text:
1/2012. (HK 3.) HM VGHÁT s z a k utasítása a 2011. éves költségvetési beszámoló elkészítésének rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. §-ának (2) bekezdése alapján – figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium fejezet
központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló
89/2011. (VIII. 4.) HM utasítás 26. § (1) bekezdésére – a
2011. évi költségvetési beszámolók elkészítésének rendjére a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya kiterjed:
a) a jóváhagyott elemi költségvetéssel rendelkező, in
tézményi éves költségvetési beszámoló összeállítására kötelezett szervezetekre, a megszüntetett Zrínyi Miklós
Nemzetvédelmi Egyetem (a továbbiakban: ZMNE), Katonai Ügyészségek és MK Katonai Biztonsági Hivatal (a továbbiakban: MK KBH) felszámolására kijelölt szervezeti
egységekre, a fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő
gazdálkodásra kijelölt gazdálkodó szervezetekre, továbbá
a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) költségvetési fejezet beszámolójának összeállítását végző HM
Közgazdasági és Pénzügyi Hivatalra (a továbbiakban: HM
KPH) (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek);
b) a 2011. évi költségvetési gazdálkodásról szóló intézményi éves költségvetési beszámolók (a továbbiakban: beszámoló), a fejezeti kezelésű előirányzatok beszámolóinak
és a HM fejezet költségvetési beszámoló összeállítására.
2. A 2011. évi költségvetési gazdálkodásról szóló zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás rendjéről külön
szakutasítás rendelkezik.
3. A beszámolási feladatok teljesítéséért, tartalmáért,
megfelelőségéért a) a beszámolók vonatkozásában, a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 89/2011. (VIII. 4.) HM utasítás 11. §
(4) bekezdés f) pontjában foglaltak figyelembevételével a
honvédelmi szervezet vezetője,
b) a fejezeti kezelésű előirányzatok beszámolói tekintetében a – 17. pontra figyelemmel – és a HM költségvetési fejezet beszámolója vonatkozásában a HM KPH főigazgatója
felel.
4. A beszámolók összeállításához szükséges Tájékoztatót – amely tartalmazza a beszámoló kitöltési útmutatóit –,
beszámoló garnitúrát, továbbá a beszámolók átadás-átvételének ütemtervét a HM KPH elektronikus úton biztosítja.
5. A honvédelmi szervezetek a beszámolót a Magyar
Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által rendelkezésre bocsátott és a HM KPH által a HM Költségvetés
Gazdálkodási Információs Rendszer (a továbbiakban: HM
KGIR) szerveren biztosított rögzítő és ellenőrző program
felhasználásával készítik el.
6. A beszámolók átvételét – melynek részét képezik az
1. és 3. mellékletek szerinti adatlapok is –, felülvizsgálatát
és összesítését, az 4. pont szerinti ütemtervnek megfelelően, a HM KPH legkésőbb 2012. február 29-én megkezdi.
7. a) A 21., 34., 35. és 98. űrlapok kitöltéséhez szükséges létszám- és összevont teljesítési adatokat a honvédelmi
szervezetek részére a HM KPH a 2012. február 8-ig biztosítja.
b) A 36-os űrlapot csak az MK Katonai Felderítő Hivatal (a továbbiakban: MK KFH) és az MK KBH beszámolójában kell kitölteni.
8. A 2011. december 31-ei valuta- és devizakészlet értékelését a HM fejezet egységes számviteli politikája értékelési szabályzatának II./2./c.) pontja szerint a 11-1/2012.
nyt. számú HM KPH ügyiratban meghatározott vállalati
(értékelési) árfolyamokon kell végrehajtani.
9. A beszámoló garnitúrák honvédelmi szervezetnél
maradó irattári példányához – a főkönyvi és analitikus
egyezőség igazolása érdekében – minden esetben csatolni
kell a beszámoló alátámasztásául szolgáló főkönyvi kivonatokat, honvédelmi szervezetenkénti Kincstári Tranzakciós Kód kivonatokat, a HM KGIR által előállított beszámoló űrlapokat (a HM KPH által készített beszámolóknál
a HM KPH-nál maradó példányhoz), valamint a könyvviteli mérlegtételek alapját képező, és leltáron alapuló hiteles analitikus nyilvántartásokat is, ideértve a függő, átfutó,
kiegyenlítő kiadásokhoz, bevételekhez, a beruházási (felújítási) kiadásokra kifizetett előlegekhez, kötelezettségekhez és követelésekhez kapcsolódó tételes analitikákat is.
2. Az intézményi beszámolók összeállítása 10. A pénzügyi és számviteli ellátásra utalt honvédelmi
szervezetek
a) beszámolóját – ideértve a Honvédelmi Minisztérium,
valamint az irányítása alá tartozó egyes szervezetek szervezeti és létszám-racionalizálásának feladatairól szóló
103/2011. (IX. 23.) HM utasítás szerint megszűnt honvé
delmi szervezetek beszámolóit is – a HM KPH állítja
össze, melynek részletes eljárási rendjét a HM KPH főigazgatója intézkedésben szabályozza;
b) pénzügyi és számviteli egysége az intézményi előirányzatok kötelezettségvállalásának alakulása című 75.
űrlapjainak kitöltéséhez a HM KPH részére adatszolgáltatást készítenek. Az elkészített adatszolgáltatást a pénzügyi
gazdasági vezető és a logisztikai vezető együttes aláírásával kell megküldeni a HM KPH részére 2012. február
20-ig;
c) két példányban elkészített beszámolóját – a honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009. (XII.30.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 8. §
(2) és 17. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a
honvédelmi szervezet vezetője (parancsnoka) mellett
a pénzügyi gazdasági vezető és a készítő együttesen írja
alá. A beszámolót, a készítő személy kivételével az aláírásra kötelezett személyek bélyegzőlenyomatukkal hitelesítik. A beszámoló egyik példánya a HM KPH-t, másik
példánya az aláíró honvédelmi szervezetet illeti meg, melyeket az érintettek az általános ügyviteli szabályok szerint
nyilvántartásba vesznek.
11. A HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban: HM FHH) a központi elemi költségvetéséről HM
KPH által készített beszámoló 38. űrlapjának („A befektetett eszközök /kivéve befektetett pénzügyi eszközök/ állományának alakulása”) kitöltéséhez adatot szolgáltat a HM
KPH részére, a Kimutatás a HM FHH befektetett eszközállományának változásáról megnevezésű, 2. melléklet szerinti formában. A kimutatást 2012. február 22-ig kell a HM
FHH logisztikai gazdálkodásáért felelős gazdasági vezető
aláírásával megküldeni.
12. Az önálló gazdasági szervezeti egységgel rendelkező honvédelmi szervezetek
a) a beszámoló összeállítását megelőzően a költségvetési előirányzatokat a HM KPH-val egyeztetik;
b) a 2012. január 1-31. közötti időszakban végrehajtott
rendezéseket - a 2011. évre vonatkozó teljesítési adatok
módosítását, a függő, átfutó, kiegyenlítő kiadások és bevételek rendezését - követően még felmerült eltérésekről
szóló kimutatást, az eltérések soronkénti szöveges indoklásával a 3. melléklet (Segédlet a kincstári beszámoló elkészítéséhez) szerinti formában a HM KPH részére átadják;
c) a kincstári nyilvántartás és a beszámolók egyeztetését
a Kincstár Tájékoztatójában foglaltak szerint végzik;
d) a nyilvántartási számmal ellátott beszámolói címlapján a „Kapcsolattartó, ill. felvilágosítást nyújtó személy”
nevét és telefonszámát, valamint a beszámoló elkészítéséért kijelölt felelős személy okleveles könyvvizsgálói, vagy
mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs számát rögzítik. A honvédelmi szervezet vezetője mellett, az
annak elkészítéséért kijelölt felelős személy is aláírja.
A beszámolót a készítő személy kivételével, az aláírásra
jogosult személyek bélyegzőlenyomatával kell hitelesíteni. Az aláírók egyértelmű beazonosítása érdekében a neveket olvashatóan (gépelve, vagy nyomtatott betűkkel) is fel
kell tüntetni.
13. Az MH Honvédkórház a csapat és központi költségvetéséről külön-külön beszámolót készít ezen szakutasításban foglaltaknak megfelelően.
14. A Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat – a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény előírásai szerint – az MK KFH 2011. évi költségvetési gazdálkodásáról
a) minősített beszámolót készít egy példányban, valamint nem minősített, összevont formájú beszámolót két
példányban;
b) az összevont formájú beszámolót a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok költségvetésének és gazdálkodásának egyes speciális szabályairól szóló 130/2011. (VII. 18.)
Korm. rendelet 7. § (8) bekezdésében meghatározottaknak
megfelelően készítik el;
c) összeállított minősített beszámoló és a beszámoló készítésére szolgáló programból kinyomtatott ellenőrzési lista egyeztetés és felülvizsgálat céljából bemutatásra-, a nem
minősített beszámoló egy példánya pedig megküldésre kerül a HM KPH részére.
15. A megszüntetett: a) Katonai Ügyészségre, ZMNE-re a megszűnés napjával, a beszámolónak megfelelő adattartalommal, leltárral
és záró főkönyvi kivonattal alátámasztott beszámolót, és
60 napon belül vagyonátadási („nullás”) jelentést kell készíteni két-két példányban ezen szakutasításban és mellékleteiben meghatározottak szerint. A beszámolót és a vagyonátadási jelentést a honvédelmi szervezet-, vagy a felszámolásra kijelölt szervezeti egység vezetője, továbbá a
honvédelmi szervezet gazdasági vezetője, vagy a beszámoló elkészítésére kijelölt személy írja alá – a 12. pont
d) alpontja szerinti módon – és azok egy-egy példányát a
HM KPH részére átadják.
b) A MK KBH beszámolási kötelezettségét a felszámolásra kijelölt szervezeti egység az a) alpontban és a 14. pontban
előírtaknak megfelelően hajtja végre.
3. A fejezeti kezelésű előirányzatok beszámolójának
összeállítása 16. A fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő gazdálkodásról szóló beszámolókat a HM KPH állítja össze.
17. A HM FHH főigazgatója a 8 fejezeti kezelésű előirányzat cím, 1 központi beruházások alcímről – a HM
KPH által – összeállított beszámolót, mint a gazdálkodó
honvédelmi szervezet vezetője, továbbá a 10. pont b) alpontja szerinti készítő és pénzügyi gazdasági vezető írja alá.
4. A HM költségvetési fejezet beszámolójának
összeállítása 18. A HM KPH a felülvizsgált beszámolókat – a Korm.
rendelet 17. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározottaknak megfelelően – összesíti és a fejezeti kezelésű előirányzatokról összeállított beszámolóval együtt – az államház
tartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.)
Korm. rendeletben meghatározott határideig – megküldi a
Kincstár részére.
5. Záró rendelkezések 19. Ez a szakutasítás az aláírást követő napon lép hatályba.
20. Hatályát veszti a 8/2011. HM KPH főigazgatói intézkedés.
Márki Gábor s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1456/2018. (IX. 21.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Szudáni Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Szudáni Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  innovációért és technológiáért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás
bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
az innovációért és technológiáért felelős minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
23/2015. (VI. 15.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományú tagjai esetében a technikai ellenőrzés szabályairól.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény
341.  §  (1)  bekezdés 12.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014.  (VI.  6.) Korm. rendelet 21.  § 4., 10., 21. és 22.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a  következőket
rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában rendvédelmi szerv
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv,
b) a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv,
c) a terrorizmust elhárító szerv,
d) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv,
e) a büntetés-végrehajtási szervezet, valamint
f ) a belügyminiszter irányítása alatt álló polgári nemzetbiztonsági szolgálatok.
2. A technikai eszköz és a helymeghatározó eszköz alkalmazásának általános feltételei
2. § (1) Az állományilletékes parancsnok rendelheti el a rendvédelmi szerv hivatásos állományú (a továbbiakban: hivatásos
állomány) tagja vonatkozásában
a) a  szolgálatteljesítésre kijelölt helyiségben vagy a  közterületen az  ott tartózkodók számára nyilvánvalóan
észlelhető módon elhelyezett képrögzítő, hangrögzítő, valamint kép- és hangrögzítő eszköz (a továbbiakban:
technikai eszköz) vagy
b) a  szolgálati gépjárműben, illetve a  rendvédelmi szerv által rendelkezésre bocsátott telekommunikációs
eszközben működő, a  tartózkodási hely megállapítására és nyomon követésére alkalmas technikai
berendezés (a továbbiakban: helymeghatározó eszköz)
alkalmazását állandó vagy eseti jelleggel.
 (2) Technikai eszköz állandó jellegű alkalmazása a  fogvatartottak elhelyezését szolgáló épület, épületrész folyosóján,
közösségi helyiségében és udvarán, valamint a fogvatartottak szállítását szolgáló járműben, a büntetés-végrehajtási
intézet kapujában, az  őrzött szálláson, az  előállító helyiségben, a  határátkelőhelyen, továbbá a  közterületen
szolgálatot teljesítők esetében rendelhető el.
(3) A  helymeghatározó eszköz állandó jellegű alkalmazása az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott
szerv hivatásos állománya által a  járőrözéshez használt gépjárműben, a  büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos
állománya által a fogvatartottak szállítását szolgáló járműben, továbbá a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat műveleti
célú járművében alkalmazható.
(4) Technikai eszköz vagy helymeghatározó eszköz eseti alkalmazása legfeljebb harminc napra rendelhető el. Az eseti
alkalmazás kezdőnapjáról a hivatásos állomány tagját előzetesen írásban tájékoztatni kell.
3. § (1) A  technikai ellenőrzést úgy kell végrehajtani, hogy az  alkalmas legyen a  szolgálatteljesítésre vonatkozó szabályok
megsértésének dokumentált rögzítésére, az adatok bizonyítási eszközként való felhasználására.
(2) A  technikai ellenőrzés végrehajtása során a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának
szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 104.  § (2)  bekezdésében meghatározott követelményeket
különösen úgy kell teljesíteni, hogy a  technikai ellenőrzés ne terjedjen ki a  hivatásos állomány technikai
ellenőrzéssel érintett tagja (a továbbiakban: érintett) szolgálaton kívüli tevékenységére, az e tevékenységgel érintett
helyre, illetve sor kerülhessen a technikai ellenőrzés keretében végzett adatrögzítés megszakítására.
3. Az érintettek tájékoztatása 4. § (1) A  technikai eszköz vagy a  helymeghatározó eszköz eseti alkalmazásának lehetőségéről, illetve a  technikai
eszköz vagy a  helymeghatározó eszköz állandó alkalmazásáról az  érintettet a  munkaköri leírásában, illetve annak
kiegészítésében előzetesen, írásban tájékoztatni kell. Az adatkezelést érintő változásról az érintettet tájékoztatni kell.
(2) A  tájékoztatásnak ki kell terjednie minden olyan technikai eszközre és helymeghatározó eszközre, ezek
alkalmazásának részletes szabályaira, amelynek használatára a  hivatásos állomány tagja esetén feladat- és
hatáskörének ellátásával összefüggésben sor kerülhet.
(3) A tájékoztatásnak ki kell terjednie:
a) az adatkezelő megnevezésére és elérhetőségére,
b) az adatkezelés jogalapjára, céljára és a kezelhető adatok fajtáira,
c) az adatkezelés időtartamára,
d) az érintettnek az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi
CXII. törvényben (a továbbiakban: Infotv.) biztosított jogaira, illetve azok gyakorlásának módjára,
e) az információs önrendelkezési jog megsértése esetén a jogérvényesítési lehetőségekre,
f ) az adatkezelő rendvédelmi szerv által alkalmazott adatbiztonsági intézkedésekre,
g) az adatok megismerésére jogosult személyek és szervek körére, illetve az adattovábbítás jogalapjára.
5. § (1) A rendvédelmi szerv helyiségében elhelyezett technikai eszköz alkalmazása esetén a kamerák pontos elhelyezésére,
valamint az  általuk megfigyelt területre vonatkozó kiegészítő tájékoztatás az  érintett munkaköri leírásában
foglaltakon kívül más módon, például figyelemfelhívó felirat elhelyezésével, belső hálózaton elérhető információk
rendelkezésre bocsátásával is megadható.
(2) Technikai eszköz alkalmazása esetén az  annak működtetésére vonatkozó figyelemfelhívó feliratot a  rendvédelmi
szerv helyisége bejáratánál kell elhelyezni.
(3) Ha a  rendvédelmi szerv helyiségében elhelyezett technikai eszköz alkalmazása – különösen az  ügyfélforgalom
számára is megnyitott helyiségekben – a  hivatásos állomány tagjain kívül más személyek személyes adatainak
a  kezelésével is járhat, akkor a  tájékoztatásról az  Infotv. 20.  § (2)  bekezdésében meghatározott módon is
gondoskodni kell.
4. A technikai ellenőrzés során rögzített adatok megőrzése
6. § A technikai eszköz és a helymeghatározó eszköz alkalmazási rendjét és a  rögzített adatok kezelésének folyamatát
olyan módon kell kialakítani, hogy az  érintett személyes adatainak kezelésére csak az  adatkezelés céljának
megvalósulása érdekében szükséges ideig kerüljön sor, és az  adatok megőrzési idejének lejártát követő törlés
dokumentált módon történjen.
7. § Az adatkezelő rendvédelmi szerv vezetője kijelöli azt a  személyt, akinek feladata a  technikai eszköz és
a helymeghatározó eszköz által rögzített személyes adatok letöltése, feldolgozása, továbbítása, szükséges esetben
kiértékelése, megőrzése, tárolása, törlése, a szükséges tárolókapacitás rendelkezésre állásának figyelemmel kísérése.
A kijelölt személy feladatait, jogait és kötelezettségeit a munkaköri leírásában kell rögzíteni.
5. A technikai ellenőrzés során rögzített adatok felhasználása
8. § Az adatkezelő rendvédelmi szerv vezetője köteles meghatározni a  technikai ellenőrzés során rögzített személyes
adatok megismerésére jogosultak, illetve az adattovábbítási kérelmek elbírálására feladat- és hatáskörrel rendelkező
személyek körét.
9. § Az Infotv. szerint vezetett adattovábbítási nyilvántartás adatait az adatkezelő rendvédelmi szerv a rögzítést követő
öt évig köteles megőrizni.
6. Adatbiztonsági intézkedések 10. § Az adatkezelő rendvédelmi szerv köteles megtenni minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy biztosítsa
az adatok biztonságos és sérülésmentes kezelését, gondoskodik továbbá arról, hogy a kezelt adatokhoz illetéktelen
személy ne férhessen hozzá, ne hozhassa nyilvánosságra, ne továbbíthassa, valamint azokat ne módosíthassa.
7. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet 2015. július 1-jén lép hatályba.
12. § Az adatkezelő rendvédelmi szerv vezetője a  már alkalmazott technikai eszköz és helymeghatározó eszköz
tekintetében a  munkaköri leírások kiegészítésére e  rendelet hatálybalépését követő 60 napon belül köteles
intézkedni.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
189/2016. (VI. 14.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a belügyminiszter BM/8408-2/2016. számú előterjesztésére – Ratnikova Anna (névmódosítás előtti neve:
Rátniková Ánná Olehivná; születési hely, idő: Munkács [Ukrajna], 2001. augusztus 10.) magyar állampolgárságát
visszavonom.
Budapest, 2016. május 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
28/2017. (IV. 10.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Bangladesi Népi Köztársaság Kormánya közötti Oktatási, Tudományos és Kulturális Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Bangladesi Népi Köztársaság Kormánya közötti Oktatási, Tudományos és
Kulturális Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az emberi erőforrások miniszterét, a külgazdasági és külügyminisztert, valamint az igazságügyi minisztert,
hogy az  Egyezmény létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására adandó
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2017. (XII. 20.) KKB határozata az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló Európai Parlament és Tanács 1313/2013/EU Határozat 6. cikk a) és c) pontjai alapján, – az országos katasztrófakockázat-értékelés felülvizsgálatáról, valamint a katasztrófakockázat-kezelési képességek értékeléséről szóló előterjesztés elfogadásáról.
1. A Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: KKB) a jelen határozat mellékletét képző,
az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló Európai Parlament és Tanács 1313/2013/EU Határozat 6. cikk a) és
c)  pontjai alapján, – az országos katasztrófakockázat-értékelés felülvizsgálatáról, valamint a katasztrófakockázatkezelési képességek értékeléséről szóló előterjesztést megtárgyalta és az abban foglaltakat elfogadja.
2. A KKB felhívja a BM OKF főigazgatóját mint a KKB adminisztratív feladatait ellátó szervezet vezetőjét, hogy a KKB
Ügyrend 36. pont j) alpontjának megfelelően gondoskodjon a határozat Hivatalos Értesítőben történő közzétételéről.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 KKB elnök


text:
107/B/2004. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a társasházakról szóló 2003. évi
CXXXIII. törvény 10. § (3) bekezdése, 13. § (2) bekezdésének b) pontja, 17. §-a, 19. § (2) bekezdése, 21. § (3) bekezdése, 41. § (1) bekezdése és 62. § (1)–(2) bekezdései alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában indult eljárást megszünteti.
I. 1. Az indítványozó a társasházakról szóló 2003. évi
CXXXIII. törvény (a továbbiakban: Thtv.) több előírásának a megsemmisítését kérte. Támadta elsősorban a Thtv.
10. § (3) bekezdését, mely lehetőséget ad arra, hogy akár a
tulajdonosok négyötöde módosítsa a társasház alapító okiratát. Az indítványozó szerint ez a rendelkezés amellett,
hogy ellentétes ugyanezen paragrafus (2) bekezdésével,
szintén ellentétes „a szerződéskor hatályban volt, – így a
felekre kötelező – alapító okiratra vonatkozó, megkívánt
100%-os tulajdonosi hozzájárulással”. Ehhez hasonlóan a
„meglévő és szerződésnek tekintendő, így kötelező alapító
okiratra” figyelemmel – érvelt – alkotmányellenesek a
Thtv. 62. § (1)–(2) bekezdései (korábban létrehozott társasházak esetében a Thtv. szerinti szervezeti-működési
szabályzat megalkotásának követelménye, az alapító okirat erre vonatkozó rendelkezéseinek hatálytalanításával
egyidejűleg, 2004. december 31. napjáig), mivel a korábban létrejött társasház működését az 1977. évi II. tvr. alapján szerkesztett alapító okirat szabályozza „és azok változtatása egyedül és kizárólag csak a közgyűlés határozatainak függvénye”. Az indítványozó az Alkotmány 2. §
(1) bekezdését, 7. § (1) bekezdését, 9. § (1) bekezdését és
13. § (1) bekezdését jelölte meg mint sérülni vélt alkotmányi rendelkezéseket. Kifejezett kérelmet és indokolást
nem terjesztett elő, de alkotmányellenesnek tartotta az
indítványozó az említettek mellett a Thtv. 13. § (2) bekezdésének b) pontját, 17. §-át, 19. § (2) bekezdését, 21. §
(3) bekezdését, 41. § (1) bekezdését is.
2. Eljárása során az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy a jogalkotó időközben módosította, illetve részben
hatályon kívül is helyezte a támadott rendelkezéseket.
Ezért nyilatkozattételre kérte az indítványozót abban a tekintetben, hogy indítványát fenntartja-e, s ha igen, pontosan mely hatályos jogszabályi előírások vonatkozásában
és milyen tartalommal. Felhívta továbbá az indítványozó
figyelmét arra is, hogy amennyiben kérelmét fenntartja, az
hiánypótlásra is szorul.
A megkeresésre válaszul az indítványozó felesége tájékoztatta az Alkotmánybíróságot arról, hogy az indítványozó időközben elhalálozott, s emiatt kérte az eljárás megszüntetését.
Erre a körülményre, valamint az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször
módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.)
Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 31. § d) pontjára tekintettel az Alkotmánybíróság az eljárást megszüntette.
Budapest, 2010. november 16. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1278/2011. (VIII. 10.) Korm. határozata a Nemzeti Diverzifikációs Program forráskeretét meghaladó kötelezettségvállalás tudomásul vételéről.
1. A Kormány a Nemzeti Diverzifikációs Programban megjelölt prioritások és a hozzájuk kapcsolódó intézkedések
megvalósítása, a mezőgazdasági termelés támogatása, továbbá a cukorágazat szerkezetátalakítási folyamatának
eredményes végrehajtása érdekében tudomásul veszi a vidékfejlesztési miniszternek a Nemzeti Diverzifikációs
Program forráskeretét legfeljebb tizenöt százalékos mértékben meghaladó kötelezettségvállalását.
2. A Kormány felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy a jóváhagyott kiadási előirányzat mértékét meghaladó
kötelezettségvállalás esetében a szükséges hiányzó forrást a vidékfejlesztési miniszter által vezetett minisztérium
költségvetési fejezetének előirányzataiból az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 27/A. § (2) bekezdése
szerinti átcsoportosítással és visszapótlással biztosítsa. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
103/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Csejtei István rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság tripoli nagykövetségének
vezetésére kapott megbízása alól. Budapest, 2009. december 9.
Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
466/2016. (XII. 6.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Mohamad Bin Hamad Mubarak Al-Khalifa rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Katar Állam
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2016. november 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2011. (I. 11.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére
dr. Czukor József rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság berlini
nagykövetségének vezetésével. Budapest, 2010. november 2. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
341/2015. (VIII. 20.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/13103-2/2015. számú előterjesztésére – Curic Sinisa (születési hely, idő: Zombor
[Jugoszlávia], 1980. május 4.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. július 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
38/2013. (IX. 19.) NGM rendelete az államháztartásban felmerülő egyes gyakoribb gazdasági események kötelező elszámolási módjáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109.  § (3)  bekezdés 1.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
73. § b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az  államháztartásban felmerülő egyes gyakoribb gazdasági események kötelező elszámolásának könyvelési
tételeit, az  elszámolás módját e  rendelet 1.  melléklete állapítja meg. Az  1.  mellékletben nem szereplő gazdasági
eseményeket az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.) általános
előírásai szerint kell könyvelni.
(2) Az 1. mellékletben meghatározott elszámolások könyvelési tételeitől abban az esetben lehet eltérni, ha az eltérés
nem ellentétes jogszabály előírásától, és az a megbízható és valós összkép biztosítása érdekében szükséges.
2. § (1) Az 1. mellékletben a könyvviteli és nyilvántartási számlák száma előtt a T betű az érintett számlák tartozik oldalukra,
a K betű a követel oldalukra történő könyvelést jelent az általános számviteli szabályoknak megfelelően.
(2) Ha az  1.  mellékletben szereplő könyvelési tételeknél csak az  érintett könyvviteli vagy nyilvántartási számlák
nem teljes egészében, csak számlaosztály, számlacsoport mélységben vannak megadva, a  könyvelést az  adott
számlaosztályon, számlacsoporton belül, az  adott gazdasági esemény által érintett könyvviteli vagy nyilvántartási
számlán kell elvégezni.
(3) Ha az  1.  mellékletben szereplő könyvelési tételeknél csak az  érintett könyvviteli vagy nyilvántartási számlák
nem teljes egészében, csak számlaosztály, számlacsoport mélységben vannak megadva, és a  számlaosztály,
számlacsoport száma után zárójelben egy adott szám szerepel, a  könyvelést az  adott számlaosztályon,
számlacsoporton belül, az  adott gazdasági esemény által érintett, a  zárójelben szereplő szám szerinti végződésű
könyvviteli vagy nyilvántartási számlán kell elvégezni.
(4) Ha az  1.  mellékletben szereplő könyvelési tételeknél több könyvviteli vagy nyilvántartási számla egymással
„/” jellel van elválasztva, a  könyvelést a  megjelölt valamely, az  adott gazdasági esemény által érintett könyvviteli
vagy nyilvántartási számlán kell elvégezni.
(5) Ha az 1. mellékletben szereplő könyvelési tételeknél több könyvviteli vagy nyilvántartási számla egymással „-” jellel
van elválasztva, a könyvelést a megjelölt tartományon belül, az adott gazdasági esemény által érintett könyvviteli
vagy nyilvántartási számlán kell elvégezni.
(6) Ha a  (2)–(5)  bekezdés szerinti jelölések egy tételen belül kerültek feltüntetésre, a  (2)–(5)  bekezdésben foglaltakat
együttesen kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
28/2012. (II. 29.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 51. §-a alapján, a nemzetgazdasági miniszter
javaslatára
dr. Szöllősi Lászlót, a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2012. február 28-ai hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2015. (II. 16.) ORFK utasítása az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv személyi állománya 2015. választható béren kívüli juttatásának szabályozásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel a belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek
hivatásos állományának választható béren kívüli juttatásairól, valamint a személyi juttatás terhére 2015. évben teljesítendő egyes
kifizetésekről szóló 1/2015. (I. 23.) BM utasítás 7–8. §-aira, az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv személyi
állománya választható béren kívüli juttatásának szabályozására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: Rendőrség)
személyi állományára – a  közfoglalkoztatásban részt vevők és „a megváltozott munkaképességű emberek
rehabilitációjának és foglalkoztatásának segítése” kiemelt projekt keretében foglalkoztatottak kivételével –
(a továbbiakban együtt: jogosult).
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. A választható béren kívüli juttatás éves összege, az igénybevételt kizáró okok, a jogosultság ellenőrzése
2. A választható béren kívüli juttatás (a továbbiakban: cafetéria-juttatás) 2015. évi összege a  3.  pont kivételével
(a továbbiakban: cafetéria-keret) bruttó 200 000 forint/fő.
3. A prémiumévek programban részt vevő jogosult cafetéria-kerete – a  prémiumévek programról és a  különleges
foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény 4. § (5) bekezdése szerint – bruttó 60 000 forint/fő.
4. Az év közben létesített vagy megszűnt jogviszony esetén a jogosultat a 2. és 3. pontban meghatározott cafetéria-keret
időarányos része illeti meg.
5. Nem jogosult cafetéria-juttatásra:
a) a hivatásos állomány tagja a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló
1996. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 116/A. § (2) bekezdésben meghatározott esetben;
b) a kormánytisztviselői állomány tagja a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 151.  §
(2) bekezdésben foglalt esetekben;
c) az igazságügyi alkalmazotti állomány tagja az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló
1997. évi LXVIII. törvény 119. § (2) bekezdésében meghatározott esetben;
d) a közalkalmazotti és munkavállalói állomány tagja
da) amennyiben tartós külszolgálatot teljesít, illetve nemzeti szakértőként foglalkoztatják,
db) a távollét első napjától azon – 30 napot meghaladó egybefüggő – időtartam vonatkozásában,
amelyre illetményre vagy távolléti díjra nem jogosult. 6. Az 5. pont d) alpontja szerinti személyi állomány illetményre vagy távolléti díjra nem jogosító időtartamát nem lehet
összeszámítani.
7. A cafetéria-juttatásra való jogosultság fennállását a rendőri szerv gazdálkodását végző szervezeti eleme negyedévente
– a Robotzsaru integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó és elektronikus iratkezelő rendszerből (a továbbiakban: Robotzsaru)
kigyűjtött, a szolgálatvezénylést alapul vevő lista alapján – ellenőrzi.
8. Amennyiben a rendőri szerv gazdálkodását végző szervezeti elem az ellenőrzés során az 5. pont szerinti kizáró ok
fennállását állapítja meg, azt az érintett személy közvetlen vezetőjének írásban jelzi, egyidejűleg intézkedik a cafetériajuttatás folyósításának felfüggesztéséről, illetve a jogosulatlanul folyósított cafetéria-juttatás visszavonásáról.
2. A választható béren kívüli juttatások fajtái, mértéke
9. A jogosult az alábbi cafetéria-juttatások közül választhat:
a) Széchenyi Pihenő Kártya vendéglátás alszámla (egy összegben, legfeljebb 147 380 forint + 35,7% adó/fő/év
mértékig);
b) Széchenyi Pihenő Kártya szabadidő alszámla (egy összegben, legfeljebb 75  000 forint + 35,7% adó/fő/év
mértékig);
c) Széchenyi Pihenő Kártya szálláshely alszámla (egy összegben, legfeljebb 147  380 forint + 35,7% adó/fő/év
mértékig);
d) Erzsébet-utalvány (legalább 1000 forint, legfeljebb 8000 forint + 35,7% adó/hó mértékig, minimum 300 forintos
címletekben) 2015. januártól 2015. decemberig fogyasztásra kész étel vásárlására és vendéglátóhelyen történő
étkezésre;
e) önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulás (legfeljebb havi 52  500 forint + 35,7% adó
mértékig, havonta azonos összegben) 2015. márciustól 2015. novemberig önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári
tagok számára;
f ) önkéntes kölcsönös egészségpénztári munkáltatói hozzájárulás (legfeljebb havi 31  500 forint + 35,7% adó
mértékig, havonta azonos összegben) 2015. márciustól 2015. novemberig önkéntes kölcsönös egészségpénztári
tagok számára;
g) önkéntes kölcsönös önsegélyező pénztári munkáltatói hozzájárulás (legfeljebb havi 31 500 forint + 35,7% adó
mértékig, havonta azonos összegben) 2015. márciustól 2015. novemberig önkéntes kölcsönös önsegélyező
tagok számára;
h) munkahelyi étkezés (legfeljebb havi 12 500 forint + 35,7% adó mértékig 2015. januártól 2015. decemberig,
kizárólag a  munkáltató telephelyén működő étkezőhelyen megvalósuló ételfogyasztásra felhasználható,
a munkáltató vagy az étkezőhelyet üzemeltető személy által kibocsátott utalvány vagy kártya formájában);
i) iskolakezdési támogatás papíralapú utalvány formájában (egy összegben gyermekenként legfeljebb
31 500 forint + 35,7% adó mértékig) a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény 9–14. §-ai alapján
családi pótlékra vagy a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja. törvény)
3.  § 78.  pontjában meghatározott bármely EGT-állam hasonló jogszabálya alapján családi pótlék juttatásra
vagy hasonló ellátásra jogosult szülő vagy a  vele közös háztartásban élő házastárs jogán, amennyiben
a gyermek a 2015/2016. tanévben közoktatásban vesz részt;
j) helyi utazásra szolgáló bérlet (havonta, a bérlet ára + 35,7% adó mértékig, 2015. januártól 2015. decemberig
a munkáltató nevére és címére szóló számlával megvásárolt, kizárólag a munkavállaló helyi utazására szolgáló
bérlet formájában);
k) „kulturális szolgáltatásra, sporteseményre szóló belépő/bérlet” (egy összegben legalább 1000 forinttól
legfeljebb 50  000 forint mértékig igényelhető, adómentes) sporteseményre vagy kulturális szolgáltatás
igénybevételére – muzeális intézmény és művészeti létesítmény (kiállítóhely) kiállítására, színház-, tánccirkusz- vagy zeneművészeti előadásra, közművelődési tevékenységet folytató szervezet által nyújtott
kulturális szolgáltatás igénybevételére – szóló belépőjegy, bérlet, továbbá könyvtári beiratkozási díj, papíralapú
utalvány formájában;
l) „sportrendezvényre szóló belépő/bérlet” (egy összegben legalább 1000 forinttól legfeljebb 200  000 forint
mértékig, adómentes) a  sportról szóló 2004. évi I. törvény hatálya alá tartozó sportrendezvényre szóló
belépőjegy papíralapú utalvány formájában;
m) lakáscélú munkáltatói támogatás az Szja. törvény 1. melléklet 2.7. pontja alapján (egy összegben, legfeljebb
200 000 forint mértékig, adómentes).
10. Az önkéntes kölcsönös egészségpénztári és önsegélyző pénztárba együtt a  munkáltató a  minimálbér 30%-áig
(legfeljebb havonta 31 500 forint + 35,7% adó) fizethet havonta pénztári hozzájárulást kedvezményes adózással. Csak
az egyik juttatási elem választása esetén a juttatás mértéke kiteheti a 30%-ot.
11. A cafetéria-keretből – ide nem értve a  9.  pont k)–m)  alpontjaiban szereplő juttatásokat – 1000 forint lehívása
a juttatások adóvonzata miatt a cafetéria-keret 1357 forinttal történő csökkentését jelenti.
12. A jogosult által fel nem használt cafetéria-keret pénzbeli megváltására nincs lehetőség.
3. A cafetéria-juttatás kiválasztásának folyamata 13. A jogosult részére az  őt megillető cafetéria-keret erejéig a  9.  pontban meghatározott juttatások köréből szabad
választási lehetőséget kell biztosítani. Év közben keletkezett jogosultság esetén a jogosult részére az adott időpontban
még választható cafetéria-juttatások tekintetében kell biztosítani a választás lehetőségét.
14. A jogosult a  cafetéria-juttatást az  1.  mellékletben meghatározott nyilatkozatnak megfelelő adattartalommal
– a 2. melléklet egyidejű kitöltésével – a Robotzsaru rendszerben elérhető program segítségével igényelheti.
15. A nyilatkozatok kitöltésének hitelesítését, nyomtatását és aláírását az arra feljogosított személynél (a továbbiakban:
anyagi-pénzügyi felelős) a kitöltést követően folyamatosan,
a) legkésőbb 2015. február 23. napjáig;
b) lakáscélú munkáltatói támogatás igénylése esetén, amennyiben a  jogosult nem rendelkezik az  általános
rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv személyi állománya 2014. évi cafetéria-juttatásait és
bankszámla-hozzájárulását biztosító egyes munkáltatói intézkedések végrehajtásáról szóló 1/2014. (II. 7.)
ORFK utasítás (a továbbiakban: Cafetéria-utasítás) 29/G. pontja szerinti adómentesség feltételeinek fennállását
megállapító elbírálással, legkésőbb 2015. március 20. napjáig
kell elvégezni. 16. A 15.  pontban meghatározott határidőt követően létrejött jogviszony esetén a  14.  pont szerinti nyilatkozatokat
a jogviszony keletkezésétől számított 15 napon belül kell kitölteni és hitelesíteni. A kitöltési és hitelesítési határidő
lakáscélú munkáltatói támogatás igénylése esetén a 34. pontban meghatározott határidővel meghosszabbodik.
17. Az Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK) rendelkezési állományába tartozó jogosultak cafetériajuttatásával összefüggő adminisztratív feladatokat – az  ORFK Humánigazgatási Szolgálat által biztosított adatok
alapján – a Központi Gazdasági Ellátó Igazgatóság látja el.
18. Az anyagi-pénzügyi felelős a kitöltött, kinyomtatott és aláírt nyilatkozatokat öt napon belül az  illetékes gazdasági
vezetőhöz (a továbbiakban: gazdasági igazgató) továbbítja.
19. A 15.  pont a)  alpontjában meghatározott határidőt követően keletkezett jogosultság esetében a  14.  pont szerinti
nyilatkozatokat a kitöltéstől számított legkésőbb 5 napon belül kell megküldeni az illetékes gazdasági igazgatónak.
20. Az 1. melléklet szerinti nyilatkozat egy alkalommal, a gazdasági igazgatóhoz benyújtott kérelemmel módosítható.
A módosítás nem irányulhat a Széchenyi Pihenő Kártya egyik alszámlájáról a másik alszámlára történő átvezetésre.
A  nem pénzben biztosított juttatások jogosult részére történő átadását követően nincs lehetőség a  nyilatkozat
módosítására.
21. Az 1. melléklet szerinti nyilatkozat legkésőbb 2015. szeptember 1. napjáig – a gazdasági igazgatóhoz címzett írásbeli
nyilatkozattal – felfüggeszthető, ha a jogosult lakáscélú munkáltatói támogatást kíván igénybe venni, és a hitelfelvétel
vagy a meglévő hitelével kapcsolatos szerződésmódosítás a cafetéria-juttatás igénylésekor nem zárult le.
22. A Széchenyi Pihenő Kártya igénybevétele esetén – a 14. pontban foglaltakon kívül – a 3. és a 4. mellékletben, míg
az iskolakezdési támogatás igénybevételéhez az 5. mellékletben meghatározott nyilatkozatokat is ki kell tölteni.
23. A Széchenyi Pihenő Kártya megrendelése a jogosult igénylése alapján a munkáltató feladata.
24. Ha a jogosult már rendelkezik Széchenyi Pihenő Kártyával, akkor az igényelt összeg a meglévő kártyára utalható.
25. A Széchenyi Pihenő Kártya pótlásával, valamint a társkártya igénylésével kapcsolatos ügyintézés a jogosultat terheli.
26. Cafetéria-juttatásként a  helyben választható munkahelyi étkeztetés igénybevételének lehetőségéről a  gazdasági
igazgató – az 1. melléklet szerinti nyilatkozat leadását megelőzően – írásban tájékoztatja a személyi állományt.
27. Amennyiben a jogosult a nyilatkozattételi kötelezettségének hibásan vagy neki fel nem róható ok miatt határidőben
nem tesz eleget, biztosítani kell részére annak lehetőségét, hogy az akadályoztatás megszűnésétől, illetve a hibás
nyilatkozattételtől számított 5 munkanapon belül nyilatkozatot tegyen az  illetékes gazdasági igazgató által erre
kijelölt munkatársnál. Ebben az esetben a  jogosult a cafetéria-juttatást oly módon igényelheti, hogy csak az adott
időpontban még választható juttatásokra nyújthat be kérelmet.
28. A munkáltató az 1. melléklet szerinti nyilatkozat kitöltését – nem a 27. pontban foglalt okból – elmulasztó jogosult
részére a saját keretösszege mértékéig a 9. pont a) alpontjában meghatározott cafetéria-juttatást biztosítja.
29. A cafetéria-juttatásokról a gazdasági igazgató nyilvántartást vezet. A nyilvántartásnak alkalmasnak kell lennie arra,
hogy abból
a) a cafetéria-keret összege;
b) a választott cafetéria-juttatás, jogcímenkénti bontásban;
c) a megvalósult cafetéria-juttatás jogcímenként;
d) a még felhasználható cafetéria-keret összege
egyénenként és szervezeti egységenként megállapítható legyen.
4. A lakáscélú munkáltatói támogatásra vonatkozó külön szabályok
30. A lakáscélú munkáltatói támogatás igényléséhez – a 14. pontban meghatározottakon kívül – a 6. melléklet szerinti
nyilatkozatot is ki kell tölteni a 7. mellékletben meghatározott útmutató alapján.
31. Nem kell kitöltenie a 6. mellékletet annak, aki 2014. december 1. és 2015. január 31. között a helyi lakásügyi szervhez
a Cafetéria-utasítás 29/G. pontja alapján előzetesen benyújtotta a szükséges iratokat, és a jogosultsága elbírálása óta
a körülményekben változás nem történt.
32. Nem kell iratokat csatolni a 6. melléklethez annak, aki
a) lakáscélú munkáltatói kölcsönben részesült, és ennek törlesztéséhez igényli a  lakáscélú munkáltatói
támogatást;
b) 2014-ben cafetéria-juttatásként lakáscélú munkáltatói támogatásban részesült,
amennyiben a  jogosultsága elbírálása óta a  körülményekben változás nem történt, és erről a  6.  mellékletben
nyilatkozik.
33. A lakáscélú munkáltatói támogatásra való jogosultságot a lakáscélú munkáltatói kölcsönről szóló 44/2012. (VIII. 29.)
BM rendelet szerinti helyi lakásügyi szerv bírálja el. A helyi lakásügyi szerv az igénylőt a nyilatkozat benyújtását követő
5 munkanapon belül hiánypótlásra hívhatja fel.
34. A helyi lakásügyi szerv az  elbíráláshoz szükséges valamennyi dokumentum hiánytalan benyújtását követő
15 munkanapon belül – a 6. melléklet záradékolásával – tájékoztatja az  igénylőt arról, hogy jogosult-e a  lakáscélú
munkáltatói támogatás igénybevételére.
35. A jogosult 2016. január 15. napjáig az adómentes munkáltatói lakáscélú támogatás folyósításának szabályairól szóló
15/2014. (IV. 3.) NGM rendelet 6.  § (1)  bekezdésében felsorolt iratok – az  illetékes számfejtő helyhez történő –
benyújtásával köteles igazolni a lakáscélú munkáltatói támogatás rendeltetésszerű felhasználását.
5. A cafetéria-juttatás kifizetésének szabályozása 36. A gazdasági igazgató a  választott juttatások figyelembevételével soron kívül intézkedik a  szükséges szerződések
megkötésére és a beszerzések végrehajtására.
37. A SZÉP-kártyára igényelt cafetéria-juttatást 2015. március 20. napjáig utalja a munkáltató a  jogosult – igényléskor
meglévő – SZÉP-kártyájára.
38. Az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári, egészségpénztári, illetve önsegélyező pénztári befizetéseket a munkáltató
2015. március hónaptól kezdődően a tárgyhót követő hónap 15. napjáig – első alkalommal 2015. április 15. napjáig –
utalja a jogosult pénztári számlájára, amennyiben az érintett pénztárakkal van érvényes munkáltatói szerződés.
39. Az Erzsébet-utalványokat első alkalommal 2015. januárig visszamenőleg, majd ezt követően minden hónapban,
az illetmény utalásával egyidejűleg – első alkalommal legkésőbb 2015. április 5. napjáig – kell kiosztani a jogosultaknak.
A  2015. december hónapban esedékes Erzsébet-utalványokat a  2015. november havi illetmény megfizetésével
egyidejűleg – azaz 2015. decemberben – kell kiosztani.
40. A kulturális szolgáltatásra, sporteseményre szóló belépő/bérlet és a  sportrendezvényre szóló belépő/bérlet
megvásárlására szolgáló utalványokat legkésőbb 2015. április 5. napjáig kell a jogosultak rendelkezésére bocsátani.
41. A jogosult tartós akadályoztatása esetére – a  39–40.  pont szerinti – utalvány átvételére teljes bizonyító erejű
magánokiratba foglalt meghatalmazást adhat.
42. Az utalványokat és az  átvételt igazoló íveket az  anyagi-pénzügyi felelős veszi át, aki gondoskodik az  utalványok
kiosztásáról.
43. A helyi utazásra szolgáló éves bérlet esetén, amennyiben azt a munkáltató az Szja. törvény 71. § (1) bekezdés f ) pontja
alapján cafetéria-juttatásként biztosítja, a  cafetéria-keret túllépésének elkerülése érdekében a  cafetéria-keret még
felhasználható összegét a  helyi utazási bérlet vételárának 35,7% adóval megnövelt összegével csökkenteni kell.
Emiatt a  jogosult az  1.  melléklet szerinti nyilatkozatban köteles nyilatkozni a  helyi utazásra szolgáló bérlet
igénybevételéről, és a további juttatások kiválasztását a csökkentett összegű cafetéria-keret figyelembevételével kell
számára biztosítani.
44. A helyi utazásra szolgáló bérletet a munkáltató nevére és címére kiállított számlára kell megvásárolni. A bérlet árának
ellentételezését a  jogosult a  gazdasági szervnél történő számlaleadást követően, utólagos folyószámlára utalással
–  első alkalommal 2015. januárig visszamenőleg – a  számla leadását követő 30 napon belül kapja meg. A  számla
leadásának határideje 2015. december 10. napja.
45. A lakáscélú munkáltatói támogatást az illetékes számfejtő hely első alkalommal, az 1. melléklet szerinti nyilatkozat
2015. február 23. napjáig történő benyújtása esetén, legkésőbb 2015. március 20. napjáig, azt követően a nyilatkozat
leadását követő 15 napon belül – egy összegben – fizeti meg a jogosult részére.
6. Eljárás áthelyezés esetén 46. Áthelyezés esetén a  jogosult cafetéria-juttatásra az  egyes munkáltatóknál fennálló foglalkoztatási jogviszonnyal
időarányosan jogosult.
47. A Rendőrség szervei közötti áthelyezés esetén, ha a jogosult a korábbi munkáltatónál az időarányos részt meghaladó
mértékű cafetéria-juttatást vett igénybe, visszafizetési kötelezettség nem terheli, azonban az  időarányos részt
meghaladó mértékkel az új munkáltatónál igénybe vehető cafetéria-juttatás mértékét csökkenteni kell.
48. A nem rendőri szervekhez, így különösen a Belügyminisztériumhoz, a Nemzeti Védelmi Szolgálathoz, a Terrorelhárítási
Központhoz áthelyezett jogosultak esetében az elszámolási kötelezettséget a szervek közötti megállapodás alapján
előirányzat átadás-átvétellel (bruttó) kell rendezni.
7. Eljárás a jogviszony megszűnése esetén 49. Ha a jogosult jogviszonya a tárgyév során szűnik meg – a jogosult döntése szerint – a cafetéria-juttatás időarányos
részét meghaladó értékét – nettó összegét – a  jogviszony megszűnésekor vissza kell fizetni, vagy ha a  cafetériajuttatás természete ezt lehetővé teszi, vissza kell adni.
50. Nem kell visszafizetni a cafetéria-juttatás értékét, ha a jogviszony a jogosult halálával szűnik meg.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 51. Az ORFK – mint középirányító szerv – által a  rendészeti középiskolák által foglalkoztatott jogosultak cafetériajuttatására biztosított fedezet felhasználásához szükséges munkáltatói intézkedéseket – az  utasítás
figyelembevételével – a rendészeti szakközépiskolák hajtják végre.
52. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, de rendelkezéseit 2015. január 1. napjától kell alkalmazni.
53. Hatályát veszti a Cafetéria-utasítás. Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
1443/2016. (VIII. 17.) Korm. határozata a Kutatás-fejlesztési és Innovációs Állami Tőkealap-kezelőről.
A Kormány
 1. elfogadja a  részére bemutatottak szerint a  tudás- és technológia intenzív vállalkozások finanszírozáshoz való
hozzáférését és a  hazai innovációs ökoszisztéma fejlődését támogató Kutatás-fejlesztési és Innovációs Állami
Tőkealap-kezelőről szóló koncepciót,
2. egyetért azzal, hogy a Kutatás-fejlesztési és Innovációs Állami Tőkealap-kezelő által kezelt európai uniós forrásokat
a  Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program GINOP-8.1.3/A-16 azonosító számú felhívásának kerete
terhére biztosítsák,
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal
bevonásával, valamint a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a  továbbiakban: MFB Zrt.) mint az  alapok alapját végrehajtó szervezet és a  postaügyért és
a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős kormánybiztos közreműködésével gondoskodjon a Kutatás-fejlesztési
és Innovációs Állami Tőkealap-kezelőről szóló koncepció szakmai megvalósításáról,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. október 31.
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  MFB Zrt. mint az  alapok alapját végrehajtó szervezet útján
gondoskodjon a  Kutatás-fejlesztési és Innovációs Állami Tőkealap-kezelő kiválasztásáról és működési feltételeinek
biztosításáról az elfogadott koncepciónak megfelelően.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. október 31.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
167/2013. (IV. 18.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. bucsi lászlónét
2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. április 5. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
61/2008. (XI. 21.) önkormányzati rendelete a Fővárosi Önkormányzat és a fővárosi civilszervezetek kapcsolatrendszerének egyes kérdéseiről, pályázati rendszeréről.
Budapest Főváros Önkormányzata a helyi demokrácia
megvalósításában partneri kapcsolatok kialakítására törekszik Budapest lakosságának önszerveződő közösségeivel. A Fővárosi Önkormányzat Civil Nyilatkozatában
(Deklarációjában) rögzítettek szerint a civilszervezetekkel
történő kapcsolattartása során érvényesíti a partnerség és a
nyilvánosság demokratikus követelményeit, biztosítja a
részvételi demokrácia feltételeit. Elismeri és megbecsüli a
civilszervezeteknek a helyi közéletre, az életminőségre és
a közszolgáltatások szélesítésére gyakorolt hatását. A dokumentumokban megfogalmazott feladatok megvalósítása érdekében és tiszteletben tartva valamennyi szervezet
önállóságát és a közügyekben való részvételi jogát, a civilszervezetekkel való kapcsolattartásról, valamint a pályázati, támogatási rendszeréről Budapest Főváros Közgyűlése a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban Ötv.) 16. § (1) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – az alábbi rendeletet alkotja:
I. fejezet
Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. civilszervezet: az egyesülési jogról szóló 1989. évi
II. törvény alapján létrejött, jogi személyiséggel bíró társadalmi szervezet, szövetség (kivéve a pártot, a munkaadói
és munkavállalói érdek-képviseleti szervezetet, a biztosító
egyesületet, valamint az egyházat), és a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény alapján létrejött, jogi
személyiséggel bíró alapítvány (ide nem értve a közalapítványt),
2. közhasznú civilszervezet: a közhasznú szervezetekről
szóló 1997. évi CLVI. törvényben meghatározott közhasznúsági fokozatot szerzett, a közhasznúsági bírósági nyilvántartásba bejelentkezett civilszervezet,
3. Fővárosi Civil Adatbázis: a 13. § (2) bekezdésben
rögzítettek szerinti adatokat tartalmazó informatikai nyilvántartás, amelyhez kapcsolódnak az érintett civilszervezetek 15. §-ban rögzített alapdokumentumainak másolatai,
valamint a Fővárosi Önkormányzattól kapott támogatásaik
adatai,
4. civil delegált: az a delegáló szervezet szerint megfelelő ismeretekkel rendelkező személy, akit a Civil Konzultációs Tanács a pályázatbírálati tevékenységében való
közreműködéssel megbízott,
5. közzététel: az e rendeletben meghatározott adatoknak
internetes honlapon digitális formában, bárki számára,
személyazonosíthatóság nélkül, korlátozás- és díjmentesen történő hozzáférhetővé tétele,
6. előterjesztés előkészítője: a Főpolgármesteri Hivatal,
7. Civil Konzultációs Tanács: a civil testületi rendszer
nek az a szerve (egysége), amely az ágazati-szakmai civil
műhelyek elnökeiből, valamint a civil kapcsolattartásért
felelős, a Fővárosi Önkormányzat által választott személyből áll,
8. civil testületi rendszer: az állampolgárok közügyekben való részvételét szolgáló, ágazati-szakmai civil műhelyekből és a Civil Konzultációs Tanácsból álló civil érdekképviseleti fórum.
II. fejezet
A rendelet célja és hatálya 2. §
A rendelet célja:
a) a civilszervezetek és a Fővárosi Önkormányzat kö
zötti együttműködés tartalmi és formai kereteinek rögzítése, b) annak biztosítása, hogy a civilszervezetek véleménye
a Fővárosi Önkormányzat döntéseiben megjelenhessen,
c) a civil támogatási és a pályáztatási rendszer, valamint
az ezekhez kapcsolódó nyilvántartás egységesítése, egyszerűsítése,
d) a kialakult intézményes támogatási rendszer eddigi
formáinak megtartása, az önkormányzati feladatátvállalási
együttműködés – közszolgáltatási szerződések keretében
történő – folytatásának biztosítása.
3. § (1) A rendelet hatálya – a Fővárosi Önkormányzattal
kapcsolatba kerülő – azon civilszervezetekre terjed ki,
amelyek a tevékenységüket elsősorban Budapesten, a főváros lakossága érdekében fejtik ki, valamint azon országos civilszervezetekre, amelyek központja Budapesten
van és tevékenységük hatása a főváros lakosaira jelentős.
(2) A rendelet előírásai alkalmazhatók a civilszervezetnek nem minősülő pályázók esetében is.
III. fejezet
Az együttműködés megvalósulása 4. § (1) A Fővárosi Önkormányzat a civilszervezetekkel történő együttműködés érdekében:
a) a tanácskozási joggal meghívja a Közgyűlés üléseire,
valamint a szakmailag illetékes bizottságok üléseire a Fővárosi Önkormányzat Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 7/1992. (III. 26.) Főv. Kgy. rendelet 8. számú
mellékletében felsorolt civilszervezeteket;
b) véleményezési jogot biztosít a civilszervezetek részére, ezért a Közgyűlés – civileket érintő ágazati koncepcionális kérdéseket tárgyaló – tervezeteit legalább 15 napos
véleményezési határidővel véleményezésre közzéteszi a
Fővárosi Önkormányzat civil honlapján:
– a civilszervezetek véleményt nyilváníthatnak, azokhoz javaslatokat tehetnek a honlapon biztosított eljárás
szerint,
– a beérkezett véleményeket, javaslatokat a tervezet előkészítője mérlegeli, és az észrevételekről, valamint az elutasított észrevételek esetében – a nyilvánvalóan alaptalan
észrevételek kivételével – az elutasítás indokairól összefoglalót készít, melyet a civil honlapon a véleményezési
határidő leteltét követő 21 napon belül közzétesz,
– a tervezet előkészítőjét egyedi válaszadási kötelezettség nem terheli;
c) konzultációs testületeket hozhat létre főként idősügyi, fogyatékosügyi, drogügyi, hajléktalanügyi, szociális, egészségügyi, környezetvédelmi, városfejlesztési, városüzemeltetési, oktatási, kulturális és sport területeken a
civilszervezetek bevonásával;
d) tájékoztatás és konzultáció céljából civil fórumokat
tarthat;
e) szakértői tanácsadó-egyeztető testületet hozhat létre
és működtethet.
(2) A civil testületi rendszer és az önkormányzat-civil
partnerség helyzetéről, működéséről, fejlesztési lehetőségeiről a civil kapcsolattartásért felelős, a Fővárosi Közgyűlés által választott személy évente tájékoztatja a közgyűlést.
5. § (1) A 4. § (1) bekezdés c) pontja szerinti civil konzultációs testületek olyan ágazati-szakmai civil műhelyek,
amelyek munkájába a civilszervezetek akkreditációs eljárás során kapcsolódhatnak be. A működésükhöz szükséges
adminisztrációs és infrastrukturális feltételeket a Főpolgármesteri Hivatal biztosítja.
(2) Az ágazati-szakmai civil műhelyek véleményt nyilvánítanak a közgyűlés, a bizottságok, valamint a Főpolgármesteri Hivatal véleményezésre átadott dokumentumairól,
erről tájékoztatást adnak a szakmailag illetékes bizottságnak.
(3) Az ágazati-szakmai civil műhelyek működési szabályzatot alkotnak, tagjaik sorából elnököt választanak,
aki képviseli a testület által elfogadott véleményt a szakmailag illetékes bizottság előtt.
(4) Az ágazati-szakmai civil műhelyek elnökei alkotják
a Civil Konzultációs Tanácsot, amely az önkormányzati-civil kapcsolatok koncepcionális kérdéseiben és a műhelyek szakjellegéhez nem tartozó egyéb kérdésekben
nyilvánít véleményt. Megalkotja működési szabályzatát,
és állásfoglalásokat alakít ki a műhelyek működésének
rendjéről. Tagjai közül elnököt választ. A testület társelnöke a civil kapcsolattartásért felelős, a Fővárosi Közgyűlés
által választott személy. A Civil Konzultációs Tanács működéséhez szükséges adminisztrációs és infrastrukturális
feltételeket a Főpolgármesteri Hivatal biztosítja.
(5) A Civil Konzultációs Tanács civil delegálta(ka)t
bízhat meg tagjai vagy más civil szakértők köréből, akik a
pályázati kiírások civil pályázatainak véleményezésében
felkérés esetén részt vesz(nek).
(6) A Civil Konzultációs Tanács és az ágazati-szakmai
civil műhelyek létrejöttének és működésének további szabályait e rendelet 1. sz. melléklete tartalmazza.
IV. fejezet
Támogatások 6. § (1) A Fővárosi Önkormányzat különböző forrásátadási,
támogatási formák útján segíti a civilszervezetek közérdekű tevékenységét és működését.
(2) A forrásátadás, támogatás típusai:
a) nem pénzbeli támogatás:
– közvetett infrastrukturális támogatás,
– szakmai támogatás,
– eszköztámogatás,
b) pénzbeli támogatás:
– állami normatívával járó kötelező önkormányzati fel
adat átvállalása esetén az állami normatíva civilszervezet
által történő igénylése mellett kiegészítő forrást biztosíthat
közszolgáltatási szerződés keretében,
– önként vállalt feladat ellátásához forrást biztosít támogatási szerződés keretében,
– konkrétan meghatározott feladat ellátására megbízást
ad megbízási szerződés keretében.
(3) A Fővárosi Önkormányzat a civilszervezetek pénzügyi támogatásának körében éves költségvetési rendeletében rögzíti az alapok és a bizottsági keretek céltartalékainak, valamint az egyéb pályázati, támogatási kereteknek a
felhasználási szabályait. A pénzügyi támogatás és más forrásátadás formáit e rendelet 2. sz. melléklete rögzíti.
Nem pénzbeli támogatás 7. § (1) A Fővárosi Önkormányzat közvetett infrastrukturális támogatást nyújt a civilszervezetek számára intézményei útján, amelyek számos civilszervezet székhelyei,
illetve működésük színterei. Az intézmények infrastrukturális és szakmai lehetőségeit az intézményekkel megkötött
szerződés feltételei szerint vehetik igénybe a civilszervezetek.
(2) A Fővárosi Önkormányzat szakmai támogatást nyújt
a civilszervezetek számára a Főpolgármesteri Hivatal és az
önkormányzat civil honlap által nyújtott szolgáltatások útján.
(3) A Fővárosi Önkormányzat eszköztámogatást nyújt,
a Főpolgármesteri Hivatal, valamint a Fővárosi Önkormányzat intézményei nélkülözhetővé vált tárgyi eszközeinek pályázat útján vagy anélkül a civilszervezeteknek ingyenes vagy kedvezményes átadásával a Fővárosi Önkormányzat vagyonáról, a vagyontárgyak feletti tulajdonosi
jogok gyakorlásáról szóló 75/2007. (XII. 28.) Főv. Kgy.
rendelet szabályai szerint.
A támogatás odaítélésének feltétele, hogy a támogatott
megfelelő biztosíték nyújtása mellett szerződésben vállalja a fizetendő áfa megtérítését a támogató számára, ha az
általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény rendelkezéseinek megfelelően – a szolgáltatásnyújtása vonatkozásában – áfa megfizetésének kötelezettsége
merül fel. A támogató a kérelem elbírálásakor ettől eltérő
döntést is hozhat a forrás biztosítása mellett.
Pénzbeli támogatások 8. § (1) Az önkormányzati feladatok ellátását az Ötv. alapján a Fővárosi Önkormányzat – közszolgáltatatási szerződés keretében – átadhatja.
(2) Ha az állami normatívával járó kötelező önkormányzati feladat ellátását a civilszervezet átvállalja, az állami
normatíva civilszervezet által történő igénylése mellett a
Fővárosi Önkormányzat kiegészítő forrást biztosíthat a
feladatellátás költségeihez.
(3) Ha az állami normatívával nem járó kötelező önkormányzati feladat ellátását a civilszervezet átvállalja, a Fővárosi Önkormányzat a feladatellátáshoz arányos mértékű
forrást biztosíthat.
9. § (1) A közfeladat-ellátás civilszervezetnek történő átadása megvalósulhat pályázati úton és egyedi döntés alapján
is.
(2) Közfeladat ellátásában az a civilszervezet vehet
részt, amelyik a 8. § (1) bekezdés rendelkezése szerint a
közszolgáltatási szerződést megkötötte, és
a) jogerős bírósági végzés alapján már legalább egy éve
működik, létesítő okiratában szerepel az ellátandó közfeladat jellegének megfelelő tevékenység, és azt folyamatosan végzi is, valamint
b) nyilatkozik arról, hogy rendelkezik a feladat ellátásához szükséges szakértelemmel, létszámmal és eszközzel,
és ennek valódiságáról a Főpolgármesteri Hivatal vizsgálat során meggyőződik, valamint
c) szakmai felkészültségét korábban már bizonyította: a
Fővárosi Közgyűlés legalább egy bizottságának valamely
pályázatán korábban projekttámogatásban részesült, vállalásait szakszerűen teljesítette és a pénzügyi elszámolásnak
határidőben eleget tett.
(3) Közszolgáltatási szerződés alapján ellátott feladat
megvalósításához a Fővárosi Önkormányzat egyéb pénzügyi támogatást nem nyújt.
(4) A közfeladatot ellátó civilszervezet a közszolgáltatási szerződésen kívüli más tevékenységére vagy működési célra kaphat pénzügyi támogatást a Fővárosi Önkormányzattól.
10. § (1) Ha a civilszervezet részéről a feladat-átvállalás nem
kötelező önkormányzati feladatra irányul, de a Fővárosi
Önkormányzat által felvállalt, fontosnak tartott tevékenység ellátását szolgálja, akkor a fővárosi Önkormányzat feladat-ellátási hozzájárulást nyújt a civilszervezetnek támogatási szerződés keretében.
(2) Az e célt szolgáló forrásátadás a Fővárosi Közgyűlés
bizottságainak a döntését igényli.
(3) A Fővárosi Közgyűlés bizottságainak szakmai döntésétől függően a Fővárosi Közgyűlés engedélyezi az adott
forrás kifizetését.
11. § (1) A rendelkezésre álló bizottsági keret pályázat útján
és – a bizottság által meghatározott szabályok szerint –
egyedi támogatásként nyújtható.
(2) A megvalósítandó célok, ellátandó feladatok érdekében a Fővárosi Közgyűlés bizottságai pályázatokat írhatnak ki, döntenek a rendelkezésre álló keretösszeg felosztásáról és az összeg odaítéléséről.
12. § A pályázati támogatási rendszer egységes, ugyanakkor
biztosítja a szakterületek – kiíró által igényelt – sajátosságainak érvényesülését is. Az egységesség biztosítása érdekében a pályázati felhívások és a részletes pályázati kiírások felépítését, kötelezően előírt dokumentációját a jelen
rendelet 3. sz. melléklete tartalmazza. A szakterületi sajátosságok megjelenítésére a részletes pályázati kiírás adatlapjának „kiegészítő adatok” része és a csatolandó mellékletek között előírható „speciális dokumentumok” szolgálnak.
13. § A meghirdetett pályázatokon az a civilszervezet vehet
rész, amely az e rendelet V. fejezetében tárgyalt Fővárosi
Civil Adatbázisba regisztráltatta magát.
V. fejezet
Fővárosi Civil Adatbázis 14. § (1) A Fővárosi Önkormányzat a forrásátadás átláthatósága és egységes kezelése érdekében elektronikus forrásátadási-támogatási nyilvántartó rendszert működtet (a továbbiakban: Fővárosi Civil Adatbázis), mely különböző
hozzáférési szintek kialakítása után, az 1992. évi LXIII. a
személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvénnyel összhangban nyilvánossá
válik.
(2) A Fővárosi Civil Adatbázisban a támogatott, illetve
a pályázó civilszervezetek következő alapadatait kell szerepeltetni: a szervezet neve, képviselője, elérhetőségei,
szervezeti formája, közhasznúsági minősítése, bírósági
nyilvántartási száma, adószáma, hatóköre, főbb tevékenységei, bankszámlaszáma. A Fővárosi Civil Adatbázis szervezetenként és pályázatonként tartalmazza a kiíró bizottság megnevezését, a költségvetési keret megnevezését, az
ügyintéző szervezeti egység megnevezését, a támogatás
összegét, célját, jogcímét, az ügyirat iktatószámát és az elszámolás realizálását.
(3) A Fővárosi Civil Adatbázist a Főpolgármesteri Hivatal működteti. A forrásátadáshoz kapcsolódó adatokat
az adott forrásátadás adminisztrációját, ennek rendjét a
Főpolgármester szabályozza.
(4) A Fővárosi Közgyűlés által létrehozott (köz)alapítványok a civilszervezetek számára történt forrásátadásukról ugyancsak adatot szolgáltatnak.
(5) Az olyan pályázati kiírások esetében, amelyekre
nem csak civilszervezetek nyújthatnak be pályázatot, biztosítani kell a Fővárosi Civil Adatbázishoz igazodó, hasonló adattartamú elektronikus nyilvántartást.
15. § (1) Azoknak a civilszervezeteknek, amelyek a Fővárosi
Civil Adatbázishoz benyújtották alapdokumentumaikat,
és gondoskodnak azok folyamatos aktualizálásáról, a pályázatokhoz, illetve a forrásátadási szerződések megkötéséhez nem kell e dokumentumokat csatolniuk, csupán arról kell nyilatkozniuk, hogy a jelzett dokumentumok tartalmában változás nem történt.
(2) A civilszervezetek a következő alapdokumentumaikat nyújtják be egyszerű másolatban a Fővárosi Civil
Adatbázishoz:
a) egyszeri benyújtású dokumentumok, amelyeket csak
adatváltozás esetén szükséges ismételten benyújtani: létesítő okirat (alapszabály vagy alapító okirat), bejegyző bírósági végzés, közhasznúsági nyilvántartásba vételi bírósági végzés, vagy a bírósági végzések helyett megfelelő a
bírósági kivonat,
b) évente benyújtandó dokumentumok: az utolsó lezárt
évről szóló KSH nonprofit statisztikai jelentés, közhasznúsági nyilvántartásba nem vett szervezet esetén az utolsó
lezárt évről szóló pénzügyi és szakmai beszámoló, közhasznúsági nyilvántartásba vett szervezet esetén az utolsó
lezárt évről szóló közhasznúsági jelentés,
c) a civilszervezet döntése szerinti további dokumentumok. (3) A civilszervezet – a (2 bekezdésben felsorolt alapdokumentumai benyújtása mellett – a Fővárosi Civil Adatbázisba történő regisztrációját a civilszervezet képviselője
által aláírt adatkezelési nyilatkozattal (4. sz. melléklet) és
elektronikus adatlap kitöltésével nyeri el.
VI. fejezet
Záró rendelkezések 16. § (1) E rendelet a kihirdetését követő hónap első napján
lép hatályba.
(2) A 8–9. § rendelkezései az e rendelet hatálybalépése
előtt megkötött közszolgáltatási szerződéseket nem érintik.
Dr. Tiba Zsolt s. k., Dr. Demszky Gábor s. k.,
főjegyző főpolgármester


text:
44/2013. (VI. 26.) EMMI rendelete a Nemzetiségi Tanulmányi Ösztöndíjról.
A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 156.  § (2)  bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
41. § r) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A  Nemzetiségi Tanulmányi Ösztöndíj (a továbbiakban: ösztöndíj) célja, hogy – a  magyarországi nemzetiségekkel
kapcsolatos állami feladatok ellátása keretében – felsőoktatási intézményben történő továbbtanulásuk elősegítése
érdekében támogatásban részesítse az  anyanyelvű és kétnyelvű nemzetiségi nevelést, illetve oktatást folytató
középfokú iskolák ajánlása alapján a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény (a továbbiakban: Njtv.)
1. melléklete által felsorolt valamely nemzetiséghez tartozó, középiskolai kiemelkedő képességű tanulókat.
(2) A nemzetiségpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által nyújtott ösztöndíj forrása a Magyarország
éves költségvetéséről szóló törvény a  miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium)
fejezetében meghatározott nemzetiségi célú előirányzat.
(3) Az ösztöndíj mértéke tanulónként, havonta hatvanezer forint, mely összeg a megállapítását követő szeptember 1.
napját követő két tanítási évben kerül folyósításra.
2. § (1) Az  ösztöndíjra vonatkozó pályázati felhívást a  miniszter – legkésőbb minden tanév utolsó napjáig – közzéteszi
a honlapján.
(2) A  felhívás tartalmazza a  pályázaton részvételre jogosult nemzetiségi anyanyelvű és kétnyelvű középfokú oktatási
intézmények felsorolását, az  ösztöndíj megállapításának és folyósításának jelen rendeletben meghatározott
feltételeit, a  pályázat kötelező tartalmát, a  benyújtás, továbbá a  szerződéskötés határidejét. A  pályázat
benyújtásának határideje a meghirdetést követő harmincadik nap.
(3) A  pályázaton kizárólag azok a  pályázati felhívásban szereplő nemzetiségi nevelést, illetve, oktatást folytató
középfokú iskolák vehetnek részt, amelyek:
a) nemzetiségi anyanyelvű és nemzetiségi kétnyelvű középfokú oktatást, továbbá
b) a nemzetiségi anyanyelvű, kétnyelvű gimnáziumi nevelés-oktatással nem rendelkező nemzetiségek esetében
nemzetiségi nyelvoktató oktatást folytatnak.
 (4) A  középiskola az  általa kiválasztott (ajánlott) legalább két, az  érettségi megszerzésére irányuló képzés utolsó két
évfolyamot megelőző évfolyamát végző tanulóval együttesen terjeszti fel pályázatát.
 (5) A pályázaton az a magyar állampolgár tanuló vehet részt, aki
a) nyilatkozata szerint valamely nemzetiséghez tartozik,
b) tanulmányi eredménye a  pályázat benyújtását megelőző tanév végén az  e  rendelet Melléklete szerint
számított 4.00 átlageredményt eléri,
c) más forrásból azonos időszakra nézve tanulmányi ösztöndíjban nem részesül, továbbá
d) aki törvényes képviselőjével egyetemben a pályázat benyújtásával egyidejűleg írásban hozzájárul személyes
adatainak e rendelet szerinti kezeléséhez.
 (6) A  benyújtott pályázati anyag a  határidőt követő nyolc napos hiánypótlási határidőn belül kiegészíthető,
módosítható. A hiánypótlásra nyitva álló határidő jogvesztő.
 (7) Az ösztöndíjban az részesülhet, aki
a) a pályázati felhívásban meghatározott dokumentumokat hiánytalanul és határidőn belül csatolta és
b) az e rendeletben és a pályázati kiírásban meghatározott feltételeknek megfelel.
(8) Az ösztöndíj odaítélésekor előnyben részesül az a tanuló, akinek a taníttatása – a középiskola e rendelet Melléklete
szerinti nyilatkozata alapján – az eltartójára a többi pályázóhoz viszonyítva nagyobb terhet ró.
(9) Az ösztöndíj időtartama a tanulói jogviszony alatt tett rendes érettségi vizsgát megelőző két tanév.
 (10) Ösztöndíjban középiskolánként kettő, ezen belül évfolyamonként egy tanuló részesülhet.
3. § (1) A  benyújtott pályázatok alapján a  miniszter dönt az  ösztöndíj odaítéléséről, a  pályázatot elnyert ösztöndíjasok
névsorát a honlapján közzéteszi.
(2) A  pályázatokat a  minisztériumhoz kell benyújtani az  e  rendelet Melléklete szerinti, egy példányban kitöltött
papíralapú formanyomtatványon, a következő mellékletekkel:
a) a tanuló önéletrajza, melynek része a tanuló részletes (maximum 3 gépelt oldal) továbbtanulási terve;
b) a középiskolával fennálló tanulói jogviszonyról szóló igazolás;
c) a  középiskola szándéknyilatkozata arról, hogy szerződésben vállalja az  ösztöndíj folyósításában történő
együttműködést;
d) a középiskolának a 2. § (4) bekezdése szerinti ajánlása és
e) a  tanuló, vagy törvényes képviselője nyilatkozatát arról, hogy más forrásból azonos időszakra nézve
tanulmányi ösztöndíjban nem részesül.
 (3) Korlátozottan cselekvőképes tanuló esetében a  pályázat érvényességének feltétele – a  (2)  bekezdésben
felsorolt mellékleteken kívül – a  tanuló törvényes képviselőjének (képviselőinek) írásbeli hozzájárulása
a  tanulónak az  ösztöndíjban való részvételéhez, továbbá a  2.  § (5)  bekezdés c)  pontja szerinti nemleges tartalmú
nyilatkozattétele.
4. § (1) Az  ösztöndíj csak a  pályázatot elnyert tanuló, a  középiskola és a  minisztérium közötti, az  ösztöndíj folyósításával
összefüggő jogokat és kötelezettségeket tartalmazó, szerződés megkötését követően folyósítható.
(2) Az ösztöndíjast a jogosulatlanul felvett összeget illetően az államháztartás működési rendjére vonatkozó szabályok
szerint visszafizetési kötelezettség terheli.
(3) Az  ösztöndíjas és a  középiskola az  ösztöndíj megállapítását követő első tanév végén, valamint az  ösztöndíj
támogatással érintett második tanév befejezésével egyidejűleg részletes – minden, az  ösztöndíjas jogviszonnyal
összefüggő eseményről, körülményről – közös (időarányos) beszámolót készít és nyújt be a  miniszternek a  3.  §
(2) bekezdés a) pontja szerinti részletes továbbtanulási tervben foglaltak teljesítéséről. A beszámoló része a teljesítés
dokumentálása (igazolása).
(4) Az ösztöndíjas jogviszony megszűnik, amennyiben az ösztöndíjas
a) a pályázat benyújtásakor szükséges és fennálló feltételeknek már nem felel meg, illetve ezek a feltételek már
nem állnak fenn,
b) nem teljesíti a szerződésben vállalt bármely kötelezettségét, vagy
c) az ösztöndíjról lemond.
(5) Az ösztöndíjas jogviszony megszűnik abban az esetben is, ha az ösztöndíjas tanulmányi átlaga a tanulói jogviszony
alatt tett rendes érettségi vizsgát közvetlenül megelőző 2 évfolyam bármelyikének végén a  4.00 átlagot nem éri
el, illetőleg az ösztöndíjjal érintett időszak féléves átlageredménye a 3,5 átlag alá csökken, vagy olyan magatartást
tanúsított, amely az ösztöndíjas jogviszonyhoz méltatlan.
(6) Az ösztöndíjas jogviszony megszűnése esetén – az államháztartás működési rendjére vonatkozó szabályok szerint –
a miniszter a támogatási szerződést felmondja.
(7) A megüresedett ösztöndíjas helyre pályázat nem írható ki.
5. § (1) A minisztérium mint adatkezelő az e rendelet szerint pályázó tanulóról nyilvántartott adatok tekintetében a nemzeti
köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 41. § (4) bekezdés a) pontjában foglaltakat tartja nyilván.
(2) Az  e  rendelet szerinti személyes adatokat az  EMMI az  ösztöndíj támogatás megállapítása, a  támogatási szerződés
megkötése, a  felhasználás ellenőrzése során, az  ezzel összefüggő elszámolás elfogadásától, vagy a  szerződéses
jogviszony egyéb módon történő megszűnésétől számított 3 évig kezeli.
(3) Az e rendelet szerinti adatok statisztikai célra felhasználhatók, és statisztikai felhasználás céljára személyazonosításra
alkalmatlan módon átadhatók.
6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszíti a  8/2012. (II. 22.) KIM rendelet a  közigazgatási és igazságügyi miniszter Nemzetiségi Tanulmányi
Ösztöndíjáról.
 (3) E rendelet rendelkezéseit a folyamatban levő pályázati eljárásban is alkalmazni kell.
Balog zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
39/2009. (HK 15.) HM HVKFH intézkedése egységes NATO Előírás alkalmazásba vételének elrendeléséről.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. §
(2) bekezdés d) pontjában biztosított jogkörömnél fogva elrendelem a következő dokumentum alkalmazásba vételét:
– Témafelelős: Magyar Honvédség Geoinformációs
Szolgálat – Témakezelő: Magyar Honvédség Geoinformációs
Szolgálat
– Alkalmazásba vétel időpontja: 2010. január 1.
– Végrehajtás módja: MH geoinformációs szolgálatfő
nöki intézkedés kiadása. A témafelelős adja ki a végrehajtásul szolgáló dokumentumokat. Ezzel együtt végezze el a szükséges módosításokat is, a bevezetett NATO Előírásoknak nem megfelelő korábbi szabályozásokat helyezze hatályon kívül, illetve kezdeményezze hatályon kívül helyezésüket.
Mikita János mk. altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
1731/2014. (XII. 12.) Korm. határozata az afganisztáni Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erők (ISAF) műveleteiben történő további magyar katonai szerepvállalásról szóló 2186/2008. (XII. 29.) Korm. határozat hatályon kívül helyezéséről.
1. Hatályát veszti az  afganisztáni Nemzetközi Biztonsági Közreműködő Erők (ISAF) műveleteiben történő további
magyar katonai szerepvállalásról szóló 2186/2008. (XII. 29.) Korm. határozat.
2. Ez a határozat 2015. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
165/2018. (IV. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Tulipán Mariannát 2018. október 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök