text:
8/2015. (VII. 10.) NKFIH utasítása a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap gazdálkodási szabályzatáról.
A tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 6. §-a és 8. § (1) bekezdése, az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés a) pontja, (3) bekezdése és a jogalkotásról
szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya, alkalmazási köre
1.1. Jelen utasítás alkalmazási köre
a) a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap (a továbbiakban: NKFI Alap) előirányzataira,
b) az NKFI Alappal kapcsolatos tervezési, gazdálkodási finanszírozási, beszámolási és adatszolgáltatási
kötelezettség végrehajtására, az előirányzatok módosítására, átcsoportosítására,
c) az NKFI Alap terhére nyújtott költségvetési támogatásokkal kapcsolatos támogatási döntéshozatalra,
kötelezettségvállalásra, ellenjegyzésre, teljesítésigazolásra, érvényesítésre, pénzügyi kifizetésre és
a támogatások felhasználásának ellenőrzésére,
d) az NKFI Alapból átadott pénzeszközökre,
e) a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatalra (a továbbiakban: NKFI Hivatal) mint alapkezelő szervre
terjed ki.
1.2. Az NKFI Alap kezelésének, szabályozásának és ellenőrzésének irányításáért az NKFI Hivatal elnöke felel. Az ezzel
kapcsolatos operatív feladatokat jelen utasításban meghatározott körben az NKFI Hivatal Költségvetési Főosztálya
(a továbbiakban: Költségvetési Főosztály), az NKFI Hivatal Támogatáskezelési és Innovációs Főosztálya (a továbbiakban:
Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály), valamint az NKFI Hivatal Kutatás-fejlesztési Főosztálya (a továbbiakban:
Kutatás-fejlesztési Főosztály) látja el.
1.3. Az NKFI Hivatal költségvetése működési bevételi előirányzatként tartalmazza az NKFI Alap kezelésére biztosított
alapkezelői díjat, amelyet az egyéb működési bevételektől számvitelileg elkülönítve kell kezelni. Az alapkezelői díj
egyösszegű átutalásáról minden év március 31-ig a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály kezdeményezésére
a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya gondoskodik.
II. Fejezet
Az NKFI Alap gazdálkodásának részletes szabályai
2. A tervezés és a költségvetési javaslat 2.1. Az NKFI Alap költségvetési javaslatának tervezetét az NKFI Hivatal az államháztartásért felelős miniszter által közzétett
tájékoztatóban foglaltak szerint készíti el az NKFI Alapra nézve tervezett kiadási főösszeg figyelembevételével.
2.2. A tervezési feladatokkal összefüggésben a 2.3. pontban meghatározott szervezeti egységek részére irányadó
határidőket az NKFI Hivatal elnöke utasításban határozza meg, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 16. § (1) bekezdése szerint.
2.3. Az NKFI Alapra vonatkozó költségvetési javaslatot a Költségvetési Főosztály vezetője állítja össze a Költségvetési
Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya pénzügyi adatai és a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály,
valamint a Kutatás-fejlesztési Főosztály szakmai javaslata alapján. A költségvetési javaslatot az NKFI Hivatal elnöke
egyezteti az államháztartásért felelős miniszterrel, majd a Költségvetési Főosztály vezetője véglegesíti azt, és elnöki
jóváhagyást követően megküldi az államháztartásért felelős miniszter által vezetett minisztériumnak.
2.4. A Kormány által jóváhagyott hosszú távú és éves programstratégia alapján a Támogatáskezelési és Innovációs
Főosztály elkészíti az NKFI Alap éves előirányzat-felhasználási tervét a Kutatás-fejlesztési Főosztály javaslatainak
figyelembevételével, a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya által biztosított pénzügyi
adatok alapján.
2.5. Az NKFI Alap éves előirányzat-felhasználási tervét az NKFI Hivatal elnöke hagyja jóvá.
2.6. Az éves előirányzat-felhasználási terv év közbeni módosítására a 2.4–2.5. pont rendelkezéseit megfelelően alkalmazni
kell.
3. A kincstári és az elemi költségvetés, finanszírozási terv
3.1. Az NKFI Alap előzetes kincstári költségvetését a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya
készíti el az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 28/A. §-a alapján, amelyet
véleményezésre megküld az NKFI Hivatal innovációs és általános elnökhelyettese (a továbbiakban: innovációs és
általános elnökhelyettes), valamint az NKFI Hivatal kutatás-fejlesztési elnökhelyettese (a továbbiakban: kutatásfejlesztési elnökhelyettes) részére.
3.2. Az előzetes kincstári költségvetést az NKFI Hivatal elnöke hagyja jóvá, majd azt a Költségvetési Főosztály vezetője
a költségvetési évet megelőző év december 20-ig megküldi a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) részére.
3.3. Az NKFI Alap végleges kincstári költségvetését a Költségvetési Főosztály vezetője – az NKFI Hivatal elnöke általi
jóváhagyást követően – a költségvetési év január 10-ig küldi meg a Kincstár részére.
3.4. Az NKFI Alap elemi költségvetését a – a szakmai főosztályoktól bekért adatok alapján – a Költségvetési Főosztály NKFI
Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya készíti el az Áht. 28/A. §-a és az Ávr. 31/A. §-a alapján, amelyet véleményezésre
megküld az innovációs és általános elnökhelyettes, valamint a kutatás-fejlesztési elnökhelyettes részére.
3.5. Az NKFI Alap elemi költségvetését az NKFI Hivatal elnöke hagyja jóvá, a jóváhagyott elemi költségvetésről
a  Költségvetési Főosztály vezetője adatot szolgáltat a Kincstárnak a költségvetési év február 28-ig, a Kincstár által
működtetett elektronikus adatszolgáltató rendszerben.
3.6. Az NKFI Alap finanszírozási tervét – az NKFI Hivatal elnökének jóváhagyását követően – a Költségvetési Főosztály NKFI
Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya küldi meg a Kincstár részére.
4. Pénzeszközátadás 4.1. Az NKFI Alap kezelésével összefüggő kiadások fedezetéül szolgáló összeget a tudományos kutatásról, fejlesztésről és
innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: KFI tv.) 14. §-a alapján a Magyarország központi
költségvetéséről szóló törvény határozza meg. Az e célra szolgáló éves keretösszeg NKFI Hivatal részére – kiemelt
előirányzatok szerinti bontásban – történő átadását az NKFI Hivatal elnöke engedélyezi.
4.2. Az NKFI Alaptól átvett pénzeszköz elszámolását a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya készíti el legkésőbb
a tárgyévet követő év július 31-ig, és ezzel egyidejűleg a tárgyévi kötelezettségvállalással nem terhelt maradványt
az NKFI Alap Kincstárnál vezetett bankszámlájára visszautalja.
5. Előirányzat-módosítás, -átcsoportosítás 5.1. Amennyiben a vonatkozó jogszabályok szerint az NKFI Alap költségvetési előirányzatainak módosítása, valamint
a kiadási előirányzatainak terhére történő előirányzat-átcsoportosítás az NKFI Hivatal elnökének hatáskörébe tartozik,
az ezt előkészítő dokumentációt a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya készíti elő,
szükség szerint a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály, valamint a Kutatás-fejlesztési Főosztály szakmai javaslata
alapján.
5.2. Amennyiben az előirányzat-módosítás az előző évi költségvetési maradvány felhasználására irányul, az NKFI Hivatalnak
be kell szereznie az államháztartásért felelős miniszter hozzájárulását. Az ezzel kapcsolatos egyeztetéseket az NKFI
Hivatal elnöke folytatja le.
5.3. Az NKFI Hivatal elnöke által jóváhagyott előirányzat-módosítást a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és
Pénzügyi Osztálya jelenti be a Kincstárnál.
5.4. Az előirányzat-átcsoportosításra vonatkozóan az Áht.-ban foglaltak szerint kell eljárni.
6. A követelésállomány nyilvántartása és kezelése 6.1. Az NKFI Alap követelésállományának kezelését az innovációs pályázatokat kezelő elektronikus pályázatkezelő
szakrendszerben (a továbbiakban: PKR) és a kutatás-fejlesztési pályázatokat kezelő elektronikus pályázatkezelő
szakrendszerben (a továbbiakban: EPR) a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály, elektronikus nyilvántartását
a Forrás KGR integrált pénzügyi számviteli rendszerben a Költségvetési Főosztály végzi.
6.2. A követelésállomány alakulását, a követeléskezelés tapasztalatait az éves költségvetési beszámolóban be kell mutatni.
Az elektronikus nyilvántartásnak alkalmasnak kell lennie a beszámoló analitikus alátámasztására.
7. Követelés fejében kapott részvények, üzletrészek és egyéb vagyontárgyak
7.1. A követelés fejében történő értékpapír-, vagyon-, illetve tulajdonjog-átruházást írásbeli megállapodásban kell
rögzíteni. A megállapodást – a Költségvetési Főosztálynak az NKFI Hivatal elnöke által jóváhagyott javaslata alapján,
a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. egyetértésének Költségvetési Főosztály általi beszerzését követően – az NKFI
Hivatal elnöke köti meg.
7.2. A 7.1. pont szerinti megállapodásból származó bevétel – a költségvetési támogatás arányában a központi költségvetést
megillető hányad kivételével – az NKFI Alapot illeti meg.
8. Könyvvezetés, beszámolás, adatszolgáltatás 8.1. Az NKFI Alap könyvvezetését a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya látja el, és az osztály
bonyolítja le az NKFI Alap pénzforgalmát.
8.2. A Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya elkészíti az NKFI Alap egységes számviteli rendjét,
amely a következőket tartalmazza:
a) számviteli politika,
b) az eszközök és források értékelési szabályzata,
c) az eszközök és források leltárkészítési és leltározási szabályzata,
d) pénzkezelési szabályzat,
e) számlarend, számlatükör,
f ) bizonylati szabályzat.
8.3. Az NKFI Hivatal Jogi és Igazgatási Főosztálya (a továbbiakban: Jogi és Igazgatási Főosztály) a szabályzatok
véleményezésében az NKFI Hivatal Szervezeti és működési szabályzatában foglaltak szerint részt vesz.
8.4. A költségvetési év zárását követően az elemi költségvetés végrehajtásáról és a mérlegben kimutatható vagyonról
a költségvetési évre vonatkozóan éves költségvetési beszámolót kell készíteni az államháztartás számviteléről szóló
4/2013. (I. 11.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Áhsz.) foglalt alaki és tartalmi követelmények betartásával. Az éves
költségvetési beszámolót a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya készíti el, és az NKFI
Hivatal elnöke, továbbá a Költségvetési Főosztály vezetője írja alá. A Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és
Pénzügyi Osztálya az éves költségvetési beszámolót a költségvetési évet követő május 31-ig megküldi a Kincstár
részére.
8.5. Az éves költségvetési beszámolót és a mérleget könyvvizsgálóval hitelesíttetni kell. A könyvvizsgálót az NKFI Hivatal
elnöke bízza meg. A könyvvizsgálattal kapcsolatos egyéb ügyekben a Költségvetési Főosztály vezetője jár el.
A könyvvizsgálat költségeit a Költségvetési Főosztály Gazdasági Osztálya az NKFI Alap működtetésével, kezelésével
kapcsolatos kiadások között számolja el.
8.6. A költségvetési év zárását követően az NKFI Hivatal zárszámadással kapcsolatos adatszolgáltatást teljesít
az államháztartásért felelős miniszter által kiadott tájékoztatóban szerepelő módon és határidőre. Az adatszolgáltatást
a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya állítja össze, és az NKFI Hivatal elnökének
jóváhagyását követően a Költségvetési Főosztály vezetője továbbítja azt az államháztartásért felelős miniszter által
vezetett minisztérium részére.
8.7. A Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya az NKFI Alap eszközeinek és forrásainak
alakulásáról negyedévente időközi mérlegjelentést, a negyedik negyedévre vonatkozóan gyorsjelentést készít,
amelyet megküld az NKFI Hivatal elnöke részére jóváhagyásra. Az éves jelentés az éves költségvetési beszámolóval
együtt készül és kerül benyújtásra a Kincstár részére. Az időközi mérlegjelentést a Költségvetési Főosztály NKFI Alap
Számviteli és Pénzügyi Osztálya küldi meg a Kincstár részére.
9. Egyéb adatszolgáltatás 9.1. Az NKFI Alapra vonatkozó adatszolgáltatásokat – jelen alcímben meghatározott kivételekkel – a Költségvetési
Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya küldi meg a Kincstár, illetve az államháztartásért felelős miniszter
által vezetett minisztérium részére.
9.2. A Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya az Áhsz. 8. § (1) bekezdés a) pontja szerinti időközi
költségvetési jelentést készít az Ávr. 169. § (2) bekezdésében foglaltak figyelembevételével.
9.3. A központi költségvetés bevételeinek, kiadásainak és egyenlegének középtávú tervezése érdekében az NKFI Hivatal
Stratégia- és Programtervezési Főosztály (a továbbiakban: Stratégia- és Programtervezési Főosztály) koordinálásával
az NKFI Hivatal adatot szolgáltat az NKFI Alapra nézve minden év szeptember 30-ig az államháztartásért felelős
miniszter által vezetett minisztérium részére. Az adatszolgáltatás előkészítése során a Támogatáskezelési és Innovációs
Főosztály, a Kutatás-fejlesztési Főosztály, a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya, valamint
az NKFI Hivatal Innovációpolitikai Főosztálya információt szolgáltat a Stratégia- és Programtervezési Főosztály részére.
Az adatszolgáltatás tartalmazza az NKFI Alap költségvetési évet követő három évre vonatkozó szakmai és költségvetési
tervét, ezen belül a közfeladatokban tervezett változásokat, az ehhez szükséges törvénymódosításokat, továbbá
a tervezett kiadási és bevételi főösszeget.
9.4. A Kincstár által működtetett monitoring rendszerrel kapcsolatos adatszolgáltatást a Kincstár által megadott formában
és tartalommal, valamint a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló 2007. évi CLXXXI. törvény
alapján előírt közpénz adatszolgáltatást a Kormány rendeletében meghatározott módon – a pályázati kiírásért felelős
szervezeti egységtől függően – a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály vagy a Kutatás-fejlesztési Főosztály
(a továbbiakban együttesen: támogatást kezelő főosztály) végzi.
9.5. A támogatást kezelő főosztály az NKFI Hivatal elnöke részére negyedévente, a naptári negyedévet követő hónap
15. napjáig részletes tájékoztatást küld az NKFI Alap által finanszírozott feladatok, programok, pályázatok és pályázaton
kívüli támogatási konstrukciók helyzetéről és alakulásáról, különös tekintettel az előkészítés alatt álló
kötelezettségvállalásokra.
III. Fejezet
Az NKFI Alapból nyújtott költségvetési támogatásokkal kapcsolatos feladatok eljárásrendje
10. A támogatási döntés 10.1. Az NKFI Alap terhére költségvetési támogatás a Kormány által jóváhagyott programstratégiában foglaltak szerint
pályázat alapján vagy pályázaton kívül – egyedi kérelem, törvény, kormányrendelet, kormányhatározat vagy
nemzetközi megállapodás alapján – nyújtható. Az NKFI Alap terhére meghirdetett pályázati kiírások keretösszegeiről
a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya analitikus nyilvántartást vezet, amelyhez
–  a  pályázati kiírásért felelőstől függően – a támogatást kezelő főosztály adatot szolgáltat a pályázati kiírás NKFI
Hivatal elnöke általi jóváhagyását követően.
10.2. A pályázatok – támogatási döntés előtti – értékelésének koordinálásáról az NKFI Hivatal Szervezeti és működési
szabályzatában meghatározott feladatkörtől függően a támogatást kezelő főosztály gondoskodik. A pályázatok
támogatására az NKFI Hivatal elnöke által összehívott, a KFI tv. szerinti testület tesz javaslatot.
10.3. A döntési előterjesztést és a döntési javaslatot a támogatást kezelő főosztály készíti elő. A döntési javaslat legalább
az alábbi adatokat foglalja magába:
a) a pályázat beazonosításhoz szükséges adatok (pályázat száma, pályázó neve, projekt megnevezése),
b) igényelt támogatási összeg,
c) pontszám,
d) javaslat a támogatásra (javasolt, nem javasolt, költségcsökkentéssel javasolt),
e) javasolt támogatási összeg.
10.4. A döntési előterjesztést, a döntési javaslatot és az ezeket alátámasztó dokumentációt a támogatást kezelő főosztály
megküldi az NKFI Hivatal elnökének. A támogatási döntést az NKFI Hivatal elnöke hozza meg és írja alá. A támogatási
döntést a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya előzetes kötelezettségvállalásba veszi.
10.5. A támogatási döntésről a támogatást kezelő főosztály az Ávr. 74. § (1) bekezdése alapján, az NKFI Hivatal elnökének
rendelkezése szerint tájékoztatja a pályázókat a pályázati kiírásban meghatározott határidőn belül.
10.6. A támogatást kezelő főosztály a döntés-előkészítés lépéseit, a döntési előterjesztést és a döntési javaslatot, továbbá
a döntést folyamatosan rögzíti a PKR-ben vagy az EPR-ben.
11. A támogatási szerződés megkötése és módosítása 11.1. A támogatási szerződés megkötésére és módosítására vonatkozó részletes szabályokat az NKFI Hivatal elnökének
külön utasítása és a pályázati kiírás határozza meg.
11.2. Az egyedi támogatási szerződéstervezet támogatási szerződésminta alapján készül, amelyet a Támogatáskezelési és
Innovációs Főosztály jogász munkatársa állít össze a vonatkozó jogszabályok és – feladatkörtől függően – a támogatást
kezelő főosztály véleménye alapján. A Jogi és Igazgatási Főosztály az NKFI Hivatal Szervezeti és működési
szabályzatában, valamint az NKFI Hivatal elnökének a szerződéskötés rendjéről szóló utasításában foglaltak szerint
véleményezi a támogatási szerződéstervezetet. A támogatási szerződésmintát az NKFI Hivatal elnöke hagyja jóvá.
11.3. Az NKFI Hivatal elnökének eltérő rendelkezése hiányában a támogatási szerződéstervezetet elsőként
a kedvezményezett írja alá.
11.4. Amennyiben a kedvezményezett által aláírt és visszaküldött szerződéstervezet és annak mellékletei formai és tartalmi
(szakmai, jogi, pénzügyi) szempontból megfelelőek, a támogatást kezelő főosztály megküldi a szerződéstervezetet és
mellékleteit 2 példányban a 15. pont szerinti pénzügyi ellenjegyző részére ellenjegyzés céljából, aki ellenjegyzést
követően továbbítja azt a 14. pont szerinti kötelezettségvállaló részére aláírás végett.
11.5. A támogatást kezelő főosztály a támogatási szerződést és adatait rögzíti a PKR-ben vagy az EPR-ben, majd a szerződés
egy példányát megküldi a kedvezményezettnek.
11.6. A Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya a szerződést nyilvántartásba veszi a Forrás KGR
integrált pénzügyi számviteli rendszer kötelezettségvállalás moduljában, valamint ellenőrzi az esetleges módosítások
átvezetését és szabályszerűségét a PKR-ben vagy az EPR-ben.
12. A finanszírozás és a beszámoló szakmai és pénzügyi ellenőrzése
12.1. A támogatási előleg folyósításának feltételeit, határidejét, ütemezését és összegét a pályázati kiírás és a támogatási
szerződés határozza meg. Az első előlegösszeg folyósításának határidejét a támogatási szerződés rögzíti. A további
előlegösszegek kifizetésének feltétele a kedvezményezett által a támogatási szerződésben rögzített időszakról
készített szakmai és pénzügyi beszámoló benyújtása és annak az NKFI Hivatal részéről történő elfogadása.
12.2. A támogatást kezelő főosztály az előlegigénylést első előleg esetén a támogatási szerződésben rögzített határidőn
belül, további előleg esetén a benyújtott szakmai és pénzügyi beszámolóval egyidejűleg ellenőrzi jóváhagyott
ellenőrzési lista, a pályázati kiírás, a támogatási szerződés, valamint a munka- és költségterv alapján. Az ellenőrzés
kiterjed többek között a formai szempontokra, az átcsoportosítások mértékére és a költségek elszámolhatóságára.
12.3. Az előlegigénylés elfogadását követően a támogatást kezelő főosztály munkatársa a PKR-ben vagy az EPR-ben rögzíti
az előleg összegét, elkészíti és kinyomtatja az előlegre vonatkozó szakmai teljesítésigazolást, amelyet a 16. pont
szerinti személy ír alá. A szakmai teljesítésigazolás alapján a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi
Osztálya a Forrás KGR pénzügyi és számviteli rendszerben előállítja az utalványrendeletet. Az érvényesítést a 17. pont
szerint kijelölt személy, az előleg utalványozását a 18. pont szerinti személy végzi. Az utalványrendelet szerinti
előlegösszeg kedvezményezett részére történő átutalásáról, valamint az átutalás tényének a PKR-ben vagy az EPR-ben
történő rögzítéséről a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya gondoskodik.
12.4. A kedvezményezettet a költségvetési támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról beszámolási kötelezettség terheli.
Az időközi és záró beszámoló (a továbbiakban együtt: beszámoló) ismerteti a támogatás és – ha annak rendelkezésre
bocsátását a pályázati kiírás vagy a támogatási szerződés előírta – a saját forrás felhasználásának, a támogatott
tevékenység megvalósításának szakmai vonatkozásait, tapasztalatait, elemzi a megvalósítás eredményességét, és
részletes pénzügyi elszámolást ad a támogatás és – ha annak rendelkezésre bocsátását a pályázati kiírás vagy
a  támogatási szerződés előírta – a saját forrás felhasználásáról. A beszámoló benyújtására vonatkozó határidőket
a támogatási szerződés, az azzal kapcsolatos formai és tartalmi előírásokat a pályázati kiírás és a támogatási szerződés
tartalmazza.
12.5. A támogatást kezelő főosztály a kedvezményezett által benyújtott beszámolót az NKFI Hivatal elnökének külön
rendelkezésében vagy a támogatási szerződésben meghatározott határidőn belül formai és tartalmi szempontból
ellenőrzi a jóváhagyott ellenőrzési lista, a pályázati kiírás és a támogatási szerződés alapján. A formai ellenőrzést
követően kutatás-fejlesztési pályázatok esetén a támogatást kezelő főosztály előkészíti a beszámoló tartalmi
ellenőrzését, amelyet a KFI tv. szerinti testület folytat le. A tartalmi ellenőrzést végző testület az ellenőrzést a támogatást
kezelő főosztály vezetője által meghatározott határidőre folytatja le, amelynek eredményét határidőn belül meg kell
küldeni a támogatást kezelő főosztály részére. Innovációs pályázatok esetén és valamennyi, kérelmen alapuló (nem
pályázati eljárásban odaítélt) támogatás esetén a támogatást kezelő főosztály elvégzi a beszámoló tartalmi
ellenőrzését is.
12.6. Amennyiben a kedvezményezett a támogatási szerződésben rögzített határidőn belül a beszámolót nem küldi meg
az NKFI Hivatal részére, a támogatást kezelő főosztály az NKFI Hivatal elnökének külön utasításában vagy a támogatási
szerződésben meghatározott határidőn belül felszólítja a beszámoló benyújtására.
12.7. A beszámoló pénzügyi részének ellenőrzését a formai ellenőrzéssel egy időben kell végezni, az ellenőrzést
a támogatást kezelő főosztály elsődleges és másodlagos ellenőre végzi.
12.8. Amennyiben a beszámoló formai, pénzügyi vagy tartalmi szempontból hiányos vagy hibás, a támogatást kezelő
főosztály felszólítja a kedvezményezettet a hiányok pótlására, a hibák javítására. A hiánypótlás keretében benyújtott
dokumentumokat az NKFI Hivatal elnökének külön utasításában vagy a támogatási szerződésben meghatározott
határidőn belül, a 12.5–12.8. alpontok megfelelő alkalmazásával kell ellenőrizni.
12.9. Amennyiben a beküldött beszámoló pénzügyi része a hiánypótlást követően még mindig hiányos, a támogatást
kezelő főosztály csökkentett összegben fogadja el az elszámolást. Amennyiben a hiba jellegéből adódóan ez nem
lehetséges, a támogatást kezelő főosztály elutasítja a beszámolót.
12.10. Amennyiben a beszámoló pénzügyi része csökkentett összeggel került elfogadásra, és ezáltal a kedvezményezettnek
visszafizetési kötelezettsége keletkezik, a támogatást kezelő főosztály ajánlott tértivevényes levélben és e-mail útján
felszólítja a kedvezményezettet a megállapított, rendeltetésellenesen, jogszabály- vagy szerződésellenesen
felhasznált összeg Ávr. 99. §-a szerinti visszafizetésére.
12.11. Ha a kedvezményezett beszámolót nem nyújtott be, vagy a beszámolás ellenőrzésében közreműködők a beszámolás
elutasítását javasolják, a kedvezményezettel szembeni további intézkedésekről a támogatást kezelő főosztály dönt
a  vonatkozó jogszabályok és a támogatási szerződés keretein belül. Amennyiben a beszámolóval kapcsolatos
megállapítások és körülmények a támogatási szerződéstől való elállást vagy annak felmondását indokolják,
az elállásról vagy felmondásról az NKFI Hivatal elnöke dönt a támogatást kezelő főosztály előterjesztése alapján.
12.12. Amennyiben a támogatást kezelő főosztály munkatársa (elsődleges ellenőr) a beszámolót elfogadásra javasolja,
a beszámoló támogatásigénylőjét és előlegelszámolását rögzíti a PKR-ben vagy az EPR-ben, és elkészíti a szakmai
teljesítésigazolást. Amennyiben a támogatást kezelő főosztály 16. pont szerint kijelölt munkatársa (másodlagos
ellenőr) a beszámolót szintén elfogadásra javasolja, a beszámoló tartalmi szempontból történő elfogadásának
kézhezvételét követően a szakmai teljesítésigazolást aláírja.
12.13. A szakmai teljesítésigazolás alapján a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya a Forrás KGR
integrált pénzügyi és számviteli rendszerben előállítja az utalványrendeletet. Az érvényesítést a 17. pont szerint
kijelölt személy, a támogatási összeg utalványozását a 18. pont szerinti személy végzi. Az utalványrendelet szerinti
támogatási összeg kedvezményezett részére történő átutalásáról, valamint a PKR-ben vagy az EPR-ben történő
rögzítéséről a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztálya az NKFI Hivatal elnökének külön
utasításában meghatározott határidőn belül gondoskodik.
12.14. A beszámoló elfogadását követően a támogatást kezelő főosztály az NKFI Hivatal elnökének külön utasításában
meghatározott határidőn belül írásban tájékoztatja a kedvezményezettet a beszámoló elfogadásáról.
12.15. A támogatott projekt befejezésére és zárására az Ávr. és a támogatási szerződés vonatkozó rendelkezéseit kell
alkalmazni. Amennyiben a támogatási szerződés a projekt befejezését követő időszakra további kötelezettséget ír elő
(fenntartási kötelezettség), az e kötelezettségek teljesítéséről szóló beszámolókat a jelen 12. alcím szerint kell
ellenőrizni és értékelni.
13. Helyszíni ellenőrzés 13.1. A támogatások rendeltetésszerű felhasználásának helyszíni ellenőrzését a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály
végzi, beleértve az ellenőrzéssel kapcsolatos tervezési, előkészítési, végrehajtási és döntés-előkészítési feladatokat.
Az  ellenőrzési feladatokban a Kutatás-fejlesztési Főosztály az NKFI Hivatal Szervezeti és működési szabályzatában
foglaltak szerint vehet részt.
13.2. A helyszíni ellenőrzés történhet
a) az NKFI Hivatal elnöke által jóváhagyott éves helyszíni ellenőrzési terv alapján vagy
b) soron kívüli helyszíni ellenőrzés keretében.
13.3. A támogatás felhasználásának szakmai és pénzügyi helyszíni ellenőrzése – az ellenőrzés időpontjában – lezárt, egy
vagy több munkaszakaszra irányul. A vizsgálat alapja a kedvezményezett által a támogató részére benyújtott pénzügyi
és szakmai beszámoló.
13.4. Indokolt esetben az ellenőrzés kiterjedhet beszámolással még nem érintett időszakra is. Ebben az esetben az NKFI
Hivatal képviseletében eljáró ellenőrök a kedvezményezettől bekérik a helyszíni ellenőrzés kezdő időpontjára
kiállított, támogatási szerződésben rögzített beszámolási dokumentumokat, amelyek ez esetben a helyszíni
ellenőrzési vizsgálat alapját képezik.
13.5. A helyszíni ellenőrzésről a kedvezményezett és az NKFI Hivatal képviseletében eljáró ellenőrök által aláírt helyszíni
ellenőrzési jegyzőkönyv készül. A helyszíni ellenőrzés megállapításairól és az ezek alapján javasolt, szükséges
intézkedésekről a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály vezetője tájékoztatja az NKFI Hivatal elnökét. Az NKFI
Hivatal elnöke által jóváhagyott, szükséges intézkedéseket (így különösen az adatváltozás átvezetését,
a  szerződésmódosítás kezdeményezését, a támogatási részösszeg visszakövetelését, a támogatási szerződés
megszüntetését) a támogatást kezelő főosztály hajtja végre, rögzítve az adatokat a PKR-ben vagy az EPR-ben.
A Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály követelés előírása esetén tájékoztatja a Költségvetési Főosztály NKFI
Alap Számviteli és Pénzügyi Osztályát, amely gondoskodik a Forrás KGR integrált pénzügyi és számviteli rendszerben
a követelés előírása, valamint a PKR-ben vagy EPR-ben történő rögzítéséről.
IV. Fejezet
Hatásköri szabályok 14. Az NKFI Alap tekintetében kötelezettségvállalásra az NKFI Hivatal elnöke teljes körűen, valamint
a) a kutatás-fejlesztési pályázatok vonatkozásában
aa) 100 millió forintig a kutatás-fejlesztési elnökhelyettes,
ab) 20 millió forintig a Kutatás-fejlesztési Főosztály vezetője,
b) az a) ponton kívüli pályázatok esetén
ba) 100 millió forintig az innovációs és általános elnökhelyettes,
bb) 20 millió forintig a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály vezetője
jogosult. 15. Az NKFI Alap tekintetében a kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére
a) az Ávr. 55. § (2) bekezdése alapján a Költségvetési Főosztály vezetője vagy
b) a Költségvetési Főosztály vezetőjének írásbeli kijelölése alapján a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli
és Pénzügyi Osztályának vezetője vagy a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztály
referensi munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselője
jogosult. 16. Az NKFI Alap tekintetében teljesítésigazolásra
a) a Kutatás-fejlesztési Főosztály kezelésében lévő támogatási szerződések vonatkozásában
aa) a kutatás-fejlesztési elnökhelyettes,
ab) a Kutatás-fejlesztési Főosztály vezetője vagy
ac) az NKFI Hivatal elnöke által kijelölt, a Kutatás-fejlesztési Főosztályon osztályvezetői munkakörben
foglalkoztatott kormánytisztviselője, b) a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály kezelésében lévő támogatási szerződések vonatkozásában
ba) az innovációs és általános elnökhelyettes,
bb) a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály vezetője,
bc) a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály főosztályvezető-helyettese,
bd) a Támogatáskezelési és Innovációs Főosztály osztályvezető munkakörben foglalkoztatott
kormánytisztviselője vagy
be) az NKFI Hivatal elnöke által kijelölt, referensi munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselője
jogosult. 17. Az NKFI Alap tekintetében érvényesítésre a Költségvetési Főosztály vezetője vagy az általa történt írásbeli kijelölés
alapján a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztály referensi munkakörben foglalkoztatott
kormánytisztviselője vagy munkavállalója jogosult.
18. Az NKFI Alap tekintetében utalványozásra
a) a Költségvetési Főosztályának vezetője,
b) a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztály vezetője vagy
c) az NKFI Hivatal elnöke által kijelölt, a Költségvetési Főosztály NKFI Alap Számviteli és Pénzügyi Osztály referensi
munkakörben foglalkoztatott kormánytisztviselője
jogosult. 19. A kötelezettségvállalás, a kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzése, a teljesítésigazolás, az érvényesítés és az
utalványozás során figyelembe kell venni az Ávr. összeférhetetlenségre és végzettségi követelményekre vonatkozó
előírásait.
20. A kötelezettségvállalásra, a kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére, a teljesítésigazolásra, az érvényesítésre
és  az utalványozásra jogosult személyekről, a jogosultság kezdő és befejező időpontjáról és a jogosultak
aláírásmintájáról a Költségvetési Főosztály naprakész nyilvántartást vezet.
V. Fejezet
Záró rendelkezések 21. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
22. Jelen utasítást a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell azzal, hogy amennyiben a III. Fejezet
vonatkozásában a jelen utasítás hatálybalépése előtt megkötött támogatási szerződések vagy az azok alapján létrejött
támogatási jogviszonyra irányadó jogszabályok eltérő szabályokat állapítanak meg, úgy ezen szabályok szerint kell
eljárni.
Dr. Pálinkás József s. k.,
 elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
54/2013. (IV. 16.) ME határozata minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló nemzetközi szerződések előkészítéséről és létrehozásáról Magyarország Kormánya, valamint az Albán Köztársaság Kormánya, a Bolgár Köztársaság Kormánya, Bosznia-Hercegovina Kormánya, a Ciprusi Köztársaság Kormánya, a Finn Köztársaság Kormánya, a Holland Királyság Kormánya, a Horvát Köztársaság Kormánya, Koszovó Kormánya, a Luxemburgi Nagyhercegség Kormánya, a Macedón Köztársaság Kormánya, Montenegró Kormánya, a Portugál Köztársaság Kormánya, Románia Kormánya, a Spanyol Királyság Kormánya, a Szerb Köztársaság Kormánya, valamint a Szlovén Köztársaság Kormánya között.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a közigazgatási és igazságügyi miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló nemzetközi szerződések előkészítésével és
létrehozásával Magyarország Kormánya, valamint az Albán Köztársaság Kormánya, a Bolgár Köztársaság Kormánya,
Bosznia-Hercegovina Kormánya, a Ciprusi Köztársaság Kormánya, a Finn Köztársaság Kormánya, a Holland Királyság
Kormánya, a Horvát Köztársaság Kormánya, Koszovó Kormánya, a Luxemburgi Nagyhercegség Kormánya, a Macedón
Köztársaság Kormánya, Montenegró Kormánya, a  Portugál Köztársaság Kormánya, Románia Kormánya, a  Spanyol
Királyság Kormánya, a Szerb Köztársaság Kormánya, valamint a Szlovén Köztársaság Kormánya között (a továbbiakban:
szerződések);
2. felhatalmazom a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon résztvevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  közigazgatási és igazságügyi minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezeteket kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződések létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratokat adja ki;
 5. felhívom a közigazgatási és igazságügyi minisztert és a külügyminisztert, hogy a szerződések létrehozását követően
a szerződések szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozatok tervezetét haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1494/2011. (XII. 27.) Korm. határozata az Új Nemzedék Jövőjéért Program, a Kormány ifjúságpolitikai keretprogramjának elfogadásáról.
1. A Kormány megtárgyalta és elfogadta az Új Nemzedék Jövőjéért Program, a Kormány ifjúságpolitikai keretprogramját
és elrendeli annak a Kormány honlapján történő közzétételét.
2. A Kormány az Új Nemzedék Jövőjéért Program, a Kormány ifjúságpolitikai keretprogramjának végrehajtása érdekében
az alábbi középtávú feladatokat állapítja meg: a) ki kell dolgozni az Új Nemzedék Jövőjéért Programban megjelölt az „Ifjusag.hu – a sikeres nemzedékért”
elnevezés alatt javasolt projektet; Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter kabinetfőnöki feladatainak ellátására, valamint az Új Nemzedék Jövőjéért Program kormányzati koordinációjával
kapcsolatos teendők ellátására kijelölt miniszteri biztos, a nemzeti fejlesztési miniszter
és a nemzeti erőforrás miniszter bevonásával Határidő: folyamatos
b) ki kell dolgozni az Új Nemzedék Jövőjéért Programban megjelölt a „Van kihez fordulnod!” elnevezés alatt javasolt
projektet; Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter kabinetfőnöki feladatainak ellátására,
valamint az Új Nemzedék Jövőjéért Program kormányzati koordinációjával
kapcsolatos teendők ellátására kijelölt miniszteri biztos, a nemzeti fejlesztési miniszter
és a nemzeti erőforrás miniszter bevonásával Határidő: folyamatos
c) kezdeményezni és koordinálni kell az Új Nemzedék Jövőjéért Programban megjelölt, ifjúságot érintő
kezdeményezésekről, feladatával összefüggő jogszabályok előkészítéséről, valamint a szükséges
intézményrendszer kialakításáról szóló kormányzati intézkedéseket előkészítő tevékenységet. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter kabinetfőnöki feladatainak ellátására, valamint az Új Nemzedék Jövőjéért Program kormányzati koordinációjával kapcsolatos teendők
ellátására kijelölt miniszteri biztos Határidő: folyamatos 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1539/2019. (IX. 20.) Korm. határozata a Magyar Falu Program végrehajtásával összefüggésben szükséges 2019. előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a  Magyar Falu Program végrehajtásához kapcsolódó arculati elemek megjelenítése érdekében a  2019. évben
szükséges 46 674 474 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 41. Magyar Falu Program jogcímcsoport, 2. Magyar Falu Program
alprogramjainak támogatása jogcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 5. Büntetésvégrehajtás cím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1236/2011. (VII. 7.) Korm. határozata a Kormány 2011. II. fél munkatervéről.
A Kormány a 2011. december 31-ig terjedő időszak munkaterveként az e határozat mellékletében meghatározott
feladatoknak az ott megjelölt ütemezését fogadja el.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
270/2012. (IX. 25.) Korm. rendelete a Kormány egyedi döntéseivel megítélhető regionális beruházási támogatás szabályairól és a Beruházás ösztönzési célelőirányzat felhasználásának szabályairól.
A Kormány a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 78. § (1) bekezdés e) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: I. FEJEZET ÁLTALÁNOS ÉS ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya a központi költségvetésben a Kormány által egyedi határozatban biztosított beruházásösztönzési
célú költségvetési támogatásokra megállapított fejezeti kezelésű előirányzat (a továbbiakban: BC) kezelésére és
felhasználására terjed ki. 2. § (1) E rendelet alapján a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK
bizottsági rendeletben (kihirdetve: az Európai Unió Hivatalos Lapja, 2008. augusztus 6., L214/3) (a továbbiakban:
csoportmentességi rendelet) meghatározott beruházási támogatás nyújtható. (2) Az e rendelet alapján nyújtott támogatás (a továbbiakban: egyedi beruházási támogatás) költségvetési forrása a BC.
3. § (1) E rendelet alapján működési támogatásnak nem minősülő, visszafizetési kötelezettség nélküli juttatás nyújtható.
(2) Egyedi beruházási támogatásról, az e rendeletben meghatározott körülmények esetén és feltételekkel, a Kormány
egyedileg határoz. 2. Értelmező rendelkezések 4. § E rendelet alkalmazásában:
1. a beruházás megkezdése: a) építési munkák esetén: az építési naplóba történő első bejegyzés, vagy az építésre vonatkozó első
kötelezettségvállalás időpontja, b) tárgyi eszközök és immateriális javak beszerzése esetén: a vállalkozás általi első megrendelés, amennyiben
ez nem áll rendelkezésre, az arra vonatkozóan megkötött szerződés létrejöttének a napja, az előzetes
megvalósíthatósági tanulmányok kivételével, továbbá a beruházó által aláírással igazolt átvételi nap az első
beszerzett gép, berendezés, anyag, vagy termék szállítását igazoló okmányon,
c) vegyes esetben: a) vagy b) alpont szerinti időpont közül az a nap, amelyikre korábban került sor,
d) szolgáltató központ esetén: az első új munkahely létrehozásának a napja,
2. a támogatás odaítélésének időpontja: a Kormány döntésének időpontja az egyedi beruházási támogatás
nyújtásáról és a vonatkozó támogatási szerződés megkötéséről, amely időpont egyúttal a Kormányt terhelő
kötelezettségvállalás időpontja is, 3. acélipar: a csoportmentességi rendelet 2. cikk 29. pontja szerinti acélipar,
4. állami támogatás: az Európai Unió Működéséről Szóló Szerződés 107. cikk (1) bekezdése szerinti támogatás,
továbbá a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december
15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (kihirdetve: az európai Unió Hivatalos Lapja, 2006. december 15., L 379/5.)
szerinti csekély összegű támogatás, 5. beruházó: a tervezett beruházás támogatására igénybejelentést benyújtó, valamint az igénybevétel alapján
egyedi támogatásban részesülő vállalkozás, 6. diszkont kamatláb: a különböző években folyósított állami támogatások, illetve a több év alatt megvalósított
beruházások elszámolható költségei jelenértékének kiszámításához használt kamatláb, amely egyenlő
a referencia alapkamatláb 100 bázisponttal növelt értékével, 7. diszkontáláshoz alkalmazott kamatláb: a támogatás igénybejelentésének időpontját megelőző hónap utolsó
napján irányadó diszkont kamatláb, 8. induló beruházás: a folyó áron minimum 10 millió eurónak, turisztikai beruházás esetén legalább 50 millió eurónak
megfelelő forintösszegű elszámolható költséggel rendelkező a) tárgyi eszközökbe vagy immateriális javakba történő beruházás, amely új létesítmény létrehozásához,
meglévő létesítmény bővítéséhez, egy létesítmény kibocsátásának további, új termékekkel történő
diverzifikációjához vagy egy meglévő létesítmény teljes termelési folyamatának alapvető
megváltoztatásához kapcsolódik, b) felvásárlás, amely egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó befektetett eszközök (nem újonnan
létrehozott immateriális javak, tárgyi eszközök, valamint befektetett pénzügyi eszközök) beszerzése,
amennyiben a létesítmény bezárásra került vagy bezárásra került volna, ha nem vásárolták volna fel, és
amennyiben ezt a felvásárlást egy független beruházó, vagy kisvállalkozás tulajdonában álló létesítmény
esetében egy független vagy a csoportmentességi rendelet 12. cikk (1) bekezdés b) pontjában
meghatározott feltételek teljesülése esetén nem független beruházó végzi,
c) olyan regionális szolgáltató központ létrehozására irányuló beruházás is, amelyben kizárólag személyi
jellegű ráfordítások teszik ki az elszámolható költségeket, amennyiben a beruházás új létesítmény
létrehozásához, meglevő létesítmény bővítéséhez, egy létesítmény kibocsátásának további, új termékkel
történő diverzifikációjához vagy egy meglevő létesítmény teljes szolgáltatási folyamatának alapvető
megváltozásához kapcsolódik, vagy d) olyan kutatás-fejlesztési projekt létrehozására vonatkozó beruházás, amely teljes egészében ipari
kutatásnak, vagy kísérleti fejlesztésnek minősül, azzal, hogy több feladatot magába foglaló projekt esetén
a feladatokat minősíteni kell aszerint, hogy ebbe a kutatási fajtákba tartoznak-e,
9. kapcsolt vállalkozás: a csoportmentességi rendelet I. mellékletében meghatározott feltételeknek megfelelő
vállalkozás, 10. kezelő szervezet: a BC terhére nyújtott támogatásokkal összefüggő lebonyolítási és előirányzat kezelői feladatok
ellátására az e rendeletben kijelölt szervezet, 11. kötelező üzemeltetési időszak: a beruházás befejezését követő öt év, KKV esetében három év, amely egybe esik
a fenntartási időszakkal, 12. KKV: a csoportmentességi rendelet I. mellékletében meghatározott feltételeknek megfelelő kis- és
középvállalkozás, 13. kutatás-fejlesztés: a csoportmentességi rendelet 30. cikk 2., 3. és 4. pontja szerinti alapkutatásra, alkalmazott
kutatásra vagy kísérleti fejlesztésre irányuló tevékenység, 14. létesítmény: funkcionálisan megbonthatatlan egészet képező termelő vagy szolgáltató egység,
15. logisztika: anyagok, információk, személyek, energia rendszereken belüli és rendszerek közötti áramlásának
tervezése, szervezése, irányítása, ellenőrzése, 16. mezőgazdasági termék feldolgozása: mezőgazdasági terméken végrehajtott bármely művelet, amelynek az
eredményeként keletkező termék szintén mezőgazdasági terméknek minősül, kivéve a mezőgazdasági üzemben
végzett az állati vagy növényi eredetű termék első értékesítését előkészítő tevékenységet,
17. működési támogatás: az államháztartás alrendszerei terhére nyújtott pénzbeli vagy nem pénzbeli juttatás,
amelyet a támogatást rendelkezésre bocsátó nem a konkrét program megvalósítása, hanem meghatározott
időszakban a támogatott vállalkozás üzemszerű működése során felmerült költségekhez történő hozzájárulás
céljából nyújt, 18. nagyberuházás: az olyan induló beruházás, amelyhez kapcsolódóan az elszámolható költség jelenértéken
legalább 50 millió eurónak megfelelő forintösszeg, 19. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az a vállalkozás, amely megfelel az európai uniós versenyjogi értelemben vett
állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Kormányrendelet) 6.§ (1)–(4) bekezdésében foglalt feltételeknek,
20. regionális szolgáltató központ: olyan szervezeti egység, amely pénzügyi, HR, IT, jogi, beszerzési, marketing,
elemző, K+F, vagy hasonló szakmai szolgáltatásokat nyújt egy vállalat vagy vállalatcsoport saját belső
részlegeinek, vagy külső ügyfeleinek üzleti szolgáltatásként és tevékenységüket jellemzően több országra
kiterjedően, minden esetben infokommunikációs technológia alkalmazásával végzik, 21. saját forrás: a beruházó által a beruházáshoz igénybe vett állami támogatásnak nem minősülő forrás,
22. szakmai ellenjegyző: a külgazdaságért és a Kárpát-medencei Gazdasági Övezet gazdaságfejlesztéséért felelős
miniszter, 23. szén: az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által a szén tekintetében megállapított nemzetközi
kodifikációs rendszer értelmében kiváló minőségű, közepes minőségű és gyenge minőségű A és B csoportba
sorolt szén, 24. szintetikusszál-ipar: a csoportmentességi rendelet 2. cikk 30. pontja szerinti szintetikusszál-ipar,
25. támogatási intenzitás: a támogatástartalom és az elszámolható költségek jelenértékének hányadosa, százalékos
formában kifejezve, 26. támogatástartalom: a beruházó számára, akár több forrásból nyújtott állami támogatásnak a Kormányrendelet
2. mellékletében meghatározott módszer alapján számított összege, 27. támogató: a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter,
28. turizmust fejlesztő tevékenység: olyan tevékenység, amely turisztikai szolgáltatásokat, termékeket hoz létre, bővíti
azok kínálatát, javítja minőségét, a fogadóképességet, növeli a meglévő turisztikai, vagy az azokhoz kapcsolódó
létesítmények működési színvonalát, kivéve a kizárólag szálláshely fejlesztésére irányuló tevékenységet,
29. újonnan létesített munkahelyek száma: a beruházás eredményeként közvetlenül létrejött új munkahelyek, amelyek
a beruházáshoz köthető tevékenységhez kapcsolódnak, ideértve az olyan munkahelyeket is, amelyek a beruházás
által létrehozott kapacitás kihasználtsági arányának növelése következtében jöttek létre, a beruházás
megkezdését megelőző 12 hónap átlagos statisztikai állományi létszámmal összehasonlítva, azzal, hogy az
újonnan létrehozott munkahelyek számának megállapításakor a részmunkaidős és az idénymunkás
alkalmazottak a teljes munkaidőben alkalmazottak arányos törtrészének felelnek meg.
II. FEJEZET AZ EGYEDI TÁMOGATÁSI RENDSZER SZEREPLŐI 3. Az egyedi támogatási rendszer szereplői, a kijelölt kezelő szervezetek és feladataik
5. § (1) A szakmai ellenjegyző felelős az eljárások során felmerülő, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 73. § a), h), j), m),
n), p)–v), x) és y) pontjában a nemzetgazdasági miniszter feladat- és hatáskörébe utalt szakmai és szakma-stratégiai
kérdés eldöntéséért, az ehhez kapcsolódó és ebből adódó eljárási, igazgatási feladatok ellátásáért és előkészítéséért.
(2) A támogató az R. 84. § n) és 85. § c), h) és l) pontjában a fejlesztéspolitikáért való felelőssége körébe utalt feladat
ellátásán túlmenően felelős valamennyi, az eljárások során felmerülő, BC-t érintő pénzügyi kérdésben, továbbá az
államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) és az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) szerinti támogatói feladatokat látja el.
6. § (1) A BC terhére nyújtott támogatások tekintetében a támogatási rendszer lebonyolításának operatív feladatait, mint
kezelő szervezet, a Nemzeti Külgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HITA), valamint a MAG – Magyar
Gazdaságfejlesztési Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MAG Zrt.) látja el,
a (2)–(3) bekezdésben foglaltak szerint. (2) A HITA a BC terhére, a Kormány egyedi döntése alapján támogatásban részesülő beruházások támogatási
rendszerében programkezelési feladatokat végez, amelynek körében ellátja a) a döntés-előkészítői, a szerződések megkötésével és módosításával összefüggő előkészítő feladatokat,
b) a nyilvántartási és előrejelzési feladatokat, c) a beruházások végrehajtásának szakmai ellenőrzési és monitoring feladatait,
d) a folyamatlezárási tevékenységet, és e) a szerződésekkel összefüggő adatkezelési, adatfeldolgozási és a szakmai ellenjegyző vagy a támogató
megkeresése alapján a részükre történő adatszolgáltatási feladatokat. (3) A MAG Zrt. a támogatóval a BC terhére kötött megbízási szerződése alapján
a) a BC tekintetében ellátja a pénzügyi, számviteli feladatokat, részt vesz a beszámoló összeállításában,
b) vezeti a BC-hez kapcsolódó analitikus nyilvántartásokat, a kötelezettségvállalások tekintetében elvégzi az
érvényesítési, utalványozási feladatokat, valamint a saját nyilvántartásai és a HITA által szolgáltatott adatok
alapján az adatszolgáltatási és az adatkezelési teendőket, c) ellátja a BC terhére egyedi kormánydöntés alapján támogatásban részesülő beruházások kapcsán felmerülő
költségek elszámolhatóságát igazoló, valamint a számlacsomagokhoz kapcsolódó ellenőrzési feladatokat,
beleértve a szakmai teljesítésre és a kifizetés jogosságára vonatkozó feladatokat,
d) a HITA felkérése alapján részt vesz az utóvizsgálatban, a támogatáshoz kapcsolódó egyéb helyszíni ellenőrzésen,
és e) gondoskodik a szerződések lezárásáról, végzi a BC-hez kapcsolódó követelésállomány nyilvántartásával
összefüggő és a követeléskezelési feladatokat. III. FEJEZET AZ ELŐIRÁNYZAT FELHASZNÁLÁSÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK
4. A támogatható tevékenységek köre 7. § Egyedi beruházási támogatás a 8. §-ban meghatározottak kivételével bármely iparágban és gazdasági területen
megvalósuló beruházáshoz nyújtható, de a támogatás meghatározásakor előnyt élveznek az alábbi iparágakban és
gazdasági területen megvalósuló beruházások: a) biotechnológiai ipar, b) egészségipar,
c) elektronikai ipar, d) élelmiszeripar, e) gépipar, f) gyógyszeripar,
g) információ és telekommunikációs technológia ipar, h) járműipar,
i) környezetvédelmi ipar, j) kutatás-fejlesztési célú beruházás, k) logisztika,
l) megújuló-energia- ipar, m) regionális szolgáltató központok létesítése vagy bővítése,
n) turizmust fejlesztő tevékenység, o) védelmi ipar. 8. § Az Ávr. 76. § (1) bekezdésében meghatározottakon kívül nem nyújtható egyedi beruházási támogatás:
a) acélipari tevékenységhez, b) a hajógyártásban folytatott tevékenységhez,
c) a széniparban folytatott tevékenységhez, d) a szintetikusszál-ipari tevékenységhez,
e) a csoportmentességi rendelet 2. cikk 22. pontjában meghatározott mezőgazdasági termékek termeléséhez
kapcsolódó tevékenységre, f) a halászati és akvakultúra termékek piacának közös szervezéséről szóló 1999. december 17-i 104/2000/EK tanácsi
rendelet szerinti halászati és akvakultúra tevékenységet szolgáló beruházásokhoz, továbbá halászati termékek
feldolgozását és forgalmazását szolgáló beruházáshoz, g) a nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére,
h) azon vállalkozás részére, amelynek lejárt esedékességű, 60 napot meghaladó nyilvántartott adó- vagy egyéb
köztartozása van, kivéve, ha a tartozás szerint illetékes hatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést
engedélyezett, i) azon vállalkozás részére, amely esetében a közigazgatási hatóság határozatával vagy annak bírósági
felülvizsgálata esetén a bíróság munkavállalók bejelentés nélküli vagy munkavállalási engedély nélküli
foglalkoztatását a támogatás iránti kérelem benyújtását megelőző 2 naptári éven belül jogerősen megállapította
vagy annak megállapítására irányuló eljárás a támogatás iránti kérelem benyújtásakor folyamatban van,
j) annak a vállalkozásnak, amelyik a beruházást, vagy a fejlesztést olyan ingatlanon kívánja megvalósítani, amely
a támogatás odaítélésének időpontjában nem per- és igénymentes, kivéve, ha a támogatást kérelmező az
igényjogosultja, továbbá kivéve, ha az ingatlant az önkormányzat javára bejegyzett vételi jog vagy visszavásárlási
jog terheli, amennyiben azok gyakorlására az önkormányzat csak azzal a feltétellel jogosult, ha a beruházás
meghiúsult, k) annak a vállalkozásnak, amelyik a beruházást vagy a fejlesztést olyan bérelt vagy lízingelt ingatlanon kívánja
megvalósítani, amely esetében a bérleti, illetve a lízing szerződés kizárólagos joggal nem biztosítja a támogatással
megvalósuló létesítmény üzemeltetésének lehetőségét legalább a kötelező üzemeltetési időszak idejére,
l) olyan vállalkozásnak, vagy annak a kapcsolt vállalkozásának, amely az Európai Bizottság korábbi döntése alapján
jogellenes és a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatásban részesült, és ezért a támogatás
visszafizetésére kötelezték és ezen visszafizetési kötelezettségének nem tett eleget,
m) koncesszióköteles körbe tartozó tevékenységet megvalósító beruházáshoz, a 7. § l) pontja szerinti megújuló
energia-ipar terén történő villamosenergia-termelést megvalósító beruházáshoz szükséges bányászati
koncesszióköteles résztevékenység kivételével, n) mezőgazdasági termékek élelmiszeripartól eltérő, ipari célú felhasználására irányuló beruházásokhoz, kivéve
a mezőgazdasági és élelmiszeripari melléktermékek és hulladékok nem energetikai célú felhasználását,
o) azon munkáltató számára, aki a munkabérek nettó értékének megőrzéséhez szükséges munkabéremelés
2012. évi elvárt mértékéről és a béren kívüli juttatás ennek keretében figyelembe vehető mértékéről szóló
299/2011. (XII. 22.) Korm. rendeletben meghatározott munkabéremelést nem teljesíti.
5. A támogatás nyújtásának szempontrendszere 9. § A támogatási döntési javaslat előkészítése során a következő szempontokat kell figyelembe venni:
a) a beruházás a 7. §-ban meghatározott iparágakban és gazdasági területeken valósul-e meg,
b) a beruházás nemzetgazdaságra, különösen a bruttó nemzeti jövedelemre gyakorolt hatása,
c) a beruházással létrehozott új munkahelyek száma és azok fenntartására vállalt időtartam,
d) a beruházás által érintett kistérség elmaradottsága, e) a beruházás regionális gazdaságélénkítő hatása,
f) a beruházás által termelt hozzáadott érték az érintett iparágon belül,
g) a beruházó tartós magyarországi jelenléte, h) a beruházás körében foglalkoztatottak között a regisztrált és nem regisztrált álláskeresők aránya,
i) a beruházásnak a régiós munkaerőpiacra gyakorolt pozitív hatása,
j) a beruházás egy fő munkavállalóra jutó hozzáadott-érték termelésének mértéke,
k) a beruházás mennyiben javítja Magyarország versenyképességét térségi és globális szinten az adott iparágban és
összgazdasági szinten általában, l) a beruházás milyen arányban igényel szakképzett és felsőfokú végzettségű munkavállalókat,
m) a beruházó térségi képzési, oktatási tevékenysége, n) a K+F projekt illeszkedése a Széchenyi tervben megfogalmazott kitörési pontokhoz,
o) a beruházó közvetlenül vagy kapcsolt vállalkozása útján, szerződés alapján együttműködik a HITA-val egy
hatékony, erős, versenyképes, világpiaci igényeknek megfelelni képes magyarországi beszállítói háttéripar
kifejlesztésében, p) a beruházás, különös tekintettel a környezetkímélő közlekedési fejlesztésekre, kisméretű szálló por (PM10)
kibocsátás csökkentését szolgáló megoldásokat alkalmaz. 6. A támogatás célja
10. § (1) Egyedi beruházási támogatás csak induló beruházáshoz adható.
(2) A beruházás elszámolható költségeként befektetett eszközalapú vagy személyi jellegű ráfordítás fogadható el.
(3) Annak kiszámításakor, hogy egy beruházás elszámolható költsége eléri-e a folyó áron 10 millió eurónak, turisztikai
beruházás esetén az 50 millió eurónak megfelelő forintösszeget, a beruházás eszközalapú ráfordításai vagy
a létrehozott új munkahelyek személyi jellegű ráfordításai közül a nagyobb értékűt kell elszámolható költségként
figyelembe venni. (4) A (3) bekezdésben meghatározott érték kiszámítása során az elszámolható költség meghatározásakor a minimum
10 millió euró beruházási értékösszegbe nem számít bele az összeszámítás alá eső egyéb beruházás.
(5) Az Európai Bizottság felé való utólagos bejelentési (tájékoztatási) kötelezettséget megalapozó 50 millió euró
beruházási értékösszeg kiszámítása során az elszámolható költség meghatározásakor több beruházást egyetlen
beruházásnak kell tekinteni, ha azok egy vagy több vállalkozás által hároméves időszakon belül kivitelezett induló
beruházás gazdaságilag oszthatatlan módon kombinált tárgyi eszközeire vonatkoznak.
(6) Annak megállapításakor, hogy az induló beruházás gazdaságilag oszthatatlan-e, a technikai, funkcionális és stratégiai
kapcsolatokat, valamint a közvetlen földrajzi közelséget kell figyelembe venni. A gazdasági oszthatatlanságot
a tulajdonviszonyoktól függetlenül kell értékelni. (7) Egy vállalkozásban történő részesedés szerzés önmagában nem minősül beruházásnak.
11. § A támogatott beruházás által közvetlenül létrehozott munkahelyeknek meg kell felelniük az alábbi feltételeknek:
a) a beruházás a kedvezményezett vállalatnál foglalkoztatottak átlagos statisztikai állományi létszámának tényleges
növekedését eredményezi a beruházás megkezdését megelőző 12 hónap átlagához képest,
b) a beruházó a beruházás megkezdésekor már létező, továbbá a beruházással létrejött új munkahelyeket a kötelező
üzemeltetési időszak alatt az érintett régióban fenntartja. 7. A támogatás mértéke
12. § (1) Az egyes beruházásokhoz nyújtható, bármely helyi, regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó összes
támogatás támogatási intenzitása nem haladhatja meg az érintett térségben a támogatás odaítélésekor hatályos
maximális regionális támogatási intenzitást, kivéve a (4) bekezdésben meghatározott eseteket.
(2) A támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az adók vagy egyéb illetékek levonása
előtt kell figyelembe venni. Az elszámolható költségeket és a több részletben kifizetett támogatást az odaítélés
időpontjának évére szükséges diszkontálni. A diszkontáláshoz alkalmazott kamatláb a támogatás
igénybejelentésének időpontját megelőző hónap utolsó napján irányadó diszkont kamatláb.
(3) A támogatási intenzitás maximuma az egyes régiókban a következő:
a) Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld, Dél-Dunántúl tervezési-statisztikai régiókban 50%,
b) Közép-Dunántúl tervezési-statisztikai régióban 40%, c) Nyugat-Dunántúl tervezési-statisztikai régióban 30%,
d) Pest megyében 30%, e) Budapesten 10%. (4) Amennyiben, a szállítási ágazat és nagyberuházás kivételével, a kérelem benyújtásakor és a döntés meghozatalakor
a beruházó a) kisvállalkozásnak minősül, akkor 20 százalékponttal,
b) középvállalkozásnak minősül, akkor 10 százalékponttal magasabb a támogatási intenzitás maximuma a (3) bekezdésben meghatározott mértékhez képest.
(5) Mezőgazdasági termékek feldolgozására irányuló beruházás esetén a támogatás maximális mértéke:
a) KKV-nak minősülő beruházó esetén a (3) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott régiókban az elszámolható
költségek 50%-a, a (3) bekezdés d)–e) pontjában meghatározott területeken az elszámolható költségek 40%-a,
b) KKV-nak nem minősülő, de 750 főnél kevesebb foglalkoztatottal és 200 millió eurót meg nem haladó árbevétellel
rendelkező beruházó esetén a (3) bekezdés a)–c) pontjában meghatározott régiókban az elszámolható költségek
25%-a, a (3) bekezdés d)–e) pontjában meghatározott területeken az elszámolható költségek 20%-a.
(6) Nagyberuházás esetén a maximális támogatási intenzitás a fentiek alapján meghatározott maximális támogatási
intenzitás: a) 100 százaléka, jelenértéken 50 millió eurónak megfelelő forintösszegű elszámolható költségrészig,
b) 50 százaléka, jelenértéken 50 millió és 100 millió eurónak megfelelő forintösszegű elszámolható költségrész
közötti részre, c) 34 százaléka, a jelenértéken 100 millió eurónak megfelelő forintösszegű elszámolható költségrész feletti részre.
(7) A Kormányrendeletben meghatározott időtartam alatt összeszámítandó, jelenértéken 100 millió eurónak megfelelő
forintösszeget meghaladó – a Kormányrendeletben meghatározott – elszámolható költség esetén a 100 millió
eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó beruházáshoz tartozó, 100 millió eurónak megfelelő forintösszegű
beruházáshoz járó támogatásnál több támogatás csak az Európai Bizottság engedélye birtokában nyújtható.
(8) Annak kiszámításakor, hogy egy nagyberuházás elszámolható költsége eléri-e az ötvenmillió eurónak megfelelő
forintösszeget, a beruházás elszámolható költségeibe tartozó tételek vagy a létrehozott új munkahelyek személyi
jellegű ráfordításai közül a nagyobb értékűt kell elszámolható költségként figyelembe venni.
8. A támogatásban részesíthetők köre 13. § Egyedi beruházási támogatás a Magyarországon székhellyel, vagy az Európai Gazdasági Térség területén székhellyel
és Magyarországon fiókteleppel rendelkező jogi személy és jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, európai
részvénytársaság, valamint európai szövetkezet részére nyújtható. 14. § (1) A szakmai ellenjegyző és a támogató a Kormány részére közösen támogatási javaslatot tehet beruházási támogatás
nyújtására: a) nagyberuházásokhoz, amennyiben azok elszámolható költségeinek összege legalább 50 millió eurónak
megfelelő forintösszeg és az újonnan létesített munkahelyek száma legalább 200, vagy az Észak-Magyarország,
Észak-Alföld, Dél-Alföld, Dél-Dunántúl tervezési-statisztikai régióban legalább 100, b) beruházásokhoz, amennyiben azok elszámolható költségeinek összege legalább 10 millió eurónak megfelelő
forintösszeg és az újonnan létesített munkahelyek száma legalább 100, vagy az Észak-Magyarország, Észak-Alföld,
Dél-Alföld, Dél-Dunántúl tervezési-statisztikai régióban legalább 50, c) regionális szolgáltató központok létesítésére vagy bővítésére irányuló beruházásokhoz, ahol az elszámolható
költség legalább 10 millió eurónak megfelelő forintösszeg és az újonnan létesített munkahelyek száma legalább
100, a Közép-Magyarország tervezési-statisztikai régióban legalább 200, d) kutatás-fejlesztési beruházásokhoz, ahol az elszámolható költségek összege legalább 10 millió eurónak megfelelő
forintösszeg és az újonnan létesített munkahelyekben foglalkoztatott, a kutatás-fejlesztési tevékenységbe
bevont foglalkoztatottak száma legalább 10 fő. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott, folyó áron 10 millió eurónak megfelelő forintösszegnél nagyobb, de folyó áron
25 millió eurónak megfelelő forintösszegnél kisebb elszámolható költségű beruházás részére kizárólag abban az
esetben lehet egyedi beruházási támogatást megítélni, amennyiben az Európai Unió által társfinanszírozott
pályázatokból nem részesülhet támogatásban. Az elérhető Európai Unió által társfinanszírozott pályázatokról
a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség a HITA felkérése alapján írásbeli állásfoglalást ad.
(3) A 25 millió eurónak megfelelő forintösszegnél nagyobb, de 50 millió eurónak megfelelő forintösszegnél kisebb
elszámolható költségű beruházások részére kizárólag abban az esetben lehet egyedi döntés alapján támogatást
megítélni, amennyiben a döntéshozó megállapítja, hogy azok az Európai Unió által társfinanszírozott pályázatokból
nem részesülhetnek olyan mértékű beruházásösztönző támogatásban, amely alapján a beruházásnak Magyarország
területén történő megvalósítása biztosított. (4) Nem támogatható az a mezőgazdasági termék feldolgozásra irányuló beruházás, amelynek elszámolható költsége
jelenértéken meghaladja a 25 millió eurónak megfelelő forintösszeget, vagy ha az igényelt támogatás jelenértéken
több mint 12 millió eurónak megfelelő forintösszeg és az Európai Bizottság a beruházási támogatást bejelentési eljárás
keretében hozott határozatával nem hagyja jóvá. (5) Az elszámolható költségek e §-ban meghatározott nagysága az igénybejelentést megelőző hónap utolsó
munkanapján érvényes Magyar Nemzeti Bank devizaárfolyam alapján számítandó.
(6) Az újonnan létesített munkahelyek számába csak azon munkavállalók számítanak bele, akikkel a beruházó a munka
törvénykönyvéről szóló törvény szerinti munkaviszonyt létesít. 9. A támogatás nyújtásának alapvető feltételei
15. § (1) A támogatás akkor vehető igénybe és tartható meg, amennyiben a beruházó a beruházást az újonnan létesítendő
munkahelyek támogatási szerződésben vállalt feltételekkel történő fenntartása mellett az érintett régióban fenntartja
legalább a kötelező üzemeltetési időszakban. (2) Az (1) bekezdésben megfogalmazott követelmény nem akadályozza a gyors technológiai változások miatt
a meghatározott kötelező üzemeltetési időszak alatt korszerűtlenné vált tárgyi eszköz cseréjét, amennyiben a kötelező
üzemeltetési időszak alatt a gazdasági tevékenység fenntartása az érintett régióban biztosított. A korszerűtlenné vált
tárgyi eszköz cseréjét követő kötelező üzemeltetési időszakban a beruházó a tárgyi eszköz cseréjére támogatásban
nem részesülhet. Az új eszköznek a lecserélt tárgyi eszközökkel azonos funkcióval, azonos vagy nagyobb kapacitással
kell rendelkeznie, továbbá a gyártási időpontja nem lehet korábbi, mint a lecserélt tárgyi eszközé.
(3) A támogatás akkor vehető igénybe, ha a beruházó a tárgyi eszközök és immateriális javak beszerzése, vagy felvásárlás,
továbbá személyi jellegű ráfordítások esetében az elszámolható költségek legalább 25%-át saját forrásból biztosítja.
(4) A támogatott beruházás kapcsán beszerzett eszköznek újnak kell lennie, kivéve a felvásárlás esetét, vagy amennyiben
KKV részesül támogatásban. (5) A támogatható immateriális javaknak az alábbi feltételeknek kell megfelelniük:
a) kizárólag a beruházó és kizárólag a támogatásban részesült létesítményben használhatja fel azokat,
b) az érintett immateriális javak bekerülési értékét a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.)
előírásai szerint, terv szerinti értékcsökkenési leírással csökkentik, c) piaci feltételek mellett, harmadik féltől kell őket megvásárolni, anélkül, hogy a vevő a vállalkozások közötti
összefonódások ellenőrzéséről szóló 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet 3. cikke szerinti értelemben
irányítást gyakorolhatna az eladó fölött vagy fordítva, d) a KKV-k részére nyújtott egyedi beruházási támogatás esetén legalább 3 évig a beruházó eszközei között kell
szerepelniük, egyéb esetben a beruházó eszközei közé kell sorolni őket, és legalább 3 évig kizárólag
a támogatásban részesülő létesítményben használhatók fel, e) nagyvállalkozás esetén az immateriális javak az elszámolható költségek maximum 50% -át tehetik ki.
(6) A támogatható tárgyi eszközöknek az alábbi feltételeknek kell megfelelniük:
a) a beruházó a támogatásban részesült telephelyen vagy magyarországi telephelyen működő vállalkozásnál
beszállító szerződés birtokában használhatja fel, b) a beszerzett tárgyi eszközöknek tartósan, legalább a monitoring időszak végéig szolgálni kell a támogatott
tevékenységet, c) a megszerzett eszközöknek újnak kell lenniük,
d) piaci feltételek mellett, harmadik féltől kell őket megvásárolni, anélkül hogy a vevő a vállalkozások közötti
összefonódások ellenőrzéséről szóló 2004. január 20-i 139/2004/EGK tanácsi rendelet 3. cikke szerinti értelemben
irányítást gyakorolhatna az eladó fölött vagy fordítva. 16. § (1) Egyedi beruházási támogatás csak akkor nyújtható, ha a csoportmentességi rendelet 8. cikke szerinti ösztönző
hatásokkal bír. (2) A KKV-k részére nyújtott egyedi beruházási támogatás ösztönző hatását igazolja, ha a beruházás megkezdése előtt
a beruházó támogatás iránti kérelmét benyújtja, és a szakmai ellenjegyző írásban megerősíti, hogy a további részletes
vizsgálat tárgyát képező beruházás megfelel a programban meghatározott jogosultsági feltételeknek.
(3) A KKV-k kivételével minden beruházó a feltételes támogatási ajánlat elfogadásával egyidejűleg a csoportmentességi
rendelet 8. cikk (3) bekezdésével összhangban bizonyítja az ösztönző hatás meglétét.
17. § Egyedi beruházási támogatás csak akkor ítélhető meg, ha a beruházó támogatás iránti kérelmének a beruházás
megkezdése előtti benyújtását követően a szakmai ellenjegyző írásban megerősíti, hogy a további részletes vizsgálat
tárgyát képező beruházás megfelel az e rendeletben meghatározott jogosultsági feltételeknek.
IV. FEJEZET AZ ELŐIRÁNYZAT FELHASZNÁLÁSÁNAK ELJÁRÁSI SZABÁLYAI 10. A támogatás igénylése
18. § (1) A támogatás igénylése a HITA részére megküldött, cégszerűen aláírt bejelentő adatlap (a továbbiakban: kérelem)
benyújtásával történik. (2) A kérelemnek a következőket kell tartalmaznia:
a) a beruházó adatait és szöveges bemutatását, b) a tervezett beruházás adatait és szöveges bemutatását,
c) a megtartott és létrehozandó munkahelyek számát, d) a beruházást megelőző 3 év beruházásaira vonatkozó adatokat és
e) a támogatás ösztönző hatására vonatkozó nyilatkozatot. (3) A kérelem befogadását a szakmai ellenjegyző a 17. §-ban foglaltaknak megfelelően visszaigazolja.
19. § (1) A támogatás iránti kérelem szakmai elbírálását követően a HITA a szakmai ellenjegyző és a támogató által kiadott
felhatalmazásban foglaltaknak megfelelő tartalommal, feltételes támogatási ajánlatot küld a beruházónak.
(2) A feltételes támogatási ajánlat a támogató oldaláról nem minősül kötelezettségvállalásnak, az kizárólag a beruházó
ajánlatot elfogadó egyoldalú nyilatkozatát követően meghozott egyedi Kormány döntés alapján válik jogi úton
kikényszeríthetővé, a támogató által elismert kötelezettségvállalássá. (3) A 14. § (4) bekezdése szerinti beruházás vonatkozásában az (1) bekezdés szerinti feltételes támogatási ajánlat
megküldését megelőzően a szakmai ellenjegyző az agrár- és vidékfejlesztési állami támogatások Európai Bizottság
részére történő bejelentési rendjéről szóló 4/2009. (I. 10.) Korm. rendelet (a továbbiakban: 4/2009. (I. 10.) Korm.
rendelet) 3. § (4) bekezdése szerint tájékoztatja az agrárpolitikáért felelős minisztert, aki a 4/2009. (I. 10.) Korm. rendelet
4. §-a szerint intézkedik az Európai Bizottság részére történő bejelentésről. Az Európai Bizottságnál kezdeményezett
bejelentési eljárás eredményéről az agrárpolitikáért felelős miniszter az Európai Bizottság határozatának közlését
követően tájékoztatja a szakmai ellenjegyzőt és a HITA-t. Az agrárpolitikáért felelős miniszter ez utóbbi tájékoztatását
követően a továbbiakban a HITA az (1) bekezdés szerint jár el.
20. § A támogatás iránti kérelem benyújtható a beruházó kapcsolt vállalkozása által is, amennyiben a beruházás
megvalósítására és a támogatás igénybevételére az e rendelet szabályai szerint támogatásban részesíthetők körébe
tartozó vállalkozást kíván létrehozni. 21. § A támogatási eljárás teljes időszaka alatt a beruházónak kell rendelkezésre bocsátania a támogatáshoz szükséges
valamennyi adat, tény és információ igazolásához szükséges okiratot és dokumentumot.
11. A támogatott beruházások elszámolható költségeire vonatkozó szabályok
22. § Elszámolt költségként kizárólag a támogatás iránti kérelem visszaigazolását követően felmerült költségek
számolhatóak el, figyelemmel a támogatási szerződésben egyedileg meghatározott költség-kategóriákra.
23. § A beruházás során személyi jellegű ráfordításként az Sztv. 79. §-ában meghatározott költségek számolhatók el.
24. § (1) A beruházás során befektetett eszközalapú ráfordításként az Sztv. 47–51. §-ában meghatározott költségek
számolhatók el a (2) bekezdésben felsorolt kivételekkel. (2) Nem elszámolható költségek befektetett eszközalapú ráfordítások esetén:
1. a beruházó saját maga által előállított, forgalmazott eszköz, szoftver, saját maga által nyújtott szolgáltatás, saját
maga által forgalmazott rendszer bevezetésének költségei, 2. a beruházónál meglévő termelőkapacitások telephelyen belüli, vagy más telephelyre történő áttelepítési
költsége, 3. az előkészítési célú tevékenység költségei, különösen a pályázatkészítés, a pályázati menedzsment, a kifizetési
igénylés összeállítása, a megvalósíthatósági tanulmány készítése, a közjegyzői díj,
4. a forráslehetőségek feltérképezésére és pályázatírásra, továbbá a pályázat életútja alatti bármilyen, a pályázat
megvalósítására irányuló tanácsadás díja, 5. meglévő gépek átalakításának költségei, amennyiben az átalakítás után a gép teljesítménye, paramétere nem
változik, ide nem értve az új technológia bevezetését,
6. eszközök leszerelési költsége, 7. olyan tárgyi eszköz bekerülési értéke, amelyet a beruházó csődeljárás vagy felszámolás alatt álló társaságtól, vagy
végrehajtási eljárás alatt álló magánszemélytől szerzett be, 8. azon eszközök, berendezések, amelyek az igénybejelentés benyújtása előtt bérleti vagy egyéb hasonló
konstrukció keretében, továbbá tesztelési, próbaüzemi céllal a beruházónál bármely telephelyen már
használatban voltak, 9. készletek beszerzésének költségei, 10. fogyasztási cikkek beszerzésének költségei,
11. járművek, különösen gépjármű, vízi jármű, légi jármű, vasúti jármű, továbbá pótkocsi, félpótkocsi beszerzésének
költségei, 12. az apportált eszközök értéke, 13. az olyan közvetítőkkel vagy tanácsadókkal kötött vállalkozási vagy megbízási szerződéssel kapcsolatban
felmerült költségek, amely szerződés a kifizetést a tevékenység összköltségének a százalékos arányában
határozza meg, kivéve, ha a részteljesítés lehetőségét a szerződés tartalmazza, és az ilyen ténylegesen felmerült és
kiegyenlített részköltségeket a végső beruházó alátámasztja a munka vagy a szolgáltatás tartalmára és valóságos
értékére való hivatkozással, részletes teljesítésigazolással, 14. az elhasználódott tárgyi eszköz eredeti állaga helyreállítását szolgáló, ún. szinten tartó felújítási munka költségei,
és az üzemszerű működést szolgáló költségek. 15. garancia díj,
16. franchise díj, 17. adótanácsadás és könyvelés díja,
18. biztosítéknyújtáshoz kapcsolódó költségek, 19. jelzálog, bankgarancia költségei,
20. kamatráfordítások, 21. működési költségek, 22. reprezentációs költségek,
23. jogszabály frissítési díj, 24. fordítási költségek, 25. a 14. § (4) bekezdése szerinti beruházásnál az Európai Bizottság által a bejelentési eljárás keretében hozott,
támogatást engedélyező határozat keltének napja előtt felmerült minden költség és ráfordítás.
(3) Amennyiben a beruházó a beruházás, illetve a beruházás hasznosítása során általános forgalmi adó (a továbbiakban:
ÁFA) levonására nem jogosult, akkor a támogatás számításának alapja a beruházás ÁFÁ-val növelt, bruttó
összköltsége, a projekt költségvetését bruttó módon kell megtervezni.
(4) Amennyiben a beruházó ÁFA adóalany, vagy még nem ÁFA adóalany, de a beruházás illetve a beruházás
hasznosításával azzá válik és az általános forgalmi adó levonására egészben vagy részben jogosult, akkor a támogatás
alapja a beruházás ÁFA nélkül számított nettó összköltsége.
(5) A beruházás bármely elemének nem piaci áron történő szerepeltetése a támogatás felülvizsgálatát, vagy arányos
visszavonását eredményezi. (6) A földterület, a telek, az épületek és az egyéb eszközök lízingbevételével kapcsolatos költségek abban az esetben
számolhatóak el, amennyiben zártvégű pénzügyi lízing formájában valósul meg, és a lízingszerződés tartalmazza az
eszköznek a lízing időtartam lejárta utáni megvásárlására vonatkozó kötelezettségét, amely határidő azonban nem
lehet későbbi, mint a beruházás befejezésének dátuma. (7) Bérelt ingatlanon történő megvalósítás esetén a földterület, a telek és épületek bérleti díja, amelyek a beruházás
megvalósítási időszaka alatt merülnek fel, elszámolható költségeknek minősülnek, ha
a) a bérleti szerződés határozatlan idejű vagy b) határozott idejű szerződés esetén annak időtartama 5 évvel (KKV-k esetében 3 évvel) meghaladja a beruházás
befejezésének tervezett dátumát, azaz a kötelező üzemeltetési időszakot lefedi.
25. § A szolgáltató központok létrehozására irányuló beruházás esetében az elszámolható költségek személyi jellegűek, és
azt a közvetlenül a beruházással létrehozott munkahelyek tekintetében az új munkavállalók első munkanapjától
számított legfeljebb 24 havi személyi jellegű ráfordítás teszi ki, azzal, hogy a 23. § szerinti személyi jellegű ráfordítások
alapján nyújtott támogatások esetében a munkahelyeket a beruházás megkezdésétől számított 3 éven belül kell
létrehozni. 12. A támogatási döntés, valamint az éven túli kötelezettségvállalás esetei és módja, szerződéskötés
26. § (1) A Kormány a szakmai ellenjegyző és a támogató közös előterjesztésére, egyedi döntés keretében határoz a támogatás
odaítéléséről és annak feltételeiről a beruházó 19. § (1) bekezdés szerint kiküldött feltételes támogatási ajánlat
elfogadását visszaigazoló egyoldalú jognyilatkozatát követően. (2) Abban az esetben, ha a Kormány a központi költségvetésről szóló törvényben a BC-re meghatározott támogatási
előirányzati keretet meghaladóan dönt egyedi támogatás odaítéléséről, egyidejűleg a támogatási előirányzat
megemeléséről is rendelkezik. (3) A támogatási szerződésben évenkénti ütemezésben rögzíteni kell az adott évet terhelő kötelezettségvállalás
mértékét. 27. § (1) A Kormány döntése alapján a beruházó javára és a támogatás forrását képező előirányzat terhére a támogató,
a támogatás nyújtásának konkrét feltételeiről történt megegyezést követően támogatási szerződést köt
a beruházóval, amelyet a szakmai ellenjegyző ellenjegyez, és amelynek egyedi feltételeit a Kormány a 26. §
(1) bekezdése szerinti döntésében meghatározott feltételek keretein belül jogosult meghatározni.
(2) A megkötött támogatási szerződéssel kapcsolatos valamennyi jogi aktus, különös tekintettel annak módosítására,
valamint bármilyen okból történő megszüntetésére, a támogató és a szakmai ellenjegyző közös döntésével történhet.
13. Támogatás folyósítása, előleg 28. § (1) A támogatás folyósítása a beruházó által a támogatási szerződésben meghatározott ütemezés szerint benyújtott
számlák alapján, utólag, teljesítés- és forrásarányosan történik a MAG Zrt.-n keresztül.
(2) Támogatási előleg jelen támogatási programban nem nyújtható.
14. A támogatás biztosítékai 29. § (1) A támogatási szerződés rendelkezik a támogatás visszavonása, a támogatási szerződés felmondása, és a támogató
által alkalmazott elállás esetére nyújtandó biztosítékokról. (2) A biztosítékok körét, a beruházás jellegének megfelelően, a támogató jogosult meghatározni úgy, hogy a támogató az
előirányzatból nyújtott támogatás visszafizetésére vonatkozó igényét maradéktalanul, a lehető legrövidebb időn
belül, eredményesen tudja érvényesíteni. (3) A biztosítékok rendelkezésre állása a támogatási szerződés hatálybalépésének feltétele.
(4) Biztosítékként a beruházónak valamennyi, beszedési megbízással terhelhető fizetési számlájára vonatkozóan,
a támogató javára szóló beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó nyilatkozatot szükséges
benyújtania a kezelő szervezet felé, ezen túlmenően szerződést biztosító mellék-kötelezettségként formailag
megfelelő bankgarancia nyilatkozatot, készfizető kezesi nyilatkozatot vagy ingó és ingatlan jelzálogot a támogatási
szerződés rendelkezéseitől függően. 15. A támogatott tevékenységekkel kapcsolatos beszámoltatás és monitoring
30. § (1) A támogatási szerződésben kell rendelkezni a beruházó rendeltetésszerű támogatás-felhasználásról szóló
beszámolási és bejelentési kötelezettségeiről, valamint a beszámolók benyújtásának határidőiről.
(2) A beszámoló a támogatási szerződésben meghatározott feltételeknek megfelelően tartalmazza a beruházás
megvalósításának szakmai és pénzügyi megvalósítását, figyelemmel a beruházással elérni kívánt hatások és célok
megvalósulására. 16. A beruházás megvalósításának ellenőrzése, a támogatás visszakövetelése
31. § (1) Amennyiben a beruházás nem, vagy csak részben a támogatási szerződésben, vagy annak módosításaiban foglaltak
szerint valósul meg, és a támogatási szerződés megfelelő módosítására nem került sor, a támogató jogosult
a támogatási szerződés szerinti biztosíték érvényesítésére, a támogatás részleges vagy teljes visszafizetésének
elrendelésére, valamint a támogatási szerződés felmondására vagy az attól történő elállásra.
(2) A támogató az alábbi, súlyos szerződésszegésnek minősülő esetekben a támogatási szerződéstől eláll vagy felmondja
azt és érvényesíti a szerződés szerinti biztosítékokat: a) a beruházó a támogató írásbeli felszólítása ellenére sem nyújtja be a támogatási szerződés szerinti ütemezésnek
megfelelő beszámolót, illetve elszámolást, b) a beruházó a Kormány támogatói döntését érdemben befolyásoló valótlan, hamis adatot szolgáltatott
a támogatási igény benyújtásakor, vagy utólagosan olyan körülmény áll be, mely alapján nem lett volna jogosult
támogatásra, c) a beruházó részéről nyújtott biztosíték megszűnik, illetve megsemmisül, vagy értéke számottevően csökken és
a támogató írásbeli felszólítása ellenére sem gondoskodik új biztosíték nyújtásáról,
d) a beruházó a támogatási szerződés megkötésének feltételeként nyújtott nyilatkozatokat visszavonja, illetve
a támogatási szerződés módosításával egyidejűleg a módosítással érintett nyilatkozatokat a támogató írásbeli
felszólítása ellenére nem teszi meg. (3) A támogatási szerződés a (2) bekezdésben meghatározottakon túli, a szerződés szerinti biztosítékok érvényesítését
megalapozó, illetve elállási vagy felmondási okokat is meghatározhat.
V. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 32. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
33. § (1) E rendelet hatálybalépését megelőzően benyújtott kérelmek esetében a Kormány egyedi döntésével megítélhető
támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM rendeletnek az e rendelet hatálybalépésének napját
megelőző napon hatályos szabályait kell alkalmazni, kivéve, ha a beruházó a szakmai ellenjegyző által hivatalosan
befogadottként visszajelzett kérelmének az e rendelet szerinti feltételek alapján történő módosíthatóságát és
elbírálását kéri, az eredeti kérelem benyújtásához kapcsolódó joghatások fenntartásával.
(2) A beruházó az (1) bekezdésben foglalt kivétel tekintetében a HITA ez irányú hivatalos megkeresésének
kézhezvételétől számított 15 napon belül jelez vissza, hivatalos levélben.
34. § E rendelet alapján támogatási döntést 2013. december 31-ig lehet hozni.
35. § Ez a rendelet a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK
bizottsági rendelet (kihirdetve: az Európai unió Hivatalos Lapja, 2008. augusztus 6., L214/3) hatálya alá tartozó
támogatást tartalmaz. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2017. (HK 3.) HVK LOGCSF szakutasítása a külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi képzésben részt vevő személyi állomány nemzeti támogatásával összefüggő 2017. ellátási normákról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
– figyelemmel az illetményekkel és illetményen kívüli juttatásokkal kapcsolatos egyes eljárási szabályokról szóló
15/2015. (IV. 30.) HM utasítás 37. § (1) bekezdésében
foglaltakra – a következő
szakutasítást adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya:
a) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM),
a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre,
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) hadrendjébe
tartozó katonai szervezetekre,
b) a Magyarország Állandó NATO Képviselet, Védelempolitikai Részlegre (a továbbiakban: MÁNK VPR),
a Magyarország Állandó EBESZ Képviselet, Katonai
Képviseletre (a továbbiakban: MÁEK KK), az MH Katonai Képviselő Hivatalára (a továbbiakban: MH KKH), az
MH Nemzeti Katonai Képviseletre (a továbbiakban:
MH NKK), valamint az MH Nemzeti Összekötő Képviseletre (a továbbiakban: MH NÖK, az ezen alpontban felsoroltak a továbbiakban együtt: képviseletek),
c) a Flying Training Program in Canada (a továbbiakban: NFTC program) keretében, Kanadában kiképzési feladatok ellátására vezényeltekre,
d) az önálló North Atlantic Treaty Organization (a továbbiakban: NATO) és nemzeti beosztásban tartós külföldi
szolgálatot vagy kiküldetést teljesítőkre,
e) a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetek munkaköri jegyzékében meghatározott beosztás
vagy munkakör ellátása céljából tartósan külföldön szolgálatot teljesítő vagy munkát végző személyi állományra,
valamint
f) a tartós külföldi képzésben részt vevő személyi állományra
terjed ki.
2. A szakutasítás
a) 1. és 2. mellékletét
aa) a külföldi szolgálatot teljesítők egyes járandóságai
ról szóló 18/2013. (IX. 5.) HM rendelet 36. § (2a) bekezdése alapján, és
ab) az Európai Unió (a továbbiakban: EU) Műholdközponthoz kirendelt nemzeti szakértőként,
b) 5. mellékletét – amennyiben az EU részükre hasonló
juttatást nem biztosít – az EU intézményeiben nemzeti
szakértőként
külföldi szolgálatot teljesítő kiküldöttekre is alkalmazni
kell.
3. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy – jogszabály vagy közjogi szervezetszabályozó eszköz eltérő rendelkezése hiányában – a szakutasítással közzétett ellátási normákat a hatáskörébe tartozó
személyi állomány tekintetében alkalmazni szíveskedjék.
2. Az ellátási normákra vonatkozó rendelkezések 4. Az 1. pont b)–e) alpontja szerint külföldön szolgálatot teljesítő vagy munkát végző és a tartós külföldi képzésben részt vevő
a) személyi állomány általános ellátási besorolására az
1. mellékletet kell alkalmazni,
b) személyi állomány lakásbérleti díja legmagasabb
mértékét a 2. melléklet alapján kell megállapítani, és
c) személyi állományt megillető szolgálati lakás paramétereire, berendezésére a 3. mellékletet kell alkalmazni.
5. A bútorozatlan lakás bérlése esetén a külföldön történő egyedi bútorbérlésre – függetlenül a lakásbérleti szerződés tényleges értékétől – a 2. mellékletben szereplő normatáblázatban szereplő értékekből számított összeg használható fel.
6. A képviseletek munkafeltételeinek biztosításához
szükséges fogyóanyagok normáira a 4. mellékletet kell
alkalmazni.
7. Az utazási költségátalányra vonatkozó normákra, valamint a személyi ingóság és a lakberendezés szállítására
vonatkozó normákra az 5. mellékletet kell alkalmazni.
Az 5. mellékletben, a személyi ingóság szállítására vonatkozó normák tekintetében, a normában nem meghatározott
további gyermekek után a szállítási normaösszeg gyermekenként minden esetben 30 000 HUF összeggel növekszik.
8. Az NFTC program keretében, Kanadában külföldi
képzésben részt vevő személyi állomány gépjárműbérletére
vonatkozó normákra a 6. mellékletet kell alkalmazni.
3. Záró rendelkezések 9. Ez a szakutasítás az aláírását követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2017. január 1-jétől kell
alkalmazni.
Kaposvári László Zoltán dandártábornok s. k.,
mb. csoportfőnök


text:
1307/2011. (IX. 6.) Korm. határozata a Nemzeti Környezettechnológiai Innovációs Stratégiáról.
A Kormány az ökoszisztémák terhelése csökkentésének, a természeti erőforrások takarékos használatának, valamint a gazdaság
fenntartható fejlesztésének figyelembevételével az alábbi határozatot hozta: 1. A Kormány egyetért az e kormányhatározat mellékletét képező Nemzeti Környezettechnológiai Innovációs Stratégia
(NKIS) fő célkitűzéseivel, és támogatja a környezettechnológiával kapcsolatos kormányzati célok eléréséhez szükséges
intézkedések összehangolt és hatékony végrehajtását, valamint a környezettechnológiai innovációk bevezetését és
elterjesztését. 2. A Kormány a Nemzeti Környezettechnológiai Innovációs Stratégiában megfogalmazott célok megvalósulása,
végrehajtásuk pénzügyi fedezetének biztosítása érdekében: a) felhívja az érintett minisztereket, hogy az általuk kezelt, illetve a szakmai kompetenciájukat érintő pályázati
rendszerekben a beruházások és fejlesztések tervezése során vegyék figyelembe a Nemzeti
Környezettechnológiai Innovációs Stratégiában foglaltak megvalósulását támogató megoldásokat; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: folyamatos b) felhívja a fejlesztéspolitikáért felelős minisztert, hogy a környezetvédelemért felelős és a gazdaságpolitikáért
felelős miniszterek bevonásával segítse elő, hogy az EU 2020 Magyarország Nemzeti Reform Programjának
18. intézkedésével összhangban a Norvég és EGT Finanszírozási Mechanizmus hozzájáruljon a 2009–2014-es
támogatási időszakban a Nemzeti Környezettechnológiai Innovációs Stratégia céljainak megvalósításához;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a Norvég és EGT Finanszírozási Mechanizmus (2009–2014) végrehajtásával összhangban
c) felhívja a fejlesztéspolitikáért felelős minisztert a környezetvédelemért felelős és a gazdaságpolitikáért felelős
miniszterek bevonásával, hogy a 2014. utáni időszak tervezésében vegye figyelembe a tervezés során azokat
a fejlesztéspolitikai eszközöket, amelyekből lehetőség van a Nemzeti Környezettechnológiai Innovációs Stratégia
céljainak megvalósítására; Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: a fejlesztéspolitikai eszközök tervezésével összhangban
d) felhívja a környezetvédelemért felelős minisztert, hogy az érintett miniszterek bevonásával alakítson ki és
működtessen az Nemzeti Környezettechnológiai Innovációs Stratégia végrehajtására és nyomon követésére
alkalmas irányítási és monitoring rendszert. Felelős: vidékfejlesztési miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: az NKIS végrehajtásával összhangban
3. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy a Nemzeti Környezettechnológiai Innovációs Stratégia
megvalósításáról kétévente készüljön átfogó jelentés. Felelős: vidékfejlesztési miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: első alkalommal: 2013. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
143/2009. (X. 22.) KE határozata rendőr dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjában biztosított jogkörömben az igazságügyi és rendészeti miniszter
elő ter jesz tésére dr. Fekete Csaba rend őr ezredest 2009. október 23-ai hatállyal rend őr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2009. október 7. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1346/2013. (VI. 19.) Korm. határozata a Közösségi Foglalkoztatási Tárcaközi Bizottság létrehozásáról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján, a közösségi foglalkoztatással összefüggésben felmerülő egyes
kérdések, így különösen a  közfoglalkoztatás, az  egyes háztáji programok, a  szociális szövetkezeti programok,
a  Szociális Földprogram, a  felzárkózási célú, a  szociális programok vonatkozásában, – az  európai uniós források
felhasználásnak kivételével – a  koordinált döntések előkészítése érdekében konzultatív testületként létrehozza
a Közösségi Foglalkoztatási Tárcaközi Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság).
2. A Bizottság elnöke a belügyminiszter.
 3. A Bizottság tagja
a) az emberi erőforrások minisztere,
b) a nemzetgazdasági miniszter,
c) a vidékfejlesztési miniszter, valamint
d) a miniszterelnök által felkért személy.
4. A  Bizottság elnöke és a  3.  pont a)–c)  alpontja szerinti tagja akadályoztatása esetén helyettesíthető. A  Bizottság
elnökét és a 3. pont a)–c) alpontja szerinti tagját akadályoztatása esetén az általa vezetett minisztérium szervezeti
és működési szabályzatában vagy eseti jelleggel kijelölt állami vezető helyettesíti. A  miniszterelnök által felkért
személy nem helyettesíthető.
5. A  Bizottság elnöke a  Bizottság ülésére tanácskozási joggal meghívhatja a  Kormány azon tagjait vagy
a helyettesítésükre jogosult személyeket, akiknek a feladat- és hatáskörét a Bizottság által tárgyalandó előterjesztés
vagy napirendi pont érinti. A  Bizottság ülésére a  Bizottság elnöke tanácskozási joggal más személyeket is
meghívhat.
6. A Bizottság elnöke és tagjai a Bizottságban végzett tevékenységükért tiszteletdíjban nem részesülnek.
 7. A Bizottság a közösségi foglalkoztatással összefüggésben
a) folyamatosan figyelemmel kíséri, kezdeményezi és nyomon követi a közösségi foglalkoztatás fejlesztésének
az irányait, az azokat meghatározó szükségleteket,
b) a közösségi foglalkoztatás megerősítése érdekében javaslatot tesz jogi eszközök alkalmazására a hatáskörrel
rendelkező szervezetnél,
c) nyomon követi az  1.  pontban meghatározott célokat szolgáló, a  közösségi foglalkoztatást érintő források
felhasználását, a  kedvezményezettek visszajelzéseit, szükség szerint kezdeményezi a  támogatások
felhasználási szabályainak felülvizsgálatát, új támogatások meghirdetését,
d) segíti a  kedvezményezettek által létrehozandó beruházások saját foglalkoztatottakkal és
közfoglalkoztatottakkal történő ellátása kereteit biztosító szabályozás kidolgozását,
e) konzultációt folytat a közösségi foglalkoztatásban érintett szervezetekkel.
8. A Bizottság az ügyrendjét maga állapítja meg. A Bizottság a  feladatai ellátása során jogosult – személyes adatnak
nem minősülő, a Bizottság működésével összefüggő – információt kérni a hatáskörrel rendelkező szervezetektől.
9. A Bizottság elnöke a Bizottságon belül munkacsoportot hozhat létre.
 10. A  Bizottság működésével kapcsolatos döntés-előkészítési, ügyviteli és titkársági feladatokat a  Belügyminisztérium
látja el.
 11. A Bizottság a feladatkörében tárgyalt, a Kormány részére be nem terjesztett dokumentumokról, valamint az azokra
vonatkozóan kialakított álláspontjáról a Kormányt tájékoztatja.
 12. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1461/2013. (VII. 17.) Korm. határozata a jogtudományi területen folytatott kutatások támogatásával összefüggésben a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium és a Magyar Tudományos Akadémia fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  jogtudományi területen folytatott kutatások támogatása érdekében a  Magyarország 2013.  évi központi
költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím, 1. KIM felügyelete alá
tartozó szervezetek és szakmai programok támogatása jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XXXIII. Magyar
Tudományos Akadémia fejezet, 3. Kutatóközpontok, kutatóintézetek cím, 1. MTA Kutatóintézetek alcím javára
10 000 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
25/2017. (II. 7.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Teneng Mba Jaiteh rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Gambiai Iszlám Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, brüsszeli székhellyel.
Budapest, 2017. január 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
18/2007. (III. 14.) OGY határozata a Magyar Televízió Közalapítvány Kuratóriuma Elnöksége tisztségviselőinek és tagjainak választásáról.
Az Országgyűlés a rádiózásról és televíziózásról szóló
1996. évi I. törvény rendelkezéseinek megfelelően, négy
évre
dr. Czeglédi Lászlót
a Magyar Televízió Közalapítvány Kuratóriuma elnö
kévé, Balogh Lászlót
a Magyar Televízió Közalapítvány Kuratóriuma elnök
helyettesévé, dr. Csernus Jánost,
Farkasné dr. Gábor Alicét,
dr. Fehér Zsuzsát,
Kozák Mártont,
Rajk Lászlót,
Szabó Lászlót,
dr. Szabó Tibort és
dr. Ugron Gáspár Gábort
a Magyar Televízió Közalapítvány Kuratóriuma Elnök
ségének tagjává megválasztja. Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1384/2018. (VIII. 13.) Korm. határozata a Göd város infrastrukturális fejlesztéséhez kapcsolódó, az önkormányzat szervezésében megvalósuló beruházási feladatok 2018. finanszírozásáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben az  57. Göd város
infrastrukturális fejlesztéséhez kapcsolódó beruházási feladatok 2018. évi finanszírozása cím létrehozását;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 57. Göd város infrastrukturális fejlesztéséhez kapcsolódó beruházási feladatok 2018.  évi
finanszírozása cím javára 1  333  236  000 forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A helyi önkormányzatok működési célú kiegészítő támogatásai cím terhére,
az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 3. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerint átcsoportosított előirányzat terhére külön pályázat és
kérelem benyújtása nélkül, támogatási előlegként egy vagy több részletben, a  támogatás felhasználásának és
elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján Göd Város Önkormányzata részére
támogatást nyújtson;
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  2.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatói okirat kiadását
követően folyósítsa Göd Város Önkormányzata számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
171/2017. (V. 18.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4/A. § (1) bekezdés b) pontja alapján – a honvédelmi miniszter előterjesztésére – Dezső Sándor dandártábornokot
2017. május 21-ei hatállyal vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2017. március 27. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök