text:
116/2013. (XII. 12.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból egyes jogcímek esetében technológiai berendezések korszerűsítés céljából történő beszerzéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (3)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
 1. állattartó telep: a  Magyarország területén egy vagy több földrészleten elhelyezkedő, a  földfelszínen
azonosítható állandó mesterséges tereptárgyakkal egyértelműen lehatárolt, az  állategészségügyi
nyilvántartásban egy elnevezés és nyilvántartási szám alatt állattartó helyként vagy tojáskeltetőként
megjelölt, állatok tartására, illetve keltetésre szolgáló gazdasági épületek és kiszolgáló létesítmények
együttese, ideértve az  állattartó létesítményekkel egy technológiai egységben működő körbekerített
legelőket és kifutókat, továbbá a trágyatárolásra használt területeket;
2. átk I. jogcím: az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az  állattartó telepek korszerűsítéséhez
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 27/2007. (IV. 17.) FVM rendelet (a  továbbiakban:
ÁTK rendelet) alapján 2007. április 23. és 2007. május 23. közötti támogatási kérelem benyújtási időszak
tekintetében meghirdetett támogatási jogcím;
3. átk II. jogcím: az  ÁTK rendelet alapján 2007. augusztus 13. és 2007. szeptember 17. közötti támogatási
kérelem benyújtási időszak tekintetében meghirdetett támogatási jogcím;
4. átk III. jogcím: az ÁTK rendelet alapján 2009. november 16. és 2009. december 15. közötti támogatási kérelem
benyújtási időszak tekintetében meghirdetett támogatási jogcím;
5. átk Iv. jogcím: az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az  állattartó telepek korszerűsítéséhez
2012. évtől nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 61/2012. (VI. 29.) VM rendelet
(a  továbbiakban: ÁTK IV. rendelet) alapján 2012. augusztus 1. és 2012. augusztus 31. közötti támogatási
kérelem benyújtási időszak tekintetében meghirdetett támogatási jogcím;
6. batek jogcím: az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a  baromfi telepek korszerűsítéséhez
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 78/2011. (VIII. 3.) VM rendelet (a  továbbiakban: BaTeK
rendelet) alapján a  2011. szeptember 1. és 2011. szeptember 30. közötti támogatási kérelem benyújtási
időszak tekintetében meghirdetett támogatási jogcím;
7. beruházás üzemeltetésének igazolása: az az igazolás, illetve amennyiben a beruházás üzemeltetése hatósági
engedélyhez kötött, úgy jogerős hatósági engedély, amellyel az ügyfél az utolsó kifizetési kérelemre történő
kifizetés feltételeként hitelt érdemlően bizonyítja, hogy a  művelet keretében megvalósult beruházást
szabályszerűen üzemelteti;
8. élelmiszeripari üzem: élelmiszeripari üzemként szakhatósági nyilvántartásba vett engedélyezett vagy
bejelentett, működő élelmiszer feldolgozó helyiség vagy helyiség együttes;
9. élIp I. jogcím: az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a  mezőgazdasági termékek
értéknöveléséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 47/2008. (IV. 17.) FVM rendelet
(a  továbbiakban: ÉLIP rendelet) alapján 2008. május 5. és 2008. június 16. közötti támogatási kérelem
benyújtási időszak tekintetében meghirdetett támogatási jogcím;
10. élIp II. jogcím: az ÉLIP rendelet alapján 2009. október 20. és 2009. november 30. közötti támogatási kérelem
benyújtási időszak tekintetében meghirdetett támogatási jogcím;
11. élIp III. jogcím: az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a  mezőgazdasági termékek
értéknöveléséhez a  2012. évben nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 49/2012. (V. 22.)
VM rendelet (a továbbiakban: ÉLIP rendelet III.) alapján 2012. június 22. és 2012. július 23. közötti támogatási
kérelem benyújtási időszak tekintetében meghirdetett támogatási jogcím;
12. induló vállalkozás:
a) az  1. célterület vonatkozásában az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap
társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló
23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet (a továbbiakban: Vhr.) Vhr. 3. § 19. pontjától eltérően a jogi személy,
a  jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, ha a  támogatási kérelem benyújtását megelőző
12 hónapon belül, de legkésőbb 2013. szeptember 1-ig jegyezték be, az egyéni vállalkozó valamint
az  őstermelő, ha egyéni vállalkozói nyilvántartásba vételére, vagy őstermelői igazolványának
kiadására a  támogatási kérelem benyújtását megelőző 12 hónapon belül, de legkésőbb
2013. szeptember 1-ig került sor,
b) a  2. célterület vonatkozásában a Vhr. 3.  § 19.  pontjától eltérően a  jogi személy, a  jogi személyiség
nélküli gazdasági társaság, ha a  támogatási kérelem benyújtását megelőző 12 hónapon belül,
de legkésőbb 2013. szeptember 1-ig jegyezték be, az egyéni vállalkozó, valamint az őstermelő, ha
egyéni vállalkozói nyilvántartásba vételére, vagy őstermelői igazolványának kiadására a támogatási
kérelem benyújtását megelőző 12 hónapon belül, de legkésőbb 2013. szeptember 1-ig került sor;
13. kertészeti gépbeszerzés jogcím: az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból kertészeti gépek,
technológia berendezések beszerzéséhez a 2013. évben nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló
62/2013. (VII. 24.) VM rendelet alapján 2013. augusztus 15. és 2013. október 18. közötti támogatási kérelem
benyújtási időszak tekintetében meghirdetett támogatási jogcím;
14. kisértékű gépbeszerzés:
a) az 1. célterület esetében az a beruházás, amelyre vonatkozóan a támogatási kérelemre jóváhagyott
támogatási összeg legfeljebb 15 000 000 Ft,
b) a 2. célterület esetében az a beruházás, amelyre vonatkozóan a támogatási kérelemre jóváhagyott
támogatási összeg legfeljebb 15 000 000 Ft;
15. kkv: a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban:
KKV törvény) szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás;
16. megvalósítási hely:
a) az  1. célterület vonatkozásában az  ügyfél által a  támogatási kérelemben megjelölt, állattartó
telepként nyilvántartott hely,
b) a  2. célterület vonatkozásában az  ügyfél által a  támogatási kérelemben megjelölt, élelmiszeripari
üzemként nyilvántartott hely,
ahol a műveleten belül beszerzett, beépített vagy beszerelt gép vagy technológia üzemszerűen használatra
kerül, illetve a  nem beépített vagy beszerelt gép vagy technológia üzemszerű használaton kívüli tárolása
megvalósul;
17. mezőgazdasági termelő: a Vhr. 3. § 12. pontja szerinti fogalomnak megfelelő ügyfél azzal, hogy a 2. célterület
vonatkozásában további feltétel, hogy az  ügyfél értékesítésből származó árbevételének 50%-a, vagy több
mint 50%-a származik nem-feldolgozott mezőgazdasági termék értékesítéséből;
18. művelet megvalósulása: a  műveletet alkotó összes tevékenységnek a  gazdasági eseményről kiállított,
igazoltan teljesített és pénzügyileg is rendezett számviteli bizonylattal igazolt lezárása;
19. nagyértékű gépbeszerzés: az a kisértékű gépbeszerzésnek nem minősülő beruházás, amelyre vonatkozóan
a) az  1. célterület esetében a  támogatási kérelemre jóváhagyott támogatási összeg legfeljebb
250 000 000 Ft,
b) a  2. célterület esetében a  támogatási kérelemre jóváhagyott támogatási összeg legfeljebb
250 000 000 Ft;
20. nagyvállalat: a  KKV törvény szerinti mikro-, kis- és középvállalkozásnak nem minősülő vállalkozás, amely
750 főnél kevesebb munkavállalót foglalkoztat, vagy éves nettó árbevétele kevesebb, mint 200 millió
eurónak megfelelő forintösszeg;
21. ndp élIp jogcím: a Nemzeti Diverzifikációs Program keretében a mezőgazdasági termékek értéknöveléséhez
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 146/2009. (XI. 6.) FVM rendelet alapján meghirdetett
támogatási jogcím;
22. ndp mük jogcím: a  Nemzeti Diverzifikációs Program keretében megvalósuló mezőgazdasági üzemek
korszerűsítéséhez nyújtandó támogatások igénybevételének feltételeiről szóló 147/2009. (XI. 6.)
FVM rendelet alapján meghirdetett támogatási jogcím;
23. nem mezőgazdasági termelő: a 2. célterület vonatkozásában az az ügyfél, akinek az értékesítésből származó
árbevételének kevesebb, mint 50%-a származik nem-feldolgozott mezőgazdasági termék értékesítéséből;
24. támogatási összeg: a jogerős támogatási határozattal a nettó kiadás, valamint az ahhoz kapcsolódó általános
forgalmi adó tekintetében jóváhagyott kötelezettségvállalás együttes összege.
(2) E  rendelet vonatkozásában a  Vhr. 7.  § (1)  bekezdés b)  pontjában, 8.  § (2)  bekezdésében, 9.  § (2)  bekezdésében,
12.  § (4)  bekezdésében, 15.  § (1)  bekezdés b)  pontjában, 15.  § (2)  bekezdésében, 16/B.  § (2)  bekezdésében,
17.  § (2)–(4)  bekezdéseiben, 23.  § (1)  bekezdés b)  pontjában, 24.  §-ában, 25.  § (1)–(2) és (6)–(8)  bekezdéseiben,
25/A. §-ában, 27. § (1) bekezdés b) pontjában és e)–g) pontjaiban, 29. § (4) és (8) bekezdéseiben, 30. § (1) bekezdés
c)–d) pontjaiban, (12) bekezdésében, 30/A. §-ában, 31. § (3) bekezdésében, 33. § (4) bekezdésében, valamint 35. §
(5), (9) és (13) bekezdéseiben foglalt rendelkezések nem alkalmazandóak.
(3) E  rendelet vonatkozásában a  fiatal mezőgazdasági termelői jogosultság a  Vhr.-től eltérően 2014. december 31.
napjáig, de legkésőbb az ügyfél 40. életévének betöltéséig érvényes.
2. A támogatás jellege és célterületei 2. § (1) Vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe az  Irányító Hatóság (a  továbbiakban: IH) által e  rendelet
hatálybalépésével egyidejűleg IH közleményben közzétett, a  (2)  bekezdésben meghatározott célterületek
vonatkozásában lezárt gépkatalógusban meghatározott kódok alapján azonosítható gépek és technológiai
berendezések (a továbbiakban: gép) beszerzésére.
(2) Támogatás az alábbi célterületekre vehető igénybe:
a) az  IH közlemény útján az  adott célterület vonatkozásában közzétett, az  állattenyésztés technológiai
fejlesztése céljából támogatható gépek (1. célterület);
b) az  IH közlemény útján az  adott célterület vonatkozásában közzétett, az  élelmiszer-feldolgozás technológiai
fejlesztése céljából támogatható gépek, melyek kizárólag a  Római Szerződés I.  mellékletében szereplő
termékek – kivéve halászati termékek – feldolgozását szolgálják, a  borászati és pálinka előállítását célzó
beruházások kivételével (2. célterület).
3. A támogatás forrása, keretösszege, mértéke, elszámolható kiadások
3. § (1) A támogatás forrása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (a továbbiakban: EMVA).
 (2) A támogatás nyújtására fordítható keretösszeg legalább 60 milliárd forint, ebből
a) az  1. célterület esetében a  Darányi Ignác Terv Új Magyarország Vidékfejlesztési Programjának
(a  továbbiakban: DIT-ÚMVP) 121. intézkedésén belül a  beruházások az  állattenyésztésben alintézkedéshez
rendelt legalább 35 milliárd forint azzal, hogy a  jóváhagyott támogatási igény függvényében a mindenkori
keretösszeg legalább 25%-a kisértékű gépbeszerzésekre fordítandó;
b) a 2. célterület esetében
ba) mezőgazdasági termelő esetében a  DIT-ÚMVP 121. intézkedésén belül az  üzemi diverzifikáció
alintézkedéshez rendelt legalább 15 milliárd forint azzal, hogy a  jóváhagyott támogatási igény
függvényében a  mindenkori keretösszeg legalább 25%-a kisértékű gépbeszerzésekre fordítandó,
valamint
bb) nem mezőgazdasági termelő esetében a  DIT-ÚMVP 123. intézkedésén belül a  mezőgazdasági
termékek értéknövelése alintézkedéshez rendelt legalább 10 milliárd forint azzal, hogy
a jóváhagyott támogatási igény függvényében a mindenkori keretösszeg legalább 25%-a kisértékű
gépbeszerzésekre fordítandó.
(3) Amennyiben
a) a  kisértékű beruházásokra benyújtott kérelmek alapján a  forrásigény nem éri el a  keretösszeg 25%-át, úgy
a fennmaradó forrás a nagyértékű beruházások támogatására felhasználható, vagy
b) a nagyértékű beruházásokra benyújtott kérelmek alapján a forrásigény nem éri el a keretösszeg 75%-át, úgy
a fennmaradó forrás a kisértékű beruházások támogatására felhasználható.
 (4) Az igényelhető támogatás mértéke az 1. célterület esetén:
a) a beépített gépek vagy technológiai berendezések beszerzése vonatkozásában:
aa) az összes elszámolható kiadás 40%-a;
ab) kedvezőtlen adottságú területen (a  továbbiakban: KAT-terület) vagy NATURA 2000 területen
megvalósuló beruházás esetén az összes elszámolható kiadás 50%-a;
ac) ha az ügyfél fiatal mezőgazdasági termelő, az összes elszámolható kiadás 50%-a;
ad) ha az  ügyfél fiatal mezőgazdasági termelő, és a  beruházás KAT-területen vagy NATURA 2000
területen valósul meg, az összes elszámolható kiadás 60%-a,
b) a  nem beépített gépek vagy mobil technológiai berendezések beszerzése vonatkozásában az  igényelhető
támogatás mértéke az összes elszámolható kiadás 35%-a. (5) A (4) bekezdés a) pontja alkalmazandó a kerekes traktor (1111) és a 7. mellékletében feltüntetett valamely gép vagy
technológiai berendezés együttes igénylése esetén.
(6) A (4) bekezdés a) pontja alkalmazandó a 8. mellékletében feltüntetett valamely gép vagy technológiai berendezés
együttes igénylése esetén.
(7) Az igényelhető támogatás mértéke a 2. célterület esetén:
a) a mezőgazdasági termelőnek minősülő ügyfél vonatkozásában
aa) az összes elszámolható kiadás 40%-a,
ab) ha a  beruházás KAT-területen, vagy NATURA 2000 területen valósul meg, vagy az  ügyfél fiatal
mezőgazdasági termelő, akkor a  támogatás mértéke a  beruházás összes elszámolható kiadásának
50%-a,
ac) ha a  beruházás KAT-területen, vagy NATURA 2000 területen valósul meg és az  ügyfél fiatal
mezőgazdasági termelő, akkor a  támogatás mértéke a  beruházás összes elszámolható kiadásának
60%-a,
b) a nem mezőgazdasági termelő ügyfél vonatkozásában
ba) az összes elszámolható kiadás 50%-a,
bb) ha a  beruházás a  közép-magyarországi régióban valósul meg, akkor a  beruházás összes
elszámolható kiadásának 40%-a,
c) ha az  ügyfél nagyvállalatnak minősül, akkor részére az  a)–b)  pontja alapján megállapítható támogatási
mérték 50%-a adható.
 (8) A  támogatási kérelem benyújtásakor mezőgazdasági termelőnek minősülő ügyfél, akinél a  beruházás után
a  nem-feldolgozott mezőgazdasági termékek értékesítéséből származó árbevétel aránya kevesebb, mint 50% lesz
a  kérelem benyújtásakor nem mezőgazdasági termelőnek minősül és esetében a  támogatási kérelem elbírálása
során a nem mezőgazdasági termelőkre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(9) Az  ügyfélnek, a  beruházás utáni nem-feldolgozott mezőgazdasági termékek értékesítéséből származó
árbevételének arányáról a támogatási kérelem benyújtásakor nyilatkoznia kell.
(10) E rendelet alapján építési kiadások kizárólag abban az esetben támogathatóak, amennyiben
a) az  építési kiadások, valamint azok mennyisége a  Magyar Építész Kamara vagy a  Magyar Mérnöki Kamara
online névjegyzékében szereplő, az  adott szakterületen a  266/2013. (VII. 11.) Korm. rendelet alapján
jogosultsággal rendelkező személy által igazoltan a  2.  § (2)  bekezdés szerinti gépek beépítéséhez
kapcsolódnak,
b) a kapcsolódó építési tételek szerepelnek az Építési Normagyűjteményben (a továbbiakban: ÉNGy), és
c) a támogatási kérelemben megadott építési tételek vonatkozásában
ca) az  ügyfél a  támogatási kérelem benyújtásakor a  beruházás megvalósításához szükséges,
az  építésügyi hatósági eljárást és a  vízügyi hatósági eljárást a  hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező hatóságnál a támogatási kérelem benyújtásáig megindította,
cb) az  ügyfél a  támogatási kérelem benyújtásakor, a  beruházás megvalósításához szükséges jogerős
építési engedéllyel vagy jogerős vízjogi létesítési engedéllyel rendelkezik, vagy
cc) a kiadások nem építési vagy vízjogi létesítési engedélyköteles építési tevékenységhez tartoznak.
 (11) A  támogatási és a  kifizetési kérelemhez kapcsolódó elszámolás célterületenként a  2.  § szerint közzétett
IH  közleményben szereplő tételek azonosítója szerint történik. A  tételhez tartozó elszámolható kiadás nem
haladhatja meg az  IH közleményben, valamint az  ÉNGy-ben szereplő referenciaárat. Egy gép vonatkozásában
a  beépítéséhez szükséges építési tételekre legfeljebb az  adott gépre jóváhagyható támogatási összeg 10%-a
hagyható jóvá.
(12) A  Vhr. 31.  §-a szerinti jóváhagyható egyéb elszámolható kiadásra jutó támogatási összeg nem haladhatja meg
az  adott gépre és – amennyiben a  támogatási kérelem tartalmaz építési tételt – az  adott géphez kapcsolódóan
igényelt építési tételek összegére jóváhagyható támogatási összegek összegének 12%-át, de legfeljebb egy
támogatási kérelem vonatkozásában mindösszesen a 10 millió forintot.
(13) Ha a támogatási határozatban eltérő támogatási intenzitások kerülnek megállapításra, úgy az egyéb elszámolható
kiadások tekintetében egységesen a legalacsonyabb intenzitást kell figyelembe venni.
(14) Amennyiben a támogatási kérelemben megjelölt gép elutasításra kerül, úgy a hozzá kapcsolódóan igényelt építési
tételt is el kell utasítani.
4. A támogatás igénybevételének általános feltételei 4. § (1) E rendelet alapján támogatás akkor vehető igénybe, ha az ügyfél:
a) nem minősül a Vhr. 3. § 26. pontja szerinti vállalkozásnak, és
b) a  támogatási kérelem benyújtásakor igazolja, hogy mezőgazdasági üzemének mérete a  2013. naptári évre
számított átlag adatok alapján a 4 európai méretegységet (a továbbiakban: EUME) meghaladja, kivéve a nem
mezőgazdasági termelő esetében.
(2) Ha az ügyfél induló vállalkozás, akkor nem kell a támogatási kérelem benyújtásakor teljesítenie
a) az  (1)  bekezdés b)  pontjában foglaltakat, amennyiben a  támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg
nyilatkozatban vállalja, hogy legkésőbb a 2016. naptári év vonatkozásában meg fog felelni az  (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott feltételeknek,
b) az  5.  § (1)  bekezdés b) és d)  pontjában, valamint a  6.  § (2)  bekezdés b) és d)  pontjában foglaltakat,
amennyiben a  támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozatban vállalja, hogy legkésőbb
az (5) bekezdésben foglalt határidőig meg fog felelni az 5. § (1) bekezdés b) és d) pontjában, valamint a 6. §
(2) bekezdés b) és d) pontjában meghatározott feltételeknek.
(3) Támogatás igénybevételére nem jogosult
a) a jogi személy, a jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, ha 2013. szeptember 1-jét követően jegyezték
be,
b) az  egyéni vállalkozó valamint az  őstermelő, ha egyéni vállalkozói nyilvántartásba vételére, vagy őstermelői
igazolványának kiadására 2013. szeptember 1-jét követően került sor,
c) az  1. célterület vonatkozásában az  a  jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, egyéni
vállalkozó, aki a mezőgazdasági tevékenységét 2013. szeptember 1-jét követően kezdte meg,
d) a  2. célterület vonatkozásában az  a  jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, egyéni
vállalkozó, őstermelő, aki a 6. melléklet szerinti tevékenységét 2013. szeptember 1-jét követően kezdte meg.
 (4) A  Vhr. 25.  § (2)  bekezdésében foglaltaktól eltérően az  ügyfél köteles a  támogatott műveletet legkésőbb
2014. december 31. napjáig megvalósítani.
 (5) A Vhr. 17. § (3) bekezdésében foglaltaktól eltérően az utolsó kifizetési kérelmet legkésőbb 2015. január 31-ig be kell
nyújtani.
 (6) A  nagyértékű gépbeszerzésre irányuló támogatási kérelem esetén kizárólag annak az  ügyfélnek nyújtható
támogatás, akinek a támogatási kérelmére az értékelés során adott pontszám
a) az 1. célterület esetében az 1. mellékletben,
b) a 2. célterület mezőgazdasági termelő esetében a 2. mellékletben,
c) a 2. célterület nem mezőgazdasági termelő esetében a 3. mellékletben
meghatározott szempontok alapján legalább a 15 pontot, induló vállalkozás esetén a 10 pontot eléri.
(7) Központi költségvetési szerv, önkormányzat és társulásai nem vehetnek igénybe támogatást védett vagy Natura
2000 területen megvalósuló beruházáshoz.
(8) Az  utolsó kifizetési kérelem elbírálásához az  ügyfélnek rendelkeznie kell a  működéshez szükséges, a  külön
jogszabályban előírt, a szabályszerű működésre vonatkozó hatósági engedélyekkel vagy igazolásokkal.
(9) A Vhr. 15. § (1) bekezdés b) pontjától eltérően nem nyújthat be támogatási kérelmet, aki
a) az 1. célterület vonatkozásában ÁTK I. jogcím, ÁTK II. jogcím, ÁTK III. jogcím, ÁTK IV. jogcím, a BaTeK jogcím,
a Kertészeti gépbeszerzés vagy az NDP MÜK jogcím,
b) a  2. célterület vonatkozásában ÉLIP I. jogcím, ÉLIP II. jogcím, ÉLIP III. jogcím, Kertészeti gépbeszerzés, vagy
az NDP ÉLIP jogcím
vonatkozásában az e rendelet szerinti támogatási kérelem benyújtásának napjáig jogerősen kizárásra került.
(10) Amennyiben az ügyfél
a) az  1. célterület vonatkozásában ÁTK I. jogcím, ÁTK II. jogcím, ÁTK III. jogcím, ÁTK IV. jogcím, BaTeK jogcím,
Kertészeti gépbeszerzés jogcím,vagy NDP MÜK jogcím,
b) a  2. célterület vonatkozásában ÉLIP I. jogcím, ÉLIP II. jogcím, ÉLIP III. jogcím, Kertészeti gépbeszerzés vagy
NDP ÉLIP jogcím
alapján támogatási kérelmet nyújtott be és az  ügyben az  e  rendelet szerinti támogatási kérelem benyújtásakor
– a kifizetési kérelmek kapcsán indult jogorvoslati eljárásokat kivéve – jogorvoslati eljárás van folyamatban, akkor
e  rendelet alapján támogatást kizárólag akkor igényelhet, ha a  jogorvoslati kérelmét legkésőbb a  támogatási
kérelem benyújtásáig visszavonja.
(11) Amennyiben az  ügyfél e  rendelet alapján támogatási kérelmet nyújt be, de legkésőbb azzal egyidejűleg
a  (10)  bekezdésben meghatározott jogcímek vonatkozásában jogorvoslati kérelmét nem vonja vissza, úgy
az e rendelet alapján benyújtott támogatási kérelmet a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban:
MVH) elutasítja.
(12) Az  e  rendelet alapján igényelhető támogatások vonatkozásában a  Vhr. 27.  § (1)  bekezdés e)–f )  pontjában
meghatározott összeghatártól függetlenül pénzügyi tervet kell elkészíteni, és azt a támogatási kérelemmel együtt
kell benyújtani.
(13) E rendelet alapján támogatás akkor vehető igénybe, ha az ügyfél az ÚMVP egyes intézkedései esetén 2009. évben
nyújtandó támogatási előleg fizetéséről szóló kormányrendelet alapján nem vett igénybe támogatási előleget, vagy
ha igénybe vett, akkor arra vonatkozóan az MVH-val szemben a támogatási kérelem benyújtásakor tartozása nem áll
fenn.
5. A támogatás igénybevételének részletes feltételei az 1. célterület vonatkozásában
5. § (1) Támogatás az 1. célterület vonatkozásában akkor vehető igénybe, ha az ügyfél
a) a Vhr. 3. § 11. pontja szerinti, az adózás rendjéről szóló törvény alapján az állami adóhatósághoz bejelentett,
vagy a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a  továbbiakban: NÉBIH) nyilvántartásában szereplő,
bejelentett mezőgazdasági tevékenységet folytat,
b) a  támogatási kérelemben megjelölt állattartó telep vonatkozásában a  NÉBIH nyilvántartásában
tulajdonosként vagy üzemben tartóként szerepel,
c) a beruházást az b) pont szerinti állattartó telepen valósítja meg,
d) igazolja, hogy a támogatási kérelemben megjelölt állattartó telepet a NÉBIH nyilvántartásba vette, és
e) az  ÁTK I. jogcímhez, ÁTK II. jogcímhez, a  BaTeK jogcímhez kapcsolódóan nem rendelkezik helyt adó, vagy
részben helyt adó támogatási határozattal, vagy ha rendelkezik helyt adó, vagy részben helyt adó támogatási
határozattal és rendelkezik az  adott támogatási határozat alapján benyújtott utolsó kifizetési kérelmére
hozott jogerős kifizetési határozattal,
f ) az  ÁTK III. jogcímhez, az  ÁTK IV. jogcímhez valamint a  Kertészeti gépbeszerzés jogcímhez kapcsolódóan
nem rendelkezik helyt adó, vagy részben helyt adó támogatási határozattal, vagy ha rendelkezik helyt adó,
vagy részben helyt adó támogatási határozattal, és a  műveletet az  e  rendelet szerinti támogatási kérelem
benyújtásáig megkezdte, és fejlesztési, vagy beruházási tevékenységre vonatkozóan már kifizetési kérelmet
nyújtott be, vagy
g) az  e) és f )  pontban felsorolt jogcímekhez kapcsolódóan rendelkezik helyt adó, vagy részben helyt adó
támogatási határozattal, amelyhez kapcsolódóan, az  e  rendelet szerinti támogatási kérelem benyújtásáig
nem nyújtott be kifizetési kérelmet és teljes bizonyítóerejű magánokiratba foglalt, visszavonhatatlan
nyilatkozatában a  támogatási határozatában megállapított támogatási összeg egészéről lemond legkésőbb
az e rendelet szerint támogatási kérelme benyújtásáig.
(2) Az ügyfél köteles
a) – ha tejtermelési célú szarvasmarhatartással és tehéntej-termeléssel foglalkozik – az  üzemeltetési
kötelezettség megszűnéséig megfelelni a  tehéntej termékpálya szabályozásában alkalmazott
kvótarendszerről szóló 14/2010. (II. 23.) FVM rendeletben foglalt előírásoknak megfelelni,
b) szarvasmarha, sertés, juh, kecske, lófélék (ló, szamár, öszvér), baromfifélék (házityúk, pulyka, kacsa, lúd,
gyöngytyúk) tartása esetén a  juh- és kecskefélék egyedeinek Egységes Nyilvántartási és Azonosítási
Rendszeréről szóló miniszteri rendelet, a  lófélék egyedeinek azonosításáról szóló kormányrendelet,
a  szarvasmarhafajok egyedeinek jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről
szóló miniszteri rendelet, a  sertések jelöléséről, az  Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről
szóló miniszteri rendelet, a Baromfi Információs Rendszer létrehozásáról és működtetéséről szóló miniszteri
rendelet (a továbbiakban együtt: ENAR) előírásainak megfelelni, és
c) az  élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 18.  § (1)  bekezdés b)  pontja
szerinti állomány-nyilvántartást és az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott
agrár-környezetgazdálkodási támogatások igénybevételének részletes feltételeiről szóló 61/2009.  (V.  14.)
FVM  rendelet 21. számú mellékletének GN 14, GN 15 számú nyomtatványa szerinti legeltetési és
állatállomány-változási nyilvántartást vezetni.
6. A támogatás igénybevételének részletes feltételei a 2. célterület vonatkozásában
6. § (1) Támogatás a 2. célterület vonatkozásában akkor vehető igénybe, ha az ügyfél:
a) KKV-nak, vagy nagyvállalatnak minősülő
aa) egyéni vállalkozó,
ab) egyéni cég,
ac) jogi személyiség nélküli, valamint jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaság,
ad) szövetkezet, vagy
ae) őstermelő,
b) mezőgazdasági termelőnek minősül és értékesítésből származó árbevételük 50%-a vagy több mint 50%-a
származik nem-feldolgozott mezőgazdasági termék értékesítéséből;
c) nem minősül mezőgazdasági termelőnek, és az értékesítésből származó árbevételének kevesebb, mint 50%-a
származik nem-feldolgozott mezőgazdasági termék értékesítéséből.
(2) A támogatást a 2. célterület vonatkozásában továbbá akkor vehető igénybe, ha az ügyfél
a) a 6. melléklet szerinti, az adózás rendjéről szóló törvény alapján az állami adóhatósághoz bejelentett, vagy
a NÉBIH nyilvántartásában szereplő, bejelentett tevékenységet folytat,
b) támogatási kérelemben megjelölt, élelmiszeripari üzem vonatkozásában a  NÉBIH nyilvántartásában
tulajdonosként vagy üzemben tartóként szerepel,
c) a beruházást az b) pont szerinti üzemben valósítja meg,
d) igazolja, hogy a támogatási kérelemben megjelölt élelmiszeripari üzemet a NÉBIH nyilvántartásba vette, és
e) az  ÉLIP I. jogcímhez, ÉLIP II. jogcímhez kapcsolódóan nem rendelkezik helyt adó, vagy részben helyt adó
támogatási határozattal vagy rendelkezik helyt adó, vagy részben helyt adó támogatási határozattal, és
rendelkezik az  adott támogatási határozat alapján benyújtott utolsó kifizetési kérelmére hozott jogerős
kifizetési határozattal,
f ) az  ÉLIP III. jogcímhez vagy a  Kertészeti gépbeszerzés jogcímhez kapcsolódóan nem rendelkezik helyt
adó, vagy részben helyt adó támogatási határozattal vagy rendelkezik helyt adó, vagy részben helyt adó
támogatási határozattal és az  e  rendelet szerinti támogatási kérelem benyújtásáig az  adott támogatási
határozatban jóváhagyott műveletet megkezdte, és fejlesztési vagy beruházási tevékenységre vonatkozóan
kifizetési kérelmet nyújtott be, vagy
g) a  e) és f )  pontokban felsorolt jogcímekhez kapcsolódóan rendelkezik helyt adó, vagy részben helyt adó
támogatási határozattal, amelyhez kapcsolódóan, az  e  rendelet szerinti támogatási kérelem benyújtásáig
nem nyújtott be kifizetési kérelmet és teljes bizonyítóerejű magánokiratba foglalt, visszavonhatatlan
nyilatkozatában a  támogatási határozatában megállapított támogatási összeg egészéről lemond legkésőbb
az e rendelet szerint támogatási kérelme benyújtásáig.
(3) A  4.  § (1)  bekezdés b)  pontjában foglaltakat nem kell alkalmazni mezőgazdasági termelő esetén a  termelői
csoportra, zöldség-gyümölcs termelői csoportra, vagy annak leányvállalatára, valamint a termelői szervezetre vagy
annak leányvállalatára.
(4) A  támogatást kizárólag az  az ügyfél igényelhet akinek, vagy amelynek a  Római Szerződés I.  mellékletében
–  a  halászati termékek kivételével – szereplő termékek értékesítéséből származó árbevétele meghaladja
a vállalkozás összárbevételének az 50%-át.
7. A támogatási kérelem benyújtása 7. § (1) Egy ügyfél a  támogatási kérelem benyújtási időszakban adott célterületen belül megvalósítási helyenként egy
támogatási kérelmet nyújthat be, kivéve, ha a  korábban benyújtott támogatási kérelme tárgyában hozott jogerős
elutasító döntéssel rendelkezik, vagy a  korábban benyújtott támogatási kérelmét legkésőbb az  újabb támogatási
kérelem benyújtásával egyidejűleg visszavonja.
(2) A támogatási kérelmet kizárólag elektronikus úton, az egyes mezőgazdasági és agrár-vidékfejlesztési támogatások
igénybevétele esetén az  elektronikus kérelembenyújtás alkalmazásáról szóló kormányrendeletben meghatározott
elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás segítségével előállított elektronikus űrlapon, ügyfélkapun keresztül
2013.  december 16-án 8 órától forráskimerülésig, de legkésőbb 2014. január 31-én 18 óráig lehet benyújtani.
A  támogatási kérelemhez csatolandó dokumentumokat elektronikus úton, szkennelés útján előállított olvasható
formában kell csatolni a kérelemhez.
(3) A  (2) bekezdésben meghatározott forráskimerülés esetén az  IH vezetője célterületenként [a 2. célterület esetében
a  3.  § (2)  bekezdés ba) és bb)  alpontjai szerint külön] kisértékű és nagyértékű beszerzésekre vonatkozóan külön
IH közleményben a  benyújtási időszakot felfüggeszti. Amennyiben a  kérelmek elbírálása során, a  rendelkezésre
álló adatok alapján azt állapítja meg, hogy a  rendelkezésre álló forrást a  támogatási igények nem merítik ki,
az  IH vezetője a  forráskimerülésről szóló közleményét visszavonja azzal, hogy a  benyújtás ebben az  esetben is
forráskimerülésig, de legkésőbb 2014. január 31-én 18 óráig tart. Amennyiben a benyújtás ismételten megnyitásra
kerül, úgy az  nem tekinthető új benyújtási időszaknak, ezáltal a  benyújtás sorrendjének számítása nem kezdődik
elölről.
(4) Az ügyfél a támogatási kérelem benyújtására szolgáló elektronikus felületre történő első belépést követő ötödik nap
végéig szerkesztheti és nyújthatja be támogatási kérelmét. Amennyiben az  ügyfél az  öt napos időkorlátot túllépi,
úgy a megkezdett támogatási kérelem tovább nem szerkeszthető és nem nyújtható be. Az öt nap leteltét követően
új támogatási kérelem szerkeszthető és nyújtható be a  belépést követő ötödik nap végéig. Ha a  támogatási
kérelem benyújtási időszak felfüggesztésre vagy lezárásra kerül, akkor a  kérelem legkésőbb az  IH közleményben
meghatározott időpontig szerkeszthető és nyújtható be.
(5) A  támogatási kérelem benyújtását követően hiánypótlásnak és a  támogatási kérelem vonatkozásában
módosításának nincs helye. Amennyiben az ügyfél bármely jogszabály alapján a támogatási kérelméhez csatolandó
nem kizárólag pontozást érintő dokumentumot a  támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nem vagy
hiányosan nyújt be, a támogatási kérelem érdemi vizsgálat nélkül elutasításra kerül.
(6) A támogatási kérelem MVH általi elektronikus fogadásának tényét a Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszerben
(a  továbbiakban: KR) az  ügyfél ügyfélkapus tárhelyére történt feltöltés jelenti, benyújtásának időpontját pedig
az  ideiglenesen fenntartott értesítési tárhelyére automatikusan kapott KR dokumentum igazolja. Az  MVH
elektronikus úton értesíti az ügyfelet a beérkezett támogatási kérelem adatairól.
(7) A  támogatási kérelemben meg kell jelölni a  gép üzembe helyezésének tervezett időpontját és a  gép tárolásának
helyét.
8. § (1) A támogatási kérelem tartalmazza:
a) az ügyfélazonosító-adatokat,
b) az igényelt támogatásra vonatkozó adatokat,
c) az elszámolható kiadásokra vonatkozó adatokat,
d) a beruházás előtti állapotra vonatkozó adatokat,
e) a tervezett beruházásra vonatkozó adatokat, valamint
f ) az ügyfél nyilatkozatát a vonatkozó feltételek megismeréséről és tudomásulvételéről.
(2) Az 1. és 2. célterületre vonatkozóan a támogatási kérelemhez csatolni kell
a) összeghatártól függetlenül mindazon nyilatkozatokat, dokumentumokat, amelyet jogszabály a  támogatási
jogosultság megszerzésének vagy megtartásának feltételéül előír, illetve nagyértékű gépbeszerzés esetén
az 1–3. mellékletekben meghatározott, az értékelési szempontokat alátámasztó dokumentumokat,
b) induló vállalkozás esetén arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy az ügyfél vállalja, hogy
ba) a 4. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltaknak 2016. naptári év folyamán meg fog felelni,
bb) legkésőbb a  4.  § (5)  bekezdésben foglalt határidőig meg fog felelni az  5.  § (1)  bekezdés
b)–d) pontjában, valamint a 6. § (2) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott feltételnek,
c) a 4. § (1) bekezdés b) pontja szerinti nyilatkozatot,
d) ha a beruházás nem saját tulajdonú, vagy más személy olyan jogával terhelt ingatlanon valósul meg, mely
a  beruházás megvalósítását, illetve az  üzemeltetési kötelezettség lejártáig annak használatát korlátozza
vagy kizárja, a  használat jogcímét igazoló szerződést, valamint, ha a  szerződés erről nem rendelkezik, azt
a teljes bizonyító erejű okiratot, amely igazolja, hogy az ügyfél jogosult a beruházást az okiratban feltüntetett
ingatlanon megvalósítani, és az ingatlant az üzemeltetési kötelezettsége lejártáig használni,
e) az 1. célterület esetén az állategészségügyi hatóság igazolását az állattartó telep nyilvántartásba vételéről és
az állatvédelmi bírságról,
f ) a 2. célterület esetén a termék-árbevételi betétlapot.
 (3) Amennyiben a  kérelem nem kizárólag nem beépített gépek vagy mobil technológiai berendezések beszerzésére,
illetve az azokhoz kapcsolódóan igényelt Vhr. 31. §-a szerinti kiadásokra vonatkozik, és a 3. § (10) bekezdése szerint
az ügyfél igényel építési tételek vonatkozásában támogatást, úgy a támogatási kérelemhez csatolni kell az MVH által
közzétett formanyomtatványon a 3. § (10) bekezdés a) pontja szerinti igazolást, valamint
a) nem engedélyköteles beruházás vonatkozásában az  illetékes hatóság igazolását arról, hogy a  tevékenység
nem engedélyköteles, valamint az építészeti-műszaki tervdokumentációt és műszaki leírást,
b) engedélyköteles beruházás esetén
ba) a jogerős engedélyek másolatát – beleértve az engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki
tervdokumentációt és műszaki leírást, vagy
bb) az ügyfél nyilatkozatát a hatósági engedélyezési eljárás megindításáról.
(4) Amennyiben a  kérelem nem kizárólag nem beépített gépek vagy mobil technológiai berendezések beszerzésére,
illetve az azokhoz kapcsolódóan igényelt Vhr. 31. §-a szerinti kiadásokra vonatkozik, és a 3. § (10) bekezdése szerint
az ügyfél nem igényel építési tételek vonatkozásában támogatást, úgy a támogatási kérelemhez csatolni kell
a) nem engedélyköteles beruházás vonatkozásában az  illetékes hatóság igazolását arról, hogy a  tevékenység
nem engedélyköteles, valamint az építészeti-műszaki tervdokumentációt és műszaki leírást,
b) engedélyköteles beruházás esetén
ba) az ügyfél nyilatkozatát a hatósági engedélyezési eljárás megindításáról, vagy
bb) a  jogerős engedélyt, amennyiben az  ügyfél a  támogatási kérelem benyújtásakor már rendelkezik
vele. 9. § (1) A  támogatási kérelem, valamint kifizetési kérelem meghatalmazott általi benyújtásának, illetve a  benyújtást
követő elektronikus kapcsolattartásnak feltétele a  meghatalmazott MVH által vezetett Egységes Mezőgazdasági
Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben való nyilvántartásba vétele és az eljárására vonatkozó meghatalmazás MVH-hoz
történő benyújtása.
(2) A  meghatalmazottat az  eljárásra az  MVH által rendszeresített, az  MVH honlapján közzétett nyomtatványon kell
meghatalmazni, amely tartalmazza:
a) a meghatalmazás típusát,
b) a meghatalmazó és a meghatalmazott adatait,
c) a meghatalmazás érvényességi idejére vonatkozó adatokat,
d) azon eljárási cselekményeket, amelyekre a  meghatalmazás kiterjed, továbbá a  meghatalmazás
érvényességéhez szükséges formai kellékeket.
 (3) Ha az  ügyfél a  támogatási kérelem, valamint a  kifizetési kérelem benyújtására, illetve az  elektronikus
kapcsolattartásra meghatalmazottat vesz igénybe, a meghatalmazásnak a támogatási valamint a kifizetési kérelem
benyújtása és az  ezekhez kapcsolódó eljárási cselekmények elektronikus úton történő ügyintézésére ki kell
terjednie.
(4) A  meghatalmazást, annak elektronikus úton történő benyújtása után postai úton vagy személyesen is be kell
nyújtani az MVH-hoz. A postai úton vagy személyesen benyújtott meghatalmazást legkésőbb a meghatalmazásban
szereplő eljárási cselekmény elvégzését megelőzően tíz nappal kell benyújtani bármely megyei MVH kirendeltségre,
amely meghatalmazást az MVH – a képviseleti jogosultság ellenőrzését követően – nyilvántartásba veszi.
(5) Ha a  (2)  bekezdés szerinti elektronikus és papíralapon tett első bejelentést követően a  képviseleti jogosultság
tartalmában vagy a  képviseleti jogosultság terjedelmét nem érintő bejelentett adatokban változás következik be,
azt a meghatalmazott – a KR útján történt azonosítás után – az MVH honlapján közvetlenül elérhető elektronikus
űrlapon, valamint papíralapon is, annak benyújtásakor meglévő valamennyi jogosultságára kiterjedően köteles
bejelenteni.
(6) Több személy részére adott meghatalmazás esetében az  ügyfelet a  meghatalmazottak bármelyike képviselheti,
egy-egy eljárási vagy ügyintézési cselekménynél azonban csak egyikük járhat el, az ezzel ellentétes kikötés semmis.
(7) A  meghatalmazott – a  képviseleti jogosultságának (2)  bekezdés szerinti igazolását követően – saját ügyfélkapuját
használja a  meghatalmazó ügyfél támogatási kérelmének, valamint kifizetési kérelmének benyújtására, illetve
a benyújtást követő elektronikus kapcsolattartásra.
(8) A  meghatalmazott útján történő támogatási kérelem, valamint kifizetési kérelem benyújtását követően
előterjesztett dokumentum benyújtásának tényét dokumentálni kell. A  dokumentálás módja a  benyújtott
és az  elektronikus felületen KR dokumentumként elérhető kérelem két példányban történő kinyomtatása,
a  kinyomtatott dokumentumok adatokat lezáró utolsó oldalának az  ügyfél és a  meghatalmazott általi aláírása,
valamint a többi oldal mindkét fél általi szignálása. Az ügyfél egy általa aláírt összesítő kimutatásban is elismerheti,
hogy a  feltöltött KR dokumentum adattartalmát ismeri, és azzal egyetért. A  kinyomtatott dokumentum vagy
összesítő kimutatás egy példányát a meghatalmazott, másik példányát az ügyfél köteles megőrizni, és azt az MVH
felhívására a meghatalmazott vagy az ügyfél köteles bemutatni.
(9) A  meghatalmazás visszavonását az  erre rendszeresített nyomtatványon az  ügyfél önállóan vagy meghatalmazott
közreműködésével köteles bejelenteni az MVH-hoz. A visszavonás bejelentéséről szóló nyomtatványt az ügyfélnek
papír alapon, aláírásával hitelesítve postai úton kell megküldenie az  MVH megyei kirendeltségére vagy
a meghatalmazottnak elektronikus úton kell elküldenie az MVH részére, és ezt követően az ügyfélnek – aláírásával
hitelesítve – postai úton kell megküldenie a  benyújtást követő öt napon belül az  MVH megyei kirendeltségére.
A papír alapú bejelentés hiányában a meghatalmazás visszavonása érvénytelen.
(10) Amennyiben a meghatalmazás visszavonását a meghatalmazott önállóan jelenti be, a bejelentéshez csatolnia kell
annak hitelt érdemlő igazolását, hogy a meghatalmazás felmondásáról papír alapon értesítette a meghatalmazást
adó ügyfelet. A  papír alapú bejelentés és igazolás hiányában a  meghatalmazás visszavonása érvénytelen.
A  meghatalmazás visszavonásának meghatalmazott általi bejelentésére egyebekben a  (9)  bekezdésben foglaltak
az irányadók.
8. A támogatási kérelem elbírálása 10. § (1) A  támogatási kérelmet az  MVH bírálja el, és a  támogatási döntést a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési,
valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi
XVII. törvény (a  továbbiakban: Törvény) 32.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerint meghatározott – a  2.  § (2)  bekezdése
szerinti célterületenként külön – benyújtási sorrend alapján hozza meg. A  benyújtási sorrendet célterületenként
–  a  2. célterület esetében a  3.  § (2)  bekezdés b)  pont ba) és bb)  alpontjai szerint külön – kisértékű és nagyértékű
beszerzésekre vonatkozóan külön rangsorban kell megállapítani. A  támogatási határozatot a  rendelkezésre álló
keret alapján az MVH hozza meg.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti benyújtási sorrendbe állított, jóváhagyható támogatási kérelmek közül azon kérelmek,
amelyek tekintetében a  támogatási döntés meghozatalakor a  támogatási igény meghaladja az  intézkedésre
fordítható forrásnak az Irányító Hatóság által megállapított összegét, a Törvény 56. § (1) bekezdés b) pontja alapján
forráshiány miatt kerülnek elutasításra.
9. A kifizetési kérelem benyújtása 11. § (1) Kifizetési kérelmet a  helyt adó vagy részben helyt adó, jogerős támogatási határozat alapján a  Vhr. 16/B.  §
(1)  bekezdésében meghatározott időszakokban lehet benyújtani az  elektronikus űrlapkitöltő szolgáltatás
segítségével előállított elektronikus űrlapon, ügyfélkapun keresztül.
(2) A  kifizetési kérelemhez benyújtandó dokumentumokat szkennelt formában kell csatolni. A  kifizetési kérelem
benyújtása és a kifizetési kérelem alapján indult eljárás során a 7. § (2) és (6) bekezdését és a 9. § (2)–(10) bekezdését
megfelelően alkalmazni kell.
(3) Az  ügyfél a  támogatás igénybevételére vonatkozó ugyanazon jóváhagyó támogatási határozat alapján az  első
kifizetési kérelem benyújtását követően három havonta nyújthat be olyan kifizetési kérelmet melyben – az utolsó
kifizetési kérelem kivételével – a támogatási összeg legalább 25%-a elszámolásra kerül.
(4) Az  ügyfél a  támogatási határozat jogerőre emelkedésétől számított 6 hónapon belül köteles a  támogatási
határozatban jóváhagyott egyéb elszámolható kiadásnak nem minősülő támogatási összeg legalább 10%-ára
vonatkozóan kifizetési kérelmet benyújtani.
(5) Mentesül az ügyfél a (4) bekezdésben foglaltak alól, ha a támogatási kérelemre hozott határozatban kizárólag egy
darab gép került jóváhagyásra, és a  támogatási határozat jogerőre emelkedését követő 1 hónapon belül az  MVH
részére megküldi a szállító által kiállított visszaigazolást arról, hogy a megrendelést a támogatási határozat jogerőre
emelkedésétől számított 6 hónapon belül miért nem tudja és ezen túl mikorra tudja teljesíteni.
(6) A (5) bekezdésben foglaltak teljesülése esetén is köteles az ügyfél a kifizetési kérelmét legkésőbb 2015. január 31-ig
benyújtani, és a műveletet a 4. § (4) bekezdésében foglalt határidőig megvalósítani.
(7) Az ügyfél köteles
a) a támogatott beruházást rendeltetésszerűen, a vonatkozó engedélyek és előírások betartásával üzemeltetni
(a továbbiakban: üzemeltetési kötelezettség), a támogatási kérelemben meghatározott megvalósítási helyen
azzal, hogy az  üzemeltetési kötelezettség a  nem beépített gépek vagy mobil technológiai berendezések
esetében a megvalósítási helyen kívül is megvalósulhat,
b) a támogatási kérelem benyújtását megelőző naptári év foglalkoztatotti átlaglétszámát – az önfoglalkoztatást
is figyelembe véve – az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt legalább szinten tartani,
c) az  üzemeltetési kötelezettség időtartamának egésze alatt a  4.  § (4)  bekezdésében foglalt időponttól
kezdődően az üzemeltetési kötelezettség lejártáig a 4 EUME-t meghaladó üzemméretet fenntartani,
d) induló vállalkozás esetén a  c)  ponttól eltérően a  4.  § (2)  bekezdés a)  pontjában foglalt határidőtől
az üzemeltetési kötelezettség lejártáig a 4 EUME-t meghaladó üzemméretet fenntartani.
(8) Az  ügyfél vagy általa kijelölt alkalmazottja az  utolsó kifizetési kérelem benyújtása előtt köteles a  DIT-ÚMVP
keretében szervezett, e jogcím tárgyában tartott kötelező képzésen részt venni és azt elvégezni.
(9) A  (7)  bekezdés a)  pontja szerinti üzemeltetési kötelezettség a  támogatási határozat jogerőre emelkedésével
kezdődik, és az utolsó kifizetési határozat jogerőre emelkedésétől számított öt évig áll fenn.
(10) A  művelet e  rendelet hatálybalépésének időpontjától az  ügyfél saját felelősségére megkezdhető, kivéve, ha
az  ügyfél a  támogatási kérelmében építési tételekre is igényel támogatást, mert abban az  esetben az  építési
tevékenység a támogatási kérelem befogadását követően kezdhető meg.
(11) Ha az ügyfél a támogatási kérelemhez a 8. § (3) bekezdés b) pont bb) alpontja, vagy a 8. § (4) bekezdés b) pontja
szerinti nyilatkozatot nyújtott be, a  jogerős engedélyek, az  engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki
tervdokumentációt és műszaki leírás másolatát legkésőbb az  első olyan kifizetési kérelemhez köteles csatolni,
amelyben az ügyfél nem kizárólag
a) nem beépített gépet vagy mobil technológiai berendezést,
b) egyéb elszámolható kiadást, vagy
c) nem engedélyköteles beépítési tevékenységgel érintett gépet vagy technológiai berendezést számol el.
10. Az elektronikus kérelembenyújtás és a kapcsolattartás szabályai
12. § (1) Az  ügyfél az  MVH részére teljesítendő, e  rendeletben meghatározott intézkedésben való részvétele
megalapozottságának vizsgálatához, megállapításához szükséges bejelentési, adatszolgáltatási, valamint
nyilatkozattételre vonatkozó kötelezettségét kizárólag elektronikus úton, az  ügyfélkapun keresztül köteles
teljesíteni.
(2) Az  MVH az  adott eljárási cselekményhez kapcsolódó döntéseit postai úton vagy – amennyiben annak feltételei
fennállnak – elektronikus úton közli az ügyféllel.
(3) Az MVH az (1) és (2) bekezdésben meghatározott eljárási cselekmények elektronikus ügyintézés keretében történő
elvégzése céljából a KR-en keresztül hozzáférhető informatikai rendszert működtet.
(4) Az  elektronikus úton benyújtott dokumentumok MVH általi fogadásának tényét a  KR-ben az  ügyfél személyes
ügyfélkapuján található értesítési tárhelyére történt feltöltés jelenti, benyújtásának időpontját pedig az  értesítési
tárhelyére kapott automatikus értesítés igazolja.
(5) Az  MVH az  adott eljárási cselekményről az  ügyfél értesítési tárhelyére értesítést küld, továbbá az  adott eljárási
cselekményhez kapcsolódó dokumentumot, valamint az  eljárás során hozott döntést (a  továbbiakban:
dokumentum) az ügyfél értesítési tárhelyére elhelyezi, melyről a KR az ügyfél által megadott elektronikus levélcímre
értesítést küld.
(6) Az  ügyfél a  dokumentumot az  értesítési tárhelyéről a  tartós tárhelyére történő áthelyezésével veheti át. A  tartós
tárhelyre történő áthelyezést követően a KR dokumentum megnyitható és olvasható. A dokumentum ügyfél általi
átvételének visszaigazolása automatikusan megküldésre kerül az MVH részére.
(7) Ha az  ügyfél az  MVH által megküldött dokumentumot az  értesítési tárhelyén történő elhelyezését követő ötödik
napon sem veszi át, az MVH az ügyfél részére papír alapon kézbesíti a dokumentum hiteles másolatát.
(8) Az (5)–(7) bekezdésben foglaltakat kizárólag elektronikus kapcsolattartás esetén kell alkalmazni.
11. Jogkövetkezmények 13. § (1) Amennyiben az ügyfél a műveletet a 4. § (4) bekezdésében foglalt megvalósítási határidőig nem valósítja meg, vagy
a 11. § (4) bekezdésben foglaltaknak nem tesz eleget, úgy az MVH – amennyiben kifizetési kérelem alapján eljárás
van folyamatban, úgy a  kérelmet határozattal elutasítja – a  támogatási határozatát visszavonja, ezzel egyidejűleg
megállapítja, hogy az  ügyfél támogatáshoz való jogosultsága intézkedésben való jogosulatlan részvétel miatt
megszűnik.
(2) Az  MVH a  támogatási határozatot visszavonó és támogatáshoz való jogosultság megszűnését megállapító
határozatában rendelkezik továbbá arról, hogy az  ügyfél a  támogatási határozat jogerőre emelkedésének naptári
évére és az  azt követő naptári évre a  2007–2013-as időszakban az  EMVA-ból finanszírozott intézkedésére nem
nyújthat be támogatási kérelmet, továbbá a  már benyújtott, de jogerős döntéssel még el nem bírált támogatási
kérelme elutasításra kerül.
(3) Amennyiben a  4–6.  §-ban foglalt szempontok ellenőrzése során az  MVH megállapítja, hogy az  ügyfél nem
valós adatot szolgáltatott, úgy a  kifizetett támogatás egészét jogosulatlanul igénybe vett támogatásként
az intézkedésben való jogosulatlan részvételre vonatkozó szabályok szerint kell visszafizetni.
(4) Amennyiben az ellenőrzés során az MVH megállapítja, hogy az ügyfél az üzemeltetési kötelezettségének nem tesz
eleget, vagy a beruházás üzemeltetésének igazolását 2015. január 31. napjáig nem teljesíti, akkor az  igénybe vett
támogatási összeget a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó szabályok szerint kell visszafizetni.
(5) Amennyiben az ügyfél a 4. § (2) bekezdésében foglalt bármely kötelezettségének nem tesz eleget, akkor az igénybe
vett támogatási összeget a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó szabályok szerint kell visszafizetni.
(6) Amennyiben az ügyfél a 11. § (7) bekezdés c) pontjában foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, akkor az igénybe
vett támogatási összeget a jogosulatlanul igénybe vett támogatásra vonatkozó szabályok szerint kell visszafizetni.
(7) Amennyiben az  ügyfél a  11.  § (10)  bekezdésében foglaltakat megszegi, és a  támogatási kérelem alapján indult
eljárás során kerül mindez megállapításra, akkor az a támogatási kérelem érintett tételeinek elutasítását vonja maga
után. Amennyiben ez  a  kifizetési kérelem alapján indult eljárás során kerül megállapításra, úgy az  érintett tétel
elutasításra kerül, a korábbi kifizetési határozatban elszámolt, érintett tételek vonatkozásában az intézkedésben való
jogosulatlan részvétel szabályait kell alkalmazni.
(8) Amennyiben az ügyfél a támogatási kérelemben vállalt átlagos foglalkoztatotti létszámnál kevesebb főt foglalkoztat
az  üzemeltetési kötelezettség harmadik évétől kezdődően, akkor – hiányzó foglalkoztatottanként egyszer –
a jóváhagyott támogatási összeg 2%-ának megfelelő összeget, de legfeljebb 300 000 forintot köteles visszafizetni.
(9) Ha az  induló vállalkozásnak minősülő ügyfél a  pénzügyi terv pontozási szempontok tekintetében vállalt
kötelezettségének nem teljesítése pontszámvesztést eredményez, az  1–3.  mellékletben meghatározott
szempontonként a kifizetési kérelmek alapján jóváhagyott támogatási összeg 2%-ának megfelelő összeget köteles
visszafizetni.
(10) A  11.  § (4)  bekezdésében foglalt határidőig, illetve a  11.  § (4)  bekezdésében foglaltak teljesítése esetén
2014.  december 31-ig az  ügyfél teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt, visszavonhatatlan nyilatkozatában
vállalhatja, hogy az  intézkedésben való jogosulatlan részvétel jogkövetkezményeinek alkalmazása mellett
a támogatás egészéről lemond.
12. Támogatott beruházásokhoz igényelhető előleg 14. § E rendelet alapján támogatott beruházásokhoz az  ügyfél előleget igényelhet, amelyre vonatkozóan az  Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az egyes beruházási jogcímek esetén nyújtandó támogatási előlegfizetésről
szóló 118/2012. (XI. 22.) VM rendeletet kell alkalmazni.
13. Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
16. § Ez a  rendelet az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló,
2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 26–28. cikkeinek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapítja meg.
dr. fazekas sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
278/2010. (IV. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. április 6-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Gyurka Tibor, a Nép Oldali Párt elnöke által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2010. március 22-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a fémfelvásárló telepek a beszállított fémhulladékokat
kizárólag ellenszolgáltatás nélkül vehetik át?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. A népszavazásra bocsátott kérdésnek mind
a választópolgár, mind a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie. Az egyértelműség követelményét a testület és
az Alkotmánybíróság is a népszavazáshoz való jog alkotmányos garanciájaként értelmezi.
A Bizottság álláspontja szerint a kérdés sem a választópolgár, sem a jogalkotó számára nem egyértelmű a tekintetben,
hogy a beadványozó mit ért a „fémfelvásárló telep” és a „fémhulladék” kifejezés alatt. A Bizottság álláspontja szerint
a fenti kifejezések absztrakt jellegükre tekintettel nem egyértelműek sem a választópolgár, sem a jogalkotó számára.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű továbbá azért sem, mert nem világos, hogy a beadványozó
mit ért a „ellenszolgáltatás nélkül” kifejezés alatt, ez ugyanis – egy lehetséges értelmezés szerint – nem lenne akadálya
annak, hogy az ellenérték megfizetésére később, az átvételt köve tően kerüljön sor.
A fent leírtak miatt az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt
feltételeknek, a testület az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §
(1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1062/2019. (II. 25.) Korm. határozata a nemzeti jelentőségű vajdasági magyar intézmények programjai és megkezdett beruházásai megvalósításához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – a  miniszterelnök általános helyettesének bevonásával – gondoskodjon
a  nemzeti jelentőségű vajdasági magyar intézmények programjai és megkezdett beruházásai finanszírozása
érdekében a 2019. évben szükséges 1 620 000 000 forint központi költségvetési forrás biztosításáról a Magyarország
2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és
kiadásai fejezet, 42. Alapok támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára;
Felelős: pénzügyminiszter
 a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: azonnal
2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy a nemzeti jelentőségű vajdasági magyar intézmények programjai és megkezdett
beruházásai finanszírozása érdekében – a  miniszterelnök általános helyettesének bevonásával – gondoskodjon
a  2020. évtől a  központi költségvetés XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 42. Alapok
támogatása cím, 2. Bethlen Gábor Alap támogatása alcím javára beépülő jelleggel 360 000 000 forint forrás
biztosításáról.
Felelős: pénzügyminiszter
 a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
57/2012. (VIII. 3.) HM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
2. § (2) bekezdés g) pontja alapján, a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva, a következő
utasítást adom ki: 1. § (1) A központi államigazgatási szervekről, valamint a
Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. §
(2) bekezdés b) pontja alapján, a tisztképzés rendszerének
korszerűsítésével, a honvédelmi neveléssel és a honvédség
humánstratégiájával összefüggő feladatok irányítása, továbbá a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Fenntartói Testületében (a továbbiakban: FT) a honvédelmi miniszter képviseletének ellátása érdekében dr. Szarka Gábor Leventét
miniszteri biztossá nevezem ki.
(2) A miniszteri biztos tevékenységét 2012. augusztus 1-jétől 2013. január 31-ig látja el.
(3) A miniszteri biztos tevékenységét a honvédelmi miniszter irányítja.
2. § (1) A miniszteri biztos feladatkörében
a) képviseli a honvédelmi minisztert az FT-ben, vala
mint ellátja az FT ügyvivői feladatait;
b) koordinálja a Nemzeti Közszolgálati Egyetem fenn
tartói irányításával összefüggő tárcaszintű döntések előkészítését; c) irányítja a Nemzeti Közszolgálati Egyetem létrehozásáról szóló 1278/2010. (XII. 15.) Korm. határozat 12. pontjával összefüggő tárcaszintű feladatok végrehajtását;
d) irányítja a honvédelmi nevelés programjának kidolgozását; e) irányítja a honvédelmi ágazat humánstratégiájával,
valamint az új életpályamodellel kapcsolatos tárcaszintű
feladatok végrehajtását.
(2) A miniszteri biztos a feladatainak végrehajtása érdekében valamennyi érintett honvédelmi szervezettel folyamatos és közvetlen kapcsolattartásra, egyeztetésre, továbbá adat, információ, és irat bekérésére jogosult. A minisz
teri biztos megkeresését a honvédelmi szervezetek feladatés hatáskörükben eljárva, határidőre teljesítik.
(3) A miniszteri biztos feladatkörében eljárva tárcaközi
egyeztetések lefolytatására, és az érdekvédelmi szervekkel
történő tárgyalásra jogosult.
3. § A miniszteri biztos díjazására és juttatására a Ksztv.
38. § (7) bekezdését kell alkalmazni.
4. § A miniszteri biztos feladatainak végrehajtásáról a HM
közigazgatási államtitkára útján kéthavonta jelentést terjeszt fel a honvédelmi miniszternek, melyet tájékoztatásul
megküld a Honvéd Vezérkar főnökének.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről
szóló 5/2012. (I. 27.) HM utasítás.
Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
16/2010. (II. 5.) Korm. rendelete a területfejlesztéssel és a területrendezéssel összefüggésben megőrzendő dokumentumok gyűjtéséről, megőrzéséről, nyilvántartásáról és hasznosításáról.
A Kormány a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 27. § (1) bekezdés z) pontjában és az egyes
jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. évi LXXXII. törvény 6. § (2) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva, valamint a 9. §
tekintetében az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 35. §
(1) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A területfejlesztéssel és a területrendezéssel összefüggésben megőrzendő dokumentumok (a továb biak ban:
dokumentációk) a következők:
a) a területfejlesztési koncepció, a területfejlesztési program és a területrendezési terv tartalmi követelményeiről,
valamint illeszkedésük, kidolgozásuk, egyeztetésük, elfogadásuk és közzétételük részletes szabályairól szóló
218/2009. (X. 6.) Korm. rendelet (a továb biak ban: R.) szerint elfogadott területi tervek, beleértve a területi tervek
módosításait is:
aa) az Országos Területfejlesztési Koncepció, a kiemelt térség területfejlesztési koncepciója és programja,
ab) a régió, a megye, a kistérség területfejlesztési koncepciója és programja,
ac) az Országos Területrendezési Terv, a kiemelt térség területrendezési terve,
ad) a megye területrendezési terve, a megye térségére készített területrendezési terv;
b) az a) pontban meghatározott területi tervekhez kapcsolódóan, illetve azoktól függetlenül készült,
ba) az a) pont aa)–ac) alpontja szerinti területi terv megalapozó munkarészei,
bb) az a) pont ad) alpontja szerinti területi terv megalapozó munkarészei,
bc) a területrendezési tanulmánytervek;
c) a területrendezési hatósági eljárás során kiadott határozat és a határozatot megalapozó, a térségi
területfelhasználási engedély iránti kérelem részét képező területi (környezeti, társadalmi és gazdasági)
hatásvizsgálat;
d) a költségvetésből származó pénzeszközökből meg valósuló területfejlesztési és területrendezési célú, vagy ahhoz
kapcsolódó területi kutatások dokumentációi;
e) az Országos Területfejlesztési Tanács, a térségi fejlesztési tanácsok, a regionális fejlesztési tanácsok, a megyei
területfejlesztési tanácsok, valamint a kistérségi fejlesztési tanácsok üléseiről készült jegyzőkönyvek;
f) az önkéntesen átadott dokumentációk, gyűjtemények, dokumentumtárak, szakvélemények.
2. § (1) A Kormány a Dokumentációs Központ üzemeltetőjeként a VÁTI Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai
Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságot (a továb biak ban: Üzemeltető) jelöli ki.
(2) A területfejlesztésért és területrendezésért felelős miniszter (a továb biak ban: miniszter) az Üzemeltetővel évente
közszolgáltatási szerződés köt.
(3) A közszolgáltatási szerződésnek tartalmaznia kell
a) az ellátandó feladatok meghatározását és ütemezését,
b) a feladatok ellátásáért járó, a miniszter által éves szinten biztosítandó ellenszolgáltatás mértékét, valamint
a pénzügyi folyósítás ütemezését,
c) a feladatok végrehajtásáról szóló, negyedévente készítendő, az a) pont szerinti ellátandó feladatokra kiterjedő
szakmai és pénzügyi beszámoló tartalmát,
d) a feladatok végrehajtása – miniszter vagy az általa megbízott személy (szervezet) általi, korlátozás nélkül
végezhető – ellenőrzésének módját, és
e) a nem megfelelő teljesítés jogkövetkezményeit, a költségvetési támogatás szüneteltetésére és visszavonására
vonatkozó feltételeket.
(4) A Dokumentációs Központ Üzemeltetési Szabályzatát a miniszter hagyja jóvá. Az Üzemeltetési Szabályzatot
a miniszter által vezetett minisztérium és az Üzemeltető honlapján közzé kell tenni.
(5) Az Üzemeltetési Szabályzatnak tartalmaznia kell különösen
a) a dokumentációk fogadásának rendjét, a dokumentációk beküldésének módját,
b) a Dokumentációs Központ által vezetett nyilvántartások leírását, és
c) a Dokumentációs Központ felelősségi körét.
(6) A Dokumentációs Központ, amennyiben alapfeladatának ellátását nem veszélyezteti, a kötelező gyűjtőkörön kívüli
dokumentumokat is gyűjthet. A kötelező gyűjtőkörön kívüli dokumentumok átadásáról az Üzemeltető megállapodást
köt az átadó szervvel vagy személlyel, amelyben rendelkezni kell a dokumentumok átvételével és tárolásával
kapcsolatban felmerülő költségek viseléséről.
3. § (1) Az 1. § a) pont aa)–ac) alpontja szerinti dokumentációk kidolgozásáért felelős szerv megküldi a Dokumentációs
Központnak az elfogadást követő 90 napon belül az elfogadott területi tervet és az 1. § b) pont ba) alpontja szerinti
megalapozó munkarészeket.
(2) Az 1. § a) pont ad) alpontja, valamint az 1. § b) pont bb) alpontja szerinti dokumentáció (6)–(7) bekezdés szerinti
elektronikus példányát a miniszter a hozzá történő beérkezést köve tően 30 napon belül megküldi a Dokumentációs
Központnak.
(3) Az 1. § c) pontja szerinti határozatot és hatásvizsgálatot a határozat jogerőre emelkedését követő 30 napon belül
az állami főépítész megküldi a Dokumentációs Központnak. Amennyiben a térségi területfelhasználási
engedélykérelemről hozott határozat elleni kereset ügyében a Fővárosi Bíróság határozatot hoz, azt az állami főépítész
a határozat kézhezvételétől számított 30 napon belül megküldi a Dokumentációs Központnak.
(4) Az 1. § d) pontja szerinti területi kutatás iratanyagait a kutatást megrendelő szerv vezetője a kutatás lezárásától
számított 90 napon belül megküldi a Dokumentációs Központnak.
(5) Az 1. § e) pontja szerinti jegyzőkönyvet az Országos Területfejlesztési Tanács, a térségi fejlesztési tanács, a regionális
fejlesztési tanács, a megyei területfejlesztési tanács, valamint a kistérségi fejlesztési tanács a hitelesítést követő
90 napon belül megküldi a Dokumentációs Központnak.
(6) Az (1)–(5) bekezdés szerinti dokumentációkat elektronikus úton az ISO 32000 – 1:2008 szabványnak megfelelő PDF
(Portable Document Format) formátumban kell a Dokumentációs Központnak 100 MB terjedelemig elektronikus úton
a központi elektronikus szolgáltató rendszeren keresztül, 100 MB terjedelem felett egyszer írható elektronikus
adathordozón postai úton megküldeni.
(7) Az (1)–(4) bekezdés szerinti dokumentációk rajzi munkarészei esetében a dokumentumokat – az R.-ben
meghatározott követelményeknek meg fele lően, az R. 7. mellékletében felsorolt térségi területfelhasználási
kategóriákat, műszaki infrastruktúra-hálózatokat és egyedi építményeket, valamint a térségi övezeteket önálló
rétegen (layer) ábrázolva – az ISO 19136:2007 szabványnak megfelelő GML (Geography Markup Language)
formátumban kell a Dokumentációs Központ részére 100 MB terjedelemig elektronikus úton a központi elektronikus
szolgáltató rendszeren keresztül, 100 MB terjedelem felett egyszer írható elektronikus adathordozón postai úton
megküldeni. A rajzi munkarészeket az ISO 32000 – 1:2008 szabványnak megfelelő PDF (Portable Document Format)
formátumban is meg kell küldeni a GML formátumok használata során történő egyértelmű megfeleltetés érdekében.
(8) Az (1), (3) és (5) bekezdés szerinti dokumentációkat papíralapon is meg kell küldeni a Dokumentációs Központnak.
(9) A dokumentációk leíró adatainak megküldését a Dokumentációs Központ Üzemeltetési Szabályzata szerinti űrlapon
kell megtenni, amely legalább a következő adatokat tartalmazza:
a) a dokumentáció megnevezése,
b) a megbízó szervezet megnevezése, címe, telefonszáma,
c) a tervező, illetve a kutatást végző vállalkozás neve, székhelye, telefonszáma,
d) a tervező, illetve a kutatást készítő témafelelős neve,
e) az elfogadásról, illetve jóváhagyásról szóló határozat, illetve jogszabály száma,
f) az alkalmazott számítógépes program megnevezése,
g) a munka kezdetének és befejezésének időpontja, és
h) a különleges kezelésre való utalás.
4. § A Dokumentációs Központ a részére átadott és beküldött dokumentációt megőrzi, nyilvántartja, rendszerezi és
katalogizálja. A Dokumentációs Központ a dokumentumok biztonságos tárolását, a további megtekintésre,
hasznosításra, jó minőségű másolat készítésére alkalmas állapotban tartását a megfelelő intézményi feltételek
kialakításával folyamatosan biztosítja.
5. § A Dokumentációs Központ az átadott dokumentációkat az 1. §-ban felsorolt típusonként elkülönítetten gyűjti,
metaadatait feldolgozza és adatbázisban tárolja.
6. § (1) A Dokumentációs Központ az ügyfelek számára a kereséshez és tájékozódáshoz internetes keresőfelületet tart fenn.
A keresőfelületen biztosítani kell a dokumentációk címe, valamint a dokumentációkhoz rendelt kulcsszavak szerinti
keresést.
(2) A Dokumentációs Központ által kezelt dokumentumállományra a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok
nyilvánosságáról szóló törvénynek a közérdekű adatokra vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
8. § (1) A területfejlesztési koncepciók, programok és a területrendezési tervek nyilvántartásáról, továbbá az építésügyi
műszaki dokumentációk megőrzésének és hasznosításának részletes szabályairól szóló 5/2000. (II. 11.) FVM rendelet
(a továb biak ban: Rendelet) alapján gyűjtött dokumentációk megőrzéséről, nyilvántartásáról és hasznosításáról
a Dokumentációs Központ gondoskodik.
(2) A Rendelet alapján gyűjtött dokumentációkat 2019. december 31-ig kell e rendelet szabályai szerint az új
nyilvántartási rendszerbe illeszteni.
(3) A 2005. szeptember 1-jét köve tően az e rendelet hatálybalépéséig kiadott, területrendezési eljárás során hozott
határozat egy példányát az állami főépítész a Dokumentációs Központ részére 2010. szeptember 30-ig megküldi.
9. § (1) A 2007–2013 programozási időszakban az Európai Fejlesztési Alap, valamint az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz és
az Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz pénzügyi alapok egyes, a területi együttműködéshez kapcsolódó
programjaiból származó támogatások hazai felhasználásának intézményeiről szóló 49/2007. (III. 26.) Korm. rendelet
(a továb biak ban: EUPAR.) 3. § (6) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az 1. § (3) bekezdésének l) és m) pontjában meghatározott program vonatkozásában]
„b) a nemzeti kapcsolattartó pont: az 1. § (3) bekezdés l) pontjában meghatározott program esetén a VÁTI, az 1. §
(3) bekezdés m) pontjában meghatározott program esetén a területfejlesztésért és területrendezésért felelős
miniszter által vezetett minisztérium;”
(2) Az EUPAR. 3. § (1) bekezdés b) pontjában a „VÁTI Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Közhasznú Társaság
(a továb biak ban: VÁTI Kht.)” szövegrész helyébe a „VÁTI Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Nonprofit
Korlátolt Felelősségű Társaság (a továb biak ban: VÁTI)”, 3. § (2) bekezdés d) pontjában, 3. § (3) bekezdés b) pontjában,
3. § (4) bekezdés c) pontjában és 3. § (5) bekezdés b) pontjában a „VÁTI Kht.” szövegrészek helyébe a „VÁTI. ”, 3. §
(6) bekezdés a) pontjában az „az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium” szövegrész helyébe az „a
területfejlesztésért és területrendezésért felelős miniszter által vezetett minisztérium”, 3. § (6) bekezdés c) pontjában
a „VÁTI Kht.” szövegrész helyébe a „VÁTI”, 4. § (2) bekezdésében az „Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter”
szövegrész helyébe az „A területfejlesztésért és területrendezésért felelős miniszter” szöveg, valamint 5. §
(3) bekezdésében az „a területfejlesztési és az önkormányzati” szövegrész helyébe az „a területfejlesztési és
a területrendezési” szöveg és az „az önkormányzati és területfejlesztési miniszter” szövegrész helyébe az „a
területfejlesztésért és területrendezésért felelős miniszter” szöveg lép.
10. § (1) Hatályát veszti a Rendelet.
(2) A 9. § és az (1) bekezdés az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
(3) 2010. október 1-jén hatályát veszti a 8. § (3) bekezdése. Ez a § 2010. október 2-án hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
2009. CXXII. törvény a köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről.
Az Országgyűlés a köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működésének előmozdítása érdekében a következő
törvényt alkotja:
1. § E törvény alkalmazásában
a) köztulajdonban álló gazdasági társaság: az a gazdasági társaság, amelyben a Magyar Állam, helyi önkormányzat,
a helyi önkormányzat jogi személyiséggel rendelkező társulása, többcélú kistérségi társulás, fejlesztési tanács,
kisebbségi önkormányzat, kisebbségi önkormányzat jogi személyiségű társulása, költségvetési szerv vagy
közalapítvány külön-külön vagy együttesen számítva többségi befolyással rendelkezik,
b) többségi befolyás: az olyan kapcsolat, amelynek révén a befolyással rendelkező egy jogi személyben a szavazatok
több mint ötven százalékával – közvetlenül vagy a jogi személyben szavazati joggal rendelkező más jogi személy
(köztes vállalkozás) szavazati jogán keresztül – rendelkezik, azzal, hogy a közvetett módon való rendelkezés
meghatározása során a jogi személyben szavazati joggal rendelkező más jogi személyt (köztes vállalkozást)
megillető szavazati hányadot meg kell szorozni a befolyással rendelkezőnek a köztes vállalkozásban, illetve
vállalkozásokban fennálló szavazati hányadával, ha azonban a köztes vállalkozásban fennálló szavazatainak
hányada az ötven százalékot meghaladja, akkor azt egy egészként kell figye lembe venni,
c) közzététel: az elektronikus információszabadságról szóló törvény ben meghatározott fogalom.
2. § (1) A köztulajdonban álló gazdasági társaság a közzététel időpontjában fennálló adatok alapján közzéteszi a vezető
tisztségviselők, a felügyelőbizottsági tagok, a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továb biak ban:
Mt.) 188. § (1) bekezdése és 188/A. § (1) bekezdése szerint vezető állású munkavállalók, valamint az önállóan
cégjegyzésre vagy a bankszámla feletti rendelkezésre jogosult munkavállalók
a) nevét,
b) tisztségét vagy munkakörét,
c) munkaviszonyban álló személy esetében
ca) a munkavállaló részére a munkaviszonya alapján közvetlenül vagy közvetve nyújtott pénzbeli juttatásokat,
ezen belül külön feltüntetve személyi alapbérét, egyéb időbérét, teljesítménybérét, valamint az időbért
megalapozó időtartamot, illetve a teljesítménybért megalapozó teljesítménykövetelményeket,
cb) az Mt., kollektív szerződés, illetve a munkaszerződés alapján járó mértéket megjelölve a munkavállalóra
irányadó végkielégítés, illetve felmondási idő időtartamát,
cc) az Mt. 3. § (6) bekezdése alapján kikötött időtartamot és a kötelezettség vállalásának ellenértékét,
d) a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (a továb biak ban: Gt.) 22. § (2) bekezdés a) pont szerinti
jogviszony, valamint a felügyelőbizottsági tagok esetén
da) a megbízási díjat,
db) a megbízási díjon felüli egyéb járandóságokat,
dc) a jogviszony megszűnése esetén járó pénzbeli juttatásokat.
(2) A köztulajdonban álló gazdasági társaság a közzététel időpontjában fennálló adatok alapján a másokkal együttesen
cégjegyzésre vagy a bankszámla feletti rendelkezésre jogosult munkavállalók, valamint a munkáltató működése
szempontjából meghatározó jelentőségű egyéb munkavállalók esetében az (1) bekezdés b)–c) pontjában
meghatározott adatokat teszi közzé.
(3) A köztulajdonban álló gazdasági társaság a közzététel időpontjában fennálló adatok alapján gondoskodik
a pénzeszközei felhasználásával, a gazdasági társaság vagyonával történő gazdálkodással összefüggő – az egyszerű
közbeszerzési eljárás értékhatárát elérő vagy azt meghaladó értékű – árubeszerzésre, építési beruházásra, szolgáltatás
megrendelésre, vagyonértékesítésre, vagyonhasznosításra, vagyon vagy vagyoni értékű jog átadására, valamint
koncesszióba adásra vonatkozó szerződések megnevezésének (típusának), tárgyának, a szerződést kötő felek
nevének, a szerződés értékének, határozott időre kötött szerződés esetében annak időtartamára vonatkozó
adatoknak, valamint az említett adatok változásainak közzétehetővé tételéről. Önkormányzati rendelet a kötelezően
közzétételre kerülő szerződések értékhatárát az egyszerű közbeszerzési eljárás értékhatáránál alacsonyabb összegben
is meghatározhatja.
A törvényt az Országgyűlés a 2009. november 9-i ülésnapján fogadta el.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott szerződés értéke alatt a szerződés tárgyáért kikötött – általános forgalmi adó nélkül
számított – ellenszolgáltatást kell érteni, ingyenes ügylet esetén pedig a vagyon piaci vagy könyv szerinti értéke közül
a magasabb összeget kell figye lembe venni. Az időszakonként visszatérő – egy évnél hosszabb időtartamra kötött –
szerződéseknél az érték kiszámításakor az ellenszolgáltatás egy évre számított összegét kell alapul venni. Az egy
költségvetési évben ugyanazon szerződő féllel kötött azonos tárgyú szerződések értékét a (3) bekezdés szerinti
közzétételi kötelezettség szempontjából egybe kell számítani.
(5) A (3) bekezdés szerinti nyilvánosságra hozatali kötelezettség nem vonatkozik a nemzetbiztonsági, illetve honvédelmi
érdekkel közvetlenül összefüggő beszerzésekre, valamint az államtitokká, illetve szolgálati titokká minősített adatokra.
(6) A munkáltató működése szempontjából meghatározó jelentőségű munkakörnek minősül különösen az a munkakör,
amely a gazdasági társaság vagyonával való gazdálkodás során döntési jogkört tartalmaz.
(7) Az adatok közzétételéért, folyamatos hozzáférhetőségéért és hitelességéért a gazdasági társaság – mint munkáltató –
vezetője a gazdasági társasággal összefüggő valamennyi adat vonatkozásában felelős. Ha a gazdasági társaság
jogutóddal szűnik meg, a korábban közzétett adatoknak a (9) bekezdésben meghatározott időtartamon belüli
folyamatos hozzáférhetőségéről a jogutód vezetője gondoskodik.
(8) A közzététel elmulasztása esetén, továbbá ha a közzététel nem teljes vagy nem időszerű, külön jogszabály szerint
a törvényességi felügyelet gyakorlására jogosult szerv eljárása kezdeményezhető.
(9) A közzétett adatok a közzétételt követő két évig nem távolíthatóak el.
(10) Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettséget a közzétételt megalapozó jogviszony létesítését követő 15 napon
belül, ezt köve tően pedig a társaságiadó-bevallásra nyitva álló határidő utolsó napjáig kell teljesíteni.
(11) A (3) bekezdésben meghatározott kötelezettséget a szerződés létrejöttét, illetve a (3) bekezdés szerinti közzétételi
kötelezettség alá eső adatokban történő változás bekövetkezését követő 60 napon belül kell teljesíteni.
3. § (1) A köztulajdonban álló gazdasági társaságok közül a zártkörűen működő részvénytársaságnál igazgatóság választására
– ha törvény eltérően nem rendelkezik – csak abban az esetben kerül sor, ha ezt a társaság jelentősége, mérete,
működésének jellege indokolja.
(2) Ha az (1) bekezdésben meghatározott zártkörűen működő részvénytársaságnál igazgatóság nem működik,
az igazgatóság jogait – ha törvény eltérően nem rendelkezik – a Gt. 247. §-a szerint vezérigazgató gyakorolja.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott zártkörűen működő részvénytársaságnál az igazgatóság a társaság jelentőségétől,
méretétől, működésének jellegétől függően legalább három, legfeljebb öt természetes személy tagból áll,
nemzetgazdasági szempontból kiemelkedő jelentőségű gazdasági társaság esetében legfeljebb hét természetes
személy tagból áll.
4. § (1) A köztulajdonban álló gazdasági társaságnál felügyelőbizottság létrehozása kötelező. A könyvvizsgáló személyére
az ügyvezetés a felügyelőbizottság egyetértésével tesz javaslatot a társaság legfőbb szervének.
(2) A köztulajdonban álló gazdasági társaság felügyelőbizottsága – ha törvény eltérően nem rendelkezik – három
természetes személy tagból áll, kétszáz millió forintot meghaladó jegyzett tőkéjű gazdasági társaság esetében
legalább három, legfeljebb hat természetes személy tagból áll.
(3) A köztulajdonban álló, kétszáz millió forintot meghaladó jegyzett tőkéjű gazdasági társaság felügyelőbizottsága
elnökének személyére – ha törvény eltérően nem rendelkezik – az Állami Számvevőszék tesz javaslatot. Az így
megválasztott személyt a tulajdonosok által jelölt tagként kell figye lembe venni, és tevékenységére, valamint
visszahívására a munkavállalók által jelölt felügyelőbizottsági tagokra vonatkozó rendelkezéseket kell meg fele lően
alkalmazni.
5. § (1) A köztulajdonban álló gazdasági társasággal munkaviszonyban álló munkavállaló havi személyi alapbére, valamint
a Gt. 22. § (2) bekezdés a) pontja szerinti vezető tisztségviselőjének e jogviszonyára tekintettel megállapított havi
díjazása legfeljebb a Magyar Nemzeti Bank elnöke tárgyévi összes keresete egytizenkettedének az egynegyede lehet.
(2) A köztulajdonban álló gazdasági társasággal munkaviszonyban álló vezető tisztségviselő, továbbá az Mt. 188. §
(1) bekezdése vagy 188/A. § (1) bekezdése hatálya alá eső munkavállaló számára teljesítménykövetelményt, valamint
az ahhoz kapcsolódó teljesítménybért vagy más juttatást a vezető tisztségviselő és az Mt. 188. § (1) bekezdése hatálya
alá eső munkavállaló esetében a gazdasági társaság legfőbb szerve vagy – ha a társasági szerződés (alapszabály,
alapító okirat) így rendelkezik – az igazgatóság, az Mt. 188/A. § (1) bekezdése hatálya alá eső munkavállaló esetében
pedig a munkáltatói jogokat gyakorló vezető tisztségviselő vagy a vezérigazgató határozhat meg, amelyről
a felügyelőbizottság véleményét elő ze tesen ki kell kérni. Teljesítménykövetelményként az üzleti terv fő számainak
teljesítése mellett csak olyan feltétel határozható meg, amelynek teljesítése a munkakör elvárható szakértelemmel és
gondossággal való ellátásán túlmutató, objektíven meghatározható teljesítményt takar.
(3) A köztulajdonban álló gazdasági társaság legfőbb szerve e törvény és más jogszabályok keretei között köteles
szabályzatot alkotni a vezető tisztségviselők, felügyelőbizottsági tagok, valamint az Mt. 188. § (1) bekezdése vagy
188/A. § (1) bekezdése hatálya alá eső munkavállalók javadalmazása, valamint a jogviszony megszűnése esetére
biztosított juttatások módjának, mértékének elveiről, annak rendszeréről. A szabályzatot az elfogadásától számított
harminc napon belül a cégiratok közé letétbe kell helyezni.
(4) Az (1)–(2) bekezdés rendelkezéseitől, valamint a (3) bekezdésben meghatározott szabályzat rendelkezéseitől
érvényesen eltérni nem lehet.
6. § (1) A köztulajdonban álló gazdasági társaság igazgatósága elnökének e jogviszonyára tekintettel megállapított díjazása
nem haladhatja meg a mindenkori kötelező legkisebb munkabér hétszeresét, illetve az igazgatóság többi tagja
esetében a mindenkori kötelező legkisebb munkabér ötszörösét.
(2) A köztulajdonban álló gazdasági társaság felügyelőbizottsága elnökének e jogviszonyára tekintettel megállapított
havi díjazása nem haladhatja meg a mindenkori kötelező legkisebb munkabér ötszörösét, illetve a felügyelőbizottság
többi tagja esetében a mindenkori kötelező legkisebb munkabér háromszorosát. E díjazáson kívül a köztulajdonban
álló gazdasági társaság felügyelőbizottságának tagja – az igazolt, a megbízatásával összefüggésben felmerült
költségeinek megtérítésén kívül – más javadalmazásra nem jogosult.
(3) A köztulajdonban álló gazdasági társaság igazgatósága elnökének vagy más tagjának, továbbá felügyelőbizottsága
elnökének vagy más tagjának e jogviszonyára tekintettel a megbízatás megszűnése esetére juttatás nem biztosítható.
(4) Egy természetes személy legfeljebb egy köztulajdonban álló gazdasági társaságnál betöltött vezető tisztségviselői
megbízatás, valamint legfeljebb egy köztulajdonban álló gazdasági társaságnál betöltött felügyelőbizottsági tagság
után részesülhet javadalmazásban.
7. § (1) A köztulajdonban álló gazdasági társaságnál a végkielégítésre való jogosultság tekintetében a kollektív szerződésben
meghatározott, ennek hiányában, illetve olyan munkavállaló esetében, akire a kollektív szerződés hatálya nem terjed
ki, az Mt.-ben szabályozott feltételektől a felek megállapodása nem térhet el. A munkavállaló nem jogosult
végkielégítésre, ha a munkáltató rendes felmondásának indoka – ide nem értve az egészségügyi alkalmatlanságot –
a munkavállaló képességeivel vagy munkaviszonnyal kapcsolatos magatartásával összefügg.
(2) A köztulajdonban álló gazdasági társaságnál a felmondási idő – a kollektív szerződés hatálya alá tartozó munkavállalók
esetében a kollektív szerződés eltérő rendelkezése hiányában – a három hónapot nem haladhatja meg. A felmondási
idő harminc nap, ha a munkáltató rendes felmondásának indoka – ide nem értve az egészségügyi alkalmatlanságot –
a munkavállaló képességeivel vagy munkaviszonnyal kapcsolatos magatartásával összefügg.
(3) A köztulajdonban álló gazdasági társaság esetében az Mt. 3. § (6) bekezdésében meghatározott megállapodás akkor
köthető, ha a gazdasági társaság főtevékenysége szerinti, a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás
tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény ben meghatározott érintett piacon a gazdasági társaságnak versenytársai
működnek. A megállapodás legfeljebb egy évre szólhat. Az ellenérték mértéke legfeljebb az Mt. 3. § (6) bekezdésében
foglalt megállapodásban kikötött idő tartamának felére járó átlagkereset lehet, amely csak a munkaviszony
megszűnésekor fizethető ki a munkavállaló részére. A megállapodás megkötéséhez a felügyelőbizottság elő ze tes
véleménye, továbbá az igazgatóság, ennek hiányában a gazdasági társaság legfőbb szervének a felügyelőbizottság
véleményének ismeretében hozott, elő ze tes jóváhagyása szükséges.
8. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) E törvény 3–4. §-a, 5. § (3) bekezdése, 6. §-a, valamint 8. § (3) bekezdése 2010. január 1-jén lép hatályba.
(3) Hatályát veszti az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 100/N. § (2) és (5) bekezdése, valamint az állami
vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 30. § (2)–(4) és (6) bekezdése.
(4) Az Mt. 13. § (3) bekezdésében a ,,ha e törvény” szövegrész helyébe a ,,ha e törvény vagy a köztulajdonban álló
gazdasági társaságok takarékosabb működéséről szóló törvény” szöveg, 189. §-ában a ,,vezetőre” szövegrész helyébe
a ,,vezetőre, valamint a 188/A. § (1) bekezdése szerinti munkakört betöltő munkavállalóra” szöveg lép.
(5) A 3. § (3) bekezdését, 4. § (2) bekezdését, 5. § (1)–(2) bekezdését, 6. § (1)–(3) bekezdését, valamint 7. §-át nem kell
alkalmazni azon gazdasági társaságokra, amelyekben együttesen nem a Magyar Állam, helyi önkormányzat, a helyi
önkormányzat jogi személyiséggel rendelkező társulása, többcélú kistérségi társulás, fejlesztési tanács, kisebbségi
önkormányzat, kisebbségi önkormányzat jogi személyiségű társulása, költségvetési szerv vagy közalapítvány vagy
ezek többségi befolyása alatt álló gazdasági társaság jogosult a vezető tisztségviselők többségének megválasztására,
 illetve visszahívására.
(6) A köztulajdonban álló gazdasági társaságnak az e törvény hatályba lépését megelőzően kötött, a 2. § (7) bekezdésében
meghatározott közzétételi kötelezettség hatálya alá eső szerződésekkel kapcsolatos adatait első alkalommal 2010.
március 1-jéig kell közzétenni.
(7) E törvény 5–7. §-át a Magyar Nemzeti Bankra, annak felügyelőbizottsági tagjaira, illetve a Magyar Nemzeti Bankkal
munkaviszonyban álló személyekre nem kell alkalmazni.
9. § (1) A köztulajdonban álló gazdasági társaság a társasági szerződését (alapszabályát, alapító okiratát), illetve működését
az e törvény hatálybalépését követő első taggyűlés/közgyűlés napjáig, de legkésőbb 2010. január 31-ig köteles
összhangba hozni a 3–4. §, az 5. § (3) bekezdés és a 6. § rendelkezéseivel.
(2) E törvény 5. § (1) bekezdését, valamint 7. § (1)–(3) bekezdését az e törvény hatálybalépését köve tően kötött vagy
a javadalmazásra vonatkozó részében módosított munkaszerződésekre kell alkalmazni.
(3) A 4. § (3) bekezdésének rendelkezéseit a nem a Magyar Állam többségi befolyása alatt álló gazdasági társaságokra
2011. január 1-jétől kell alkalmazni.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1586/2012. (XII. 15.) Korm. határozata a lakossági villamos energia, földgáz és távhő végfogyasztói árak csökkentéséről.
A Kormány
1. áttekintette a családok megélhetésével kapcsolatos kérdéseket, és megállapította, hogy a lakosságra az energiaellátás
magas díjai miatt elfogadhatatlan teher nehezedik, ezért a lakossági földgáz, villamos energia, távhő díjainak a
csökkentése szükséges;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Magyar Energia Hivatal bevonásával tegyen javaslatot a lakossági
villamos energia, földgáz és távhő végfogyasztói árak 2013. január 1-jétől történő 10 százalékos csökkentésére,
és készítse elő az ehhez szükséges jogszabály-módosításokat.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1202/2012. (VI. 21.) Korm. határozata a Balassi Intézet határon túli magyar köz- és felsőoktatási feladatai ellátásához szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Egyéb feladatok támogatása alcím,
18. Határon túli oktatási és kulturális feladatok támogatása jogcímcsoport, 1. Határon túli oktatási feladatok
támogatása jogcím terhére a X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 12. Balassi Intézet cím javára
123,86 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter emberi erőforrások minisztere közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
663/2010. (XI. 17.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. november 15-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. Szabadkai Tamás (7000 Sárbogárd, Mátyás király u. 1/A.) által a Magyar Szocialista Párt képviseletében benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-795-0143).
Indokolás I. A beadványozó 2010. október 20-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az állampolgárok magánnyugdíjpénztári tagdíjait kizárólag az általuk kiválasztott
magánnyugdíjpénztár kezelheti?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján
az Országgyűlés – az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási
kötelezettség, és ha igen milyen jogalkotásra köteles.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása nem
egyértelmű, mivel az megtévesztő a választópolgárok számára. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés azt a téves
látszatot kelti, mintha a különböző magánnyugdíjpénztárak részére befizetett tagdíjakat jelenleg nem a pénztártag
által választott magánnyugdíjpénztár kezelné. A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról,
valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.) és a magánnyugdíjról és
magánnyugdíjpénztárakról szóló 1997. évi LXXXII. törvény (Mny. tv.) hatályos rendelkezései szerint azonban
a befizetett tagdíjakat kizárólag az a magánnyugdíjpénztár kezeli, amellyel a pénztártag tagsági jogviszonyt létesített.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés továbbá azt a téves látszatot kelti, mintha a magánnyugdíjpénztárral létesített
tagsági jogviszony a pénztártag állampolgárságán alapulna. Ezzel szemben az Mny. tv. 3. § (2) bekezdése határozza
meg pontosan azon feltételeket, melyek szükségesek ahhoz, hogy valamely természetes személy pénztártaggá váljon.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint megtévesztő továbbá a népszavazásra feltenni kívánt kérdés
abban a tekintetben is, hogy nem egyértelmű, hogy a kezdeményező a magánnyugdíjpénztárak mely formájára
kívánja alkalmazni a kérdésben foglaltakat. Nem egyértelmű, hogy a kezdeményezője kizárólag a kötelező, vagy
kizárólag az önkéntes belépéssel keletkező pénztártagsági jogviszony szabályait, esetleg mindkettőt egyszerre kívánja
népszavazás útján szabályozni.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat a Tbj. és az Mny. tv. rendelkezésein, az Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
69/2013. (VII. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 2-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy közterületen tilos legyen dohányozni?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének
akadálya nincs.
II. A határozat a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
a  régi Ve. 117.  § (1)  bekezdésén, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130.  §-ának (1)  bekezdésén,
az  illetékekről szóló tájékoztatás az  1990. évi XCIII. tv. 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  §
(1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1443/2012. (X. 11.) Korm. határozata a NYDOP-4.3.1/A-11-2012-0006 azonosító számú („Térségi elérhetőség javítása a 7343. j. és 6835. j. utakon” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a NYDOP-4.3.1/A-11-2012-0006 azonosító számú, „Térségi elérhetőség javítása a
7343. j. és 6835. j. utakon” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Környezetvédelmi
Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
433/2018. (IX. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló
2011. évi CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tarics
Csillát a 2018. szeptember 1. napjától 2021. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. augusztus 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
62/2014. (IX. 26.) HM utasítása a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján
a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelmi miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalokra
és közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. § Az utasítás 1. mellékleteként kiadom a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer Szervezeti és Működési Szabályzatát.
3. § Ez az utasítás 2014. október 1-jén lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló
28/2012. (IV. 21.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1114/2012. (IV. 12.) Korm. határozata a „Sopron–Szombathely–Szentgotthárd vasútvonal korszerűsítése” című nagyprojekt támogatásának növeléséről.
A Kormány jóváhagyja a „Sopron–Szombathely–Szentgotthárd vasútvonal korszerűsítése” című nagyprojekt
támogatásának – a jelenlegi 303,6 Forint/Euró technikai árfolyammal számítva – nettó 1 172 795 200 Ft-tal, összesen
46 228 045 200 Ft-ra való növelését, és elrendeli a tárgyi nagyprojekt támogatási szerződésének módosítását.
A növekmény a projekt keretében beszerzendő 4 db motorvonat finanszírozásához járul hozzá.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök