text:
23/2003. (X. 3.) PM rendelete összevont alapú szavatoló tőke és összevont alapon számított fizetőképességi mutató számításáról.
A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló
1996. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) 235. §-a
(2) bekezdésének m) pontjában, valamint a tőkepiacról
szóló 2001. évi CXX. törvény (a továbbiakban: Tpt.)
451. §-a (2) bekezdésének i) pontjában kapott felhatalmazás alapján az alábbiakat rendelem el:
1. § E rendelet hatálya a Hpt. 90. §-ának (2) bekezdésében,
valamint a Tpt. 181/A. §-ának (2) bekezdésében meghatározott vállalkozásokra terjed ki.
Az összevont alapon számított fizetőképességi mutató
számítási módszere
2. § (1) Az összevont alapon számított fizetőképességi
mutató számlálója a 3—14. § szerint számított összevont
alapú szavatoló tőke, a nevezője a 15. § szerint számított
összevont és súlyozott eszköztételek, valamint a súlyozott
és összevont mérlegen kívüli kockázatvállalások értékének
összege.
(2) A Hpt. 90. §-ának (2) bekezdésében, valamint a Tpt.
181/A. §-ának (2) bekezdésében meghatározott vállalkozások összevont alapú fizetőképességi mutatója nevezőjének kiszámítása a tőkemegfelelési mutató számításáról
szóló 13/2001. (III. 9.) PM rendeletben előírtak szerint
— e rendeletben foglalt eltérésekkel — történik.
Az összevont alapú szavatoló tőke 3. § Az összevont alapon számított fizetőképességi mutató
számlálója a Hpt. 5. számú mellékletében felsorolt alapvető, járulékos és kiegészítő tőkéből áll, az összevonás
(konszolidáció) miatt keletkező eltérésekkel.
4. § Az összevont alapú alapvető és járulékos tőke a Hpt.
5. számú mellékletében rögzített szavatoló tőke elemeken
túlmenően a következőket tartalmazza:
a) olyan vállalkozás tőkekonszolidációs különbözeteit,
amely a Hpt. 94. §-ának (1)—(4) bekezdése, valamint a
Tpt. 181/E. §-ának (1)—(4) bekezdése alá tartozik,
b) olyan vállalkozás saját tőkéjében bekövetkező változásokat, amely a Hpt. 94. §-ának (1)—(4) bekezdése, valamint a Tpt. 181/E. §-ának (1)—(4) bekezdése alá tartozik,
c) adósságkonszolidálás különbözetéből adódó összevonás (konszolidáció) miatti változásokat, olyan vállalkozás esetében, amelyre a Hpt. 94. §-ának (1)—(3) bekezdése, valamint a Tpt. 181/E. §-ának (1)—(3) bekezdése alapján a teljes konszolidációs módszert vagy a közös vezetésű
vállalkozásokra vonatkozó konszolidációs módszert kell
alkalmazni,
d) közbenső eredményt, olyan vállalkozás esetében,
amelyre a Hpt. 94. §-ának (1)—(3) bekezdése, valamint a
Tpt. 181/E. §-ának (1)—(3) bekezdése alapján a teljes konszolidációs módszert vagy a közös vezetésű vállalkozásokra
vonatkozó konszolidációs módszert kell alkalmazni,
e) olyan vállalkozás esetében a külső tagok (más tulajdonosok) részesedését, amelyre a Hpt. 94. §-ának (1) bekezdése, valamint a Tpt. 181/E. §-ának (1) bekezdése szerint a teljes konszolidációs módszert kell alkalmazni.
5. § (1) Az összevont alapú alapvető tőke pozitív összetevői
a Hpt. 5. számú mellékletében az alapvető tőkeelemek
között felsorolt elemek, továbbá azok vonatkozásában:
a) saját tőke növekedése [4. § b) pont],
b) adósságkonszolidálás különbözete miatti pozitív
konszolidációs különbözet [4. § c) pont],
c) közbenső eredmény különbözete miatti pozitív kon
szolidációs különbözet [4. § d) pont],
d) külső tagok (más tulajdonosok) részesedése [4. §
e) pont]. (2) Az (1) bekezdés szerinti különbözetek csak az osztalék-elsőbbségi, a nyereséges évben az elmúlt év(ek) elmaradt hozamfizetésre is feljogosító, jegyzett és befizetett
részvényeknek nem minősülő részvények arányában kerülnek beszámításra.
6. § (1) Az összevont alapú alapvető tőke negatív összetevői
a Hpt. 5. számú mellékletében az alapvető tőkeelemek
között felsorolt elemek, továbbá azok vonatkozásában:
a) saját tőke csökkenése [4. § b) pont],
b) adósságkonszolidálás különbözete miatti negatív
konszolidációs különbözet [4. § c) pont],
c) közbenső eredmény különbözete miatti negatív kon
szolidációs különbözet [4. § d) pont]. (2) Az (1) bekezdés szerinti különbözetek csak az osztalék-elsőbbségi, a nyereséges évben az elmúlt év(ek) elmaradt hozamfizetésre is feljogosító, jegyzett és befizetett
részvényeknek nem minősülő részvények arányában kerülnek beszámításra.
7. § (1) Az összevont alapú járulékos tőke pozitív összetevői
a Hpt 5. számú mellékletében a járulékos tőkeelemek között felsorolt elemek, továbbá azok vonatkozásában:
a) passzív tőkekonszolidációs különbözet [4. §
a) pont],
b) saját tőke növekedése [4. § b) pont],
c) adósságkonszolidálás különbözete miatti pozitív
konszolidációs különbözet [4. § c) pont],
d) közbenső eredmény különbözete miatti pozitív kon
szolidációs különbözet [4. § d) pont],
e) külső tagok (más tulajdonosok) részesedése [4. §
e) pont]. (2) Az (1) bekezdés b)—e) pont szerinti különbözetek
csak az osztalék-elsőbbségi, a nyereséges évben az elmúlt
év(ek) elmaradt hozamfizetésre is feljogosító, jegyzett és
befizetett részvények arányában kerülnek beszámításra.
8. § (1) Az összevont alapú járulékos tőke negatív összetevői
a Hpt. 5. számú mellékletében a járulékos tőkeelemek
között felsorolt elemek, továbbá azok vonatkozásában:
a) aktív tőkekonszolidációs különbözet [4. § a) pont],
b) saját tőke csökkenése [4. § b) pont],
c) adósságkonszolidálás különbözete miatti negatív
konszolidációs különbözet [4. § c) pont],
d) közbenső eredmény különbözete miatti negatív kon
szolidációs különbözet [4. § d) pont]. (2) Az (1) bekezdés b)—d) pont szerinti különbözetek
csak az osztalék-elsőbbségi, a nyereséges évben az elmúlt
év(ek) elmaradt hozamfizetésre is feljogosító, jegyzett és
befizetett részvények arányában kerülnek beszámításra.
9. § Az összevont alapú járulékos tőkének az összevont
alapú szavatoló tőkébe történő beszámíthatóságánál az
alábbi korlátozásokat kell érvényesíteni:
a) a figyelembe vehető összevont alapú járulékos tőke
összege nem haladhatja meg az összevont alapú alapvető
tőke 100%-át,
b) az összevont alapú járulékos tőkeként figyelembe
vehető, összevont alapú alárendelt kölcsöntőke aránya
nem haladhatja meg az összevont alapú alapvető tőke
50%-át.
10. § (1) A 9. § szerinti korlátozások figyelembevételével
meghatározott összevont alapú szavatoló tőke alapvető és
járulékos tőkerészeinek összegéből le kell vonni:
a) a más pénzügyi intézményben, befektetési vállalkozásban lévő részesedések könyv szerinti értékét — ha a
felsoroltaknál a Hpt. 90. § (2) bekezdés és a Tpt. 181/A. §
(2) bekezdés szerinti vállalkozások befolyásoló részesedéssel rendelkeznek, de nem minősül a Hpt. 94. §
(1)—(3) bekezdés és a Tpt. 181/E. § (1)—(3) bekezdés szerinti vállalkozásnak —, valamint az előzőekben felsorolt
vállalkozások részére nyújtott alárendelt kölcsöntőke
könyv szerinti értékét,
b) a biztosítóban lévő részesedések könyv szerinti értékét — ha a Hpt. 90. § (2) bekezdés és a Tpt. 181/A. §
(2) bekezdés szerinti vállalkozások befolyásoló részesedéssel rendelkeznek —, valamint a biztosító részére nyújtott alárendelt kölcsöntőke könyv szerinti értékét,
c) a befolyásoló részesedésnek nem minősülő, más
pénzügyi intézményben, befektetési vállalkozásban, valamint biztosítóban lévő részesedések könyv szerinti értékének, valamint az előzőekben felsorolt vállalkozások részére nyújtott alárendelt kölcsöntőke könyv szerinti értékének együttes összegéből a 2—9. §-ok figyelembevételével
számított szavatoló tőke 10%-át meghaladó részt.
(2) Az összevonás (konszolidáció) alól felügyeleti engedély alapján mentesülő vállalkozásokban meglévő részesedések könyv szerinti értéke és a rájuk vonatkozó minimális
szavatoló tőkeszükséglet közül a nagyobb összeget le kell
vonni. Részesedési viszony megléte esetén a levonást tőkearányosan (részesedésarányosan) kell végrehajtani.
(3) A levonások során érvényesíteni kell a 9. §-ban foglalt korlátozásokat.
11. § A 10. §-ban foglalt levonásokat követően fennmaradó
összevont alapú szavatoló tőke alapvető és járulékos tőkerészei képezik a szavatoló tőke nagyságához kötött korlátozások alapját nagykockázat vállalásának, befektetések és
ingatlanbefektetések korlátozásának tekintetében.
12. § (1) A 10. §-ban foglalt levonásokat követően fennmaradó összevont alapú szavatoló tőke alapvető és járulékos
tőkerészeiből le kell vonni:
a) a 11. § szerinti limittúllépések összegét,
b) a külön jogszabály szerint meghatározott ország
kockázat tőkekövetelményét, amelyet a számítások során összevont alapon kell tekinteni. Az országkockázat tőkekövetelményének meghatározása során a számítások alapja
a 10. §-ban foglalt levonásokat követően fennmaradó
tőkerész.
(2) A levonások során érvényesíteni kell a 9. §-ban foglalt korlátozásokat.
13. § Az összevont alapon számított fizetőképességi mutató
számlálóját a 12. §-ban foglalt levonásokat követően fennmaradt, összevont alapú szavatoló tőke képezi.
14. § (1) A kereskedési könyvben nyilvántartott, összevont
alapon számított pozíciók és kockázatvállalások, valamint
a teljes tevékenységre, összevont alapon számított devizaárfolyam- és árukockázat tőkekövetelményének fedezetére az alapvető és járulékos tőke mellett kiegészítő tőke is
felhasználható.
(2) A kiegészítő tőke összetevői és a rá vonatkozó korlátozások megegyeznek a Hpt. 5. számú mellékletében rögzítettekkel.
(3) Alapvető és járulékos tőkerészként a 12. §-ban foglalt levonások és az összevont alapon számított, korrigált
mérlegfőösszeg nyolc százaléka, illetőleg felügyeleti határozatban előírt magasabb, összevont alapon számított fizetőképességi mutató (szolvencia ráta) korrigált mérlegfőösszeggel szorzott értékének tőkéből történő elkülönítése után fennmaradó összeg vehető figyelembe.
Az összevont alapon számított fizetőképességi mutató
nevezője 15. §
(1) Az összevont alapon számított fizetőképességi
mutató nevezőjének meghatározása során a Hpt.
90. §-ának (2) bekezdése, valamint a Tpt. 181/A. §-ának
(2) bekezdése szerinti vállalkozások összevont (konszolidált) mérlegében szereplő eszköztételeket könyv szerinti
értéken kell figyelembe venni. A tőkemegfelelési mutató
számításáról szóló 13/2001. (III. 9.) PM rendeletben előírtak szerint az eszköztételeket a megfelelő kockázati
súlyokkal súlyozni kell.
(2) A mérlegen kívüli kockázatvállalások összevont alapon történő meghatározása során:
a) a Hpt. 94. §-ának (1)—(3) bekezdése és a
Tpt. 181/E. §-ának (1)—(3) bekezdése szerinti vállalkozások esetében a mérlegen kívüli kockázatvállalásokat a
tőkemegfelelési mutató számításáról szóló 13/2001.
(III. 9.) PM rendeletben előírtak szerint súlyozni kell,
b) a Hpt. 94. §-ának (1)—(3) bekezdése és a
Tpt. 181/E. §-ának (1)—(3) bekezdése szerinti vállalkozások esetében a vállalkozások egymással szemben fennálló
mérlegen kívüli tételeinek a kockázati súlya 0%,
c) a súlyozott mérlegen kívüli kockázatvállalásokat a Hpt.
94. §-ának (1) bekezdése, valamint a Tpt. 181/E. §-ának (1) bekezdése szerinti vállalkozásoknál teljes mértékben, a Hpt. 94. §-ának
(2)—(3) bekezdése, valamint a Tpt. 181/E. §-ának (2)—(3) bekezdése szerinti vállalkozásoknál tőkearányos (részesedésarányos) mértékben kell figyelembe venni.
(3) A fizetőképességi mutató nevezője az összevont és
súlyozott eszköztételek, valamint a súlyozott és összevont
mérlegen kívüli kockázatvállalások értékének összege.
Átmeneti és záró rendelkezések 16. § Ez a rendelet 2003. november 1-jén lép hatályba.
17. § (1) Az összevont alapú tőkemegfelelésre vonatkozó előírásokat első alkalommal a 2003. december 31-i összevont
(konszolidált) mérleg alapján számítva kell alkalmazni.
(2) A fedezetértékelési szabályzatot a hitelintézeteknek
2003. december 31-ig kell a kintlevőségek, befektetések,
mérlegen kívüli tételek és a fedezetek minősítésének
és értékelésének szempontjairól szóló 14/2001. (III. 9.)
PM rendelet (a továbbiakban: Hr.) — e rendelet 18. §-a
(5) bekezdésével beiktatott — 11. §-a (7) bekezdésének
megfelelően átdolgozniuk.
18. § (1) A Hr. 1. §-ának (1) és (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(1) E rendelet hatálya a Hpt. 5. §-ának (1) bekezdésében meghatározott hitelintézetekre és a hitelintézetek
összevont alapú felügyeletének ellátása érdekében a Hpt.
90. §-a (1) bekezdésének b) pontja szerinti pénzügyi
holding társaságra terjed ki.’’
,,(4) A Hpt. 90. §-a (1) bekezdésének a) pontja szerint
összevont alapú felügyelet alá tartozó hitelintézet, illetve
a Hpt. 90. §-a (1) bekezdésének b) pontja szerinti pénzügyi
holding társaság köteles gondoskodni arról, hogy a Hpt.
90. §-ának (2) bekezdése szerinti, ellenőrző befolyása alatt
álló vállalkozások az e rendeletben szabályozott minősíté
sek során prudenciális szempontból azonos minősítési
elveket alkalmazzanak.’’
(2) A Hr. 5. §-a (2) bekezdésének b) és d) pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
[A kockázatvállalási szabályzatban elkülönülten kell szabályozni az alábbi ügyletekkel, illetve személyekkel kapcsolatos kockázatvállalások döntés-előkészítési, döntési rendjét:]
,,b) a Hpt. 90. §-ának (2) bekezdésében meghatározott
bármely vállalkozás,’’
,,d) a hitelintézetnek, továbbá a Hpt. 90. §-ának (2) bekezdésében meghatározott vállalkozásnak vezető állású
személye (ideértve az igazgatósági tagot, a felügyelő bizottsági tagot, a könyvvizsgálót, valamint a hitelintézeti ügyvezetőt, illetve más vállalkozás esetében az ügyvezetésért
felelős első számú vezetőt és helyettesét) és a hitelintézet
azon vezető beosztású személye, akinek közvetlen felettese
a hitelintézet ügyvezetője,’’
(3) A Hr. 6. §-a (2) bekezdése a) pontjának 1. alpontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
[A befektetési szabályzatnak a következőket kell tartalmaznia: a) a tartós befektetésekkel kapcsolatosan]
,,1. a tartós befektetésekkel kapcsolatos eljárásrendet,
különös tekintettel a Hpt. 90. §-ának (2) bekezdésében
meghatározott vállalkozások közötti és a pénzügyi szektorbeli befektetésekre,’’
(4) A Hr. 8. §-a (3) bekezdésének f) pontja helyébe a
következő rendelkezés lép:
,,f) A Hpt. 90. §-ának (2) bekezdésében meghatározott
vállalkozásoknak az ügyfélminősítési szempontok közé be
kell építenie az ügyfélről az ezen vállalkozások körén belül
rendelkezésre álló információ figyelembevételét, ideértve
a Hpt. 90. §-ának (2) bekezdésében meghatározott vállalkozások körén belül már fennálló kockázatvállalás mértékét.’’
(5) A Hr. 11. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki,
egyidejűleg a § jelenlegi (7)—(11) bekezdésének jelölése
(8)—(12) bekezdésre változik:
,,(7) Tagsági jogot megtestesítő értékpapír, illetve üzletrész vásárlása céljára nyújtott kölcsön esetében az értékpapír, illetve üzletrész legfeljebb a vételár ötven százalékának
mértékéig fogadható el fedezetként.’’
19. § A befektetési vállalkozások kintlevőségei, befektetései,
mérlegen kívüli tételei és a fedezeti minősítésének, illetőleg értékelésének szempontjairól szóló 10/2002. (II. 20.)
PM rendelet (a továbbiakban: Br.) 1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
,,1. § (1) E rendelet hatálya a Tpt. 85. §-ának (2) bekezdésében meghatározott befektetési vállalkozásokra és a
befektetési vállalkozások összevont alapú felügyeletének
ellátása érdekében a Tpt. 181/A. §-a (1) bekezdésének
b) pontja szerinti pénzügyi holding társaságra terjed ki.
(2) A Tpt. 181/A. §-a (1) bekezdésének a) pontja szerint
összevont alapú felügyelet alá tartozó befektetési vállalkozás, illetve a Tpt. 181/A. §-a (1) bekezdésének b) pontja
szerinti pénzügyi holding társaság köteles gondoskodni
arról, hogy a Tpt. 181/A. §-ának (2) bekezdése szerinti,
ellenőrző befolyása alatt álló vállalkozások az e rendeletben szabályozott minősítések során prudenciális szempontból azonos minősítési elveket alkalmazzanak.’’
20. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti:
a) a Br. 1. §-át megelőző cím,
b) a deviza nyitott pozíció számításáról szóló 41/1996.
(XII. 28.) PM rendelet, valamint az azt módosító 15/2001.
(III. 9.) PM rendelet és a 46/2001. (XII. 10.) PM rendelet,
c) a devizakorlátozások megszüntetése kapcsán szükséges jogszabály-módosításokról, illetve egyéb devizális
vonatkozású jogszabályok hatályon kívül helyezéséről
szóló 57/2001. (XII. 30.) PM rendelet 2. §-a.
Dr. László Csaba s. k.,
pénzügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
44/2011. (V. 26.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez 2011-től nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. §
a)–b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. agroturizmus: mezőgazdasági területhez vagy mezőgazdasági tevékenységhez kapcsolódó falusi turizmus,
2. agroturisztikai szolgáltató tevékenység: szálláshely-szolgáltatáshoz nem kötődő
a) a helyi, vagy saját népművészeti, néprajzi, kézműves, építészeti és kulturális értékek, örökségek, termékek
bemutatása,
b) a falusi élethez, környezethez és munkakultúrához kapcsolódó hagyományok, tevékenységek bemutatása,
c) falusias, tanyasias vagy vidéki környezetben a házi élelmiszerekhez és gasztronómiai hagyományokhoz
kapcsolódó tevékenységek bemutatása, és az elkészített élelmiszerek felkínálása helyben fogyasztásra,
valamint értékesítésre turisztikai és vendéglátói céllal a gazdaság területén,
d) a helyi gazdálkodási módok, termelési szokások bemutatása,
3. borturizmus: a szőlészeti és a borászati adatszolgáltatás, valamint a származási bizonyítványok kiadásának
rendjéről, továbbá a borászati termékek előállításáról, forgalomba hozataláról és jelöléséről szóló 127/2009.
(IX. 29.) FVM rendelet 1. számú melléklete szerinti borvidékhez tartozó településen borok értékesítésére és
kóstoltatására alkalmas helyiségek kialakítása;
4. egyéb szálláshely: szálláshely-szolgáltatás céljára hasznosított, a szálláshely, a szálláshely szolgáltatás, a szálloda,
a panzió, a kemping, az üdülőház és a közösségi szálláshely fogalma alá nem tartozó, nem kizárólag
szálláshely-szolgáltatás rendeltetéssel létesített önálló épület vagy annak lehatárolt része, ahol az e célra
hasznosított szobák száma legfeljebb nyolc, az ágyak száma legfeljebb tizenhat,
5. egyházi jogi személy: a lelkiismereti és vallásszabadságról, valamint az egyházakról szóló 1990. évi IV. törvény 13. §
(2) és (3) bekezdése szerinti jogi személy,
6. erdei turizmus: a természetjáró turizmusnak az a válfaja, amely erdei területeken a természeti javak ingyenes
igénybe vételére, illetve ellenértékes hasznosítására épül, turistautak, tanösvények és a természet megfigyelésére
alkalmas létesítmények kialakításával, karbantartásával fejlesztésével,
7. falusi szálláshely: a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni
Területrendezési Szabályzat megállapításáról szóló 2000. évi CXII. törvény szerint kiemelt üdülőkörzethez nem
tartozó települések, valamint a természetes gyógytényezőkről szóló külön jogszabály alapján törzskönyvezett
gyógyhelyek kivételével az 5000 fő alatti településeken, illetve a 100 fő/km2 népsűrűség alatti területeken
található olyan egyéb szálláshely, amelyet úgy alakítottak ki, hogy abban a falusi életkörülmények, a helyi vidéki
szokások és kultúra, valamint a mezőgazdasági hagyományok komplex módon, adott esetben kapcsolódó
szolgáltatásokkal együtt bemutatásra kerüljenek.
8. falusi turizmus: a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni
Területrendezési Szabályzat megállapításáról szóló 2000. évi CXII. Törvény 1/2 számú melléklete szerinti parti
települések kivételével a 4. melléklet szerinti településen történő vendégfogadás, étkezés- és
programszolgáltatás, amelynek keretében a látogató megismerkedik a falu jellegzetes életformájával,
hagyományaival, s aktívan részt vehet annak életében,
9. hátrányos helyzetű terület: a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet
2. mellékletében foglalt leghátrányosabb helyzetű kistérségek, vagy a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális
szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel sújtott
települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet mellékletében meghatározott település,
10. horgászturizmus: a szabadidő eltöltésének az a módja, amely elsősorban horgászok igényeinek kiszolgálására
alkalmas javak igénybevételére, illetőleg hasznosítására épül,
11. konferenciaturizmus: üzletszerű gazdasági tevékenység keretében vállalati vagy szakmai konferencián,
szimpóziumon, kerekasztalon, tudományos tanácskozáson, találkozón, rendezvényen való részvételhez
kapcsolódó turisztikai szolgáltatások nyújtása, valamint az ezekhez kapcsolódó egyéb, nem turisztikai
tevékenységek összessége,
12. közhasznú tevékenység: a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. törvény (a továbbiakban: 1997. évi
CLVI. törvény) 26. § c) pont 1–15., 17–18., 20. és 23. alpontja szerinti tevékenység,
13. lovas turisztikai szolgáltatás: a lovas szolgáltató tevékenységről szóló 14/2008. (XII. 20.) ÖM rendeletben, valamint
az e rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelően a lovaglás és a hajtás közül a lovagoltatáshoz,
lovas oktatáshoz, lovas terápiához, terep- vagy túralovagláshoz, fogatoztatáshoz kapcsolódó turisztikai
szolgáltatás,
14. nonprofit szervezet: az 1997. évi CLVI. törvény 2. § (1) bekezdés a), b), c), g) és k) pontja szerinti szervezet, valamint
az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény alapján létrehozott egyesület,
15. rekreációs szolgáltatás: az aktív szabadidős tevékenységekhez kapcsolódó, az egészségmegőrzést célul kitűző
szolgáltatás,
16. vadászatra jogosult: a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény 6.
§-a szerinti jogosult,
17. vadászturizmus: a turizmus azon formája, amelynek elsődleges célja a vad elejtése által a résztvevő számára
történő élményszerzés, valamint az ahhoz kapcsolódó helyben nyújtott kiegészítő szolgáltatások igénybevétele,
18. vízi turizmus: olyan szabadidős tevékenység, amelyet vízben, vízen végeznek; az aktív turizmus egy formája, amely
során a turista utazásának motivációja valamilyen fizikai aktivitást igénylő szabadidős vagy sporttevékenység
gyakorlása hazánk álló és folyóvizein a fürdőmedencék, fürdőházak és a hozzájuk kapcsolódó különböző wellness
szolgáltatások kivételével.
(2) Az e rendeletben nem szabályozott fogalmakat a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvényben
(a továbbiakban: Törvény) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló
támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendeletben (a továbbiakban: Vhr.)
foglaltaknak megfelelően kell értelmezni.
2. A támogatás tárgya és a támogatás felhasználása során elszámolható kiadások
2. § (1) E rendelet alapján támogatás vehető igénybe
a) falusi szálláshely és kapcsolódó szolgáltatások kialakításához, már működő falusi szálláshelyek bővítéséhez,
korszerűsítéséhez, akadálymentesítéséhez, szolgáltatásaik fejlesztéséhez (1. célterület), b) a Balaton Kiemelt
Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni Területrendezési Szabályzat megállapításáról
szóló 2000. évi CXII. törvény 1/2 számú melléklete szerinti parti települések kivételével egyéb szálláshely és
kapcsolódó szolgáltatások kialakításához, már működő egyéb szálláshelyek bővítéséhez, korszerűsítéséhez,
akadálymentesítéséhez, szolgáltatásaik fejlesztéséhez (2. célterület),
c) a vidéki térségekben a nem üzleti célú közösségi, szabadidős szálláshely-szolgáltatásról szóló 173/2003. (X. 28.)
Korm. rendelet [a továbbiakban: 173/2003. (X. 28.) Korm. rendelet] 3. § (2) bekezdés c) pont 2. és 3. alpontja szerinti
gyermek- és ifjúsági turizmushoz kapcsolódó minőségi szálláshelyek és kapcsolódó szolgáltatások kialakításához,
már működő szálláshelyek bővítéséhez, korszerűsítéséhez, akadálymentesítéséhez, szolgáltatásainak
fejlesztéséhez (3. célterület),
d) szálláshelyhez nem kötődő:
da) agroturisztikai szolgáltató tevékenységhez,
db) lovas turisztikai szolgáltatáshoz,
dc) vadászturizmushoz,
dd) erdei turizmushoz,
de) horgászturizmushoz,
df) vízi turizmushoz,
dg) borturizmushoz
kapcsolódó infrastruktúra és eszközrendszer fejlesztéséhez (4. célterület).
(2) E rendelet alapján nem igényelhető támogatás
a) termőföld és ingatlan vásárlásához,
b) ingatlan bérleti díjához,
c) élő állat vásárlásához,
d) gondnoki lakásnak, az ügyfél saját maga által használt lakrészének megépítéséhez, felújításához, vagy ilyen
lakásba, lakrészbe eszköz, berendezés beszerzéséhez,
e) bontott építési anyag beszerzéséhez és beépítéséhez,
f) motorral hajtott szárazföldi, légi, vízi közlekedési jármű vagy motorral hajtott sporteszköz beszerzéséhez,
g) élelmiszeripari gépek beszerzéséhez,
h) konferenciaturizmushoz,
i) a kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 210/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet 28. § d) pontjában
meghatározott melegkonyhás vendéglátóhelyhez,
j) lóversenypálya építéséhez, lovas vagy fogathajtó versenyek megrendezésére alkalmas létesítmények
létrehozáshoz, fejlesztéséhez,
k) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a falumegújításra és -fejlesztésre igénybe vehető
támogatások részletes feltételeiről szóló miniszteri rendelet alapján támogatható tevékenységhez,
fejlesztéshez,
l) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mikrovállalkozások létrehozására és fejlesztésére
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló miniszteri rendelet alapján támogatható tevékenységhez,
fejlesztéshez,
m) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a vidéki örökség megőrzéséhez igénybe vehető támogatások
részletes feltételeiről szóló miniszteri rendelet alapján támogatható tevékenységhez, fejlesztéshez,
n) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó, a vidéki gazdaság és lakosság számára nyújtott
alapszolgáltatások körében az integrált közösségi és szolgáltató tér kialakítására és működtetésére igénybe
vehető támogatások részletes feltételeiről szóló miniszteri rendelet alapján támogatható tevékenységhez,
fejlesztéshez.
(3) Az e rendelet szerinti támogatás természeti és környezeti értékeket károsító, valamint ezen értékek hozzáférhetőségét
korlátozó sportturisztikai tevékenység, így különösen terepmotor, quad, downhill terepkerékpározás céljára, valamint
gazdaságon belüli fejlesztéséhez nem vehető igénybe. Gazdaságon belüli fejlesztéshez csak az (1) bekezdés
d) pontjában meghatározott szolgáltatásfejlesztés keretében igényelhető támogatás.
3. § (1) Az e rendelet alapján elszámolható kiadásnak minősül
a) a Vhr. 30. §-ában foglaltaknak megfelelő építés, a fejlesztési tevékenységhez kapcsolódó építési munka,
b) a 2. mellékletben nem szereplő, a szálláshelyek, szolgáltatások működését szolgáló berendezési tárgyak,
eszközök,
c) horgászati célú fejlesztés, falusi szálláshely vagy egyéb szálláshely kialakítása esetén fa telepítése,
d) a szolgáltatás működtetéséhez szükséges minősítési eljárás díja,
e) a Vhr. 31. §-ában meghatározott egyéb elszámolható kiadás,
f) a Vhr. 31. § (1) bekezdés c) pontjától eltérően eszközként elszámolható kiadás az ügyfél támogatható
tevékenységét közvetlenül szolgáló szoftver licencek ellenértéke.
(2) Az (1) bekezdés b)–f) pontjában meghatározott kiadások önállóan nem, kizárólag a (1) bekezdés a)–f) pontja szerinti
kiadások valamelyikével együtt szerepelhetnek egy támogatási kérelemben.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti elszámolható kiadás nem haladhatja meg az összes elszámolható kiadás 50 %-át.
(4) Kiadásként nem számolható el a 2. mellékletben meghatározott eszközök beszerzésének költsége.
3. A támogatás forrása, keretösszege 4. § (1) Az e rendelet szerinti támogatás forrása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap.
(2) Az e rendelet keretében az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program alapján a támogatás nyújtására fordítható éves
keretösszeg 4 milliárd Ft. 4. A támogatás mértéke
5. § (1) Az e rendelet alapján megítélt támogatásokra a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való
alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendeletet (a továbbiakban: 1998/2006/EK
bizottsági rendelet) kell alkalmazni.
(2) A 2. § (1) bekezdés d) pont dg) alpontja szerinti szolgáltatás esetén az igénybe vehető csekély összegű támogatás
összege legfeljebb 20 000 000 forint.
(3) A támogatás mértéke, ha a 6. § (1) bekezdés szerinti ügyfél
a) természetes személy, mikro-, kis- vagy középvállalkozás, települési önkormányzat, települési kisebbségi
önkormányzat, önkormányzati társulás, egyházi jogi személy vagy nem közhasznú tevékenységet folytató
nonprofit szervezet és
aa) a fejlesztést hátrányos helyzetű területen valósítja meg, az összes elszámolható kiadás 65%-a, de legfeljebb
35 000 000 forint vagy
ab) a fejlesztést nem hátrányos helyzetű területen valósítja meg, az összes elszámolható kiadás 60%-a, de
legfeljebb 35 000 000 forint,
b) nonprofit szervezet, és a beruházás az ügyfél közhasznú tevékenységének ellátásához köthető, az összes
elszámolható kiadás 100%-a, de legfeljebb 35 000 000 forint.
(4) Költségvetési szerv esetében az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési
támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 71. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján
a támogatás számításának alapja az összes nettó elszámolható kiadás.
5. A támogatás igénybevételének feltételei 6. § (1) Támogatás igénybevételére jogosult
a) a természetes személy,
b) a mikro-, kis- vagy középvállalkozás,
c) a települési önkormányzat, a kisebbségi önkormányzat vagy a helyi önkormányzatok társulásairól és
együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény 16. §-ában meghatározott önálló jogi személyiséggel
rendelkező önkormányzati társulás,
d) a nonprofit szervezet, és
e) a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 42. § (2) bekezdése alapján
kiegészítő támogatásra jogosult egyházi jogi személy.
[az a)–e) pont a továbbiakban együtt: ügyfél].
(2) A 2. § (1) bekezdés d) pont dc) alpontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén a támogatás
igénybevételére az az ügyfél jogosult, aki a fejlesztéssel érintett területen vadászatra jogosult.
(3) A 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott célterület esetén a támogatás igénybevételére kizárólag mikro-, kisvagy középvállalkozás, települési önkormányzat, kisebbségi önkormányzat, és a helyi önkormányzatok társulásairól és
együttműködéséről szóló 1997. évi CXXXV. törvény 16. §-ában meghatározott önálló jogi személyiséggel rendelkező
önkormányzati társulás, nonprofit szervezet, és egyházi jogi személy jogosult.
7. § (1) Támogatás olyan, a 4. vagy 5. melléklet szerinti település bel- vagy külterületén megvalósuló fejlesztéshez
igényelhető, amely település bel- vagy külterületén az ügyfél a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában
a) – ha az ügyfél természetes személy – lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel,
b) – ha az ügyfél mikro-, kis- vagy középvállalkozás – székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel,
c) – ha az ügyfél nonprofit szervezet – székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel
rendelkezik.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti célterület esetében támogatás olyan, kizárólag
a 4. melléklet szerinti település bel- vagy külterületén megvalósuló fejlesztéshez igényelhető, amely település belvagy külterületén az ügyfél a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában
a) – ha az ügyfél természetes személy – lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel,
b) – ha az ügyfél mikro-, kis- vagy középvállalkozás – székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel,
c) – ha az ügyfél nonprofit szervezet – székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel
rendelkezik.
(3) Ha a kérelem a 4. vagy 5. mellékletben meghatározott települések közül több települést is érint, az ügyfélnek valamely
településen vagy annak külterületén lakóhellyel, tartózkodási hellyel, székhellyel, telephellyel, vagy fiókteleppel kell
rendelkeznie.
8. § (1) Ha az ügyfélnek a mezőgazdasági tevékenységéből származó árbevétele az összes árbevételének 50%-át meghaladja,
a fejlesztést – a 2. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott szolgáltatás fejlesztése kivételével – kizárólag
gazdaságon kívül, az ügyfél mezőgazdasági tevékenységétől, a mezőgazdasági tevékenységéhez kapcsolódó
földterülettől és mezőgazdasági hasznosítású épületeitől független tevékenysége keretében valósíthatja meg.
(2) A támogatás igénybevételének feltétele, hogy – a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában – a fejlesztéssel
érintett ingatlanhoz tartozó telek alapterületének nagysága új falusi szálláshely, egyéb szálláshely és telepített
sátortábor kialakítása esetén legalább 500 m2, új gyermek- és ifjúsági tábor, turistaház kialakítása esetén legalább
2000 m2 legyen.
(3) A 2. § (1) bekezdés a)–b) pontja szerinti falusi és egyéb szálláshely esetén a támogatás igénybevételének feltétele,
hogy
a) a fejlesztéssel – ideértve a bővítést és a felújítást is – kialakított szálláshely
aa) megfeleljen a 3. mellékletben meghatározott feltételeknek,
ab) legalább hat, legfeljebb tizenhat férőhellyel rendelkezzen,
ac) a saját használatú helyiségektől és lakrésztől elkülönüljön,
ad) összkomfortos legyen,
ae) területén ne működjön más típusú szálláshely kivéve a sátorozóhelyet, és
b) az ügyfél az a) pont szerinti szálláshelyre vonatkozóan – új szálláshely létesítése esetén legkésőbb az utolsó
kifizetési kérelem benyújtásáig – üzemeltetési engedéllyel rendelkezzen.
(4) Két különböző ügyfél nem hozhat létre egy ingatlanon azonos típusú szálláshelyet.
(5) A 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén a 173/2003. (X. 28.) Korm.
rendeletnek megfelelő, legalább harminc férőhelyes
a) legalább „B” kategóriájú gyermek- és ifjúsági tábor,
b) legalább „B” kategóriájú gyermek- és ifjúsági táborban telepített sátortábor vagy
c) „A” kategóriájú turistaház
fejlesztése, kialakítása támogatható.
9. § (1) A Vhr. 23. § (1) bekezdés b) pontjától eltérően az üzemeltetési kötelezettség az utolsó kifizetési kérelem benyújtásától
számított öt évig tart.
(2) Az ügyfél köteles az üzemeltetési kötelezettség alatt
a) a 2. § (1) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott célterületekre irányuló fejlesztés esetén a vendégeknek az
étkeztetés, a szabadidős sport vagy rekreációs szolgáltatás, a vezetett túrázási lehetőség és a természeti,
gasztronómiai vagy kulturális értékek megismertetése, bemutatása közül legalább kétféle szolgáltatást nyújtani,
amelyből az egyik más szolgáltatóval történő megállapodás alapján is nyújtható,
b) az a) pont szerinti szolgáltatásokról nyilvántartást vezetni, amely tartalmazza legalább a nyújtott szolgáltatás
megnevezését, a vendég szolgáltatáson való részvételének időpontját és időtartamát, valamint a szolgáltatást
igénybevevő vendég nevét és aláírását,
c) a 2. § (1) bekezdés d) pont da) alpontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetén az agroturisztikai
szolgáltató tevékenységek valamelyikét végezni,
d) a 2. § (1) bekezdés d) pont db) alpontjában meghatározott célterületekre irányuló fejlesztés esetén legalább
a Magyar Lovas Turisztikai Szövetség szerinti három patkós minősítésű lovas szolgáltatást végezni,
e) a 2. § (1) bekezdés d) pont dc) alpontjában meghatározott célterületre irányuló fejlesztés esetében vadászati
jogosultsággal rendelkezni,
f) tagságot fenntartani turisztikai szakmai szervezetben és csatlakozni annak minősítési vagy promóciós
rendszeréhez (helyi Turisztikai Desztináció Menedzsmenthez, területi, regionális, országos egyesülethez,
szövetséghez, turisztikai termék, vagy nemzetközi vagy nemzeti védjegy vagy minősítési rendszerhez),
g) falusi vagy egyéb szálláshely esetén üzemeltetési engedéllyel rendelkezni.
10. § (1) Az 5. § (3) bekezdés b) pontja alapján jogosult támogatást igényelni az az ügyfél, aki a támogatási kérelem
benyújtásáig az 1997. évi CLVI. törvény 3. §-a szerinti közhasznúsági nyilvántartásba veteti magát és tevékenységét
ekként végzi.
(2) Induló vállalkozás esetén a Vhr. 7. § (1) bekezdés c) pontjában előírt nehéz helyzetben lévőséget a támogatási kérelem
benyújtásától számított harmadik lezárt, teljes gazdasági évet követően kell vizsgálni.
(3) E rendelet keretében benyújtott támogatási kérelmek vonatkozásában a Vhr. 7. § (1) bekezdés b) pontját nem kell
alkalmazni.
(4) A 2. § (1) bekezdés d) pont de)–df) alpontjához kapcsolódó fejlesztések esetében a fejlesztés tárgya a Vhr. 23. §
(1) bekezdés c) pontjától eltérően bérbe adható.
(5) Ha az ügyfél valamely kiadási tételéhez kapcsolódóan árajánlatot csatol be a támogatási kérelméhez vagy a kifizetési
kérelméhez, a támogatásra csak olyan árajánlat alapján jogosult, amely a kérelem benyújtási időszak első napját
megelőző 60 napnál nem régebbi és tartalmazza
a) az ajánlatkérő és ajánlattevő nevét, címét és adószámát,
b) a kiadási tétel műszaki adatait,
c) a kiadási tétel mennyiségét és mértékegységét,
d) a kiadási tétel nettó összegét, a felszámított áfát és bruttó összegét,
e) a kiadási tétel pénznemét,
f) az ajánlattevő bélyegzőjét és képviselőjének aláírását, és
g) az árajánlat kiállításának dátumát.
(6) Ha az ügyfél együttműködésben valósítja meg a fejlesztést vagy a fejlesztés egy részét, támogatásra csak olyan
együttműködési megállapodás támogatási kérelemhez történő benyújtása esetén jogosult, amely tartalmazza
a) az együttműködő partnerek nevét, székhelyének címét és adószámát,
b) az együttműködő partnerek hivatalos képviselőjének nevét,
c) az együttműködés tárgyát,
d) az együttműködés időtartamát,
e) az együttműködő partnerek vállalt kötelezettségeit, és
f) az együttműködő partnerek cégszerű aláírását.
6. A támogatási kérelem benyújtása 11. § (1) A támogatási kérelmet postai vagy az egyes mezőgazdasági és agrár-vidékfejlesztési támogatások igénybevétele
esetén az elektronikus kérelembenyújtás alkalmazásáról szóló 80/2008. (IV. 4.) Korm. rendeletben meghatározottak
szerint, az elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás segítségével előállított elektronikus űrlapon, ügyfélkapun keresztül
2011-től évente július 1. és augusztus 1. között lehet benyújtani a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalhoz
(a továbbiakban: MVH) az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közzétett, a (2) bekezdésben meghatározott
adattartalmú formanyomtatványon.
(2) A támogatási kérelem
a) az ügyfélazonosító-adatokat,
b) az ÁFA-visszaigénylésre vonatkozó adatokat,
c) az igényelt támogatásra vonatkozó adatokat,
d) az elszámolható kiadásokra vonatkozó adatokat,
e) a fejlesztés előtti állapotra vonatkozó adatokat,
f) a tervezett fejlesztésre vonatkozó adatokat,
g) az ügyfél nyilatkozatát a vonatkozó feltételek megismeréséről és tudomásulvételéről, és
h) az ügyfél aláírását
tartalmazza.
(3) A természetes személy ügyfél a lakóhelye vagy tartózkodási helye igazolása céljából a lakcímet igazoló hatósági
igazolványa másolatának és az annak tartalmát képező személyes adatainak kezeléséhez való írásbeli hozzájárulását
tartalmazó nyilatkozatának benyújtásával kérheti az MVH-tól, hogy a polgárok személyi adatainak és lakcímének
nyilvántartását kezelő központi szerv megkeresése helyett a lakcímet igazoló hatósági igazolvány alapján állapítsa
meg a támogatásra való jogosultság fennállását.
12. § (1) A támogatási kérelemhez mellékelni kell
a) települési önkormányzat, kisebbségi önkormányzat, önkormányzati társulás ügyfél esetén az érintett
önkormányzat képviselőtestületének vagy a társulási tanácsnak a beruházás megvalósításáról szóló, a támogatási
kérelem alapjául szolgáló jogszabály és annak a célterületet meghatározó rendelkezésének megjelölését,
valamint a fejlesztéssel érintett ingatlan helyrajzi számát tartalmazó határozata kivonatát,
b) – ha a települési önkormányzat képviseletében a képviselőtestület hivatala jár el – a képviselőtestület
felhatalmazást adó határozatának kivonatát,
c) nonprofit szervezet ügyfél esetén a nyilvántartásba vételét igazoló 30 napnál nem régebbi bírósági kivonatot,
d) egyházi jogi személy ügyfél esetén a bírósági nyilvántartásba vételt tanúsító okiratot,
e) a Vhr. 27. § (1) bekezdés h) pontjában foglaltaknak megfelelő pénzügyi tervet, ha a kérelmezett támogatás
összege az 5 000 000 forintot nem haladja meg,
f) a Vhr. 27. § (1) bekezdés i) pontjában foglaltaknak megfelelően, ha a kérelmezett támogatás összege az
5 000 000 forintot meghaladja, a természetes személy, mikro-, kis- vagy középvállalkozás ügyfélnek pénzügyi és
üzleti tervet, a települési önkormányzat, települési kisebbségi önkormányzat, önkormányzati társulás, egyházi
jogi személy vagy nonprofit szervezet ügyfélnek pénzügyi és működtetési és fenntarthatósági tervet,
g) vadászatra jogosult ügyfél esetén a megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatósága által kiadott, az
ügyfélnek az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt fennálló jogosultságáról szóló határozat másolatát,
h) az értékeléshez az 1. mellékletben meghatározott dokumentumokat,
i) az 1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó szervezetek esetében az ügyfél által az adott pénzügyi
évben, valamint az azt megelőző két pénzügyi évben igénybe vett csekély összegű támogatásról szóló nyilatkozatát,
j) közhasznú szervezet esetén a közhasznúsági nyilvántartásba vételről szóló igazolást,
k) ha a 9. § (2) bekezdés a) pontjában felsorolt szolgáltatások közül valamelyiket az ügyfél más szolgáltatóval történő
megállapodás keretében végzi, az erről szóló megállapodást,
l) a kiadásokat létesítményenként elkülönítetten tartalmazó, a Vhr. 30. § (1) bekezdésében meghatározott MVH által
rendszeresített formanyomtatványokat.
(2) A támogatási kérelemhez építési beruházások esetén a Vhr. 27. § (1) bekezdés c) pontjától eltérően mellékelni kell
a) ha a beruházás építési engedélyköteles
aa) az ügyfél nevére szóló építési engedélyt vagy ennek hiányában a hatóság igazolását az építésügyi eljárás
megindításáról és
ab) az ügyfél nevére szóló az aa) alpontban szereplő építési engedély részeként engedélyezett vagy
engedélyezésre benyújtott építési tervdokumentációt, ami a tervezett építmény jellegétől függően
tartalmazza a helyszínrajzot, alaprajzokat, homlokzatokat, metszeteket és részletrajzokat, azok
méretarányos adatait, műszaki leírást, a tervezői névjegyzékben szereplő tervező ellenjegyzését,
b) ha a beruházás nem építési engedélyköteles
ba) az ügyfél nevére szóló, az illetékes építésügyi hatóság igazolását arról, hogy az építési tevékenység nem
építési engedélyköteles és
bb) az ügyfél nevére szóló építési tervdokumentációt, ami a tervezett építmény jellegétől függően tartalmazza
a helyszínrajzot, alaprajzokat, homlokzatokat, metszeteket és részletrajzokat, azok méretarányos adatait,
műszaki leírást, a tervezői névjegyzékben szereplő tervező ellenjegyzését.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott dokumentumok esetében hiánypótlásnak helye nincs.
13. § (1) E rendelet alapján az ügyfél kizárólag egy támogatási kérelmet nyújthat be támogatási időszakonként, amely azonban
több támogatási célterületre is irányulhat és különböző helyrajzi számú ingatlanon megvalósuló fejlesztést is
tartalmazhat.
(2) E rendelet alapján az ügyfél újabb támogatási kérelmet kizárólag akkor nyújthat be, ha
a) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 137/2008. (X. 18.) FVM rendelet,
b) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a turisztikai tevékenységek ösztönzéséhez nyújtandó
támogatások részletes feltételeiről szóló 160/2009. (XI. 19.) FVM rendelet,
c) a Nemzeti Diverzifikációs Program keretében a turisztikai tevékenységek ösztönzésére igénybe vehető
támogatások részletes feltételeiről szóló 150/2009. (XI. 6.) FVM rendelet és
d) az e rendelet
keretében benyújtott támogatási kérelméhez kapcsolt utolsó kifizetési kérelmét benyújtotta.
(3) Ha az ügyfél rendelkezik a (2) bekezdésben meghatározott rendeletek keretében benyújtott, de még el nem bírált
támogatási kérelemmel vagy ezen támogatási kérelem vonatkozásában nem rendelkezik jogerős támogatási
határozattal, e rendelet alapján benyújtott újabb támogatási kérelem csak akkor támogatható, ha a korábbi
támogatási kérelme jogerős határozattal elutasításra került.
7. A támogatási kérelem elbírálása 14. § (1) A támogatási kérelmet az MVH az 1. mellékletben meghatározott pontozási rendszer alapján végzett értékeléssel és
a Törvény 32. § (1) bekezdés c) pontja szerinti rangsor állításával bírálja el.
(2) A kizárólag 2. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott 4. célterületre irányuló támogatási kérelmek esetében külön
rangsor kerül állításra.
(3) El kell utasítani a támogatási kérelmet, ha
a) a megítélhető támogatási összeg nem éri el az 1 000 000 forintot,
b) az e rendelet 1. melléklete szerint meghatározott értékelési rendszerben elérhető maximum pontszám legalább
50%-át nem éri el.
(4) Ha az ügyfél a 12. § (1) bekezdés e) és f) pontjában meghatározott értékhatárokra tekintettel nem köteles üzleti tervet,
vagy működtetési és fenntarthatósági tervet benyújtani, a támogatási kérelem elbírálása során az értékeléssel adott
pontokat arányosan kell figyelembe venni.
8. A kifizetési kérelem benyújtása 15. § (1) A kifizetési kérelmet az egyes mezőgazdasági és agrár-vidékfejlesztési támogatások igénybevétele esetén az
elektronikus kérelembenyújtás alkalmazásáról szóló 80/2008. (IV. 4.) Korm. rendeletben meghatározottak szerint,
az elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás segítségével előállított elektronikus űrlapon, ügyfélkapun keresztül
2011. október 1. és október 31. között, ezt követően évente
a) január 1. és január 31.,
b) április 1. és április 30.,
c) július 1. és július 31., valamint
d) október 1. és október 31.
között lehet benyújtani az MVH-hoz.
(2) A kifizetési kérelem
a) az ügyfél azonosítására vonatkozó adatokat,
b) az ÁFA-visszaigénylésre vonatkozó adatokat,
c) az igényelt támogatásra vonatkozó adatokat,
d) az elszámolt kiadásokra vonatkozó adatokat,
e) az elszámolt kiadások indokoltságát alátámasztó adatokat,
f) a lefolytatott közbeszerzési eljárásokra vonatkozó adatokat,
g) a megvalósult fejlesztésre vonatkozó információkat,
h) az ügyfél nyilatkozatát a vonatkozó feltételek megismeréséről és tudomásulvételéről
tartalmazza.
(3) Az utolsó kifizetési kérelemhez mellékelni kell
a) a 2. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott, üzemeltetési engedélyt,
b) a 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott fejlesztés esetén a 173/2003. (X. 28.) Korm. rendelet 14. §-a szerint
kiadott igazolást,
c) a 2. § (1) bekezdés d) pont db) alpontjában meghatározott fejlesztések esetén a szolgáltatás minősítéséről szóló
igazolást, és
d) a turisztikai szakmai szervezeti tagság igazolását.
(4) A kifizetési kérelemhez benyújtandó dokumentumokat elektronikus űrlapon, szkennelés útján előállított formában
kell mellékelni a kifizetési kérelemhez.
9. A támogatás nem jogszerű felhasználása esetén alkalmazandó jogkövetkezmények
16. § (1) Ha az ügyfél a támogatási kérelemben vállalt átlagos foglalkoztatotti létszámnál kevesebbet foglalkoztat az
üzemeltetési kötelezettség harmadik évétől kezdődően, akkor köteles a támogatási összegből – hiányzó
foglalkoztatottanként egyszer – a támogatási összeg 2%-ának megfelelő összeg, de legalább 300 000 forint
visszafizetésére.
(2) A pontozási szempontok tekintetében vállalt kötelezettség nem teljesítése esetén, amennyiben a nem teljesítés
pontszámvesztést eredményezne, az ügyfél szempontonként a jóváhagyott támogatási összeg 2 %-ának megfelelő
összeget köteles visszafizetni.
(3) A Vhr. 35. § (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően valamennyi kifizetési határozattal jóváhagyott támogatás
– amennyiben kifizetési kérelem alapján eljárás van folyamatban, úgy az annak során, a kapcsolódó ellenőrzések
alapján jóváhagyható támogatás összegét is figyelembe véve – kumulált összegét 20%-kal csökkenteni kell, ha az
ügyfél a támogatási határozattal jóváhagyott elszámolható kiadások összegének 50%-át teljesíti, de nem éri el az
összeg 80%-át.
10. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
18. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 55. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapít meg.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter