesít fegyvertelen megfigyelői,
szakértői, tanácsadói vagy összekötői feladatok végzésére
irányuló külföldi szolgálatot, amelynek időtartama alatt
külföldi ellátását részben vagy egészben a nemzetközi
szervezet biztosítja;
s) fogadó fél: a külföldi képzést felajánló (azt esetlegesen pénzügyileg támogató) külföldi – kormányzati vagy
egyéb, nem kormányzati – szerv.
Egyéb általános szabályok 4. § A kiküldött a rá vonatkozó illetményrendszer szabályai
szerint a külföldi szolgálat vagy a külföldi tanulmányok
időtartama alatt is jogosult illetményre.
5. § (1) A rendelet alkalmazása során a kiküldő által érvényesítendő szempont, hogy a meghívó vagy fogadó fél által biztosított ellátás és/vagy költségtérítés igénybevételéből adódóan – a 68. § (1) bekezdésben említett eset kivételével – a kiküldött nem kerülhet előnyösebb helyzetbe,
összességében nem részesülhet több juttatásban annál,
mint amennyit e rendelet lehetővé tesz.
(2) A kiküldött részére a honvédségtől a külföldi szolgálattal vagy a külföldi tanulmányokkal összefüggő jogcímen az e rendeletben említetteken kívül egyéb pénzbeli
juttatás kifizetése nem történhet.
(3) A kiküldött részére az e rendelet szerint folyósítható
bármely költségtérítés elszámolására kizárólag számla
vagy számlát helyettesítő bizonylat alapján kerülhet sor.
II. Fejezet A NATO-, EU- ÉS NEMZETI BEOSZTÁSBAN
TARTÓS KÜLFÖLDI SZOLGÁLATOT TELJESÍTŐKRE
VONATKOZÓ KÜLÖNÖS SZABÁLYOK Devizaellátmány 6. § (1) A kiküldött a külföldi szolgálatának időtartamára
devizaellátmányra jogosult.
(2) A kiküldött devizaellátmányának havi nettó összege
az egyes beosztásokra, munkakörökre (a továbbiakban
együtt: beosztás) az 1. számú mellékletben meghatározott
szorzószámok, valamint a külügyminiszter vonatkozó rendeletében (a továbbiakban: KüM R.) országonként meghatározott alapellátmány összegének szorzatával egyenlő.
A devizaellátmány összegét a kiküldő – a 3. § i) pont 6. alpontjában szereplő szervezetek állományába tartozók esetében az MK KFH főigazgatója – besorolási határozatban
(parancsban) állapítja meg.
(3) A kiküldött devizaszorzószámát a külföldi szolgálat
megkezdésekor a beosztásra meghatározott szorzósáv alsó
határértéke szerint kell meghatározni. Ettől csak kivételesen, a honvédség érdekei alapján katona-szakmapolitikai
szempontból kiemelt jelentőséggel bíró beosztások esetében, a honvédelmi miniszter külön engedélyével lehet eltérni. A miniszteri engedélyre irányuló javaslatot a feladatés hatáskörrel rendelkező személyügyi szerv a személyi
beszélgetés előtt a HM KPÜ útján terjeszti fel.
(4) A kiküldött devizaszorzószámát a külföldi szolgálat
megkezdésének napjától számított 12 havonként
a) a 3. § i) pontjának 1–5. alpontjaiban szereplő szervezetek állományába tartozók esetében a HM Személyzeti
Főosztály és a HM KPÜ közös – az engedélyező elöljáró
javaslata alapján készített – előterjesztésének figyelembevételével a kiküldő,
b) a 3. § i) pontjának 6. alpontjában szereplő szervezetek állományába tartozók esetében az MK KFH főigazgatója
0,2-del felemelheti azzal, hogy az így felemelt szorzószám
mértéke sem lépheti túl a kiküldött beosztásához előírt
szorzósáv felső határértékét.
(5) Amennyiben a kiküldött a külföldi szolgálata alatt
vagy közvetlenül annak befejezésekor más külföldi beosztásba kerül áthelyezésre, részére a devizaellátmányt a korábbi beosztásban legutoljára megállapított devizaszorzószám alapján kell meghatározni, ha az az új beosztásra előírt szorzósáv alsó és felső határértékei közé esik. Az ennél
magasabb korábbi szorzószám esetén az új beosztásban
meghatározható maximális szorzószámmal kell a devizaellátmány összegét megállapítani.
(6) A kiküldött részére a devizaellátmány a külföldi
szolgálat vezénylési határozatban (parancsban) meghatározott első napjától annak utolsó napjáig jár. Amennyiben
a kiküldött a külszolgálatot – bármely okból – a vezénylési
határozatban (parancsban) feltüntetett első naptól eltérő
időpontban kezdi meg, illetőleg az abban szereplő utolsó
naptól eltérő időpontban fejezi be, akkor részére a devizaellátmány csak a ténylegesen (szolgálati érdekből) külföldön töltött időre (a magyar határ átlépése napjától annak
ismételt átlépése napjáig) jár. Ilyen esetben a vezénylési
határozatot (parancsot) módosítani kell, és a devizaellátmány folyósítását a módosított határozat (parancs) alapján
kell végrehajtani.
(7) A kiküldött állomáshelyén részmunkaidős közalkalmazotti jogviszony keretében foglalkoztatott (e rendelet
szempontjából kiküldöttnek nem minősülő) családtagja is
jogosult devizaellátmányra, amelynek összegét a foglalkoztatás időtartamának figyelembevételével kell az 1. számú melléklet szerinti szorzószámok és a KüM R. által az
állomáshelyre meghatározott alapellátmány összege alapján arányosan megállapítani.
Családtagi pótlék 7. § (1) A kiküldött részére a külföldön vele egy háztartásban élő házastársa, élettársa (a továbbiakban: házastárs) és
az általa eltartott, (2) bekezdés szerinti gyermeke (a továbbiakban együtt: családtagi pótlékra jogosító hozzátartozók) után a kinttartózkodásuk ideje alatt – a 8. §-ban foglaltak kivételével – családtagi pótlék jár. Az élettársi
viszonyt – a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvényben
foglaltak szerint kiállított – hatósági bizonyítvánnyal kell
igazolni.
(2) Családtagi pótlék a kiküldöttel az állomáshelyen
együtt élő gyermek után akkor jár, ha utána belföldön a
családok támogatásáról szóló jogszabály szerint a kiküldöttet vagy házastársát családi pótlék illetné meg. A családtagi pótlék folyósításának előfeltételeként a kiküldött
köteles a gyermeke után Magyarországon igénybe vett
családtámogatási ellátás szüneteltetéséről szóló hivatalos,
a feladat- és hatáskörrel rendelkező igényelbíráló szerv által kiadott határozatot (igazolást) másolatban a feladat- és
hatáskörrel rendelkező személyügyi szervnek, valamint az
illetékes pénzügyi ellátó szervnek előzetesen leadni.
(3) Ha a kiküldött családtagi pótlékra jogosító gyermeke
a 16. életévét betöltötte, a családtagi pótlék folyósításához
évente, a tanévkezdést követően iskolalátogatási igazolást
kell benyújtania az illetékes pénzügyi ellátó szervhez.
(4) A családtagi pótlék havi nettó összege
a) házastárs után
– amennyiben külföldön nem rendelkezik jövedelem
mel, a kiküldött devizaellátmányának 25%-a,
– ha a külföldön szerzett havi nettó jövedelme nem ha
ladja meg az állomáshelyre a KüM R.-ben meghatározott
alapellátmány összegét, a kiküldött devizaellátmányának
12,5%-a;
b) gyermek után – a c) pontban foglaltak kivételével – az alapellátmány összegének alapulvételével a 2,5-es
szorzószámmal számított devizaellátmány
– 10%-a a gyermek 12. életévének betöltéséig,
– 15%-a a gyermek 12. életévének betöltését követően;
c) a magasabb összegű családi pótlékra jogosító beteg
ségekről és fogyatékosságokról szóló jogszabály alapján
tartósan betegnek, illetve fogyatékosnak minősülő gyermek után az alapellátmány összegének alapulvételével a
2,5-es szorzószámmal számított devizaellátmány
– 15%-a a gyermek 12. életévének betöltéséig,
– 20%-a a gyermek 12. életévének betöltését követően.
(5) A (4) bekezdés b) és c) pontjait úgy kell alkalmazni,
hogy abban a hónapban, amelyben a gyermek a 12. életévét betölti, már a teljes hónapra a magasabb összegű családtagi pótlékot kell folyósítani.
(6) A kiküldöttel az állomáshelyen állandó jelleggel nem
együtt élő – de az állomáshelyen való együttélés esetén
egyébként családtagi pótlékra jogosító – házastársa és gyermeke alkalmi látogatásakor a családtagi pótlék a kinttartózkodás időtartamára időarányosan jár, ha a családtagi pótlék-jogosultság a besorolási határozatban (parancsban) előzetesen megállapításra került és a kiküldött a hozzátartozója
megérkezését és tartózkodása várható időtartamát az engedélyező elöljárónak, valamint az illetékes pénzügyi ellátó
szervnek írásban bejelentette. A kiküldött a hozzátartozó
hazautazását a családtagi pótlék pontos elszámolása érdekében az elutazást követő három munkanapon belül az engedélyező elöljáró tudomásulvételi záradékával ellátva köteles írásban bejelenteni az illetékes pénzügyi ellátó szervnek.
E bekezdés alkalmazásában a megérkezés és az elutazás
napja – az azon a napon ténylegesen külföldön töltött idő
hosszától függetlenül – teljes napnak számít.
8. § (1) Nem jár a családtagi pótlék a 7. § (1)–(3) bekezdései
szerinti igazolások benyújtásának elmulasztása esetén, továbbá nem jár az után a családtag után, aki a tárgyhónapban az állomáshely szerinti – a KüM R.-ben meghatározott – alapellátmány összegét meghaladó, külföldön szerzett jövedelemmel rendelkezik. A kiküldött köteles írás
ban bejelenteni az illetékes pénzügyi ellátó szervnek a vele
együtt külföldön élő családtagjai külföldön szerzett jövedelmét, illetve az annak mértékében bekövetkezett változásokat, amennyiben e családtagok után családtagi pótlékot vesz igénybe.
(2) A kiküldött az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően nem jogosult családtagi pótlékra a hozzátartozója évi
kilencven napot (a külföldi szolgálat megkezdésének és
befejezésének évében ennek időarányos részét) meghaladó belföldi tartózkodása idejére. Többszöri távollét esetén
a részidőket – a kiküldöttnek a családtagi pótlékra jogosító
hozzátartozóval belföldön eltöltött alap- és pótszabadsága
időtartama kivételével – évente össze kell számítani. A házastárs szülés miatti távolléte esetén az engedélyező elöljáró ezen időszak összeszámításától – legfeljebb évi hatvan napig (a külföldi szolgálat megkezdésének és befejezésének évében ennek időarányos részéig) – eltekinthet. A
családtagi pótlékra jogosító hozzátartozó belföldi tartózkodásának kezdő és befejező napját a kiküldött a hazautazás előtt három munkanappal az engedélyező elöljárónak,
valamint az illetékes pénzügyi ellátó szervnek az engedélyező elöljáró tudomásulvételi záradékával ellátva köteles
írásban bejelenteni.
9. § (1) A töredékhavi devizaellátmány és családtagi pótlék
kiszámításánál a tárgyhó naptári napjainak számát kell alapul venni.
(2) A devizaellátmányt és a családtagi pótlékot a
KüM R. szerinti devizanemben havonta utólag úgy kell átutalni, hogy az a kiküldött devizaszámláján legkésőbb a
tárgyhót követő hónap ötödik napján megjelenjen. A külföldi szolgálat megszűnése esetén a devizaellátmányt és a
családtagi pótlékot a külföldi szolgálat határozatban
(parancsban) megállapított utolsó napja előtt öt munkanappal ki kell fizetni.
10. § A kiküldöttet az évi alap- és pótszabadsága, a gyermekszületés esetén járó munkaidő-kedvezmény letöltése
vagy – a keresőképtelenséggel járó betegsége miatti hazatérés kivételével – bármely más okból történő ideiglenes
hazatérése ideje alatt a devizaellátmány és – a 8. § (2) bekezdésére is figyelemmel – a családtagi pótlék változatlan
összegben megilleti.
11. § (1) A kiküldöttnek a keresőképtelenséggel járó betegsége időtartamára – legfeljebb kilencven napig – a külföldi
állomáshelyen való tartózkodás alatt a havi devizaellát
mány 80%-a, a belföldi tartózkodás alatt pedig a havi devizaellátmány 30%-a jár. Amennyiben a kiküldött nincs
szállítható állapotban, a külföldi állomáshelyen a keresőképtelenséggel járó betegség kilencvenedik napját meghaladó időre – legfeljebb hazaszállításáig – a havi devizaellátmány 30%-a illeti meg.
(2) Ha a keresőképtelenség szolgálati kötelmekkel
összefüggő baleset vagy betegség következménye, a külföldi szolgálat megszüntetéséig – függetlenül a tartózkodás helyétől – a devizaellátmány 100%-a jár.
(3) Ha a családtagi pótlékra jogosító hozzátartozó a kiküldött keresőképtelenségének ideje alatt az állomáshelyen tartózkodik, a családtagi pótlékot – az (1) bekezdés
szerinti csökkentés figyelmen kívül hagyásával – változatlan összegben kell folyósítani.
12. § (1) A devizaellátmány és a családtagi pótlék összegét a
személyi jövedelemadóról, a különadóról, valamint a társadalombiztosításról szóló rendelkezések alapján személyi jövedelemadó, egészségbiztosítási és nyugdíjjárulék,
illetve magánnyugdíjpénztári tagdíj, valamint meghatározott feltételek teljesülése esetén különadó terheli. Erre való tekintettel a KüM R. szerinti alapellátmány összegét kiküldöttenként bruttósítani kell a következők szerint:
a) A kiküldött adóköteles jövedelméhez igazodó legmagasabb személyi jövedelemadó-kulcs, továbbá a járulékfizetésre kötelezetteknél az egészségbiztosítási és
nyugdíjjárulék, valamint magánnyugdíjpénztári tagdíj alapulvételével az alábbi képlet alkalmazásával meg kell állapítani a bruttósítási együtthatót:
Bruttósítási együttható = 1-[(SZJAkulcs%+járulék%+
tagdíj%):100×adóköteles hányad] b) A bruttósított alapösszeg a KüM R. szerinti alapellátmány összegének és a bruttósítási együtthatónak a hányadosa.
(2) Amennyiben a kiküldött SZJA-köteles hazai jövedelme havi összegének, valamint a havi devizaellátmánya
és családtagi pótléka adóköteles részének forintra átszámított együttes összege meghaladja a járulékfizetés felső határának egy hónapra számított összegét, az esetben a kiküldött különadó-előleg megfizetésére válik kötelezetté. A
különadóra vonatkozó befizetési kötelezettség teljesítése
érdekében a kiküldött összjövedelmének a járulékfizetés
felső határát meghaladó hányadának bruttósításához szükséges bruttósítási együtthatót – az (1) bekezdés a) pontja
szerinti képlet helyett – az alábbi képlet alkalmazásával
kell megállapítani:
Bruttósítási együttható = 1-[(SZJAkulcs%+különadó%+járulék%+tagdíj%):100×adóköteles hányad] (3) A kiküldött bruttó devizaellátmányát és bruttó családtagi pótlékát a bruttósított alapösszeg figyelembevételével kell megállapítani.
(4) A kiküldött részére kifizetésre kerülő (nettó) devizaellátmány és családtagi pótlék összegét a bruttósítás nélküli (nettó) alapellátmány összege alapján kell megállapítani és folyósítani.
(5) A (3) bekezdés szerinti bruttó és a (4) bekezdés szerinti nettó devizaellátmány és családtagi pótlék különbözetének forintra átszámított összegét személyi jövedelemadó-előlegként, egészségbiztosítási és nyugdíjjárulékként,
illetve magánnyugdíjpénztári tagdíjként, valamint meghatározott feltételek teljesülése esetén különadó-előlegként
kell befizetni és a kiküldöttnél elszámolni. A devizaellátmány- és családtagi pótlék-különbözetet a tárgyhónapot
megelőző hónap tizenötödik napján érvényes, a Magyar
Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) által közzétett hivatalos devizaárfolyamon kell forintra átszámítani.
A béketámogató feladatokra vezényeltek ellátása 13. § (1) A kiküldött az állomáshelyéről béketámogató műveletben való szolgálatteljesítésre történő vezénylése idejére
az eredeti állomáshely szerinti beosztása alapján megállapított devizaellátmányra, valamint a családtagi pótlékra
változatlanul jogosult.
(2) Az (1) bekezdés szerinti vezénylés alatt – annak időtartamától függetlenül – a kiküldöttet havonta az eredeti
állomáshely szerinti beosztása alapján járó járandóságokon, költségtérítéseken túlmenően a béketámogató műveletben betöltött beosztás után a 36. §-ban meghatározott
feltételek fennállása esetén vezetői devizaellátmány-pótlék, valamint a 37. § alapján devizaellátmány-kiegészítés
is megilleti.
A kiküldetést teljesítők ellátása 14. § (1) Ha a kiküldött a tartós külföldi szolgálata alatt a 3. §
g) pontja szerinti kiküldetést teljesít, – a 13. § szerinti vezénylés esetének kivételével – az ideiglenes külföldi szolgálatra vonatkozó 50–62. §-ok szerinti költségtérítésekre
és – a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel – külföldi napidíjra jogosult.
(2) Ha a kiküldött az (1) bekezdés szerinti kiküldetést
teljesít, a részére folyósítandó külföldi napidíj összege a
KüM R.-ben meghatározott külföldi napidíjnak a 25%-a.
Nem számolható el külföldi napidíj, ha a kiküldetés időtartama a négy órát nem éri el. A külföldi napidíj fele jár, ha a
kiküldetés időtartama a négy órát meghaladja, de a nyolc
órát nem éri el.
(3) Amennyiben a kiküldetésre az állomáshely szerinti
országban kerül sor, a kiküldetés időtartamának kezdő
időpontját saját vagy szolgálati gépjármű igénybevétele
esetén annak indulásától, tömegközlekedési eszköz igénybevétele esetén a járat indulása előtt egy órával korábbi
időponttól, a kiküldetés befejezésének időpontját a saját
vagy szolgálati gépjármű megérkezésig, illetve a tömegközlekedési eszköz megérkezését követő egy órával későbbi időpontig kell megállapítani.
(4) A kiküldöttet magyarországi kiküldetése esetén a
Magyarországon töltött időre – a belföldi napidíj kivételével – a belföldi kiküldetésre vonatkozó szabályok szerinti
juttatások illetik meg.
Utazási költségtérítés 15. § (1) A honvédség a kiküldött részére megtéríti az utazási
költséget:
a) a kiküldött állomáshelyre történő első kiutazása és
végleges hazautazása alkalmával (ideértve a másik állomáshelyre történő áthelyezés esetét is);
b) a kiküldött eredeti állomáshelyéről béketámogató
feladatokra történő vezénylése esetén, a vezénylés helyére
történő első kiutazás és az onnan történő végleges visszautazás alkalmával, ha azt a vezénylő vagy a béketámogató
műveletet irányító külföldi szervezet nem biztosítja térítésmentesen, illetőleg nem téríti meg;
c) a kiküldött szolgálati érdekből történő ideiglenes hazarendelésekor;
d) a kiküldött szabadságra történő haza- és visszautazásakor naptári évenként egy alkalommal, kivéve a külföldi
szolgálat megkezdésének és befejezésének naptári évét, ha
abban az évben a külföldi szolgálat időtartama nem éri el a
hat hónapot;
e) a kiküldött szülője, gyermeke, házastársa, a házastárs szülője, továbbá a kiküldött testvére elhalálozása esetén;
f) a kiküldött (indokolt esetben kísérőjének) szülés,
egészségügyi kivizsgálás vagy gyógykezelés céljából hazai egészségügyi intézetbe, illetőleg az állomáshelyre való
visszautazásakor, kivéve, ha azt az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: OEP) feladat- és hatáskörrel rendelkező szerve külön megtéríti.
(2) Az (1) bekezdés a), d)–f) pontjait a családtagi pótlékra jogosító hozzátartozókra is megfelelően alkalmazni
kell.
(3) A honvédség évente egy alkalommal megtéríti a kiküldött részére a kiküldött Magyarországon élő – de az állomáshelyen történő kinttartózkodása alatt egyébként családtagi pótlékra jogosító – házastársa és gyermeke állomáshelyre történő ki- és hazautazásának költségét, kivéve
a külföldi szolgálat megkezdésének és befejezésének évét,
ha abban az évben a külföldi szolgálat időtartama nem éri
el a hat hónapot.
(4) A kiküldött és a családtagi pótlékra jogosító hozzátartozó hazai egészségügyi kivizsgálásra vagy gyógykezelésre való utazását, illetve mellé a kísérő kirendelésének
szükségességét az MH Honvéd Egészségügyi Központ
igazolja.
16. § (1) A 15. § szerinti utazások esetén a következő típusú
utazási jegy illeti meg a kiküldöttet és családtagi pótlékra
jogosító hozzátartozóját:
a) a Magyar Köztársasággal szomszédos országokban,
valamint a Cseh Köztársaságban történő szolgálatteljesítés
esetén – a c) pont kivételével – minden utazásnál a belföldi
kiküldetésre vonatkozó szabályok alapján meghatározott
kocsiosztályú vonatjegy;
b) az a) pontban nem említett országokban történő
szolgálatteljesítés esetén – a c) pont kivételével – az 57. §
(2)–(3) bekezdései szerinti repülőjegy;
c) az eredeti állomáshelyről béketámogató műveletre
vezényelt kiküldöttet a vezénylő külföldi szervezet által
meghatározott utazási jegy, ennek hiányában a b) pont szerinti repülőjegy.
(2) Az utazási jegy nem ruházható át más személyre, továbbá a jogosultságok évek között nem csoportosíthatók
át, illetve nem halmozhatók.
(3) Amennyiben a kiküldött vagy családtagi pótlékra
jogosító hozzátartozója – a (4) bekezdésben foglalt eseteket kivéve – az (1) bekezdés szerinti utazási jegyet nem kívánja igénybe venni, részére utazási költségátalány jár.
Az utazási költségátalány összege az egyébként járó, (reptéri) illeték és egyéb járulékos költségektől mentes utazási
jegy tárgyév január 15-én érvényes tarifa szerinti értékének a 70%-a. Az utazási jegyről való lemondást a 15. §
(1) bekezdés a)–b), f) pontjai esetében az utazás megkezdése előtt tíz munkanappal, a 15. § (1) bekezdés d) pontja
esetében a tárgyév február 15-ig – később kezdődő külföldi szolgálat esetén a külföldi szolgálat megkezdését követő tizenöt napon belül – kell az engedélyező elöljáró és az
illetékes pénzügyi ellátó szerv részére bejelenteni. Az utazási költségátalányt a 15. § (1) bekezdés a)–b), d), f) pontjai esetében legkésőbb az utazás megkezdése előtti ötödik
napig kell átutalni a kiküldött részére. Az utazási költségátalány után fennálló személyi jövedelemadó, egészségbiztosítási és nyugdíjjárulék (magánnyugdíjpénztári tagdíj), valamint esetleges különadó fizetési kötelezettség a
vonatkozó jogszabályok alapján a kiküldöttet terheli.
Az utazási költségátalányt forintban kell a kiküldött részére kifizetni, s az ehhez szükséges átváltásnál a kifizetés hónapját megelőző hónap tizenötödik napján érvényes, hivatalos MNB devizaárfolyamot kell figyelembe venni.
Az illetékes logisztikai ellátó szerv minden év január 20-ig
a honvédség tartós külföldi szolgálatot teljesítő kiküldöttei
állomáshelyéül szolgáló településenkénti bontásban elké
szíti és közzéteszi az adott évre érvényes utazási költségátalány normaösszegeket.
(4) A 15. § (1) bekezdés c), e) pontjai és (3) bekezdése
esetében az utazási jegyről csak különösen indokolt esetben (pl. idő hiánya miatt) lehet lemondani. Az utazási
jegyről való lemondás esetén az illetékes parancsnok engedélyével szolgálati vagy saját gépjárművet lehet igénybe venni.
(5) Ha a kiküldött és családtagi pótlékra jogosító hozzátartozója a (4) bekezdés szerinti utazásaihoz szolgálati
vagy saját gépjárművet vesz igénybe, részére az 54. és
58. §-okban foglaltak szerinti költségtérítések fizethetők.
Ezen túlmenően egyéb költségtérítés nem, külföldi napidíj
pedig a kiküldött részére a 15. § (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben – a 14. §-ban foglaltak figyelembevételével – folyósítható.
(6) Szolgálati vagy saját gépjárművel történő utazás
esetén az utazás időtartamát és útvonalát az engedélyező
elöljáró határozza meg.
Szállítási költségek 17. § (1) Az állomáshelyre történő első kiutazás és végleges
hazautazás alkalmával (ideértve a másik állomáshelyre
történő áthelyezés esetét is) a honvédség a legszükségesebb személyi ingóságok szállításának számlával igazolt
költségeit az alábbiak szerint (a következő súlyhatárokig)
téríti meg:
a) vasúton, közúton és hajón történő szállítás esetén a
kiküldött után 300, a házastárs (élettárs) után 150, családtagi pótlékra jogosító gyermekenként 50-50 kg-ig;
b) repülőgép igénybevétele esetén a kiküldött után 150,
a házastárs (élettárs) után 100, a családtagi pótlékra jogosító gyermekenként 30-30 kg-ig;
c) amennyiben a szállítás konténerrel történik, a tényleges számla szerinti összeget, de legfeljebb az engedélyezett súlyhatárhoz tartozó összeg erejéig lehet elszámolni.
(2) Repülőgépen történő első kiutazás és végleges hazautazás, valamint az Európán kívüli országokból szabadságra és arról történő visszautazás alkalmával a repülőtársaság által személyenként biztosított súlyhatáron felül
20-20 kg túlsúlyt a honvédség terhére lehet elszámolni.
(3) A kiküldött részére a külföldi állomáshelyre történő
első ki- és végleges hazautazása során az (1)–(2) bekezdésekben meghatározott súlyhatárokig a személyi ingóságok
vám-, illetve a vámmal kapcsolatos, (4) bekezdés szerinti
költségeit meg kell téríteni. A számlával igazolt költségek
elszámolását az illetékes logisztikai ellátó szerv vezetője
engedélyezi.
(4) A kiküldött első kiutazásával, illetve végleges hazatérésével kapcsolatosan a honvédség a következő vámjellegű költségeket téríti meg:
a) a kiküldött és családtagi pótlékra jogosító hozzátartozói személyi ingóságairól készülő egységes vámárunyilatkozat elkészítésének költsége,
b) egyes spedíciós költségek (garanciajegy, tranzit
vámokmány kiállításának díja),
c) vámszemle díjak (magyarországi, helyszíni). (5) A kiküldött személyi ingóságainak ki- és hazaszállíttatását, a vámügyintézést alapvetően az illetékes logisztikai ellátó szerv végzi. A kiküldött azonban egyénileg is
szállíttathatja személyi ingóságait, azzal, hogy ez esetben
a szállítással és vámmal kapcsolatos teljes körű ügyintézés
a kiküldöttet terheli.
(6) Amennyiben a kiküldött egyénileg szállíttatja ingóságait, részére az (1)–(2) bekezdésekben foglaltak alapján
a szállítási költség számlával igazolt összegét, de legfeljebb a (7) bekezdés szerinti normaösszeget lehet megtéríteni.
(7) Az illetékes logisztikai ellátó szerv minden év január
31-ig a honvédség tartós külföldi szolgálatot teljesítő kiküldöttei állomáshelyéül szolgáló településenként elkészíti és közzéteszi az adott évre érvényes szállítási normaösszegeket, külön-külön az állomáshelyre való kiköltözés
és a hazaköltözés költségeire vonatkoztatva. A számítások
alapját az illetékes logisztikai ellátó szervnél a költöztetések során felmerült költségek képezik.
(8) A kiküldött saját gépjárművének külföldre történő
kivitele, illetőleg hazahozatala és a kapcsolódó vámügyintézés a kiküldött feladata, a költségek a kiküldöttet terhelik.
Lakhatási költségek 18. § (1) A kiküldöttnek a honvédség – a kiküldött feladatkörének, a család összetételének, létszámának és az állomáshely körülményeinek megfelelő – elhelyezést biztosít.
Az elhelyezés során a kiküldött és családja részére megfelelő, berendezett lakást, élet- és munkakörülményeket kell
biztosítani. A honvédség tulajdonának védelme érdekében
szükség szerint gondoskodni kell a technikai biztosítás feltételeiről.
(2) A kiküldött részére a megfelelő elhelyezésnek a honvédség által történő rendelkezésre bocsátásánál (a lakás kiválasztásakor) a lakásbérletről szóló jogszabályban meghatározott lakásigény jogos mértékét, a szolgálati és biztonsági követelményeket, a gazdaságossági szempontokat, továbbá az állomáshelyen érvényesülő sajátosságokat,
valamint lehetőség szerint a kiküldött egyedi igényeit is
figyelembe kell venni. Az e bekezdésben említett jogszabálytól való eltérést indokolt esetben – az illetékes logisztikai ellátó szerv javaslata alapján – a HM hatáskörrel ren
delkező szakállamtitkára [a 3. § i) pont 6. alpontja szerinti
szervezetek állománya esetében az MK KFH főigazgatója] engedélyezheti.
19. § (1) A lakás- és a garázsbérlet bérleti díját, továbbá a lakásban elhelyezett honvédségi tulajdonú berendezési és
felszerelési vagyontárgyak, ingóságok és a garázs biztosítási díját, a lakás- és garázsbérletnél kifizetett letét összegét, illetőleg – ha az a rendeltetésszerű használat ellenére
szükségessé vált – a honvédségi tulajdonú lakásberendezés javíttatásának és cseréjének költségeit a honvédség
megtéríti. Ha a lakásbérletről szóló szerződés másként
nem rendelkezik, a biztosítás, valamint a csere és javíttatás
szempontjából honvédségi tulajdonúnak kell tekinteni
azokat a berendezési és felszerelési tárgyakat is, amelyek a
bérbeadó tulajdonát képezik, de a bérlés ideje alatt azokat
a lakásban hagyja, és használatra átengedi a bérlő részére.
A lakás berendezése, az egyes berendezési tárgyak az államháztartás működési rendjéről szóló jogszabályban foglaltak szerint cserélhetők. A lakás berendezésére vonatkozó szabályokat külön HM utasítás [a 3. § i) pont 6. alpontja
szerinti szervezetek állománya esetében MK KFH főigazgatói intézkedés] tartalmazza. A lakás- vagy garázsbérlet
megszűnésekor a tulajdonos által a kiküldöttnek visszatérített letét összegét nyolc munkanapon belül a honvédség
részére vissza kell fizetni.
(2) A kiküldött tulajdonát képező ingóságok, berendezési és vagyontárgyak biztosításának díja a kiküldöttet terheli. Amennyiben a lakás, illetve annak berendezési és felszerelési tárgyaira kötött biztosítási szerződésben nem különülnek el a honvédségi és a kiküldött tulajdonát képező
vagyontárgyak biztosítási összegei, a biztosítási díj megtérítése során csak a honvédségi tulajdonú tárgyakra eső,
arányosan megállapított rész számolható el.
(3) A lakáshoz kapcsolódó külön szolgáltatások (villany-, gáz-, víz- és csatornadíj, fűtés, hűtés, szemétszállítás) díja, ideértve az esetlegesen fizetendő társasházi közös költséget is, a kiküldöttet terheli. Ha ezen szolgáltatások díjainak félévre számított együttes összege utólagosan, egy-egy naptári félévre vonatkozóan meghaladja a kiküldött devizaellátmánya és családtagi pótléka félévre számított együttes összegének (a továbbiakban: féléves összellátmány) az 5%-át, az ezt meghaladó részt a honvédség a
kiküldött kérelmére egyéb költségtérítésként megtéríti.
A 3. § i) pontjának 6. alpontja szerinti szervezetek állományában szolgálatot teljesítők esetében az engedélyező
elöljáró az előzőektől eltérően havi elszámolást is engedélyezhet. Az előzőekben említett összellátmány megállapítása szempontjából a 13. § alapján járó vezetői devizaellátmány-pótlék és devizaellátmány-kiegészítés összegét figyelmen kívül kell hagyni.
(4) Amennyiben a lakbér a külön szolgáltatások alapdíját is magában foglalja, úgy a szolgáltatások díjaként a
tényleges összeget kell megállapítani, amely azonban nem
haladhatja meg a kiküldött féléves [a 3. § i) pontjának 6. alpontja szerinti szervezetek állományában szolgálatot teljesítők esetében a (3) bekezdésben említett engedély megadása esetén havi] összellátmányának 5%-át. Együtt élő
házastársak egyazon állomáshelyen történő külföldi szolgálata esetén a devizaellátmányuk és a gyermek(ek) után
járó családtagi pótlék együttes összegét kell alapul venni.
(5) A közüzemi szolgáltatások felhasznált mennyiségének mérésére szolgáló mérőkészülékek beszerelésének
költsége, valamint a szolgáltatások alapdíja a honvédséget
terheli.
(6) A honvédség a telefonfelszerelés költségét, a készülék bérleti díját, a telefonállomás alapdíját, valamint – részletes számla vagy egyéb hivatalos nyilvántartás
alapján – a szolgálati beszélgetések díját megtéríti.
20. § (1) Amennyiben a tartós külföldi szolgálat megkezdésekor – idő hiányában – a honvédség a 18. § (1) bekezdése
szerinti elhelyezést nem tudja a kiküldött és családja részére biztosítani, az e rendeletben meghatározott lakás rendelkezésre bocsátásáig az ideiglenes szállodai vagy egyéb elhelyezés költségeit a honvédség viseli.
(2) A szálloda vagy egyéb elhelyezés kategóriáját az engedélyező elöljáró által előírt szempontok alapján kell
meghatározni.
(3) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti szállodai vagy
egyéb elhelyezési költség – ide nem értve a mosatás, valamint egyéb kiegészítő szolgáltatások (pl. minibár stb.)
igénybevételéből eredő költségeket – tartalmazza a kötelező jellegű reggeli költségét is, abban az esetben minden eltöltött naponként az időarányos havi devizaellátmány egy
napra eső összegét 10%-kal csökkenteni kell.
Egészségügyi ellátás költsége 21. § (1) A kiküldött és családtagi pótlékra jogosító hozzátartozója által indokoltan igénybe vett egészségügyi ellátás
külföldön felmerült és igazolt költségének 15%-a a kiküldöttet, 85%-a pedig a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló jogszabályok vonatkozó rendelkezései alapján
a Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztárat
(a továbbiakban: FPEP) terheli. A külföldi gyógykezelés
indokoltságát az e bekezdésben említett jogszabályok rendelkezései alapján kell elbírálni. Amennyiben az igényelt
egészségügyi ellátás nem tartozik az e bekezdésben említett jogszabályok szerint meghatározott sürgős szükség
körébe, az esetleges magyarországi kezelésről, valamint a
kapcsolódó utazási költségtérítésről előzetesen – az MH
Honvéd Egészségügyi Központ útján – az OEP feladat- és
hatáskörrel rendelkező szerve döntését kell kérni.
(2) A külföldi gyógykezelés költségéből az (1) bekezdés szerint az FPEP-et terhelő rész megtérítése érdekében
a honvédség az FPEP-pel megállapodást köt, melyre a
honvédség részéről a HM KPÜ intézkedik. A megtérítési
igény érvényesítésével kapcsolatos eljárásban a személyiségi jogok tiszteletben tartása érdekében használhatók a
betegségek és az egészséggel kapcsolatos problémák nemzetközi statisztikai osztályozása (BNO) szerinti, valamint
az Egészségügyi Világszervezet (WHO) által előírt kódok,
amelyeket az eljárásban közreműködő szervezetek kötelesek elfogadni. Amennyiben a kiküldött vagy családtagi
pótlékra jogosító hozzátartozója nem járul hozzá egészségügyi adatainak honvédség általi kezeléséhez, vagy
egyéb okból nem kívánja igénybe venni a honvédségen
keresztül történő elszámolást, az (1) bekezdés szerinti
egészségügyi ellátás költségének megtérítését az FPEP-től
közvetlenül is kérheti.
(3) A honvédség megtéríti a kiküldött és családtagi pótlékra jogosító hozzátartozója részére beadott, a külföldi állomáshelyre kötelezően előírt védőoltások költségét, illetőleg – lehetőség szerint – természetben biztosítja azokat.
A honvédség által természetben biztosítható védőoltások
köréről, a beadás rendjéről, az azzal kapcsolatos eljárási
szabályokról az MH Honvéd Egészségügyi Központ parancsnoka intézkedik.
(4) A kiküldött családtagi pótlékra jogosító hozzátartozójának fogyatékosságával összefüggő kiegészítő gyógykezelések (gyógytorna, fizikoterápia), gyógyászati segédeszközök költségéhez – az illetékes szakorvos írásos javaslatát is figyelembe véve – az FPEP által kifizetett ellátási költségtérítésen túl a honvédség a kiküldő engedélye
alapján indokolt esetben hozzájárulhat.
(5) A kiküldött és családtagi pótlékra jogosító hozzátartozója a külföldön felmerülő egészségügyi ellátási és
egyéb gyógyászati költségek elszámolásának előfeltételeként a kiutazás előtt, valamint évente egyszer – a szabadság időtartama alatt – az MH Honvéd Egészségügyi Központ parancsnoka által meghatározott egészségügyi intézményben egészségi orvosi vizsgálaton köteles megjelenni,
és a szükséges kezeléseken részt venni. A kiküldött köteles
leadni az egészségügyi intézmény által kiállított, az orvosi
vizsgálaton való megjelenésről szóló igazolás egy másolati példányát az illetékes pénzügyi ellátó szerv részére.
(6) Az illetékes pénzügyi ellátó szerv a megtérítési
igény érvényesítése előtt köteles ellenőrizni, hogy a kiküldött által benyújtott számla tartalmazza-e a (2) bekezdés
szerinti megállapodásban előírt tartalmi elemeket.
Amennyiben a számla a szükséges tartalmi elemekkel nem
rendelkezik vagy nem egyértelmű a számla tartalma, akkor
az illetékes pénzügyi ellátó szervnek – illetőleg a 3. §
i) pont 6. alpont szerinti szervezetek állományába tartozók
esetében az illetékes pénzügyi ellátó szerv adatszolgáltatása alapján a kiküldöttnek – az egészségügyi szolgáltatás
igénybevételének országa szerint illetékes magyar külképviseleti szervtől konzuli tanúsítványt kell kérnie, amely
igazolja, hogy a számlát az adott ország számviteli rendjének megfelelően bocsátották-e ki.
(7) Az (1) bekezdés szerinti elszámolás esetén a kiküldött részére az egészségügyi ellátás költségének honvédség általi kifizetése csak annak az FPEP-pel való végleges
elszámolását követően történhet meg. Az egyszeri alkalommal felmerült és legalább 300 EUR, illetőleg annak
megfelelő összegű költség esetén – az FPEP-pel való végleges elszámolás megtörténtéig – a kiküldött részére kérelmére az illetékes pénzügyi ellátó szerv az igazolt költség
85%-ával azonos összegű előleget folyósít. Az FPEP által
történő visszatérítés végleges elmaradása esetén azonban a
kiküldöttnek a felvett előleget az elszámolás sikertelenségére vonatkozó írásos értesítés kézhezvételétől számított
harminc napon belül vissza kell fizetnie.
(8) A kiküldött és családtagi pótlékra jogosító hozzátartozója választhat, hogy az (1) bekezdés szerinti jogszabályokban említett Európai Gazdasági Térség (a továbbiakban: EGT) tagállama területén az egészségügyi szolgáltatást az Európai Unió vonatkozó közösségi rendeletének
rendelkezései szerint veszi igénybe, vagy az (1) bekezdésnek megfelelően az általa indokoltan igénybe vett egészségügyi ellátás felmerült és igazolt költsége 85%-ának
megtérítését kéri. Ez utóbbi lehetőség választása esetén az
(1)–(7) bekezdések rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
(9) Amennyiben a kiküldött és családtagi pótlékra jogosító hozzátartozója az EGT tagállama területén a (8) bekezdés szerinti közösségi rendelet alapján veszi igénybe az
egészségügyi ellátást, akkor az így felmerült költség térítésköteles hányada (önrésze) a kiküldöttet terheli.
Biztosítás 22. § A kiküldött és családtagi pótlékra jogosító hozzátartozója javára – a külföldön eltöltött időre – a HM FLÜ baleseti halálra és baleseti rokkantságra szóló baleset-biztosítást köt.
Iskoláztatási költség 23. § (1) A kiküldöttnek a vele külföldön tartózkodó, családtagi pótlékra jogosító gyermeke után az alap- és középfokú
oktatási intézményben felmerülő tandíjköltséget – a költségtérítés mértékének, valamint igénybevétele konkrét feltételeinek (a külszolgálat megkezdését megelőzően lefolytatott személyi beszélgetésen való külön) ismertetését
követően – a (2)–(6) bekezdésekben foglaltak szerint kell
megtéríteni.
(2) Az oktatási intézmény éves tandíját – eredeti számla
vagy az oktatási intézmény által kiállított számlát helyettesítő bizonylat leadása ellenében – a KüM rendeletben az
adott országra meghatározott alapösszeg legfeljebb tízszereséig terjedő mértékéig meg kell téríteni.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott összegen felül
csak a honvédelmi miniszter külön engedélye alapján folyósítható további költségtérítés. A miniszteri engedély a
feltételek változatlansága esetén a külföldi szolgálat teljes
időtartamára vonatkozik. A költségtérítésre vonatkozó kérelmet – az engedélyező elöljáró véleményével együtt – a
HM KPÜ útján kell a honvédelmi miniszter részére felterjeszteni.
(4) Az alapfokú képzést közvetlenül megelőző (legfeljebb kétéves időtartamú) ún. iskolai előkészítő tandíját a
(2)–(3) bekezdésekben foglaltak figyelembevételével kell
megtéríteni.
(5) Amennyiben a kiküldött fogyatékos gyermekét speciális oktatási intézményben kell taníttatni, annak költségeit a (2)–(4) bekezdésekben foglaltak figyelembevételével kell megtéríteni.
(6) A tandíjköltség-térítés összegét gyermekenként kell
megállapítani és folyósítani. A tandíjköltség a tanév szerinti éves (féléves) tandíjat, a beiratkozás díját (regisztrációs költséget) foglalja magában.
(7) A gyermekek taníttatásával összefüggő egyéb, a
(6) bekezdésben nem szereplő költségeket (így különösen
a tanszer, tankönyv, az oktatási intézmény által szervezett
kirándulás, szabadidős programok, külön nyelvórák, az iskolabusz költségeit, valamint az oktatási intézmény részére történő bármely egyéb befizetéseket) nem lehet a kiküldött részére megtéríteni.
Egyéb költségek 24. § Az e fejezetben külön nem említett, egyéb költségek közül a kiküldött részére meg kell téríteni:
a) a kiküldött és családtagi pótlékra jogosító hozzátartozóinak vízumköltségét, valamint a vízum kiadásához
esetlegesen szükséges orvosi vizsgálat költségét;
b) a külföldi regisztrációval kapcsolatosan felmerülő
hatósági díjakat;
c) a szolgálati ügyek intézésével összefüggésben felmerült postaköltséget.
Előlegek 25. § A kiküldött részére külföldi szolgálata megkezdése
előtt legfeljebb két hónappal, kérelmére a vezénylés előtti
időszak szerinti állományilletékes parancsnok a központi
keret terhére kéthavi bruttó alapilletmény összegéig terjedő illetményelőleg folyósítását engedélyezheti a külföldi
szolgálat időtartamának megfelelő, de legfeljebb tizenkét
havi törlesztéssel. A külföldi szolgálattal összefüggésben
folyósított illetményelőleget a külön jogszabály alapján
folyósított illetményelőlegre való jogosultság megállapításánál említett időkorlát szempontjából figyelmen kívül
kell hagyni.
26. § (1) A kiküldöttnek a külföldi szolgálat megkezdésekor,
vagy legfeljebb az azt követő hat hónapon belül kérelmére,
egyszeri alkalommal – a (8) bekezdésben foglaltakra is
figyelemmel – devizaellátmány-előleget kell folyósítani,
amelynek összege nem haladhatja meg a 2,5-es szorzószámmal számított devizaellátmány három havi összegét.
(2) A kiküldöttnek a külföldi szolgálat megkezdésekor,
vagy legfeljebb az azt követő hat hónapon belül kérelmére
az (1) bekezdésben meghatározottakon felül – a (8) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel – egyszeri alkalommal,
kizárólag gépkocsivásárlás céljára igénybe vehető, 2,5-es
szorzószámmal számított további hat havi devizaellátmány-előleget kell folyósítani, amelynek összege azonban
nem haladhatja meg a gépkocsi vételárát. A hat havi devizaellátmány-előleget kizárólag a gépkocsi külföldi szolgálat megkezdését követően külföldön történő beszerzésére
lehet felhasználni. A gépkocsivásárlást számlával kell igazolni.
(3) A kiküldött a devizaellátmány-előleg felhasználásával vásárolt gépkocsira – a devizaellátmány-előleg törlesztésének időtartamára – köteles a vásárlással egyidejűleg
CASCO vagy azzal egyenértékű biztosítást kötni, és a biztosítási szerződés létrejöttét az illetékes pénzügyi ellátó
szerv felé igazolni.
(4) A kiküldött az (1)–(2) bekezdések szerinti devizaellátmány-előlegeket leghamarabb a külföldi szolgálat megkezdését követően – az illetékes pénzügyi ellátó szervtől
írásban – igényelheti. A devizaellátmány-előleg kifizetését lehetőség szerint soron kívül, de legkésőbb a kérelem
benyújtásától számított tizenöt napon belül teljesíteni kell.
A 3. § i) pont 6. alpontja szerinti szervezetek állományának esetében a devizaellátmány-előlegeket az MK KFH
főigazgatójának intézkedése szerint kell kifizetni.
(5) Az (1) bekezdés szerinti előleg legfeljebb tíz havi, a
(2) bekezdés szerinti előleg pedig legfeljebb harminchat
havi részletre, ha azonban a külföldi szolgálat tervezett
időtartama ennél rövidebb, akkor legfeljebb annak végéig
terjedő visszatörlesztési kötelezettség előírásával engedélyezhető. A devizaellátmány-előleg törlesztését legkésőbb
a felvételét követő harmadik hónapban kell megkezdeni,
és a törlesztésnek – egyenlő részletekben történő levonás
(befizetés) mellett – a hazatérés napjáig be kell fejeződnie.
(6) Amennyiben előre nem látható okok miatt a külföldi
szolgálat a devizaellátmány-előleg visszafizetése előtt fejeződik be, a kiküldött az előleg fennmaradó részét a külföldi állomáshely végleges elhagyása előtt egy összegben
a felvétel pénznemében, vagy belföldön legkésőbb a külszolgálat befejezésétől számított harminc napon belül – a
hazatérés időpontját megelőző hónap tizenötödik napján
érvényes, hivatalos MNB devizaárfolyamon átszámítva – forintban köteles visszafizetni. Ha a kiküldött a devizaellátmány-előleget a külszolgálat befejezésétől számított harminc napon belül nem fizeti vissza, a honvédség a
késedelmes napokra a Polgári Törvénykönyv szerinti kamatot számít fel. Amennyiben a külföldi szolgálat a kiküldött önhibáján kívüli okból fejeződik be idő előtt, a fennmaradó devizaellátmány-előleg tartozás visszafizetése
előtt a kiküldő a törlesztésre az előzőeknél kedvezőbb feltételeket is megállapíthat.
(7) Az egy évet meg nem haladó időtartamú külföldi
szolgálat esetén – a 3. § i) pont 6. alpontjában említett szervezetek állományának kivételével – devizaellátmány-előleg nem folyósítható.
(8) Az (1)–(2) bekezdések alapján biztosítható devizaellátmány-előlegek legfeljebb akkora összegekben fizethetők ki, amelyek esetén a havi törlesztő részletek együttesen sem haladják meg a kiküldött devizaellátmányának
50%-át.
27. § A kiküldött részére egyszeri alkalommal visszatérítés-köteles 2000 EUR, illetőleg annak megfelelő összegű,
a tárgyhónapot megelőző hónap tizenötödik napján érvényes, hivatalos MNB devizaárfolyamon átszámított USD
utazási előleget kell folyósítani a kiutazás előtti nyolc
munkanapon belül. Az utazási előleget az első szabadságra történő hazautazás során – illetőleg amennyiben a külszolgálat az egy évet nem haladja meg, legkésőbb a végleges hazautazás utáni nyolc munkanapon belül – kell a honvédség részére visszatéríteni. A 3. § i) pont 6. alpontja szerinti szervezetek állománya tekintetében az utazási előlegre való jogosultság és a folyósítás szabályait az MK KFH
főigazgatójának intézkedése határozza meg.
Gépjárműhasználat 28. § (1) Az engedélyező elöljáró által – a hazai gépjárműhasználatra vonatkozó szabályok figyelembevételével – meghatározott feltételekkel a honvédség a kiküldött részére:
a) a feladat jellegétől függően szolgálati gépjárművet
biztosíthat;
b) saját tulajdonú gépkocsi szolgálati célú igénybevételét engedélyezheti, mely esetben a (2) bekezdés szerinti
térítés jár.
(2) A 26. § (2) bekezdése szerinti devizaellátmány-előleg felhasználásával vásárolt gépkocsit – a külön rendelkezésekben meghatározott térítési díj ellenében – a kiküldött
az engedélyező elöljáró utasítása alapján beosztásával
összefüggő feladatai ellátására is köteles használni.
(3) Az (1)–(2) bekezdések szerinti lehetőségek hiányában a kiküldött részére indokolt esetben szolgálati feladatai ellátása érdekében – alkalmanként – bérelt gépjármű
igénybevétele is engedélyezhető, amelynek költsége a
honvédséget terheli.
(4) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti szolgálati gépjármű biztosításának és a (3) bekezdés szerinti gépjárműbérlés engedélyezésének szabályait külön rendelkezés [a 3. §
i) pont 6. alpontja szerinti szervezetek állománya esetében
MK KFH főigazgatói intézkedés] tartalmazza.
(5) A gépkocsival történő munkába járás nem minősül
szolgálati célú igénybevételnek.
Eljárás a külszolgálat során bekövetkező elhalálozás
esetén 29. §
(1) A kiküldött külszolgálat idején történő elhalálozása
esetén a vele külföldön egy háztartásban élő, családtagi
pótlékra jogosító hozzátartozója részére a kiküldött elhunytát követő harminc napra számított devizaellátmányát
és családtagi pótlékát is ki kell fizetni. A kifizetés csak egy
személy részére történhet. Amennyiben a kiküldöttel nem
élt együtt családtagi pótlékra jogosító hozzátartozó, akkor
a halál bekövetkeztéig ki nem fizetett devizaellátmányt az
örökösödési eljárás során meghatározott személy(ek) részére kell kifizetni.
(2) Amennyiben a kiküldött halála a 11. § szerinti keresőképtelenséggel járó betegséggel összefüggésben következett be, az (1) bekezdés szerinti devizaellátmány kiszámításánál a 11. §-ban szereplő mértékeket kell figyelembe
venni.
(3) A családtagi pótlékra jogosító hozzátartozó külföldön történő elhalálozása esetén a kiküldött részére az elhalálozott hozzátartozó után az elhalálozást követő harminc
napra számított családtagi pótlékot is ki kell fizetni.
(4) A kiküldött külföldi elhalálozása esetén hazaszállíttatásáról és temetéséről a honvédség gondoskodik.
(5) A családtagi pótlékra jogosító hozzátartozó elhalálozása esetén a kiküldött részére kérelemre külön jogszabály alapján eseti temetési segély kifizetése engedélyezhető.
(6) A kiküldött halála esetén az általa a 25–27. §-ok
alapján korábban felvett illetményelőlegnek, devizaellátmány-előlegeknek és utazási előlegnek az elhalálozást
követően esedékes (még törlesztetlen) részéből adódó tartozás miatt fennálló visszafizetési kötelezettséget a kiküldő törli.
(7) Az (1) bekezdés szerinti devizaellátmány és családtagi pótlék előleglevonással nem terhelhető.
Egyéb jogosultsági és eljárási szabályok 30. § Együtt élő házastársak egyazon állomáshelyen történő
külföldi szolgálata esetén a 7. § (1) bekezdésében, a 15. §
(2)–(3) bekezdéseiben, a 16. § (3) és (5) bekezdéseiben, a
17. §-ban, a 23. §-ban és a 24. § a) pontjában foglalt jogosultságok csak az egyiküket illetik meg, illetőleg a 19. §
(3) bekezdése szerinti fizetési kötelezettség csak egyiküket terheli.
31. § (1) A külföldi szolgálattal összefüggésben tévesen kifizetett összeg az általános elévülési időn belül a kiküldöttől
írásbeli felszólítással visszakövetelhető.
(2) A kiküldött az ellátmánnyal kapcsolatos túlfizetésből eredő, valamint a külföldön felmerült egyéb tartozását
abban a pénznemben köteles megfizetni, amelyben a tartozás fennáll.
(3) A kiküldött devizaellátmányából levonásnak csak az
e rendeletben foglalt szabályok, végrehajtható határozatnak kifejezetten ilyen irányú intézkedése, vagy a kiküldött
hozzájárulása alapján van helye.
32. § (1) A kiküldött külszolgálattal kapcsolatos rendszeres
járandóságait a besorolási határozat (parancs) tartalmazza,
amelyben különösen a következő adatokat kell szerepeltetni:
a) a kiküldött nevét, rendfokozatát (nem katona állományú személyek esetén állományviszonyát);
b) a kiküldött adóazonosító jelét, alkalmazotti azonosító számát;
c) a kiküldött családtagi pótlékra jogosító hozzátartozóinak nevét, anyja nevét, születési évét, hónapját, napját;
d) a devizaellátmány és a családtagi pótlék megállapított összegét.
(2) A kiküldött családtagi pótlékra jogosító hozzátartozóinak az (1) bekezdés c) pontja szerinti személyi adatait – függetlenül a hozzátartozók külföldi állomáshelyre
történő tényleges kitelepülésének konkrét időpontjától – minden esetben fel kell tüntetni a besorolási határozatban (parancsban).
(3) A besorolási határozat (parancs) tervezetének pénzügyi járandóságokra vonatkozó szövegrészét a HM
KPÜ-vel előzetesen véleményeztetni (ellenjegyeztetni) kell.
III. Fejezet A BÉKETÁMOGATÓ MŰVELET KERETÉBEN
KÜLFÖLDI SZOLGÁLATOT TELJESÍTŐKRE
VONATKOZÓ KÜLÖNÖS SZABÁLYOK A juttatások rendszere 33. §
(1) A kiküldött a külföldi szolgálat idejére külön jogszabályokban és rendelkezésekben meghatározott térítésmentes élelmezési, elhelyezési, valamint – a protetikai munkák
kivételével – egészségügyi ellátásra jogosult, továbbá részére természetben kell biztosítani a külszolgálat ellátásához szükséges ruházatot, fegyverzetet, egyéb felszerelést.
(2) Az (1) bekezdés szerinti természetbeni ellátáson túlmenően a kiküldött devizaellátmányra, illetőleg a 42. §
szerinti kiküldetésekor – az e rendeletben előírt megfelelő
feltételek teljesülése esetén – külföldi napidíjra és egyéb
költségtérítésekre is jogosult.
Devizaellátmány 34. § A kiküldöttet a külföldi tartózkodás időtartamára a külszolgálat alatt ellátott beosztáshoz rendszeresített rendfokozattól, a konkrét beosztás jellegétől, illetve a külföldi állomáshelytől függő mértékű devizaellátmány illeti meg,
amely alapdevizaellátmányból, vezetői devizaellátmánypótlékból és devizaellátmány-kiegészítésből áll.
35. § Az alapdevizaellátmánynak a rendszeresített rendfokozathoz igazodó havi összegeit a 2. számú melléklet tartalmazza. Az alapdevizaellátmány összege független a ténylegesen viselt rendfokozattól.
36. § A parancsnoki (vezetői) beosztást ellátó kiküldött részére vezetői devizaellátmány-pótlék jár, amelynek mérté
ke tábornoki beosztás esetén az alapdevizaellátmány
10%-a, ezredesi beosztás esetén 7,5%-a, egyéb főtiszti
vagy tiszti parancsnoki (vezetői) beosztás esetén 5%-a.
37. § A kiküldött a béketámogató művelet jellegétől, veszélyességi fokától, a magyar kontingens konkrét feladatától,
valamint a szolgálatteljesítés körülményeitől függően devizaellátmány-kiegészítésre jogosult, amelynek havi nettó
összege:
– 1. kategóriába sorolt művelet esetén az alapdevizaellátmány 75–150%-a,
– 2. kategóriába sorolt művelet esetén az alapdevizaellátmány 30%-a,
– 3. kategóriába sorolt művelet esetén az alapdevizaellátmány 20%-a,
– 4. kategóriába sorolt művelet esetén a kiküldött részére devizaellátmány-kiegészítés nem jár.
38. § (1) A kiküldött részére a devizaellátmány – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a külföldi szolgálat vezénylési határozatban (parancsban) meghatározott első
napjától annak utolsó napjáig jár. Amennyiben a kiküldött a külszolgálatot – bármely okból – a vezénylési határozatban (parancsban) feltüntetett első naptól eltérő időpontban kezdi meg, illetőleg az abban szereplő utolsó
naptól eltérő időpontban fejezi be, akkor részére a devizaellátmány csak a ténylegesen (szolgálati érdekből) külföldön töltött időre (a magyar határ átlépése napjától
annak ismételt átlépése napjáig) jár. Ilyen esetben a vezénylési határozatot (parancsot) módosítani kell, és a devizaellátmány folyósítását a módosított határozat (parancs) alapján kell végrehajtani.
(2) A kiküldöttnek a Hjt. 97–99. §-ai és 102–103. §-ai
szerinti alap- és pótszabadság, szülési szabadság, gyermekszületés esetén járó munkaidő-kedvezmény vagy illetmény nélküli szabadság időtartamára – a szolgálati érdekből történő ideiglenes hazarendelést kivéve – devizaellátmány nem jár.
(3) Nem minősülnek a Hjt. szerinti szabadságnak az
adott béketámogató művelet Műveleti Utasításában (SOP)
foglaltak alapján biztosított szabadnapok. E szabadnapok
igénybevételének időtartamára – függetlenül attól, hogy
azt a kiküldött hol tölti el – devizaellátmány jár.
(4) Amennyiben a kiküldött részére a külföldi szolgálat
alatt határozatban (parancsban) az eredetitől eltérő beosztás ellátását írják elő, akkor részére a határozatban
(parancsban) meghatározott naptól kezdődően az új beosztásra megállapítható devizaellátmányt kell folyósítani.
39. § (1) A töredékhavi devizaellátmány kiszámításánál a
tárgyhó naptári napjainak számát kell alapul venni.
(2) A devizaellátmányt eltérő intézkedés hiányában az
e rendeletben meghatározott külföldi pénznemben kell folyósítani, kivéve ha a béketámogató műveletben részt
vevő egyéb országokkal való elszámolás vagy az állomáshely sajátosságai miatt egyéb pénznemben indokolt a kifizetést teljesíteni. Az eltérő pénznemben történő folyósításra irányuló kérelmet a HM KPÜ útján kell a honvédelmi
miniszterhez felterjeszteni.
(3) A devizaellátmány folyósítását úgy kell végrehajtani, hogy utólag, legkésőbb a tárgyhót követő hónap ötödik
napján a devizaellátmánynak a kiküldött által előzetesen
meghatározott része a kiküldött devizaszámláján megjelenjen, a fennmaradó része pedig a kiküldött részére az állomáshelyen, valutában kifizetésre kerüljön. A külföldi
szolgálat megszűnése esetén a devizaellátmány folyósítását a hazautazást megelőző öt munkanappal korábban kell
végrehajtani.
(4) A (3) bekezdés szerinti devizaellátmány-folyósítás
lebonyolítása érdekében a kiküldött a külszolgálatra történő felkészítés ideje alatt köteles nyilatkozni arról, hogy a
devizaellátmányából havonta mekkora összeget kíván a
devizaszámlájára átutaltatni, s mekkora összeget kér kézhez kifizetni. A nyilatkozatot az illetékes pénzügyi ellátó
szerv részére kell benyújtani. A kiküldött külföldi szolgálata során egy alkalommal, az illetékes pénzügyi ellátó
szervnél módosító nyilatkozat kitöltésével kérheti az átutalt, illetve a kézhez fizetett összegek megváltoztatását.
40. § A kiküldött az egészségügyi szabadsága időtartamára – kivéve annak belföldön eltöltött időtartamát – a
11. § szerint jogosult devizaellátmányra.
41. § A kiküldött devizaellátmányát – az azt terhelő adó- és
járulékfizetési kötelezettség teljesítése érdekében – bruttósítani kell. A bruttósítás során a 12. §-ban foglaltak megfelelő alkalmazásával kell eljárni.
Külföldi napidíj és kiküldetési költségek 42. § Ha a kiküldött a külföldi szolgálat ideje alatt a 3. §
g) pontja szerinti kiküldetést teljesít, részére a 14. § (1)–(2)
és (4) bekezdései szerinti feltételekkel külföldi napidíj és
egyéb költségtérítés jár.
43. § Ha a kiküldött a kiküldetés helyén térítésmentes természetbeni élelmezési ellátásban részesül, részére a 42. § szerinti külföldi napidíjat változatlan összegben kell folyósítani.
Utazási költségek 44. § (1) Ha a kiküldött utazását a honvédség természetben
nem biztosítja, vagy a béketámogató műveletet irányító
szervezet azt nem téríti meg, az esetben a 15. § (1) bekezdés a)–c) és e) pontjai és (4) bekezdése, valamint a 16. §
(5)–(6) bekezdései szerinti szabályokat – a (2)–(3) bekezdésekben foglaltakat is figyelembe véve – kell megfelelően alkalmazni.
(2) A kiküldött részére a Hjt. 96. §-a szerinti szabadság,
munkaidő-kedvezmény magyarországi letöltése esetén a
honvédség egy alkalommal megtéríti az utazási költséget,
ha a külföldi szolgálat időtartama várhatóan az egy évet
meghaladja. A külszolgálat időtartamának kiszámítása
szempontjából a vezénylés meghosszabbításának időtartamát is figyelembe kell venni. A kiküldöttnek a költségtérítés igénybevételére attól a naptól kezdődően van lehetősége, amikortól vezénylési határozat (parancs), illetve annak
módosítása egyértelművé teszi a külszolgálat egy évet
meghaladó időtartamát.
(3) Az (1)–(2) bekezdések szerinti utazásoknál igénybe
vehető utazási eszközt az engedélyező elöljáró jogosult
meghatározni.
Szállítási költségek 45. § (1) Az állomáshelyre történő kiutazás és a végleges hazautazás alkalmával az engedélyező elöljáró által jóváhagyott felszerelés és legszükségesebb személyi ingóságok
szállításának számlával igazolt költségeit a honvédség
megtéríti, amennyiben a szállítás nem honvédségi vagy a
béketámogató műveletet irányító nemzetközi szervezet által biztosított szállítóeszközzel történik, illetve amennyiben annak költségét a nemzetközi szervezet nem téríti
meg.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően a honvédség a kiküldött részére a 17. § (3)–(4) bekezdései szerinti feltételekkel megtéríti az esetlegesen felmerülő vámköltséget.
Egészségügyi ellátás költsége 46. § Amennyiben a kiküldött külföldi egészségügyi ellátása
a 33. § (1) bekezdése szerint természetben nem oldható
meg, s ezért polgári egészségügyi intézményt kell igénybe
venni, annak költségei a honvédséget terhelik, kivéve, ha
azt a nemzetközi szervezet megtéríti.
Előlegek 47. § (1) A kiküldött részére a külföldi szolgálat megkezdése
alkalmával illetményelőleg a 25. § szerinti feltételekkel
folyósítható.
(2) A kiküldött részére kérelemre az illetékes pénzügyi
ellátó szerv legfeljebb 500 EUR, illetőleg annak megfelelő
összegű, a tárgyhónapot megelőző hónap tizenötödik napján érvényes, hivatalos MNB devizaárfolyamon átszámított USD devizaellátmány-előleget biztosít. Az előleget az
első havi devizaellátmány kifizetésekor kell a honvédség
részére visszatéríteni.
Egyéb eljárási szabályok 48. § (1) A béketámogató műveletek keretében külföldi szolgálatot teljesítő kiküldöttek esetében a 22. §, a 24. § a) és
b) pontjai, a 29. § (1)–(2), (4), (6)–(7) bekezdései, valamint a 31–32. §-ok rendelkezéseit is megfelelően alkalmazni kell.
(2) Az NRF és az EU BG kötelékébe felajánlott egységben, alegységben külföldön szolgálatot teljesítőkre a külföldi szolgálat megkezdésétől annak befejezéséig az e fejezetben foglalt rendelkezéseket kell értelemszerűen alkalmazni.
IV. Fejezet A KATONAI MEGFIGYELŐKRE VONATKOZÓ
KÜLÖNÖS SZABÁLYOK
49. § (1) Ha a nemzetközi szervezet által a katonai megfigyelő részére fizetett napidíj havi (az illetékes pénzügyi ellátó
szerv részére hivatalosan igazolt) összege nem éri el az
adott országra az 52. § szerint megállapítható külföldi napidíj egy hónapra számított összegének 150%-át, a külön
bözetet – a Hjt. 125/A. §-ában foglaltak alapján – külföldi
napidíj-kiegészítésként kell részére folyósítani.
(2) Ha a nemzetközi szervezet által havonta folyósított
napidíj a külföldi napidíj egy hónapra számított összegének 150%-át meghaladja, a katonai megfigyelő a honvédségtől ellátásra nem jogosult.
(3) Amennyiben a nemzetközi szervezet által folyósított
napidíj pénzneme eltér a katonai megfigyelő részére megállapítandó külföldi napidíj-kiegészítés pénznemétől, abban az esetben a nemzetközi szervezet által folyósított
összeget a jogosultság időpontját megelőző hónap tizenötödik napján érvényes, hivatalos MNB devizaárfolyamon
át kell számítani a napidíj-kiegészítés pénznemére.
V. Fejezet AZ IDEIGLENES KÜLFÖLDI SZOLGÁLATOT
TELJESÍTŐKRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS
SZABÁLYOK Az ideiglenes külföldi szolgálat elrendelése 50. §
(1) Ideiglenes külföldi szolgálat elrendelésére jogosult
a) a honvédelmi miniszter,
b) a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM)
államtitkára,
c) a HM kabinetfőnöke,
d) a HM szakállamtitkárai,
e) a HM Honvéd Vezérkar főnöke,
f) a katonai nemzetbiztonsági szolgálatok főigazgatói,
g) a katonai főügyész,
h) a külföldi utazási kerettel rendelkező katonai szerve
zetek (szervek) vezetői
a szolgálati alárendeltségükbe tartozók tekintetében.
(2) Az (1) bekezdés b)–g) pontjaiban szereplő személyek ideiglenes külföldi szolgálatának elrendelésére a honvédelmi miniszter, a h) pontjában szereplő személyek esetében pedig a szakmai elöljáró jogosult.
(3) Az (1) bekezdés h) pontjában szereplő személyek a
hatáskörükbe tartozó utazási keret terhére a szolgálati alárendeltségükbe nem tartozók részére is elrendelhetnek
ideiglenes külföldi szolgálatot, amennyiben a kiutazáshoz
a kiküldött állományilletékes parancsnoka előzetesen írásban hozzájárult.
(4) Az ideiglenes külföldi szolgálatot minden esetben
írásban kell elrendelni. Az elrendelés alapján kiutazási engedélyt kell készíteni, amelyet a kiküldő vagy az általa kijelölt személy ír alá. A kiutazási engedély tervezetének
pénzügyi járandóságokra vonatkozó szövegrészét a HM
KPÜ-vel előzetesen véleményeztetni (ellenjegyeztetni)
kell.
(5) A kiutazási engedélynek tartalmaznia kell az ideiglenes külföldi szolgálattal kapcsolatos információkat, valamint a kiküldött személyes adatait, így különösen:
a) az ideiglenes külföldi szolgálatot elrendelő szerv
megnevezését, az elrendelő okirat számát;
b) az ideiglenes külföldi szolgálat helyét;
c) az ideiglenes külföldi szolgálat célját;
d) az ideiglenes külföldi szolgálat kezdetét és végét;
e) az kiküldött(ek) nevét, rendfokozatát (nem katona
állományú személyek esetén állományviszonyát), katonai
igazolójegy számát, útlevélszámát;
f) a kiküldött(ek) beosztását, besorolását;
g) a kiküldött(ek) adóazonosító jelét, alkalmazotti azo
nosító számát;
h) a kiküldött(ek) részére felszámítandó napidíj mértékét;
i) a szállásköltségre biztosított előleg összegét;
j) az igénybe vehető utazási eszköz(öke)t, valamint
annak komfortfokozatát;
k) a kiküldött(ek) részére utólagos elszámolás mellett
kiadható egyéb költségelőleg(ek) jogcímét, összegét;
l) az ideiglenes külföldi szolgálat vonatkozásában ille
tékes pénzügyi ellátó szerv (az előlegek kiadására és elszámolására jogosult valutapénztár) megnevezését.
(6) A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok főigazgatói
a saját szervezetük költségvetése terhére elrendelt ideiglenes külföldi szolgálat esetében a kiutazási engedély tartalmát az (5) bekezdésben foglaltak figyelembevételével saját hatáskörükben határozzák meg. Ilyen esetben a kiutazási engedély az (5) bekezdés a)–e) pontjainak megfelelő
adatokat tartalmazza, azzal az eltéréssel, hogy a katonai
igazolójegy számát és az útlevélszámot azon nem kell feltüntetni.
A juttatások rendszere 51. § (1) A kiküldött – külföldi tartózkodására tekintettel – az
e fejezetben meghatározottak szerint jogosult:
a) külföldi napidíjra,
b) szállásköltségének megtérítésére,
c) utazási költségtérítésre, és
d) a kiküldő által a kiutazási engedélyben jóváhagyott
egyéb költségei megtérítésére. (2) A rendelet hatálya alá nem tartozó személyek közül
azok ellátását, akiket a kiküldő kér fel kiutazó delegáció
hivatalos tagjának, a honvédség biztosítja az e fejezetben
szereplő feltételekkel.
Külföldi napidíj 52. § (1) A kiküldöttet arra a napra, amelyen a külföldön töltött idő tartama (a magyar határ átlépésétől annak ismételt
átlépéséig) eléri a nyolc órát, a teljes külföldi napidíj, arra
a napra, amelyen a külföldön töltött idő tartama eléri a
négy órát, de kevesebb mint nyolc óra, a külföldi napidíj
50%-a illeti meg. Ha a külföldi tartózkodás négy óránál rövidebb, a kiküldöttnek külföldi napidíj nem jár. Az országhatár átlépésének időpontját légi és vízi út esetén az indulás szerinti időpontot egy órával megelőzően, az érkezést
pedig egy órával követően kell megállapítani.
(2) A kiküldötteket a külföldi napidíj szempontjából a
következő kategóriákba kell besorolni:
a) az 1. kategóriába tartozik
– az I/VI. vagy annál magasabb besorolási kategóriával
rendszeresített beosztást betöltő hivatásos és önkéntes tartalékos katona,
– a hivatásos és szerződéses katonák illetményrendszere szerinti legalább I/VI. besorolási kategóriával rendszeresített beosztást betöltő közalkalmazott,
– a magasabb vezetői beosztást betöltő közalkalmazott,
– az egyetemi tanár, kutatóprofesszor, tudományos ta
nácsadó munkakört betöltő közalkalmazott;
b) a 2. kategóriába tartozik
– az I/IV–V. besorolási kategóriával rendszeresített be
osztást betöltő hivatásos és önkéntes tartalékos katona,
– a „H”–,,J” fizetési osztályba sorolt vagy vezetői be
osztást betöltő közalkalmazott,
– a főiskolai tanár, egyetemi docens, tudományos fő
munkatárs, főiskolai docens, adjunktus, tanársegéd, tudományos munkatárs munkakört betöltő közalkalmazott;
c) a 3. kategóriába tartozik
– az I/I–III. besorolási kategóriával rendszeresített be
osztást betöltő hivatásos és önkéntes tartalékos katona,
– az „E”–,,G” fizetési osztályba sorolt, de nem vezető
beosztást betöltő közalkalmazott,
– a tudományos segédmunkatárs munkakört betöltő
közalkalmazott;
d) a 4. kategóriába tartozik
– a II/I–X. besorolási kategóriával rendszeresített be
osztást betöltő hivatásos és önkéntes tartalékos katona,
– az ösztöndíjas hallgató, a középiskolai hallgató,
– az „A”–,,D” fizetési osztályba sorolt közalkalmazott.
(3) Amennyiben a kiküldött az eredeti beosztása alól
mentesítve magasabb beosztás ellátásával kerül megbízásra, úgy külföldi napidíját a megbízás szerinti beosztáshoz
rendszeresített besorolási kategória alapján kell megállapítani.
(4) A külföldi napidíj országonkénti összegét a KüM R.
állapítja meg. Amennyiben egy adott országra vonatkozóan a KüM R. nem határozza meg a külföldi napidíj
összegét, akkor abban az esetben a szomszédos országokra
megállapított külföldi napidíjak átlagának megfelelő
összeget kell alkalmazni.
(5) A kiküldött részére külföldön térítésmentesen biztosított élelmezés esetén a megállapított külföldi napidíjat
reggeli esetén 10%-kal, ebéd és vacsora esetében
20-20%-kal csökkenteni kell.
(6) Ha a kiküldött ugyanazon a napon több országban is
jár, részére arra az országra megállapított külföldi napidíjat kell alapul venni, amelyben hosszabb ideig tartózkodott.
53. § A külföldi napidíj összegének a magánszemélyek jövedelemadójáról szóló, a különadóról szóló, valamint a társadalombiztosításról szóló jogszabályok alapján személyi
jövedelemadó, egészségbiztosítási és nyugdíjjárulék,
illetve magánnyugdíjpénztári tagdíj, valamint meghatározott feltételek teljesülése esetén különadó köteles része
után a kiküldöttnek a személyi jövedelemadót, a különadót, valamint az egészségbiztosítási és nyugdíjjárulékot,
illetőleg a magánnyugdíjpénztári tagdíjat meg kell fizetnie. Az adó- és járulékterhek megállapításakor a 12. § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
Szállásköltség-térítés 54. § (1) Ha a kiküldött feladatát a külföldre érkezés napján
befejezni nem tudja, illetőleg azon a napon hazautazni
nem tud, abban az esetben a számlával igazolt szállásköltség megtérítésére jogosult.
(2) A szállást (a szálloda kategóriáját) a kiküldő által
meghatározott szempontok alapján kell megválasztani.
(3) A napi szállásköltség felső határát, ezen túlmenően – gépjárművel történő utazás esetén – az utazás időtartamát a kiutazás előtt meg kell határozni. Ennél magasabb összegű költség csak kivételesen, előre nem látható
körülmények bekövetkezése esetén, a kiküldő utólagos
engedélyével számolható el.
(4) Amennyiben a szállás (a szállodai szoba) ára kötelező reggeli árát is tartalmazza, a szállásköltség számlával
igazolt költségét teljes összegben meg kell téríteni a kiküldött részére, a külföldi napidíjat pedig az 52. § (5) bekezdése szerinti mérték figyelembevételével csökkenteni kell.
Utazási költségtérítés 55. § (1) A kiküldött a külföldi utazás során a 56–58. §-ok
szerinti közlekedési eszközök igénybevételére jogosult.
(2) Az utazás során igénybe vehető közlekedési eszközt,
valamint annak komfortfokozatát (a kocsiosztályt) a kiutazási engedélyben kell rögzíteni.
56. § (1) A Magyar Köztársasággal szomszédos országokba,
valamint a Cseh Köztársaságba történő utazások során vonat, autóbusz, szolgálati gépjármű, illetőleg – a 28. §-ban
foglaltak figyelembevételével – magángépjármű vehető
igénybe. Ukrajnába, illetőleg Romániába történő utazásnál szükség esetén a kiküldő repülőgép igénybevételét is
engedélyezheti.
(2) Az (1) bekezdésben fel nem sorolt ideiglenes külföldi szolgálat alkalmával repülőgép vehető igénybe. A kiküldő azonban dönthet úgy, hogy ezekben az esetekben is
más közlekedési eszközzel történjen az utazás, amennyiben ezzel költségmegtakarítás érhető el.
57. § (1) Vonaton történő utazáskor az igénybe vehető kocsiosztály (I., II. osztály) meghatározásakor a belföldi kiküldetésre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. A kiküldő
engedélyével hálókocsijegy is elszámolható.
(2) Repülőgéppel történő utazás során az államtitkári
vagy szakállamtitkári juttatásra jogosult személy Európán
belüli utazásnál turistaosztály, a négy óra repülési időt
meghaladó tengeren túli utazásnál, illetőleg más hosszú
távú (négy órát meghaladó) járatoknál magasabb komfortosztály igénybevételére jogosult.
(3) A (2) bekezdésbe nem tartozó kiküldöttek részére a
turistaosztályra érvényes repülőjegy árát kell megtéríteni.
(4) A kiküldő sürgős szükség esetén vagy biztonsági
okokból az (1)–(3) bekezdésekben foglaltaktól eltérően az
egyébként alacsonyabb komfortfokozatra jogosult kiküldött részére engedélyezheti a magasabb komfortosztály
igénybevételét.
58. § (1) A kiküldött a kiutazási engedély alapján szolgálati,
illetőleg saját gépjárművet is igénybe vehet. Saját gépjármű igénybevétele azonban csak a külföldön is érvényes
teljeskörű CASCO biztosítással rendelkezők részére engedélyezhető. A CASCO biztosítás díja a kiküldöttet terheli.
(2) Szolgálati gépjárművel történő utazás esetén az utazással összefüggésben ténylegesen felmerült szolgálati
jellegű, számlával igazolt költségeket (üzemanyag, javítás, parkolás, gépjárműmosatás, autópályadíj) a honvédség megtéríti.
(3) Saját gépjárművel történő utazás esetén
a) a külön jogszabály szerint igazolás nélkül elszámol
ható üzemanyag fogyasztás mértéke, továbbá
b) a külön jogszabály alapján a honvédségben gépjár
mű használati költségként elszámolható összeg, valamint c) az esetleg felmerülő parkolás, autópályadíj, gépjárműmosatás költsége fizethető ki azzal, hogy üzemanyagáron – az (5) bekezdésben foglaltak kivételével – az Adóés Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal által a tárgyidőszakra vonatkozóan közzétett üzemanyagárat kell érteni. Az üzemanyag-felhasználás megállapításához a kiutazás előtt meg
kell határozni a szolgálati utazás tervezett hosszát.
(4) Saját gépjármű igénybevétele esetén a szolgálati
utazásnak a magyar országhatáron belül megtett távolsága
utáni üzemanyag-felhasználás ellenértékét forintban kell
fizetni.
(5) Saját gépjármű igénybevétele esetén a szolgálati
utazás külföldön megtett távolsága után az üzemanyag felhasználás ellenértékét
a) külföldön történt üzemanyag-felvétel esetén a számlával igazolt üzemanyagár alapján – legfeljebb a számlán
szereplő összeg erejéig – a (3) bekezdés a) pontjában említett külön jogszabály szerinti alapnorma-átalány figyelembevételével, külföldi fizetőeszközben kell kifizetni;
b) amennyiben külföldön üzemanyag-felvétel nem történt, a (3) bekezdés a) pontja figyelembevételével, forintban kell kifizetni.
(6) Ha az (5) bekezdés a) pontja alapján kifizetett
összeg nem éri el a külföldön megtett távolság alapján
egyébként járó összeget, a fennmaradó távolságra az
üzemanyag felhasználás ellenértékét a (3) bekezdés
a) pontja figyelembevételével, forintban kell kifizetni.
Szállítási költségtérítés 59. § (1) Az ideiglenes külföldi szolgálat állomáshelyére vasúton és hajón történő kiutazás és hazautazás alkalmával a
honvédség a legszükségesebb személyi ingóságok szállításának számlával igazolt költségét 30 kg súlyhatárig téríti meg.
(2) Repülőgépen történő kiutazás és hazautazás alkalmával a repülőtársaság által biztosított súlyhatáron felül a
honvédség terhére 15 kg túlsúly elszámolható.
Biztosítás 60. § Az ideiglenes külföldi szolgálatot teljesítők javára az
ideiglenes külföldi szolgálattal kapcsolatos betegség-, baleset- és poggyászbiztosítást a HM FLÜ köti meg.
Egyéb költségek 61. § Az 54–60. §-okban nem szabályozott, előzetesen nem
meghatározható egyéb költségek (szolgálati telefon, helyi
utazások költsége stb.) a kiküldő utólagos engedélyével – a kiutazási engedély módosítását követően – számolhatók el.
Egyéb eljárási szabályok 62. § (1) A kiküldöttet megillető pénzbeli járandóságokat a
kiküldő, illetőleg az általa parancsban kijelölt vezető az
50. § (4) bekezdése szerinti kiutazási engedélyben határozza meg. Az úti elszámoláshoz a szükséges bizonylatokat csatolni kell. A valuta felhasználást – a külföldi napidíj
kivételével – számlával kell igazolni.
(2) A kiküldött részére az ideiglenes külföldi szolgálattal kapcsolatosan elszámolható összegek megelőlegezésére – legfeljebb az utazás megkezdése előtt nyolc munkanappal – utazási előleget kell folyósítani.
(3) Az utazás elmaradása esetén a (2) bekezdés alapján
felvett összeget legkésőbb nyolc munkanapon belül vissza
kell fizetni.
(4) A kiküldött az általa felvett utazási előleg összegével az ideiglenes külföldi szolgálatból történő hazatéréstől
számított nyolc munkanapon belül – az anyagi felelősség
jogszabályokban foglalt következményei mellett – köteles
elszámolni.
(5) Ha az (1) bekezdés szerint jogosan felhasználható
összeget a (2) bekezdés alapján felvett összeg meghaladja,
a különbözetet a hazatéréstől számított nyolc munkanapon
belül – a felvett valutában – az előleget folyósító szerv részére vissza kell fizetni.
(6) Amennyiben az (1) bekezdés szerint jogosan elszámolható számla a felvett előlegétől eltérő pénznemben került kiállításra, az elszámoláshoz a külföldi valutákat hivatalos pénzváltóhely bizonylata alapján, annak hiányában
pedig a tárgyhónapot megelőző hónap tizenötödik napján
érvényes, hivatalos MNB devizaárfolyam alapján kell átszámítani.
VI. Fejezet A KÜLFÖLDI TANULMÁNYOKAT FOLYTATÓKRA
VONATKOZÓ KÜLÖNÖS SZABÁLYOK
A juttatások rendszere 63. § (1) A külföldi tanulmányok ideje alatt a kiküldöttet a
következő juttatások illetik meg:
a) a tanulmányok időtartamától függően devizaellátmány vagy külföldi napidíj,
b) szállásköltség-térítés, amennyiben a fogadó fél nem
biztosít térítésmentes szállást,
c) a tanulmányok folytatásához elengedhetetlenül
szükséges tankönyvek (tansegédletek), legszükségesebb
(a fogadó fél által előírt) katonai ruházat és felszerelési tárgyak beszerzési költségének megtérítése, amennyiben azt
a fogadó fél vagy a kiküldő nem biztosítja térítésmentesen,
d) a tanulmányok helyszínére történő kiutazás, valamint a tanulmányok befejezését követő hazautazás, illetőleg a legszükségesebb személyi ingóságok szállítási költségeinek megtérítése, amennyiben azt a fogadó fél nem
biztosítja térítésmentesen,
e) a hat hónapot meghaladó, de legfeljebb tizenkét hónapig terjedő tanulmányok esetén összesen egy, a tizenkét
hónapot meghaladó, de legfeljebb huszonnégy hónapig
terjedő tanulmányok esetén összesen két, a huszonnégy
hónapot meghaladó, de legfeljebb harminchat hónapig terjedő tanulmányok esetén összesen három, a harminchat
hónapot meghaladó tanulmányok esetén összesen négy alkalommal a szabadságra történő haza- és visszautazás
költségének a megtérítése, amennyiben azt a fogadó fél
nem biztosítja térítésmentesen,
f) a 66. § szerint kinttartózkodó családtagok után családtagi pótlék.
(2) Az (1) bekezdés e) pontjában említett szabadságra
történő haza- és visszautazási lehetőséget a külföldi tanulmányok időtartama alatt a kiküldött évenként egyszeri
gyakorisággal veheti igénybe, amelynek során igazodnia
kell a külföldi oktatási intézményben biztosított tanulmányi szünetek időpontjához. A 66. § szerint kinttartózkodó
családtagok a hazautazási költségtérítést az (1) bekezdés
e) pontjában foglaltak szerint vehetik igénybe. Az utazási
lehetőség – a (3) bekezdésben foglalt eset kivételével – nem ruházható át más személyre, továbbá a jogosultságok évek között nem csoportosíthatók át, illetve nem
halmozhatók.
(3) A hat hónapnál hosszabb, de tizennyolc hónapot
meg nem haladó időtartamú külföldi tanulmányok esetén a
szabadságra történő haza- és visszautazással összefüggésben az (1) bekezdés e) pontjában meghatározott költségtérítés – a kiküldött kérelmére – a kiküldött helyett házastársa (élettársa), illetve a 7. § (2) bekezdésében említett jogszabály szerint családi pótlékra jogosító gyermeke utazásának fedezetére is igénybe vehető.
Külföldi napidíj 64. § (1) Az ideiglenes külföldi tanulmányok idejére a kiküldöttet – az V. fejezetben meghatározottak szerint – külföldi napidíj illeti meg.
(2) A kiküldött külföldi napidíj-kategóriájának meghatározásakor katonák esetében az állományviszonyt, illető
leg a tanulmányok megkezdése előtt betöltött beosztáshoz
rendszeresített besorolási kategóriát, közalkalmazottak
esetében pedig a besorolást és a betöltött munkakört kell
alapul venni.
Devizaellátmány 65. § (1) A tartós külföldi tanulmányokat folytató kiküldött
devizaellátmányra jogosult, amelyet a 6. § (2) bekezdésében meghatározott alapellátmány összege és e rendelet
3. számú melléklete szerinti – katonák esetében az állománycsoporttól, illetve a tanulmányok megkezdése előtt
betöltött beosztáshoz rendszeresített besorolási kategóriától, közalkalmazottak esetében pedig a besorolástól és a
betöltött munkakörtől függő – szorzószámok alapján kell
megállapítani.
(2) A 3. számú melléklet szerinti szorzószámot a fogadó
fél (a külföldi tanintézet vagy egyéb szerv) által térítésmentesen vagy kedvezményesen biztosított étkezés esetén – az ellátás mértékének figyelembevételével – csökkenteni kell, ennek mértéke azonban nem haladhatja meg a
szorzószám 25%-át.
Családtagi pótlék 66. § (1) A tizennyolc hónapot meghaladó időtartamban külföldi tanulmányokat folytató kiküldött a 7. § és a
(2)–(3) bekezdések szerinti feltételekkel családtagi pótlékra jogosult.
(2) A családtagi pótlék összegének megállapításánál a
65. § (1) bekezdése szerinti, csökkentés nélküli devizaellátmánnyal kell számolni.
(3) Az (1) bekezdés szerinti tizennyolc hónapos időtartamba nem számítható be a külföldi tanulmányok érdemi
részéhez közvetlenül nem kapcsolódó (nyelvi vagy egyéb)
felkészítés, vagy más jogcímen való külföldön tartózkodás
időtartama, amennyiben egy hónapnál hosszabb idő telik
el a két kinttartózkodás között.
67. § (1) A 63. § (1) bekezdés a)–b), f) pontjai szerinti juttatások együttes összegébe a fogadó fél által folyósított pénzbeli juttatásokat – függetlenül azok elnevezésétől (pl. ösztöndíj, zsebpénz, napidíj, lakbértérítések, megélhetési
hozzájárulás stb.) – be kell számítani. A fogadó fél által
biztosítandó különféle juttatásokat, azok mértékét a HM
Személyzeti Főosztály által az illetékes pénzügyi ellátó
szerv részére rendelkezésre bocsátott igazolás alapján kell
figyelembe venni.
(2) Amennyiben a fogadó fél által folyósított juttatások
pénzneme eltér a kiküldött részére megállapított devizaellátmány pénznemétől, abban az esetben a fogadó fél által
folyósított összeget a jogosultság időpontját megelőző hónap tizenötödik napján érvényes, hivatalos MNB devizaárfolyamon át kell számítani a devizaellátmány pénznemére.
(3) Ha a tartós külföldi tanulmányokat folytató kiküldött külföldi juttatásában olyan változás következik be,
amely az ellátásra hatással van (pl. emelkedik vagy csökken a fogadó fél által folyósított juttatások összege, változik a szállásköltség nagysága stb.), erről a kiküldött azonnal köteles tájékoztatni az illetékes pénzügyi ellátó szervet, amely – a változás időpontjától kezdődően – módosítja a beszámított összeg, illetőleg a honvédség által folyósított ellátmány nagyságát. A folyósított összeg megváltozásáról az illetékes pénzügyi ellátó szerv köteles a kiküldöttet írásban tájékoztatni. Az e bekezdésben foglaltakat kell
alkalmazni az ideiglenes külföldi tanulmányokat folytató
kiküldöttek esetében is azzal, hogy a tanulmányok ideje
alatti változásokkal összefüggő pénzügyi elszámolást a tanulmányok végeztével, itthon kell végrehajtani.
(4) A kiküldöttnek a honvédségtől és a fogadó féltől
független szervtől (személytől), nem a megélhetéssel
összefüggésben biztosított juttatást (pl. tanulmányi verseny díját stb.) az (1) bekezdés szerinti összegbe nem lehet
beszámítani.
68. § (1) Ha a fogadó fél által folyósított juttatások a 63. §
(1) bekezdés a)–b), f) pontjai szerinti járandóságok együttes összegét meghaladják, a kiküldött a honvédségtől ellátásra nem jogosult. A fogadó fél által folyósított többletjuttatásokat azonban a kiküldöttől nem lehet elvonni.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak esetén a tartós külföldi
tanulmányokat folytató kiküldötteknél az illetékes pénzügyi ellátó szerv a honvédség által folyósított pénzbeli juttatások folyósítását köteles azonnal beszüntetni, és erről a
kiküldöttet írásban értesíteni.
69. § (1) A kiküldöttnek a külföldi napidíjból, illetőleg devizaellátmányból kell biztosítania elsősorban
a) térítésmentes élelmezés hiányában az étkezési,
b) az állomáshelyen a helyi és a helyközi közlekedési,
c) a művelődési, kulturális, sport- és szórakozási,
d) az osztálypénz, a különböző tagsági (pl. tiszti klub
stb.) díjak befizetéséből származó,
e) a külföldi bankszámlanyitás, -vezetés, -tranzakció
miatt felmerülő,
f) a tanszer, írószer beszerzésével kapcsolatos,
g) a mosatási és személyi higiéniai
kiadásokat. (2) A kiküldöttek részére vendéglátási és reprezentációs
kiadásokat nem lehet megtéríteni.
Szállás 70. § (1) A kiküldött elhelyezését elsősorban a fogadó fél által rendelkezésre bocsátott szálláson kell biztosítani.
Amennyiben ezen szálláslehetőség igénybevétele költségekkel jár, akkor a felmerülő költség (bérleti díj, biztosítás, valamint a szálláshoz kapcsolódó szolgáltatások, így a
víz, villany, gáz, fűtés, melegvíz, csatorna, szemétszállítás
költsége) a honvédséget terheli. A telefonhasználattal
összefüggésben – részletes számla vagy egyéb hivatalos
nyilvántartás alapján – csak annak alapdíja és a szolgálati
beszélgetések díja téríthető meg. A kiküldött tulajdonát
képező vagyontárgyak biztosításának díja a kiküldöttet
terheli.
(2) Az (1) bekezdés szerinti elhelyezési lehetőségek
hiányában, vagy ha a 63. §-ban foglaltak alapján családtag
is kint tartózkodik, a kiküldött részére – a szolgálati lakásra való igényjogosultsági mértékek, valamint az ésszerű
takarékossági elvek szem előtt tartásával – lakást kell bérelni, amelynek költségei a honvédséget terhelik. Az előzőekben említett bérlakás igénybevétele esetén az azzal
kapcsolatos költségek, illetőleg a telefonhasználat díjának
megtérítésekor az (1) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni. Ha azonban a kiküldött – családtagi pótlékra jogosító hozzátartozó nélküli kinttartózkodás esetén – saját elhatározásából költözik ki a fogadó fél által biztosított szállásról, a számlával igazolt szállásköltséget, de legfeljebb a
felmondott szállás esetleges térítési díját kell részére megtéríteni.
(3) Az (1)–(2) bekezdésekben szereplő költségeket
számla vagy a fogadó fél hivatalos igazolása alapján a
67–68. §-okban foglaltak figyelembevételével kell elszámolni.
Egyéb eljárási szabályok 71. § A kiküldött járandóságait a besorolási határozat (parancs), illetőleg a kiutazási engedély tartalmazza. A besorolási határozat (parancs), illetve a kiutazási engedély tervezetének pénzügyi járandóságokra vonatkozó szövegrészét a HM KPÜ-vel előzetesen véleményeztetni (ellenjegyeztetni) kell.
72. § (1) A tartós külföldi tanulmányokat folytató kiküldöttek
esetében egyszeri alkalommal, a kiutazás előtti nyolc munkanapon belül 2000 EUR, illetőleg annak megfelelő összegű, a tárgyhónapot megelőző hónap tizenötödik napján érvényes, hivatalos MNB devizaárfolyamon átszámított,
visszatérítés-köteles USD utazási előleget kell folyósítani,
amelyet az illetékes pénzügyi ellátó szerv indokolt esetben
legfeljebb kéthavi várható kiadásnak megfelelő összegű
kiegészítéssel megemelhet.
(2) Az utazási előleget a visszaérkezést követő nyolc
munkanapon belül, a tizenkét hónapot meghaladó külföldi
tanulmányokat folytatók esetében pedig az első szabadságra történő hazautazás során kell a honvédség részére
visszatéríteni.
73. § Az ebben a fejezetben nem szabályozott kérdésekben a
tartós külföldi tanulmányokat folytató kiküldöttek esetében a 6. § (7) bekezdésének, a 9–12. §-ok, – a 15. § (1) bekezdés b), d) pontjai és (2)–(3) bekezdései, továbbá a 16. §
(1) bekezdés c) pontja kivételével – a 15–17. §-ok, a
21–26. §-ok, valamint a 29–32. §-ok, az ideiglenes külföldi tanulmányokat folytató kiküldöttek esetében az
52–62. §-ok rendelkezéseit is megfelelően alkalmazni
kell.
VII. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 74. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap első napján
lép hatályba azzal, hogy a korábbi szabályok szerint megállapított kiegészítő illetményt, devizaellátmányt, családtagi pótlékot és devizaellátmány-pótlékot a hatálybalépést
követően a külföldi szolgálat befejezéséig csökkenteni
nem lehet.
(2) E rendelet 12. §-ának, 16. §-ának és 53. §-ának rendelkezéseit 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség tartós vagy
ideiglenes külföldi szolgálatot teljesítő, valamint külföldön tanulmányokat folytató tagjai ellátásáról szóló
28/2004. (XI. 8.) HM rendelet, valamint az azt módosító
4/2005. (II. 15.) HM rendelet és 44/2005. (XII. 15.) HM
rendelet hatályát veszti.
75. § (1) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a katonák
illetményéről és illetményjellegű juttatásairól, valamint a
közalkalmazottak jutalmazásáról szóló 3/2002. (I. 25.)
HM rendelet (a továbbiakban: HM rendelet) a következő
2/B. §-sal egészül ki:
„2/B. § A három hónapot meghaladó időtartamra – külföldi szolgálat teljesítése vagy külföldi tanulmányok folytatása céljából – külföldre vezényeltek illetményre való jogosultságát a 62/A. §-ban foglaltak szerint kell megállapítani.”
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a HM rendelet a következő 62/A. §-sal egészül ki:
„62/A. § (1) A hivatásos katona a Hjt. 52. § (4) bekezdése szerinti, három hónapot meghaladó vezénylés esetén az
annak időtartamára folyósított egyéb juttatásokra (devizaellátmány stb.) tekintettel illetményként alapilletményre,
illetménykiegészítésre, az aranykoszorús pótlék megszűnése miatt korábban megállapított kiegészítő illetményre,
valamint a (2)–(5) bekezdések szerinti feltételekkel illetménypótlékra jogosult.
(2) A Hjt. 2. § (32) bekezdésének a)–b), d), f), i)–j) pontjai alapján külföldi szolgálatot teljesítő hivatásos katona
részére – a Hjt.-ben és e rendeletben szabályozott feltételeknek való megfelelés esetén – a külföldi szolgálat ideje
alatt csak a Hjt. 111–112. §-ai, 114. § (1) bekezdésének
a) és p) pontjai, valamint 252. §-a szerinti pótlékok állapíthatók meg.
(3) A Hjt. 2. § (32) bekezdésének c), e) pontjai alapján
külföldi szolgálatot teljesítő hivatásos katona részére – a
Hjt.-ben és e rendeletben szabályozott feltételeknek való
megfelelés esetén – a külföldi szolgálat ideje alatt csak a
Hjt. 111–112. §-ai, 114. § (1) bekezdésének p) pontja, valamint 252. §-a szerinti pótlékok állapíthatók meg. Ezen
túlmenően a Hjt. 2. § (32) bekezdésének c) pontja szerinti
külföldi szolgálat során tényleges repülőhajózó tevékenységet folytató hivatásos katona részére a Hjt. 114. § (1) bekezdésének a) pontja szerinti pótlék is megállapítható.
(4) A Hjt. 2. § (32) bekezdésének h) pontja szerint külföldi tanulmányokat folytató hivatásos katona részére – a
Hjt.-ben és e rendeletben szabályozott feltételeknek való
megfelelés esetén – a külföldi tanulmányok ideje alatt csak
a Hjt. 111–112. §-ai, valamint 114. § (1) bekezdésének
a) pontja szerinti pótlékok állapíthatók meg.
(5) A Hjt. 2. § (32) bekezdésének a), c)–e), i)–j) pontjai
alapján külföldi szolgálatot teljesítő, valamint h) pontja
szerint külföldi tanulmányokat folytató hivatásos katona
részére a Hjt. 111. §-a szerinti pótlékot a külföldre vezénylést megelőző beosztása figyelembevételével kell megállapítani.”
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a HM rendelet 61. § (1) bekezdésének utolsó mondata, valamint a
62. § (4) bekezdése hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter