text:
33/2008. (III. 27.) FVM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nem termelő mezőgazdasági beruházásokhoz nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény
81. §-a (3) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter
feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm.
rendelet 1. §-ának a) pontjában meghatározott feladatkörben eljárva a következőket rendelem el:
A támogatás célja 1. § A támogatás célja a nem termelő beruházások révén a vidéki táj megőrzése, az egyedi tájérték fenntartása, a növény- és
állatvilág fajgazdagságának növelése, a környezeti állapot javítása, az önként vállalt agrár-környezetgazdálkodási előírások betartásának és teljesítésének elősegítése, a Natura
2000 területek közjóléti értékének növelése, valamint a környezetgazdálkodási célok teljesítéséhez való hozzájárulás.
Fogalmak 2. § E rendelet alkalmazásában:
1. első kivitel: a sövény, illetve mezővédő fásítás telepí
tésének első évi munkái a talaj-előkészítéstől a csemeteültetés befejezéséig;
2. MePAR: a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési,
valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007.
évi XVII. törvény 31. §-ának (1) bekezdésében meghatározott és a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről
szóló 115/2003. (XI. 13.) FVM rendeletben (a továbbiakban: MePAR rendelet) szabályozott rendszer;
3. Natura 2000 terület: az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekről szóló
275/2004. (X. 8.) Korm. rendelet 5. §-ának előírásai szerint a MePAR-ban lehatárolt terület;
4. telepítési engedély: az erdőről és az erdő védelméről
szóló 1996. évi LIV. törvény 35. §-a alapján jóváhagyott
telepítési-kivitelezési tervet engedélyező határozat;
5. áttört szerkezetű fásítás: olyan, legalább három sorban telepített, három szintet alkotó (cserjeszint, alsó és felső lombkoronaszint) fás szárú növényfajokból telepített
fasor és fásítás, ahol a tervezett telepítés hosszirányú függőleges síkra vetített záródása lombos állapotban 70–90%
között van;
6. füves mezsgye: gyeptelepítéssel létrehozott gondozott gyepsáv; 7. parcella: olyan összefüggő, a környező területektől
fizikailag egyértelműen elhatárolható földterület, amelyen
egy termelő egy növényfajt vagy növényfajtát termeszt;
8. sérülékeny ivóvízbázisok védőterülete: a vízbázisok,
a távlati vízbázisok, valamint az ivóvízellátást szolgáló
vízi létesítmények védelméről szóló 123/1997. (VII. 18.)
Korm. rendelet alapján a MePAR tematikus rétegének
megfelelően lehatárolt, az irányító hatóság által közleményben megjelentetett terület;
9. árvíz sújtotta terület: olyan terület, melyet 10 év alatt
legalább háromszor sújtott árvíz, és erről az illetékes környezetvédelmi és vízügyi igazgatóság hatósági bizonyítványt ad;
10. belvizes terület: olyan terület, amelyen 5 év alatt
legalább háromszor fordult elő belvíz, és erről az illetékes
környezetvédelmi és vízügyi igazgatóság hatósági bizonyítványt ad;
11. Vásárhelyi Terv célterülete: a Tisza-völgy árvízi
biztonságának növelését, valamint az érintett térség terület- és vidékfejlesztését szolgáló program (a Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése) közérdekűségéről és megvalósításáról szóló 2004. évi LXVII. törvény alapján külön
jogszabályban meghatározott, a MePAR tematikus rétegének megfelelően lehatárolt, az irányító hatóság által közleményben megjelentetett terület;
12. kedvezőtlen adottságú terület: az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában
megvalósuló támogatások esetében a kedvezőtlen adottságú területek és az azokhoz tartozó települések megállapításáról szóló 24/2007. (IV. 17.) FVM rendelet alapján meghatározott, a MePAR tematikus rétegének megfelelően lehatárolt terület;
13. Érzékeny Természeti Területek (a továbbiakban:
ÉTT): az érzékeny természeti területekre vonatkozó szabá
lyokról szóló 2/2002. (I. 23.) KöM–FVM együttes rendelet alapján a MePAR-ban fizikai blokk szinten lehatárolt
terület;
14. Magas Természeti Értékű Területek (a továbbiakban: MTÉT terület): a Natura 2000 területek, illetve az
ÉTT területek együttes, az irányító hatóság által közleményben megjelentetett területe;
15. rovarteleltető bakhát: a ragadozó ízeltlábúak megtelepedését elősegítő és fészkelésre alkalmas rovarteleltető földépítmény;
16. kerítés: olyan létesítmény, amely a rajta történő átjutást biztosító segédberendezéseivel (kapuk, vadrácsok,
lépcsős vagy létrás átjárók) együtt képes a legelő háziállatok adott területen történő tartására;
17. gyeptelepítési terv: az irányító hatóság által közleményben kiadott útmutató alapján elkészített tervdokumentum;
18. mesterséges fészekodú: mezőgazdasági területeken
előforduló védett madárfajok fészkelési lehetőségeinek
bővítésére szolgáló berendezés;
19. mesterséges fészkelősziget: halastavak nyílt vízfelületén elhelyezett, cölöpökre rögzített, a halastavak környezetében előforduló védett madárfajok fészkelési lehetőségeinek bővítésére szolgáló berendezés;
20. mesterséges denevérodú: mezőgazdasági területeken előforduló védett denevérfajok szaporodási lehetőségeinek bővítésére szolgáló berendezés;
21. T-ülőfa: mezőgazdasági területeken vadászó védett
vártamadarak (ragadozók, rovarevők) táplálkozási lehetőségeinek bővítésére szolgáló berendezés.
A támogatott célterületek, a támogatás jellege 3. §
(1) Támogatás vehető igénybe az alábbi földhasználati
intézkedésekre:
a) első kivitelre:
aa) sövénytelepítésre,
ab) mezővédő fásításra;
b) gyeptelepítésre:
ba) füves mezsgye telepítésére,
bb) ültetvény sorközgyepesítésére,
bc) környezetvédelmi célú gyeptelepítésre,
bd) természetvédelmi célú gyeptelepítésre;
c) rovarteleltető bakhát létesítésére gyeptelepítéssel.
(2) Támogatás vehető igénybe az alábbi eszközbeszerzésekre: a) gyepterület hasznosítása során alkalmazható természetes alapanyagú kerítés kialakítására,
b) természetes alapanyagú madárvédelmi berendezések létesítésére. (3) Az (1) bekezdés b) pontjának ba) alpontjában meghatározott földhasználati intézkedésre támogatás kizáró
lag az (1) bekezdés aa), illetve ab) alpontjában meghatározott földhasználati intézkedés után nyújtott támogatással
együtt vehető igénybe.
(4) Az (1) bekezdésben szereplő támogatások alapjának
a 6. § (1) bekezdés, 7. § (1) bekezdés, 8. § (1) bekezdés,
9. § (1) bekezdés, 10. § (1) bekezdés, 11. § (1) bekezdés,
valamint a 12. § (1) bekezdés szerinti jogosultság alapjául
szolgáló területen megvalósított földhasználati intézkedések minősülnek.
(5) A (2) bekezdésben szereplő támogatások alapjának a
13. § (1) bekezdés és 14. § (1) bekezdés szerinti jogosultság alapjául szolgáló területen megvalósított, illetve a beszerzett eszköz üzembe helyezése minősül.
A támogatás mértéke 4. § (1) A támogatás maximális mértéke a földhasználati intézkedéseknél az elszámolható kiadások 100%-a, de legfeljebb:
a) sövénytelepítés esetén 300 eurónak megfelelő forintösszeg/100 folyóméter;
b) mezővédő fásítás esetén 800 eurónak megfelelő forintösszeg/100 folyóméter;
c) füves mezsgye létesítése esetén 30 eurónak megfelelő forintösszeg/100 folyóméter;
d) ültetvény sorközgyepesítése esetén 310 eurónak
megfelelő forintösszeg/ha;
e) környezetvédelmi célú gyeptelepítés esetén 310 eurónak megfelelő forintösszeg/ha;
f) természetvédelmi célú gyeptelepítés esetén 310 eurónak megfelelő forintösszeg/ha;
g) rovarteleltető bakhát létesítése esetén 30 eurónak
megfelelő forintösszeg/100 folyóméter.
(2) A támogatás maximális mértéke eszközbeszerzés
esetén az elszámolható kiadások 100%-a, de legfeljebb:
a) kerítések esetében: 315 eurónak megfelelő forintösszeg/100 folyóméter;
b) madárvédelmi berendezések esetében: 60 eurónak
megfelelő forintösszeg/berendezés.
(3) E rendelet alkalmazásában a földhasználati intézkedésekkel kapcsolatban felmerült elszámolható kiadásnak
minősülnek a következő tevékenységek költségei:
a) terület-előkészítés;
b) tápanyag-utánpótlás;
c) szaporítóanyag-beszerzés és -tárolás;
d) telepítés.
(4) E rendelet alkalmazásában az eszközbeszerzés esetén felmerült elszámolható kiadásnak minősül:
a) eszköz bekerülési költsége;
b) alapanyag költsége;
c) terület-előkészítés költsége;
d) létesítés költsége;
e) a létesítéshez kapcsolódóan az Európai Mezőgazda
sági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet (a továbbiakban: EMVA általános rendelet) 31. § (1) bekezdésében meghatározott szolgáltatások költségei, az ott meghatározott mértékig, melyek azonban nem haladhatják meg
az összes elszámolható kiadás 12%-át.
A támogatás igénybevételének feltételei 5. § (1) A támogatás igénybevételére – a (2) és (3) bekezdésben foglaltakra is figyelemmel – a kérelmező akkor jogosult, ha az alábbi támogatási intézkedések valamelyikének
keretében a tervezett beruházással érintett területre vonatkozóan jogerős helyt adó vagy részben helyt adó támogatási határozattal rendelkezik:
a) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból
nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló
1698/2005/EK tanácsi rendelet 39. cikke szerinti agrár-környezetgazdálkodási kifizetésekről szóló külön jogszabály alapján;
b) a Nemzeti Vidékfejlesztési Terv alapján a központi
költségvetés, valamint az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap Garancia Részlege társfinanszírozásában megvalósuló agrár-környezetgazdálkodási támogatások igénybevételének részletes szabályairól szóló
150/2004. (X. 12.) FVM rendelet alapján [az a) pontban
foglalt intézkedéssel együtt továbbiakban: agrár-környezetgazdálkodási támogatási program].
(2) Támogatást vehetnek továbbá igénybe a Natura 2000
területek földhasználói, akik a művelethez kapcsolódó földterület hasznosításával összefüggésben felmerülő kiadásokat,
illetve kockázatokat viselik, ha a területileg érintett nemzeti
park igazgatóság igazolja, hogy a tervezett beruházás természetvédelmi értéke az adott területen magas.
(3) A 3. § (1) bekezdés b) pontjának bc)–bd) alpontjában meghatározott földhasználati intézkedések esetén támogatást vehetnek igénybe az (1), illetve (2) bekezdés alá
nem tartozó egyéb területek földhasználói is, akik a művelethez kapcsolódó földterület hasznosításával összefüggésben felmerülő kiadásokat, illetve kockázatokat viselik.
(4) Támogatás igénybevételére nem jogosult
a) költségvetési szerv, valamint az a gazdálkodó szer
vezet, amelyben a Magyar Állam tulajdoni hányada 50%
felett van;
b) az a gazdálkodó, aki a támogatási kérelem benyújtását megelőző két naptári évben végleges kizárásra került
az (1) bekezdés a) pontja, illetve b) pontja szerinti
agrár-környezetgazdálkodási támogatási programból;
c) az a gazdálkodó, akinek a támogatási kérelem benyújtását megelőző két naptári évben az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a Natura 2000 gyepterületeken történő gazdálkodáshoz nyújtandó kompenzációs támogatás részletes szabályairól szóló 128/2007.
(X. 31.) FVM rendelet alapján nyújtandó kifizetését az
előírások nem teljesítése miatt 100%-kal csökkentették.
(5) A 3. § (1) bekezdésében szereplő földhasználati intézkedések esetén a beruházást legkésőbb a támogatási kérelemnek helyt adó határozat jogerőre emelkedését követő
év május 31-ig meg kell valósítani.
(6) A 3. § (1) bekezdés b) pontjának bc) alpontjában és
bd) alpontjában szereplő intézkedések esetén, amennyiben
a kérelmező a beruházással érintett területre vonatkozóan
az 5. § (1) bekezdés b) pontja szerint támogatásban részesül, a beruházás nem kezdhető meg az 5. § (1) bekezdés
b) pontja szerinti támogatás alapján meghatározott kötelezettségek fennállásáig.
(7) A 3. § (2) bekezdésében szereplő eszközbeszerzés
esetén az eszközbeszerzést legkésőbb a támogatási kérelemnek helyt adó határozat jogerőre emelkedését követő
12 hónapon belül végre kell hajtani.
(8) A kifizetési kérelem benyújtását követően a beruházást:
a) legalább 5 évig fenn kell tartani a 3. § (1) bekezdésében szereplő földhasználati intézkedések esetében;
b) legalább 3 évig fenn kell tartani a 3. § (2) bekezdésében szereplő eszközbeszerzések esetében.
6. § (1) A 3. § (1) bekezdése a) pontjának aa) alpontja szerinti sövénytelepítés esetén a kérelmezőnek rendelkeznie
kell egybefüggően legalább 1 hektár szántó vagy gyep (rét,
legelő) hasznosítású,
a) agrár-környezetgazdálkodási támogatási programban részt vevő területtel, vagy
b) Natura 2000 területtel, az 5. § (2) bekezdésében foglaltakra is figyelemmel.
(2) A telepítés során az 1. számú melléklet A. pontjában
felsorolt cserjefajok közül azokat a termőhelyeknek megfelelő, a tájegységben őshonos (termőhely-honos) fajokat
lehet felhasználni, melyekről a területileg érintett nemzeti
park igazgatóság a kérelmező kérelmére jóváhagyó nyilatkozatot adott.
(3) A támogatásra jogosult köteles a sövény telepítését
az alábbi követelmények szerint elvégezni:
a) a sövény mérete egybefüggően legalább 250 méter
hosszú és legalább 1,5 méter, de legfeljebb 3 méter széles,
kiterjedését a szélső tövektől számított 0,75 méter távolság
(várható koronavetület) alapján kell számítani;
b) a 250 méter hosszúságot meghaladó sövényen
250 méterenként 1 db, legalább 2 méter széles átjárót kell
hagyni, ahol a kiterjedés az a) pont szerint értendő;
c) a sövény kiterjedése nem haladhatja meg az érintett
parcella 5%-át;
d) a sövényt hosszanti oldalával a parcella szélével
érintkezően kell telepíteni;
e) 12%-nál nagyobb lejtésű területen a sövénynek a lejtés irányára merőleges vetületi hossza nem lehet kevesebb,
mint a tényleges hossz 70%-a;
f) telepítésekor az utakat és gyalogösvényeket szabadon kell hagyni;
g) a telepítés során igazoltan hazai eredetű szaporítóanyagot kell alkalmazni az erdészeti szaporítóanyagokról
szóló 110/2003. (X. 21.) FVM rendelet előírásai szerint;
h) a telepítést 2–3 éves, iskolázott, ismételt visszametszéssel többszörösen elágaztatott cserjével kell megvalósítani;
i) a sövény telepítésében legalább három cserjefajt kell
alkalmazni, és egyik faj részaránya sem haladhatja meg a
70%-ot;
j) a sövénytelepítést – az alkalmazott pótlásokat is beleszámítva – úgy kell elvégezni, hogy biztosítva legyen az
elültetett cserjék legalább 90%-ának sikeres megmaradása, és azok akadálymentes továbbfejlődése;
k) a sövénytelepítés során az alkalmazható sortáv nem
haladhatja meg az 1,2 métert, a tőtávolság pedig a
0,75 métert;
l) a sövénytelepítésre fagymentes időszakban, a vegetációs időszakon kívül kerülhet sor.
(4) A támogatásra jogosult köteles az 5. § (8) bekezdésének a) pontja szerinti időszakban a telepített sövényben
megjelenő, az 1. számú melléklet C. pontjában szereplő invazív cserje- és fafajok egyedeit eltávolítani, a telepített
sövényben az e fajokból megengedett invazív borítás legfeljebb 1% lehet.
7. § (1) A 3. § (1) bekezdése a) pontjának ab) alpontja szerinti mezővédő fásítás esetén a kérelmezőnek rendelkeznie
kell:
a) legalább 3 hektár egybefüggő szántó vagy gyep (rét,
legelő) hasznosítású,
aa) az agrár-környezetgazdálkodási támogatási programban részt vevő területtel, vagy
ab) Natura 2000 területtel, az 5. § (2) bekezdésében
foglaltakra is figyelemmel, valamint
b) az illetékes erdészeti hatóságnak az ügyfél nevére
szóló, az adott területre vonatkozó jogerős telepítési engedélyével.
(2) A telepítés során az 1. számú melléklet A. és B. pontjaiban felsorolt cserje- és fafajok közül azokat a termőhelyeknek megfelelő, a tájegységben őshonos (termő
hely-honos) fajokat lehet felhasználni, melyekről a területileg érintett nemzeti park igazgatóság a kérelmező kérelmére jóváhagyó nyilatkozatot adott.
(3) A támogatásra jogosult köteles a mezővédő fásítást
az alábbiakban meghatározott követelmények szerint elvégezni:
a) a fásítást legalább 250 m hosszú, legalább 6 m és legfeljebb 15 m széles egybefüggő területen kell megvalósítani; a fásítás szélességét a szélső cserjetövektől számított 0,7 m távolság (1,5 m várható koronavetület) alapján kell számítani;
b) a 250 méter hosszúságot meghaladó fásításon
250 méterenként 1 db, legalább 2 méter széles átjárót kell
hagyni, ahol a kiterjedés az a) pont szerint értendő;
c) a támogatással érintett egybefüggő fásítás kiterjedése a 0,5 ha-t nem érheti el;
d) a fásítást áttört szerkezetű, őshonos fa- és cserjefajok
alkalmazásával kell megvalósítani;
e) a fásítást az erdőről és az erdő védelméről szóló
1996. évi LIV. törvény és a végrehajtására kiadott
29/1997. (IV. 30.) FM rendelet előírásaival összhangban,
az erdészeti hatóság által jóváhagyott telepítés-kivitelezési
tervnek megfelelően kell elvégezni;
f) a telepítés során az erdészeti szaporítóanyagokról
szóló 110/2003. (X. 21.) FVM rendelet előírásai szerint
igazoltan hazai eredetű szaporítóanyag használható fel;
g) a fásítást az alábbiak szerint kell elhelyezni:
ga) a parcella szélén,
gb) a fasornak a vegetációs időszakban mért uralkodó
szélirányra vonatkozó teljes merőleges vetülete a fasor
tényleges hosszának 70%-át el kell érnie.
(4) A támogatásra jogosult köteles az 5. § (8) bekezdésének a) pontja szerinti időszakban a fásításban megjelenő, az 1. számú melléklet C. pontjában felsorolt invazív
cserje- és fafajok egyedeit eltávolítani, a telepített fásításban az e fajokból megengedett invazív borítás legfeljebb
1% lehet.
8. § (1) A 3. § (1) bekezdése b) pontjának ba) alpontja szerinti füves mezsgye létesítése földhasználati intézkedés
esetén a kérelmezőnek rendelkeznie kell legalább 1 hektár
egybefüggő, szántó hasznosítású,
a) az agrár-környezetgazdálkodási támogatási programban részt vevő területtel, vagy
b) Natura 2000 területtel, az 5. § (2) bekezdésében foglaltakra is figyelemmel.
(2) A támogatásra jogosult köteles
a) a füves mezsgyét minimum 4 méter szélességben, de
a parcella 10%-át meg nem haladó területen úgy kialakítani, hogy a füves mezsgye hossza megegyezzen a sövény
vagy a mezővédő fásítás hosszával,
b) a füves mezsgyét a 10. § (2) bekezdésében foglalt
gyeptelepítési követelmények szerint kialakítani.
(3) Az 5. § (8) bekezdésének a) pontja szerinti időszakban a támogatásra jogosult köteles a füves mezsgyét az
alábbiak szerint fenntartani:
a) a füves mezsgyén gyommentes állapotot kell biztosítani, és
b) a füves mezsgye gyepfelszínének maradandó károsítása nem megengedett.
9. § (1) A 3. § (1) bekezdés b) pontjának bb) alpontja szerinti
ültetvények sorközgyepesítése esetén a kérelmezőnek rendelkeznie kell egybefüggően legalább 0,5 hektár ültetvény
hasznosítású,
a) agrár-környezetgazdálkodási támogatási programban részt vevő területtel, vagy
b) Natura 2000 területtel, az 5. § (2) bekezdésében foglaltakra is figyelemmel.
(2) A támogatásra jogosult köteles a sorközgyepesítést a
10. § (2) bekezdésében foglalt gyeptelepítési követelmények szerint elvégezni.
(3) A támogatásra jogosult köteles az 5. § (8) bekezdésének a) pontja szerinti időszakban a gyepfelszínt az alábbiak szerint fenntartani:
a) a gyepfelszínen gyommentes állapotot kell biztosítani,
és
b) a gyepfelszín maradandó károsítása nem megengedett. 10. §
(1) A 3. § (1) bekezdése b) pontjának bc) alpontja szerinti környezetvédelmi célú gyeptelepítés esetén a kérelmezőnek rendelkeznie kell legalább 1 hektár egybefüggő,
szántó hasznosítású területtel, amely
a) sérülékeny ivóvízbázisok védőterületén,
b) 12%-nál nagyobb lejtésű MePAR-ban lehatárolt te
rületen,
c) árvíz sújtotta területen,
d) belvizes területen,
e) a Vásárhelyi Terv célterületén, vagy
f) kedvezőtlen adottságú területen
helyezkedik el. (2) A támogatásra jogosult köteles a gyeptelepítést az
alábbiakban foglalt követelmények szerint elvégezni:
a) a gyeptelepítéshez legalább három fajból álló fű
magkeverékét kell használni, amely pillangós növény
magkeverékével együttesen is alkalmazható;
b) a telepítést gyeptelepítési terv alapján kell végrehajtani;
c) műtrágya és szervestrágya alkalmazása vetéskor engedélyezett, de a maximálisan a területre kivihető nitrogén
hatóanyag-tartalom nem haladhatja meg a 170 kg/hektárt.
(3) A támogatásra jogosult köteles az 5. § (8) bekezdésének a) pontjában szereplő időszakban a gyepfelszínt az
alábbiak szerint fenntartani:
a) a gyepfelszínen gyommentes állapotot kell biztosítani, és
b) a gyepfelszín maradandó károsítása nem megengedett. 11. §
(1) A 3. § (1) bekezdése b) pontjának bd) alpontja szerinti természetvédelmi célú gyeptelepítés esetén a kérelmezőnek rendelkeznie kell legalább 1 hektár egybefüggő,
szántó hasznosítású MTÉT területtel, az 5. § (2) bekezdésében foglaltakra is figyelemmel.
(2) A támogatásra jogosult köteles a gyeptelepítést az
alábbiakban foglalt követelmények szerint elvégezni:
a) a gyeptelepítéshez legalább öt fajból álló fű magkeverékét kell használni, amely pillangós növény magkeverékével együttesen is alkalmazható;
b) a telepítést gyeptelepítési terv alapján kell végrehajtani;
c) műtrágya és szervestrágya alkalmazása vetéskor engedélyezett, de a maximálisan a területre kivihető nitrogén
hatóanyag-tartalom nem haladhatja meg a 90 kg/hektárt.
(3) A támogatásra jogosult köteles az 5. § (8) bekezdésének a) pontjában szereplő időszakban a gyepfelszínt az
alábbiak szerint fenntartani:
a) a gyepfelszínen gyommentes állapotot kell biztosítani, és
b) a gyepfelszín maradandó károsítása nem megengedett. 12. §
(1) A 3. § (1) bekezdés c) pontja szerinti rovarteleltető
bakhát létesítése esetén a kérelmezőnek rendelkeznie kell
legalább 1 hektár egybefüggő, szántó hasznosítású,
a) az agrár-környezetgazdálkodási támogatási programban részt vevő területtel, vagy
b) Natura 2000 területtel, az 5. § (2) bekezdésében foglaltakra is figyelemmel.
(2) A támogatásra jogosult köteles a bakhátat az alábbiak szerint kialakítani:
a) a bakhát mérete egybefüggően legalább 250 méter
hosszú és legalább 2 méter széles;
b) a bakhát magassága 25–40 centiméter között lehet;
c) a bakhátat kétirányú összeszántással kell kialakítani;
d) a bakháton a 10. § (2) bekezdésben foglaltak szerint
gyeptelepítést kell elvégezni;
e) a bakhát kiterjedése nem érheti el az érintett parcella
területének 5%-át. (3) A támogatásra jogosult köteles a rovarteleltető bakhátat az 5. § (8) bekezdésének a) pontja szerinti időszakban az alábbiak szerint fenntartani:
a) a bakháton gyommentes állapotot kell biztosítani;
b) a bakhát gyepfelszínének maradandó károsítása nem
megengedett. 13. § (1) A 3. § (2) bekezdésének a) pontja szerinti gyepterület hasznosítása során alkalmazható természetes alapanyagú kerítés kialakítása esetében a támogatás feltétele, hogy
a kérelmezőnek rendelkeznie kell gyep (rét, legelő) hasznosítású,
a) agrár-környezetgazdálkodási támogatási programban részt vevő területtel, vagy
b) Natura 2000 területtel, az 5. § (2) bekezdésében foglaltakra is figyelemmel.
(2) A támogatásra jogosult köteles a kerítés kialakítása
során az alábbiakban foglalt követelmények szerint eljárni:
a) a kerítés fő szerkezeti elemei fa, nád, illetve vessző
alapanyagokból készülhetnek;
b) a kerítés magassága legalább 1,2 méter;
c) a tartóoszlopokat úgy kell elhelyezni, hogy az egy
mástól való távolságuk ne haladja meg az 5 métert;
d) a kerítés töréspontjainál és azoknál a tartóoszlopok
nál, ahol a talajtani adottságok miatt nem biztosított azok
állékonysága (pl. köves talaj, vízmosás), legalább minden
tizedik tartóoszlopot legalább két oldaláról kiegészítő támasztékkal kell megerősíteni;
e) a kerítéssel körülhatárolt területre a gyalogos és gépjárművel történő bejutást biztosítani kell.
14. § (1) A 3. § (2) bekezdésének b) pontja szerinti természetes alapanyagú madárvédelmi berendezések létesítése esetében a támogatás feltétele, hogy a kérelmezőnek rendelkeznie kell gyep (rét, legelő), szántó, nádas, halastó hasznosítású,
a) agrár-környezetgazdálkodási támogatási programban részt vevő területtel, vagy
b) Natura 2000 területtel kell rendelkeznie, az 5. §
(2) bekezdésében foglaltakra is figyelemmel.
(2) A természetes alapanyagú, engedélyezett madárvédelmi berendezések létesítése esetén a 2. számú mellékletben foglalt előírásoknak megfelelően kell eljárni az alábbiak figyelembevételével:
a) a 2. számú mellékletben megadott műszaki leírásnak
megfelelő berendezések beszerezhetők készen vagy annak
megfelelően elkészíthetők saját kivitelezésben;
b) madárvédelmi berendezések védett természeti területen, illetve MTÉT területen való kihelyezéséhez a területileg érintett nemzeti park igazgatóság előzetes írásbeli
hozzájárulása szükséges;
c) a 2. számú mellékletben meghatározott „D” és „S” típusú fészekodúk, denevérodú, fészkelősziget és T-ülőfa
kihelyezéséhez a területileg érintett nemzeti park igazgatóság írásos hozzájárulása szükséges.
15. § A kérelmező nem jogosult támogatásra
a) a 3. § (1) bekezdése a) pontjának aa) és ab) alpontja
szerinti földhasználati intézkedés esetén azokon a parcellaszegélyeken, amellyel érintkező szomszédos parcellaszegélyen megkezdett vagy befejezett sövénytelepítés, erdősítés, fásítás, illetve ültetvénytelepítés található;
b) a 3. § (1) bekezdése b) pontjának ba) alpontja szerinti földhasználati intézkedés esetén, ha a beruházással érintett területre korábban már vettek igénybe támogatást az
5. § (1) bekezdése b) pontja szerinti programban füves
mezsgye telepítésére vonatkozóan;
c) a 3. § (2) bekezdése b) pontjában szereplő madárvédelmi berendezések beszerzése esetén, ha a beruházással
érintett terület ültetvényként hasznosított, és az 5. § (1) bekezdése a) pontja szerinti támogatásban részesült.
Támogatási kérelem benyújtása 16. § (1) Támogatási kérelmet egy példányban, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH)
által rendszeresített formanyomtatványon a kérelmező
lakhelye, illetve székhelye szerint illetékes megyei MVH
kirendeltséghez lehet benyújtani.
(2) A támogatási kérelmet évente július 1. és július 31.
között lehet benyújtani azzal, hogy
a) a kérelmeket csak a tárgyévben május 15-ig benyújtott egységes területalapú támogatás iránti kérelmen feltüntetett parcellákra vonatkozóan lehet benyújtani;
b) a 3. § (1) bekezdés b) pontjának bc) alpontjában, illetve bd) alpontjában szereplő intézkedések esetében csak
2009. évben lehet támogatási kérelmet benyújtani.
(3) A támogatási kérelemhez mellékelni kell:
a) a beruházással érintett ingatlanra vonatkozó 30 nap
nál nem régebbi hiteles tulajdonilap-másolatot;
b) ha a beruházás nem saját tulajdonú, vagy más sze
mély jogával terhelt ingatlanon valósul meg, a használat
jogosságát igazoló okiratot, és a tulajdonos nyilatkozatát,
amely szerint a kérelmező jogosult a beruházást megvalósítani és az ingatlant az 5. § (8) bekezdésében szereplő
időszakok végéig használni;
c) sövény létesítése esetén a területileg érintett nemzeti
park igazgatóság 6. § (2) bekezdésében szereplő jóváhagyó nyilatkozatát;
d) mezővédő fásítás esetén:
da) az erdészeti hatóság által kiadott telepítési enge
délyt,
db) a területileg érintett nemzeti park igazgatóság 7. §
(2) bekezdésében szereplő jóváhagyó nyilatkozatát;
e) a megvalósítás helyét ábrázoló MePAR egyedi
blokktérképet;
f) Natura 2000 terület esetén a területileg érintett nem
zeti park igazgatóság 5. § (2) bekezdésében szereplő nyilatkozatát;
g) környezetvédelmi célú gyeptelepítés esetén, ha az
árvíz sújtotta vagy belvizes területet érint, akkor a területileg illetékes környezetvédelmi és vízügyi igazgatóság által
kiállított hatósági bizonyítványt a terület 2. § 9. pontjában,
illetve 10. pontjában foglaltak szerinti állapotára vonatkozóan;
h) a 3. § (1) bekezdésének b) és c) pontjai szerinti intézkedések esetében a gyeptelepítési tervet;
i) madárvédelmi berendezések beszerzése esetén a
14. § (2) bekezdés b) pontjában, illetve a 14. § (2) bekezdés c) pontjában meghatározott előzetes írásbeli hozzájárulásokat;
j) amennyiben az igénylő gazdasági társaság a hatályos
társasági szerződés másolatát.
(4) A támogatási kérelem nem foglalja magában a kifizetési kérelmet.
(5) A kérelmező a támogatási kérelem benyújtására
nyitva álló időszakonként csak egy támogatási kérelmet
nyújthat be.
(6) A kérelmező egy támogatási kérelemben a 3. § (1) és
(2) bekezdéseiben szereplő intézkedések közül több intézkedésre is igényelhet támogatást.
A támogatási kérelem elbírálása 17. § (1) A rendelkezésre álló keretösszegnek a 3. § (1) bekezdésében szereplő földhasználati intézkedések és a 3. §
(2) bekezdésében szereplő eszközbeszerzési intézkedések
közötti megosztásának arányát az irányító hatóság közleményben teszi közzé.
(2) A benyújtott támogatási kérelmek intézkedésenként
külön megállapított rangsor alapján kerülnek elbírálásra – a (3) bekezdésben foglaltakra figyelemmel – a 3. §
(1) bekezdés b) pontjának ba) alpontjában szereplő intézkedés kivételével, mivel az a 3. § (1) bekezdés a) pontjának aa) alpontjában vagy ab) alpontjában szereplő intézkedéssel együtt kerül elbírálásra.
(3) Amennyiben a támogatási kérelemben szereplő intézkedéshez kapcsolódó egyes parcellák környezeti érzékenysége eltérő, úgy a bírálat során a terület nagyságával
súlyozott mérték kerül figyelembevételre.
(4) A pontrendszer részletes szabályait a 3. számú melléklet tartalmazza. Azt a minimális pontszámot, amelytől
e rendelet alapján támogatás adható, az irányító hatóság
közleményben teszi közzé.
Kifizetési kérelem benyújtása 18. § (1) A kifizetési kérelmet egy példányban az MVH honlapján közzétett formanyomtatványon, a kérelmező lakhelye, illetve székhelye szerint illetékes megyei MVH kirendeltséghez lehet benyújtani.
(2) A kifizetési kérelmet be lehet nyújtani:
a) a 3. § (1) bekezdésében felsorolt földhasználati in
tézkedések esetén minden évben az egységes területalapú
támogatás iránti kérelemmel egyidejűleg, legkésőbb a támogatási határozat jogerőre emelkedését követő második
naptári évben;
b) a 3. § (2) bekezdésében felsorolt eszközbeszerzések
esetén évente:
ba) április 1.–május 15. között, valamint
bb) szeptember 15.–október 30. között,
legkésőbb a támogatási határozat jogerőre emelkedését
követő naptári évben.
(3) A kifizetési kérelemhez mellékelni kell:
a) a beruházás megvalósulását igazoló tételes bizony
latokról készített számlaösszesítőt, valamint
b) a megvalósított beruházást ábrázoló egyedi blokk
térképet, az összes, a támogatási kérelemben szereplő parcellának és a megvalósított egyes beruházások helyének
megjelölésével, valamint a 3. § (2) bekezdésének b) pontja
szerinti beruházások helyének Egységes Országos Vetületi Rendszerben legalább 3–5 méter pontossággal megadott
koordinátáinak feltüntetésével.
A támogatás folyósítása 19. § (1) A támogatás a jogcímre vonatkozó helyszíni ellenőrzések lefolytatása után egy összegben kerül folyósításra.
(2) Az MVH a 3. § (1) bekezdésében szereplő földhasználati intézkedések esetében a kifizetési kérelem adatait a
MePAR rendelet szerinti adatbázis adataival összeveti, és
a kimutatott túligénylések esetén az érintett földhasználókat a túligénylés tisztázására szólítja fel.
(3) A támogatás elszámolásának alapját a támogatásra
jogosult által benyújtott számlaösszesítők képezik.
Ellenőrzés 20. § A jogosultsági feltételek és a kötelezettségvállalások
teljesítését az MVH külön megállapodás alapján az illetékes szakhatóságok bevonásával évente ellenőrzi.
Jogkövetkezmények 21. § (1) Ha a támogatásra jogosult a 6. § (2) és (3) bekezdésében, a 7. § (2) és (3) bekezdésében, a 8. § (2) bekezdésében, a 9. § (2) bekezdésében, a 10. § (2) bekezdésében, a
11. § (2) bekezdésében, a 12. § (2) bekezdésében, a 13. §
(2) bekezdésében, valamint a 14. § (2) bekezdésében foglaltakat megszegi, akkor:
a) részleges teljesítés esetén a támogatás 30%-át köteles a jogosulatlanul igénybe vett támogatásokra vonatkozó
szabályok szerint visszafizetni;
b) nem teljesítés esetén a támogatás egészét köteles a
jogosulatlanul igénybe vett támogatásokra vonatkozó szabályok szerint visszafizetni.
(2) Ha a támogatásra jogosult az 5. § (5) bekezdésében,
(6) bekezdésében, illetve (7) bekezdésében meghatározott
kötelezettségének nem tesz eleget, a támogatást jóváhagyó
határozatot vissza kell vonni.
(3) Ha a támogatásra jogosult az 5. § (8) bekezdésében meghatározott kötelezettségének nem tesz eleget,
akkor a támogatás 75%-át köteles a jogosulatlannul
igénybe vett támogatásokra vonatkozó szabályok szerint visszafizetni.
(4) Amennyiben a támogatásra jogosult az 5. § (8) bekezdése a) pontjában szereplő időszak alatt a 6. § (4) bekezdésében, a 7. § (4) bekezdésében, a 8. § (3) bekezdésében, a 9. § (3) bekezdésében, a 10. § (3) bekezdésében, a
11. § (3) bekezdésében, valamint a 12. § (3) bekezdésében
meghatározott kötelezettségének nem tesz eleget, úgy a támogatás 15%-át köteles a jogosulatlanul igénybe vett támogatásokra vonatkozó szabályok szerint visszafizetni.
(5) Amennyiben a 3. § (1) bekezdésének a) pontja,
b) pontjának ba) alpontja és c) pontja szerinti beruházással
érintett területek agrár-környezetgazdálkodási támogatási
programban is támogatást nyertek, úgy annak a területrésznek, amelyen a beruházás megvalósult, az agrár-környezetgazdálkodási támogatásra való jogosultsága
megszűnik, a támogatásra jogosultat azonban támogatásvisszafizetési kötelezettség nem terheli.
Záró rendelkezések 22. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
(2) Külön jogszabályban megállapított, e rendelet 5. §
(1) bekezdésének a) pontjában szereplő agrár-környezetgazdálkodási intézkedés „Környezetvédelmi célú földhasználatváltás”, illetve „Természetvédelmi célú földhasználatváltás”
célprogramjainak keretein belül támogatás csak akkor vehető
igénybe, ha a kérelmező a támogatással érintett területre vonatkozóan e rendelet 3. § (1) bekezdés b) pontjának bc) vagy
bd) alpontjaiban meghatározott intézkedésekre vonatkozóan
támogatási kérelmet nyújtott be.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 23. §
Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló
1698/2005/EK tanácsi rendelet 41. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
64/2017. (VI. 20.) ME határozata Magyarország Kormánya és az Angolai Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter és az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya
és az  Angolai Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás
(a  továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegének – a  jóváhagyás fenntartásával történő – végleges
megállapítására;
2. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét
a Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
178/2012. (VII. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Szíjjártó Csabát
kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság brazíliavárosi nagykövetségének
vezetésével, valamint a Magyar Köztársaság Guyanai Szövetkezeti Köztársaságban és a Suriname-i Köztársaságban való
képviseletével.
Budapest, 2010. október 13. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
2025/2015. (XII. 29.) Korm. határozata az Antall József Politika- és Társadalomtudományi Tudásközpont Alapítvány működésének támogatásához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 48.  § (1)  bekezdésében meghatározott jogkörében eljárva
az  Antall József Politika- és Társadalomtudományi Tudásközpont Alapítvány 2015.  évi működési támogatásának
150,0  millió forint többlet költségvetési támogatással történő kiegészítéséről döntött azzal, hogy a  forrás
biztosítására külön kormányhatározat alapján kerül sor;
2. egyetért azzal, hogy az  Antall József Politika- és Társadalomtudományi Tudásközpont Alapítvány működési
támogatása a 2016. évtől kezdődően évi 600,0 millió forintban kerüljön megállapításra;
3. az 1.  pontban foglaltak végrehajtása érdekében felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  Antall
József Politika- és Társadalomtudományi Tudásközpont Alapítvány 2015.  évi működési célú támogatási
szerződésének módosítása iránt tegye meg a szükséges intézkedéseket;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a forrás rendelkezésre állásával egyidejűleg
4. a 2.  pontban foglaltak végrehajtása érdekében felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  2016. költségvetési
évre a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 8. Antall József Politika- és
Társadalomtudományi Tudásközpont Alapítvány támogatása jogcímcsoport javára 500,0 millió forint többlet
támogatási előirányzat biztosításáról gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. január 31. 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  Antall József Politika- és Társadalomtudományi Tudásközpont
Alapítvány támogatása jogcímcsoport javára 2017.  évtől évente beépülő jelleggel 500,0 millió forint többlet
támogatási előirányzat biztosításáról gondoskodjon.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2017. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
26/2015. (XII. 23.) IM utasítása az Igazságügyi Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés
c) pontjára figyelemmel – az alábbi utasítást adom ki:
1. § Az Igazságügyi Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: SZMSZ) az utasítás 1. mellékletében
foglaltak szerint állapítom meg.
2. § Az SZMSZ-t és az Igazságügyi Hivatal belső szabályzatait szükség szerint, de legalább évente felül kell vizsgálni.
3. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az Igazságügyi Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2015. (I. 30.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
18/2019. (IV. 17.) ORFK utasítása a Rendőrség Rendszeresítési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában, valamint a  Rendőrségről szóló 1994. évi
XXXIV.  törvény 6.  § (1)  bekezdés b)  pontjában foglaltak alapján, a  Belügyminisztérium Rendszeresítési Szabályzatáról szóló
18/2011. (VI. 30.) BM utasítás 43.  §-ában meghatározott feladatok végrehajtása érdekében a  Rendőrség használatában lévő
eszközök rendszeresítése, alkalmazásba vétele, valamint használatbavétele, továbbá alkalmazás megszüntetése, használatból,
rendszeresítésből való kivonása elrendelési rendjének szabályozására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás hatálya az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban: Rendőrség)
terjed ki.
2. Az utasítás tárgyi hatálya a  Belügyminisztérium Rendszeresítési Szabályzatáról szóló 18/2011. (VI. 30.) BM utasítás
(a  továbbiakban: BM utasítás) 1.  § (2)  bekezdésében felsorolt termékekre és tárgyi eszközökre (a továbbiakban
együtt: eszköz) terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 3. Az utasítás alkalmazásában:
a) beszerzési eljárás:
aa) a közbeszerzésekről szóló törvény,
ab) a védelmi és biztonsági célú beszerzésekről szóló törvény,
ac) a közbeszerzésekről szóló törvény és a  védelmi és biztonsági célú beszerzésekről szóló törvény
végrehajtására kiadott kormányrendeletek, valamint
ad) a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzettel összefüggő intézkedésekhez kapcsolódó
beszerzésekről szóló kormányrendelet
alapján lefolytatott közbeszerzési és beszerzési eljárás;
b) kezdeményező szerv: a  Rendőrség azon szervezeti egysége vagy szervezeti eleme, ahol az  eszköz
alkalmazásának az igénye felmerül;
c) rendszeresítési eljárás: a rendőri állomány egységes felszerelése (ellátása) érdekében végzett olyan összetett
folyamat, amely már a rendszeresítés és ezzel együtt a beszerzés igényének megfogalmazásával elkezdődik;
magában foglalja a  feladat ellátásához szükséges eszköz rendőrszakmai-műszaki követelményeinek
meghatározását, a  beszerzés végrehajtását, a  próbahasználat (egyenruházat esetében csapatpróba)
elvégzését, a  szükséges minősítések, szakvélemények, megfelelőségi tanúsítványok elkészíttetését,
a  rendőrségi alkalmazhatóság, a  korábban rendszeresített, illetve beszerzett felszerelésekkel való
együtthasználhatóság megállapítását, a kezelési, használati és karbantartási előírásokat tartalmazó szabályok
kidolgozását, a kiképzéssel összefüggő feladatok meghatározását; az eljárás folyamata tartalmazza továbbá
a rendszeresítési javaslat elkészítését és felterjesztését, valamint a rendszeresítési döntés meghozatalát is.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 3. Koordináció és nyilvántartás
4. A rendszeresítési eljárások koordinálásával és a  rendszeresített eszközök rendőrségi nyilvántartásával kapcsolatos
feladatokat az Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK) Gazdasági Főigazgatóság végzi.
4. Formai és tartalmi követelmények 5. A rendszeresítés, alkalmazásba vétel, valamint használatbavétel, továbbá rendszerből vagy alkalmazásból való
kivonás dokumentálásának formai és tartalmi követelményei tekintetében a  BM utasítás 1–9.  mellékletét kell
alkalmazni.
5. A kezdeményezés 6. A kezdeményező szerv az  eszközök beszerzésének szükségessége esetén, a  rendszeresítés, alkalmazásba vétel,
valamint használatbavétel megindítását szolgálati úton a  feladatkörében érintett országos rendőrfőkapitányhelyettes egyetértésével és a  gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes ellenjegyzésével az  országos
rendőrfőkapitánynál kezdeményezi.
7. A kezdeményezéshez, amennyiben a kezdeményező szerv a beszerzést saját – nem ORFK központi – költségvetési
forrásból tervezi végrehajtani, az  adott rendőri szerv vezetője gazdasági helyettesének ellenjegyzése is szükséges
a pénzügyi forrás rendelkezésre állásáról.
8. Beszerzési eljárás megindítása nélkül rendszeresítési, alkalmazásbavételi, valamint használatbavételi eljárás nem
indítható.
9. A kezdeményező átirat minimális tartalmi elemei:
a) a rendszeresítést, alkalmazásba vételt, valamint használatbavételt kezdeményező szervezeti elem
megnevezése;
b) az eszköz műszaki leírása, kiemelve a vele szemben elvárt legfontosabb jellemzőket;
c) az eszköz próbahasználatára (egyenruha esetében csapatpróbájára) vonatkozó leírás, a megfelelőség és nem
megfelelőség értékelése;
d) a szakmai szükségesség rövid indokolása;
e) az esetlegesen kiváltásra kerülő eszköz megjelölése, illetve a kiváltandó eszköz hiányának jelzése;
f ) az alapellátásra tervezett mennyiség (alapmennyiség és tervezett mennyiség) meghatározása;
g) az alapellátásra tervezett mennyiség beszerzése becsült költségeinek és tervezett viselőjének megjelölése;
h) a rendszeresítésre, alkalmazásba vételre, valamint használatbavételre javasolt eszköz rendszeresítésével
felmerülő járulékos (üzemeltetési, fenntartási, állagmegóvási, karbantartási, munka-, egészségügyi, tűz-,
környezetvédelmi stb.) költségek megjelölése;
i) az eszköz használatára, kezelésére történő felkészítés, illetve a folyamatos kiképzések végrehajtásáért felelős
szerv vezetőjének megnevezése, a  kiképzendő állomány, a  kiképzés módja és eszközei, valamint annak
tervezett költsége és időigénye.
10. A kezdeményező szerv – a feladatkörében érintett országos rendőrfőkapitány-helyettes engedélyének beszerzését
követően – a kezdeményező átiratot a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes útján terjeszti fel az országos
rendőrfőkapitányhoz.
11. A gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes a  rendszeresítésre javasolt eszközök és tárgyi eszközök jellegére
tekintettel, szakmai szempontok, az  egységesítés és a  rendszerszemléletű működés által megkövetelt igények
biztosítása érdekében a kezdeményező átirat felterjesztésében tesz javaslatot a rendszeresítési, alkalmazásbavételi,
vagy használatbavételi eljárást lefolytató szervre.
12. Az országos rendőrfőkapitány kezdeményező átiratra vonatkozó döntésének megfelelően a  gazdasági országos
rendőrfőkapitány-helyettes intézkedik a rendszeresítési bizottság tagjainak kijelölésére, majd a részére felterjesztett
rendszeresítési bizottsági tagok és a  bizottsági munkába szakértőként meghívandó személyek kijelölését
jóváhagyja.
6. A rendszeresítési bizottság 13. A BM utasítás 12. §-a szerinti rendszeresítési bizottságot használatbavétel esetén is fel kell állítani. A rendszeresítési
bizottságot az alábbiak szerint kell létrehozni:
a) elnöke a kezdeményező szerv által javasolt, a felhasználó szakterület vezető beosztású munkatársa;
b) titkára a gazdasági szakszolgálatról kijelölt személy;
c) tagjai
ca) a kezdeményező, illetve a  használatában érintett, valamint a  próbahasználat vagy csapatpróba
végrehajtására kijelölt szervezeti elem(ek) képviselői,
cb) a műszaki szakértő,
cc) az állomány kiképzéséért felelős szerv vagy szervezeti elem képviselője,
cd) a munkabiztonsági, a munkaegészségügyi és a közegészségügyi-járványügyi szakértő,
ce) a tűz- és környezetvédelmi szakértő.
14. Az eszközök jellegétől függően indokolt esetben, a  rendszeresítési bizottságba eseti jelleggel más szakirányító,
a  hivatali szakszolgálat képviselője, független szakértő, illetve országos szintű eljárás esetén a  területi szervek
szakértője is bevonható.
15. A Belügyminisztérium Műszaki Főosztálya (a továbbiakban: BM MFO) által megkeresett más belügyi szervek
rendszeresítéshez vagy alkalmazásba vételhez csatlakozása esetén a  csatlakozni szándékozó belügyi szerv által
delegált képviselő számára is biztosítani szükséges a tagsággal járó jogosítványokat.
7. A rendszeresítési bizottság feladatai és működése 16. A beszerzési eljárást megelőzően a rendszeresítési bizottság feladata
a) a használattal összefüggő jogszabályokban előírtak figyelembevételével az  eszközzel szemben elvárt
rendőrszakmai, műszaki és egyéb (élet-, egészség-, baleset-, munka-, környezet-, tűzvédelmi) követelmények,
valamint a minősítő, az összehasonlító, illetve ellenőrző szakértői vizsgálatok meghatározása;
b) a próbahasználat – egyenruházat esetében csapatpróba – lefolytatásával kapcsolatos feladatok megjelölése,
ezzel együtt a  próbahasználati (egyenruházat esetében csapatpróba) terv áttekintése, és a  módosítások,
kiegészítések megtétele, a próbahasználatot – egyenruházat esetében csapatpróbát – végrehajtó szervezeti
elem megjelölése, alkalmazásba vétel esetén a társszervek által végrehajtott próbahasználat – egyenruházat
esetében csapatpróba – dokumentált eredményeinek, illetve az eszköz alkalmazása során szerzett használati
tapasztalatainak, referenciáinak bekérése;
c) a rendszeresítési, alkalmazásbavételi, valamint használatbavételi javaslathoz csatolandó dokumentumok,
valamint azok bekérési lehetőségeinek megjelölése;
d) összegzett értékelés, tények és tapasztalatok – a  rendszeresítési bizottság döntésének megfelelően –
javaslatba történő foglalása, amely lehet
da) rendszeresítési javaslat,
db) alkalmazásbavételi javaslat,
dc) használatbavételi javaslat;
e) amennyiben a  rendszeresítési bizottság fentiek szerinti javaslatot tesz, abban az  esetben a  BM utasítás
szerinti formában és tartalommal elkészített jegyzőkönyv szakértői bizottság elnöke részéről, a szolgálati út
betartásával az  országos rendőrfőkapitány részére a  gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes útján
a rendszeresítés érdekében történő felterjesztés.
17. A beszerzési eljárás során a rendszeresítési bizottságból a beszerzési eljárásba bevont szakértő(k)nek és az elnöknek
figyelemmel kell lenni
a) az eszközzel szemben támasztott rendőrszakmai, műszaki és egyéb (élet-, egészség-, baleset-, munka-,
környezet- és tűzvédelmi) követelmények érvényesítésére;
b) a rendőrségi alkalmazhatóság megállapítása érdekében elvégzett különféle vizsgálati eljárások (akkreditált
hazai vagy más EGT-államban működő, a  feladat jellegéhez igazodó feltételekkel rendelkező szerv vagy
szakértő személy által kiállított tanúsítványok, vizsgálati jegyzőkönyvek, szakvélemények, igazolások,
engedélyek stb.) megállapításaira, a  próbahasználat (egyenruházat esetében csapatpróba) tapasztalataira,
a korábban beszerzett felszerelésekkel való együtthasználhatóság értékeléseire;
c) a társszervek, valamint más EGT-állam dokumentált vizsgálati eredményeire, tapasztalataira és referenciáira,
ha az erről készült iratokat az ORFK rendelkezésére bocsátják;
d) a beszerzéshez rendelkezésre álló költségvetési fedezetre, valamint – amennyiben a  rendszeresítésre,
alkalmazásba vételre, használatbavételre tervezett eszköz élettartam költségek alakulására objektív adatok,
értékelhető információk állnak rendelkezésre – a gyártó által garantált élettartam alatt felmerülő járulékos (az
alkalmazhatósági követelmények teljesítését biztosító kiképzési, üzemeltetési, fenntartási, állagmegóvási,
karbantartási, munka-, egészségügyi-, tűz-, környezetvédelmi feltételek megteremtéséhez szükséges)
költségekre.
18. A beszerzési eljárást megelőzően vagy azzal párhuzamosan a rendszeresítési bizottság feladata
a) az eszköz alaprendeltetése, illetve hatásmechanizmusa függvényében az  élet-, egészség-, baleset-,
munka-,  környezet- és tűzvédelmi szakvéleményeknek a  rendszeresítési, az  alkalmazásbavételi vagy
használatbavételi javaslathoz való csatolása;
b) az engedélyezési eljárások megállapításainak, valamint a  beszerzési eljárás során elvégzett különféle
vizsgálatok, próbahasználati (egyenruházat esetében csapatpróba) tapasztalatok elemzése, a  szükséges
dokumentumok rendszeresítési vagy alkalmazásbavételi, valamint használatbavételi javaslathoz való
csatolása;
c) az elemzések során felvetődő, valamint az eszközöket használó személyi állomány kiképzésével kapcsolatos
kérdések tisztázása, a szükséges javaslatok megtétele;
d) a rendőrségi alkalmazhatóság megállapítása érdekében végzett vizsgálatok, eljárások megállapításaiból
fakadó feladatok elvégzése;
e) javaslat az eszköz alkalmazási szabályaira, az üzemeltetésre, a kezelésre, a tárolásra, a technikai kiszolgálásra,
a karbantartásra és a javításra vonatkozó feladatok szükségszerű előírásaira;
f ) a korszerűség szintjének és ezzel összefüggésben – a gyártó által garantált élettartam figyelembevételével –
a  rendszerben tartás tervezett idejének megjelölése, valamint a  folyamatos ellátás érdekében az  eszköz
pótlására, illetve a mennyiségi bővítésére vonatkozó feladatok meghatározása.
19. A rendszeresítési bizottság üléseiről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet az  ülés befejezésekor a  rendszeresítési
bizottság elnöke és tagjai aláírnak.
20. A rendszeresítési bizottsági ülések előkészítéséért, az ülésekről készült jegyzőkönyvek vezetéséért a bizottság titkára
a felelős.
21. A rendszeresítési bizottság által elfogadott próbahasználati vagy csapatpróbaterv és az  azt végrehajtó szervezeti
elem kijelölésére tett javaslat gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes útján az  országos rendőrfőkapitány
részére jóváhagyásra történő felterjesztése a  szolgálati út betartásával a  rendszeresítési bizottság elnökének
feladata.
22. A rendszeresítési, alkalmazásbavételi vagy használatbavételi eljárás szakszerű és jogszerű lefolytatásáért,
a  rendszeresítési, alkalmazásbavételi, vagy használatbavételi jegyzőkönyvnek a  jóváhagyásra történő szövegszerű
előkészítéséért, felterjesztéséért a rendszeresítési bizottság elnöke a felelős.
8. Próbahasználat, csapatpróba 23. A próbahasználatot, vagy egyenruházat esetében a  csapatpróbát, a  rendszeresítési bizottság javaslata alapján
az országos rendőrfőkapitány engedélyezi.
24. A próbahasználat, vagy egyenruházat esetében a csapatpróba, megkezdése előtt a végrehajtó személyi állományt
–  indokolt esetben a  gyártó, illetve forgalmazó szakembere közreműködésével – kiképzésben és/vagy rendkívüli
munkavédelmi oktatásban kell részesíteni.
25. Az eszközök próbahasználatába, vagy az  egyenruházat esetében csapatpróbába, bevont személyeknek
rendelkezniük kell a  szolgálati beosztásukhoz a  belügyminiszter irányítása alatt álló rendvédelmi feladatokat
ellátó  szerveknél a  hivatásos szolgálati beosztásokról és a  betöltésükhöz szükséges követelményekről szóló
BM rendeletben meghatározott szakirányú szakmai végzettséggel vagy szakképesítéssel.
26. A próbahasználatra kiadott eszközöket kiképzésen használni tilos.
27. A próbahasználati terv tartalmi elemei:
a) a tervet előkészítő szerv megnevezése;
b) az eszköz leírása és a használatával összefüggő legfontosabb jellemzői;
c) az eszközzel végrehajtható szolgálati feladatok meghatározása;
d) a próbahasználat elvégzéséhez szükséges mintapéldányok mennyisége;
e) a próbahasználat tervezett költségei és annak forrásai;
f ) a próbahasználat során betartandó munka-, tűz- és környezetvédelmi rendszabályok, óvintézkedések
meghatározása;
g) a végrehajtás terjedelmére, helyére, idejére, feltételeire, menetére, a  vizsgálat szempontjaira, eljárásaira és
követelményeire tett javaslatok;
h) az eszközzel történő szolgálati feladat-végrehajthatóság értékelési módszerének meghatározása.
28. Egyenruházati termékek esetében a csapatpróbaterv tartalmi elemei:
a) a tervet előkészítő szerv megnevezése;
b) a csapatpróba tárgya, célja, időpontja és helye;
c) a csapatpróba résztvevői;
d) a vizsgálathoz használt eszközök, a vizsgálat menete;
e) a csapatpróba vizsgálati szempontjai, értékelése;
f ) munkabiztonsági szabályok.
29. A BM utasítás 33.  §-a szerint készítendő jegyzőkönyv – a  próbahasználati vagy csapatpróbaterv tartalmi elemein
túl – az elvégzett vizsgálatok követelményeit, következtetéseit és az értékelés eredményeit foglalja magában.
30. A rendszeresítés, alkalmazásba vétel vagy használatbavétel kizárólag eredményes próbahasználat vagy csapatpróba
után engedélyezhető.
9. Rendszerből, alkalmazásból, használatból történő kivonás 31. Az eszközök rendszerből vagy alkalmazásból történő kivonását szolgálati úton, a  feladatkörében érintett országos
rendőrfőkapitány-helyettes egyetértésével és a  gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes ellenjegyzésével,
az országos rendőrfőkapitánynál kell kezdeményezni.
32. A rendszerből vagy alkalmazásból történő kivonást kezdeményező átiratba bele kell foglalni
a) az eszköz megnevezését;
b) a kivonás indokait;
c) a kivont eszköz további hasznosításának lehetőségét;
d) az új és a régi eszköztípus, illetve fajta esetleges párhuzamos használatának (az átmeneti időszak működési)
rendjét;
e) a kivonásban érintett szervezeti elem(ek) feladatait;
f ) a rendszerből történő kivonással összefüggő környezetvédelmi, hulladékgazdálkodási feladatok elvégzésére
vonatkozó javaslatokat;
g) a kivonás költségeinek, tervezett forrásainak, a költségek viselőjének megjelölését.
33. A rendszerből vagy alkalmazásból történő kivonási jogkör BM utasításban rögzített gyakorlójának döntését
követően a  gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes gondoskodik az  érintett szervezeti elemek
tájékoztatásáról és az eszköz használatból történő kivonásának rendjéről.
34. A rendszerből vagy alkalmazásból kivont eszközök érintett szervektől történő összegyűjtésének feladatai
végrehajtására a  gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes – együttműködve az  érintett szervezeti
elemekkel – intézkedési tervet készít.
35. Az intézkedési terv minden olyan tevékenységet, feladatot tartalmaz, amely az  eszköz kivonásának feltételeit
biztosítja, így különösen:
a) elgondolást a kivonás végrehajtására, ütemezésére,
b) a kivonásban érintett szervek feladatait és a határidőket,
c) a használatból történő kivonás utáni felhasználást és annak költségeit, valamint ezzel összefüggésben
az állami vagyonnal való gazdálkodás feladatait. 36. Az alkalmazásból történő kivonásról a BM MFO vezetőjét a BM utasításban foglaltak szerint tájékoztatni kell.
37. A kizárólag csak (rendőrségi) használatba vett eszközök esetében a  használatból történő kivonásra vonatkozó,
a  feladatkörében érintett országos rendőrfőkapitány-helyettes egyetértésével és a  gazdasági országos
rendőrfőkapitány-helyettes ellenjegyzésével ellátott javaslatot jóváhagyásra az  országos rendőrfőkapitányhoz kell
felterjeszteni. A  használatból kivonásra csak a  javaslat országos rendőrfőkapitány általi jóváhagyását követően
kerülhet sor.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 38. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
39. Az utasítás rendelkezéseit a  hatálybalépés után megkezdett rendszeresítési, alkalmazásbavételi, valamint
használatbavételi és rendszerből, alkalmazásból, használatból történő kivonási eljárásoknál kell alkalmazni.
Dr. Halmosi Zsolt r. vezérőrnagy s. k.,
 rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes


text:
2010. XX. törvény az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai
Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési
megállapodás (a továb biak ban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2010. február 15-i ülésnapján fogadta el.
„LÉGIKÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁS
AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK (a továb biak ban: az Egyesült Államok),
egyrészről;
A BELGA KIRÁLYSÁG,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,
MÁLTA,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
az Európai Közösséget létrehozó szerződés szerződő feleiként és az Európai Unió tagállamaiként (a továb biak ban:
a tagállamok), és
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG
másrészről;
IZLAND
harmadrészről; és
A NORVÉG KIRÁLYSÁG (a továb biak ban: Norvégia),
negyedrészről;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák a légitársaságok közötti piaci versenyen, valamint minimális kormányzati
beavatkozáson és szabályozáson alapuló nemzetközi légiközlekedési rendszer létrehozását;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy megkönnyítsék a nemzetközi légiközlekedési lehetőségek bővülését – többek között
a légiközlekedési hálózatok fejlesztése révén – annak érdekében, hogy eleget tegyenek az utasok és a fuvarozók
megfelelő légiközlekedési szolgáltatások iránti igényeinek;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy lehetővé tegyék a légitársaságok számára, hogy nyílt piacon versenyképes árakat és
szolgáltatásokat nyújthassanak az utazóközönségnek és a fuvarozóknak;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a légiközlekedési ipar minden ágazata – a légitársaságok munkavállalóit is beleértve –
részesüljön a liberalizált megállapodás előnyeiből;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a nemzetközi légi közlekedésben a biztonság és a védelem legmagasabb szintjét
biztosítsák, újfent hangsúlyozva a személy- és vagyonbiztonságot veszélyeztető, a légi közlekedés működését károsan
befolyásoló és a közvéleménynek a polgári repülésbe vetett bizalmát aláásó olyan cselekedetek, vagy azokkal való
fenyegetések miatti súlyos aggodalmukat, melyek a légi járművek biztonsága ellen irányulnak;
TUDOMÁSUL VÉVE az 1944. december 7-én Chicagóban aláírásra megnyitott, nemzetközi polgári repülésről szóló
egyezményben foglaltakat;
FELISMERVE, hogy az állami támogatások hátrányosan befolyásolhatják a légitársaságok közötti versenyt, és
veszélyeztethetik e megállapodás alapvető célkitűzéseit;
MEGERŐSÍTVE, hogy a nemzetközi légiközlekedési politika kidolgozása és alkalmazása során a környezetvédelem
kérdése jelentős szerepet játszik;
MEGÁLLAPÍTVA a fogyasztóvédelem jelentőségét, beleértve a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak
egységesítéséről szóló, 1999. május 28-án Montrealban kelt egyezményben megkövetelt védelmet;
AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy a meglévő megállapodások keretére építve megnyissák a piacokat, és hogy a fogyasztók,
a légitársaságok, a munkaerő és a közösségek az Atlanti-óceán mindkét oldalán a legnagyobb előnyöket élvezzék;
FELISMERVE, hogy légitársaságaik globális tőkepiacokhoz való fokozott hozzáférése jelentős szerepet játszik a verseny
megerősítése és e megállapodás célkitűzéseinek előmozdítása tekintetében;
AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy globális jelentőségű precedenst hozzanak létre az ezen alapvető gazdasági ágazat
liberalizációjából származó előnyök fokozása érdekében;
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
1. CIKK
Fogalommeghatározások
„Fél”: az Egyesült Államok, az Európai Közösség és tagállamai, Izland vagy Norvégia.
2. CIKK
A légiközlekedési megállapodás és e megállapodás mellékletének alkalmazása
Az Európai Közösség és tagállamai, valamint az Amerikai Egyesült Államok közötti, 2007. április 25-én és 30-án aláírt
légiközlekedési megállapodás (a továb biak ban: légiközlekedési megállapodás), amelynek rendelkezéseit
e megállapodás hivatkozás útján magába foglalja, az e megállapodás mellékletére figyelemmel, e megállapodásban
résztvevő valamennyi Fél tekintetében alkalmazandók. A légiközlekedési megállapodás rendelkezéseit Izland és
Norvégia vonatkozásában úgy kell alkalmazni, mintha azok az Európai Közösség tagállamai volnának, így ennek
meg fele lően Izland és Norvégia jogai és kötelezettségei megegyeznek az említett megállapodás alapján
a tagállamokat megillető jogokkal és kötelezettségekkel. Az e megállapodás mellékletének rendelkezései
e megállapodás elválaszthatatlan részét képezik.
3. CIKK
Megszűnés 1. Az Egyesült Államok vagy az Európai Közösség és tagállamai bármely időpontban diplomáciai úton írásban értesítheti
a másik három Felet azon döntéséről, hogy a megállapodást fel kívánja mondani, vagy a megállapodásnak az 5. cikk
szerinti ideiglenes alkalmazását meg kívánja szüntetni. Az értesítés egy példányát egyidejűleg a Nemzetközi Polgári
Repülési Szervezetnek (ICAO) is meg kell küldeni. E megállapodás a megszűnésről küldött írásbeli értesítés időpontját
köve tően egy évvel, a Nemzetközi Légifuvarozási Szövetség (IATA) forgalmi idénye végén, greenwichi középidő
szerint éjfélkor szűnik meg, illetve ugyanekkor fejeződik be a megállapodás ideiglenes alkalmazása, amennyiben ezen
időszak lejárta előtt, valamennyi Fél egyetértésével az értesítést nem vonják vissza.
2. Izland vagy Norvégia bármely időpontban diplomáciai úton írásban értesítheti a többi Felet azon döntéséről, hogy
a megállapodástól vissza kíván lépni, vagy a megállapodásnak az 5. cikk szerinti ideiglenes alkalmazását meg kívánja
szüntetni. Az értesítés egy példányát egyidejűleg az ICAO-nak is meg kell küldeni. A kilépés vagy az ideiglenes
alkalmazás megszüntetése az erről küldött írásbeli értesítés időpontját köve tően egy évvel, az IATA forgalmi idénye
végén, greenwichi középidő szerint éjfélkor lép hatályba, amennyiben ezen időszak lejárta előtt, az írásbeli értesítést
küldő Fél, az Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai egyetértésével az értesítést nem vonják
vissza.
3. Az Egyesült Államok vagy az Európai Közösség és tagállamai bármely időpontban diplomáciai úton írásban értesítheti
Izlandot vagy Norvégiát azon döntéséről, hogy a megállapodást fel kívánja mondani, vagy a megállapodás ideiglenes
alkalmazását Izland vagy Norvégia tekintetében meg kívánja szüntetni. Az értesítés egy-egy példányát egyidejűleg
meg kell küldeni e megállapodásban részes másik két Félnek és az ICAO-nak. A megszüntetés vagy Izland, illetve
Norvégia tekintetében történő ideiglenes alkalmazás megszüntetése az erről küldött írásbeli értesítés időpontját
köve tően egy évvel, az IATA forgalmi idénye végén, greenwichi középidő szerint éjfélkor lép hatályba, amennyiben
ezen időszak lejárta előtt az Egyesült Államok, az Európai Közösség és tagállamai, valamint az értesítés címzettjének
egyetértésével az értesítést nem vonják vissza.
4. Az e cikkben említett diplomáciai jegyzékek vonatkozásában, az Európai Közösség és tagállamai részére, illetve
az általuk küldött diplomáciai jegyzékeket az Európai Közösség részére, illetve az Európai Közösség által kell
megküldeni.
5. E cikk bármely más rendelkezése ellenére, a légiközlekedési megállapodás megszűnésével egyidejűleg
e megállapodás is megszűnik.
4. CIKK
A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnél történő nyilvántartásba vétel
Ezt a megállapodást és valamennyi módosítását az ICAO-nak nyilvántartásba kell venni.
5. CIKK
Ideiglenes alkalmazás
A megállapodást annak 6. cikk szerinti hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazni kell az utolsó olyan értesítés
időpontját követő hónap első napjától kezdve, amelyben minden egyes Fél értesíti a többi Felet a megállapodás
alkalmazásához szükséges eljárások befejezéséről. Amennyiben a légiközlekedési megállapodás annak 23. cikkével
összhangban megszűnik vagy az említett megállapodás 25. cikkével összhangban megszűnik ideiglenes alkalmazása,
akkor ezzel egyidejűleg e megállapodásnak az ideiglenes alkalmazása is megszűnik.
6. CIKK
Hatálybalépés
Ez a megállapodás a következők közül a későbbi időpontban lép hatályba:
1. a légiközlekedési megállapodás hatályba lépésének napja, vagy
2. egy hónappal a Felek közötti diplomáciai jegyzékváltás során megküldött azon legutolsó értesítés keltét köve tően,
amely megerősíti, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges valamennyi eljárás lezárult. Az említett
diplomáciai jegyzékváltás vonatkozásában, az Európai Közösség és tagállamai részére, illetve az általuk küldött
diplomáciai jegyzékeket az Európai Közösség részére, illetve az Európai Közösség által kell megküldeni. Az Európai
Közösség és tagállamai által küldött diplomáciai jegyzékben vagy jegyzékekben minden egyes tagállamnak meg kell
erősítenie, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárásokat lezárta.
FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak e megállapodást kézjegyükkel látták el.
KELT Brüsszelben, a 2009. év december havának 17. napján négy eredeti példányban.
AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK RÉSZÉRŐL
A BELGA KIRÁLYSÁG RÉSZÉRŐL,
A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL,
A DÁN KIRÁLYSÁG RÉSZÉRŐL,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL,
ÍRORSZÁG RÉSZÉRŐL,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG RÉSZÉRŐL,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL,
A LETT KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG RÉSZÉRŐL,
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL,
MÁLTA RÉSZÉRŐL,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG RÉSZÉRŐL,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL,
ROMÁNIA RÉSZÉRŐL,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL,
A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL,
A FINN KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL,
A SVÉD KIRÁLYSÁG RÉSZÉRŐL,
NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA RÉSZÉRŐL,
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG RÉSZÉRŐL
IZLAND RÉSZÉRŐL
A NORVÉG KIRÁLYSÁG RÉSZÉRŐL
MELLÉKLET
Különös rendelkezések Izland és Norvégia vonatkozásában
A következők szerint módosított légiközlekedési megállapodás rendelkezései e megállapodás valamennyi Fele
tekintetében alkalmazandók. A légiközlekedési megállapodás rendelkezéseit Izland és Norvégia vonatkozásában úgy
kell alkalmazni, mintha azok az Európai Közösség tagállamai volnának, így ennek meg fele lően Izland és Norvégia jogai
és kötelezettségei megegyeznek az említett megállapodás alapján a tagállamokat megillető jogokkal és
kötelezettségekkel.
1. A légiközlekedési megállapodás 1. cikke (9) bekezdésének szövege a következőképpen módosul:
„ „terület”: az Egyesült Államok tekintetében a szuverenitása vagy joghatósága alá tartozó (a kontinensen és
a szigeteken fekvő) földterületek, belvizek és felségvizek, valamint az Európai Közösség és tagállamai tekintetében
az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás hatálya alá tartozó (a kontinensen és a szigeteken fekvő)
földterületek, belvizek és felségvizek, az említett megállapodásban vagy bármely jogutód okmányban meghatározott
feltételek szerint, a Liechtensteini Hercegség szuverenitása vagy joghatósága alá tartozó földterületek és belvizek
kivételével; e megállapodás Gibraltár repülőterére történő alkalmazása nem érinti a Spanyol Királyság és az Egyesült
Királyság által a repülőtér helyéül szolgáló terület szuverenitásával kapcsolatos jogvitában elfoglalt jogi álláspontokat,
és Gibraltár repülőterének a 2006. szeptember 18-án a tagállamok között létező közösségi légiközlekedési
intézkedések tekintetében való további felfüggesztését a Gibraltár repülőteréről szóló, 2006. szeptember 18-án
Córdobában elfogadott miniszteri nyilatkozattal összhangban;” valamint
2. A légiközlekedési megállapodás 23–26. cikke Izland és Norvégia esetében nem alkalmazandó.
3. A légiközlekedési megállapodás 1. mellékletének 1. szakasza a következőkkel egészül ki:
„w) Izland: az 1995. június 14-én, Washingtonban aláírt, 2002. március 1-jén, valamint 2006. augusztus 14-én és 2007.
március 9-én jegyzékváltással módosított légiközlekedési megállapodás.
x) Norvég Királyság: az 1945. október 6-án, Washingtonban jegyzékváltással létrejött, 1954. augusztus 6-án és 1995.
június 16-án jegyzékváltással módosított légiközlekedési megállapodás.”
4. A légiközlekedési megállapodás 1. melléklete 2. szakaszának szövege a következőképpen módosul:
„E melléklet 1. szakasza ellenére, az e megállapodás 1. cikkében szereplő „terület” fogalommeghatározásba nem
tartozó területek esetében az említett szakasz e) pontjában (Dánia–Egyesült Államok), g) pontjában (Franciaország–
Egyesült Államok), v) pontjában (Egyesült Királyság–Egyesült Államok) és x) pontjában (Norvégia–Egyesült Államok)
említett megállapodásokat a bennük foglalt feltételeknek meg fele lően továbbra is alkalmazni kell.”
5. A légiközlekedési megállapodás 1. melléklete 3. szakaszának szövege a következőképpen módosul:
„E megállapodás 3. cikke ellenére, az USA légitársaságai nem jogosultak a tagállamokból kiinduló vagy oda tartó
járatokkal olyan, kizárólag árufuvarozási szolgáltatások nyújtására, amelyek nem az Egyesült Államokat kiszolgáló
szolgáltatás részét képezik, kivéve a Cseh Köztársaságból, a Francia Köztársaságból, a Németországi Szövetségi
Köztársaságból, a Luxemburgi Nagyhercegségből, Máltáról, a Lengyel Köztársaságból, a Portugál Köztársaságból,
a Szlovák Köztársaságból, Izlandról és a Norvég Királyságból kiinduló vagy oda tartó járatokat.”
6. A légiközlekedési megállapodás a 2. melléklete 3. cikkének végén a következő mondattal egészül ki:
„Izland és Norvégia esetében e jogszabályok közé tartozik, többek között, az Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodás 53., 54. és 55. cikke, valamint az említett megállapodás értelmében ezek végrehajtási rendeletei, és azok
valamennyi módosítása.” ”
4. § Az Országgyűlés jóváhagyja a Megállapodásnak az 5. cikkében meghatározott időponttól kezdődően történő
ideiglenes alkalmazását.
5. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 2. §-a és 3. §-a a Megállapodás 5. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) E törvény 4. §-a a Megállapodás 6. cikkében meghatározott időpontban hatályát veszti.
(4) A Megállapodás hatálybalépésének naptári napját, valamint a (2)–(3) bekezdésében meghatározott időpont naptári
napját a külpolitikáért felelős miniszter azok ismertté válását köve tően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett
egyedi határozatával állapítja meg.
(5) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1250/2015. (IV. 23.) Korm. határozata egyes atlétikai fejlesztésekhez kapcsolódó kérdésekről.
A Kormány
 1. egyetért a kecskeméti, kisvárdai és szolnoki atlétikai centrum megvalósításával, ennek keretében azzal, hogy
a) a Kecskemét közigazgatási területén fekvő, 10202/2 helyrajzi számú ingatlanon,
b) a Kisvárda közigazgatási területén fekvő, 2683 helyrajzi számú ingatlanon,
c) a Szolnok közigazgatási területén fekvő, 7355/4 helyrajzi számú ingatlanon
egy-egy nemzetközi versenyek lebonyolítására is alkalmas atlétikai centrum valósuljon meg;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban foglalt beruházások megvalósításához szükséges,
összesen 1 599 943 ezer forint forrás biztosítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2015. május 15.
 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pontban foglalt beruházások megvalósításáról
és az  érintett önkormányzatokkal történő támogatási szerződések megkötéséről a  Kecskeméti Atlétikai Centrum
beruházás esetében 570 519 ezer forint, a  Kisvárdai Atlétikai Centrum beruházás esetében 499 999 ezer forint,
a Szolnoki Atlétikai Centrum beruházás esetében 529 425 ezer forint összeghatárig;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2. pont teljesülését követően azonnal
4. egyetért azzal, hogy az 1. pontban foglalt beruházások beruházáslebonyolítója, hivatalos közbeszerzési tanácsadója
és építési műszaki ellenőre a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zrt. legyen;
5. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti ingatlanokon a  2–3.  pontban foglalt támogatásból megvalósuló
létesítmények elsődleges sportcélú – kiemelten atlétikai célú – fenntartását, üzemeltetését tizenöt évig
biztosítani kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
85/2010. (V. 5.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a külügyminiszter elő ter jesz tésére
Wieslawa Kozaka-Jaworskanak, a Magyar–Lengyel Baráti Társaság elnökének,
Józef Niezgodanak, a Lódïi Műszaki Egyetem nyugalmazott mérnöktanárának, a Magyar–Lengyel Baráti Társaság
tagjának,
dr. Hermann Pühringernek, a Felső-Ausztriai Gazdasági Kamara nemzetközi szekciójának vezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat); Miroslaw Feliñczaknak, a Magyar–Lengyel Baráti Társaság tagjának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI BRONZ ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. április 21. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
338/2018. (VII. 11.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Palkovits
Valért kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2018. március 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1132/2009. (VIII. 7.) Korm. határozat.  végrehajtásáról a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szerveknél A jelentős értékű közbeszerzések megindításának egyes kérdéseiről szóló 1132/2009. (VIII. 7.) Korm. határozat
(a továbbiakban: határozat) végrehajtása érdekében a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter irányítása alá tartozó költségvetési szervek vezetői kötelesek
tájékoztatást adni a költségvetési szerv által: a) kiírni tervezett, a központosított közbeszerzés körén kívül eső, nem uniós forrásból megvalósuló – a
közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 40. §-ának (2) bekezdése szerint számítva
ötvenmillió forintot meghaladó értékű – közbeszerzési eljárásokról (a továbbiakban: közbeszerzési eljárás);
b) megkötni tervezett azon – a Kbt. 40. §-ának (2) bekezdése szerint számítva ötvenmillió forintot meghaladó
értékű – szerződésekről, amelyek megkötésére, illetve meghosszabbítására nem közbeszerzési eljárás keretében
kerül sor (a továbbiakban: szerződés). (2) Az (1) bekezdés szerinti kötelezettséget a költségvetési szerv vezetője közbeszerzési eljárás esetén a jelen utasítás
1. mellékletében, szerződés esetén a jelen utasítás 2. mellékletében szereplő Monitoring adatlap kitöltésével és annak
a Társasági és Intézményfelügyeleti Főosztály részére történő megküldésével teljesíti.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott közbeszerzéssel és szerződéssel kapcsolatos feladatok koordinálásáért a Társasági
és Intézményfelügyeleti Főosztály felelős. 2. § Jelen utasítás mellékleteinek kitöltése során a Monitoring adatlapok indoklás részében a költségvetési szerv vezetője
köteles nyilatkozni, hogy a költségvetési szerv részére a költségvetési forrás rendelkezésre áll-e, a költségvetési szerv
éves költségvetésében (közbeszerzési tervében) a közbeszerzési eljárás vagy a szerződés szerepel-e, továbbá
részletesen indokolni kell, hogy annak elmaradása milyen következményekkel járhat.
3. § A közbeszerzési eljárások esetén az ajánlati felhívás, a részvételi felhívás, illetve az ajánlattételi felhívás csak akkor
tehető közzé vagy küldhető meg, továbbá a szerződések csak akkor köthetők vagy hosszabbíthatók meg, ha a
határozat szerint létrehozott munkacsoport vagy a Kormány támogató állásfoglalása a költségvetési szerv
rendelkezésére áll. 4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Hónig Péter s. k.,


text:
1497/2012. (XI. 13.) Korm. határozata a gyógyszertámogatás és a gyógyászati segédeszköz támogatás kiadásainak 2012. év végi finanszírozásához szükséges intézkedésekről.
A Kormány a) a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
20. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet
2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím 3. Természetbeni ellátások alcím 4. Gyógyszertámogatás
jogcímcsoport 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím előirányzatának 30 332,0 millió forinttal történő
megemelését az 1. melléklet szerint; b) a Kvtv. 20. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli 3000,0 millió forint átcsoportosítását a Kvtv.
1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím 3. Természetbeni
ellátások alcím 4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím előirányzat
terhére, ebből 500,0 millió forintot a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet 2. Egészségbiztosítási
ellátások kiadásai cím 3. Természetbeni ellátások alcím 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás
jogcímcsoport 1. Kötszertámogatás jogcím előirányzat javára és 2500,0 millió forintot a Kvtv. 1. melléklet
LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím 3. Természetbeni ellátások
alcím 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoport 3. Egyéb gyógyászati segédeszköz támogatás jogcím
előirányzat javára a 2. melléklet szerint. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök