text:
11/2009. (III. 6.) ÖM rendelete a hivatásos katasztrófavédelmi szervek, valamint a hivatásos önkormányzati tűzoltóság szolgálati viszonyban álló tagjai szolgálati viszonyának egyes kérdéseiről és a személyügyi igazgatás rendjéről.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
(a továbbiakban: Hszt.) 342. § (2) bekezdés b), c), f), n),
o) pontjában kapott felhatalmazás alapján az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008.
(V. 14.) Korm. rendelet 1. § c) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések
(a Hszt. 1. §-ához) 1. §
A rendelet hatálya kiterjed:
a) a miniszter által irányított katasztrófavédelem hiva
tásos szerveire, továbbá a hivatásos önkormányzati tűzoltóságokra (a továbbiakban: tűzoltóság), valamint e szervek hivatásos szolgálati viszonyban és a szerződéses szolgálati viszonyban (a továbbiakban együtt: hivatásos állomány) álló tagjaira,
b) a minisztérium hivatali szervezeti egységeire, valamint e szervhez, továbbá a rendvédelmi oktatási intézményekhez, illetve az uniós intézményekhez vezényelt, berendelt hivatásos állományúakra.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) napidíj: a nemzeti szakértő részére az uniós intéz
mény által, annak szabályzata alapján fizetett ellátás;
b) napidíjpótlékra jogosító személy: a nemzeti szakér
tővel a foglalkoztatás helye szerinti országban közös háztartásban, életvitelszerűen együtt élő
ba) házastársa, élettársa (a továbbiakban: házastárs)
valamint, bb) gyermeke, örökbe fogadott gyermeke, nevelt gyermeke, illetőleg a házastárs gyermeke, örökbe fogadott
gyermeke (a továbbiakban: gyermek);
c) nemzeti szakértő: az uniós intézményhez vezényelt
és a szervezet által határozott időre foglalkoztatott hivatásos állományú;
d) rendészeti átképzés: a hivatásos állomány azon felsőfokú végzettséggel rendelkező tagjainak iskolarendszeren kívüli képzése, akik a rendészeti alapképzettség mellett nem rendelkeznek az adott rendvédelmi szerv jellegének megfelelő rendészeti ismeretekkel;
e) rendészeti szakirányú továbbképzés: felsőfokú szakirányú szakképzettségre épülő akkreditált szakirányú képzés, továbbképzési szakon szerzett új képesítés, amely
speciális rendészeti szakirányú szakképzettséget tanúsító
oklevél kiadásával zárul;
f) rendészeti szakvizsga: az I. besorolási osztály VI. beosztási kategóriájába tartozó és vezetői beosztások betöltéséhez előírt (felkészülés) felkészítés és vizsga;
g) szakképzettség: olyan képesítés, amely meghatározott szakismeretet igénylő munkakör ellátására jogosít, és
amelyről az érintett bizonyítvánnyal, oklevéllel rendelkezik;
h) szakmai továbbképzés: a hivatásos állomány feladatai ellátásához, tudása és személyisége fejlesztéséhez, illetve szinten tartásához szükséges olyan iskolarendszeren
kívüli felkészítés, amely a miniszter által meghatározott
rendészeti oktatási intézményben, a rendvédelmi szerv
központi, területi, helyi szervezeti egységénél vagy felkért
oktatási intézményben az állományilletékes parancsnok
által jóváhagyott éves továbbképzési terv szerint kerül
végrehajtásra;
i) szaktanfolyam: a II. besorolási osztály III. és IV. beosztási kategóriájába tartozó beosztások betöltéséhez a
rendészeti alapképzésen túli speciális szakképesítést biztosító iskolarendszeren kívüli képzés;
j) szolgálati érdek (a szolgálati viszony módosítása
esetén figyelembe veendő): a rendvédelmi szerv egészének
vagy egyes szervezeti egységeinek jogszabályokban és az
elöljárók által parancsokban, utasításokban, egyéb rendelkezésekben meghatározott szakmai feladatai eredményes
végrehajtását szolgáló együttes (szervezeti, személyi,
egyéb) feltételek biztosítása;
k) uniós intézmény: az Európai Uniót és annak jogelődjeit alapító nemzetközi szerződésekben nevesített intézmény, annak szervei, továbbá az e szerződések alapján létrehozott szervek;
l) vezető: aki kinevezés vagy megbízás alapján olyan
beosztásban teljesít szolgálatot (hivatásos, szerződéses),
amelyben a feladatai ellátása során szervezetileg vagy a
szolgálati tevékenység idejére ideiglenesen alárendelt állomány munkájának irányításáért, ellenőrzéséért vagy a
szervezet működéséért is felelős.
A szolgálati viszony létesítésével összefüggő szabályok
(a Hszt. 36. §, 269. §-aihoz)
A szolgálati viszony alanyai 3. § (1) Hivatásos állományba történő felvétel, kinevezés, a
szolgálati viszony létesítése olyan kétoldalú jognyilatkozaton alapuló sajátos közszolgálat, amelyben a konkrét
feltételeket a személyi állományról szóló parancs vagy határozat (a továbbiakban együtt: parancs) formájában írásba
kell foglalni.
(2) Szerződéses szolgálati jogviszony létesítése esetén a
feleket érintő jogokat és kötelezettségeket külön szerződésben is kell meghatározni.
A felvételi eljárás során végrehajtandó ellenőrzés rendje
(a Hszt. 37. §-ához)
4. § (1) A ellenőrzés során a személyügyi szerv:
a) a felvételi kérelem és a benyújtott okmányok, vala
mint az érintettel történő beszélgetés alapján előzetesen állást foglal a jelentkezőnek a tervezett beosztásra való alkalmasságáról,
b) intézkedik az egészségi alkalmasság elbírálásához
szükséges, külön rendelkezés alapján rendszeresített
„adatlap” kitöltéséről, az alkalmassági vizsgálatra történő
előjegyzésről,
c) a Hszt. 37. § (5) bekezdése szerinti előírás esetén intézkedik a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995.
évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbt.) meghatározott
„biztonsági kérdőív” kitöltésére,
d) az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről
szóló 2007. évi CLII. törvény (a továbbiakban: Vttv.)
3. §-ának (1) bekezdése és a (2) bekezdés a) pontja szerint
érintett beosztásokba felvételre tervezettek esetében értesíti a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségről, annak határidejéről és az érintett nyilatkozattételét követően intézkedik a vagyonnyilatkozat-tételéhez szükséges megfelelő
számú nyomtatvány és a hozzá kapcsolódó kitöltési tájékoztató átadására,
e) az alkalmassági ellenőrzés adatainak megismerése
– valamint a vagyonnyilatkozat tételére kötelezettek esetében a vagyonnyilatkozatok megtétele – után, a leendő
szolgálati elöljáróval értékelik a jelentkező megfelelését,
és alkalmazásra vonatkozó döntés esetén elkészíti a kinevezéshez szükséges okmányokat.
(2) A kinevezéssel összefüggésben a személyzeti szervnek elő kell készíteni:
a) a kinevezési javaslatot,
b) a személyi adatlapot,
c) a kinevezési parancsot,
d) az eskü- (fogadalom-) okmányt.
Szerződéses szolgálati viszony létesítése
(a Hszt. 265. §, 270. §-aihoz)
5. § (1) A szerződéses szolgálati viszonyba kerülőt a rendfokozati állománykategóriának megfelelő kezdő rendfokozatba kell kinevezni.
(2) A szerződéses állománykategória jelölésére a rendfokozat megnevezése előtt a személyügyi okiratokban az
„sz.” rövidítést kell alkalmazni.
A szolgálati viszony létesítésének eljárási szabályai (a Hszt. 39–40. §, 268–269. §-aihoz)
6. § (1) A rendvédelmi szervvel történő szolgálati jogviszony kérelem alapján, felvételi eljárás keretében létesíthető. A kérelmet a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáróhoz címezve, az illetékes személyügyi szerv útján írásban
kell előterjeszteni.
(2) A felvételre vonatkozó kérelemnek tartalmaznia
kell: a) a jelentkező személyi adatait,
b) a kérelmezett szolgálati helyet, beosztást,
c) a hivatásos szolgálattal járó kötelezettségek vállalá
sáról szóló nyilatkozatot. (3) A kérelem mellé csatolni kell
a) kézzel írt önéletrajzot,
b) legmagasabb iskolai végzettséget (végzettségeket)
és szakképzettséget (szakképzettségeket) igazoló okiratot
vagy annak hiteles másolatát,
c) saját írásbeli nyilatkozatát a Hszt. 37. §-ban meghatározott ellenőrzésekhez és személyes adatai kezeléséhez
történő hozzájárulásról (a formanyomtatványt az 1. melléklet tartalmazza),
d) Társadalombiztosítási Azonosító Jelről (TAJ) szóló
igazolás másolatát,
e) adóazonosító jelről szóló adóigazolvány másolatát,
f) korábbi szolgálati és egyéb foglalkoztatási jogviszo
nyokról szóló igazolásokat. (4) Amennyiben a szolgálati viszony létesítésének feltétele, hogy a jelentkező személy a nemzetbiztonsági követelményeknek is megfeleljen, az ehhez szükséges adatokat
az Nbt. alapján meghatározott „biztonsági kérdőív” kitöltésével szolgáltatja.
(5) A szolgálati viszony létesítése törvényekben és
egyéb jogszabályokban előírt feltételeinek meglétét az
állományilletékes parancsnok intézkedése alapján, az illetékes személyügyi szerv köteles ellenőriztetni, illetve ellenőrizni.
(6) Amennyiben a hivatásos önkormányzati tűzoltóparancsnoki beosztásra kiírt pályázat alapján a munkakör
betöltése felvételi eljárás lefolytatását is igényli, az a képviselő testület (közgyűlés) felkérése alapján a szakmai felügyeletet ellátó megyei katasztrófavédelmi igazgatóság
(Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság) személyügyi szerve közreműködésével végezhető el.
(7) A felvételi eljárás során valamely felvételt kizáró ok
felmerülése esetén az eljárást lefolytató személyügyi
szerv, az érintettet köteles írásban tájékoztatni az elutasítás
okáról.
Próbaidő
(a Hszt. 41. §-ához) 7. § (1) Nem kell próbaidőt kikötni a más rendvédelmi
szervtől áthelyezettek esetében.
(2) A katonai és rendvédelmi oktatásban végzettek próbaidejének kikötésétől akkor lehet eltekinteni, ha az érintett és a rendvédelmi szerv, a tanulmányok befejezését követő alkalmazásra megállapodást kötött, illetve tanulmányi ösztöndíj szerződés megkötésére került sor.
8. § (1) A hivatásos állomány tagjává az adott beosztásra,
munkakörre jogszabályban meghatározott, államilag elismert iskolai végzettséggel rendelkező személy nevezhető ki.
(2) Az adott rendvédelmi szerv jellegének megfelelő
szakképesítéssel nem rendelkezők esetében a kinevezési
okmányban a szükséges végzettség megszerzését az oktatási intézmény képzési idejének megfelelő határidő figyelembevételével elő kell írni.
9. § A próbaidő alatt az állomány tagja a megfelelő szakképzésben előírt eredményes szakmai vizsga letételéig önálló
szolgálati feladat végrehajtására nem osztható be.
10. § Az állományba kerülő által aláírt eskü- (fogadalom-)
okmányt a kinevezési parancs mellékleteként, a személyi
anyag részeként kell kezelni.
Rendelkezési állományba helyezés
(a Hszt. 44. §, 248. §-aihoz)
11. § (1) A Hszt. 44. § (1) bekezdés a) pontja alapján, illetve a
minisztériumba és a miniszter irányításával működő szervezetekhez berendeltek esetében a munkakör, a besorolás
és az illetmény megállapítását a más szerv illetékes vezetője végzi.
(2) A Hszt. 44. § (1) bekezdés b)–j) pontja szerint rendelkezési állományba helyezettek illetményének megállapítását – a beosztáshoz kapcsolódó pótlékok kivételével –
az előző beosztásának megfelelő besorolás alapján kell
végrehajtani, amennyiben nincs előző beosztása, pályakezdőként kell figyelembe venni.
(3) A Hszt. 44. § (1) bekezdés b), e) pontjai alapján megfelelő beosztás hiánya miatt rendelkezési állományba helyezett részére a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró köteles a szolgálatteljesítés helyét meghatározni, és számára
– képzettségének, felkészültségének, illetve egészségi,
pszichikai, fizikai állapotának megfelelő – szolgálati feladatot biztosítani.
A pályázat kiírásával kapcsolatos szabályok
és az elbírálás rendje
(a Hszt. 45. §, 269. §-aihoz) 12. §
(1) A rendvédelmi szerv azon speciális szakképzettséget igénylő beosztásainak betöltése, ahol a szerv jellegének megfelelő rendvédelmi szakképesítés megszerzése
nem igényel iskolarendszerű képzést, az utánpótlást a
munkáltatói jogkör gyakorlójának elsősorban nyílt pályázat útján kell biztosítania.
(2) A beosztások betöltésére a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró jogosult pályázatot kiírni.
(3) Amennyiben az adott beosztás ellátására a szervnél
minden feltételnek megfelelő, alkalmas utánpótlás áll rendelkezésre, úgy a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró jogosult a pályázat kiírását mellőzni.
(4) Sikertelen pályázat esetén a szolgálati elöljáró kezdeményezheti a beosztás kiválasztás útján történő betöltését. A pályázat útján betölthető beosztások esetén a kinevezés határozott időre is szólhat.
(5) A pályázat feltételeit az adott beosztásra meghatározott követelmények alapján a munkáltatói jogkörrel rendelkező elöljáró határozza meg.
(6) A pályázati kiírásnak az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a kiíró szerv megnevezését, székhelyét;
b) a hivatásos szolgálati viszony létesítésének általános
feltételeit;
c) a betöltendő beosztásba a kinevezés határozott vagy
határozatlan időre történik;
d) a betöltendő munkakör, beosztás megnevezését, az
azzal járó díjazás mértékét;
e) a szolgálati hely címét;
f) a beosztással járó feladatok rövid leírását;
g) a beosztás, munkakör betöltéséhez meghatározott
képesítési előírásokat (iskolai végzettség, szakképesítés,
idegennyelv-ismeret, szakmai gyakorlat stb.);
h) az esetlegesen előnyt jelentő körülményeket;
i) a benyújtandó pályázat tartalmára és mellékleteire
vonatkozó követelményeket;
j) a pályázat benyújtásának helyét, határidejét;
k) az elbírálás várható időpontját;
l) a pályázattal kapcsolatos felvilágosítás adására jogo
sult személy nevét, munkahelyi elérhetőségét;
m) a pályázat elbírálásának eredményéről történő tájé
koztatás rendjét. (7) A pályázatot oly módon kell nyilvánosan és országos elérhetőséggel közzétenni, hogy a pályázat meghirdetése és a benyújtási határidő között legalább 15 nap rendelkezésre álljon.
13. § (1) A munkakör, beosztás ellátására kiírt pályázat elbírálására a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró köteles bírálóbizottságot kijelölni, amelybe be kell vonni
a) a munkáltatói jogkör gyakorlójának megbízottját;
b) a betöltendő beosztás közvetlen irányítását végző
szakmai vezetőt;
c) az illetékes személyügyi szerv megbízottját;
d) a tűzoltó-parancsnoki pályázat esetében a szakmai
felügyeletet ellátó szerv vezetőjét. (2) A bizottság tagjainak felkérését, megbízását írásba
kell foglalni.
(3) A bizottság a pályázatok értékelése és a pályázók
személyes meghallgatása alapján tesz javaslatot a kinevezésre vonatkozóan.
A szolgálati viszony módosítása
(a Hszt. 15., 33., 46., 48–50., 60., 102., 248., 250.,
271. §-aihoz) Más beosztásba helyezés, vezénylés, berendelés,
megbízás
14. § (1) A szolgálati viszony kinevezési parancsban rögzített, a szolgálati beosztást, a szolgálati helyet vagy egyéb
lényeges körülményt érintő módosítása a szolgálati elöljáró kezdeményezésére, azonos vagy annak megfelelő, illetve alacsonyabb beosztás esetén az állomány tagjának kérelmére is történhet. A módosítást parancsban kell rögzíteni.
(2) Más szolgálati ághoz tartozó, illetve vezetői beosztásokba történő áthelyezés (kinevezés) esetén ismét meg
kell vizsgálni a hivatásos állomány tagjának alkalmasságát, a képesítési követelményeknek való megfelelését. Vezetői beosztásba csak az kerülhet kinevezésre, aki a beosztásra meghatározott képesítési követelményeknek megfelel, illetve a speciális rendészeti végzettség megszerzését
– a képzés időtartamának figyelembevételével – részére
előírták.
(3) Az I. besorolási osztály VI. beosztási kategóriába
tartozó és vezetői beosztásokba történő kinevezés esetén
legfeljebb egy év határidő megjelölésével elő kell írni a
rendészeti szakvizsga letételének kötelezettségét. Mentesül a szakvizsga-kötelezettség alól, aki a kinevezés időpontjáig részt vett a beosztáshoz előírt rendészeti szakirányú képzésben.
Más (magasabb) beosztásba történő kinevezés
[a Hszt. 47. § (1) bekezdéséhez]
15. § (1) Magasabb beosztásnak az minősül, amely magasabb
beosztási kategóriába tartozik, illetve vezetői beosztások
esetén magasabb a szervezeti struktúrában elfoglalt helye,
vagy magasabb az adott beosztásban elérhető rendfokozat,
illetve mindezek azonossága esetén magasabb a vezetői illetménypótlék mértéke.
(2) Az állomány tagjának kérelme alapján történő más
beosztásba helyezés elsősorban családi, szociális vagy
egyéb méltánylandó indok alapján a szolgálati érdek elsődlegességének biztosítása mellett engedélyezhető.
(3) A kérelmet írásban a szolgálati elöljáróhoz kell benyújtani, aki köteles azt megvizsgálva a kérelmezőt állásfoglalásáról tájékoztatni, illetve a kérelmet javaslatával
együtt 8 napon belül a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáróhoz továbbítani.
(4) A vezetői beosztásból történő felmentésről, valamint a Hszt. 245/D. § (2) bekezdés szerinti beosztás felajánlásáról jegyzőkönyvet kell készíteni, és annak átadását
szóbeli megbeszéléshez kell kötni.
(5) A (4) bekezdés szerinti megbeszélésen részt kell
venni az érintettnek, az állományilletékes parancsnoknak
vagy az általa felhatalmazott szolgálati elöljárónak, valamint a személyügyi szerv képviselőjének.
Áthelyezés
[a Hszt. 47. § (2) bekezdéséhez és az 59/A. §-ához]
16. § (1) Áthelyezés esetén az érintetteknek (az átadó, a fogadó szerv parancsnoka, az állomány tagja) előzetesen meg
kell állapodniuk az új szolgálati beosztásban, a szolgálati
helyben, az áthelyezés időpontjában, az illetményben, továbbá az áthelyezéssel kapcsolatosan esetlegesen felmerülő költségek viselésében.
(2) Az áthelyezését kérő – indokolt esetben, az
állományilletékes parancsnok javaslata alapján – a szolgálat érdekében, a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró in
tézkedésével legfeljebb hat hónapig visszatartható. Ez
esetben a visszatartást írásban kell indokolni.
(3) Nem alkalmazható a visszatartás akkor, ha a hivatásos állomány tagja olyan megalapozott családi ok miatt kéri az áthelyezést, amely más intézkedéssel nem oldható
meg.
(4) Köztisztviselői, közalkalmazotti jogviszonyba történő áthelyezésnél a Hszt. 59/A. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.
(5) Abban az esetben, ha az érintett nem rendelkezik a
Hszt. 59/A. § (3) bekezdésében meghatározott feltételekkel, akkor írásban kell rögzíteni, hogy korkedvezményes
szolgálatként milyen időtartam vehető figyelembe, melynek egy példányát a személyi anyaggyűjtőben is el kell helyezni.
Alacsonyabb beosztásba helyezés
(a Hszt. 48. §-ához) 17. §
Az állomány tagjának alacsonyabb beosztásba helyezésére, a kérelem esetét kivéve, az eredeti beosztásra munkáltatói jogkörrel rendelkező, vagy amennyiben az alacsonyabb beosztásba helyezés áthelyezéssel valósul meg, az
új szolgálati helyen a kinevezésre vonatkozóan munkáltatói jogkörrel rendelkező vezető jogosult.
Berendelés, vezénylés
(a Hszt. 46. §, 49. §, 248. §-aihoz)
18. § (1) A miniszter által vezetett minisztérium hivatali szervezeti egységeihez, a rendvédelmi szerv irányításával, felügyeletével és ellenőrzésével összefüggő feladatok ellátására rendszeresített hivatásos beosztásba, továbbá közalkalmazotti, köztisztviselői munkakörbe a hivatásos állomány tagja berendelhető.
(2) A berendelést kezdeményező hivatali szerv vezetője
a berendelés kezdő időpontjáról, annak várható időtartamáról a berendelést megelőzően legalább egy hónappal
írásban köteles tájékoztatni az adott rendvédelmi szerv
állományilletékes parancsnokát.
(3) Hivatásos szolgálati beosztásba történő berendelés
esetén a hivatásos állomány tagját a berendeléssel betöltendő beosztásba ki kell nevezni, és illetményét ennek
figyelembevételével a Hszt. 100–103. §, illetve a XIX/A.
fejezet vonatkozó rendelkezései – vezetők esetében a
245/H. § (2) bekezdés – szerint kell megállapítani.
(4) Köztisztviselői, közalkalmazotti munkakörbe történő berendelés esetén – vezetői munkakörbe berendelt ki
vételével – az elismert szolgálati idő alapján végrehajtandó köztisztviselői, közalkalmazotti besorolás alapján, vezető esetében a besorolástól független, de a berendelés helyén a szerv munkavállalóira alkalmazott bérrendszer szabályai szerint kell az illetményt megállapítani, biztosítva,
hogy az érintett illetménye megfeleljen a berendelés elrendelésekor – azonos beosztás esetén – a rendfokozati illetmény beszámítása nélkül legalább olyan összegű illetménynek, mint a berendelést megelőző illetmény összegének valamint a rendfokozati illetménynek megfelelő pótléknak.
(5) Köztisztviselői, közalkalmazotti munkakörbe berendeltek esetében – eltérő megállapodás hiányában – a berendeltet megillető ruházati utánpótlási illetmény, valamint a berendelés ideje alatt esedékessé váló jubileumi jutalom összege és ezek közterhei a rendvédelmi szervet terhelik.
(6) A berendelés megszüntetése történhet az azt kezdeményező vezető vagy a rendvédelmi szerv állományilletékes parancsnoka, illetve a hivatásos állomány tagjának kérelme alapján.
19. § A hivatásos állomány tagjának külföldi szolgálatra vezénylése csak a feladat írásos nyilatkozatban történő önkéntes vállalása esetén rendelhető el.
Vezénylés nemzeti szakértői feladatok ellátására 20. § (1) A Magyar Köztársaságnak az Európai Unió mellett
működő állandó képviselete – a külügyminiszter útján – az
uniós intézmény által a rendvédelmi szervek hivatásos állományú tagjainak nemzeti szakértőként történő foglalkoztatására vonatkozó felhívásáról a tudomásra jutást
követően haladéktalanul tájékoztatja a minisztert, aki a jelölés érdekében értesíti az adott rendvédelmi szervet.
(2) A jelölésre felhívott Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság főigazgatója a felhívásban meghatározott
munkakör betöltésére vonatkozó alkalmasság vizsgálata
és az érintett személy írásbeli hozzájárulása alapján kezdeményezheti a jelölést a miniszter útján.
(3) Nemzeti szakértőnek kizárólag az a hivatásos állományú jelölhető, aki a felhívásban megjelölt munkakörhöz
az uniós intézmény által előírt feltételekkel rendelkezik.
(4) Az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság főigazgatója által kezdeményezett jelölést a miniszter – a
külügyminiszter útján – az állandó képviseleten keresztül
teszi meg az uniós intézmény felé.
21. § (1) A hivatásos állomány tagjának nemzeti szakértőként
történő foglalkoztatásáról az uniós intézmény és a minisztérium közötti megállapodásban kell rendelkezni.
(2) A megállapodásban a nemzeti szakértő személyi
adatain és szolgálati helyén túl meg kell határozni
a) a nemzeti szakértő által ellátandó feladatot, a munkavégzés helyét,
b) a nemzeti szakértőként történő foglalkoztatás kezdő
időpontját és annak időtartamát,
c) a napidíjra való jogosultságot, a napidíjpótlékra jogosult személyt.
(3) A nemzeti szakértőként történő foglalkoztatás meghosszabbítása az (1) bekezdés szerinti megállapodásban
rögzíthető azzal, hogy a foglalkoztatás teljes időtartama a
6 évet nem haladhatja meg.
22. § (1) A hivatásos állomány tagját a nemzeti szakértőként
történő foglalkoztatás időtartamára a Hszt. 44. § (1) bekezdésének a) pontja szerint az adott rendvédelmi szerv rendelkezési állományába kell helyezni.
(2) A hivatásos állomány tagjának az uniós intézményhez történő kihelyezése vezényléssel történik, amelynek
elrendelésére – a Hszt. 43. §-ában foglaltaknak megfelelően, illetve az uniós intézménnyel kötött megállapodásban rögzített feltételekkel – a miniszter jogosult.
23. § A hivatásos állomány uniós intézményhez kihelyezett
tagjának a szakértői feladat ellátásával összefüggésben
utasítás nem adható.
Szolgálati viszony szünetelése
(a Hszt. 51. §-ához) 24. §
(1) Az állomány tagjának az országgyűlési képviselői,
polgármesteri, helyi vagy kisebbségi önkormányzati képviselői választáson jelöltként történő indulását a jelöltkénti nyilvántartásba vételével egyidejűleg írásban be kell jelentenie, melynek alapján az érintett szolgálati viszonyát
szüneteltetni kell.
(2) A hivatásos állomány tagja szolgálati viszonyának a
Hszt. 51. § (1) bekezdés szerinti szünetelése esetén beosztása a választások eredményének közzétételéig csak megbízással tölthető be.
(3) Amennyiben a szolgálati viszony szüneteltetésére a
próbaidő alatt kerül sor, az a kinevezésben rögzített próbaidő befejező időpontját is módosítja.
A szolgálati viszony megszűnése
(a Hszt. 53–59. §, 61–63. §-aihoz)
25. § A szolgálati viszony megszüntetésekor, ha az érintett a
Hszt. 182. § (1)–(2) bekezdése szerinti szolgálati idővel
rendelkezik, intézkedni kell a szolgálati nyugdíjra jogosultság megállapítására, esetlegesen az általános szabályoktól eltérő nyugdíjfolyósítás módjára is.
Közös megegyezés
(a Hszt. 54. §-ához) 26. §
(1) A szolgálati viszony megszüntetésére irányuló kezdeményezést egyik félnek sem kell indokolnia. A megegyezést a feltételek rögzítésével a feleknek alá kell írniuk.
(2) A közös megegyezésről szóló nyilatkozatot az aláírást követően a szolgálati elöljáró 8 napon belül a szolgálati viszony megszüntetésére jogosult munkáltatói jogkört
gyakorló elöljáróhoz köteles felterjeszteni.
Felmentés
(a Hszt. 56. §-ához) 27. § (1) A szolgálati viszony felmentéssel történő megszüntetése esetén az indoklásból egyértelműen ki kell tűnni
azon oknak, amely miatt a hivatásos állomány tagjának
szolgálati viszonya nem tartható fenn.
(2) A felmentésről szóló értesítést a felmentés kezdő
időpontja előtt az állomány tagjának át kell adni.
(3) Az egészségi, pszichikai, fizikai alkalmatlanság
megállapítása csak az illetékes orvosi felülvizsgáló
(a továbbiakban: FÜV) bizottság jogerős határozatával
történhet.
(4) Nemzetbiztonsági ellenőrzés során megállapított
kockázati tényező felmerülése esetén az állományilletékes
parancsnok köteles mérlegelni az érintettnek az adott beosztásban, illetve a hivatásos szolgálati viszonyban tartásának kérdését, azonban a biztonsági szakvélemény megállapításával szemben benyújtott panasz jogerős elbírálásáig a beosztás betöltéséről vagy a szolgálati viszony megszüntetéséről nem dönthet.
(5) Akivel szemben a nemzetbiztonsági ellenőrzés során kockázati tényező merült fel, illetve az az ellen benyújtott panasz jogerős elbírálása alapján az állományilletékes
parancsnok a beosztás ellátására, illetve a hivatásos szolgálatra vonatkozó alkalmatlanságot állapít meg, soron kívül intézkedni kell más beosztásba helyezésére, illetve a
szolgálati viszony megszüntetésére.
(6) A hivatásos állomány tagjának a felmentési idő
csökkentésére irányuló írásbeli kérelme esetén személyi
beszélgetést kell folytatni és az érintettet írásban kell tájékoztatni a várható jogkövetkezményekről, amelyet követően a szolgálati viszony megszüntetésének időpontját az
állomány tagjának döntése alapján kell meghatározni.
28. § A Hszt. 56. § (6) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott esetekben a hivatásos szolgálatra méltatlanná válás
miatti felmentésre csak a büntetőeljárásban hozott jogerős
– írásba foglalt – ítélet alapján kerülhet sor. Az ítélet kézhezvételét követően az állományilletékes parancsnok haladéktalanul köteles intézkedni a szolgálati viszony megszüntetésére.
A szolgálati viszony megszűnése a törvény erejénél fogva
(a Hszt. 59. §-ához)
29. § (1) A szolgálat felső korhatárának elérése miatt a szolgálati viszony megszüntetését a felső korhatár elérésének
napjával kell megállapítani, egyben intézkedni kell a
nyugdíjjogosultság időpontjának meghatározására.
(2) A szolgálati viszonynak a Hszt. 59. § (1) bekezdés
c) vagy e) pontja értelmében történő megszüntetése esetén
a parancsban rögzíteni kell, hogy a mandátum lejárta után,
az érintett kérelme esetén, a rendvédelmi szervet visszavételi kötelezettség terheli.
(3) A szolgálati viszony meghosszabbítása esetén,
annak lejártakor, illetve az állomány tagjának kérése szerint ugyancsak a Hszt. 59. § (1) bekezdés a) pontja szerint
kell intézkedni a szolgálati viszony megszüntetésére.
A szolgálati viszony megszüntetésével kapcsolatos
általános szabályok
(a Hszt. 61. §-ához)
30. § (1) A szolgálati viszony megszüntetése előtt – bármely
okból is kerül arra sor – az érintettel beszélgetést kell folytatni, amelyen az állományilletékes parancsnoknak vagy
felhatalmazásával vezetői munkakört betöltő személynek
és az illetékes személyügyi szerv megbízottjának részt kell
venni. A hivatásos állomány tagjának kérésére biztosítani
kell, hogy a beszélgetésen az érdek-képviseleti szerv tisztségviselője, képviselője is részt vehessen.
(2) A beszélgetést a szolgálati viszonynak a rendvédelmi szerv által kezdeményezett megszüntetése esetén – a
közös megegyezés, a próbaidő alatti azonnali hatályú és
fegyelmi ok miatti megszüntetés, a hivatásos szolgálatra
való egészségi alkalmatlanság kivételével – a szolgálati viszony tervezett megszüntetése, illetve a felmentési idő
kezdete előtt kell végrehajtani.
(3) A beszélgetésen tisztázni kell valamennyi személyzeti, munkajogi, illetve anyagi kérdést. A beszélgetésről
feljegyzést, a hivatásos állomány tagjának, illetve az érdek-képviseleti szerv képviselőjének kérésére jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyből egy példányt az érintettnek át kell adni, egy példányt pedig a szolgálati viszony
megszüntetését elrendelő parancs mellékleteként, annak
jóváhagyását követően a személyi anyag részeként kell kezelni.
(4) A szolgálati viszonynak a Hszt. 53. § b), e)–f) pontja,
valamint az 59. § (1) bekezdés b) vagy d) pontja szerinti
megszüntetése esetén a beszélgetés során külön vizsgálni
kell, hogy az érintettet terheli-e megtérítési kötelezettség.
(5) Megtérítési kötelezettség fennállása esetén annak
összegét az érintettel közölni kell, és a szolgálati viszony
megszüntetését elrendelő parancsban azt elő kell írni, és a
szolgálati viszonyról szóló igazoláson is fel kell tüntetni.
31. § A szolgálati viszony megszüntetésekor
a) az állományilletékes parancsnok
aa) ellenőrizze a szolgálati viszony megszüntetésének
törvényes és okszerű végrehajtását,
ab) ismertesse az érintettel a parancsot,
ac) intézkedjen a beosztással járó szolgálati feladatok
átadására;
b) a személyügyi szerv
ba) gondoskodjon a szükséges okmányok (szolgálati
igazolás, leszerelési lap, Tb-igazolvány stb.) előkészítéséről és azoknak az utolsó munkában töltött napon az érintettnek történő átadásáról, az intézkedésre jogosult szervekhez továbbításáról,
bb) vonja be a szolgálati igazolványt,
bc) nyugállományba helyezés esetén adja ki a nyugdí
jasigazolványt;
c) az illetékes anyagi, pénzügyi szerv
ca) vonja be a kiadott fegyver, vegyvédelmi, ruházati
és egyéb felszerelési tárgyakat,
cb) gondoskodjon a törvényben meghatározott, illetve
a szolgálati viszony megszüntetését elrendelő parancsban
rögzített járandóságok kifizetéséről,
cc) eltérő megállapodás hiányában vonja be a szerv által kiadott okmányokat (BKV bérlet stb.),
cd) a szolgálati igazoláson rögzítse a kifizetett ellátásokat, az esetleges tartozásokat, fizetési meghagyásokat.
Hivatásos állományba való visszavétel
(a Hszt. 64. §-ához)
32. § (1) A hivatásos állományba történő visszavétel esetén a
Hszt. 64. § (2) bekezdésben rögzített esetet kivéve, ismételten vizsgálni kell a felvételi követelményeknek való
megfelelést.
(2) Hivatásos állományba történő visszavétel esetén a
szolgálati idő számításánál a Hszt. 328. § előírásait kell
megfelelően alkalmazni azzal, hogy a korábbi szolgálati
viszony során a Hszt. hatálybalépése előtt már beszámított
szolgálati időt tényleges szolgálati viszonyban töltött időnek kell tekinteni.
(3) Visszavétel esetén a hivatásos állomány tagját legalább a korábbi szolgálati viszonya során elért és legfeljebb a Hszt. 64. § (5) bekezdése szerinti rendfokozatba kell
kinevezni.
(4) A Hszt. 64. § (2) bekezdés értelmében történő
visszavételre a törvényben meghatározott felső korhatárra
vonatkozó megkötöttség nélkül kerülhet sor. A szolgálat
felső korhatárát elértek esetében haladéktalanul intézkedni
kell a szolgálati viszony megszüntetésére, nyugállományba helyezésre.
(5) A felmentési idő alatt az állomány tagjával ismételten nem létesíthető szolgálati viszony.
Összeférhetetlenség
(a Hszt. 65–66. §-aihoz) 33. § (1) Az állomány tagjának méltánylandó okok (közvetlen családtagok elhelyezkedési problémája, családi körülmények miatt nem vállalható utazás stb.) miatti kérelmét
– a közeli hozzátartozójával az alá-fölérendeltségi
viszonyba kerülést – az állományilletékes parancsnok a javaslatával együtt a miniszterhez terjeszti fel engedélyezésre. Az állományilletékes parancsnok részére ilyen engedély nem adható.
(2) A hivatásos önkormányzati tűzoltó-parancsnokságok állománya esetében a közeli hozzátartozóval az
alá-fölérendeltségi viszonyba kerülés engedélyezése a városi (fővárosi) tűzoltóparancsnok hatáskörébe tartozik.
(3) A hivatásos állomány tagja a munkavégzéssel járó
egyéb jogviszony létesítésére vonatkozó kérelmét a szolgálati elöljáró útján a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáróhoz írásban köteles benyújtani.
(4) A kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kérelmező személyi adatait (név, születési idő,
anyja neve),
b) szolgálati helyét, beosztását,
c) milyen jogviszony alapján, milyen szervnél, milyen
minőségben, milyen időtartamban, milyen munkarendben
kíván munkát végezni.
(5) A kérelem alapján az állományilletékes parancsnok
köteles megvizsgálni, hogy az engedélyezni kért tevékenységgel kapcsolatban megállapítható-e valamely, a
Hszt. 65. § (5) bekezdésében rögzített, az engedély megadását kizáró ok. A kérelem elbírálása során bekérhető a
hivatásos állomány összeférhetetlenségre vonatkozó nyilatkozata, a szervezet működését rögzítő alapszabály, illetve egyéb okirat. Amennyiben az érintett az iratok becsatolására vonatkozó kérésnek nem tesz eleget, az
állományilletékes parancsnok a rendelkezésre álló iratok
alapján dönt.
(6) Nem engedélyezhető munkavégzéssel járó egyéb
jogviszony létesítése – a Hszt. 65. § (4) bekezdésében foglaltak kivételével – az osztályvezető és azzal azonos, illetve magasabb beosztási kategóriába tartozó vezetők részére.
34. § (1) A hivatásos állomány tagja a Hszt. 65. § (3) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségét köteles írásban az
állományilletékes parancsnokhoz felterjeszteni.
(2) Bejelentési kötelezettség elmulasztása esetén –
amennyiben az az állományilletékes parancsnok tudomására jut – az érintettet írásban kell felszólítani adatközlési
kötelezettsége teljesítésére.
35. § (1) A munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony engedélyezése a személyállományra vonatkozó parancsban határozott vagy határozatlan időtartamra történhet.
(2) Kizáró okok fennállása esetén az engedélyezés megtagadásáról határozatban kell rendelkezni.
(3) Az engedély megtagadása esetén a hivatásos állomány tagja a Hszt. vonatkozó szabályainak megfelelően
jogorvoslattal élhet.
(4) A kiadott engedélyekről a szükséges adatokat a személyzeti alapnyilvántartásban is rögzíteni kell.
A szolgálati viszony tartalma A szolgálat teljesítésére vonatkozó szabályok
(a Hszt. 67–70. §-aihoz)
36. § (1) A szolgálati viszony létesítésével – más beosztásba
helyezéssel – egyidejűleg meg kell ismertetni az állomány
tagjával a szolgálati beosztásra meghatározott munkaköri
leírást, melyet az érintettel alá kell íratni és részére az első
példányt át kell adni. A második példányt a parancs részeként a személyi anyagban kell kezelni.
(2) A szolgálatteljesítés megkezdése előtt az állomány
tagját ki kell oktatni a munkavédelmi és egyéb jogszabályokban meghatározott biztonsági rendszabályokra, melynek megtörténtét a munkaköri leíráson rögzíteni kell.
(3) A szolgálati tevékenységére vonatkozó munkarendet, a szolgálati és pihenőidő biztosításának rendjét az
elöljáró parancsnok által jóváhagyott előírásokban (Szervezeti és Működési Szabályzat, ügyrend stb.) kell szabályozni.
Iskolai végzettségi (szakképesítési) követelmények
(a Hszt. 72–74. §, 336. §-aihoz)
37. § (1) Amennyiben a hivatásos állomány tagjának képzésére a szerv kötelezése alapján kerül sor, úgy tanulmányi
szerződés nem köthető, az előírt kedvezményeket és a tanulmányok folytatásának valamennyi költségét a rendvédelmi szervnek kell biztosítania és azt az érintettnek írásban tudomásul kell vennie.
(2) A hivatásos állomány tagjának egyéni elhatározáson
alapuló továbbtanulását az állományilletékes parancsnok
köteles biztosítani, ha azonban az nem esik egybe a szolgálat érdekével, akkor az érintett számára csak a Hszt. 98. §-a
szerint a tanulmányok folytatásához szükséges szabadidő
biztosítása kötelező, amelynek tartama illetmény nélküli
igazolt távollétnek minősül.
(3) A hivatásos állomány tagja részére a szakmai továbbképzésen, illetve a speciális rendészeti végzettséget
biztosító képzéseken történő részvételét biztosítani kell,
amelyek megvalósítására az állományilletékes parancsnok
évente képzési, továbbképzési tervben intézkedik.
A hivatásos állomány előmenetele
[a Hszt. 3. § (5) bekezdéséhez és a 71–81. §,
254. §-aihoz] 38. § (1) A hivatásos állomány előmenetelét – a szükséges
feltételek megléte esetén – az alábbiak szerint kell biztosítani:
a) a beosztásban eltöltött szolgálati időhöz kötötten a
magasabb fizetési fokozatba sorolással,
b) iskolai végzettséghez, várakozási időhöz kötötten
magasabb rendfokozatba történő előléptetéssel,
c) az adott beosztásban nyújtott szakmai teljesítményhez, képesítési követelményekhez kötötten magasabb
szolgálati beosztásba, vezetői munkakörbe történő kinevezéssel.
(2) Az állományilletékes parancsnok, a szolgálati elöljáró és az illetékes személyügyi szerv együttesen kötelesek
biztosítani, hogy a hivatásos állomány tagja megfelelő tájékoztatást kapjon az előmenetelhez szükséges követelményekről, feltételekről.
(3) A hivatásos szolgálati beosztás szolgálati jellegének
megszünése (közszolgálati vagy közalkalmazotti jogviszonyba való átminősítése) az abban a munkakörben kinevezéssel foglalkoztatottnak a hivatásos jogviszonyba történő továbbfoglalkoztatását, szolgálati jogviszonyát, a beosztási és rendfokozati előmenetelét nem érinti.
a) rendfokozatban való előmenetelnél az általa betöltött hivatásos beosztáshoz a szolgálati jelleg megszűnéséig
meghatározott rendfokozati maximumot kell figyelembe
venni, amennyiben az előléptetés feltételeivel rendelkezik,
b) a szolgálati jelleg megszüntetésével érintett beosztásban való előmenetelénél az átminősítés előtti beosztási
kategóriát, munkaköri megnevezést kell figyelembe venni, amennyiben az előmenetelhez szükséges feltételekkel
rendelkezik vagy azt megszerzi.
39. § (1) A beosztásban történő előmenetelt az állományilletékes parancsnok a magasabb beosztásokra, illetve vezetői
munkakörökre pályázat kiírásával vagy kiválasztással valósíthatja meg.
(2) Magasabb beosztásba kinevezni csak az adott beosztásra előírt képesítési követelményeknek megfelelő és
egészségileg alkalmas minősítéssel, valamint a munkavégzését érintően készült legalább alkalmas minősítéssel
rendelkező személyt lehet.
(3) A Hszt. 245/H. § (2) bekezdésében meghatározott
vezetői beosztásba történő kinevezést megelőzően készített minősítésben részletesen elemezni kell a korábbi munkakörében nyújtott teljesítményét, a vezetői készségét.
Előmenetel a rendfokozatban
(a Hszt. 77–81. §-aihoz) 40. §
(1) Az első és az első tiszti rendfokozatba történt kinevezést követően a további magasabb rendfokozatokba tör
ténő előmenetel – a tábornoki rendfokozatok kivételével –
előléptetéssel történik.
(2) A soron történő előléptetés az egyes beosztásokban
elérhető – jogszabályban meghatározott – rendfokozati
maximumig valósulhat meg.
(3) A soron történő előléptetést a Hszt. 78. § (1) bekezdésében meghatározott feltételek megléte esetén a várakozási idő leteltét követő nappal kell elrendelni.
(4) A Hszt. 44. § (1) bekezdés b)–h) és j) pontja alapján
rendelkezési állományba lévők – a rendfokozati állománycsoportjukon belül – a beosztáshoz előírt rendfokozati maximum figyelmen kívül hagyása mellett előléptethetők.
41. § (1) Azon rendfokozatoknál, ahol várakozási idő nincs
meghatározva, az előléptetés – az egyéb feltételek megléte
esetén is – soron kívülinek minősül.
(2) Akit büntető- vagy fegyelmi eljárás lezárásakor, az
előléptetést kizáró ok megszűnése miatt előléptetnek és
vele szemben nem a Hszt. 123. § (1) bekezdés e) és f) pontja szerinti fenyítést alkalmazták, úgy az új rendfokozathoz
előírt várakozási időt az eredeti előléptetési határidő figyelembevételével kell megállapítani.
(3) A Hszt. 80. § (2) bekezdése szerinti soron kívüli előléptetés csak akkor kezdeményezhető, ha a hivatásos állomány tagja aktuális minősítésének legalább „alkalmas”
végkövetkeztetése van.
Besorolás, előresorolás
(a Hszt. 99–100. §, 102. § és 254. §-aihoz)
42. § (1) A hivatásos állományba történő kinevezéssel egy
időben, illetve beosztási kategória váltással is járó magasabb beosztásba helyezéskor az állomány tagját az adott
beosztási kategória első fizetési fokozatába kell besorolni,
és rendfokozati illetményét a Hszt. 6. melléklete, beosztási
illetményét és az ahhoz kapcsolódó egyéb illetményelemeket a Hszt. 245/H. §-ának és a 6/B. számú mellékletének
figyelembevételével kell megállapítani.
(2) A beosztási kategórián belül a magasabb fizetési fokozatba történő előresorolást a beosztásban eltöltött szolgálati idő alapján az esedékesség hónapjának első napjával
kell végrehajtani.
(3) Beosztás változás esetén – amennyiben az nem jár
beosztási kategória változással, vagy arra átszervezés
miatt kerül sor – a korábbi beosztásban eltöltött időt folyamatosnak kell tekinteni, amit a fizetési fokozat megállapításakor be kell számítani.
(4) A Hszt. 254. § (1) bekezdése szerinti előresorolás
csak egy alkalommal történhet és az a beosztás megnevezését nem érinti.
Az állomány minősítése, jellemzése
(a Hszt. 82–83. § és a 252. §-aihoz)
43. § (1) A minősítés adattartalmát a Hszt. 4. melléklete határozza meg, melynek formanyomtatványát e rendelet
2. melléklete tartalmazza. A tiszthelyettesi és zászlósi állományt érintően azt szolgálati jellemzés formájában a Hszt.
252. §-ban rögzítettek figyelembevételével rendszeresen
értékelni kell.
(2) A minősítést, illetve a szolgálati jellemzést minden
esetben írásban, a kötelező tartalmi elemeknek megfelelően kell elkészíteni. Azt a szolgálati elöljáró állítja össze
és az állományilletékes parancsnok hagyja jóvá.
(3) Az elkészült minősítést a jóváhagyást követően az
állomány tagjával 30 napon belül ismertetni kell.
(4) Az ismertetésen részt vesz a közvetlen elöljáró és a
személyügyi szerv képviselője, az érintett kérelme esetén
az érdek-képviseleti szerv megbízottja.
(5) Az ismertetés előtt biztosítani kell, hogy az érintett a
róla készült minősítést (szolgálati jellemzést) megismerje.
Az ismertetést követően a minősítés egy példányát az érintettnek át kell adni.
(6) A rendvédelmi oktatási intézmények hallgatóiról
(tanulóiról) tanulmányaik befejezésekor tanulmányi jellemzést kell készíteni, melynek főbb tartalmi elemeit az intézmény vezetője határozza meg.
Teljesítményértékelés
(a Hszt. 245/F. §-ához) 44. § (1) A hivatásos állomány szolgálati tevékenységének,
munkateljesítményének évenkénti értékelését az állományilletékes parancsnok által meghatározott célok és teljesítménykövetelmények figyelembevételével a tárgyév
december 10-éig a szolgálati elöljáró két példányban írásban készíti el és felterjeszti az állományilletékes parancsnokhoz, aki azt záradékkal látja el és jóváhagyja.
(2) Az állomány tagjáról készült teljesítményértékelés
egy példányát az érintettnek át kell adni, míg másik példányát a személyi anyagba kell elhelyezni, amelyek megállapításait az állományilletékes parancsnok a soron következő minősítés elkészítésekor köteles figyelembe venni.
(3) Az írásbeli értékelés átadására biztosított szóbeli
megbeszélésen részt kell venni a szolgálati elöljárónak, a
hivatásos önkormányzati tűzoltóparancsnok esetében a
szakmai felügyeletet ellátó szerv vezetőjének és a személyügyi szerv képviselőjének.
A szabadság nyilvántartásának, kiadásának szabályai
(a Hszt. 89–97. §-aihoz)
45. § (1) Az állomány tagját megillető alap- és pótszabadság
mértékét évente, illetve annak változása esetén meg kell
állapítani és azt az érintett tudomására kell hozni.
(2) A szabadság nyilvántartását és a kiadás tervezését
szervezeti egységenként a szolgálati feladatok függvényében és az állomány igényének figyelembevételével az
állományilletékes parancsnok intézkedése szerint kell
végrehajtani.
(3) A szabadság engedélyezésére vonatkozó munkáltatói jogkört – kivéve a vezetők esetében – az állományilletékes parancsnok a szolgálati elöljáróra átruházhatja.
(4) A szabadság kiadásánál a hivatali munkarendben
dolgozók számára az ötnapos munkahét munkanapjait kell
szabadságként figyelembe venni. A folyamatos ügyeleti
szolgálatot ellátók és a váltásos munkarendben dolgozók
esetében a szabadság kiadása csak a szolgálati napok
figyelembevételével történik. (A szolgálati napok szabadságkénti átszámítását a 3. melléklet tartalmazza.)
(5) A felsőoktatási intézmények nappali tagozatán tanulókat az oktatási intézmény által meghatározott rend szerint illeti meg a szabadság. A tanulmányaikat év közben
befejezők a tanulmányok befejezését követően időarányosan a szolgálati idejüknek megfelelő szabadságra jogosultak.
(6) A szolgálati vagy egészségügyi okból az esedékesség évében ki nem vett szabadság utólagos kiadása esetén
is csak az esedékesség évében megállapított mértékű szabadság adható.
Szolgálati jogvita, a jogorvoslat rendje
(a Hszt. 193–197. §-aihoz)
46. § (1) Az állomány tagja által a szolgálati viszonyával
összefüggésben írásban vagy szóban benyújtott kérelem
elbírálásakor a szolgálati elöljáró – a személyügyi szerv
bevonásával – köteles az érintettet meghallgatni, a kérelem kivizsgálásáról feljegyzést készíteni, továbbá intézkedéséről a kérelmezőt 15 napon belül írásban tájékoztatni,
munkáltatói intézkedést igénylő ügyekben a keletkezett
iratokat állásfoglalásával együtt a munkáltatói jogkört
gyakorló elöljáróhoz felterjeszteni, aki a kérelem tárgyában 30 napon belül köteles intézkedni.
(2) Az állomány tagja kérelmet vagy panaszt csak a saját
szolgálati viszonyát érintő ügyben, ezzel összefüggő döntéssel, intézkedéssel vagy ezek elmulasztásával kapcsolatban nyújthat be.
Személyügyi igazgatás 47. § (1) A rendvédelmi szerveknél a személyügyi igazgatás
keretébe tartozó feladatok:
a) a hivatásos állományba kerülők kiválasztásával, pályáztatásával, kinevezésével, képzésével, továbbképzésével, valamint az állományban lévők szolgálati viszonyát
érintő munkáltatói intézkedések előkészítésével, szervezésével kapcsolatos feladatok végrehajtása;
b) a munkáltatói jogkört gyakorló vezetők személyügyi
feladataival összefüggő döntés-előkészítő, koordináló, valamint a döntések végrehajtását biztosító tevékenységek;
c) a rendvédelmi szerv és szervezeteik működtetéséhez, fejlesztéséhez szükséges vezetői állomány utánpótlásának tervezése, biztosítása;
d) a hivatásos és szerződéses állomány előmenetelének
biztosításával összefüggő személyügyi feladatok végzése;
e) az állományban lévők és a hivatásos állományból
nyugállományba helyezettekkel kapcsolatos szociális és
kegyeleti intézkedések végrehajtása.
(2) A személyügyi igazgatás elvei:
a) a személyi döntések meghozatalánál biztosítani kell
az elfogultság, az egyoldalú megítélés kizárását;
b) a döntések előkészítésébe be kell vonni a közvetlen
elöljárót;
c) a személyügyi intézkedések során biztosítani kell a
személyiségi jogok védelmét;
d) biztosítani kell – a titokvédelmi szabályok betartásá
val és a személyiségi jogok tiszteletben tartásával – a kinevezésekről és a felmentésekről szóló személyi döntésekről
való nyilvános tájékoztatást.
A személyügyi igazgatás irányítása, felügyelete
és ellenőrzése 48. §
(1) A katasztrófavédelem hivatásos szerveire és a hivatásos önkormányzati tűzoltóságokra kiterjedően a személyzeti igazgatás felügyeletét a minisztérium a központi
személyügyi szerve útján, az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság főigazgatója a személyügyi szolgálata
útján végzi.
(2) Az állományilletékes parancsnok a személyügyi
igazgatással kapcsolatos feladatait köteles folyamatosan
személyesen végezni, illetve a személyügyi szerv útján
irányítani és ellenőrizni.
(3) A személyügyi igazgatás ellenőrzése kiterjed
a) a Hszt. és a végrehajtására kiadott jogszabályokban
meghatározottak helyi szintű érvényre juttatásának elemzésére; b) az alárendelt állományilletékes parancsnokok, személyügyi szervek személyügyi tevékenységének átfogó
megítélésére;
c) az ellenőrzött szervezet működéséhez szükséges
személyi feltételek vizsgálatára.
49. § (1) Az állományilletékes parancsnok személyügyi feladatai:
a) gondoskodik az állományba kerülő hivatásos állomány tagja beilleszkedésének segítéséről, az előmenetelhez szükséges feltételek megteremtéséről, biztosításáról;
b) kezdeményezi a szükséges személyi változtatásokat;
c) gondoskodik a magasabb beosztásra alkalmas veze
tők felkészítéséről;
d) figyelemmel kíséri a szervezethez tartozó állomány
életminőségének alakulását, szociális helyzetét és intézkedik a szükséges intézkedések megtételére;
e) gondoskodik a hatáskörébe tartozók minősítésének,
szolgálati jellemzésének előkészítéséről, jóváhagyásáról;
f) biztosítja, hogy a személyi döntések előkészítése a
személyügyi vezető útján kerüljön végrehajtásra.
(2) A minisztérium központi személyügyi szerve, a felügyeleti és ellenőrzési hatáskörében
a) kezdeményezi a személyügyi igazgatásra vonatkozó
jogszabályok előkészítését, szükséges módosítását, és
végrehajtja az ezzel kapcsolatos szakmai tennivalókat;
b) tervezi a miniszteri vagy magasabb személyügyi hatáskörbe tartozók előmenetelét, és végrehajtja az ezzel
összefüggő feladatokat;
c) gondoskodik a vezetőképzésre és továbbképzésre
történő kiválasztás egységes elvek alapján történő végrehajtásáról;
d) rendszeresen tájékoztatja a minisztert a hivatásos állomány érdek-képviseleti szervei által tett észrevételekről,
javaslatokról, kezdeményezi a problémák megoldását;
e) kezeli a miniszter, illetőleg magasabb személyügyi
hatáskörbe tartozók személyi anyagát.
(3) A szervezeti egységeknél működő személyügyi
szervek, személyek feladatai:
a) segítik az állományilletékes parancsnok személyügyi igazgatással kapcsolatos feladatai végrehajtását;
b) tervezik és döntésre előkészítik a személyügyi vonatkozású döntéseket, elkészítik az ezekhez kapcsolódó
okmányokat;
c) tervezik és előkészítik az adott rendvédelmi szerv,
szervezeti egység hivatásos állományának előmenetelét,
utánpótlását, képzését, továbbképzését;
d) együttműködnek a hivatásos állomány érdek-képviseleti szerveivel; e) figyelemmel kísérik és rendszeresen elemzik az állomány szociális helyzetét, szükség esetén kezdeményezik a
felmerülő problémák megoldását;
f) kezelik és naprakész állapotban tartják az adott szervezeti egység állományába tartozók személyi anyagait, a
nyilvántartásokat;
g) a vagyonnyilatkozat-tételre kötelezettekre vonatkozóan a Vttv. 11. § (3) bekezdése értelmében meghatározzák a vagyonnyilatkozat nyilvántartási számát és biztosítják a nyilvántartását.
A személyügyi nyilvántartás rendje
(a Hszt. 199–203. §-aihoz)
50. § (1) A személyi anyaggyűjtőben kell elhelyezni a keletkezés sorrendjében az alábbi személyi iratokat:
a) a felvételi eljárás során keletkezett okmányok (kérelem és annak mellékletei, alkalmassági ellenőrzések anyagai, az érintett nyilatkozatai, munkaköri leírás stb.);
b) a kinevezési okmány egy, eredeti aláírásokat tartalmazó példánya (szerződéses állomány esetén a külön szerződés egy példánya);
c) személyi adatlap (a formanyomtatványt a 4. melléklet tartalmazza);
d) a szolgálati viszony során keletkezett okmányok
(előresorolás, előléptetés, kinevezés, vezénylés, áthelyezés, egyéb intézkedést tartalmazó okmány, hatályos fenyítési határozat, szolgálati igazolvány nyilvántartás stb.);
e) képzéssel (továbbképzéssel) kapcsolatos okmányok
(beiskolázási javaslat, tanulmányi szerződés, végzettséget,
képzettséget igazoló irat);
f) minősítés (jellemzés) adatlapjai, a teljesítményértékelések; g) a szolgálati viszonnyal kapcsolatos igazolások,
egyéb nyilatkozatok;
h) a szolgálati viszony megszüntetésével kapcsolatos
okmányok (javaslat, kérelem, szolgálati igazolás stb.).
(2) A személyi anyagba bejegyzést tenni csak okirat, illetve erről készült írásos vezetői intézkedés alapján az
érintett egyidejűleg történő tájékoztatásával lehet.
(3) A személyi anyagból kikerülő okmányokat az iratkezelési szabályoknak megfelelően selejtezni kell.
(4) Az állományból kikerülők személyi anyagait fogyatékanyagként kell kezelni, arról külön nyilvántartást kell
vezetni és külön kell tárolni.
(5) A miniszter által irányított rendvédelmi szervek közötti áthelyezés esetén a személyi anyagot át kell adni a fo
gadó szervnek, míg egyéb rendvédelmi szervek kikérése
alapján az érintett írásos hozzájárulása esetén a személyzeti anyag átadható.
51. § (1) A minisztériumban és Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóságon az adott rendvédelmi szervre vonatkozó
központi személyügyi nyilvántartást, a Hszt. 199. § (2) bekezdése szerinti szervezeti egységeknél, valamint a hivatásos önkormányzati tűzoltóságokon pedig személyügyi
alapnyilvántartást kell vezetni.
(2) Az 1. §-ban meghatározott szervek szervezési (állománytáblázat) adatainak és hivatásos állományának a személyügyi nyilvántartás keretében nyilvántartható adatainak számítógépes rendszerben történő feldolgozását, valamint egyéb nyilvántartásokkal való kapcsolattartását az
egységes számítógépes személyzeti-munkaügyi és szervezési nyilvántartó rendszer (a továbbiakban: SZENYOR)
programmal kell végrehajtani.
(3) A SZENYOR rendszer rendszergazdai feladatait és
országos működtetését, valamint a központi személyügyi
nyilvántartási adatok feldolgozását az Önkormányzati Minisztérium Humánerőforrás és Civilkapcsolati Főosztály
látja el.
(4) A személyügyi nyilvántartási feladatok végrehajtására a SZENYOR rendszert használja:
a) az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság személyzeti és munkaügyi feladatait ellátó szervezeti egysége
az adott rendvédelmi szerv állományára vonatkozó személyügyi adatok alapnyilvántartására;
b) az állományilletékes parancsnokok, szervezeti egységeinél működő személyzeti és munkaügyi feladatokat
ellátó szerv, illetve személy, a személyügyi alapnyilvántartás vezetésére.
(5) A személyügyi nyilvántartás adatállományának folyamatos karbantartása érdekében minden hónap 5. napjáig a (4) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott szervek
a központi személyügyi nyilvántartás adatkörében történt
változásokat az Önkormányzati Minisztérium Humánerőforrás és Civilkapcsolati Főosztálynak számítástechnikai
módszerrel (hálózaton vagy mágneses adathordozón)
megküldik.
A szolgálati idő megállapítása, módosítása, igazolása
(a Hszt. 326–329. §-aihoz)
52. § A hivatásos állomány tagjának szolgálati idejét a munkáltatói jogkör gyakorlója megállapítja, módosítja és nyilvántartja.
53. § (1) A Hszt. 329. §-a szerinti kedvezményesen számított
szolgálati időket folyamatosan nyilván kell tartani, évente,
illetve az erre jogosító szolgálati viszony végén parancsban rögzíteni kell.
(2) Minden év végén a szolgálati viszony kezdő időpontjához a kedvezményesen számított szolgálati idő tartamát hozzá kell adni.
(3) A kedvezményesen számított szolgálati időket az e
célra rendszeresített „NYILVÁNTARTÓ LAP”-on kell
vezetni (a formanyomtatványt az 5. melléklet tartalmazza)
és azt a személyi anyagba kell elhelyezni.
54. § (1) A kinevezéskor megállapított szolgálati idő kezdetének az 53. §-ban meghatározottaktól eltérő módosítása az
érintett okirattal igazolt kérelme alapján történhet. Ez esetben a szolgálati idő módosítását a kérelem benyújtását követő hónap első napjától kell megállapítani.
(2) Amennyiben a szolgálati idő kezdő napját a szerv hibájából kell módosítani, úgy a szolgálati időhöz fűződő járandóságok az elévülési időn belül visszamenőleg járnak.
(3) Amennyiben a szolgálati idő módosítása a szolgálati
viszony megszüntetését követően, nyugállományba helyezettnél történik, akkor az erről szóló parancs egy példányát
a miniszter által kijelölt Nyugdíjmegállapító Szervnek is
meg kell küldeni.
(4) A Hszt. 115/A. §-ának (3) bekezdése szerinti igazolást a 6. melléklet szerinti adattartalommal és formában,
két példányban kell kiállítani és annak egyik példányát az
érintettről készített személyi alapnyilvántartás részeként
kell kezelni.
(5) A (4) bekezdés szerinti igazolásban szolgálati időként csak a szolgálati nyugdíjra jogosultság szempontjából
elismerhető szolgálati időt lehet figyelembe venni. A szolgálati viszony időtartamának megállapításakor a több
részletben töltött időket össze kell számítani.
(6) Az igazolást, illetve a szolgálati időnek a Hszt.
115/A. §-a (6) bekezdése szerinti megszűnéséről szóló igazolást az illetékes személyügyi szerv megbízottja készíti el
és azt kizárólag az állományilletékes parancsnok – akadályoztatása esetén az őt helyettesítő és a személyügyi hatáskör gyakorlásával is megbízott vezető – írhatja alá.
(7) A szolgálati viszony megszűnésekor a hivatásos állomány tagja részére szolgálati idő igazolást kell kiadni
(a formanyomtatványt a 7–8. melléklet tartalmazza).
A személyi állományra vonatkozó munkáltatói parancsok
kiadásának rendje
55. § (1) A szolgálati viszony keletkezésével, módosításával,
megszüntetésével kapcsolatos és a szolgálati viszony
fennállása alatt tett munkáltatói intézkedéseket általában
írásban, az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságon
parancsban, a minisztériumban, valamint a hivatásos önkormányzati tűzoltóparancsnok esetében a fenntartó hatáskörébe tartozó döntéseket határozatban kell elrendelni.
(2) Az önkormányzat képviselő-testülete (közgyűlés),
illetve a polgármester által hozott döntéseket tartalmazó
határozat alapján, arra történő hivatkozással – amennyiben
az indokolt – annak parancsban történő megjelentetéséről
a szakmai felügyeletet ellátó főigazgató, illetve megyei katasztrófavédelmi igazgató gondoskodik.
(3) A hivatásos önkormányzati tűzoltóság állományára
vonatkozó határozatokhoz, parancsokhoz szükséges adatszolgáltatást az érintett szervek a szakmai felügyeletet ellátó megyei katasztrófavédelmi igazgatóságok útján kötelesek felterjeszteni.
(4) Parancsban kell elrendelni:
a) a szolgálati viszony keletkezését, kinevezést;
b) szolgálati hely, beosztás változását, módosítását;
c) besorolást, előléptetést, előresorolást;
d) iskolai végzettség megszerzésére vonatkozó elő
írást;
e) kitüntetést, jutalmazást;
f) fegyelmi eljárással kapcsolatos intézkedéseket (pl.
szolgálati beosztásból felfüggesztést);
g) fegyelmi határozat jogerőre emelkedésével a rendfo
kozatot, beosztást és a szolgálati jogviszonyt érintő intézkedéseket;
h) illetmény nélküli szabadság engedélyezését;
i) szolgálati viszony szüneteltetését;
j) névváltozás átvezetését;
k) más rendvédelmi szervhez történő áthelyezést, a ve
zénylést, megbízást;
l) rendelkezési állományba helyezést, annak megszün
tetését;
m) a szolgálati viszony megszüntetését, nyugállomány ba helyezést;
n) korábbi munkáltatói intézkedés módosítását
és mindazon döntéseket, amelyek az addig hatályos parancs lényeges elemét érintik.
(5) A parancs szakszerű előkészítéséért az illetékes személyügyi szerv, az abban foglaltak jogszerűségéért az
adott munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró a felelős.
(6) A munkáltató által egyidejűleg hozott valamennyi
intézkedést lehetőség szerint egy parancsban kell elrendelni.
(7) Az állományra vonatkozó, munkáltatói döntéseket
tartalmazó parancsot úgy kell elkészíteni, hogy az intézkedéssel érintett valamennyi szerv és személy a rá vonatkozó
mértékben a döntésről tudomást szerezzen. Ennek megfelelően szükséges számú másolatot, illetve kivonatot kell
készíteni.
(8) Az állományparancs eredeti irattári példányát a kiadó szerv személyügyi archívumában évenkénti csoportosításban kell tárolni és őrizni az irattári terv előírásai szerint.
(9) Központi hatáskörben vagy más szerv által kiadott
parancs intézkedésre megküldött példányait ugyancsak
személyi iratként kell kezelni és az általános iratkezelési
szabályoknak megfelelően az irattári terv előírásai szerint
kell selejtezni.
Átmeneti, záró rendelkezések 56. § (1) A rendvédelmi szerv e rendelet hatálybalépésekor
hivatásos szolgálati jogviszonyban álló tagját, aki az előírt
szakképesítéssel nem rendelkezik, ha részére a rendelet
hatálybalépése előtt jogszabály nem állapított meg képesítési előírást, a (2) bekezdésben foglaltak kivételével köteles azt a szakképesítés megszerzéséhez szükséges képzési
idő alatt a Hszt. 336. § (2) bekezdése szerint megszerezni.
Ezt a kötelezettséget a besorolásában elő kell írni.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak nem alkalmazhatók,
ha a hivatásos állomány tagja a rendelet hatálybalépésekor
a 45. életévét betöltötte és a szakképesítés csak iskolarendszerű képzésben szerezhető meg. A hivatásos állomány
tagját ez esetben is képesítettnek kell tekinteni.
57. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek, valamint az önkormányzati tűzoltóság szolgálati viszonyban álló tagjai
szolgálati viszonyának egyes kérdéseiről és a személyügyi
igazgatás rendjéről szóló 9/1997. (II. 12.) BM rendelet hatályát veszti.
(3) A (2) bekezdés és ez a bekezdés a rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
Dr. Gyenesei István s. k.,
önkormányzati miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
207/2014. (V. 29.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
Magyarország európai érdekérvényesítésének elősegítése, valamint a  magyar–spanyol parlamenti kapcsolatok
elmélyítése érdekében tett erőfeszítései elismeréseként
Jordi Xucla I Costa, a spanyol képviselőház parlamenti képviselője részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKEREsZTjE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. április 11.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1532/2016. (X. 13.) Korm. határozata az Emberi Jogok Európai Bírósága magyar bírójelöltjeiről szóló kormányhatározat visszavonásáról.
A Kormány – az igazságügyi miniszter javaslatára – egyetért azzal, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága magyar
bírói posztjának betöltésére nyilvános pályázat kerüljön kiírásra, ezért az  Emberi Jogok Európai Bírósága magyar
bírójelöltjeiről szóló 1465/2016. (VIII. 31.) Korm. határozatot visszavonja.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2003. (II. 12.) MeHVM határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 36. §-a alapján, a Miniszterelnöki Hivatal közigazgatási államtitkára
javaslatára
dr. Szerdahelyi Pétert, a Miniszterelnöki Hivatal helyettes
államtitkárát
e tisztségéből — 2003. február 1-jei hatállyal —
felmentem. Dr. Kiss Elemér s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
70/2018. (HK 12.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a szolgálati kiküldetéssel, a munkába járással, a helyi szolgálati utazással, valamint az egyéb utazással kapcsolatos költségtérítések elszámolásának eljárási szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján
– figyelemmel a munkába járással kapcsolatos utazási
költségtérítésről szóló 39/2010. (II. 26.) Korm. rendeletre,
a belföldi hivatalos kiküldetést teljesítő munkavállaló
költségtérítéséről szóló 437/2015. (XII. 28.) Korm. rendeletre, az egyes költségtérítésekről szóló 19/2013. (IX. 6.)
HM rendeletre, valamint az illetményekkel és illetményen
kívüli juttatásokkal kapcsolatos egyes eljárási szabályokról szóló 15/2015. (IV. 30.) HM utasítás 9–11. §-ára –
a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM) állományába tartozó
kormányzati szolgálati jogviszonyban állókra (a továbbiakban: kormánytisztviselők), hivatásos és szerződéses
katonákra, valamint munkavállalókra (a továbbiakban
együtt: személyi állomány) terjed ki.
2. Az együttes intézkedés alkalmazásában saját személygépkocsi a személyi állomány tagja vagy a polgári
törvénykönyvről szóló törvény szerinti közeli hozzátartozója tulajdonában lévő, a közúti közlekedés szabályairól
szóló jogszabály szerinti személygépkocsi.
2. A szolgálati kiküldetéssel összefüggő költségek
elszámolásának eljárási szabályai
3. Saját személygépkocsi szolgálati célú igénybevételét
az 1. melléklet szerinti megállapodás megkötésével,
az állományilletékes parancsnok vagy – kormányzati szolgálati jogviszonyban állók esetén – a munkáltatói jogkört
gyakorló vezető vagy az általa kijelölt személy (a továbbiakban: Engedélyező) engedélyezi. A megállapodáshoz
a személyi állomány tagjának az érvényes teljes körű
casco és kötelező személygépkocsi-felelősségbiztosítást
a szerződés másolatával, a biztosítás adott időszakra vonatkozó befizetését a befizetést igazoló bizonylattal,
valamint a saját tulajdonú személygépkocsi tulajdonjogát
a közlekedési igazgatási hatóság által kiadott törzskönyv,
a törzskönyv visszavonása esetén a közlekedési igazgatási
hatóság által kiadott igazolás másolatával hitelt érdemlően
kell igazolnia. A megállapodást 2 példányban kell készíteni, melyből egy példányt a személyi állomány tagja, míg
a másik példányt a pénzügyi ellátásért felelős HM Védelemgazdasági Hivatal HM I. Objektum Gazdálkodás
Támogató és Pénzügyi Ellátó Referatúra (a továbbiakban:
pénzügyi referatúra) kapja.
4. A szolgálati kiküldetést az állományilletékes parancsnok, vagy – kormányzati szolgálati jogviszonyban
állók esetén – az Engedélyező munkáltatói döntésben rendeli el, amelyben indokolt esetben utazási előleg kifizetése
is engedélyezhető. Az utazási előleg felvételére a 2. melléklet szerinti nyomtatványt kell alkalmazni.
5. A kormánytisztviselők és a munkavállalók kiküldetésének elrendelésére a 3. melléklet szerinti nyomtatványt
kell alkalmazni.
6. A szolgálati kiküldetéssel összefüggő költségek személyi állomány részére történő megtérítését a pénzügyi referatúra) végzi.
7. Saját személygépkocsi szolgálati célú igénybevétele
esetén, az utazási költség kiszámítása érdekében, az illetményekkel és illetményen kívüli juttatásokkal kapcsolatos
egyes eljárási szabályokról szóló 15/2015. (IV. 30.) HM
utasítás 1. melléklete szerinti kiküldetési rendelvény (a továbbiakban: kiküldetési rendelvény) „C” táblázatában
szereplő távolság meghatározását a pénzügyi referatúra
külön tájékoztatójában megadott, az interneten elérhető
útvonaltervező alkalmazásával hajtja végre. Ennek érdekében a kiküldetési rendelvény „B” táblázatában, a „szolgálati kiküldetés célállomása (útvonala)” pontban a kiindulási és a célállomás pontos címének megadása szükséges.
8. A szolgálati kiküldetés kapcsán felmerülő költségek,
így különösen a közösségi közlekedési eszközzel végrehajtott szolgálati kiküldetés utazási költsége, a szállásköltség, az utas- és poggyászbiztosítás költsége, a komphasználat, az autópálya-használat díja és a parkolási díj térítése
Házipénztárból történő készpénzkifizetéssel vagy bankszámlára utalással történhet. A bankszámlára történő utalással való rendezéshez a 4. melléklet szerinti nyilatkozat
kiküldött általi kitöltése és annak az elszámoláskor a pénzügyi referatúrára történő leadása szükséges. A napidíj folyósítása minden esetben bankszámlára történő utalással
történik.
9. Saját személygépkocsi szolgálati célú igénybevétele
esetén a kiküldetési rendelvény pénzügyi referatúrára történő leadásakor a kiküldöttnek a teljes körű casco biztosításának adott időszakra vonatkozó befizetését hitelt
érdemlően igazolnia kell.
10. Saját személygépkocsi szolgálati célú igénybevétele
esetén felmerülő autópálya-használat vonatkozásában az
adott utazási viszonylat gyakoriságának figyelembevételével, a különböző időbeli és területi díjkategóriák közötti
választásnál a takarékossági szempontokat érvényesíteni
kell.
3. A munkába járással, a helyi szolgálati utazásokkal
és az egyéb utazással kapcsolatos költségtérítések
elszámolásának eljárási szabályai 11. A helyi és a helyközi munkába járással, a helyi szolgálati, valamint az egyéb utazásokkal kapcsolatos költségek megtérítése iránti igényt a személyi állomány tagja
az állományilletékes parancsnok vagy – kormányzati szolgálati jogviszonyban állók esetén – az Engedélyező részére nyújtja be, a hivatásos és szerződéses katonák vonatkozásában az egyes költségtérítésekről szóló 19/2013.
(IX. 6.) HM rendelet 1. melléklete szerinti nyomtatvány kitöltésével, a kormányzati szolgálati jogviszonyban állók
és a munkavállalók vonatkozásában az 5. melléklet szerinti
nyomtatvány alkalmazásával. Az igényt a költségtérítés
első megállapításakor, valamint a költségtérítésre való
jogosultságot befolyásoló bármely adat változása esetén,
haladéktalanul, de legkésőbb 5 munkanapon belül kell
benyújtani.
12. A benyújtott kérelem alapján a munkába járási költségek megtérítését az állományilletékes parancsnok vagy
– kormányzati szolgálati jogviszonyban állók esetén –
az Engedélyező munkáltatói döntésben engedélyezi.
13. A munkáltatói döntésben engedélyezett munkába
járási költségek személyi állomány részére történő folyósítását a pénzügyi referatúra végzi.
14. Adott hónap munkába járási, valamint a helyi szolgálati utazások költségtérítését a kérelmező a 6. melléklet
szerinti nyomtatvány kitöltésével, és annak pénzügyi referatúra felé történő leadásával igényli.
15. A munkába járási költségtérítések folyósítása utólag, a 14. pontban foglalt nyomtatvány leadását követően,
hóközi kifizetésként kerül a kérelmező bankszámlájára átutalásra.
16. A 14. pont szerinti nyomtatványhoz csatolni kell az
adott hónapra vonatkozó, a ténylegesen ledolgozott napokat igazoló egyéni munkaidő nyilvántartó lap – jelenléti
ív – másolatát, továbbá közösségi közlekedési eszköz
igénybevétele esetén a helyközi utazási költségeket igazoló menetjegy vagy bérlet eredeti példányát, helyi utazási
költségek esetében pedig ezen felül, a menetjegy vagy bérletről szóló, a munkáltató nevére és címére szabályosan
kiállított számla eredeti példányát.
17. Helyközi napi munkába járás, vagy hétvégi hazautazás alkalmával – nem közösségi közlekedési eszköz igénybevétele esetén – az általános személygépkocsi normaköltség kiszámítása érdekében a távolság meghatározását
a pénzügyi referatúra a tájékoztatójában megadott, az interneten elérhető útvonaltervező alkalmazásával hajtja
végre.
4. Záró rendelkezések 18. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Kádár Pál s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
1023/2007. (IV. 5.) Korm. határozata a Kormány középtávú tudomány-, technológia és innováció-politikai stratégiájáról.
A Kormány – annak érdekében, hogy erősítse Magyarország tudáson és a tudás hasznosításán alapuló versenyképességét –
1. elfogadta a Kormány középtávú tudomány-, technológia- és innováció-politikai stratégiáját (a továbbiakban:
TTI stratégia), és azt e határozat a mellékleteként közzé teszi;
2. felhívja az érintett minisztereket, hogy a TTI stratégia alapján készítsenek részletes intézkedési tervet, amely
tartalmazza a határidők és a költségvetés meghatározását,
továbbá az egyes feladatok felelőseinek megnevezését. Az
intézkedési terv, illetőleg az abban szereplő programok a
költségvetési finanszírozás tekintetében nem léphetik túl a
konvergencia-programban meghatározott kereteket. Az
intézkedési tervet a Kormányhoz történő benyújtás előtt a
Versenyképességi Kerekasztal előzetesen vitassa meg.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
oktatási és kulturális miniszter
az államreform előkészítő munkának operatív
irányításáért felelős kormánybiztos
Felkért közreműködő: a Magyar Tudományos Akadémia elnöke Határidő: a TTI stratégia Kormány általi elfogadását
követő 90 nap
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
33/2019. (V. 28.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya közötti Biztonsági Együttműködési Megállapodás kihirdetéséről szóló 2014. IV. törvény 2. §-ának és 3. §-ának, továbbá 4. § (3) bekezdésének hatálybalépéséről.
A 2014. évi IV. törvénnyel a Magyar Közlöny 2014. február 11-i 18. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és a Török Köztársaság Kormánya közötti Biztonsági Együttműködési Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
14. cikk (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A jelen Megállapodás határozatlan időre szól, és a diplomáciai úton megküldött későbbi értesítés kézhezvételének
időpontját követő (30) harmincadik napon lép hatályba, amelyben a Felek értesítik egymást a releváns nemzeti
eljárások befejezéséről.”
A Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges feltétel teljesülésének napja: 2019. május 8.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2019. június 7.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2014. évi IV. törvény 4. § (4) bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya közötti Biztonsági Együttműködési Megállapodás
kihirdetéséről szóló 2014. évi IV. törvény 2. §-a, 3. §-a és 4. § (3) bekezdése 2019. június 7-én, azaz
kettőezertizenkilenc június hetedikén lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
133/2011. (XII. 9.) HM utasítása a 2012. munkaszüneti napok körüli munkarendről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján
– figyelemmel a 2012. évi munkaszüneti napok körüli
munkarendről szóló 39/2011. (X. 14.) NGM rendelet rendelkezéseire – a 2012. évi munkaszüneti napok körüli
munkarenddel kapcsolatban az alábbi
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, illetve közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. § (1) A 2012. évi munkaszüneti napok körüli – a naptár
szerinti munkarendtől való eltéréssel járó – munkarend a
következő:
a) március 24., szombat munkanap, pénteki munkarenddel
március 16., péntek pihenőnap,
b) április 21., szombat munkanap, pénteki munkarenddel
április 30., hétfő pihenőnap,
c) október 27., szombat munkanap, pénteki munkarenddel
október 22., hétfő pihenőnap,
d) november 10., szombat munkanap,
pénteki munkarenddel
november 2., péntek pihenőnap,
e) december 15., szombat munkanap,
pénteki munkarenddel
december 24., hétfő pihenőnap.
(2) 2012. április 20. pénteken, 2012. október 26. pénteken és 2012. december 14. pénteken hétfői munkarendet
kell alkalmazni.
3. § (1) Az utasítás hatálya alá tartozó szervezeteknél 2012.
december 27-én és 2012. december 28-án a hivatásos és
szerződéses katonák, a kormánytisztviselők, a közalkalmazottak és a munkavállalók részére az éves szabadság, illetve a ki nem adott, kifizetésre nem kerülő és érvényben
lévő szabadnapok terhére biztosítani kell a szolgálati helytől való távolmaradást.
(2) A HM-ben és a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezeteknél csak a hivatali ügyintézéshez minimálisan szükséges létszámot – szervezeti
egységenként (titkárság, főosztály, csoportfőnökség) legalább 1 fő vezető beosztású hivatali ügyeletest és 1 fő ügyintézőt – kell a szolgálati (munka)helyen biztosítani. A hivatali ügyeletes szükség esetén legyen képes az adott szervezet személyi állományának kiértesítésére.
(3) A (2) bekezdés hatálya alá nem tartozó szervezetek
vezetői biztosítják telefonon történő elérhetőségüket.
(4) Az állomány 2012. évi szabadságának felhasználását az állományilletékes parancsnokok (vezetők) oly módon tervezik, hogy az (1)–(2) bekezdésekben foglaltak
végrehajtása biztosított legyen.
4. § (1) Az utasítás rendelkezései nem érintik a készenléti és
ügyeleti szolgálatok feladatainak, valamint a lakossági ellátási feladatoknak a folyamatos biztosítását.
(2) Az utasítás hatálya alá tartozó szervezetek adott időszakra vonatkozó hivatali ügyeletéről a HM Tervezési és
Koordinációs Főosztály kimutatást készít, melyet az utasítás hatálya alá tartozó HM szervek és szervezetek vezetői
részére eljuttat.
5. § Az utasítás hatálya alá tartozó szervezetek a 2012. évi
tevékenységükre vonatkozó terveiket az ezen utasításban
foglaltak figyelembevételével készítik el.
6. § Felhatalmazást kap a Honvéd Vezérkar főnöke, az MK
Katonai Biztonsági Hivatal és az MK Katonai Felderítő
Hivatal főigazgatója, hogy az alárendelt szervezetei
munkarendjét – különös tekintettel az általánostól eltérő
munkaidő- beosztásban foglalkoztatottak munkarendjére –
ezen utasítással összhangban részletesen szabályozza.
7. § Ez az utasítás a közzétételt követő napon lép hatályba és
2013. január 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
6/2018. (XII. 21.) TNM rendelete a miniszterelnök általános helyettese által adományozható elismerésekről.
A Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény
24.  § (6)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.)
Korm. rendelet 32. § (1) bekezdés 1. és 3. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § A  miniszterelnök általános helyettese (a  továbbiakban: miniszter) által alapított elismerés a  miniszter feladat- és
hatáskörébe tartozó, illetve azt támogató területeken végzett kiemelkedő, tartósan magas színvonalú szakmai
tevékenységért adományozható.
2. § A miniszter által adományozható elismerések a következők:
a) Károli Gáspár-díj,
b) Fraknói Vilmos-díj,
c) Scheiber Sándor-díj,
d) Pro Cultura Minoritatum Hungariae díj.
3. § (1) Miniszteri elismerés adományozását az adományozási alkalmat legalább 90 nappal megelőzően, a jelölt életútjának,
valamint tevékenységének rövid ismertetését és az adományozásra vonatkozó indoklást tartalmazó előterjesztéssel
bárki kezdeményezheti a  miniszternél. Miniszteri elismerés adományozását önmaga, továbbá a  Polgári
Törvénykönyvről szóló törvény szerinti közeli hozzátartozója számára senki nem kezdeményezheti.
(2) A kezdeményezés megtételéhez szükséges dokumentumokat a Miniszterelnökség honlapján közzé kell tenni.
4. § (1) A  díjazottakra a  miniszter által felkért személyekből álló, legalább 3 tagú bizottságok (a  továbbiakban: bíráló
bizottságok) tesznek javaslatot. A  bíráló bizottságok elnöke a  miniszter által kijelölt személy. A  bíráló bizottságok
tagjai e tevékenységükért díjazásban nem részesülnek. A bíráló bizottságok melletti titkársági feladatok ellátásáról
az egyházi és nemzetiségi kapcsolatokért felelős államtitkár gondoskodik.
(2) A bíráló bizottságok a  javaslataikat – a  jelölt életútjának, valamint tevékenységének rövid ismertetését tartalmazó
indoklással és ajánló levéllel – az  egyházi és a  nemzetiségi kapcsolatokért felelős államtitkár útján terjesztik fel
a miniszterhez a díj átadásának napját legalább 60 nappal megelőzően.
5. § (1) Nem részesíthető miniszteri elismerésben az  a  személy, aki ellen fegyelmi eljárás vagy büntetőeljárás van
folyamatban, valamint aki jogerős fegyelmi vagy büntető ítélet hatálya alatt áll.
(2) A díjazott részére ugyanaz a díj ismételten nem adományozható.
 (3) Legkésőbb a miniszteri döntést követően az elismerésben részesítendő jelölt
a) a személyes adatai kezeléséhez hozzájáruló,
b) az (1) bekezdés szerinti kizáró körülményekkel kapcsolatos,
c) a korábbi elismeréseivel összefüggő és
d) az elismerés elfogadásáról szóló
nyilatkozatot tesz.
(4) Az elismerések posztumusz nem adományozhatóak. 6. § Méltatlanná válik a  miniszter által adományozott elismerésre az, akit szándékos bűncselekmény elkövetése miatt
jogerősen szabadságvesztésre ítéltek. A méltatlanná vált személytől a miniszter az elismerést visszavonja.
7. § (1) Az elismeréseket ünnepélyes keretek között a miniszter vagy az általa megbízott személy adja át.
 (2) A  miniszter döntése esetén a  miniszteri elismerések átadására az  e  rendeletben meghatározott időponttól eltérő
időpontban is sor kerülhet. 8. § Az  elismerések adományozásáról, valamint az  azok visszavonásáról rendelkező miniszteri közleményt
a Miniszterelnökség honlapján, valamint a Hivatalos Értesítőben kell közzétenni.
9. § A  miniszter által adományozható elismerésekkel összefüggő kiadások fedezetét a  központi költségvetésről szóló
törvény alapján a Miniszterelnökség igazgatási előirányzatán rendelkezésre álló forrásból kell biztosítani.
2. Egyes díjakra vonatkozó rendelkezések 10. § (1) A  Károli Gáspár-díj (e § alkalmazásában a  továbbiakban: díj) azon kiemelkedő személyiség elismerésére
adományozható, aki a protestáns hittudományok terén kifejtett munkásságával gazdagította a magyar tudományos
életet, illetve a  magyar vallási irodalomban és vallási életben kiemelkedőt alkotott, különös tekintettel a  biblikus
tudományokban, illetve a teológiában – fordítással, tanulmánnyal – elért kimagasló eredményeire. Továbbá annak
adományozható, aki a protestáns egyházak társadalmi beágyazottságának kiszélesítése terén fejtett ki kiemelkedő
tevékenységet, hozott létre kimagasló eredményt, illetve munkásságával az  egyház közfeladat-ellátásának
kiszélesítésében ért el jelentős eredményt.
(2) A díj minden évben a reformáció napja (október 31.) alkalmából kerül átadásra.
 (3) A díj évente legfeljebb két fő részére adományozható, megosztás nélkül.
 (4) A  díjazott emlékérmet és az  adományozást igazoló oklevelet kap. Az  emlékérem kerek alakú, bronzból készült,
átmérője 80 mm, vastagsága 8 mm. Az  emlékérem Csontos László szobrászművész alkotása, egyoldalas, Károli
Gáspár domború arcképét ábrázolja születési és halálozási dátummal (1529k.–1591), és azon „KÁROLI GÁSPÁR-DÍJ”
felirat található.
(5) A  díjhoz pénzjutalom jár. A  díjjal járó pénzjutalom az  elismerés adományozásának időpontjában irányadó,
a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvényben meghatározott közszolgálati tisztviselői illetményalap
(a továbbiakban: illetményalap) tizenkétszeresének megfelelő összeg.
11. § (1) A  Fraknói Vilmos-díj (e § alkalmazásában a  továbbiakban: díj) annak adományozható, akinek munkássága
kiemelkedő a  katolikus teológia, a  filozófia vagy az  egyháztörténelem területén, illetve aki tevékenységével
előmozdította a  magyar vallási élet megújulását és a  teológia oktatásának fejlődését. Továbbá annak
adományozható, aki az  egyház társadalmi beágyazottságának kiszélesítése terén fejtett ki kiemelkedő
tevékenységet, hozott létre kimagasló eredményt, illetve munkásságával az  egyház közfeladat-ellátásának
kiszélesítésében ért el jelentős eredményt.
(2) A díj minden évben Kisboldogasszony ünnepe (szeptember 8.) alkalmából kerül átadásra.
 (3) A díj évente legfeljebb három fő részére adományozható, megosztás nélkül.
 (4) A  díjazott emlékérmet és az  adományozást igazoló oklevelet kap. Az  emlékérem kerek alakú, bronzból készült,
átmérője 80 mm, vastagsága 8 mm. Az  emlékérem Király Vilmos szobrászművész alkotása, egyoldalas, Fraknói
Vilmos domború arcképét ábrázolja születési és halálozási dátummal (1843–1924), és azon „FRAKNÓI VILMOS-DÍJ”
felirat található.
(5) A díjhoz pénzjutalom jár. A díjjal járó pénzjutalom az illetményalap tizenkétszeresének megfelelő összeg.
12. § (1) A  Scheiber Sándor-díj (e § alkalmazásában a  továbbiakban: díj) annak adományozható, aki kiemelkedőt alkotott
– a  magyar nemzeti kultúra szolgálatában – a  hebraisztika, judaisztika, zsidó vallás-, művelődéstörténet és
az  oktatás, valamint a  zsidók és nem zsidók közötti párbeszéd és tolerancia előmozdításának területén. Továbbá
annak adományozható, aki az  egyházak társadalmi beágyazottságának kiszélesítése terén fejtett ki kiemelkedő
tevékenységet, hozott létre kimagasló eredményt, illetve munkásságával az  egyház közfeladat-ellátásának
kiszélesítésében ért el jelentős eredményt.
(2) A díj minden évben Scheiber Sándor főrabbi halálának évfordulója (március 3.) alkalmából kerül átadásra.
 (3) A díj évente egy fő részére adományozható.
 (4) A  díjazott emlékérmet és az  adományozást igazoló oklevelet kap. Az  emlékérem kerek alakú, bronzból készült,
átmérője 80 mm, vastagsága 8 mm. Az  emlékérem Gáti Gábor szobrászművész alkotása, kétoldalas, előlapja
Scheiber Sándor domború arcképét ábrázolja születési és halálozási dátummal (1913–1985), és azon „SCHEIBER
SÁNDOR-DÍJ” felirat található, hátlapját magyarul és héberül az „EMLÉKEZZ” szó díszíti.
(5) A díjhoz pénzjutalom jár. A díjjal járó pénzjutalom az illetményalap tizenkétszeresének megfelelő összeg.
13. § (1) A  Pro Cultura Minoritatum Hungariae díj (e § alkalmazásában a  továbbiakban: díj) olyan Magyarországon élő
nemzetiséghez tartozó természetes személynek, vagy szervezetnek adományozható, aki vagy amely kiemelkedő
tevékenységet végzett a  Magyarországon élő nemzetiségek körében az  anyanyelvű, kulturális örökség
megtartásáért, fejlesztéséért, és a  nemzetiségi közművelődés és kultúra területén kimagasló tevékenységével
hozzájárult a Kárpát-medence népeinek együttéléséhez.
(2) A díj minden évben a kulturális sokszínűség, párbeszéd és fejlődés világnapja alkalmából (május 21.) kerül átadásra.
 (3) A díjból évente legfeljebb tizenhárom darab adományozható.
 (4) A  díjazott emlékérmet és díszoklevelet kap. Az  emlékérem Asszonyi Tamás szobrászművész alkotása.
Az  összetartozás szimbólumát jelképező emlékérem Ginkgo biloba (páfrányfenyő) levelet ábrázol, egyoldalas,
bronzból készül, és a „PRO CULTURA MINORITATUM HUNGARIAE” feliratot tartalmazza.
3. Záró rendelkezések 14. § Ez a rendelet 2019. január 1-jén lép hatályba.
15. § Hatályát veszti az  emberi erőforrások minisztere által adományozható elismerésekről szóló 26/2016. (IX. 8.)
EMMI rendelet
a) 2. § (12) bekezdése,
b) 5. § (4) bekezdése,
c) 15. § (1) bekezdésében az „és (4)” szövegrész,
d) 1. melléklet VI. Fejezete.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 a miniszterelnök általános helyettese