text:
2003. LXXXIV. törvény az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről.
Az Országgyűlés — az egészségügyi tevékenység kiemelkedő jelentőségének tudatában,
— az egészségügyi dolgozókat megillető társadalmi
megbecsülés szem előtt tartásával,
— az egészségügyi ellátórendszer folyamatos működésének és az egészségügyi dolgozók tevékenységének sajátosságaira figyelemmel,
— tekintettel a betegek jogára a pihent egészségügyi
dolgozó által nyújtott ellátáshoz,
— az egészségügyi tevékenységet végzők jogai és kötelezettségei szektorsemleges követelményeinek szem előtt
tartásával,
— az egyes egészségügyi tevékenység folytatására, illetve
munkavégzésre irányuló jogviszonyokból adódó eltéréseket figyelembe véve,
— az egészségügyi dolgozókra vonatkozó előírások
egységes meghatározása és ezáltal az ellátás biztonságának
javítása céljából
az egészségügyi dolgozók jogállásának egyes kérdéseiről a
következő törvényt alkotja:
I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény célja 1. § E törvény célja az orvosok és az egészségügyi dolgozók (a továbbiakban együtt: egészségügyi dolgozó) gyógyító-megelőző tevékenységére vonatkozó alapvető rendelkezések egységes, az egészségügyi tevékenység végzésére
irányuló jogviszony fajtájától független meghatározása, továbbá az egyes munkavégzésre irányuló jogviszonyok sajátosságaiból adódó eltérő követelmények megállapítása.
A törvényt az Országgyűlés a 2003. október 20-i ülésnapján fogadta el.
A törvény hatálya 2. § (1) E törvény hatálya a Magyar Köztársaság területén
a) egészségügyi szolgáltatást nyújtó természetes és jogi
személyekre, továbbá jogi személyiség nélküli szervezetekre,
b) egészségügyi tevékenységet végző természetes
személyekre terjed ki.
(2) E törvény rendelkezéseit a szociális igazgatásról és
szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény hatálya alá
tartozó személyes gondoskodást nyújtó intézményben
egészségügyi tevékenységet végző egészségügyi dolgozók
tekintetében is alkalmazni kell, amennyiben az intézmény
egészségügyi szolgáltatás nyújtására jogosító működési
engedéllyel is rendelkezik.
(3) E törvény rendelkezéseit a 4. § b) pontjában meghatározott, az egészségügyi ellátásban közre nem működő
dolgozók tekintetében csak a törvényben külön nevesített
esetekben kell alkalmazni.
(4) Nem terjed ki e törvény II. és III. fejezetének hatálya
a külön törvény alapján közforgalmú gyógyszertárat
személyi jog alapján működtető gyógyszerészekre és az
igazságügyi orvosszakértőkre.
(5) Ahol e törvény eltérő rendelkezéseket nem tartalmaz, ott az adott munkavégzésre irányuló jogviszonyra
vonatkozó törvény előírásait kell alkalmazni.
Alapelvek 3. § (1) A Magyar Köztársaság területén mindenki, aki
megfelel az e törvényben és más jogszabályokban foglalt
követelményeknek, jogosult az egészségügyi tevékenység
végzéséhez szükséges szakképesítések megszerzésére,
továbbá — a rendelkezésre álló lehetőségek között —
a választott jogviszony keretében egészségügyi tevékenység végzésére.
(2) Az egészségügyi dolgozókkal szemben támasztott követelmények egységesek, és — ha e törvény másként nem
rendelkezik — függetlenek az egészségügyi dolgozót foglalkoztató egészségügyi szolgáltató jogállásától, illetve az egészségügyi tevékenység végzésére irányuló jogviszony fajtájától.
(3) Az egészségügyi tevékenység végzésére irányuló jogviszony típusának megválasztása nem irányulhat az egészségügyi dolgozó jogos érdekeinek védelmét biztosító rendelkezések érvényesülésének korlátozására, illetve csorbítására.
Fogalommeghatározások 4. § E törvény alkalmazásában:
a) egészségügyi dolgozó: minden egészségügyi tevékeny
séget végző természetes személy aa) aki az általa ellátott egészségügyi tevékenység végzésére jogosító szakképesítéssel rendelkezik, vagy
ab) nem rendelkezik az aa) pont szerinti szakképesítéssel, de közreműködik a szakképesítéssel rendelkező egészségügyi dolgozók által ellátandó feladatokban;
b) egészségügyben dolgozó: az a) pont hatálya alá nem
tartozó, az egészségügyi szolgáltatóval a szolgáltató működőképességének, illetve az egészségügyi szolgáltatások
üzemeltetésének biztosítása céljából munkavégzésre irányuló jogviszonyt létesítő személy;
c) egészségügyi tevékenység: az egészségügyi szolgáltatás
részét képező minden olyan tevékenység, amelynek végzéséhez szakképesítés szükséges;
d) az a)—c) pontokban foglaltakon túl e törvény alkalmazásában az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) 3. §-ában foglalt fogalommeghatározásokat kell figyelembe venni.
II. Fejezet AZ EGÉSZSÉGÜGYI TEVÉKENYSÉG VÉGZÉSÉNEK
ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI
5. § (1) Az egészségügyi dolgozó az egészségügyi tevékenységet, az adott helyzetben általában elvárható gondossággal, a szakmai követelmények keretei között, a szakmai
kamarák által kidolgozott etikai szabályok megtartásával,
legjobb tudása és lelkiismerete szerint, a rendelkezésére
álló tárgyi és személyi feltételek által meghatározott szinten, szakmai kompetenciájának megfelelően nyújtja.
Az egészségügyi dolgozó — amennyiben a beteg egészségi
állapotát károsan nem befolyásolja és a beteget más orvoshoz irányítja — az egészségügyi tevékenységet megtagadhatja, ha az adott tevékenység erkölcsi felfogásával, lelkiismereti vagy vallási meggyőződésével ellenkezik.
(2) Az egészségügyi dolgozót hivatása gyakorlása során
a betegek iránti elkötelezettség és a beteg érdekeinek
kiemelt védelme vezérli. Minden egészségügyi tevékenység
a beteg személyisége, méltósága és jogai tiszteletben tartása,
életkorának, valamint önrendelkezésének figyelembevétele mellett történik.
(3) Amennyiben az egészségügyi dolgozó egészségügyi
szolgáltatónál munkavégzésre létesített jogviszony keretében tevékenykedik, az egészségügyi tevékenység végzése
során — az (1) bekezdésben foglaltakon túl — figyelembe
kell venni a szakmai felettes(ek) jog- és szakmai szabályoknak megfelelő utasításait is.
(4) A szakmai felettes a (3) bekezdésben foglaltak keretében gondoskodik
a) a 4. § ab) pontja szerinti egészségügyi dolgozók szakmai irányításának megszervezéséről;
b) az irányítása alá tartozó egészségügyi dolgozók
ba) feladatainak részletes meghatározásáról,
bb) szakmai fejlődését biztosító feladatokban, képzésekben, továbbképzésekben való részvételéről,
bc) szakmai felkészültsége rendszeres ellenőrzéséről,
bd) teljesítményének értékeléséről;
c) az egészségügyi szolgáltató vezetésével való kapcso
lattartásról. (5) Az egészségügyi dolgozó által egy héten valamennyi,
az e törvény III. fejezetében felsorolt jogviszony alapján
végezhető egészségügyi tevékenység együttes időtartama
— 6 havi átlagban — nem haladhatja meg a heti 60 órát,
továbbá az egészségügyi tevékenység időtartama egy naptári napon a 12 órát akkor sem haladhatja meg, ha az
egészségügyi tevékenység végzésére párhuzamosan több,
vagy több fajta jogviszony keretében kerül sor.
(6) A több, illetve a több fajta jogviszony keretében
egészségügyi tevékenységet végző egészségügyi dolgozó az
egyes jogviszonyai szerinti egészségügyi szolgáltatónál
nyilatkozatban tanúsítja, hogy az egészségügyi tevékenysége az (5) bekezdés szerinti korlátot nem haladja meg.
(7) Az egyházi jogi személyek egészségügyi dolgozói
feladatukat egyházi személyként is elláthatják.
6. § (1) Az egészségügyi dolgozó köteles önképzéssel és
a szervezett továbbképzések által biztosított lehetőség
igénybevételével magát rendszeresen továbbképezni
annak érdekében, hogy tevékenységét az egészségtudományok mindenkori állásának megfelelően — a rendelkezésre álló személyi és tárgyi feltételek keretei között —
végezhesse. Az egészségügyi dolgozónak a kötelező jellegű
továbbképzések miatt felmerült és igazolt költségeit (tanfolyami díj, utazási költség, szállásköltség stb.) a munkáltató megtérítheti.
(2) Az egészségügyi dolgozók egészségügyi tevékenység
végzésével kapcsolatos jogait és kötelezettségeit egyebekben az Eütv. 125—140. §-a tartalmazza.
III. Fejezet AZ EGÉSZSÉGÜGYI TEVÉKENYSÉG VÉGZÉSÉRE
IRÁNYULÓ EGYES JOGVISZONYOK
7. § (1) Az egészségügyi dolgozó egészségügyi tevékenység végzésére — ide nem értve a sürgős szükség esetén
ellátási kötelezettség alapján végzett tevékenységet —
akkor jogosult, ha a külön jogszabályokban foglaltak szerint
a) rendelkezik az adott egészségügyi tevékenység végzésére, illetve az abban való közreműködésre jogosító
szakképesítéssel, és
b) szerepel az egészségügyi szakképesítést szerzett személyek alapnyilvántartásában, illetve az egészségügyi dolgozók működési nyilvántartásában, és
c) amennyiben külön törvény a tevékenység gyakorolását szakmai kamarai tagsághoz köti, tagja az illetékes szakmai kamarának, és
d) egészségi állapota alapján az adott egészségügyi
tevékenység végzésére alkalmas, és
e) amennyiben az egészségügyi tevékenységet saját
nevében és felelősségére végzi, rendelkezik az egészségügyi
szolgáltatás nyújtására jogosító működési engedéllyel.
(2) Az egészségügyi dolgozó egészségügyi tevékenység
végzésére, illetve az abban történő közreműködésre
— a rendelkezésre álló lehetőségek között — az alábbi
jogviszonyok keretében jogosult
a) szabadfoglalkozás keretében,
b) egyéni egészségügyi vállalkozóként,
c) társas vállalkozás tagjaként,
d) közalkalmazotti jogviszonyban,
e) munkaviszonyban,
f) közszolgálati jogviszonyban,
g) szolgálati jogviszonyban,
h) egyházi személyként,
i) önkéntes segítőként.
(3) A 4. § ab) pontja szerinti egészségügyi dolgozó az
egészségügyi tevékenység végzésében a (2) bekezdés
c)—i) pontjai szerinti jogviszonyban működhet közre.
(4) A (2) bekezdés a)—b) pontjai szerinti jogviszonyban
csak az (1) bekezdésben foglalt valamennyi rá vonatkozó
rendelkezésnek maradéktalanul megfelelő egészségügyi dolgozó jogosult egészségügyi tevékenység gyakorlására.
A szabadfoglalkozás 8. § (1) Az egészségügyi dolgozó jogosult bármely egészségügyi szolgáltatónál megbízási szerződés alapján a szakmai kompetenciájába tartozó egészségügyi tevékenység
ellátására.
(2) A szabadfoglalkozású jogviszony keretében működő
egészségügyi dolgozó e tevékenységét az egészségügyi
hatóság egészségügyi szolgáltatás nyújtására jogosító
működési engedélye és — amennyiben az őt foglalkoztató
egészségügyi szolgáltató nem követeli meg — a tevékenységével esetlegesen okozott károk megtérítését biztosító
kötelező felelősségbiztosítási szerződés megkötése nélkül
végezheti.
(3) A szabadfoglalkozású jogviszony keretében működő
egészségügyi dolgozó az egészségügyi tevékenységet az őt
megbízó egészségügyi szolgáltató nevében végzi.
9. § (1) A szabadfoglalkozású egészségügyi dolgozó és az
egészségügyi szolgáltató közötti megbízási szerződésben
rögzíteni kell
a) az ellátandó feladat(ok) pontos megnevezését, a feladatok ellátásához szükséges tárgyi feltételek biztosításának módját, valamint a munkavégzés helyét és idejét,
b) a szabadfoglalkozású egészségügyi dolgozó szakmai
felettesének megnevezését,
c) amennyiben a szabadfoglalkozású egészségügyi dolgozó feladatkörébe más egészségügyi dolgozók szakmai
irányítása is beletartozik, az általa irányított, illetve felügyelt egészségügyi dolgozók munkakörének megnevezését,
d) az adott időszakban, de legfeljebb 6 hónap alatt a
szabadfoglalkozású egészségügyi dolgozó által végzendő
egészségügyi tevékenység időtartamát és beosztását, illetve
a szabadfoglalkozású egészségügyi dolgozó nyilatkozatát
az önkéntesen vállalt többletmunka tervezett mértékéről,
e) az ellátott feladatok díjazását,
f) a megbízás keretében okozott kár megtérítésének
szabályait,
g) a szerződés megszüntetésére vonatkozó rendelkezé seket.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szerződés további tartalmára a szakmai kamarák ajánlásokat adhatnak.
(3) A szabadfoglalkozású egészségügyi dolgozó által
ellátott feladatok díjazására a szakmai kamarák tehetnek
javaslatot, amelyet az Egészségügyi Közlöny közzétesz.
Egyéni egészségügyi vállalkozás 10. § (1) Az egészségügyi dolgozó jogosult a külön törvény(ek)ben foglalt engedély(ek) birtokában, egyéni
egészségügyi vállalkozóként a saját nevében és felelősségére egészségügyi szolgáltatóként működni.
(2) Az egyéni egészségügyi vállalkozóként történő munkavégzés esetén az egészségügyi szolgáltatás nyújtására
jogosító működési engedélyt kiadó egészségügyi hatóság
részére be kell mutatni az egészségügyi tevékenységre való
egészségi alkalmasság igazolását is.
(3) Egyéni vállalkozás keretében, amennyiben az ahhoz
szükséges személyi és tárgyi feltételek rendelkezésre állnak, minden olyan egészségügyi tevékenység végezhető,
amelynek végzését külön törvény nem korlátozza, illetve
amely kapcsán külön jogszabály nem nevesíti a feladatot
ellátó konkrét egészségügyi szolgáltatót.
Társas vállalkozás 11. § (1) Az egészségügyi dolgozó jogosult a külön törvény(ek)ben foglalt engedély(ek) birtokában — jogi személyiséggel rendelkező vagy jogi személyiség nélküli —
társas vállalkozás tagjaként, a társas vállalkozás nevében és
felelősségére egészségügyi tevékenységet végezni.
(2) A társas vállalkozás tagjaként történő egészségügyi
tevékenység végzése esetén a 10. § (2)—(3) bekezdéseiben
foglaltakat értelemszerűen alkalmazni kell.
Munkaviszony és közalkalmazotti jogviszony 12. § (1) A munkaviszonyban és közalkalmazotti jogviszonyban — ideértve a külön jogszabály szerint központi
gyakornoki rendszer keretében egészségügyi tevékenységet végző személyeket is — álló egészségügyi dolgozó
(a továbbiakban együtt: alkalmazott) egészségügyi tevékenységet, amennyiben az egészségügyi szolgáltató megszakítás nélküli munkarendben működik
a) műszakbeosztás szerinti munkarendben,
b) műszakbeosztás szerinti munkarendben és ügyeleti,
továbbá készenléti szolgálat útján végezhet. (2) Amennyiben az egészségügyi szolgáltató — ide nem
értve a háziorvosi ügyeleti szolgálatokat — 22 óra és 6 óra
között nem nyújt egészségügyi szolgáltatást, egy- vagy kétműszakos munkarendet kell megállapítani.
(3) Amennyiben az egészségügyi szolgáltató munkarendje szerint az egészségügyi szolgáltatások folyamatosan
több mint 10 órán át, de nem 24 órán keresztül hozzáférhetők, több műszakot kell szervezni.
(4) Amennyiben a folyamatos egészségügyi ellátást,
továbbá a fekvőbeteg-ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató külön jogszabály alapján nem köteles a folyamatos
működését műszakok szervezésével biztosítani, a folyamatos betegellátás ügyelet és készenlét szervezésével is ellátható.
(5) Az ügyelet az egészségügyi dolgozónak az egészségügyi szolgáltató napi munkarendje szerinti munkaidő
befejezésétől a következő napi munkarend szerinti munkaidő kezdetéig az egészségügyi szolgáltató által meghatározott helyen és időben való rendelkezésre állása és a
következő napi munkarend szerinti munkaidő kezdetéig
nem halasztható feladatok ellátása érdekében történő
munkavégzése.
(6) A készenlét az egészségügyi dolgozónak az egészségügyi szolgáltató napi munkarendje szerinti munkaidő befejezésétől a következő napi munkarend szerinti munkaidő
kezdetéig az egészségügyi dolgozó által megjelölt és a munkavégzés helyére figyelemmel reálisan elérhető helyen és
időben való rendelkezésre állása.
13. § (1) Az alkalmazott egészségügyi dolgozó számára
hat havi munkaidőkeret állapítható meg. A heti munkaidő
— a (2) bekezdésben foglalt kivétellel — a munkáltató
rendelkezése szerint a 48 órát nem haladhatja meg.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően — külön,
írásba foglalt megállapodás alapján — az alkalmazott
egészségügyi dolgozó heti legfeljebb 12 óra önként vállalt
többletmunkát végezhet. Az egészségügyi dolgozó többletmunka vállalására nem kényszeríthető, jogos érdeke ezzel
összefüggésben nem csorbítható, érdekérvényesítési lehetősége nem korlátozható. Az egészségügyi dolgozók között
tilos hátrányos megkülönböztetést tenni a többletmunka
vállalásával összefüggésben.
(3) Az egészségügyi szolgáltató az önként vállalt többletmunkáról külön jogszabályban meghatározott tartalommal nyilvántartást köteles vezetni.
(4) Az (1) és (2) bekezdésben szereplő munkavégzés
együttes időtartama nem haladhatja meg a heti 60 órát.
(5) Az alkalmazott egészségügyi dolgozó egy naptári
napra eső egészségügyi tevékenységének időtartama a
12 órát akkor sem haladhatja meg, ha az egészségügyi
tevékenység végzésére párhuzamosan több vagy több fajta
jogviszony keretében kerül sor.
(6) Amennyiben az egészségügyi, szociális és családügyi
miniszter (a továbbiakban: miniszter) rendeletében meghatározott rendkívüli körülmények ezt szükségessé teszik,
az alkalmazott egészségügyi dolgozó munkavégzése nem
esik az (1) és az (5) bekezdések szerinti korlátozás alá.
(7) Adott naptári napon folytatott egészségügyi tevékenység befejezése és a következő naptári napon megkezdett egészségügyi tevékenység között legalább 11 óra
— a felek eltérő megállapodása alapján legalább 8 óra —
időtartamnak kell eltelnie.
(8) Az egészségügyi szolgáltatóval munkavégzésre irányuló jogviszony alapján oktatói feladatokat is ellátó
egészségügyi dolgozók tekintetében az (1)—(4) bekezdésekben foglaltakat az oktatói és az egészségügyi tevékenység együttes végzésére kell alkalmazni.
14. § Az alkalmazott egészségügyi dolgozó által önként
vállalt többletmunkavégzés keretében végzett munka egy
órára eső díjazásának mértéke a külön jogszabályban meghatározott díj 50%-kal megemelt összege.
15. § (1) Az alkalmazott egészségügyi dolgozó munkaidejébe a pontszerző kötelező továbbképzésére fordított
időből — ideértve a kongresszusi részvételt is — az egészségügyi szolgáltató szabályzata szerint megállapított időt
be kell számítani.
(2) Az (1) bekezdés szerint figyelembe vehető idő évi
3 munkanapnál kevesebb és 10 munkanapnál több nem
lehet.
Közszolgálati jogviszony és szolgálati viszony 16. § (1) Az egészségügyi dolgozó közszolgálati jogviszony keretében csak az őt foglalkoztató közigazgatási
szerv tevékenységével összefüggő egészségügyi tevékenység végzésére jogosult.
(2) Az egészségügyi dolgozó jogosult egészségügyi tevékenység végzése céljából a külön törvényben nevesített
szervekkel szolgálati viszonyt létesíteni.
(3) A (2) bekezdésben foglalt jogviszony létesítése
hiányában is jogosult a sorkatonai szolgálatot teljesítő
egészségügyi dolgozó — ideértve a polgári szolgálatot teljesítőket is — egészségügyi tevékenység végzésére.
(4) Az (1)—(2) bekezdés szerinti jogviszonyban álló
egészségügyi dolgozó által végzett egészségügyi tevékenységre a 12—13. §-okban foglaltakat, illetve továbbképzésére a 15. §-ban foglaltakat értelemszerűen alkalmazni kell.
Önkéntes segítő 17. § (1) Az egészségügyi szolgáltatók feladataiban önkéntes segítőként
a) az egészségügyi dolgozó,
b) hivatásszerűen nem közvetlen betegellátással foglal
kozó egészségügyi szakképesítéssel rendelkező személy,
c) minden egészségügyi képesítést nem igénylő feladat
ellátásában segítséget adni kívánó személy részt vehet. (2) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott személy az egészségügyi szolgáltatóval — a 9. §-ban foglalt
tartalom szerint — kötött megállapodás alapján, az egészségügyi szolgáltató nevében és felelősségére, díjazás nélkül
működhet közre a szolgáltató által nyújtott egészségügyi
szolgáltatásokban.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti személy a szakmai
gyakorlata megőrzése céljából, önkéntes segítőként jogosult a betegellátásban részt venni.
(4) Az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti önkéntes
segítő csak olyan egészségügyi tevékenység végzésében
működhet közre, amelyre nézve megfelel a 7. § (1) bekezdés a) és d) pontjában foglalt feltételeknek.
(5) Az egészségügyi szolgáltató a betegellátás biztonsága érdekében megkövetelheti a beteg jó közérzetét, testilelki egyensúlyát és életvitelét segítő tevékenységben részt
vevő, (1) bekezdés c) pontja szerinti önkéntes segítő egészségi alkalmasságának vizsgálatát.
(6) Az egészségügyi szolgáltató feladataiban önkéntes
segítőként nem működhet közre — a munkakörébe tartozó feladatai körében — az egészségügyi szolgáltatóval
munkavégzésre irányuló más jogviszonyban álló dolgozó.
A különböző jogviszonyban foglalkoztatott egészségügyi
dolgozók együttműködése 18. § (1) Az egészségügyi szolgáltató által nyújtott ellátásokban közreműködő egészségügyi dolgozók, függetlenül a munkavégzésre irányuló jogviszonyuk típusától,
a (2) bekezdésben foglalt szabályzat szerint kötelesek az
egészségügyi tevékenység végzése során együttműködni.
(2) Az az egészségügyi szolgáltató, amely az egészségügyi szolgáltatásait több típusú jogviszony keretében ténykedő egészségügyi dolgozók közreműködésével nyújtja,
szabályzatban köteles rendezni a feladatok ellátása során
az egyes dolgozókat megillető utasításadási jogosultságokat.
(3) A szabályzat kidolgozását a szakmai kamarák ajánlások összeállításával segíthetik elő.
Az egészségügyi közszolgáltatást nyújtó egészségügyi
dolgozókra vonatkozó speciális rendelkezések
19. § (1) Az állami költségvetésből, illetve az Egészségbiztosítási Alapból külön jogszabályok szerint finanszírozott egészségügyi szolgáltatók keretében egészségügyi
tevékenységet végző egészségügyi dolgozó feladatainak
ellátása során köteles figyelembe venni a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény
(a továbbiakban: Ebtv.) 19. § (1) bekezdése alapján, az
adott finanszírozott ellátásra a miniszter által meghatározott vizsgálati és terápiás eljárási rendet is.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt egészségügyi szolgáltatónál történő tevékenység keretében, továbbá az
Ebtv. 32. §-a szerint gyógyszer és gyógyászati segédeszköz
társadalombiztosítási támogatással történő rendelésére
jogosító szerződés alapján gyógyszert vagy gyógyászati
segédeszközt rendelő orvos a rendelés során köteles figyelembe venni az (1) bekezdésben említett terápiás eljárási
rendet, valamint az Egészségügyi, Szociális és Családügyi
Minisztérium által közzétett gyógyszerterápiás ajánlásokat.
IV. Fejezet AZ EGÉSZSÉGÜGYI TEVÉKENYSÉG VÉGZÉSÉRE
VALÓ ALKALMASSÁG
20. § (1) Egészségügyi tevékenység végzésére csak az az
egészségügyi dolgozó jogosult, aki egészségi, mentális
és fizikai (a továbbiakban együtt: egészségi) állapotára tekintettel az adott tevékenység végzésére képes és alkalmas
(a továbbiakban: munkaköri alkalmasság).
(2) Az egészségügyi tevékenység megkezdése előtt az
egészségügyi dolgozó előzetes alkalmassági vizsgálaton,
az egészségügyi szolgáltató rendelkezése szerinti gyakorisággal pedig időszakos alkalmassági vizsgálaton vesz részt.
(3) Az alkalmassági vizsgálat az egészségügyi dolgozót
foglalkoztató, illetve foglalkoztatni kívánó egészségügyi
szolgáltatóval e feladat ellátására szerződött, vagy általa
működtetett foglalkozás-egészségügyi szolgálatnál végezhető el.
(4) Amennyiben az egészségügyi dolgozó nem kívánja az
alkalmassági vizsgálatot az őt foglalkoztató egészségügyi
szolgáltatónál elvégeztetni, alkalmasságának megállapítását — saját költségére — más arra jogosult egészségügyi
szolgáltatónál is kezdeményezheti.
(5) A 7. § (2) bekezdés b) és c) pontjában foglalt jogviszony keretében egészségügyi tevékenységet végző egészségügyi dolgozó alkalmassági vizsgálatának elvégzésére a
miniszter rendeletében meghatározott foglalkozás-egészségügyi szolgálat jogosult.
21. § (1) Az alkalmassági vizsgálat célja annak megállapítása, hogy az egészségügyi dolgozó
a) nem szenved a miniszter rendeletében nevesített, az
adott egészségügyi tevékenység gyakorlását kizáró megbetegedésben és a feladatkörébe tartozó egészségügyi tevékenység végzésére egészségi állapota alapján alkalmas,
b) nem szenved az a) pont szerinti megbetegedésben,
de más betegsége, illetve fizikai vagy mentális állapota
(a továbbiakban együtt: betegsége) miatt egészségügyi tevékenység végzésére ideiglenes vagy végleges jelleggel alkalmatlan,
c) az a) vagy a b) pont szerinti betegsége miatt egészségügyi tevékenység végzésére korlátozással alkalmas.
(2) Amennyiben az alkalmassági vizsgálat során az
egészségügyi dolgozó
a) ideiglenes alkalmasságát állapítják meg, meg kell
határozni az alkalmatlanság időtartamát, illetve amennyiben ez nem lehetséges, az egészségi alkalmasság felülvizsgálatának időpontját,
b) korlátozással történő alkalmasságát állapítják meg,
meg kell határozni azoknak az egészségügyi tevékenységeknek a körét, amelyek végzésére az egészségügyi dolgozó
nem alkalmas.
22. § (1) Amennyiben a vizsgálat alapján az egészségügyi
dolgozó az általa ellátott, illetve ellátandó munkakörre
egészségileg alkalmas, a foglalkozás-egészségügyi szolgálat
orvosa a munkaköri alkalmasságot igazolja.
(2) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti vizsgálat alapján a munkaköri alkalmasság nem igazolható, a foglalkozás-egészségügyi szolgálat orvosa az egészségügyi dolgozó
hozzájárulásával a munkaköri alkalmasságának vizsgálatát
az Országos Közegészségügyi Központ Országos Munkahigiénés és Foglalkozás-egészségügyi Intézeténél (a továbbiakban: OKK OMFI) kezdeményezi. Az OKK OMFI a
vizsgálat elvégzéséről 8 munkanapon belül gondoskodik.
(3) Ha a (2) bekezdés szerinti vizsgálat az egészségügyi
dolgozó munkakörre való alkalmasságát állapítja meg, azt
az (1) bekezdésben foglaltak szerint igazolja. Amennyiben
a vizsgálat eredményeként az egészségügyi dolgozó alkalmatlannak, illetve korlátozással alkalmasnak minősül, az
OKK OMFI kezdeményezi az alkalmatlanság 23. § szerinti
megállapítását.
23. § (1) Az egészségügyi dolgozó alkalmasságát elbíráló
szervezet az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szol
gálatnak az egészségügyi dolgozó lakóhelye vagy az egészségügyi szolgáltató telephelye szerint illetékes megyei (fővárosi) intézeténél (a továbbiakban: egészségügyi hatóság)
kezdeményezi, hogy az egészségügyi dolgozó adott munkakörre való alkalmatlanságát, illetve korlátozással történő
alkalmasságát állapítsa meg, illetve amennyiben indokolt
az egészségügyi dolgozót — valamennyi munkakörre kiterjedő hatállyal — az egészségügyi tevékenység folytatásától
tiltsa el.
(2) Az egészségügyi tevékenységtől való eltiltásra irányuló eljárás lefolytatása során igazságügyi orvosszakértőt
kell kirendelni.
(3) Amennyiben a (2) bekezdés szerinti eljárás az egészségügyi dolgozó egészségügyi tevékenységtől való eltiltásával, illetve egy munkakörre való végleges alkalmatlanság,
vagy korlátozással történő alkalmasság megállapításával
végződik, erről a működési nyilvántartást vezető szervet
értesíteni kell.
24. § Amennyiben az egészségügyi dolgozó egészségügyi
tevékenység gyakorlásától való eltiltására a belátási képesség érintettsége miatt kerül sor és az érintett egészségügyi
dolgozó orvos, az egészségügyi hatóság kezdeményezi az
Országos Egészségbiztosítási Pénztárnál a pro familia
gyógyszerrendelésre jogosító szerződés felmondását.
25. § (1) Az egészségügyi szolgáltató szabályzatában
az általa foglalkoztatott egészségügyi dolgozók időszakos
alkalmassági vizsgálatát rendelheti el.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól függetlenül is jogosult az egészségügyi szolgáltató az általa foglalkoztatott
egészségügyi dolgozó soron kívüli alkalmassági vizsgálatát
elrendelni. A vizsgálatot írásban, indoklással ellátva kezdeményezheti a szolgáltató és a dolgozó ebben az esetben
is élhet a 20. § (4) bekezdésben biztosított lehetőséggel.
(3) Az egyéni egészségügyi vállalkozók, illetve a társas
vállalkozás tagjaként egészségügyi tevékenységet végző
egészségügyi dolgozók időszakos, illetve soron kívüli
egészségi alkalmasságának vizsgálatát a tevékenységüket
engedélyező egészségügyi hatóság kezdeményezheti, illetve a kezdeményezés eredménytelensége esetén a vizsgálatot elrendelheti.
26. § (1) Az egészségügyi tevékenység végzésére alkalmasnak minősített egészségügyi dolgozó sem végezhet
egészségügyi tevékenységet, amennyiben pillanatnyi egészségi állapota következtében a beteg számára nagyobb kockázatot jelentene a tevékenységével, mint amelyet annak
elmaradásával okozna.
(2) Az egészségügyi dolgozók alkalmassági vizsgálatára
egyebekben a munkaköri alkalmasság véleményezéséről
rendelkező jogszabályok előírásait kell alkalmazni.
27. § Az egészségügyi tevékenységet nem végző, de a
munkakörük szerint a betegekkel közvetlenül érintkező
4. § b) pontja szerinti egészségügyben dolgozók, valamint
az egészségügyi tevékenység végzésében tanulói vagy hallgatói jogviszony alapján közreműködő személyek alkalmassági vizsgálatára a 20. § rendelkezéseit értelemszerűen
alkalmazni kell.
V. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 28. § (1) Ez a törvény 2004. május 1-jén lép hatályba.
(2) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy meghatározza
a folyamatos egészségügyi ellátás szervezésének szakmai
követelményeit, továbbá az egészségügyi tevékenységre
való alkalmasság részletes szabályait.
(3) A törvény hatálybalépésével egyidejűleg
a) hatályát veszti az Eütv. 114. és 128. §-a, és 77. §
(3) bekezdéséből a ,,legnagyobb’’ szövegrész,
b) a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997.
évi LXXXI. törvény a következő 43/A. §-sal egészül ki:
,,43/A. § (1) A 43. § (1) bekezdés szerint számított
szolgálati időn túl az egészségügyi dolgozók esetében kiegészítő szolgálati időként kell figyelembe venni a külön
törvényben meghatározott, a heti 48 órát meghaladó önként vállalt többletmunkavégzésnek — a munkáltató által
munkaórában igazolt — 2004. május 1-jét követő, — napi
8 óra alapulvételével átszámított — időtartamát.
(2) Az (1) bekezdés és a 43. § (1) bekezdés szerint
külön-külön számított szolgálati idő együttes időtartamát a
12., 20., 29. és 34. §-ok alkalmazásánál kell figyelembe venni.
(3) A kiegészítő szolgálati időre vonatkozó részletes
szabályokat a Kormány rendeletben állapítja meg.’’
(4) A 18. § szerinti szabályzatot az egészségügyi szolgáltató e törvény hatálybalépését követő 30 napon belül készíti el.
(5) E törvény a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek, és azok tagállamai közötti társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai
Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető
szabályozást tartalmaz:
— a Tanács 1993. november 23-i, 93/104/EK irányelve
a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól,
— az Európai Parlament és a Tanács 2000. június 22-i,
2000/34/EK irányelve a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló 93/104/EK tanácsi irányelvnek az abból
kizárt ágazatok és tevékenységek szabályozása céljából történő módosításáról.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1664/2013. (IX. 20.) Korm. határozata a Személyi Állapot Nemzetközi Bizottságban való tagság utáni fizetési kötelezettségekhez kapcsolódóan a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium és a Belügyminisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  Személyi Állapot Nemzetközi Bizottságban való tagság utáni 2010–2012. évi tagdíj-, valamint egyéb
fizetési kötelezettségek teljesítésére figyelemmel 30 268 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XIV.  Belügyminisztérium fejezet, 1. Belügyminisztérium igazgatása cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
X.  Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok
alcím, 27. Nemzetközi kötelezettségek teljesítése jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: belügyminiszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
212/2012. (HK 10.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 5501 (5. kiadás) végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, a STANAG 5501 (5. kiadás) végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság Link 1 harcászati adatkapcsolattal rendelkező alárendelt katonai szervezeteire.
2. Jelen intézkedésemmel bevezetem a Honvédelmi Minisztérium Védelmi Tervezési és Infrastrukturális szakállamtitkár 11/2009. (HK 4.) HM VTI SZÁT. NATO egységesítési egyezmények elfogadásáról szóló közleményben
fenntartás nélkül elfogadott STANAG 5501 (EDITION
5) – TACTICAL DATA EXCHANGE – LINK 1
(POINT-TO-POINT) „(Harcászati adatcsere Link 1)”
címen kiadott NATO szabványosítási egyezményt.
3. A STANAG 5501 (5. kiadás) szabványosítási egyezmény célja, hogy részletes leírást biztosítson a légvédelem
és a légi irányítás alakulatai közötti automatikus harcászati
jellegű adatcsere megvalósítására.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba,
visszavonásig hatályos és egyben hatálytalanítja a Magyar
Honvédség Légierő Parancsnokának 181/2006 (HK 21.)
MHLEPK intézkedését a STANAG 5501 (4. kiadás) alkalmazásáról.
Domján László vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
8/2003. (I. 21.) Korm. rendelete a társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyszerekről és a támogatás összegéről szóló 109/2001. (VI. 21.) Korm. rendelet hatályon kívül helyezéséről.
A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi
LXXXIII. törvény (a továbbiakban: Ebtv.) 83. §-a (2) bekezdésének q) pontjában kapott felhatalmazás alapján a
Kormány a következőket rendeli el:
1. § A társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyszerekről és a támogatás összegéről szóló 109/2001.
(VI. 21.) Korm. rendelet, a társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyszerekről és a támogatás összegéről
szóló 109/2001. (VI. 21.) Korm. rendelet módosításáról
szóló 208/2001. (X. 31.) Korm. rendelet, továbbá a társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyszerekről
és a támogatás összegéről szóló 109/2001. (VI. 21.) Korm.
rendelet módosításáról szóló 309/2001. (XII. 28.) Korm.
rendelet hatályát veszti.
2. § Ez a rendelet 2003. február 1. napján lép hatályba.
A miniszterelnök helyett: Dr. Kiss Elemér s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
87/2012. (III. 20.) KE határozata bírák kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) bekezdése alapján, az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára
dr. Falucskai Krisztinát, dr. Knapik Zoltánt, dr. Polyák Melindát,
dr. Szarka Balázst és dr. Vida-Sós Tündét 2012. március 1. napjától 2015. február 28. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. február 16. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
47/2010. (VI. 18.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 58/R. § (1) bekezdése alapján, a nemzeti erőforrás miniszter javaslatára
dr. Kálnoki-Gyöngyössy Mártont a Nemzeti Erőforrás Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2010. június 16-ai hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1168/B/2009. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság folyamatban lévő ügyben alkalmazandó jogszabály alkotmányellenességének megállapítására irányuló bírói kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a családok támogatásáról szóló
1998. évi LXXXIV. törvény 7. § (1) bekezdés d) pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást megszünteti.
1. A Hajdú-Bihar Megyei Bíróság bírája az előtte
9.K.30.295/2009. számon folyó, közigazgatási határozat
bírósági felülvizsgálata iránt indított eljárás felfüggesztése
mellett a családok támogatásáról szóló 1998. évi
LXXXIV. törvény (a továbbiakban: Cst.) 7. § (1) bekezdés
d) pontja alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól, illetve annak
kimondását, hogy a támadott rendelkezés a felfüggesztett
ügyben nem alkalmazható.
Álláspontja szerint az, hogy valaki attól függően részesüljön családi pótlékban a tizennyolcadik életéve betöltése
után, hogy azt megelőzően utána magasabb összegű ellátást folyósítottak, ellenkező esetben nem, sérti az Alkotmány 70/A. §-át. Az indítványozó bíró szerint a jogalkotó
indokolatlanul tesz különbséget a tizennyolcadik életévet
betöltött tartósan beteg, vagy súlyosan fogyatékos személyek között aszerint, hogy tizennyolcadik életévük betöltéséig részesültek magasabb összegű családi pótlékban,
vagy nem, hiszen utóbbi esetben saját jogon családi pótlékra nem lesznek jogosultak.
2. Az Alkotmánybíróság a Cst. 7. § (1) bekezdés
d) pontját az 1007/B/2006. AB határozatában (ABK 2009.
október, 1204.) már vizsgálta, ezért abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy jelen kérelem nem minősül-e
„ítélt dolognak”.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az indítványban felvetett kérdés akkor tekinthető res iudicata-nak, ha
az újabb indítványt ugyanazon jogszabályi rendelkezésre
vonatkozóan azonos okból vagy összefüggésben terjesztik
elő. Az érdemi döntéssel elbírált ügyben hozott határozat
ugyanis az Alkotmánybíróságot is köti (1620/B/1991. AB
végzés, ABH 1991, 972.). Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü. határozat (ABK 2009. január, 3., a továbbiakban: Ügyrend) 31. § c) pontja értelmében ítélt dolog, ha az indítvány
az Alkotmánybíróság által érdemben már elbírált jogszabállyal azonos jogszabály (jogszabályi rendelkezés) felülvizsgálatára irányul, és az indítványozó az Alkotmánynak
ugyanarra a szakaszára, illetőleg alkotmányos elvére (értékére) – ezen belül – azonos alkotmányos összefüggésre hivatkozva kéri az alkotmánysértés megállapítását.
Az adott esetben az indítvány már érdemben elbírált
jogszabályi rendelkezés alkotmányossági vizsgálatára irányul; továbbá az indítványozó bíró szintén az Alkotmány
70/A. §-ára, azon belül pedig azonos alkotmányossági
problémára hivatkozva kéri az eljárás lefolytatását, így az
indítvány ítélt dolognak minősül, ezért az Alkotmánybíró
ság az eljárást az Ügyrend 31. § c) pontja alapján megszüntette.
Az Alkotmánybíróság ettől függetlenül megjegyzi: a tizennyolcadik életévük betöltése után tartósan beteggé
vagy súlyosan fogyatékossá válók nem maradnak ellátás
nélkül, de ezt a jogalkotó nem a családtámogatás rendszerében, hanem különféle szociális és társadalombiztosítási
ellátások között biztosítja, így többek között a szociális
igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi
III. törvény, a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény (például: fogyatékossági támogatás, melynek előfeltétele többek között a tizennyolcadik életév betöltése,
összege az öregségi minimumnyugdíj meghatározott százaléka), a rehabilitációs járadékról szóló 2007. évi
LXXXIV. törvény alapján (a rehabilitációs járadék meghatározott fokú egészségkárosodás esetén, e törvény
3. §-ában meghatározott feltételek esetén jár). Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az Alkotmányból eredő
feladatok és a szociális jogok megvalósításának eszközei
és mértéke tekintetében a jogalkotó viszonylag nagy
szabadságot élvez.
Budapest, 2010. február 23. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
431/2013. (XI. 15.) Korm. rendelete az álláshely-zárolásból eredő kiadási megtakarítások befizetésének rendjéről.
A Kormány a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 77. § (1) bekezdés f ) pontjában,
az 5.  § tekintetében a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 77.  § (1)  bekezdés
a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában
1. érintett álláshely: a  közszférában alkalmazandó nyugdíjpolitikai elvekről szóló 1700/2012. (XII. 29.)
Korm. határozat (a továbbiakban: Határozat) 1.1. pontja szerinti álláshely,
2. mentesített álláshely: olyan érintett álláshely, amelyen a  Határozat 1.3.  pontja szerint továbbfoglalkoztatás,
vagy a Határozat 1.7. pontja szerinti foglalkoztatás valósul meg,
3. megtakarítás: a  zárolt álláshelyen, a  zárolást megelőzően foglalkoztatott munkavállaló – a  munkaadókat
terhelő járulékokkal, illetve a  szociális hozzájárulási adóval növelt – rendszeres személyi juttatásának
a zárolással érintett hónapokra jutó összege,
4. rendszeres személyi juttatás: a  zárolt álláshelyen, a  zárolást megelőzően foglalkoztatott munkavállaló
2013. január 1-je és a  jogviszony megszűnésének időpontja közötti teljes hónapok rendszeres személyi
juttatásának átlaga,
5. zárolt álláshely: mentesített álláshelynek nem minősülő érintett álláshely.
2. § A Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 10.  § (8)  bekezdése
szerinti befizetési kötelezettséget a  központi költségvetési szerv 2013. december 10. napjáig, ezer forintra
kerekítve, a  kincstár „A zárolt álláshelyekhez kapcsolódó megtakarítások befizetései” megnevezésű,
10032000-01034286-00000000 számú számlájára teljesíti.
3. § (1) A  központi költségvetési szerv az  álláshely-zárolásból eredő kiadási megtakarításokról az  1.  melléklet
kitöltéséhez szükséges adatokat – a  fejezetet irányító szerv által meghatározott formában – a 2013. január 1-jétől
2013.  december 31-éig terjedő időszak utáni befizetések alapján, 2013. december 10-éig küldi meg a  fejezetet
irányító szervnek.
(2) A  fejezetet irányító szerv az  általa irányított költségvetési fejezetbe sorolt központi költségvetési szervek által
teljesített adatszolgáltatást – az (1) bekezdésben meghatározott határidőt követő 10. munkanapig – az 1. melléklet
szerinti adatlapon összesítve megküldi az államháztartásért felelős miniszter részére.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
5. § (1) A  költségvetési szerveknél és az  egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményeinél foglalkoztatottak
2013. évi kompenzációjáról szóló 408/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 4. § (1) bekezdés a)
és b) pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
[A központi költségvetés a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 5.  §
(1)  bekezdésében megjelölt céltartalék terhére, az  e  rendeletben meghatározottak szerint biztosít fedezetet
(a továbbiakban: támogatás)]
„a) a  (3)  bekezdés szerinti kivétellel a  központi, a  társadalombiztosítási, a  köztestületi, az  országos nemzetiségi
önkormányzat hivatala, és költségvetési szervei, a helyi nemzetiségi önkormányzatok az általuk fenntartott iskolák
tekintetében (a továbbiakban együtt: központi költségvetési szerv),
b) a helyi önkormányzatok, a helyi nemzetiségi önkormányzatok az általuk fenntartott óvodák tekintetében, valamint
a többcélú kistérségi társulások (a továbbiakban együtt: helyi önkormányzat), valamint”
[részére az e rendelet alapján járó kompenzáció és annak járulékai kifizetéséhez.]
(2) A Rendelet 4. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az  országos nemzetiségi önkormányzatot és az  iskolafenntartó helyi nemzetiségi önkormányzatot megillető
támogatásról a nemzetiségpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium szolgáltat adatot.”
(3) A Rendelet 5. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A  támogatás folyósítása és elszámolása tekintetében az  országos nemzetiségi önkormányzat, illetve
az  iskolafenntartó helyi nemzetiségi önkormányzat és a  nemzetiségpolitikáért felelős miniszter által vezetett
minisztérium támogatási szerződést köt az  országos nemzetiségi önkormányzat hivatalánál és költségvetési
szerveinél, illetve a  helyi nemzetiségi önkormányzat által fenntartott iskolában foglalkoztatottakat megillető
kompenzáció biztosításáról.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1175/2016. (IV. 11.) Korm. határozata a Törökország-támogató Menekültügyi Eszköz javára történő befizetés pénzügyi forrásának biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország pénzügyi hozzájárulást nyújtson a  Törökország-támogató Menekültügyi
Eszközhöz (a továbbiakban: Menekültügyi Eszköz);
 2. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy Magyarországot a Menekültügyi Eszközben képviselje;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban foglalt cél megvalósítása érdekében a  Menekültügyi
Eszköz javára történő 14 661 360,87 euró összegnek megfelelő forint összegű hozzájárulás tekintetében a pénzügyi
kötelezettségvállaláshoz szükséges Hozzájárulási Tanúsítvány (Contribution Certificate) magyar részről történő
aláírásáról gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 3. pontban meghatározott hozzájárulásból a 2016. évre eső részének
teljesítéséhez szükséges 10 000 000 euró összegnek megfelelő forint összeg, valamint – az  uniós költségvetéshez
való nemzeti hozzájárulás befizetésével azonos módon – a  felmerülő költségek finanszírozásának biztosításáról
gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. december 31. 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  3.  pontban meghatározott hozzájárulásból a  fennmaradó összeg,
valamint – az uniós költségvetéshez való nemzeti hozzájárulás befizetésével azonos módon – a felmerülő költségek
finanszírozásának biztosításáról gondoskodjon a 2017. évi, 2018. évi és a 2019. évi központi költségvetésben.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017., 2018. és 2019. évi központi költségvetés tervezésekor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1005/2014. (I. 17.) Korm. határozata a Robert Bosch Energy and Body Systems Kft. tanműhely létrehozására és annak felszerelésére irányuló beruházásának támogatásáról.
1. A Kormány a  szakképzési hozzájárulásról és a  képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény
14. § b) és c) pontjában meghatározott jogkörében eljárva úgy dönt, hogy a központi költségvetésről szóló törvény
Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet, Szakképzési és felnőttképzési támogatások kiadási előirányzata terhére
120  020 000 forint, azaz százhúszmillió-húszezer forint összegű támogatásban részesíti a  Robert Bosch Energy
and Body Systems Gépjárműelektromossági Alkatrész Gyártó és Forgalmazó Korlátolt Felelősségű Társaságot
(a  továbbiakban: Robert Bosch Energy and Body Systems Kft.) (székhely: 3526 Miskolc, Robert Bosch park 3.,
cégjegyzékszám: 05-09-010479).
2. Az 1.  pont szerinti, tanműhely 200 m2-ről 891 m2-re történő bővítéséhez és annak felszereléséhez nyújtott
támogatás feltétele, hogy a  Robert Bosch Energy and Body Systems Kft. a  2014/2015-ös tanévben összesen
50  tanuló, a  2015/2016-os tanévben összesen 72 tanuló, a  2016/2017-es tanévtől a  2018/2019-es tanév végéig
évente összesen 96 tanuló tanulószerződés keretében történő foglalkoztatását (a  gyártósori gépbeállító, illetve
a mechatronikai technikus szakmákban történő gyakorlati képzését) végezze el.
3. A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Robert Bosch Energy and Body Systems Kft. fejlesztési
tevékenységeinek támogatásáról szóló, az  1.  pontban meghatározott támogatási értéket tartalmazó támogatási
szerződés megkötése iránt intézkedjen.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1010/2014. (I. 17.) Korm. határozata a NAP_13 kódszámú („Nemzeti Agykutatási Program támogatása” című) kiírásra érkezett projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KTIA_NAP_13-1-2013-0001 azonosító számú, „Agykutatási Kiválósági Központok
fejlesztése” című, a  Kutatási és Technológiai Innovációs Alap terhére meghirdetett pályázatra benyújtott,
egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének megkötéséhez,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Kutatási és Technológiai Innovációs Alap 2014. évi felhasználási
tervének jóváhagyásáról szóló előterjesztés előkészítése során az 1. pont szerinti projektet vegye figyelembe.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. február 28. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1018/2013. (I. 21.) Korm. határozata Brüsszelben, Magyarország Európai Unió mellett működő Állandó Képviseletén két új tudományos és technológiai szakdiplomata álláshely létesítéséről.
A Kormány 1. egyetért azzal, hogy Magyarország hosszú távú kutatás-fejlesztési és innováció-politikai stratégiájának részeként
a kutatás-fejlesztési és innovációs szakpolitika diplomáciai feladatainak színvonalas ellátása, valamint az Európai Unió
intézményeivel, különösen az Európai Bizottság szakmai egységeivel való kapcsolattartás és eredményes
együttműködés érdekében Brüsszelben további 2 tudományos és technológiai szakdiplomata kerüljön kiküldetésre;
2. engedélyezi, hogy a tartós külszolgálatról és az ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 172/2012. (VII. 26.)
Korm. rendelet 8. §-ában foglaltakra figyelemmel a külügyminiszter Magyarország Európai Unió mellett működő
Állandó Képviseletén 2013. február 1-jei kezdőnappal a Nemzetgazdasági Minisztérium felügyeletével az 1. pontban
meghatározott feladatok ellátására további 2 fő tudományos és technológiai szakdiplomata álláshelyet létesítsen és
ezzel egyidejűleg a Külképviseletek igazgatása engedélyezett létszáma 2 fővel növekedjen, a Nemzeti Innovációs
Hivatal létszáma egyidejűleg 2 fővel csökkenjen. Felelős: külügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1364/2014. (VI. 30.) Korm. határozata a nemzeti sírkert részeként védett nagycenki Széchenyi-mauzóleum megóvása és helyreállítása érdekében szükséges feladatokról és a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  veszélyeztetett állapotban lévő nagycenki Széchenyi-mauzóleum (a  továbbiakban:
Mauzóleum) megóvásához, valamint a  Mauzóleum helyreállításához szükséges valamennyi tudományos
feltárási, tervezési, valamint kivitelezési munkálatot (a  továbbiakban: Beruházás) a  Nemzeti Örökség Intézete
(a  továbbiakban: Intézet) rendkívüli sürgősséggel elvégezze, és felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert,
hogy tegye meg a Beruházás megvalósításához szükséges intézkedéseket;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2014. december 31.
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a Beruházás
megvalósításához szükséges 127,0 millió forint átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi
CCXXX.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Nemzeti Örökség Intézete cím javára
az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. június 30.
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  Intézet útján, a  megfelelő tudományos intézmények
bevonásával tegye meg a  szükséges intézkedéseket a  Mauzóleumban elhelyezett Széchényi Pál holttestének
antropológiai, illetve minden egyéb szükséges tudományos vizsgálata, a  Széchényi-család további nagycenki
sírjainak állapotfelmérése, és a szükséges intézkedési terv elkészítése iránt, továbbá az intézkedési tervről és annak
megvalósításához szükséges forrásokról szóló előterjesztést terjessze a Kormány elé;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2014. december 31.
4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű
beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény alapján a Beruházással
összefüggő hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt üggyé nyilvánításáról és az  eljáró hatóságok
kijelöléséről nyújtson be előterjesztést a Kormányhoz.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2014. július 20.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
404/2009. (X. 8.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 5-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a J. Cs. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. szeptember 10-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
,,Kezdeményezzük a vonatkozó jogszabályok módosítását úgy, hogy minősüljön letöltendő börtönbüntetéssel sújtandó
bűncselekménynek a jogerős építési engedély nélküli vagy attól eltérő építkezés.”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.
Egy eredményes népszavazás esetén a törvényhozó arra lenne kötelezve, hogy megváltoztassa a törvényhozás és
a bírói hatalom között fennálló alkotmányos hatalommegosztást, elvonva a bírói hatalom jurisdikcióját. Ugyanis
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésben megfogalmazott „minősüljön letöltendő börtönbüntetéssel sújtandó
bűncselekménynek” kategorikus kifejezés megszüntetné az adott ügyben eljáró bíró mérlegelési jogkörét. A kérdés
megfogalmazása figyelmen kívül hagyja tehát a mérlegelési jogkörből fakadó bírói kötelességet és egyben azt
a lehetőséget, mely szerint a bíró az alanyi és tárgyi körülmények feltárása és elemzése, valamint összhatásukban,
kölcsönös összefüggésükben való sokoldalú mérlegelése során, az elkövetés konkrét körülményei között vizsgálja és
értékelje az adott cselekményt, és ennek alapján ítélje meg annak társadalomra veszélyességének tényét és
a cselekmény súlyát.
A kérdésben tartott eredményes népszavazás olyan törvényhozási kötelezettséget róna az Országgyűlésre, mely
kogens szabályként rögzítené a letöltendő szabadságvesztés kiszabását a jogerős építési engedély nélküli vagy attól
eltérő építkezések esetében, ugyanakkor egyéb konjunktív feltételek meghatározását nem tenné lehetővé a jogalkotó
számára. Mindez azt is jelentené, hogy a legkisebb – akár bagatellnek minősülő – eltérésre is szabadságvesztés
kiszabását rendelné el a jogalkotó.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kezdeményezés ellentétes az alkotmányos büntetőjog
követelményeivel abból a szempontból, hogy a jelenlegi büntetési rendszerhez képest aránytalanul súlyosabb
minősítéseket kíván bevezetni a meghatározott cselekményekre, és ezáltal megbontja az arányosságot a büntetőjogi
szankciók súlyozásában. Ez a büntető-igazságszolgáltatás alkotmányos elveinek olyan mértékű módosítását
igényelné, ami az Alkotmány módosítása nélkül nem valósítható meg.
Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata alapján azonban az Alkotmány módosítására az Országgyűlés jogosult,
népszavazás közvetetten sem vonhatja el az Országgyűlés alkotmányozó hatáskörét [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999.
(XI. 22.) AB, 28/1999. (VII. 7.) AB, 40/1999. (XII. 21.) AB, 50/2001. (XI. 22.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok].
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, így
a Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
Továbbá a fent leírt problémák miatt a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt
egyértelműség követelményének sem. Az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel
meg a törvény ben foglalt követelményeknek, a testület az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) és c) pontjain, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
61/2013. (VI. 20.) OGY határozata dr. Lenhardt Balázs országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés dr. Lenhardt Balázs országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  legfőbb ügyész KF.8078/2012/9-II.
számú megkeresésével érintett ügyben felfüggeszti.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
336/2013. (VII. 15.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
horváth Attila Imrét 2013. július 15-ei hatállyal a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2013. július 9. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
99/2011. (VII. 12.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. július 6-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. J. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a
következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. június 10-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés úgy módosítsa a jelenleg hatályos 1949. évi XX. törvényben kihirdetett
Alkotmányt, hogy az alapján korlátozni lehessen a már megszerzett nyugdíjakból eredő jogosultságot?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a feltenni kívánt kérdés a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló
1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) módosítására irányul, így a kérdésben megtartásra kerülő országos
népszavazás eredményének az Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha magát az Alkotmányt módosítaná.
Az Alkotmánybíróság több határozatában is [2/1993. (I. 22.) AB, 25/1999. (VII. 7.) AB, 28/1999. (X. 6.) AB, 40/1999.
(XII. 21.) AB, 50/2001.(XI. 29.) AB, 48/2003. (X. 27.) AB határozatok] leszögezte, hogy az Alkotmány módosítására csak az
Alkotmányban előírt eljárási rendben, az Alkotmány által feljogosított alkotmányozó hatalom által [Alkotmány 24. §
(3) bekezdés] kerülhet sor. Az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett
népszavazásnak nincs helye. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy mivel a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, így a
Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 24. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
381/2013. (VIII. 30.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésekről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára –
dr. Albert sándort, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. bachmann bálintot, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. bajnok Lászlót, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. bántay pétert, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. békés Csaba Jánost, a Magyar Tudományos Akadémia Társadalomtudományi Kutatóközpontja Politikatudományi
Intézetének tudományos főmunkatársát, a  Budapesti Corvinus Egyetem további jogviszonyban alkalmazott
egyetemi docensét,
dr. berényi ervin Lászlót, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. béres tamást, az Evangélikus Hittudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. birtalan Ágnest, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. büki András zoltánt, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Czakó erzsébetet, a Budapesti Corvinus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Császi Lajost, a Pécsi Tudományegyetem adjunktusát,
dr. Csehi zoltánt, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi docensét,
dr. Cserti Józsefet, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. david michael singletont, a Pannon Egyetem vendégoktatóját,
dr. demetrovics zsoltot, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. dinya eleket, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. edelmayer Andrást, a  Magyar Tudományos Akadémia Számítástechnikai és Automatizálási Kutatóintézetének
tudományos tanácsadóját, a Széchenyi István Egyetem további jogviszonyban alkalmazott kutatóprofesszorát,
dr. Forró enikőt, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. gábrielné dr. Wilhelm márta mariannát, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. gadócziné dr. Fekete évát, a Miskolci Egyetem egyetemi docensét,
dr. gellér balázs Józsefet, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. gergely györgyöt, a Közép-európai Egyetem egyetemi docensét,
dr. gubicza Jenőt, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. gyulavári tamást, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi docensét,
dr. helyes zsuzsannát, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. hórvölgyi zoltánt, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Illés Árpádot, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Iványi pétert, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Jankáné dr. puskás bernadettet, a Nyíregyházi Főiskola főiskolai tanárát,
dr. Jenei sándort, a Pécsi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Juhász Istvánt, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. Kamp salamont, a  Magyarországi Evangélikus Egyház országos egyházzenei igazgatóját, a  Pécsi
Tudományegyetem további jogviszonyban alkalmazott egyetemi docensét,
dr. Karátson dávidot, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Katona tamás Jánost, a Pécsi Tudományegyetem tudományos főmunkatársát,
dr. Keleti tamást, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Korányi Andrást, az Evangélikus Hittudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. Koszta Lászlót, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Lévay györgy Istvánt, a Semmelweis Egyetem főiskolai tanárát,
dr. maczelka noémit, a Szegedi Tudományegyetem főiskolai tanárát,
dr. magyar Jánost, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. mertinger Valériát, a Miskolci Egyetem egyetemi docensét,
dr. minárovits Jánost, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. módis Lászlót, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. nagy noémit, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. nemeslaki Andrást, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem egyetemi docensét,
dr. németh tamást, a Magyar Tudományos Akadémia főtitkárát,
dr. novák zoltánt, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. ö. Kovács Józsefet, a Károli Gáspár Református Egyetem egyetemi docensét,
dr. rurik Imrét, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. sáry gyulát, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. séllei nóra Katalint, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. simon Jánost, a Kodolányi János Főiskola egyetemi docensét,
dr. soltész pált, a Debreceni Egyetem egyetemi docensét,
dr. stachó Lászlót, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. szabó zoltán bélát, a  Magyar Tudományos Akadémia Számítástechnikai és Automatizálási Kutatóintézetének
tudományos tanácsadóját, a  Széchenyi István Egyetem további jogviszonyban alkalmazott tudományos
tanácsadóját,
dr. szalai Csabát, a  Heim Pál Kórház Központi Laboratóriumának laborvezetőjét, a  Semmelweis Egyetem további
jogviszonyban alkalmazott tudományos tanácsadóját,
dr. szebeni Jánost, a Miskolci Egyetem főiskolai tanárát,
dr. szederkényi gábort, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem egyetemi docensét,
dr. széll mártát, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. szilágyi mártont, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. szőke Katalin gabriellát, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. tegyey gabriellát, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. tóth miklóst, a Semmelweis Egyetem egyetemi docensét,
dr. török Ákost, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi docensét,
dr. unger Jánost, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. urbányi bélát, a Szent István Egyetem egyetemi docensét,
dr. Vellai tibort, az Eötvös Loránd Tudományegyetem egyetemi docensét,
dr. Winkler gábort, a  Szent János Kórház osztályvezető főorvosát, a  Miskolci Egyetem további jogviszonyban
alkalmazott főiskolai tanárát,
dr. Wopera zsuzsannát, a Miskolci Egyetem egyetemi docensét,
dr. zimonyi Istvánt, a Szegedi Tudományegyetem egyetemi docensét,
dráfi Kálmán Ferenc dLA-t, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem egyetemi docensét,
Fülöp József dLA-t, a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem egyetemi docensét és
pojjákné dr. Vásárhelyi Juditot, az Országos Széchényi Könyvtár osztályvezetőjét
2013. szeptember 1. napjával egyetemi tanárrá kinevezem. Budapest, 2013. augusztus 6.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2017. XII. törvény A Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a magyar–ukrán államhatáron lévő közúti határhidak fenntartásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje
között a  magyar–ukrán államhatáron lévő közúti határhidak fenntartásáról szóló Megállapodás (a  továbbiakban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles orosz és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2017. március 7-i ülésnapján fogadta el.
За Правительство Венгрии За Кабинет Министров Украины MEGÁLLAPODÁS
Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a magyar–ukrán államhatáron lévő
közúti határhidak fenntartásáról
Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje (a továbbiakban: Szerződő Felek)
attól a  törekvéstől vezetve, hogy a Magyar Köztársaság és Ukrajna között, 1991. december 6-án a  jó szomszédság
és az együttműködés alapjairól megkötött Szerződéssel, valamint a Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri
Kabinetje közötti, 2012. május 4-i a közúti és vasúti határforgalomnak a határátkelőhelyeken történő ellenőrzéséről
szóló Megállapodással összhangban tovább ápolják a jószomszédi kapcsolatokat és az együttműködést,
a zavartalan nemzetközi, kétoldalú és határmenti közúti forgalom megfelelő szintű fenntartásának célját követve,
a magyar–ukrán államhatáron levő határhidak fenntartása tárgyában a jelen Megállapodást kötik és az alábbiakban
állapodnak meg.
1. Cikk
Alkalmazás területe
A jelen Megállapodás az 5. és 6. Cikkeiben felsorolt közúti határhidak (a továbbiakban – határhidak) fenntartására
terjed ki.
2. Cikk
Fogalmak értelmezése
Jelen Megállapodásban a  „határhidak fenntartása” terminológia mindazon műszaki és szervezeti intézkedések
komplexumát felölelik, amelyek biztosítják a  határhidak szükséges üzemelési alkalmassági szintjét és megfelelő
műszaki állapotát.
A határhidak fenntartásával kapcsolatos munkákhoz az alábbiak tartoznak:
a) üzemeltetési fenntartás – a  határhidak műszaki felügyelete a  hibák idejében történő feltárása és elhárítása
érdekében, javítási munkák olyan helyzetek azonnali vagy rövid határidőn belüli elhárítása érdekében,
amelyek a közlekedés biztonságát fenyegetik és amelyek az üzemeltetés folyamán előre nem látható módon
keletkeztek, a  közúti forgalmi rend meghatározása és szabályozása, a  biztonságos közlekedést biztosító
közúti jelzések kihelyezése, a  határhidakon átmenő utak burkolata állapotának rendszeres ellenőrzése,
az úttest megfelelő fenntartása, beleértve a téli időszakot is, valamint a határhidak megvilágítása és műszaki
adatainak nyilvántartása;
b) javítás – a  határhidak közlekedési-üzemeltetési jellemzőit helyreállító munkák összessége, amelyek
következtében a hidak műszaki paraméterei nem változnak;
c) felújítás – a  határhidak közlekedési-üzemeltetési jellemzőit módosító munkák összessége, amelyek
a  hidak műszaki-gazdasági színvonalának növelésével kapcsolatosak, az  alapvető műszaki paraméterek
megváltoztatásával; a híd egészét érintő, az államhatárnál műszakilag nem elválasztható munkák.
3. Cikk
Meghatalmazott szervek 1. A Szerződő Felek a  jelen Megállapodás végrehajtásával Magyarországon a  közlekedésért felelős miniszter által
vezetett Minisztériumot, Ukrajnában pedig az  állami útügyi politika megvalósítását végző, elnök által vezetett
központi végrehajtó szervet (a továbbiakban – Meghatalmazott szervek) bízzák meg.
2. A Megállapodás végrehajtásáért felelős Meghatalmazott Szerveket a  jelen Megállapodás Melléklete tartalmazza,
amely annak elválaszthatatlan részét képezi.
3. A Szerződő Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást a Meghatalmazott szervek változásairól.
4. Cikk
Illetékes szervezetek 1. A Szerződő Felek a  jelen Megállapodás 1. Cikkében rögzített feladatokat a  határhidak fenntartásáért felelős
megfelelő szervezetek (a továbbiakban – Illetékes szervezetek) bevonásával látják el.
2. Az Illetékes szervezeteket a jelen Megállapodás Melléklete tartalmazza, amely jelen Megállapodás elválaszthatatlan
részét képezi.
3. Az Illetékes szervezetek nevének, illetve elérhetőségének lehetséges változásairól a  Meghatalmazott szervek
haladéktalanul tájékoztatják egymást.
5. Cikk
A Záhony – Csop (Csap) közötti Tisza határhíd fenntartása
1. A Szerződő Felek a Meghatalmazott szervek útján végzik a 363 számú határjel térségében Záhony és Csop (Csap)
városok között, a Tisza folyón található következő határhidak fenntartását:
a) a befolyás oldali, 205 m hosszú, 1151 m2 pályafelületű, háromnyílású acél határhíd;
b) a középső, 205 m hosszú, 1629 m2 pályafelületű, háromnyílású acél határhíd;
c) a kifolyás oldali, 205 m hosszú 1151 m2 pályafelületű, háromnyílású acél határhíd.
2. A jelen Cikkben felsorolt határhidak fenntartása az alábbi keretek között valósul meg:
a) a Magyar Szerződő Fél – a híd közepén átmenő államhatártól Magyarország felé;
b) az Ukrán Szerződő Fél – a híd közepén átmenő államhatártól Ukrajna felé.
3. A jelen Cikkben meghatározott határhidak fenntartásával összefüggő feladatokra vonatkozóan az  Illetékes
szervezetek Fenntartási Utasítást készítenek.
4. A jelen Cikkben megjelölt határhidak műszaki állapotát az  Illetékes szervezetek szakértői évente legalább egy
alkalommal közösen megvizsgálják, és az  eredményekről, valamint a  szükséges feladatokról Jegyzőkönyvet írnak
alá.
5. A jelen Cikkben megjelölt határhidak fenntartását a  Szerződő Felek a  Fenntartási Utasításban foglaltaknak
megfelelően, saját költségükön, a másik Szerződő Féllel szemben támasztott költségtérítési igény nélkül látják el.
6. A határhidak fenntartási munkáira vonatkozó közbeszerzési eljárások a Szerződő Felek államaiban érvényes hatályos
jogszabályoknak megfelelően történnek.
7. A határhidak felújítási munkáinak lebonyolítását a Szerződő Felek külön megállapodásban rögzítik.
6. Cikk
Egyéb határhidak fenntartása 1. A  Magyar Fél kötelezettséget vállal arra, hogy saját Meghatalmazott szerve által ellátja a  következő határhíd
fenntartását:
a) a Magyarország területén Tiszabecs, és Ukrajna területén Vilok (Tiszaújlak) települések között, a  103 számú
határjel térségében, a Batár-patak felett lévő 36 méter hosszú, 397 m2 pályafelületű, háromnyílású vasbeton
határhíd.
2. Az  Ukrán Fél kötelezettséget vállal arra, hogy saját Meghatalmazott Szerve által ellátja a  következő határhidak
fenntartását:
a) a Magyarország területén Lónya, és Ukrajna területén Horonhlab/Dzvinkove (Harangláb) települések között,
a  318 számú határjel térségében, a  Csaronda-csatorna felett lévő 17 m hosszú, 94 m2 pályafelületű, egy
nyílású vasbeton határhíd;
b) a Magyarország területén Nagyhódos, és Ukrajna területén Velika Palagy (Nagypalád) települések
között, a  29  számú határjel térségében, a  Felső-Öreg-Túr (Ereg-Tur) patak felett lévő 18 m hosszú, 172 m2
pályafelületű, háromnyílású vasbeton határhíd.
3. A jelen Сikkben felsorolt határhidak vizsgálatát az Illetékes szervezetek tervezetten, rendszeresen, az adott munkák
elvégzésére kötelezettséget vállaló állam hatályos jogszabályaival és műszaki előírásaival összhangban végzik.
Szükség szerint, de legalább évente egy alkalommal az  Illetékes szervezetek közösen értékelik a  vizsgálatok
eredményeit és megállapítják a határhidak műszaki állapotát, az eredmények alapján ajánlásokat fogalmaznak meg
a feltárt hibák és sérülések kiküszöbölésére, valamint a további fenntartás feltételeire vonatkozóan.
4. A Szerződő Felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy a jelen Сikkben felsorolt határhidak fenntartási munkáit saját
költségükön, a másik Szerződő Féllel szemben támasztott költségtérítés igénye nélkül látják el.
7. Cikk
Jogszabályok és műszaki előírások 1. A jelen Megállapodás 5. Сikkében felsorolt határhidak üzemeltetési fenntartási és javítási munkáit azon Szerződő
Fél államának hatályos jogszabályaival és műszaki előírásaival összhangban kell teljesíteni, amelynek kötelezettsége
az adott munkákat elvégezni.
2. A jelen Megállapodás 6. Сikkében megjelölt határhidakkal kapcsolatos fenntartást azon Szerződő Fél államának
hatályos jogszabályai és műszaki előírásai szerint kell elvégezni, amely az érintett határhíd fenntartására kötelezett.
3. A jelen Megállapodás 5. és 6. Сikkében megjelölt határhidakon a  közúti jelzéseket a  Szerződő Felek államaiban
hatályos jogszabályokkal és műszaki előírásokkal összhangban kell elhelyezni.
4. A  jelen Megállapodás nem érinti azokat a  kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós tagságából
fakadnak.
8. Cikk
Engedélyek
Az Illetékes szervezetek gondoskodnak arról, hogy a  határhidak fenntartási munkáinak elvégzéséhez szükséges
engedélyek összhangban legyenek a Szerződő Felek államainak jogszabályaival, és azok kellő időben rendelkezésre
álljanak. A  munkálatok időszakára a  Szerződő Felek biztosítják a  határforgalom megfelelő lebonyolításához
szükséges feltételeket.
9. Cikk
A határjelek védelme 1. A jelen Megállapodás szerinti munkákat úgy kell elvégezni, hogy az államhatár vonalát jelölő, a határhidakon lévő
határjelek, tájékoztató határtáblák és egyéb közúti jelek ne sérüljenek.
2. Minden olyan munkavégzéshez, amely a  határjeleket vagy az  államhatár vonalát érinti, a  Magyar Köztársaság és
Ukrajna között a  magyar-ukrán államhatár rendjéről, a  határkérdésekben való együttműködésről és kölcsönös
segítségnyújtásról szóló, 1995. május 19-én megkötött Szerződés alapján létrehozott Magyar–Ukrán Határbizottság
előzetes jóváhagyása szükséges.
10. Cikk
Tájékoztatási kötelezettségek 1. Az Illetékes szervezetek a  jelen Megállapodás alapján végzett fenntartási munkák megkezdéséről a  következők
szerint tájékoztatják egymást:
a) a munkák megkezdése előtt legalább 10 nappal, amennyiben a  létesítményen forgalomkorlátozásra nem
kerül sor;
b) a munkák megkezdése előtt legalább 21 nappal, amennyiben a közúti forgalmat a munkák miatt kevesebb,
mint két órára le kell zárni;
c) a munkák megkezdése előtt legalább 45 nappal, amennyiben a közúti forgalmat a munkák miatt több mint
két órára, de kevesebb, mint tizenkét órára le kell zárni;
d) a munkák megkezdése előtt legalább 60 nappal, amennyiben a közúti forgalmat a munkák miatt több mint
tizenkét órára le kell zárni.
 2. Az Illetékes szervezetek a  jelen Cikk 1. bekezdésében megjelölt határidőknek megfelelően kötelesek a  tervezett
munkák előkészületeiről és megkezdéséről a Szerződő Felek államának határőrizetet ellátó és vámellenőrzést végző
szerveit tájékoztatni, továbbá a munkálatok elvégzéséhez a szükséges engedélyeket beszerezni.
3. Amennyiben a határhíd, vagy a vele funkcionális kapcsolatban lévő útszakasz lezárása két óránál hosszabb időt vesz
igénybe, az Illetékes szervezetek kérelme alapján a Szerződő Felek államának határőrizetet ellátó és vámellenőrzést
végző szervei közösen gondoskodnak a forgalom más határátkelőhelyen történő zavartalan lebonyolításáról.
4. A jelen Megállapodás 5. és 6. Cikkében megjelölt határhidakon és az  azokkal funkcionális kapcsolatban levő
útszakaszokon bekövetkezett súlyos baleset, katasztrófa vagy rendkívüli esemény esetén az  egyik Szerződő
Fél Illetékes szervezete köteles a  kialakult helyzetről haladéktalanul tájékoztatni a  másik Szerződő Fél Illetékes
szervezetét. Ezekben az  esetekben a  Szerződő Felek Illetékes szervezetei a  Szerződő Felek államainak
jogszabályaival összhangban közösen döntenek a  fent említett esemény következményeinek felszámolása
érdekében teendő intézkedésekről.
11. Cikk
Tájékoztató- és reklámtáblák elhelyezése 1. A tájékoztató táblákat a  Szerződő Felek Illetékes szervezeteinek egyetértésével azon Szerződő Fél államának
hatályos jogszabályaival összhangban lehet elhelyezni, amelynek területén a táblák elhelyezésre kerülnek.
2. A határhidak területén a reklámtáblák elhelyezése tilos.
12. Cikk
Berendezések elhelyezése 1. A jelen Megállapodás 5. és 6. Cikkeiben megjelölt határhidak és velük funkcionális kapcsolatban levő útszakaszok
rendeltetésszerű használatához közvetlenül nem szükséges egyéb berendezések elhelyezéséhez, felszereléséhez,
illetve ezen berendezésekkel kapcsolatos üzemeltetési fenntartási és javítási munkák elvégzéséhez mindkét állam
Illetékes szervezeteinek, illetve határőrizetet ellátó és vámellenőrzést végző szerveinek egyetértése szükséges.
2. A jelen Cikk 1.  pontjában megjelölt munkák elvégzésével kapcsolatos egyetértés megszerzése és ezen munkák
ellenőrzésével kapcsolatos teendőket az  adott létesítmény üzemeltetési fenntartását és javítását ellátó Illetékes
szervezet végzi.
13. Cikk
Munkavégzési engedély
A jelen Megállapodásból eredő munkák elvégzéséhez nincs szükség a  másik állam Szerződő Fél által kiadott
munkavégzési engedélyre.
14. Cikk
Szolgálati személyzet határátlépése
A jelen Megállapodás 5. és 6. Cikkében említett határhidak fenntartását végző személyeknek a  magyar–ukrán
határon történő átlépése a Magyar Köztársaság Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között, 2002. február 6-án
a  magyar-ukrán államhatár szolgálati célú átlépéséhez szükséges okmányok egységesítéséről aláírt Egyezmény
alapján történik.
15. Cikk
Vitás kérdések rendezése
A jelen Megállapodás végrehajtása során felmerülő vitákat a  Meghatalmazott szervek tárgyalások útján, annak
eredménytelensége esetén pedig diplomáciai úton rendezik.
16. Cikk
Záró rendelkezések 1. Jelen Megállapodás a  hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások Szerződő Felek általi teljesítéséről szóló,
diplomáciai úton eljuttatott utolsó írásbeli értesítés kézhezvételének napjától számított 30-ik (harmincadik) napon
lép hatályba.
2. Jelen Megállapodást a  Szerződő Felek közös megegyezéssel módosíthatják és kiegészíthetik, amelyekről
jegyzőkönyv készül és a jelen Cikk 1. bekezdésében rögzítettek szerint lépnek hatályba, illetve a jelen Megállapodás
elválaszthatatlan részét képezik.
3. Jelen Megállapodást bármely Szerződő Fél a  másik Szerződő Félhez diplomáciai úton intézett értesítéssel
felmondhatja. Ebben az  esetben a  jelen Megállapodás attól naptól számított 6 hónap elteltével veszti hatályát,
amikor az értesítést a másik Szerződő Fél diplomáciai úton megkapta.
Készült 2016. november 24. napján, két eredeti példányban, mindegyik magyar, ukrán és orosz nyelven, mindegyik
szöveg egyaránt hiteles. Jelen Megállapodás értelmezéséből adódó egyet nem értés esetén az orosz nyelvű szöveg
az irányadó.
Magyarország Kormánya Ukrajna Miniszteri Kabinetje
 nevében nevében Melléklet
a Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a magyar–ukrán államhatáron lévő
közúti határhidak fenntartásáról szóló Megállapodáshoz
A Meghatalmazott szervek:
– a Magyar Fél részéről:
 Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
 1011 – Budapest, Fő u. 44–50.
 Tel.: +36 (1) 795 1700
 Fax: +36 (1) 795 0697
 E-mail: ugyfelszolgalat@nfm.gov.hu
– Az Ukrán Fél részéről:
 Ukrajna Állami Közúti Hivatala (Ukravtodor)
 03680 – Kijev, Fizkulturi u. 9.
A magyar–ukrán államhatáron lévő határhidak fenntartását ellátó Illetékes szervezetek:
– a Magyar Fél részéről:
 Magyar Közút Nonprofit Zrt. Központja:
 1024 Budapest, Fényes Elek utca 7–13.
 Tel.: +36 (1) 819 9000
 Fax: +36 (1) 819 9540
 E-mail: info@kozut.hu
Magyar Közút Nonprofit Zrt.
 Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Igazgatósága
 H–4400 Nyíregyháza Búza tér 20.
 Tel.: +36 (42) 819 490
 Fax.: +36 (42) 819 499
 E-mail: info@szabolcs.kozut.hu
– Az Ukrán Fél részéről:
 Kárpátalja megyei Közúti Szolgálat
 88000 Kárpátalja megye, Ungvár, ul. Szobranyeckaja, 39.
 Tel.: +380 (3122) 352 98
 Fax: +380 (3122) 334 45
 E-mail: zakavtodisp@ukrpost.net
Magyarország Kormánya Ukrajna Miniszteri Kabinetje
 nevében nevében” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 16. Cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke