text:
1/2012. (I. 20.) Korm. rendelete a hallgatói hitelrendszerről.
A Kormány a Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi költségvetéséről szóló 2000. évi CXXXIII. törvény 42. §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A hallgatói hitelrendszer célja, hogy minden fiatal számára esélyt teremtsen a felsőoktatásban való részvételre,
függetlenül az egyén, illetve családja anyagi teherviselő képességétől, valamint, hogy a Kormány hosszú távon
biztosítsa az általánosan hozzáférhető, tömeges és minőségi felsőoktatás fenntarthatóságának feltételeit a magyar
gazdaság fejlesztése érdekében. E célok hosszú távon is biztonságos és költséghatékony megvalósítása érdekében,
valamint a diákhitel rendszer méretei, társadalmi, gazdasági és költségvetési kihatásai miatt, a Kormány a hallgatói
hitelrendszert a megfelelő állami intézmények és állami tulajdonú szervezetek bevonásával, valamint a Diákhitel
szervezetek közötti szoros együttműködés elősegítésével kívánja létrehozni és működtetni, beleértve annak
forrásteremtési, hiteligénylési, folyósítási és törlesztéssel kapcsolatos folyamatait.
(2) Ez a rendelet meghatározza a hallgatói hitel igénybevételének, a hallgatói hitelszerződésnek feltételeit, a hitel
folyósításának, törlesztésének szabályait.
(3) A 7. § szerinti hitelszerződésre vonatkozóan e rendeletben nem szabályozott kérdések tekintetében a Polgári
Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) rendelkezései az irányadóak.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. állami ösztöndíjas hallgató: azon hallgató, akinek a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
(a továbbiakban: Fot.) 46. § (3) bekezdése szerint a képzési költségeit az állam viseli;
2. állami részösztöndíjas hallgató: azon hallgató, akinek a Fot. 46. § (3) bekezdése szerint a képzési költségeit az állam
részben viseli;
3. államilag támogatott képzésben tanulmányokat folytató hallgató: azon a Fot. 111. § (4) bekezdése szerinti hallgató,
aki tanulmányait a Fot. hatályba lépése előtt államilag támogatott képzési formában kezdte meg és folytatja;
4. álláskereső: a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 58. §
(5) bekezdés d) pontja szerinti személy;
5. árva: az a hallgató, akinek mindkét szülője, illetve vele egy háztartásban élt hajadon, nőtlen, elvált, vagy
házastársától külön élt szülője elhunyt és nem fogadták örökbe;
6. Diákhitel szervezet: kizárólag a hallgatói hitelrendszer működtetésével és a 11. pontban meghatározott hallgatói
hitelekkel foglalkozó állami tulajdonú gazdasági társaság;
7. előtörlesztés: a teljesítési határidő előtt az előtörlesztési cél megjelölésével történő, átutalás útján teljesített olyan
befizetés, amelynek célja a fennálló tőketartozás csökkentése;
8. Európai Gazdasági Térségben működő felsőoktatási intézmény (a továbbiakban: EGT felsőoktatási intézmény):
a 9. pontban foglaltak kivételével az a felsőoktatási intézmény, amely államilag elismert az Európai Unió tagállamában
vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más államban, illetve abban az államban,
amelynek állampolgára az Európai Közösség és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban nem részes állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján a szabad mozgás és tartózkodás
joga tekintetében az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgárával azonos
jogállást élvez;
9. felsőoktatási intézmény: a Fot. 1. mellékletében felsorolt intézmény és a felsőfokú szakképzést folytató
szakközépiskola;
10. félárva: az a hallgató, akinek egy szülője elhunyt és nem fogadták örökbe;
11. hallgatói hitel: a Diákhitel szervezet és a hitelfelvevő közötti hitel-, vagy kölcsönszerződés alapján az e rendeletben
meghatározott feltételek szerint nyújtott pénzkölcsön, amely – céljait tekintve – több részből áll:
a) szabad felhasználású: a hallgatói hitel azon része, amelyet Fot. 46. § (1) bekezdése szerint tanulmányokat folytató
hallgatók, illetőleg a Fot. 111. § (4) bekezdése szerinti államilag támogatott és költségtérítéses képzésben
tanulmányokat folytató hallgatók a hallgatói léttel kapcsolatos költségeik finanszírozásához vehetnek igénybe,
b) kötött felhasználású: a hallgatói hitel azon része, amelyet a Fot. 46. § (1) bekezdése szerinti magyar állami
részösztöndíjas és önköltséges képzésben tanulmányokat folytató hallgatók képzésük finanszírozása érdekében
vehetnek igénybe;
12. hitelfelvevő: az a 3. § (1) bekezdésében, illetve a 21. § (1) bekezdésében meghatározott személy, aki hallgatói hitelt
vesz fel vagy korábban hallgatói hitelt vett fel, és tartozását törleszti;
13. hitel futamideje: a hallgatói hitel első folyósításának napjától számított, a hitel és kamata visszafizetéséig tartó
időtartam;
14. jogosultsági idő: tanulmányi félévekben meghatározott és tanulmányi hónapokban számított, a hallgatói hitel
igénybevételére lehetőséget biztosító maximális időszak;
15. költségtérítéses hallgató: azon a Fot. 111. § (4) bekezdése szerinti hallgató, aki tanulmányait a Fot. hatályba lépése
előtt költségtérítéses képzési formában kezdte meg és folytatja;
16. minimálbér: a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum megállapításáról szóló
kormányrendeletben a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló részére megállapított személyi alapbér
legkisebb összege, a teljes munkaidő teljesítése és havibér alkalmazása esetén;
17. negyedév: három, egymást követő teljes naptári hónapot magában foglaló időszak;
18. önköltséges hallgató: azon hallgató, aki a Fot. 46. § (3) bekezdése szerint a képzési költségeit teljes egészében
maga köteles viselni;
19. résztanulmányok folytatása: ha a hallgató külföldi felsőoktatási intézményben vendéghallgatói jogviszony
keretében folytat tanulmányokat és szerez kreditet;
20. szülők: a hitelfelvevő születési anyakönyvi kivonatában anyaként és apaként megjelölt személyek;
21. tanév: az adott naptári év szeptember 1-jétől a következő naptári év június 30-áig terjedő időszaka;
22. tanulmányi félév: az adott naptári év szeptember 1-jétől a következő naptári év január 31-éig terjedő, illetve az
adott naptári év február 1-jétől június 30-áig terjedő képzési időszak;
23. tanulmányi hónap: a tanulmányi féléven belüli naptári hónap;
24. törlesztési kötelezettség: a hitelfelvevőnek a törlesztőrészlet határidőben történő megfizetésére vonatkozó
kötelezettsége;
25. törlesztőrészlet: az e rendelet alapján meghatározott, a hitelfelvevő által a Diákhitel szervezetnek a törlesztési
kötelezettség kezdetét követően, havi rendszerességgel fizetendő összeg.
3. A hallgatói hitel igénybevételének feltételei 3. § (1) Hallgatói hitelre a (2) bekezdésben meghatározott feltételekkel – egyéni hitelbírálat és kockázatértékelés nélkül –
jogosult:
a) a magyar állampolgár, a menekültként elismert, valamint a bevándorolt vagy letelepedett jogállású személy,
továbbá
b) az a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy, aki
ba) a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló
2007. évi I. törvény (a továbbiakban: Szmtv.) 6. § (1) bekezdés a) pontja alapján három hónapot meghaladó
tartózkodásra jogosult,
bb) a ba) pontban meghatározott személy családtagjaként az Szmtv. 6. § (2) bekezdése alapján három hónapot
meghaladó tartózkodásra jogosult,
bc) az Szmtv. 7. § (1) bekezdése alapján három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosult, vagy
bd) az Szmtv. alapján állandó tartózkodásra jogosult.
(2) A hitelfelvétel feltétele, hogy a hallgató, tanuló (a továbbiakban együtt: hallgató)
a) felsőoktatási intézményben – állami ösztöndíjas, állami részösztöndíjas, önköltséges, államilag támogatott, vagy
költségtérítéses képzésben, a Fot. által meghatározott képzési formákban, szinten – érvényes hallgatói, tanulói
jogviszonnyal (a továbbiakban együtt: hallgatói jogviszonnyal) rendelkezzen,
b) lakóhelyét a személyiadat- és lakcímnyilvántartásba bejelentette, és
c) tanulmányai folytatása céljából a képzési időszakra bejelentkezett, valamint
d) a hallgatói hitel igénylésekor nincs érvényes, azonos hitelcélú felhasználást biztosító hallgatói hitel-, vagy
kölcsönszerződése a Diákhitel szervezettel.
(3) Nem jogosult hallgatói hitelre az, akinek korábban kötött hitel-, vagy kölcsön szerződése megszűnt és hallgatói
hiteltartozása van. 4. § (1) A hallgatói hitel igénybevételére vonatkozó jogosultsági feltételeknek megfelelő hallgatóra vonatkozó jogosultsági
idő – a (4) bekezdésben foglalt eltérés hiányában – tíz tanulmányi félév, félévenként öt tanulmányi hónap. Abban
az esetben, ha a hallgató egységes, osztatlan képzésben vesz részt és a képesítési követelmények szerint a képzési idő
meghaladja a tíz tanulmányi félévet, a hitelfelvevő jogosultsági ideje megegyezik a képzési idővel, de nem haladhatja
meg a tizennégy tanulmányi félévet. A hallgató jogosultsági ideje a hallgatói hitel igénybevételével érintett
tanulmányi hónapok számával csökken.
(2) Az egyes tanulmányi félévekre igénybe vehető hallgatói hitel mindaddig nem folyósítható a hitelfelvevő részére, amíg
a hitelfelvevőnek lejárt hallgatói hitel tartozása áll fenn a Diákhitel szervezettel szemben.
(3) A hallgató – a 31. § (2) bekezdésében meghatározott eltérésekkel – nem részesülhet hallgatói hitel folyósításában
a 35. életéve betöltésének időpontját soron követő tanulmányi félévtől.
(4) A Diákhitel szervezet az (1) bekezdésben meghatározott jogosultsági időt a hallgatói hitelrendszer stabilitásának
veszélyeztetése nélkül a 6. §-ban foglalt szakértői felülvizsgálatok és számítások alapulvételével megváltoztathatja,
azonban az egyes hitelfelvevőkre az (1) bekezdésében meghatározott időnél alacsonyabb mértékben nem állapíthatja
meg.
(5) A hallgatói hitel igénybevételére vonatkozó (4) bekezdés szerint megváltozott jogosultsági időt a Diákhitel szervezet
köteles üzletszabályzatában rögzíteni, valamint – a tanulmányi félév megkezdése előtt legalább 7 nappal – két
országos napilapban, honlapján, valamint hirdetményként a felsőoktatási intézményben közzétenni.
5. § (1) A 2012/2013. tanévtől a hallgató által felvehető hitelek havi legmagasabb összegei hitelcélok szerint:
a) szabad felhasználású hitelcél esetében 50 000 Ft,
b) kötött felhasználású hitelcél esetében a felsőoktatási intézmény részére fizetendő képzési költségnek megfelelő
összeg.
(2) A Diákhitel szervezet az egyes tanévekre felvehető hitelek összegeit hitelcélok szerint köteles – a tanulmányi félév
megkezdése előtt legalább 7 nappal honlapján közzétenni és a közzétételről két országos napilapban, valamint
a felsőoktatási intézményben hirdetményt megjelentetni.
(3) A szabad felhasználású hitelt a hitelfelvevő – választása szerint – havonta részletekben vagy tanulmányi félévenként
egy összegben veheti fel. A kötött felhasználású hitelt a hitelfelvevő tanulmányi félévenként egy összegben
igényelheti. A hitelfelvevő kötött felhasználású hitel folyósítására irányuló, Diákhitel szervezettel szemben fennálló
követelése a hitel igénybevételére jogosító képzését folytató felsőoktatási intézményre száll át. Az így folyósítandó
összeget a Diákhitel szervezet közvetlenül a felsőoktatási intézmény számára utalja át. Az állami részösztöndíjas, illetve
önköltséges képzés képzési költségének összegeit a felsőoktatási intézmény évente, a Felsőoktatási Felvételi
Tájékoztató megjelenésével egyidejűleg, szakonként és évfolyamonként, a Diákhitel szervezet honlapján közzétett
formátumban és adattartalommal elektronikus formában közli a Diákhitel szervezettel. A felsőoktatási intézmény ezen
adatokban történő bármely évközi változást haladéktalanul közöl a Diákhitel szervezettel.
(4) A szabad felhasználású hitelt igénybe vevő hitelfelvevők általános kamattámogatásban nem részesülnek, azonban
a 18. §-ban meghatározott esetekben és feltételek mellett célzott kamattámogatásban részesülhetnek.
(5) A kötött felhasználású hitelt igénybe vevő hitelfelvevők e rendelet 6. és 29. § rendelkezése szerint általános
kamattámogatásban részesülnek.
4. A hallgatói hitelek kamatának meghatározása 6. § (1) A hallgatóknak nyújtott hitelek változó kamatozásúak. A kamatláb a következő elemek – százalékos mértékben
kifejezett – értékéből áll:
a) a hallgatói hitelrendszer finanszírozása érdekében bevont források kamat és kamatjellegű, valamint egyéb
járulékos költségeit, továbbá a 27. § (3) bekezdése alapján elhatárolt aktív, illetve passzív kamatkülönbözetekből
időarányosan feloldott összeget figyelembe vevő – a soron következő naptári félévet megelőző naptári félév első
és utolsó naptári napja közötti időszakra számított – súlyozott, átlagos forrásköltség,
b) az adott hallgatói hiteltípust igénybevevő hallgatók által alkotott egységes kockázatközösségnek törlesztés nem
teljesítését fedező kockázati prémium,
c) a hallgatói hitelrendszer működési költségét és egyéb, bevételekkel nem ellentételezett ráfordításait fedező
prémium.
(2) A kamatszámítás módját a Diákhitel szervezet az üzletszabályzatában határozza meg.
(3) A hallgatói hitelek aktuális kamatát a Diákhitel szervezet naptári féléves kamatperiódusban állapítja meg és annak
mértékét minden naptári félév első napjától alkalmazza. A kötött felhasználású hitel első kamatperiódusa
2012. október 15-étől 2012. december 31-éig tart. A Diákhitel szervezet köteles a hallgatói hitelek kamatának mértékét
minden kamatperiódust megelőző 7 nappal két országos napilapban, honlapján, valamint hirdetményként
a felsőoktatási intézményben közzétenni.
(4) A Diákhitel szervezet a hallgatói hitelek kamatának megállapításakor figyelembe veendő kockázati prémium
változását és a 14. § (5) bekezdés b) pontja szerinti törlesztési hányadokat minden év május 31-éig aktuáriussal
felülvizsgáltatja. Az aktuárius által megállapított kockázati prémiumok mértéket a Diákhitel szervezet a hallgatói
hitelek soron következő két félévi kamatának, valamint a 14. § (5) bekezdés b) pontja szerinti törlesztési hányadok
meghatározásakor figyelembe veszi.
(5) A Diákhitel szervezet a működési költséget fedező prémium mértékét a Diákhitel szervezet könyvvizsgálatát végző
könyvvizsgálóval – az éves beszámoló könyvvizsgálatával egyidejűleg – évente felülvizsgáltatni köteles.
A felülvizsgálat eredményét a Diákhitel szervezet a következő félévek hallgatói hitelek kamatának megállapításához
figyelembe veheti.
(6) A Diákhitel szervezet a (4)–(5) bekezdésben foglalt felülvizsgálatok eredményeként a hallgatói hitelek kamatát
a jövőre nézve megváltoztathatja, azonban a kamatmértéken belül a kockázati prémium és a működési költséget
fedező prémium együttes összegét 4,5%-nál magasabbra nem növelheti.
(7) A kötött felhasználású hitel esetében az (1)–(6) bekezdések alapján számított kamatot a hitelfelvevő csak részben fizeti
meg. A hitelfelvevő számára felszámítandó kamatláb 2%, míg a fennmaradó kamatrészt az állam általános
kamattámogatás formájában utalja át a Diákhitel szervezet részére.
(8) A kamatszámítás kezdő napja a hallgatói hitelszerződés alapján történő hitel folyósításának első napja.
(9) A tárgyévben meg nem fizetett kamat tőkésítésére évente december 31-ei értéknappal kerül sor. A tőkésítésre kerülő
kamatösszeg számítása napi kamatszámítással történik. A napi kamat az adott napon fennálló, a befizetésekkel
módosított tőketartozás állományra számított egy napra vetített kamat összegével azonos.
5. A hitelszerződés 7. § A hitelfelvevő a hallgatói hitel felvételéről a Diákhitel szervezettel határozatlan időre szóló hitelszerződésben
állapodik meg.
8. § A Diákhitel szervezet üzletszabályzatában köteles a hallgatói hitel nyújtásának az általános szerződési feltételeit
meghatározni úgy, hogy az legalább a következőket tartalmazza:
a) a hallgatói hitel folyósításának szabályait,
b) a hallgatói hitel kamatozása és a kamat kiszámításának módja,
c) a hallgatói hitel igénybevételének, törlesztésének és előtörlesztésének feltételei,
d) a célzott kamattámogatás igénybevételének és a tartozás elengedésének feltételei,
e) a Diákhitel szervezet által a hitelfelvevő kérelme alapján nyújtott külön szolgáltatások díjai és a hitelfelvevő nem
szerződésszerű magatartása miatt a Diákhitel szervezet által külön felszámítható költségtérítések,
f) a szerződés felmondásának esetei és jogkövetkezményei.
9. § A Diákhitel szervezet, a felsőoktatási intézmény és az Országos Felsőoktatási Információs Központ nyilvántartásában
szereplő, a Fot. 3. számú melléklet I/B. cím „A hallgatók adatai” részének 1. ba), bb), bc), bk), bl), d), f) pontjai szerinti
személyes és képzési adatait, valamint a tartózkodásra jogosító okirat érvényességi idejét a hallgatónak
a hitelszerződés keretében megadott hozzájárulása alapján, a hallgatói hitel folyósításával, jogszerű igénybevételével
és törlesztésével kapcsolatban kezeli, valamint törvényben és e rendelet 18. § (2) és (4) bekezdéseiben, 19. §
(7) bekezdésében meghatározott szervezeteknek a diákhitel rendszer működtetésének céljára tekintettel továbbítja
az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény vonatkozó
rendelkezéseinek betartásával.
10. § (1) A hitelfelvevő köteles a 9. §-ban, továbbá a (3) bekezdésben meghatározott kézbesítési meghatalmazott adataiban
bekövetkezett minden változást, annak bekövetkezésétől számított 14 napon belül a Diákhitel szervezet részére
bejelenteni.
(2) A hitelfelvevő, amennyiben Magyarország területét előreláthatólag legalább két hónapot meghaladó időtartamra
elhagyja, vagy elhagyta, – a Diákhitel szervezet tájékoztatási és értesítési kötelezettségének teljesíthetősége
érdekében – köteles gondoskodni a postai küldemények átvételére jogosult, belföldi lakóhellyel rendelkező
kézbesítési meghatalmazottról.
(3) A kézbesítési meghatalmazott személyazonosító adatait és lakcímét a hitelfelvevő legkésőbb a külföldi tartózkodása
megkezdésének időpontját követő 45. napig köteles a Diákhitel szervezet számára bejelenteni. A kézbesítési
meghatalmazottnak írásban kell nyilatkoznia a meghatalmazás elfogadásáról.
(4) A Diákhitel szervezet által a kézbesítési meghatalmazott részére küldött postai küldemények a hitelfelvevő
joghatályos értesítésének minősülnek.
6. A hallgatói hitel igénylése 11. § (1) Amennyiben a hallgató több felsőoktatási intézménnyel áll egy időben hallgatói jogviszonyban, hiteligénylését csak
az egyik általa választott intézménnyel fennálló jogviszony alapján kezdeményezheti.
(2) A felsőoktatási intézmény a Diákhitel szervezettel együttműködve köteles kialakítani a hallgatói jogviszony
igazolásának rendjét, ideértve a hallgatói hitellel foglalkozó szervezeti egység megjelölését, amelynek alapján
a felsőoktatási intézmény a hallgatói hitel jogszerű folyósítására vonatkozó adatokat szolgáltat a Diákhitel szervezet
részére és igazolja a hallgatói jogviszony fennállását, illetve ennek változását.
(3) A hitelfelvevő
a) a kötött felhasználású hitelt a soron következő tanulmányi félévre a Fot. 42. § (4)–(5) bekezdésében foglaltak
szerinti beiratkozást, illetve bejelentkezést követően képzési költség fizetési kötelezettség intézmény által
meghatározott határidejére figyelemmel,
b) a szabad felhasználású hitelt a tanulmányi félév során a Fot. 42. § (4)–(5) bekezdésében foglaltak szerinti
beiratkozást, illetve bejelentkezést követően legkésőbb a tárgyév december 15-éig, illetve a tárgyév május 15-éig
kezdeményezheti a hitel igényléséhez szükséges magyar nyelvű dokumentumok kitöltésével. A hitelszerződés és az
igénylés nyomtatványainak hozzáférési helyeit a Diákhitel szervezet köteles közleményben meghirdetni, valamint
a nyomtatványok elérhetőségét honlapján biztosítani.
(4) A hitelfelvevő a hallgatói hitel igénybevételére vonatkozó, magyar nyelvű hitelszerződést a Diákhitel szervezet
üzletszabályzatában foglalt rendelkezések szerint köteles kitölteni és eljuttatni – a szerződésben szereplő adatok alaki
és formai ellenőrzését követően – Diákhitel szervezet részére. A Diákhitel szervezet a hitelfelvevőkkel való
kapcsolattartás érdekében harmadik személyek közreműködését veheti igénybe.
12. § (1) A hitelfelvevő szeptember 30-áig, illetve február 28-áig dönthet az igényelt hitelösszeg mértékének
megváltoztatásáról. Amennyiben a hitelfelvevő nem nyilatkozik, a hallgató és a Diákhitel szervezet közötti
megállapodás alapján a Diákhitel szervezet változatlan feltételekkel folyósítja részére a hitelszerződés alapján a hitelt,
ha a folyósítás egyéb feltételei fennállnak. Ez esetben a hitel folyósítására a 13. § (3)–(5) bekezdéseiben meghatározott
ellenőrzést követően kerül sor.
(2) Amennyiben a hitelfelvevő a hallgatói hitel összegét, igénybevételének gyakoriságát módosítani kívánja, módosítási
kérelmét a Diákhitel szervezet üzletszabályzatában meghatározott módon és határidőben kell eljuttatnia a Diákhitel
szervezet részére.
7. A hallgatói hitelszerződés alapján történő folyósítás 13. § (1) A hallgatói hitelszerződés alapján a hallgatói hitel folyósítása – tekintettel az 5. § (3) bekezdésében foglaltakra is –
a folyósítás időszakában havonta részletekben, vagy tanulmányi félévenként egy összegben, az üzletszabályzatban
meghatározottak szerint történik. Az adott tanulmányi félévben a hallgatói hitel folyósításának legkorábbi időpontja
a tanulmányi félév második tanulmányi hónapjának 15. napja.
(2) A Diákhitel szervezet a hallgatói hitelt forintban utalja az alábbiak szerint:
a) a szabad felhasználású hitelt a hitelfelvevő rendelkezése szerinti megosztásban bármely, Magyarországon
székhellyel vagy fiókteleppel rendelkező pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett számlájára utalja, illetve
hitelfelvevő és a felsőoktatási intézmény által kötött megállapodás alapján közvetlenül a felsőoktatási intézmény
számára utalja a tanulmányokkal kapcsolatosan felmerülő egyéb díjak, költségek finanszírozására, amennyiben
a Diákhitel szervezet és a felsőoktatási intézmény között ennek lehetőségére előzetesen együttműködési
megállapodás jött létre,
b) a kötött felhasználású hitelt az 5. § (3) bekezdésében foglaltak alapján közvetlenül a felsőoktatási intézmény
számára utalja. Amennyiben az igényelt kötött felhasználású hitelt jogszerűen folyósították, de a hallgatói
jogviszony bármely ok miatt mégsem jött létre, a felsőoktatási intézmény a Diákhitel szervezet által az adott
tanulmányi félévre folyósított kötött felhasználású hitelt a Diákhitel szervezet részére haladéktalanul visszautalja.
Amennyiben az igényelt kötött felhasználású hitelt a Diákhitel szervezet jogszerűen folyósította, de a hallgató
a hallgatói jogviszonyból eredő kötelezettségeinek szülés, továbbá baleset, betegség, vagy önhibáján kívüli
egyéb okból nem tud eleget tenni és emiatt hallgatói jogviszonyát kénytelen a tanulmányi félév során
megszakítani a felsőoktatási intézmény a hallgatói jogviszony az ilyen okból történő szüneteltetésének
engedélyezését követően a Diákhitel szervezet által az adott tanulmányi félévre folyósított kötött felhasználású
hitelt a Diákhitel szervezet részére haladéktalanul visszautalja. A visszautalt összegeket a Diákhitel szervezet
előtörlesztésként számolja el.
(3) A felsőoktatási intézmény a hallgatói hitel folyósításának jogszerűsége érdekében a hitelfelvevők hallgatói
jogviszonyával kapcsolatos adatokat a Diákhitel szervezet számára adja meg. A Diákhitel szervezet minden tanulmányi
hónapban elektronikus adathordozó megküldése vagy közvetlen elektronikus kapcsolat útján megkeresi
a felsőoktatási intézményt annak érdekében, hogy a hallgatói hitelre jogosult hitelfelvevők hallgatói jogviszonya
fennállására és képzésére vonatkozó adatokat beszerezze. A felsőoktatási intézmény a Diákhitel szervezet által
megküldött adatokat köteles a nyilvántartásában tárolt adatokkal összevetni, ellenőrizni és ennek eredményéről
a Diákhitel szervezetet elektronikus adathordozó megküldése vagy közvetlen elektronikus kapcsolat útján
tájékoztatni.
(4) A Diákhitel szervezet és a felsőoktatási intézmény között egyeztetendő adatok:
a) a hallgató személyes adatai,
b) a tanulmányok folytatása céljából a hallgató képzési időszakra történő bejelentkezésének ténye,
c) a hallgatói jogviszony fennállásának, szünetelésének, megszűnésének ténye,
d) a hallgató által folytatott képzés finanszírozásának típusa,
e) a hallgató által fizetendő önköltségi, költségtérítési díj összege,
f) a hallgató adóazonosító jele,
g) a hallgató abszolutóriumának időpontja,
h) első záróvizsga időszakának kezdő és záró időpontja.
(5) A hallgatói hitel folyósításának jogszerűsége és jogszerű igénybevétele érdekében a Diákhitel szervezet az Országos
Felsőoktatási Információs Központ nyilvántartásából a hallgatói hitelszerződés alapján folyósítását kérelmező
hallgatóról személyazonosító és tanulmányi adatokat szerezhet be. Az Országos Felsőoktatási Információs Központ
a Diákhitel szervezet megkeresésére adatot szolgáltat, különösen a hallgató hallgatói jogviszonya fennállásának,
szünetelésének, megszűnésének, tanulmányok folytatása céljából képzési időszakra történő bejelentkezésének
tényéről, valamint a hallgató által folytatott képzés finanszírozásának típusáról.
(6) A Diákhitel szervezet a hitelfelvevő hallgatói hitel folyósítására vonatkozó jogosultságának – (3) vagy (5) bekezdésben
foglaltak szerinti – ellenőrzését követően az üzletszabályzatában rögzített feltételek szerint, visszamenőlegesen
a tanulmányi félév kezdetére megkezdi, illetve folytatja a hallgatói hitel folyósítását.
(7) A hitelfelvevő a hallgatói hitel folyósításának szüneteltetését a Diákhitel szervezettől bármikor írásban kérheti.
Ez esetben a hallgatói hitel folyósítása a hitelfelvevő által megjelölt időponttól, vagy a kérelem beérkezésének
időpontjára eső tanulmányi hónaptól szünetel, amennyiben a kérelemben megjelölt időpont, vagy a kérelem
beérkezése az adott havi folyósítási határnapot legalább öt munkanappal megelőzi. Amennyiben a kérelem
beérkezése az adott havi folyósítási határnapot legalább öt munkanappal nem előzi meg, a hallgatói hitel folyósítása
a soron következő tanulmányi hónaptól szünetel. A hallgatói hitel folyósítása a hitelfelvevő által a kérelmében
megjelölt időpontig, vagy időpont megjelölés nélküli kérelem esetén a folyósítás újraindítására vonatkozó kérelem
Diákhitel szervezethez történő beérkezéséig szünetel.
(8) A hallgatói hitel folyósításának újraindítását – ha annak egyéb feltételei fennállnak – a Diákhitel szervezet a következők
szerint teljesíti a hitelfelvevő részére; ha a kérelem a tanulmányi hónap 15-éig a Diákhitel szervezethez megérkezik,
az azt követő tanulmányi hónapban, ha a kérelem a tanulmányi hónap 15-ét követően érkezik meg a Diákhitel
szervezethez, az azt követő második tanulmányi hónapban.
8. A hallgatói hitelszerződés alapján fennálló tartozás törlesztése
14. § (1) A hallgatói hitelszerződés alapján fennálló tartozás törlesztésére és behajtására az e rendeletben meghatározott
szabályok, továbbá – a végrehajtáshoz való jog elévülési idejére vonatkozó rendelkezések kivételével – az adózás
rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvényben (a továbbiakban: Art.) meghatározott rendelkezések az irányadóak.
A végrehajtáshoz való jog a végrehajtandó követeléssel együtt évül el, a végrehajtáshoz való jog elévülését bármely
végrehajtási cselekmény megszakítja. A törlesztési kötelezettség kezdete – a 23. § (3) bekezdésében, valamint
a 32. §-ban foglaltak kivételével – a hallgatói jogviszony megszűnésének, legkésőbb azonban a 35. életév betöltésének
időpontját követő negyedik hónap első napja.
(2) A hallgatói hitel törlesztőrészletének alapja – a (3) bekezdésben szabályozott esetet kivéve – a tárgyévet megelőző
második évben:
a) a személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti összevont adóalapba tartozó és külön adózó, a magánszemély
adóbevallásában bevallott, vagy az adóbevallást helyettesítő elszámolásban, az adóhatóság adatszolgáltatás
alapján történő adómegállapítása során elszámolt éves jövedelme, kivéve a vagyonátruházásból származó
jövedelmet és a vállalkozói adóalapot;
b) az egyszerűsített vállalkozói adóról szóló 2002. évi XLIII. törvény szerinti, az egyszerűsített vállalkozói adó alapjául
szolgáló bevétel;
c) az egyszerűsített közteherviselési hozzájárulásról szóló 2005. évi CXX. törvény szerinti, az egyszerűsített
közteherviselési hozzájárulás alapjául szolgáló bevétel.
(3) A törlesztésre kötelezett hitelfelvevő a törlesztés beálltának évében és az azt követő évben a törlesztési kötelezettség
beállta évét, illetve az azt követő évet megelőző év október 31. napján érvényes minimálbér tizenkétszeres összege
után köteles megfizetni a törlesztést.
(4) Ha a hallgatói hitelszerződés alapján fennálló tartozás hitelfelvevő által fizetendő törlesztőrészletének éves alapja nem
éri el a minimálbér tizenkétszeres összegét, vagy bármely ok miatt a Diákhitel szervezet nem közli a törlesztőrészlet
összegét, akkor a törlesztőrészlet alapjaként – ha e rendelet másképp nem rendelkezik és feltéve, hogy törlesztési
kötelezettsége a hitelfelvevőnek fennáll – a tárgyévet megelőző év október 31-én alkalmazandó minimálbér
tizenkétszeres összegét kell tekinteni.
(5) Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik a hitelfelvevő tárgyévi havi törlesztő részlete a (2)–(4) bekezdések
megfelelő alkalmazásával számított éves jövedelemnek az alábbiak szerint meghatározott százalékának 1/12-ed része:
a) 6%-a szabad felhasználású hitelt igénybe vett hitelfelvevők esetében,
b) kötött felhasználású hitel igénybevétele esetén a teljes hiteltartozás – törlesztési kötelezettség kezdetekor,
illetve ha a törlesztési kötelezettség ezt követően szünetelt, annak újraindulásakor fennálló – összegétől függő
legalább 4%-os, legfeljebb a 6. § (4) bekezdés szerinti felülvizsgálat alapján megállapított %-os mértéke.
A Diákhitel szervezet az egyes teljes hiteltartozáshoz tartozó törlesztési hányadokat köteles évente, a 6. §
(4) bekezdése szerinti aktuáriusi vizsgálatot követően – a tanulmányi év megkezdése előtt legalább 7 nappal –
két országos napilapban, honlapján, valamint hirdetményként a felsőoktatási intézményben közzétenni.
(6) A 6. § (4) bekezdésében előírt felülvizsgálat eredményétől függően a Diákhitel szervezet a Kormány jóváhagyásával
az (5) bekezdésben meghatározott %-os törlesztési mértéket megváltoztathatja.
(7) Az állami adóhatóságnak az Art. 177. § (1) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatását követően a Diákhitel
szervezet évente, minden év december 15-éig közli az (1) bekezdés hatálya alá tartozó hitelfelvevőkkel a következő
naptári évre vonatkozó havi törlesztőrészlet összegét, abban az esetben is, ha a hitelfelvevő törlesztési kötelezettsége
szünetel. Amennyiben a hitelfelvevő által fizetendő havi törlesztőrészlet összege a törlesztési kötelezettség
újraindulása miatt megváltozik, a Diákhitel szervezet a fizetendő törlesztőrészlet összegéről haladéktalanul
tájékoztatást küld a hitelfelvevő részére.
(8) A hitelfelvevő a törlesztőrészletet – amennyiben jelen rendelet másként nem rendelkezik – minden hónap 5. napjáig
köteles a Diákhitel szervezet részére, az üzletszabályzatban meghatározott módon átutalással forintban megfizetni,
legalább a hitelszerződés (7. §) szerződésszámának egyidejű közlésével.
(9) A (2) bekezdés szerinti törlesztéssel érintett, de a 19. § (5) bekezdés a) pontja alá nem tartozó hitelfelvevő kérelmezheti
a Diákhitel szervezetnél a (4)–(5) bekezdés és a 32. § szerint megállapított törlesztő részlete összegének mérséklését.
A törlesztő részlet mérséklésének lehetőségéről a fizetési késedelem esetén küldött értesítőben a Diákhitel szervezet
tájékoztatja a hitelfelvevőt.
(10) A Diákhitel szervezet – a (11) bekezdésben foglaltakra figyelemmel – legfeljebb 24 naptári hónapra engedélyezheti
a hitelfelvevő részére mérsékelt összegű törlesztő részlet fizetését.
(11) A Diákhitel szervezet által a hitelfelvevő részére a (10) bekezdés szerint engedélyezett mérsékelt összegű törlesztő
részlet összege nem lehet kevesebb a (4)–(5) bekezdés és a 32. § figyelembevételével meghatározott minimális
törlesztő részlet összegénél.
15. § A Diákhitel szervezet az üzletszabályzatában meghatározottak szerint egyenlegértesítőt küld a hitelfelvevői részére.
9. A törlesztési kötelezettség szüneteltetése 16. § (1) Ha a hitelfelvevő a törlesztési kötelezettsége kezdetét követően ismételten hallgatói jogviszonyt létesít, a hallgatói
jogviszonya létesítésének időpontjától kezdődően törlesztési kötelezettsége a 14. § (1) bekezdésében meghatározott
feltételek bekövetkezéséig szünetel, feltéve, hogy a hallgatói jogviszony létesítését legkésőbb az új hallgatói
jogviszony létesítés első tanulmányi félévének lezárását követő 3 hónapon belül jelzi a Diákhitel szervezetnek. Ezen
határidő elmulasztása jogvesztéssel jár.
(2) A hitelfelvevő – a Diákhitel szervezet által e célra rendszeresített nyomtatványon – kérelmet nyújthat be a Diákhitel
szervezethez törlesztési kötelezettség szüneteltetése iránt:
a) a terhességi-gyermekágyi segélyre, a gyed-re, gyes-re való jogosultság, valamint
b) a rehabilitációs ellátásra vagy rokkantsági ellátásra való jogosultság
időszakának (3)–(4) bekezdés szerint meghatározott részére.
(3) A törlesztési kötelezettség a (2) bekezdésben meghatározott jogcímek első napjára visszamenőlegesen szünetelhet,
ha az nem korábbi időpont a kérelem benyújtása évének első napjánál. Amennyiben a meghatározott jogcím első
napja ennél korábbi időpont, a törlesztés a kérelem benyújtása évének első napjától szünetelhet.
(4) Amennyiben a törlesztési kötelezettség szünetelésének jogcíme a gyes, a törlesztési kötelezettség feléled, valamint
a 18. § (3) bekezdése szerint biztosított célzott kamattámogatásra vonatkozó jogosultság érvényét veszti azon
a napon, amelytől kezdődően a hitelfelvevő teljes munkaidőben kereső tevékenységet folytat.
(5) A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben a hitelfelvevőt a célzott kamattámogatás 18. § (3) és (5) bekezdése
szerinti biztosításának idejéig a törlesztési kötelezettség szüneteltetése megilleti. A Diákhitel szervezet a törlesztési
kötelezettség szüneteltetését engedélyezi, ha a kérelem a (2)–(3), illetve (8) bekezdésben foglalt feltételeknek
megfelel.
(6) A hitelfelvevő a kérelem Diákhitel szervezethez történő benyújtását követően a Diákhitel szervezetnek a törlesztési
kötelezettség szüneteltetésének tárgyában hozott döntésében foglalt időpontig nem köteles az esedékessé vált
törlesztőrészleteket megfizetni. Amennyiben a Diákhitel szervezet a hitelfelvevő kérelmét elutasítja, a hitelfelvevő
az elutasító döntés kézhezvételét követő második hónap 5. napjáig köteles a nem teljesített törlesztőrészleteket
a késedelem időszakára járó késedelmi kamattal növelt összegben megfizetni. Amennyiben a hitelfelvevő fizetési
kötelezettségét nem teljesíti, a Diákhitel szervezet jogosult a hitel-, vagy kölcsönszerződést azonnali hatállyal
felmondani.
(7) A Diákhitel szervezet a törlesztési kötelezettség szüneteltetése iránti kérelmet elutasító döntésében közli
a hitelfelvevővel az esetlegesen meg nem fizetett törlesztőrészlet késedelmi kamattal növelt összegét. A Diákhitel
szervezet a kérelemnek helyt adó döntésében megjelöli a törlesztési kötelezettség szünetelésének várható utolsó
napját, egyúttal tájékoztatja a hitelfelvevőt a törlesztési kötelezettség (4) bekezdésben meghatározott esetben
történő feléledéséről és erre az esetre vonatkozó bejelentési kötelezettségéről. A törlesztési kötelezettség
szüneteltetésének engedélyezése esetén a Diákhitel szervezet a törlesztési kötelezettség szüneteltetésének első
napjától számított időszakra jutó, befizetett törlesztéseket köteles visszautalni a hitelfelvevőnek az engedély
kézhezvételétől számított 15 napon belül tett írásbeli kérelme alapján. Egyéb esetben e törlesztések elszámolására
a 17. § (2) bekezdésében foglaltak szerint kerül sor.
(8) A rehabilitációs ellátásban vagy rokkantsági ellátásban részesülő hitelfelvevő a törlesztési kötelezettség
szüneteltetésének alapjául szolgáló jogcímét a kérelméhez csatolt említett ellátást megállapító, jogerős határozattal,
emellett a legutolsó ellátás folyósítási csekkszelvénnyel vagy fizetési számlakivonattal igazolhatja. Abban az esetben,
ha a törlesztési kötelezettség szüneteltetésének alapjául szolgáló jogcímét a hitelfelvevő nem igazolja, kérelme
elutasításra kerül.
(9) Amennyiben a (2) bekezdésben meghatározott, a törlesztési kötelezettség szüneteltetésének alapjául szolgáló jogcím
megszűnik, vagy a (4) bekezdésben meghatározott esemény bekövetkezik, vagy a Diákhitel szervezet
szüneteltetésnek helyt adó döntésben meghatározott jogcímben változás következik be, úgy a hitelfelvevő
a megszűnést, vagy a változást követő 15 napon belül köteles azt – a Diákhitel szervezet által az e célra rendszeresített
nyomtatványon – bejelenteni és a törlesztést folytatni. A jogosultság megszűnésének hónapjára eső törlesztőrészlet
időarányos részét – az esedékes törlesztőrészleten felül – a megszűnést követő hónap 5. napjáig kell megfizetni.
10. A hallgatói hitelszerződés alapján fennálló tartozás előtörlesztése
17. § (1) Az előtörlesztés céljának megjelölésével, a hitelszerződés fennállása alatt bármikor, átutalás útján forintban
előtörlesztés teljesíthető. Az előtörlesztés összege a hitelfelvevő tőketartozását a (3) bekezdésben foglalt esetet kivéve
csökkenti. Az önkéntes előtörlesztés elszámolásának időpontja a Diákhitel szervezet számláján történő jóváírás napja.
Az előtörlesztés a törlesztési kötelezettség teljesítése alól nem mentesít. A befizetett előtörlesztésekből a Diákhitel
szervezet kizárólag a 19. §-ban meghatározott záró elszámolás pozitív egyenlege után teljesít visszatérítést.
(2) Amennyiben a hitelfelvevő javára szóló befizetés nem az előtörlesztésre vonatkozó szabályok szerint történik,
a Diákhitel szervezet az ilyen befizetést elsősorban a költségre, azután a kamatra és végül a tőketartozásra számolja el.
(3) A Diákhitel szervezet jogosult az előtörlesztésre szánt összegből, a hitelfelvevővel szemben fennálló, lejárt hallgatói
hitel követelését levonni. A Diákhitel szervezet az előtörlesztésre szánt összegből a lejárt követelés levonása után
fennmaradó összeget az (1) bekezdésben foglaltak szerint számolja el.
(4) A hitelfelvevő 14. § (8) bekezdésben meghatározott kötelezettsége a (2) bekezdésben meghatározott teljesítésekre
tekintettel, annak mértékéig halasztásra kerül. A halasztás időtartamát a Diákhitel szervezet a 14. § (7) bekezdés szerint
közölt törlesztő részlet összegére és a (2) bekezdés szerinti befizetés összegére tekintettel állapítja meg.
11. A hallgatói hitellel kapcsolatos célzott kamattámogatás 18. § (1) A szabad felhasználású hitelt igénybe vevő hitelfelvevő – a szerződés időtartama alatt – a fizetendő kamattartozás
teljes összegének megfelelő célzott kamattámogatásban részesül a 16. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott
időszakra, ha célzott kamattámogatás iránti kérelmét – a Diákhitel szervezet által az e célra rendszeresített
nyomtatványon – az ellátásokat folyósító szerv igazolásával ellátva benyújtja a Diákhitel szervezethez. A célzott
kamattámogatásra való jogosultság igazolására szolgáló dokumentum a törlesztési kötelezettség szüneteltetésére
való jogosultság igazolására is szolgál.
(2) A célzott kamattámogatás anyagi fedezetét a családpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) költségvetésében kell biztosítani. A célzott kamattámogatás összegét a minisztérium
a Diákhitel szervezet számlájára a jogosult hitelfelvevő megjelölésével utalja át.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott nyomtatvány alapján a Diákhitel szervezet dönt a célzott kamattámogatásról,
kérelemnek helyt adó döntésében megjelölve az igényjogosultság kezdő és várható utolsó napját. A Diákhitel
szervezet döntését írásban közli a hitelfelvevővel.
(4) Ha a célzott kamattámogatásra vonatkozó kérelmet a Diákhitel szervezet elutasítja, a hitelfelvevő a kamattámogatásra
jogosító feltételeknek való megfelelés megállapítása iránt kifogást nyújthat be a Magyar Államkincstár
(a továbbiakban: Kincstár) központja részére az írásbeli elutasítás kézhezvételétől számított 15 napon belül.
(5) Amennyiben a Kincstár jogerős határozatában megállapítja, hogy a hitelfelvevő a kérelem Diákhitel szervezethez
történő benyújtásakor az e rendelet szerinti igénybevételi feltételeknek megfelelt, akkor a kamattámogatásról
a Kincstár hoz határozatot, megjelölve az igényjogosultság kezdő és várható utolsó napját. A Kincstár határozatát
írásban közli a Diákhitel szervezettel és a hitelfelvevővel.
(6) Ha a célzott kamattámogatás igénybevételének alapját képező jogcímnek a (3) vagy (5) bekezdés szerint megjelölt
időszakára tekintettel változás következik be, akkor azt a célzott kamattámogatást igénybe vevő hitelfelvevőnek
a 16. § (2) bekezdés a) pontja szerinti jogosultság megszűnését, vagy meghosszabbítását, valamint a 16. §
(4) bekezdése szerinti keresőtevékenysége megkezdését követő 15 napon belül a Diákhitel szervezethez írásban
– a Diákhitel szervezet által az erre a célra rendszeresített nyomtatványon – be kell jelentenie. A (3)–(5) bekezdésben
foglaltakat ez esetben is alkalmazni kell azzal, hogy a jogosultsági időnek a (3) és (5) bekezdés szerinti döntésben
megjelölt időpont előtti megszűnéséhez igazolást csatolni nem kell.
(7) Ha a (3) és (5) bekezdés szerinti döntésben megjelölt, a célzott kamattámogatás alapjául szolgáló jogcím megváltozik,
akkor a hitelfelvevőnek az (1) bekezdésben meghatározottak szerint kell a célzott kamattámogatást kérelmeznie.
(8) A célzott kamattámogatás jogosulatlan igénybevétele esetén, a hitelfelvevő a Kincstár jogerős határozata alapján
a kamattámogatásnak a határozat kiadásának napján érvényes jegybanki alapkamattal növelt összegét a minisztérium
számlájára köteles megfizetni. A Kincstár a jogosulatlan igénybevételt megállapító jogerős határozatát megküldi
a minisztérium részére.
(9) Nem számít jogosulatlan igénybevételnek az, ha a hitelfelvevő célzott kamattámogatásra való jogosultságának
megszűnését a (6) bekezdésben meghatározott határidőn belül bejelenti, vagy a célzott kamattámogatásra való
jogosultság más jogcímen megilleti, azonban a kamattámogatást folyósító minisztérium tovább folyósítja az eredeti
jogcím alapján a Diákhitel szervezetnek a kamattámogatás összegét.
12. A hallgatói hitel záró elszámolása, a hitelszerződés megszűnése és felmondása
19. § (1) A hitelszerződés megszűnik
a) ha a hitelfelvevő minden tartozását kamatokkal együtt megfizette – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel,
b) ha a hitelfelvevő elérte a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény szerinti öregségi
nyugdíjkorhatárt, függetlenül attól, hogy van-e személyi jövedelemadó-köteles jövedelme,
c) a hitelfelvevő halálával,
d) a hitelfelvevő általi felmondással,
e) a Diákhitel szervezet általi felmondással,
f) az egészségkárosodást igazoló jogerős határozat Diákhitel szervezethez történő benyújtásakor, amennyiben
a hitelfelvevő az orvosi szakvélemény szerint nem rehabilitálható, és szakorvosi felülvizsgálat megállapította,
hogy rokkantsági állapota maradandóan és véglegesen romlott, egészségügyi felülvizsgálata nem szükséges.
(2) Amennyiben az (1) bekezdés a) pontja szerinti eseményre a 14. § (1) bekezdésében meghatározott időpontot
megelőzően vagy a 16. § (1) bekezdésben meghatározott időtartam alatt kerül sor, a hitelszerződés megszűnéséhez
a hitelfelvevő felmondása szükséges.
(3) A hitelszerződés (1) bekezdés b), c) és f) pontja szerinti megszűnése esetében a hitelfelvevő teljes tartozását el kell
engedni.
(4) A határozatlan idejű hitelszerződést a hitelfelvevő 15 napos felmondási idővel felmondhatja. A felmondási idő
elteltével a tartozás egy összegben esedékessé válik.
(5) A hitelszerződés a Diákhitel szervezet általi azonnali hatályú felmondással megszűnik:
a) ha a hitelfelvevővel szembeni lejárt követelések összege a hitelfelvevő tárgyévre előírt havi törlesztőrészletének
hatszorosát eléri vagy meghaladja, feltéve, hogy a hitelfelvevő e tartozását a Diákhitel szervezet írásbeli
felszólításában foglalt határidőben nem teljesíti,
b) ha a hitelfelvevő a 3. §-ban meghatározott bármely feltétel hiánya ellenére vette igénybe a hallgatói hitelt
(jogosulatlan hitelfelvétel),
c) a hitelfelvevő üzletszabályzatban meghatározott súlyos szerződésszegése esetén,
d) a 16. § (6) bekezdése esetében.
(6) Az (5) bekezdés a)–b) pontja esetében a Diákhitel szervezet köteles a hitelszerződést felmondani.
(7) A szerződés felmondása esetén a még meg nem fizetett teljes tartozás egy összegben esedékessé és lejárttá válik, és
a Diákhitel szervezet jogosult azt meg nem fizetés esetén – az Art. rendelkezései szerint – behajtásra átadni az állami
adóhatóságnak.
(8) A Diákhitel szervezet a hitelszerződés megszűnése esetén záró elszámolást készít. Amennyiben a Diákhitel szervezet
a hitelfelvevő egyenlegén túlfizetést számol el, a záró elszámolásban a túlfizetés összegéről a hitelfelvevőt értesíti, és
a túlfizetés összegét a Ptk. rendelkezéseinek megfelelő mértékű késedelmi kamattal megnövelve a hitelfelvevő által
megadott számlaszámra utalja.
13. A hallgatói hitel EGT felsőoktatási intézményben folytatott tanulmányok alapján történő
igénybevételének különös feltételei
20. § A hallgatói hitel EGT felsőoktatási intézményekben – a résztanulmányok folytatásának kivételével – oklevél
megszerzésére irányuló képzésben folytatott tanulmányok alapján történő igénybevételének külön feltételeire a jelen
rendeletben foglaltakat a 21–23. §-ban foglalt eltéréssel kell alkalmazni.
21. § (1) E rendelet 5. § (1) bekezdés a) pontja szerinti hitelre – egyéni hitelbírálat és kockázatértékelés nélkül – jogosult
a 3. § (1) bekezdés a) pontjában felsorolt személy, aki EGT felsőoktatási intézményben oklevél megszerzésére irányuló
olyan képzésben vesz részt, amely Magyarországon elismerhető felsőfokú végzettséget ad, és a hallgatói hitel
igénybevételének a 3. § (2) bekezdés b)–d) pontjaiban meghatározott feltételeit teljesíti, valamint nem esik a 3. §
(3) bekezdése szerinti kizáró ok alá.
(2) Az EGT felsőoktatási intézményben folytatott tanulmányok alapján folyósított hallgatói hitelt a hitelfelvevő
tanulmányi félévenként kizárólag egy összegben veheti fel.
22. § (1) A hitelfelvevő a tanulmányi félév során a tárgyév december 15-éig, illetve a tárgyév május 15-éig kezdeményezheti
a hallgatói hitelszerződés megkötését. A hallgatói hitelszerződés megkötését a hitelfelvevő – a szerződésben szereplő
adatok alaki és formai ellenőrzését követően – a Diákhitel szervezet üzletszabályzatában foglalt rendelkezések szerint
kezdeményezi.
(2) Az EGT felsőoktatási intézményben folytatott tanulmányok alapján igényelt hallgatói hitel esetében a hitelfelvevő
köteles benyújtani a Diákhitel szervezet részére
a) első alkalommal, a tanulmányai megkezdésekor az érintett EGT felsőoktatási intézménnyel fennálló hallgatói
jogviszonyára, valamint a folyósításhoz szükséges képzési adataira vonatkozó, a külföldi felsőoktatási intézmény
által kiállított igazolásokat, valamint azok hiteles magyar nyelvű fordítását,
b) a további tanulmányi félévek során az érintett EGT felsőoktatási intézménnyel fennálló hallgatói jogviszonyára
vonatkozó, a külföldi felsőoktatási intézmény által kiállított igazolást, valamint annak hiteles magyar nyelvű
fordítását.
(3) A Diákhitel szervezet a (2) bekezdés rendelkezéseitől eltérően nem hiteles fordítást is elfogad azon nyelvek esetén,
amelyeket a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény hatálya alá tartozó ügyekben
eljáró hatóságok kijelöléséről, valamint nyilatkozattételi kötelezettség alá eső szolgáltatások felsorolásáról szóló
33/2008. (II. 21.) Korm. rendelet 3. § (3) bekezdése alapján eljáró hatóság az internetes honlapján közzétett.
(4) A Diákhitel szervezet az igazolás hozzá érkezését követő 8 napon belül a külföldi felsőoktatási intézmény jogállásával,
valamint a hallgató által folytatott képzéssel kapcsolatban kétség esetén állásfoglalás céljából megkeresheti az
Oktatási Hivatalt. A hitelfelvevő által benyújtott igazolással kapcsolatos állásfoglalását az Oktatási Hivatal az igazolás
hozzá érkezését követő 15 napon belül köteles megküldeni a Diákhitel szervezet részére.
(5) A Diákhitel szervezet a hallgatói hitel folyósítását csak a hitelfelvevővel kötött érvényes és hatályos hitel-, vagy
kölcsönszerződés értelmében – a (2) bekezdésben foglalt feltételek bekövetkezése esetén – teljesítheti, a tanulmányi
félév kezdetére visszamenőlegesen.
23. § (1) Az EGT felsőoktatási intézményben folytatott tanulmányok alapján igényelt hallgatói hitelt a Diákhitel szervezet
tanulmányi félévenként egy összegben, a jogosultsági feltételek fennállása esetén az üzletszabályzatában
meghatározottak szerint utalja a hitelfelvevő részére.
(2) A folyósítási feltételek fennállása esetén a Diákhitel szervezet a hallgatói hitelszerződés alapján folyósított hallgatói
hitelt forintban, átutalással, a hitelfelvevő bármely Magyarországon bejegyzett pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett
fizetési számlájára köteles átutalni.
(3) A hallgatói hitel folyósítása érdekében a hallgatói jogviszonya fennállását a hitelfelvevő minden tanulmányi félévben
az adott tanulmányi félév második hónapjának utolsó napjáig köteles igazolni – a rendelet 22. §-ának (2) bekezdés
b) pontja szerint – a Diákhitel szervezet számára. Abban az esetben, ha a hitelfelvevő a hallgatói jogviszonya
fennállását az adott tanulmányi félévben nem igazolja, a hallgatói jogviszony igazolással igazolt tanulmányi félév
elteltét követő második negyedév első napjától kezdődően törlesztési kötelezettség terheli.
(4) A hitelfelvevő hallgatói jogviszonya fennállását a folyósítás szüneteltetésével érintett időszak alatt is köteles
a Diákhitel szervezet számára igazolni.
14. Elnevezések védelme 24. § A „hallgatói hitel”, a „hallgatói kölcsön”, a „diákhitel” és a „diákkölcsön” elnevezések és jelzős alakjaik, továbbá rokon
értelmű vagy idegen nyelvű megfelelőik csak az Art. és az e rendeletben meghatározott szabályok alapján működő
hallgatói hitelrendszer tekintetében alkalmazhatóak.
15. A Diákhitel szervezet 25. § (1) A Diákhitel szervezet a hallgatói hitelrendszer működtetését és a hallgatói hitelszerződések alapján a hallgatói hitelek
folyósítását végzi. E célok elérése érdekében szükséges tevékenységeken kívül elsődleges célja és alapvető feladatai
teljesítésének veszélyeztetése nélkül adatfeldolgozói és a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló
1996. évi CXII. törvényben meghatározott ügynöki tevékenységet is folytathat az adatvédelmi jogszabályok
figyelembevételével és a tulajdonosi jogok gyakorlójának jóváhagyásával.
(2) A Diákhitel szervezet az államilag garantált forrásait kizárólag a hallgatói hitelek kihelyezésére, az állami
kezességvállalással kibocsátott értékpapírok és egyéb, államilag garantált forrásbevonások alapján fennálló fizetési
kötelezettségeinek teljesítésére, működési költségeinek fedezésére és a kibocsátott értékpapírok és forrásbevonások
alapján fennálló fizetési kötelezettségeinek teljesítésére használhatja fel.
(3) A hallgató hozzájárulása alapján a Diákhitel szervezet nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a hitelfelvevő
személyazonosító adatait, a szerződésre, annak teljesítésére, a célzott kamattámogatásra vonatkozó adatokat,
információkat, továbbá azokat az adatokat, amelyek nyilvántartását jogszabály kötelezővé teszi.
(4) A Diákhitel szervezet megbízza az Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaságot, hogy
a hallgatói hitelrendszer finanszírozásához szükséges források biztosítása érdekében a pénz- és tőkepiacokon eljárjon,
illetve az állam által garantált hitelek felvételének megszervezésében közreműködjön.
(5) A Diákhitel szervezet rendszeresen tájékoztatja az államháztartásért felelős minisztert a hallgatói hitelállományról, az
igénybe vett forrásokról és a törlesztések és az állami kezesség érvényesítésének valószínűségéről.
(6) A Diákhitel szervezet által állami kezességvállalás mellett kibocsátásra kerülő, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
mint pénzügyi eszközök elhelyezését az Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság szervezi
és a Diákhitel szervezet részére a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk
végezhető tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bszt.) 5. § (1) bekezdés a)–b)
és g) pontjaiban meghatározott befektetési szolgáltatási tevékenységet végez, valamint a Bszt. 5. § (2) bekezdés d) és
g) pontjaiban meghatározott befektetési szolgáltatási tevékenységet kiegészítő szolgáltatást nyújt.
16. Diákhitel kockázati céltartalék képzése 26. § (1) A Diákhitel szervezet hitelezési tevékenységével kapcsolatos kockázatok fedezetére – egyéb ráfordításai között
elszámolva – kockázati céltartalékot képez (a továbbiakban: diákhitel kockázati céltartalék). A diákhitel kockázati
céltartalék képzése a mérleg fordulónapjával a (3) bekezdésben foglaltaknak megfelelően történik.
(2) A diákhitel kockázati céltartalékot a behajthatatlan és a 19. § (3) bekezdése alapján leírt hallgatói hiteltartozásokból
eredő veszteségek ellentételezésére, a veszteség összegében – legfeljebb a céltartalék meglévő összegében – kell
felhasználni az egyéb bevételek között elszámolva.
(3) A diákhitel kockázati céltartalék tárgyévi képzése a mérleg fordulónapjával a (2) bekezdésben foglalt leírásokat és
céltartalék felhasználást követően – annak figyelembevételével – a ki nem egyenlített kamattartozások tőkésítését is
magába foglaló hallgatói hiteltartozások állományára az aktuárius által meghatározott tárgyévi kockázati szint és
kockázati prémium alapján megállapított tárgyévben szükséges céltartalék szintjéig történik. Ha a diákhitel kockázati
céltartalék mérleg-fordulónapi állománya meghaladja a tárgyévben szükséges céltartalék szintjét, akkor a céltartalék
többletet fel kell szabadítani az egyéb bevételek között elszámolva.
(4) A Diákhitel szervezet a számviteli politikájában rögzíti a hallgatói hitelek (3) bekezdés szerinti tárgyévi kockázati
szintjének, a kockázati prémiumnak és a diákhitel kockázati céltartalék tárgyévben szükséges szintjének az aktuárius
által meghatározott megállapítási módját.
17. A Diákhitel szervezet működési és forrásköltségeinek elhatárolása
27. § (1) A Diákhitel szervezet az egyes években felmerülő, a kamatbevételekben foglalt működési költséget fedező
prémiummal nem fedezett működési költségeit aktív időbeli elhatárolásként mutatja ki. Az elhatárolt költségek teljes
feloldását követően a Diákhitel szervezet az adott naptári félévben (kamatperiódusban) a hallgatói hitelek kamatában
megtérült működési költséget, valamint egyéb, bevételekkel nem fedezett ráfordításokat fedező prémiumbevétel
és az adott naptári félévben (kamatperiódusban) ténylegesen felmerült működési költségek, valamint egyéb,
bevételekkel nem fedezett ráfordítások különbözetét a különbözet jellegétől függően aktív vagy passzív
elhatárolásként mutatja ki. Egy adott kamatperiódusból származó különbözet időbeli elhatárolása a soron következő
kamatperiódusban kerül megszüntetésre.
(2) Az adott kamatperiódusból származó különbözet meghatározásakor az előző kamatperiódusból származó
különbözet időbeli elhatárolásának feloldását is számításba kell venni. Az egyes kamatperiódusokban elhatárolt
összegeket és azok megszüntetését analitikusan elkülönítetten kell nyilvántartani és az éves beszámoló kiegészítő
mellékletében be kell mutatni.
(3) A Diákhitel szervezet az adott naptári félévben (kamatperiódusban) a hallgatói hitelek finanszírozása érdekében
bevont források kamat- és kamatjellegű ráfordításainak, valamint a kamat- és kamatjellegű (kockázati és működési
prémiumot nem tartalmazó) bevételeinek különbözetét – a különbözet jellegétől függően – aktív vagy passzív
elhatárolásként mutatja ki. Egy adott kamatperiódusból származó kamatkülönbözet időbeli elhatárolása a következő
tíz kamatperióduson – azaz öt éven – keresztül, időarányosan kerül megszüntetésre. Az egyes kamatperiódusokban
elhatárolt összegeket és azok megszüntetését analitikusan elkülönítetten kell nyilvántartani és az éves beszámoló
kiegészítő mellékletében be kell mutatni.
18. Méltányossági esetek 28. § (1) Annak a hitelfelvevőnek,
a) akinek mindkét szülője álláskereső, vagy
b) aki árva, vagy
c) aki félárva és az élő szülője álláskereső,
és tanulmányait az e rendelet hatálybalépésekor és azt követően is államilag támogatott, vagy költségtérítéses,
képzésben folytatja, tanulmányi hónaponként továbbra is jogosult a hallgatói hitelrendszerről és a Diákhitel
Központról szóló 86/2006. (IV. 12.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdése szerint meghatározott legmagasabb összegeknél
10 000 Ft-tal magasabb összegű hallgatói hitel felvételére.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hitelösszegeket a hitelfelvevő legfeljebb két tanulmányi félévre veheti igénybe.
(3) Az (1) bekezdés szerinti hallgatói hitel igénybevétele érdekében a hitelfelvevő köteles közvetlenül a Diákhitel
szervezet részére benyújtani
a) az (1) bekezdés a) pontja esetén
aa) születési anyakönyvi kivonatának másolatát,
ab) harminc napnál nem régebbi okirati igazolást arról, hogy mindkét szülő álláskereső,
b) az (1) bekezdés b) pontja esetén
ba) születési anyakönyvi kivonatának másolatát,
bb) a szülők halotti anyakönyvi kivonatának másolatát,
c) az (1) bekezdés c) pontja esetén
ca) születési anyakönyvi kivonatának másolatát,
cb) harminc napnál nem régebbi okirati igazolást arról, hogy az élő szülője álláskereső,
cc) a szülő halotti anyakönyvi kivonatának másolatát.
Az ab) és a cb) pontban foglalt okiratot a hitelfelvevőnek tanulmányi félévenként kell benyújtani a Diákhitel szervezet
részére.
19. Általános kamattámogatás 29. § (1) A kötött felhasználású hitelt igénybe vevő hallgató hitelszerződése fennállásának időszaka alatt általános
kamattámogatásban részesül. Az általános kamattámogatás mértéke a hitelfelvevő által fizetendő a 6. §
(7) bekezdésében meghatározott kamatot meghaladó összeg.
(2) Az általános kamattámogatás anyagi fedezetét az államháztartásért felelős miniszter által vezetett minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) költségvetésében kell biztosítani.
(3) Az általános kamattámogatás havi összegét a minisztérium a Diákhitel szervezet részére a hallgatói hitel folyósítását
követő hónapban, havi bontású elszámolás alapján a hitelfelvevő megjelölésével utalja át.
Záró rendelkezések 30. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel – 2012. augusztus 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit –
a (3)–(4) bekezdésben foglalt eltéréssel – a már megkötött kölcsönszerződésekre is alkalmazni kell.
(2) 2012. szeptember 1-jén lép hatályba az 1–4. §, az 5. § (1) és (3)–(5) bekezdés, a 6–10. §, a 11. § (1) bekezdés, 12–29. §;
30. § (3)–(4) bekezdés, valamint a 31–35. §.
(3) A 4. § (3) bekezdésének rendelkezését nem kell alkalmazni a Diákhitel szervezettel e rendelet hatálybalépését
megelőzően kölcsönszerződést kötött azon hitelfelvevők esetében, akik a 40. életévük betöltését követően még
a hallgatói hitel igénybevételére rendelkeznek jogosultsági idővel.
(4) A hallgatói hitel visszafizetésének megkezdésére szolgáló, a 14. § (1) bekezdésében meghatározott időpont
az e rendelet hatálybalépése előtt hallgatói hitelt igénybe vett, 40. életévük betöltésének időpontjában még
hiteligénylési idővel rendelkező hitelfelvevők esetében, a hallgatói jogviszony megszűnésének időpontja, legkésőbb
azonban jelen rendelet hatálybalépését megelőző napon a Diákhitel szervezet által nyilvántartott képzési adatok
szerint a hallgatói hitelrendszerről és a Diákhitel Központról szóló 119/2001. (VI. 30.) Korm. rendelet rendelkezései
alapján számított hiteligénylési idő elteltének időpontját követő hónap első napja.
31. § (1) Ezen rendelet hatálybalépésének időpontjában államilag támogatott és költségtérítéses képzésben tanulmányokat
folytató azon hitelfelvevő, aki 2012. május 15-e előtt kötött kölcsönszerződést a hitelt továbbra is változatlan
feltételekkel veheti igénybe.
(2) A 4. § (3) bekezdésben foglaltaktól eltérően azon hitelfelvevő, aki 2012. május 15-e előtt kötött kölcsönszerződést,
és kötött felhasználású hitelt nem vett igénybe – ha a folyósítási feltételeknek megfelel – legkésőbb azon tanulmányi
félévben részesülhet hallgatói hitelben, amelyben a 40. életévét betölti.
32. § A 14. § (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a törlesztési kötelezettség legkésőbb a hitelfelvevő 40. életéve
betöltésének időpontját követő negyedik hónap első napján veszi kezdetét azon hitelfelvevő esetében, aki 2012.
május 15-e előtt kötött kölcsönszerződést, és kötött felhasználású hitelt nem vett igénybe.
33. § (1) A hallgatói hitel tárgyévi havi törlesztő részletének mértéke a 31. § (1) bekezdése szerinti államilag támogatott
képzésben részt vevő hitelfelvevő esetében a 14. § (2)–(4) bekezdések megfelelő alkalmazásával számított éves
jövedelem hat – a költségtérítéses képzésre tekintettel a hallgatói hitelrendszerről és a Diákhitel Központról szóló
86/2006. (IV. 12.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdésében meghatározott 50 000 Ft-os hitelösszeget akár egy alkalommal
is igénybe vett hitelfelvevő esetében – nyolc százalékának 1/12-ed része.
(2) A 28. § (1) bekezdés alapján folyósítható hallgatói hitelt akár egy alkalommal is igénybe vevő hitelfelvevő tárgyévi havi
törlesztő részlete megegyezik a 14. § (2)–(4) bekezdések megfelelő alkalmazásával számított éves jövedelem 1/12-ed
részének az (1) bekezdése szerinti százalékban meghatározott törlesztési mérték egy százalékponttal növelt
mértékével.
34. § A 2012/2013. tanévre a kötött felhasználású hitel kamatszámítása során a 6. § (1) bekezdés b) és c) pontjában
meghatározott kamatelemet nem kell figyelembe venni.
35. § Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) a Tanács 2003/109/EK tanácsi irányelve (2003. november 25.) a harmadik országok huzamos tartózkodási
engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról, 11. cikk (1) bekezdés b) pont és 21. cikk;
b) az Európai Parlament és a Tanács 2004/38/EK irányelve (2004. április 29.) az Unió polgárainak és családtagjaiknak
a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK
rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK,
a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről, 24. cikk.
36. § (1) Hatályát veszti a hallgatói hitelrendszerről és a Diákhitel Központról szóló 86/2006. (IV. 12.) Korm. rendelet 5. §
(2) bekezdés és a 11. § (2)–(4) bekezdés, valamint a hallgatói hitelrendszerről és a Diákhitel Központról szóló 86/2006.
(IV. 12.) Korm. rendelet módosításáról szóló 114/2011. (VII. 7.) Korm. rendelet.
(2) 2012. szeptember 1-jén hatályát veszti a hallgatói hitelrendszerről és a Diákhitel Központról szóló 86/2006. (IV. 12.)
Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1287/2014. (V. 5.) Korm. határozata a felvonókról, mozgólépcsőkről és mozgójárdákról szóló kormányrendelet végrehajtásával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy biztosítsák a  Magyar Kereskedelmi
Engedélyezési Hivatalnak a  felvonók és mozgólépcsők piacfelügyeleti és műszaki felügyeleti hatósági feladatának
ellátásához – a  folyamatosság biztosítása érdekében – szükséges, az  ÉMI Építésügyi Minőségellenőrző Innovációs
Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság Felvonó és Mozgólépcső Felügyeletétől történő, a  felvonókra,
a  mozgólépcsőkre és az  ellenőrökre vonatkozóan nyilvántartott adatok, adatbázisok informatikai rendszerrel
történő átadását és az iratanyagok teljes körű átvételét,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: e kormányhatározat közzétételét követő 31. nap
2. felhívja a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a  fővárosi és megyei kormányhivatalok mérésügyi és
műszaki biztonsági szakigazgatási szervei részére a  felvonók és mozgólépcsők műszaki felügyeleti hatósági
feladatának ellátásához szükséges létszámot – Budapest Főváros Kormányhivatala Mérésügyi és Műszaki Biztonsági
Hatósága esetében 2 főt, valamint a további 6 szakigazgatási szervnél 1-1 főt – biztosítsa,
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: e kormányhatározat közzétételét követő 31. nap
3. elrendeli – a  felvonókkal és mozgólépcsőkkel kapcsolatos piacfelügyeleti és műszaki felügyeleti hatósági
feladatok ellátásával összefüggésben – a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal létszámának 8 fővel történő
megemelését,
4. felhívja a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy tegyen javaslatot a  3.  pontban foglaltak átvezetésére
a  Miniszterelnökségen, a  minisztériumokban, az  igazgatási és az  igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi
költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról szóló 1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozat módosítása során.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: e kormányhatározat közzétételét követő 31. nap
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
207/2019. (VIII. 23.) Korm. rendelete a Puskás Aréna működtetésével és üzemeltetésével kapcsolatos egyes feladatokról.
A Kormány
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 1. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Puskás Aréna (a  továbbiakban: létesítmény) üzemeltetése és működtetése tekintetében 2020. augusztus 1-jéig
a Nemzeti Sportközpontok felett – az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 9/A. §
(4) bekezdése alapján – az Áht. 9. § g)–i) pontjában foglalt irányítási hatásköröket a kiemelt budapesti fejlesztésekért
és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztos (a továbbiakban: kormánybiztos) gyakorolja.
(2) A  kormánybiztos a  létesítmény üzemeltetése és működtetése tekintetében figyelemmel kíséri az  üzemeltetési,
szakmai sztenderdek alkalmazását, és az üzemeltetőt felhívja a szükséges intézkedések megtételére.
(3) A kormánybiztos – az (1) bekezdés szerinti irányítási jogkörében – előzetes jóváhagyásával hozható döntés az alábbi
ügyekben:
a) az UEFA 2020 labdarúgó Európa-bajnokság és egyéb labdarúgó-mérkőzések megrendezésével összefüggő
szerződések megkötése,
b) az UEFA 2020 labdarúgó Európa-bajnokság és egyéb labdarúgó-mérkőzések megrendezésével, valamint
a  létesítmény működtetésével összefüggésben a  közvélemény tájékoztatása, sajtókommunikáció
kibocsátása,
c) a létesítmény hasznosítására vonatkozó szabályzat elfogadása,
d) a létesítményt vagy annak közvetlen környezetét érintő szerződések jóváhagyása.
2. § A kormánybiztost a létesítmény üzemeltetése és működtetése során megilletik az alábbi jogok:
a) kérésére bármely, a  létesítmény működtetésével összefüggő tevékenység során keletkezett dokumentumot
a rendelkezésére kell bocsátani,
b) a létesítmény üzemeltetése és működtetése tekintetében információt kérhet,
c) a  létesítmény üzemeltetésével és működtetésével összefüggésben keletkezett pénzügyi adatokba,
nyilvántartásokba betekinthet és tájékoztatást kérhet. 3. § (1) A  létesítmény 1. § (1) bekezdése szerinti időpontig történő üzemeltetése és működtetése vonatkozásában
a  Nemzeti Sportközpontok részletes megvalósítási tervet készít, és azt jóváhagyásra a  kormánybiztos elé terjeszti
legkésőbb 2019. szeptember 15-éig. A Nemzeti Sportközpontok a megvalósítási tervet a kormánybiztos észrevételei
alapján véglegesíti.
(2) A  Nemzeti Sportközpontok a  kormánybiztos által jóváhagyott megvalósítási terv végrehajtásáról és a  labdarúgómérkőzések megrendezése érdekében tett intézkedésekről, a  felmerült problémákról és azok kezeléséről havonta,
a tárgyhót követő 5 napon belül írásbeli jelentést készít, továbbá hetente vagy a kormánybiztos által meghatározott
gyakorisággal a kormánybiztost szóban tájékoztatja.
4. § A kormánybiztos az e rendelet szerinti irányítási hatáskörök gyakorlása során együttműködik az emberi erőforrások
miniszterével. A  kormánybiztos az  e  rendelet szerinti tevékenységéről félévente írásban tájékoztatja az  emberi
erőforrások miniszterét.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
 (2) Ez a rendelet 2020. augusztus 1-jén hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1117/2013. (III. 8.) Korm. határozata a KEOP-1.3.0/09-11-2012-0017 azonosító számú („Szigetvári Kistérség Ivóvízminőség-javító Programja” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KEOP-1.3.0/09-11-2012-0017 azonosító számú, a „Szigetvári Kistérség
Ivóvízminőség-javító Programja” című egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projekt-javaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi
Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
25/2015. (XII. 4.) IM utasítása az igazságügyi miniszter vezetése, irányítása és felügyelete alá tartozó szervek kormányügyeleti rendszerben teljesítendő jelentési kötelezettsége rendjéről, valamint a kormányzati intézkedést igénylő rendkívüli események jegyzékéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja alapján – figyelemmel a  kormányügyeleti rendszer
létrehozásáról szóló 1324/2011. (IX. 22.) Korm. határozatra – a következő utasítást adom ki:
1. Értelmező rendelkezések 1. § Ezen utasítás alkalmazásában
a) jelentési kötelezettséget teljesítő szervezet: az Igazságügyi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 7/2014. (XI. 14.) IM utasítás 1.  melléklet 4. függelékében meghatározott, az  igazságügyi miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása, felügyelete alá tartozó költségvetési szerv,
b) jelentésköteles esemény: a kormányzati intézkedést igénylő rendkívüli események jegyzékében meghatározott,
1. melléklet szerinti esemény.
2. A tájékoztató rendszer működése 2. § (1) Jelentésköteles esemény bekövetkezése vagy annak veszélye esetén a  jelentési kötelezettséget teljesítő szervezet
a  Kormány gyors, hatékony és hiteles tájékoztatása érdekében az  ezen utasításban foglalt tájékoztatási rend
figyelembevételével teljesíti jelentési kötelezettségét.
(2) A jelentési kötelezettséget teljesítő szervezet a jelentésköteles eseményről történt tudomásszerzést, illetve a veszély
vagy kárelhárítás érdekében esetlegesen szükséges halaszthatatlan intézkedést követően telefonon haladéktalanul,
majd elektronikus úton írásban is tájékoztatja az  Igazságügyi Minisztérium (a továbbiakban: IM) Biztonsági és
Adatkezelési Főosztálya keretein belül működő biztonsági ügyeletet (a továbbiakban: biztonsági ügyelet).
3. § Az IM szervezeti egységeinek munkatársát a  jelentésköteles eseménnyel összefüggésben jelentési kötelezettség
terheli, amelyet lehetőség szerint a szervezeti egység vezetője tevékenységét irányító állami vezető útján vagy annak
tájékoztatása mellett teljesít a biztonsági ügyelet felé.
4. § (1) A jelentési kötelezettséget teljesítő szervezet a tevékenysége gyakorlásával összefüggésben bekövetkezett rendkívüli
eseményekkel összefüggő jelentési kötelezettsége biztonsági ügyelet felé történő teljesítése érdekében ügyeletet
(a továbbiakban: helyi ügyelet) működtet.
(2) A jelentési kötelezettséget teljesítő szervezet vezetői a kapcsolattartáshoz szükséges feltételeket, a  jelentésköteles
eseményekkel kapcsolatos belső jelentési rendet önállóan biztosítják és alakítják ki.
(3) A  helyi ügyelet feladatait a  jelentési kötelezettséget teljesítő szervezet vezetője, az  általa kijelölt személy vagy
szervezeti egység látja el.
5. § (1) Az ügyeletes állami vezetői feladatokat az IM közigazgatási államtitkára látja el.
 (2) Az IM közigazgatási államtitkárát – ha bármely előre nem látott halaszthatatlan feladat vagy más ok miatt nem tudja
az ügyeletes állami vezetői feladatokat ellátni – az IM jogszabály-előkészítés összehangolásáért és közjogi jogalkotásért
felelős helyettes államtitkára helyettesíti, aki a  helyettesítés tényéről való tudomásszerzését követően értesíti
a biztonsági ügyeletet.
6. § (1) A biztonsági ügyelet a bejelentett rendkívüli eseményekről és az azokkal összefüggésben felmerült információkról
telefonon haladéktalanul jelentést tesz az ügyeletes állami vezetőnek.
(2) Az  ügyeletes állami vezető a  biztonsági ügyelet jelentése alapján dönt a  bejelentett rendkívüli események és
az azokkal összefüggésben felmerült információk továbbításának indokoltságáról vagy a döntést megelőzően azok
szükség szerinti kiegészítéséről.
(3) Kormányzati kommunikációs lépést igénylő rendkívüli esemény esetén az  ügyeletes állami vezető tájékoztatja
az  IM feladatkör szerint hatáskörrel rendelkező állami vezetőjét a megfelelő szakmai tartalmú tájékoztatás kiadása
érdekében.
(4) A biztonsági ügyelet vagy az ügyeletes állami vezető kérheti a bejelentett rendkívüli eseménnyel összefüggésben
rendelkezésre álló további adatok átadását, melyet a jelentési kötelezettséget teljesítő szervezet köteles rendelkezésre
bocsátani. A további adatszolgáltatás csak az (5) bekezdésben meghatározott okból tagadható meg.
(5) Ha a  (4)  bekezdés szerinti adatok átadása minősített adat továbbítását teszi szükségessé, vagy ha jogszabály
az értesítés rendjét másként szabályozza, a telefonon továbbított jelentés kizárólag az esemény típusára, helyére és
időpontjára, valamint az  eltérő értesítési rendet szabályozó dokumentum – minősített adatot nem tartalmazó –
megjelölésére korlátozódik.
7. § (1) A biztonsági ügyelet a 6. § (3) bekezdésében meghatározottakkal összhangban az ügyeletes állami vezető döntésének
megfelelően tájékoztatja a Kormányügyeletet.
(2) Nem indokolt az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás, ha
a) a bekövetkezett esemény jellegénél, nagyságrendjénél fogva nem éri el az 1. mellékletben foglaltak szerinti
hatást a kormányzati, illetve az ágazati működésre tekintettel,
b) a kialakult helyzet a miniszter hatáskörében biztonsággal rendezhető, kormányzati intézkedést nem igényel,
vagy
c) a kialakult helyzet nem váratlan, arról az érintett kormányzati szervek előzetesen tudomással bírnak.
(3) Nem mellőzhető az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás, ha a Kormány halaszthatatlan intézkedésére van szükség.
8. § (1) A  jelentési kötelezettséget teljesítő szervezet a  tájékoztatási rendszer működtetését, annak technikai, informatikai
hátterét a  meglévő kapacitások, eszközök és hálózatok felhasználásával, a  rendelkezésre álló rendszeresített
létszámmal biztosítja.
(2) Az ügyeleti feladatok ellátása nem igényli az ügyeletesnek kijelölt szolgálati helyen történő tartózkodását, az ügyeleti
feladatok ellátása a hivatali szervezeten kívül is ellátható, de az ország területének elhagyása esetén a helyettesítéséről
gondoskodni szükséges.
3. A helyi ügyelet további feladatai 9. § (1) A jelentési kötelezettséget teljesítő szervezet vezetője a helyi ügyelet feladatait, működési és dokumentálási rendjét
az ezen utasításban foglaltak figyelembevételével, önállóan határozza meg.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti szabályzatot a  jelentési kötelezettséget teljesítő szervezet vezetője a  biztonsági ügyelet
részére megküldi.
(3) A helyi ügyeleten biztosítani kell a telefonos és elektronikus elérhetőséget. Az ezzel kapcsolatos adatokat a jelentési
kötelezettséget teljesítő szervezet vezetője a biztonsági ügyelet részére megküldi.
4. A biztonsági ügyelet további feladatai 10. § (1) A biztonsági ügyelet a rendkívüli eseményről beérkező szóbeli jelentés tartalmát az ügyeletes állami vezető, illetve
a  Kormányügyelet részére telefonon történő továbbítást követően a  2.  melléklet szerint elektronikusan rögzíti, és
megküldi részükre. A biztonsági ügyelet dokumentálja továbbá a kapott és adott jelentésekkel vagy tájékoztatással
összefüggő tevékenységét.
(2) A  biztonsági ügyelet háttértámogatást nyújt az  ügyeletes állami vezetői feladatok ellátásához, közreműködik
az azonnali intézkedések végrehajtásában.
(3) A biztonsági ügyelet biztosítja a  telefonos és elektronikus elérhetőségét, valamint a kapcsolattartáshoz szükséges
adatainak az ügyeletes állami vezető, a Kormányügyelet, az IM szervezeti egységei és a helyi ügyeletek részére történő
rendelkezésre bocsátását.
(4) A biztonsági ügyelet gondoskodik az általa elektronikusan rögzített adatok archiválásáról és a hatályos iratkezelési
szabályzat irányadó tétele szerint történő megőrzéséről.
5. Az ügyeletes állami vezető további feladatai 11. § (1) Az ügyeletes állami vezető biztosítja a folyamatos telefonos és elektronikus elérhetőségét, valamint a kapcsolattartáshoz
szükséges aktualizált adatai biztonsági ügyelet részére történő rendelkezésre állását.
(2) Ha az  ügyeletes állami vezető egyéb forrásból olyan rendkívüli eseményre vonatkozó információ birtokába jut,
amelyről jelentés nem érkezett, az  információk megerősítése érdekében a biztonsági ügyelettől háttértámogatást
kérhet.
(3) Az ügyeletes állami vezető önállóan vagy a biztonsági ügyelet útján elektronikus úton dokumentálja a biztonsági
ügyeleti szolgálati feladatok ellátásával összefüggő tevékenységét, a  beérkező információkkal kapcsolatos
intézkedéseit, az információk továbbításának vagy a továbbítás elmaradásának indokát.
6. A biztonsági ügyeleti szolgálat szervezése és ellátása
12. § (1) A biztonsági ügyeleti szolgálat megszervezéséért, a biztonsági ügyeletesek havi szolgálati beosztásának tárgyhónapot
megelőző hónap 15. napjáig történő elkészítéséért és jóváhagyásra az  ügyeletes állami vezető részére történő
felterjesztéséért az IM Biztonsági és Adatkezelési Főosztályának vezetője felelős.
(2) A  jóváhagyott biztonsági ügyeleti szolgálati beosztást legkésőbb a  tárgyhónapot megelőző hónap 25. napjáig
a biztonsági ügyelet juttatja el a Kormányügyelethez és a helyi ügyeletekhez.
(3) Ha a biztonsági ügyeletes a biztonsági ügyeleti szolgálatot bármely előre nem látott halaszthatatlan feladat vagy más
elháríthatatlan ok miatt nem tudja ellátni, helyettesítéséről az IM Biztonsági és Adatkezelési Főosztályának vezetője
gondoskodik.
(4) A  biztonsági ügyeletesek a  biztonsági ügyeleti szolgálatot heti váltásban, hétfőn reggel 9 órától a  következő
hétfőn 9 óráig tartó időtartamban látják el.
(5) A  biztonsági ügyelet az  ügyeletes állami vezetővel, a  Kormányügyelettel, a  helyi ügyeletekkel és az IM szervezeti
egységeivel az  e  célra rendszeresített, a  biztonsági ügyelet szabályzatában rögzített technikai paraméterekkel
rendelkező elektronikus infokommunikációs eszközökön keresztül tart kapcsolatot.
(6) A biztonsági ügyelet figyelemmel kíséri a helyi ügyeletek működését, a működési feltételek elégtelensége vagy egyéb
rendellenesség észlelése esetén az  IM közigazgatási államtitkára útján kezdeményezi a  szükséges intézkedések
megtételét.
7. Záró rendelkezések 13. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
14. § A jelentési kötelezettséget teljesítő szervezet vezetője a 9. § (1) bekezdése szerinti szabályzatot 2015. december 31-ig
köteles előkészíteni.
15. § Hatályát veszti a  közigazgatási és igazságügyi miniszter vezetése, irányítása, felügyelete alá tartozó szervek
kormányügyeleti rendszerben teljesítendő jelentési kötelezettsége rendjéről, valamint a  kormányzati intézkedést
igénylő rendkívüli események jegyzékéről szóló 6/2012. (III. 9.) KIM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
27/2015. (VI. 19.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2015. június 6. napjától 2015. december 5. napjáig
Hegedüs Istvánt miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladata a köznevelési tankönyvellátás rendszere működtetésének elősegítése, e körben különösen
a) közreműködés
aa) köznevelési intézmények biztonságos tankönyvellátása megvalósításában,
ab) a tankönyvfejlesztési terv elkészítésében és a miniszter által jóváhagyott tankönyvfejlesztési terv
végrehajtásában,
ac) az állami tankönyvfejlesztésért és -kiadásért felelős szervnél az e tevékenységéhez szükséges
szervezeti struktúra és szakmai feltételek kialakításában,
ad) az állami tankönyvfejlesztésért és -kiadásért felelős szerv és könyvtárellátó tevékenységének
összehangolásában,
ae) az iskolai tankönyvrendelés és -ellátás rendjének kialakításában,
b) javaslattétel
ba) az állami tankönyvellátás rendjére vonatkozó szabályozás továbbfejlesztésére,
bb) az állami tankönyvfejlesztésért és -kiadásért felelős szerv működtetésére,
bc) a tankönyvellátás hatékonyságának javítására, fejlesztésére.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a köznevelésért felelős államtitkár útján az emberi erőforrások minisztere irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az Emberi Erőforrások Minisztériuma keretében működő Miniszteri Kabinet
titkársága nem segíti.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése alapján helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 6/2015. (II. 16.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere