text:
48/2013. (XI. 15.) NGM rendelete a pénztárgépek műszaki követelményeiről, a nyugtakibocsátásra szolgáló pénztárgépek forgalmazásáról, használatáról és szervizeléséről, valamint a pénztárgéppel rögzített adatok adóhatóság felé történő szolgáltatásáról.
Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 260.  § (1)  bekezdés c) és e)–h)  pontjában foglalt felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEjEZET
pÉNZTÁRgÉp KöTElEZŐ HASZNÁlATA 1. § (1) Nyugtaadási kötelezettségüket kizárólag pénztárgéppel teljesíthetik az  adóalanyok az  1.  mellékletben
meghatározott tevékenységük során.
(2) Mentesül az adóalany a nyugtaadási kötelezettség pénztárgép útján történő teljesítése alól
a) a pénztárgép meghibásodása,
b) áramszünet,
c) a pénztárgép bevonása,
d) a pénztárgép eltulajdonítása,
e) a pénztárgép megsemmisülése, elvesztése
esetén, feltéve, hogy nincs olyan más pénzátvételi hely, ahol a fizetések lebonyolítása aránytalan nehézség nélkül
megoldható lenne.
(3) A (2) bekezdés szerinti mentesülés csak az érintett pénzátvételi helyen és
a) a  pénztárgép meghibásodása esetén a  meghibásodás bekövetkeztétől a  pénztárgép megjavításáig vagy
a cseregép biztosításáig, illetve a meghibásodott pénztárgép helyett üzembe helyezett pénztárgép üzembe
helyezéséig, de legfeljebb a meghibásodás napjától számított 15. napig,
b) áramszünet esetén az áramszünet idején,
c) a pénztárgép bevonása esetén a bevonás idején,
d) a pénztárgép eltulajdonítása, megsemmisülése, elvesztése esetén az új pénztárgép üzembe helyezéséig, de
legfeljebb az eltulajdonítás, megsemmisülés, elvesztés észlelésétől számított 15. napig
érvényes.
(4) A  (3)  bekezdéstől eltérően, ha a  nyugtakibocsátási kötelezettség pénztárgéppel történő teljesítésének feltételei
a  (3)  bekezdés a)–d)  pontjában írt időtartam lejárta előtt más módon helyreállnak, a  (2)  bekezdés szerinti
mentesülés ennek időpontjáig érvényes.
(5) A  nyugtakibocsátási kötelezettség pénztárgéppel történő teljesítése feltételeinek helyreálltakor a  pénztárgépben
első tételként a  (2)  bekezdés szerinti esemény bekövetkeztétől a  nyugtakibocsátási kötelezettség pénztárgéppel
történő teljesítése feltételeinek helyreálltáig bizonylatolt bevételt kell rögzíteni, külön megjelöléssel vagy az  erről
utólag egy összegben készült gépi nyugtán történő feljegyzéssel, a bizonylat megőrzése mellett. Cserepénztárgép
használata esetén a 42. § (6) bekezdése szerint kell eljárni.
II. FEjEZET
A KöZVETlEN ADATlEKÉRDEZÉSSEl MEgVAlóSÍTOTT ADATSZOlgÁlTATÁS TEljESÍTÉSE AlólI
EgyEDI MENTESÍTÉS
2. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdése alapján pénztárgéphasználatra kötelezett adóalany az  általános forgalmi adóról szóló
2007. évi  CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa tv.) 178.  § (1a)  bekezdésében meghatározott adatszolgáltatási
kötelezettségét a  4. és 5.  mellékletben meghatározott tartalommal és formában, és az  ott meghatározott módon
köteles teljesíteni.
(2) Az  (1)  bekezdéstől eltérően a  pénztárgép használatra nem kötelezett, de pénztárgépet saját döntése alapján
használó adóalany az  Áfa tv. 178.  § (1a)  bekezdésében meghatározott adatszolgáltatási kötelezettségét
a 3. § (7) bekezdésében foglaltaknak megfelelően teljesíti.
3. § (1) A pénztárgéphasználatra kötelezett adóalany az állami adóhatóságtól az erre a célra rendszeresített nyomtatványon
kérheti az  e  rendeletben meghatározott, elektronikus hírközlő hálózat útján történő adattovábbítás alóli
felmentést (a továbbiakban: egyedi mentesítés), amennyiben az a székhelye, telephelye, üzlete, pénzátvételi helye,
ahol a  pénztárgépet üzemelteti, olyan helyen található, ahol az  e  rendelet szerinti adatkapcsolat létesítéséhez
szükséges elektronikus hírközlő hálózat önhibáján kívül nem áll rendelkezésre (nem érhető el), és az  elektronikus
hírközlő hálózat elérése külső antennával vagy egyéb műszaki megoldás alkalmazásával sem biztosítható, illetve
az aránytalan terhet jelent az adóalany számára.
(2) A  kérelem benyújtása, illetve az  egyedi mentesítés megadása nem érinti az  adóalany azon kötelezettségét, hogy
nyugtaadási kötelezettségét online kapcsolatra képes, adóügyi ellenőrző egységgel felszerelt pénztárgép útján
teljesítse.
(3) A kérelemben meg kell jelölni
a) a pénzátvételi hely (pénztárgép üzemeltetésének helyszíne) adatait:
aa) település megnevezése,
ab) közterület neve,
ac) házszám, ennek hiányában helyrajzi szám, és
b) azt, hogy az üzemeltető pénztárgépet használó rendelkezésére álló adatok, információk szerint mikortól és
milyen okból nem érhető el az elektronikus hírközlési szolgáltatás.
(4) Az  egyedi mentesítést az  állami adóhatóság megadja, amennyiben a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság
(a továbbiakban: NMHH) szakhatósági állásfoglalása alapján az elektronikus hírközlő hálózat a kérelemben megjelölt
pénzátvételi helyen nem érhető el, és az elektronikus hírközlő hálózat elérése külső antennával vagy egyéb műszaki
megoldás alkalmazásával sem biztosítható, vagy az aránytalan terhet jelent az adóalany számára.
(5) Az egyedi mentesítés 1 évre szól.
 (6) Az egyedi mentesítés iránti kérelem újból benyújtható az egyedi mentesítés lejáratát megelőző legalább 90 nappal
korábban. Ebben az esetben az (1)–(5) bekezdésekben foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
 (7) A  kérelem benyújtása és a  kérelem tárgyában hozott határozat jogerőre emelkedése közötti időszakban, továbbá
az  egyedi mentesítés időtartama alatt a  pénztárgép üzemeltetője a  3.  melléklet A)  pont 9.  alpontjában foglaltak
megfelelő alkalmazásával a  4.  mellékletben meghatározott adatokat CD/DVD lemezre, illetve az  előzőekkel
funkcionalitásában megegyező, egyszer írható optikai adathordozóra menti és havonta, a  tárgyhónapot követő
hónap 10. napjáig megküldi a  székhelye, ennek hiányában telephelye szerint illetékes állami adóhatóságnak.
Az adóalany kérelmére az állami adóhatóság az egyedi mentesítés tárgyában hozott határozatában engedélyezheti
az adatszolgáltatási kötelezettség (8) bekezdés szerint történő teljesítését.
(8) A  (7)  bekezdéstől eltérően az  adóalany a  2.  § (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettségét úgy
is teljesítheti, hogy pénztárgépét a  napi zárást követően legalább 1 óra időtartamra úgy helyezi el, hogy
az elektronikus hírközlő hálózat elérhető legyen.
(9) Amennyiben az állami adóhatóság az NMHH szakhatósági állásfoglalása alapján megállapítja, hogy az elektronikus
hírközlő hálózat az (5) bekezdésben meghatározott időtartam alatt elérhetővé vált, az állami adóhatóság az egyedi
mentesítést visszavonja az erről szóló határozat jogerőre emelkedésének napjával.
III. FEjEZET
pÉNZTÁRgÉp FORgAlMAZÁSA ENgEDÉlyEZÉSÉNEK SZABÁlyAI 1. A pénztárgép forgalmazása engedélyezésére vonatkozó általános szabályok
4. § (1) Az  e  fejezetben szabályozott hatósági eljárásokban első fokon a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
(a  továbbiakban: MKEH) metrológiai hatósága (a továbbiakban: Hatóság), másodfokon az  MKEH központi szerve
(a továbbiakban együtt: engedélyező hatóság) jár el.
(2) Az  e  fejezet hatálya alá tartozó eljárásokban az  ügyintézési határidő 15 nap, amely legfeljebb 15 nappal
meghosszabbítható.
5. § (1) A pénztárgép forgalmazását az engedélyező hatóság akkor engedélyezi, ha a pénztárgép megfelel az e rendeletben
meghatározott valamennyi műszaki követelménynek és ezt a típusvizsgálat igazolja.
(2) Az egyéb feltételeken kívül csak olyan pénztárgép forgalmazása engedélyezhető, amely képes – a külön jogszabály
szerint – adóigazgatási azonosításra alkalmas számla, nyugta adására olyan ügylet esetében is, ahol az ellenértéket
euróban határozták meg.
(3) A forgalmazási engedély annak a forgalmazónak adható,
a) aki (amely) nem áll végrehajtási, csőd-, felszámolási vagy kényszertörlési eljárás hatálya alatt,
b) aki (amely) nem áll adószám-felfüggesztés, -törlés, vagy fokozott adóhatósági felügyelet hatálya alatt,
c) akinek (amelynek) nincs az  állami adó- és vámhatóság felé fennálló adó-, illetve vámtartozása,
társadalombiztosítási járulék tartozása, ide nem értve, ha arra részletfizetést vagy fizetési halasztást
engedélyeztek.
6. § A forgalmazási engedélyt meg kell adni annak is, aki a pénztárgépet kizárólag saját használatra kívánja importálni,
előállítani, ha az megfelel az e rendeletben előírt követelményeknek.
7. § A  központi kommunikációs egységgel kiszolgált adóügyi ellenőrző egység rendszerek engedélyezésének jelen
alcímben foglaltaktól eltérő szabályait a 11. melléklet tartalmazza.
2. Forgalmazási engedély megadására irányuló eljárás kezdeményezése 8. § (1) A pénztárgép forgalmazási engedélyének megadására irányuló eljárás a Hatósághoz benyújtott írásbeli kérelemmel
kezdeményezhető.
(2) A kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a forgalmazó nevét, székhelyét, adószámát,
b) az engedélyeztetni kívánt pénztárgép, pénztárgéprendszer
ba) egyértelmű megnevezését (25 karakter terjedelemben), amely a  már érvényes forgalmazási
engedéllyel rendelkező pénztárgépek elnevezésétől különbözik,
bb) gyártójának nevét és székhelyét,
bc) adóügyi ellenőrző egysége felhasználói programjának megnevezését, verziószámát, ellenőrző
számát,
c) számítógép alapú pénztárgép esetén a felhasználói program megnevezését, gyártójának nevét és székhelyét,
a program által használt adatbázis kezelő megnevezését, verziószámát,
d) cégszerű aláírást, elérhetőséget (kapcsolattartó telefonos elérhetősége).
(3) A  kérelemhez csatolni kell az  igazgatási szolgáltatási díj megfizetésére vonatkozó készpénzátutalási megbízás
(csekk) tőpéldányát, vagy az átutalás megindításának megtörténtét tanúsító hitelintézeti igazolást.
(4) A kérelemhez mellékelni kell az alábbi eszközöket és magyar nyelvű dokumentációkat:
a) 1 db adóügyi ellenőrző egység és nyilatkozat arról, hogy a  berendezés megfelel az  e  rendeletben előírt
feltételeknek,
b) a  pénztárgép és perifériái (kijelzők, billentyűzet, nyomtató, vonalkód olvasó, bankkártya olvasó, stb.)
azonosításához szükséges adatok külön-külön feltüntetve (típus vagy rendszer megnevezése, gyártó neve és
székhelye), és nyilatkozat arról, hogy a berendezések megfelelnek az e rendeletben előírt feltételeknek,
c) a pénztárgépre és perifériáira vonatkozó, a 6. melléket C) 1. pontjában meghatározott dokumentáció,
d) az  adóügyi ellenőrző egység műszaki dokumentációja, amely tartalmazza az  eszköz felépítésének
és működésének teljes leírását, az  adóügyi ellenőrző egység elektromos kapcsolási rajzát, teljes
parancskészletét, a  parancsok működésének, a  végrehajtás feltételeinek a  leírását, az  adóügyi ellenőrző
egységben lévő adattároló adatállományainak, azok mezőinek, rekordjainak részletes jelentés leírását,
e) a pénztárgép és a pénztárgép-nyomtató szervizkönyve,
f ) forgalmazói nyilatkozatot arról, hogy
fa) forgalmazásra a típusvizsgálaton megfelelt és jóváhagyott berendezéssel azonos pénztárgép kerül,
fb) a  telepítendő program nem tartalmaz olyan eljárást, amely az elindított adóügyi ellenőrző egység
memóriája számára illegális üzemmódot jelent, nem teszi lehetővé olyan funkciók beépítését
az engedélyezett program módosítása nélkül, amely az etalon verziótól eltérő működést jelent,
fc) az átadott ellenőrző médiák vírusmentesek,
g) nyilatkozat a  felhasználó részére a  számlanyomtatás funkció megléte esetén arról, hogy a  számlakészítés
megfelel az adójogszabályokban előírt követelményeknek,
h) gyártói nyilatkozat, amely szerint az  adóügyi ellenőrző egység adattároló egysége legalább 16 milliárd
karaktert képes tárolni, 100 millió karakternél kevesebb memóriahely esetén a  berendezés rendszeresen
figyelmeztet a tároló megtelésére.
(5) A gyógyszertárakban használható gyógyszerellátási áruforgalmi és társadalombiztosítási elszámolási számítógépes
rendszerek (felhasználói programok) esetében a  (4)  bekezdésben meghatározottakon túl a  kérelemhez mellékelni
kell az  Országos Egészségbiztosítási Pénztár által kiadott, külön jogszabályban meghatározott hitelesítési
jegyzőkönyvet is.
(6) A kérelemhez mellékelni kell továbbá:
a) az  adóügyi ellenőrző egységben történő adatfeldolgozás struktúráját és teljes körű leírását és az  adóügyi
ellenőrző egységben futó program teljes forráskódját,
b) a 9. §-ban meghatározott kezelői leírást és a technikai funkciók leírását.
(7) Számítógép alapú pénztárgépek esetén mellékelni kell a kérelemhez továbbá:
a) a pénztárgép program etalon verzióját – feltüntetve a program megnevezését, a gyártó nevét, székhelyét, és
az átadás dátumát –, amelynek tartalmaznia kell minden olyan felhasználói program modult, amely részt vesz
a rendszer pénztárgép funkcióinak megvalósításában,
b) ellenőrző médiát, amely alkalmas az  etalon verzió és az  engedélyezés után telepítendő program
azonosságának ellenőrzésére,
c) az ellenőrző média használatának leírását, amely tartalmazza
ca) az ellenőrző program nevét,
cb) az összehasonlításra kerülő fájlok listáját,
cc) az összehasonlító eljárás leírását,
cd) az ellenőrző program használatának leírását (felhasználói tevékenységek, program üzenetek),
d) teszt programot, amely alkalmas az  adóügyi ellenőrző egység működésének vizsgálatára és annak
ellenőrzésére, hogy az adóügyi ellenőrző egység az e rendeletben előírt követelmények szerint működik.
(8) Elektronikus napló szolgáltatást nyújtó pénztárgép esetén mellékelni kell a kérelemhez továbbá:
a) az elektronikus napló elkészítésének teljes körű leírását,
b) a digitális szövegkivonat és a digitális azonosító képzésére szolgáló szabvány algoritmusok dokumentációját,
c) szerződést vagy egyéb igazoló dokumentumot arról, hogy a forgalmazó jogosult az elektronikus napló fájlok
elkészítésére szolgáló algoritmusok használatára és kereskedelmi forgalomba hozatalára,
d) a magán és nyilvános kulcs szerkezetének leírását,
e) a digitális azonosító ellenőrzéséhez szükséges programot,
f ) a nyitott napló fájl megjelenítésére szolgáló szerviz eszközöket,
g) az  elektronikus naplófájlok archiválási folyamatának leírását, az  archivált fájlok megjelenítésére szolgáló
eszközöket.
 (9) A (4)–(8) bekezdésben meghatározott dokumentációt, valamint a 9. §-ban meghatározott kezelői leírást és technikai
funkció leírást valamennyi pénztárgép esetén elektronikus adathordozón, elektronikusan szövegszerűen kereshető
– nem képi – formátumban (Portable Document Format) kell benyújtani.
9. § (1) A  kezelői és technikai funkció leírásnak tartalmaznia kell a  pénztárgép valamennyi funkciójának ismertetését.
A pénztárgép kizárólag ezeket a funkciókat hajthatja végre, az ettől eltérő működés illegális üzemmódot jelent.
(2) A pénztárgép kezelői leírása legalább az alábbiakat kell, hogy tartalmazza:
a) tartalomjegyzék,
b) hardver konfiguráció leírása,
c) számítógép alapú pénztárgép esetén felhasználói szoftver konfigurációjának leírása
ca) operációs rendszer,
cb) szoftver komponensek, d) a  rendszer által kezelt mennyiségi és értékhatárok forint és euró üzemmódban (legnagyobb megengedett
egységár, mennyiség, tételsor érték, bizonylat érték),
e) értékesítés és a hozzá kapcsolódó egyéb napi funkciók működésének és kezelésének leírása,
f ) napi zárás folyamatának részletes leírása,
g) adóügyi ellenőrző egység adatai lekérdezési lehetőségeinek részletes leírása,
h) számlakészítés (dokumentum-, vagy háttérnyomtatón előállított számla esetén)
ha) számla típusok felsorolása,
hb) hivatkozás az eredeti eladási dokumentumra,
hc) a számlaszám felépítésének, képzésének, hardver hiba esetén a beállítás módjának leírása,
hd) többoldalas számlák számozása, számlamásolat készítése,
he) a kinyomtatott számlák, hibás számlák kezelése,
hf ) a használni kívánt előnyomott számlák mintája,
i) euróra átállás folyamata:
ia) felkészülési időszak beállításának módja, jellemzői,
ib) tevékenységek az átállás időpontjában,
ic) az átmeneti időszak jellemzői,
j) valamennyi hibajelzés felsorolása és elhárításának leírása,
k) valamennyi bizonylat mintájának megadása:
ka) forint üzemmód,
kb) felkészülési időszak,
kc) euró üzemmód.
(3) A pénztárgép technikai funkcióinak leírása legalább az alábbiakat kell, hogy tartalmazza:
a) tartalomjegyzék,
b) az adóügyi ellenőrző egység inicializálásának folyamata,
c) az  adóügyi ellenőrzőegység dátum és idő szinkronizálásnak módja, ha az  online kapcsolat alól felmentést
kapott,
d) fejlécadatok beállítása és módosítása,
e) áfa kulcs változtatásának módja,
f ) az adóügyi ellenőrző egység szabad kapacitásának figyelése, a rendszer által kezelt szabad kapacitás határok:
fa) a megtelés közeli állapot határa, kezelése,
fb) a megtelt állapot határai és kezelése nyitott és lezárt adóügyi nap esetén,
g) a  kezelői leírásban nem ismertetett, a  szerviz vagy rendszergazda által végezhető további pénztárgép
funkciók,
h) a  pénztárgép vagy pénztárgép rendszer működését meghatározó konfigurációs és paraméter beállítások,
lehetőségek,
i) számítógép alapú pénztárgép esetén az  ellenőrző média tartalma, működésének és kezelésének részletes
leírása, az etalon pénztárgép programhoz tartozó fájlnevek, elérési utak az ellenőrző függvény megadásával,
j) az  adóügyi ellenőrző egység pénztárgépen belüli és mobil távközlési kommunikációjával kapcsolatos
jelzések.
(4) A  pénztárgép értékesítésekor a  forgalmazó köteles a  kezelői leírást a  vevő (üzemeltető) részére átadni. A  vevő
részére a technikai funkció leírás (szervizfunkciók leírása), és a szerviz- és programozó kulcs nem adható át.
3. Típusvizsgálat 10. § (1) Az  engedélyező hatóság az  engedélyezési eljárás során a  típusvizsgálat keretében vizsgálja a  pénztárgép
e rendeletben meghatározott követelménynek történő megfelelőségét.
(2) A típusvizsgálat
a) műszaki vizsgálatból,
b) informatikai vizsgálatból és
c) a dokumentáció vizsgálatából áll.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott vizsgálatok részletezését a 6. melléklet tartalmazza.
11. § A  típusvizsgálat azon részének időpontjáról, amely a  forgalmazó vagy meghatalmazottja részvételével zajlik,
az  engedélyező hatóság a  forgalmazót rövid úton (telefonon, faxon, stb.) értesíti. Az  eszközt a  típusvizsgálatra
az engedélyező hatóság által megjelölt időpontban és helyszínre kell szállítani.
12. § A típusvizsgálat lefolytatásához szükséges üzembe helyezési kódot az állami adóhatóság az engedélyező hatóság
megkeresésére rendelkezésre bocsátja.
13. § (1) A típusvizsgálatra az engedélyező hatóság hivatali helyiségében, és – szükség szerint – külső helyszínen kerül sor.
 (2) A  típusvizsgálattal érintett eszközt a  forgalmazónak kell a  típusvizsgálat helyszínére – ideértve az  engedélyező
hatóság hivatali helyiségét is – szállítani, valamint gondoskodni kell az  elszállításról is. A  szállítási költségek
a forgalmazót terhelik.
(3) Amennyiben a  típusvizsgálattal érintett pénztárgép sajátosságaiból adódóan külső helyszínen történő vizsgálat
lefolytatása indokolt, a  vizsgálat lebonyolításához szükséges feltételeket – ideértve a  vizsgálat lebonyolításához
szükséges helyszínt – a  forgalmazónak kell biztosítania. A  külső helyszínen történő vizsgálattal összefüggésben
felmerülő valamennyi költséget a forgalmazó viseli.
(4) A  típusvizsgálat lefolytatásához szükséges szerviz- és programozó kulcsot a  forgalmazó köteles az  engedélyező
hatóság rendelkezésére bocsátani.
14. § A forgalmazó törvényes képviselője a típusvizsgálaton történő részvételre más személynek meghatalmazást adhat.
A meghatalmazás eredeti példányát legkésőbb a típusvizsgálat megkezdése előtt az engedélyező hatóság részére
be kell nyújtani.
15. § A  típusvizsgálaton az  engedélyező hatóság munkatársain kívül csak a  forgalmazó, illetve meghatalmazottja,
továbbá az állami adóhatóság arra kijelölt munkatársa lehet jelen.
16. § A típusvizsgálat során az engedélyező hatóság munkatársa, valamint annak felhívására a forgalmazó képviseletében
jelen lévő személy végez műveleteket a vizsgálat alá vont pénztárgéppel.
17. § Amennyiben a  típusvizsgálat megállapítása alapján a  vizsgált pénztárgép nem felel meg az  e  rendeletben foglalt
feltételeknek, de kisebb módosításokkal megfelelhet ezen követelményeknek, az  engedélyező hatóság határidő
tűzésével lehetőséget biztosít a kérelmező részére a hiba kiküszöbölésére.
18. § (1) Amennyiben a  típusvizsgálat megállapítása alapján a  vizsgált pénztárgép megfelel az  e  rendeletben foglalt
feltételeknek – ideértve azt az  esetet is, ha a  17.  § alapján a  kérelmező az  engedélyező hatóság felhívásának
megfelelő módosításokat elvégezte –, az  engedélyező hatóság a  vizsgált példányt (etalon példány) arra alkalmas
eszközzel lepecsételi és a forgalmazónak átadja.
(2) A  forgalmazónak az  etalon példányt változatlan formában meg kell őriznie a  forgalmazási engedély jogerőre
emelkedését követő 10 évig.
(3) Jogutódlás esetén a (2) bekezdésben előírt kötelezettséget a forgalmazó jogutódja köteles teljesíteni. A forgalmazó
jogutód nélküli megszűnése esetén az etalon példányt az engedélyező hatósághoz kell leadni.
(4) A  típusvizsgálathoz benyújtott eszközöket és dokumentumokat az  engedélyező hatóság a  forgalmazási engedély
jogerőre emelkedését követő 10 évig megőrzi.
4. Forgalmazási engedély 19. § (1) A  típusvizsgálat megállapításai alapján az  engedélyező hatóság határozattal dönt a  forgalmazási engedély
megadásáról vagy az engedély iránti kérelem elutasításáról.
(2) A  forgalmazást engedélyező határozat a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
törvényben meghatározottakon kívül a következőket tartalmazza:
a) a forgalmazó neve, székhelye, adószáma,
b) a forgalmazható pénztárgép típusának pontos megnevezése,
c) a forgalmazási engedély száma,
d) forgalmazási engedély módosítása, kiterjesztése esetén a  módosítás, kiterjesztés száma, a  módosítás,
kiterjesztés mibenlétének egyértelmű megnevezése, valamint az  az időtartam, amely alatt a  korábban
üzembe helyezett és a  módosításkor is üzemelő pénztárgépek szoftverét le kell cserélni az  újonnan
engedélyezettre.
20. § (1) A forgalmazási engedély kizárólag az abban foglalt forgalmazóra vonatkozik. Az engedély másra át nem ruházható.
 (2) A  forgalmazó jogutóddal történő megszűnése esetén a  forgalmazási engedélyt – a  jogutódlás cégnyilvántartásba
való jogerős bejegyzését követő 30 napon belül – a jogutód nevére át lehet íratni.
 (3) Átíratás hiányában a forgalmazási engedély a jogutóddal történő megszűnés időpontjára visszamenőleges hatállyal
érvényét veszti. 21. § (1) Pénztárgép csak érvényes forgalmazási engedély birtokában forgalmazható.
 (2) A forgalmazási engedély érvényessége visszavonásig, vagy a forgalmazó megszűnéséig tart.
22. § Az engedélyező hatóság a forgalmazási engedélyt visszavonja, ha a forgalmazó
a) meg nem engedett funkcióval rendelkező pénztárgépet forgalmaz vagy meg nem engedett funkció
kialakításában közreműködik,
b) egyébként az engedélyezettől eltérő pénztárgépet hoz forgalomba,
c) nem tesz eleget a 24. § (3) bekezdésében foglaltaknak,
d) a pénztárgépet nem vagy nem az e rendeletnek megfelelő AP-számmal látja el,
e) nem tesz eleget az etalon példány megőrzésére vonatkozó kötelezettségének.
23. § Az  engedélyező hatóság elektronikus úton tájékoztatja a  Nemzeti Adó- és Vámhivatalt (a továbbiakban: NAV)
a  forgalmazási engedély kiadásáról, a  forgalmazási engedély módosításáról, kiterjesztéséről és visszavonásáról
a  19.  § (2) szerinti adatok, továbbá a  határozat keltére és jogerőre emelkedésének időpontjára vonatkozó adatok
átadásával. A  tájékoztatással egyidejűleg az  engedélyező hatóság elektronikus úton megküldi a  forgalmazó által
az engedély kiadása iránti kérelemhez benyújtott, a 8. § (9) bekezdése szerinti elektronikus adathordozón benyújtott
dokumentációt.
5. A forgalmazási engedély módosítása, kiterjesztése 24. § (1) Ha a  forgalmazó az  érvényes forgalmazási engedéllyel rendelkező pénztárgépen bármilyen szoftver-, vagy
hardverváltoztatást kíván végrehajtani,
a) szoftverváltoztatatás esetén a forgalmazási engedély módosítása,
b) hardverváltoztatás esetén a forgalmazási engedély kiterjesztése
iránti kérelmet kell benyújtani.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelem benyújtására és elbírálására a jelen fejezetben meghatározottakat kell megfelelően
alkalmazni azzal, hogy a  módosítás, kiterjesztés tárgyát, és a  módosítás, kiterjesztés indokát a  kérelemben
egyértelműen meg kell jelölni.
(3) A  módosított forgalmazási engedély jogerőre emelkedésétől számított 3 hónapon belül, illetve amennyiben
a  forgalmazó a  módosításra a  forgalmazási engedély módosítása iránti kérelmében 3 hónapnál hosszabb idő
biztosítását kéri, az engedélyben meghatározott határidőn belül a korábban üzembe helyezett és a módosításkor is
üzemelő valamennyi pénztárgép szoftverét le kell cserélni az újonnan engedélyezettre.
(4) A  (3)  bekezdéstől eltérően a  pénztárgép adóügyi ellenőrző egységében működő üzemeltető program
(a  továbbiakban: adóügyi ellenőrző egység szoftver) frissítését a  módosított forgalmazási engedély jogerőre
emelkedését követően a  NAV távoli hozzáférés útján végzi el azon pénztárgépek tekintetében, amelyek
vonatkozásában az adóalanya 2. § (1) bekezdésében foglaltak szerint teljesíti az Áfa tv. 178. § (1a) bekezdése szerinti
adatszolgáltatási kötelezettségét. Az  adóügyi ellenőrző egység szoftver új változatát az  engedélyező hatóság
bocsátja a NAV rendelkezésére a módosított forgalmazási engedély jogerőre emelkedését követő 5 napon belül.
(5) A  NAV hivatalos honlapján közzétett közleményében tájékoztatja az  érintett üzemeltetőket a  (4) és (6)  bekezdés
szerinti adóügyi ellenőrző egység szoftver frissítésének szükségességéről és ennek menetéről.
(6) Azon pénztárgép tekintetében, amely vonatkozásában az adóalany a 3. § szerinti egyedi mentesítésben részesült,
illetve amely vonatkozásában az  adóalany a  2.  § (2)  bekezdésében foglaltak szerint teljesíti az  Áfa tv. 178.  §
(1a) bekezdése szerinti adatszolgáltatási kötelezettségét, az adóügyi ellenőrző egység szoftver frissítését kizárólag
abban az  esetben kell elvégezni, amennyiben ezt a  forgalmazó a  forgalmazási engedély módosítása iránti
kérelmében kifejezetten megjelölte. Ebben az esetben a forgalmazónak gondoskodnia kell arról, hogy a pénztárgép
üzemeltetőjének jelzése alapján a módosított forgalmazási engedély jogerőre emelkedésétől számított 3 hónapon
belül a korábban üzembe helyezett és a módosításkor is üzemelő pénztárgépek adóügyi ellenőrző egység szoftvere
lecserélésre kerüljön az újonnan engedélyezettre.
IV. FEjEZET
A pÉNZTÁRgÉp SZERVIZElÉSÉNEK SZABÁlyAI 6. A szervizek nyilvántartásba vétele és törlése
25. § A szerviznek a nyilvántartásba vétel iránti kérelmét az illetékes állami adóhatóságnál az erre a célra rendszeresített
nyomtatványon kell benyújtania. A nyilvántartásba vételről az állami adóhatóság 15 napon belül dönt.
26. § A szervizek nyilvántartása valamennyi szerviz esetében tartalmazza az alábbi adatokat:
a) a szerviz neve, székhelye, adószáma,
b) a szerviz nyilvántartási száma.
27. § (1) Az állami adóhatóság – az erről szóló határozat jogerőre emelkedésének napjával – törli a szervizt a nyilvántartásból,
ha
a) az nem felel meg a nyilvántartásba vétel adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.)
176/D. § (2) bekezdésében foglalt feltételeinek,
b) az nem felel meg a nyilvántartásba vétel Art. 176/D. § (3) bekezdésében foglalt feltételeinek,
c) a  nem egyéni vállalkozó szerviznek három hónapon keresztül nincs érvényes műszerész igazolvánnyal és
plombanyomóval rendelkező műszerésze,
d) az egyéni vállalkozó szerviz tevékenységét három hónapon keresztül szünetelteti,
e) azt a szerviz kérelmezi,
f ) a szerviz jogutóddal szűnik meg.
(2) A szerviz jogutód nélküli megszűnése esetén, illetve az egyéni vállalkozó szerviz halála esetén az állami adóhatóság
a megszűnés, illetve az elhalálozás napjával külön határozat meghozatala nélkül törli a szervizt a nyilvántartásból.
(3) Nem törölhető a szerviz az (1) bekezdés c) pontja alapján, ha a három hónapos időszak lejárta előtt előterjesztett,
a 28. § (1) bekezdése szerinti kérelmének helyt adtak.
(4) A szerviz jogutóddal történő megszűnése esetén a jogutód az Art. 176/D. §-a alapján kérheti nyilvántartásba vételét.
7. A műszerészi igazolvány 28. § (1) A  műszerészi igazolvány kiállítása iránti kérelmet a  szerviz terjesztheti elő. A  kérelmet a  szerviz székhelye szerint
illetékes állami adóhatósághoz az erre a célra rendszeresített nyomtatványon kell benyújtani.
(2) A kérelemhez mellékelni kell
a) az  Art. 176/E.  § (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott feltételnek való megfelelést igazoló hatósági
bizonyítványt, valamint
b) a  műszerész nyilatkozatát arról, hogy a  kérelmezőn kívül nem áll más szerviz alkalmazásában. Határozott
idejű foglalkoztatás esetén a szerviz ennek tényéről és a foglalkoztatás időtartamáról is nyilatkozik.
 (3) Az  egyéni vállalkozó saját műszerészi igazolványának kiállítását a  szervizként való nyilvántartásba vételét
megelőzően is kérelmezheti, legkorábban a nyilvántartásba vétel iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg. Ebben
az esetben a kérelemhez nem kell mellékelni a (2) bekezdés b) pontjában foglalt nyilatkozatot.
29. § (1) Ha az  állami adóhatóság a  műszerészi igazolvány kiállítása iránti kérelemnek helyt ad, 30 napon belül kiállítja
a műszerészi igazolványt és erről értesíti a kérelmet benyújtó szervizt.
(2) A  kiállított műszerészi igazolványt a  műszerész személyesen veheti át az  állami adóhatóság által kijelölt
ügyfélszolgálaton. Ha a  műszerész nem rendelkezik érvényes plombanyomóval, a  műszerészi igazolványt csak
az új plombanyomóval együtt veheti át. Ha a műszerész rendelkezik érvényes plombanyomóval, azt a műszerészi
igazolvány személyes átvétele alkalmával köteles bemutatni.
(3) A  műszerészi igazolvány átvételével egyidejűleg a  műszerész a  birtokában lévő műszerészi igazolványt köteles
leadni.
30. § A műszerészi igazolvány az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a műszerész családi és utónevét,
b) a műszerészt foglalkoztató szerviz nevét, székhelyét, nyilvántartási számát,
c) az igazolvány számát,
d) az igazolvány érvényességi idejét,
e) a plombanyomó(k) számát.
31. § (1) A műszerészi igazolványt annak érvényessége alatt kizárólag a műszerész tarthatja birtokban.
 (2) A  műszerész a  műszerészi igazolványt a  szervizelési tevékenység végzése során köteles magánál tartani, és azt
az állami adóhatóság e rendelet szerint vagy adóellenőrzés során eljáró alkalmazottja felhívására felmutatni.
 (3) Ha az  állami adóhatóság e  rendelet szerint vagy adóellenőrzés során eljáró alkalmazottja megállapítja, hogy
a műszerészi igazolvány érvénytelen, azt átvételi elismervény kiállítása mellett bevonja.
32. § (1) Az igazolvány érvényességi ideje két év.
 (2) Az  igazolvány érvényességi ideje az  (1)  bekezdéstől eltérően a  foglalkoztatás időtartama, ha az  a  szerviz
28. § (2) bekezdés b) pontja szerinti nyilatkozata értelmében két évnél rövidebb.
33. § (1) A szerviz 15 napon belül köteles az állami adóhatóságnak az erre a célra rendszeresített nyomtatványon bejelenteni
a) a 30. § a) pontja szerinti adatok változását,
b) a műszerész foglalkoztatásának végét.
(2) A  műszerész – az  erre a  célra rendszeresített nyomtatványon – 15 napon belül köteles bejelenteni az  állami
adóhatóságnak, ha nem felel meg a  műszerészi igazolvány kiállításának az  Art. 176/E.  § (2)  bekezdésében
meghatározott feltételeknek.
(3) A bejelentéshez mellékelni kell az azt alátámasztó iratokat.
 (4) A  műszerészt az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti bejelentés szabályos megtételéig e  rendelet szabályainak
alkalmazása szempontjából a szerviz foglalkoztatottjának kell tekinteni.
 (5) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentéseket a  műszerész is megteheti. A  műszerész bejelentése nem érinti szerviz
(1) bekezdésben meghatározott kötelezettségét. 34. § (1) Érvénytelen a műszerészi igazolvány, ha
a) a  műszerész nem felel megaműszerészi igazolvány kiállításának az  Art. 176/E.  §(2)  bekezdésében
meghatározott feltételeknek,
b) az igazolványon feltüntetett adatok valamelyike megváltozott,
c) érvényességi ideje lejárt,
d) a műszerész azonosítására alkalmatlan, megrongálódott vagy meghamisították,
e) azt nem az arra jogosult használja fel,
f ) megsemmisült,
g) elveszett vagy eltulajdonították,
h) a műszerész meghalt,
i) a műszerészt foglalkoztató szervizt az állami adóhatóság törli a szervizek nyilvántartásából.
(2) Az  igazolvány külön erre irányuló döntés nélkül, az  érvénytelenséget kiváltó esemény bekövetkeztével veszti
érvényét.
(3) Ha az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti adatváltozás oka nem a  szervizzel fennálló foglalkoztatotti jogviszony
megszűnése, az  igazolvány a  változás határidőben történt bejelentése esetén az  új igazolvány átvételéig történő
leadásakor, de legfeljebb a (2) bekezdés szerinti időponttól számított 45. napon veszti érvényét.
(4) A  műszerész az  (1)  bekezdés d)–g)  pontjai szerinti eseményt, annak bekövetkezésétől számított 15 napon belül
köteles jelenteni az állami adóhatóságnak.
(5) A műszerész az (1) bekezdés a)–e) és i) pontja alapján érvénytelenné vált, valamint a megkerült igazolványt, a szerviz
az  (1)  bekezdés h)  pontja alapján érvénytelenné vált igazolványt felszólítás nélkül, 15 napon belül köteles leadni
az állami adóhatóság valamelyik ügyfélszolgálatán.
(6) A műszerészi igazolvány érvénytelenségének észlelése esetén – a 31. § (3) bekezdésében foglaltakon túl – az állami
adóhatóság végzéssel is kötelezheti a műszerészt, illetve a szervizt a műszerészi igazolvány leadására.
8. A plombanyomó 35. § A műszerészi igazolványra vonatkozó rendelkezéseket – a 32. § és a 34. § (1) bekezdés a)–c) és i) pontja kivételével –
a plombanyomóra is megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy ahol a rendelkezés műszerészi igazolványt említ, azon
plombanyomót kell érteni.
36. § A plombanyomó kiállítása és a műszerészi igazolvány kiállítása iránti kérelmek egy kérelemben is előterjeszthetőek.
9. A szervizelési tevékenység szabályai 37. § A  műszerész a  szervizelési tevékenység megkezdését megelőzően erre történő külön felhívás nélkül is köteles
műszerészi igazolványát és plombanyomóját az  üzemeltető (képviselője, alkalmazottja, meghatalmazottja,
üzemeltető részéről jelen lévő más személy) részére a  szervizelési jogosultság ellenőrzésére alkalmas módon
bemutatni.
38. § (1) A műszerész a szervizelési tevékenység megkezdését megelőzően megvizsgálja, hogy a pénztárgép szabályosan le
van-e plombálva, és ezt a pénztárgépnaplóba bejegyzettek hűen tükrözik-e.
(2) Ha a  pénztárgép nincs szabályosan plombálva, a  plombálást a  pénztárgépnaplóba bejegyzettek nem tükrözik
hűen, a  pénztárgépnaplóba bejegyzett adatok valótlansága alaposan feltételezhető, a  pénztárgépnapló nincs
az üzemeltetési helyen, továbbá, ha a szervizelési tevékenység megkezdése előtt egyéb rendellenesség észlelhető,
erről a műszerész a szervizelési tevékenység megkezdését megelőzően jegyzőkönyvet vesz fel.
(3) A  műszerész a  (2)  bekezdésben foglaltakon túl a  szervizelési tevékenység során észlelt illetéktelen vagy
az  e  rendeletben, illetve a  pénztárgép típusáról közzétetteknek meg nem felelő beavatkozásról, egyéb
rendellenességről is köteles jegyzőkönyvet felvenni.
(4) A  műszerész köteles az  elvégzett tevékenységet, valamint a  szervizelési tevékenység előtti és utáni állapotot
a pénztárgépnaplóban dokumentálni.
(5) Amennyiben a  pénztárgépnaplót az  üzemeltető nem tudja a  műszerész rendelkezésére bocsátani,
a szerviztevékenység nem kezdhető meg.
(6) A  műszerész a  szervizelési tevékenység befejezésekor köteles a  pénztárgépet a  rendelkezésére bocsátott
plombanyomó képének olvasható lenyomatát tartalmazó plombával lezárni úgy, hogy a  plomba feltörése nélkül
a pénztárgépbe vitt adatok törlésére vagy módosítására ne legyen lehetőség (plombálás).
(7) A plomba sértetlenségéért és olvashatóságáért az üzemeltető a felelős.
39. § (1) A  szerviz az  általa (műszerésze által) végzett szervizelési tevékenységről – kivéve az  adóügyi ellenőrző egység
cseréjével nem járó javítást – 5 napon belül, továbbá azokról az  eseményekről, körülményekről, amelyekről
e  rendelet szerint jegyzőkönyvet kell felvennie 3 napon belül az  erre rendszeresített nyomtatványon adatot
szolgáltat az állami adóhatóság felé.
(2) A szerviz az általa felvett jegyzőkönyvek egy példányát az üzemeltető (képviselője, alkalmazottja, meghatalmazottja,
üzemeltető részéről jelenlévő más személy) részére átadja. Az  üzemeltető a  jegyzőkönyveket 5 évig köteles
megőrizni.
40. § (1) A szerviz az e rendelet szerinti nyilvántartásokat és jegyzőkönyveket 5 évig köteles megőrizni.
 (2) A  szerviz megszűnését követően az  e  rendeletben előírt iratőrzési kötelezettségnek az  (1)  bekezdésben foglalt
időpontig
a) a jogi személy jogutódja,
b) jogi személyiség nélküli gazdasági társaság esetén a külön jogszabályban előírt személy
tesz eleget.
(3) Egyéni vállalkozó szerviz halála esetén az  iratokat a  vele közös háztartásban élt hozzátartozója, ennek hiányában
az örökös köteles az állami adóhatósághoz továbbítani.
(4) Az  iratőrzési kötelezettség az  iratok eredeti példányára, eredeti példány hiányában külön jogszabályban előírt
módon elektronikus úton előállított hiteles másolatára vonatkozik.
10. Javítás 41. § (1) Az üzemeltető köteles a pénztárgép meghibásodását haladéktalanul bejegyezni a pénztárgépnaplóba.
 (2) Amennyiben az  üzemeltető a  pénztárgép javítását, vagy a  meghibásodott pénztárgép helyett más pénztárgép
üzembe helyezését kéri valamely szerviztől (bejelentés), a  javítást, illetve az  üzembe helyezést vállaló szerviz
a  bejelentést haladéktalanul egyedi sorszámmal nyilvántartásba veszi és erről az  üzemeltetőt a  bejelentés egyedi
sorszámának közlésével tájékoztatja.
(3) Az  üzemeltető az  (1)  bekezdés szerinti bejegyzést haladéktalanul kiegészíti a  bejelentés megnevezésével (javítás
vagy üzembe helyezés) és időpontjával, továbbá a  (2)  bekezdés szerinti egyedi sorszámmal és közlésének
időpontjával.
(4) A szerviz a bejelentéstől számított 5 napon belül köteles megkísérelni a pénztárgép megjavítását.
42. § (1) Az  üzemeltető kérésére a  szerviz köteles a  bejelentéstől számított 8 napon belül cserepénztárgépet biztosítani
a javítás idejére.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott időtartam
a) a megjavított pénztárgép visszaszolgáltatásáig,
b) a javíthatatlannak minősített pénztárgép visszaszolgáltatásától számított 8. napig,
c) az  a)  pont alá nem tartozó pénztárgép visszaszolgáltatása esetén a  pénztárgép más szerviz általi azonnali
megjavításáig vagy e  más szerviz által az  (1)  bekezdésben foglaltak megfelelő alkalmazásával biztosítandó
cserepénztárgép rendelkezésre bocsátásáig, de legfeljebb a  pénztárgép visszaszolgáltatásától számított
15. napig
tart.
 (3) A szerviz köteles a cseregép adatait az erre a célra szolgáló külön lapon, valamint a pénztárgépnaplóban feltüntetni.
A  javítás befejezését követően a  szerviznek mind a  visszaadott cseregép (cserekészülék), mind a  javított gép
(készülék) bevételi adatait a pénztárgépnaplóba aláírásokkal igazoltan be kell írnia.
(4) A  cseregép üzembe helyezéséről, valamint annak visszaszolgáltatásáról a  szerviz az  erre rendszeresített
nyomtatványon az  üzembe helyezést, illetve a  visszaszolgáltatást követő 5 munkanapon belül adatot szolgáltat
az állami adóhatóság részére.
(5) Javíthatatlan a pénztárgép, ha azt műszerész állapította meg, és erről a szerviz jegyzőkönyvet vett fel.
 (6) A  pénztárgépbe a  javítás befejezését követő első tételként a  kézi nyugtaadással és a  cserepénztárgéppel
bizonylatolt bevételt is be kell ütni külön megjelöléssel, vagy az erről utólag egy összegben készült gépi nyugtán
történő feljegyzéssel, a bizonylat megőrzése mellett.
43. § E  fejezet rendelkezéseit alkalmazni kell akkor is, ha a  szervizelési tevékenységet a  szolgáltatási tevékenység
megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti szabad szolgáltatásnyújtás jogával
rendelkező szolgáltató határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében végzi.
V. FEjEZET
A pÉNZTÁRgÉp üZEMElTETÉSÉNEK EgyES SZABÁlyAI 44. § (1) Az  adóalany új pénztárgép üzembe helyezését, illetve a  pénztárgép adóügyi ellenőrző egységének cseréjét
megelőzően köteles ezt a tényt az állami adóhatósághoz az erre a célra rendszeresített nyomtatványon bejelenteni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentésben meg kell jelölni az adóalany
a) nevét,
b) adószámát,
c) székhelyét,
d) a pénztárgép üzemeltetési helyét,
e) a pénztárgép üzemeltetési helye szerinti üzlet nevét, amennyiben van ilyen,
f ) amennyiben a  pénztárgép üzembe helyezésére pénztárgép cseréje okán kerül sor, a  lecserélni tervezett
pénztárgép AP számát,
g) az  adóügyi ellenőrző egység cseréje esetén a  lecserélni tervezett adóügyi ellenőrző egységben rögzített
AP számot.
 (3) A bejelentés alapján az állami adóhatóság
a) a bejelentés elektronikus úton történt megküldése esetén a beérkezéstől számított 5 napon belül a bejelentő
elektronikus tárhelyére,
b) a  bejelentés postai úton történt megküldése esetén a  beérkezéstől számított 8 napon belül postai úton
megküldi az  új pénztárgép üzembe helyezéséhez, illetve a  pénztárgép adóügyi ellenőrző egységének
cseréjéhez szükséges üzembe helyezési kódot.
(4) Az  adóalany köteles az  üzembe helyezési kódról szóló, állami adóhatóság által megküldött értesítést
– a (3) bekezdés a) pontja szerinti esetben kinyomtatott formában – a pénztárgép értékesítőjének, illetve az adóügyi
ellenőrző egység cseréje esetén a cserét végző műszerész részére átadni.
(5) A  pénztárgép értékesítője, illetve az  adóügyi ellenőrző egység cseréjét végző műszerész rögzíti a  pénztárgépben
az AP számot, valamint az állami adóhatóság által az adóalany részére megküldött üzembe helyezési kódot.
(6) Az  üzembe helyezési kód pénztárgépben történő rögzítését követően az  adóügyi ellenőrző egység
az  5.  mellékletben meghatározottak szerint kapcsolatba lép a  NAV szerverével. A  NAV szervere az  5.  melléklet
szerinti válaszüzenettel
a) üzembe helyezi a pénztárgépet, illetve az új adóügyi ellenőrző egységet,
b) elutasítja az  üzembe helyezést, amennyiben a  rögzített üzembe helyezési kód érvénytelen, vagy az  adott
pénztárgép, illetve adóügyi ellenőrző egység üzembe helyezésére korábban már sor került, vagy egyéb,
adategyezőségi hiba okán az üzembe helyezés nem végezhető el.
(7) Érvénytelen az  üzembe helyezési kód, amennyiben azt nem az  állami adóhatóság adta ki, illetve amennyiben azt
korábban más pénztárgép, illetve adóügyi ellenőrző egység üzembe helyezéséhez felhasználták.
(8) A 3. melléklet GA) alcím 3. pontja szerinti kétvállalkozós pénztárgép esetén az (1) bekezdés szerinti bejelentésben
a  (2)  bekezdés szerinti adatokat mindkét adóalany tekintetében meg kell adni. A  bejelentőnek a  bejelentéshez
csatolnia kell a másik érintett adóalany bejelentés megtételére vonatkozó meghatalmazását.
(9) A  bejelentésen megadott, a  (2)  bekezdés a)–c)  pontjában megjelölt adatok kizárólag az  adóalany azonosítását
szolgálják, a pénztárgép üzembe helyezése az állami adóhatóság nyilvántartásában szereplő adatokkal valósul meg.
45. § (1) Amennyiben az  adóalany 44.  § (2)  bekezdés a)–c)  pontjában megjelölt adataiban változás következik be, a  NAV
szervere az 5. mellékletben meghatározottak szerint módosítja a pénztárgépben az adóalany nevére, adószámára,
székhelyére vonatkozó adatot.
(2) A  44.  § (2)  bekezdés e)  pontjában megjelölt adat pénztárgépben történő megváltoztatását az  adóalany az  52.  §
(1)–(2) bekezdésében foglaltak szerint kérheti az állami adóhatóságtól.
(3) Az  (1)–(2)  bekezdéstől eltérően, a  3.  § szerinti egyedi mentesítéssel érintett pénztárgép tekintetében az  egyedi
mentesítés időtartama alatt, illetve azon pénztárgép tekintetében, amely vonatkozásában az  adóalany a  2.  §
(2) bekezdésében foglaltak szerint teljesíti az Áfa tv. 178. § (1a) bekezdése szerinti adatszolgáltatási kötelezettségét,
a  44.  § (2)  bekezdés a)–c) és e)  pontja szerinti adatokat a  pénztárgépben a  műszerész szervizelési tevékenység
keretében módosítja.
46. § (1) A  pénztárgép üzemeltetője az  erre a  célra rendszeresített nyomtatványon köteles az  állami adóhatósághoz
adatszolgáltatást teljesíteni, amennyiben az általa üzemeltetett pénztárgépet használatból kivonta, a használatból
történő kivonást követő 5 napon belül.
(2) Használatból történő kivonásnak minősül, ha a  pénztárgép üzemeltetője azzal a  céllal fejezi be a  pénztárgép
használatát, hogy az adott pénztárgépet a továbbiakban nem kívánja üzemeltetni.
(3) Amennyiben a  pénztárgép használatból való kivonásával egyidejűleg új pénztárgép üzembe helyezésére is sor
kerül, az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatást a 44. § szerinti bejelentés útján kell teljesíteni.
(4) Nem áll fenn az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettség a pénztárgép selejtezése, illetve eladása esetén.
47. § (1) A pénztárgép adóügyi ellenőrző egységét az üzemeltetőnek az adómegállapításhoz való jog elévülési idejéig meg
kell őriznie.
(2) A  3.  melléklet GA) alcím 3.  pontja szerinti kétvállalkozós pénztárgép esetén az  adóügyi ellenőrző egységet
az üzemanyag tulajdonosának kell megőriznie az adómegállapításhoz való jog elévülési idejéig.
48. § (1) A pénztárgépek éves szervizes felülvizsgálata kötelező.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti felülvizsgálatot a pénztárgép üzembe helyezését, illetve legutóbbi éves szervizelését követő
1 éven belül kell elvégeztetnie az üzemeltetőnek.
 (3) Az éves felülvizsgálat során a szerviz
a) ellenőrzi, hogy nem történt-e illegális beavatkozás a pénztárgépen,
b) szükség esetén kicseréli az adóügyi ellenőrző egység akkumulátorát.
(4) Az éves felülvizsgálatot a szerviznek a pénztárgépnaplóban dokumentálnia kell.
49. § (1) A pénztárgépen a napi nyitás és napi zárás végrehajtása kötelező.
 (2) A napi nyitás végrehajtása során rögzíteni kell a nyitó készpénzállomány értékét.
 (3) A  pénztárgépen minden nyitvatartási nap végén, folyamatos nyitva tartás mellett 24 óránként „Napi forgalmi
jelentést”-t kell készíteni. 50. § Az  üzemeltető köteles biztosítani, hogy az  adóügyi ellenőrzőegység és a  NAV szervere közötti, e  rendelet szerinti
elektronikus hírközlő hálózat útján történő adatkapcsolatot az üzemeltető által befolyásolható külső körülmény ne
zavarja, ne gátolja, illetve köteles az ilyen körülményt haladéktalanul megszüntetni.
11. Változás a pénztárgép használatában 51. § (1) Az  üzemeltető az  erre rendszeresített nyomtatványon köteles bejelenteni az  állami adóhatóságnak a  pénztárgép
használatának 30 napot meghaladó szüneteltetését, a szüneteltetés megkezdésétől számított 45 napon belül.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentést követően a  pénztárgép csak azt követően használható újra, ha az  üzemeltető
az erre rendszeresített nyomtatványon bejelenti az állami adóhatóságnak a használat folytatását.
52. § (1) A  pénztárgép üzemeltetője köteles a  pénztárgép üzemeltetési helyének megváltozását az  erre a  célra
rendszeresített nyomtatványon az  üzemeltetési hely megváltoztatásának időpontját megelőző 5. napig az  állami
adóhatósághoz bejelenteni. A  bejelentésben meg kell jelölni az  üzemeltetési hely megváltoztatásának tervezett
időpontját.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentés alapján a  NAV szervere az  5.  mellékletben meghatározottak szerint
a  bejelentésben megjelölt időponttal módosítja a  pénztárgépben a  pénztárgép üzemeltetési helyére vonatkozó
adatot.
(3) Az (1)–(2) bekezdéstől eltérően, a 3. § szerinti egyedi mentesítéssel érintett pénztárgép tekintetében – amennyiben
az  adóalany a  pénztárgép új üzemeltetési helye tekintetében is egyedi mentesítésben részesül – az  egyedi
mentesítés időtartama alatt, illetve azon pénztárgép tekintetében, amely vonatkozásában az  adóalany a  2.  §
(2) bekezdésében foglaltak szerint teljesíti az Áfa tv. 178. § (1a) bekezdése szerinti adatszolgáltatási kötelezettségét,
a pénztárgépben a műszerész szervizelési tevékenység keretében rögzíti az új üzemeltetési helyet.
(4) A  pénztárgép üzemeltetési helyének megváltoztatásakor az  üzemeltetési hely megváltozásának időpontját és
az üzemeltetési hely címét
a) a (2) bekezdésben meghatározott esetben az üzemeltető,
b) a (3) bekezdésben meghatározott esetben a műszerész
köteles a pénztárgépnaplóba bejegyezni.
53. § Az  üzemeltető köteles a  pénztárgép megsemmisülését, elvesztését, eltulajdonítását annak észlelését követően
haladéktalanul bejegyezni a  pénztárgépnaplóba, és azt az  észlelést követő 8 napon belül, az  erre rendszeresített
nyomtatványon bejelenteni az állami adóhatóságnak.
12. A pénztárgépnapló 54. § (1) A pénztárgépnapló a pénztárgéppel kapcsolatos események dokumentálására szolgál. A pénztárgépnaplót szigorú
számadás alá kell vonni.
(2) A  pénztárgép üzemeltetéséről és szervizeléséről pénztárgépnapló vezetése kötelező. Egy pénztárgépről egy
pénztárgépnapló vezethető.
(3) A  pénztárgépnaplóba bejegyzést az  e  rendeletben meghatározott esetekben az  üzemeltető vagy
– a (4) bekezdésben foglaltak szerint – a műszerész tehet.
(4) A műszerész az üzemeltető (az üzemeltető részéről jelen lévő személy) aláírásával ismerteti el bejegyzését. Az aláírás
megtagadása esetén a  műszerész jegyzőkönyvet vesz fel, melyben meg kell jelölni az  aláírás megtagadásának
okát. Az  aláírás megtagadásáról az  üzemeltető az  erre rendszeresített nyomtatványon, az  aláírás megtagadásától
számított 15 napon belül adatot szolgáltat az állami adóhatóság részére.
(5) Az üzemeltető köteles a pénztárgépnaplót az üzemeltetési helyen tartani.
 (6) A pénztárgépnaplót a pénztárgép selejtezését vagy értékesítését követően szervizzel le kell záratni.
 (7) Az üzemeltető köteles a pénztárgépnaplót a lezárásától számított nyolc évig megőrizni.
 (8) Ha a  pénztárgépnapló elveszett, megsemmisült, az  üzemeltető köteles a  szervizt haladéktalanul értesíteni.
A bejelentésről a szerviz jegyzőkönyvet vesz fel. Új pénztárgépnaplóba csak a pénztárgép beszerzésére vonatkozó
bizonylat bemutatása után jegyezhet be adatot a műszerész.
13. A pénztárgép selejtezése 55. § (1) Selejtezni kell a pénztárgépet, ha
a) javíthatatlan,
b) megsemmisült, elveszett,
c) eltulajdonították.
(2) Az (1) bekezdés szerinti selejtezést
a) javíthatatlan pénztárgép esetén a szerviz által felvett jegyzőkönyv alapján, a jegyzőkönyv átvételétől,
b) megsemmisült, elveszett pénztárgép esetén a  megsemmisülés, elvesztés 53.  § szerinti bejelentése alapján,
a bejelentéstől, c) eltulajdonított pénztárgép esetén az  eltulajdonítás miatt indult szabálysértési eljárást vagy büntetőeljárást
lezáró jogerős döntés alapján, a döntés jogerőre emelkedésétől
számított 30 napon belül kell elvégezni.
 (3) Az (1) bekezdés alá nem tartozó esetekben a pénztárgép selejtezhető. A selejtezésről a szerviz jegyzőkönyvet vesz
fel, és a  selejtezésről, valamint a  pénztárgép adóügyi ellenőrző egységének kiszereléséről az  állami adóhatóság
részére az erre rendszeresített nyomtatványon adatot szolgáltat.
(4) A  pénztárgép selejtezésekor az  adóügyi ellenőrző egységet a  szervizzel ki kell szereltetni. A  kiszerelt adóügyi
ellenőrző egység más pénztárgépbe nem szerelhető be.
14. Adóügyi ellenőrző egység cseréje és az adóügyi ellenőrző egységre vonatkozó egyéb szabályok
56. § (1) Amennyiben a pénztárgép adóügyi ellenőrző egysége megtelik, meghibásodik, vagy a pénztárgép üzemeltetőjének
személyében változás következik be, az adóügyi ellenőrző egységet cserélni kell.
(2) Tilos a  pénztárgép adóügyi ellenőrző egységének cseréje, ha a  pénztárgép forgalmazási engedélyét a  22.  §
a)–d) pontjaiban foglaltak miatt vonták vissza.
57. § (1) A  pénztárgép adóügyi ellenőrző egységének cseréje esetén kizárólag a  forgalmazó által biztosított, adott
pénztárgéptípushoz engedélyezett adóügyi ellenőrző egység építhető be a pénztárgépbe.
(2) A pénztárgép adóügyi ellenőrző egységének cseréje esetén új AP-számot kell programozni az új adóügyi ellenőrző
egységbe.
VI. FEjEZET
VEgyES RENDElKEZÉSEK 58. § Az e rendeletben foglaltakat az Áfa tv. 168. § (3) bekezdése szerinti számlára nem kell alkalmazni.
59. § (1) A  IV. fejezet 9. és 10. alcímében, továbbá az  V. fejezetben előírt adatszolgáltatási kötelezettséget kétvállalkozós
üzemanyagkút rendszer esetén adóalanyonként külön-külön kell teljesíteni.
(2) A  IV. fejezet 9. és 10. alcímében, továbbá az  V. fejezetben előírt adatszolgáltatási és bejelentési kötelezettséget
az Art. 175. § (9) bekezdése alapján elektronikus bevallásra kötelezettek elektronikusan teljesítik.
15. Az AP szám 60. § A forgalmazó a pénztárgép értékesítésekor köteles az adóügyi ellenőrző egységben rögzíteni az AP számot.
61. § (1) Az AP szám az adóügyi ellenőrző egység és egyben a pénztárgép egyedi azonosító száma.
 (2) Az AP szám 9 karakterből álló azonosító, amelynek
a) az  1. karaktere „A”-val induló, a  forgalmazási engedélyben meghatározott, alfabetikus sorrendben
folyamatosan növekvő betű,
b) 2–4. karaktere „001”-gyel induló, a  forgalmazási engedélyben meghatározott, folyamatosan 1-gyel növekvő
sorszám,
c) az  5–9. karaktere a  forgalmazó által meghatározott, „00001”-gyel kezdődő, folyamatosan 1-gyel növekvő
sorszám.
(3) A  (2)  bekezdés a)  pontjában meghatározott karakter alfabetikus sorrendben akkor változik, ha a  (2)  bekezdés
b) pontjában meghatározott 2–4. karakter a 999-et meghaladta.
(4) A (2) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott 1–4. karakter a forgalmazási engedély száma.
 (5) A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott karakterként a latin abc nagy betűi használhatók, a „T” betű kivételével.
16. Ellenőrzés 62. § (1) A  pénztárgép forgalmazásával, üzemeltetésével, szervizelésével kapcsolatos, jogszabályban meghatározott
kötelezettségeket az  állami adóhatóság az  Art. egyes adókötelezettségek ellenőrzésére, illetve adatgyűjtésre
irányuló ellenőrzésre vonatkozó szabályainak, a hatósági eljárást az Art. hatósági eljárásra vonatkozó szabályainak
megfelelő alkalmazásával folytatja le azzal, hogy az ellenőrzött adóalanyon az ellenőrzött forgalmazót, üzemeltetőt,
szervizt, műszerészt, egyéb személyt, adókötelezettségen a  pénztárgép forgalmazásával, üzemeltetésével,
szervizelésével kapcsolatos, jogszabályban meghatározott kötelezettséget kell érteni.
(2) Az Art. 176/F. § szerinti ellenőrző vizsgálatot a Hatóság a bevont pénztárgép átvételétől számított 10 napon belül
elvégzi.
(3) A  Hatóság az  ellenőrző vizsgálat eredményéről határozatot hoz, amelyet azzal a  személlyel (szervezettel) közöl,
akitől (amelytől) a  pénztárgépet bevonták. A  Hatóság a  határozatról elektronikus úton tájékoztatja az  állami
adóhatóságot.
(4) Amennyiben a  Hatóság az  ellenőrző vizsgálat eredményeként megállapítja, hogy a  bevont pénztárgép
e  rendeletben meghatározott követelményeknek nem felel meg, de a  hiba, hiányosság kiküszöbölhető, úgy
a pénztárgép visszaadásával egyidejűleg határidő tűzésével felhívja a  forgalmazót vagy azt, akitől a pénztárgépet
bevonták a  hiba kijavítására. A  kötelezett a  hiba előírt határidőben történő kijavítását a  Hatóság előtt igazolni
köteles.
63. § Az  Art. 176/F.  § (4)  bekezdése szerinti esetben az  állami adóhatóság a  pénztárgép bevonásáig a  pénztárgépet
–  az  5.  melléklet 9.  pontjában foglaltak szerint – blokkolhatja. A  pénztárgép blokkolt állapotba helyezése
a pénztárgép bevonásának idejébe beleszámít.
17. A pénztárgép engedélyeztetésével összefüggő díjfizetés részletszabályai 64. § (1) A  pénztárgép forgalmazásának engedélyezéséért és a  forgalmazási engedély módosításáért, kiterjesztéséért
fizetendő igazgatási-szolgáltatási díj mértékét a 2. melléklet tartalmazza.
(2) Az  igazgatási-szolgáltatási díjat az  MKEH 10032000-00282448-00000000 számú fizetési számlájára átutalással
vagy fizetési számlára történő készpénzbefizetés útján kell befizetni. A  közlemény rovatban az  alábbiakat kell
szerepeltetni:
a) forgalmazás engedélyezésért fizetendő díj esetében a forgalmazó neve, adószáma,
b) forgalmazási engedély módosításáért fizetendő díj esetében:
ba) forgalmazó neve, adószáma,
bb) eredeti engedély száma,
bc) módosítás sorszáma.
(3) A  díj megfizetése a  kérelem benyújtásával egyidejűleg esedékes. Az  igazgatási-szolgáltatási díj megfizetését
a  fizetési számlára történő készpénzbefizetést igazoló szelvényrész másolatával, átutalási megbízás esetén
a  hitelintézet által kiállított, az  átutalás megindításának megtörténtét tanúsító igazolás (bankkivonat) másolatával
kell igazolni a forgalmazási engedély iránti kérelem benyújtásakor.
(4) A  Hatóság döntése ellen benyújtott fellebbezés díja a  2.  mellékletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díj
50%-a, amelyet a fellebbezés benyújtásával egyidejűleg kell a (2) bekezdésben meghatározott módon befizetni.
65. § Az  igazgatási szolgáltatási díj kezelésére, elszámolására, nyilvántartására, valamint – a  66.  §-ban szabályozott
esetek kivételével – visszatérítésére az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének
sajátosságairól szóló jogszabályi előírásokat kell alkalmazni.
66. § (1) Ha a  forgalmazási engedély megadására, módosítására, vagy kiterjesztésére irányuló kérelmet a  forgalmazó
visszavonja és a típusvizsgálat a kérelem visszavonása előtt elvégzésre került, a megfizetett igazgatási-szolgáltatási
díj nem jár vissza.
(2) Az  igazgatási-szolgáltatási díj nem jár vissza akkor sem, ha az  engedélyező hatóság a  forgalmazás engedélyezése
iránti, a módosítás iránti, vagy a kiterjesztés iránti kérelmet elutasítja.
(3) Amennyiben az  (1)  bekezdésben meghatározott kérelem visszavonásáig a  típusvizsgálatra nem került sor,
a megfizetett igazgatási-szolgáltatási díj visszatérítéséről az engedélyező hatóság gondoskodik.
(4) A jogorvoslati eljárásban megfizetett díjat a forgalmazónak teljes mértékben vissza kell téríteni, ha a Hatóság által
hozott határozat a forgalmazó hátrányára részben vagy egészben jogszabálysértőnek bizonyult. A díj visszatérítését
hivatalból a jogorvoslati eljárás során hozott határozatban kell elrendelni.
18. Értelmező rendelkezések 67. § E rendelet alkalmazásában:
 1. adóév: az Art.-ban meghatározott adóév,
 2. adóügyi bizonylat: nyugta, egyszerűsített számla, napi forgalmi jelentés, időszakos forgalmi jelentés, nyugta
vagy egyszerűsített számla sztornó bizonylata, nyugta vagy egyszerűsített számla visszáru bizonylata,
göngyölegjegy,
3. adóügyi nap: a napi nyitás és napi zárás parancs végrehajtása között eltelt idő,
 4. adóügyi ellenőrző egység: a  pénztárgép azon önállóan elkülöníthető zárt, elektronikus adattároló és mobil
adatkommunikációs egysége, mely az  Áfa tv.-ben és e  rendeletben foglalt előírások szerint meghatározott
adattartalmú adóügyi bizonylatokat, valamint annak elválaszthatatlan részét képező elektronikus
nyilvántartásokat tartalmazza, továbbá biztosítja és ellátja a  pénztárgép és a  NAV közötti titkosított
adatkommunikációt,
5. adóügyi ellenőrző egység szoftver: az adóügyi ellenőrző egység e rendeletben foglalt funkcióit biztosító, abban
működő szoftver,
6. áfa tábla: az áfa jel és a hozzátartozó érték egymáshoz rendelése,
 7. bizonylat: adóügyi és nem adóügyi bizonylat,
 8 blokkolt állapot: olyan állapot, amelyben a pénztárgép üzemszerű használatra nem alkalmas,
 9. elektronikus napló: a  pénztárgépek lehetséges szolgáltatása, ami biztonságos műszaki megoldással
védett tárterület és lenyomatképző eljárás együttes alkalmazásával biztosítja, hogy a  kiadott bizonylatok
adattartalma a  kiadás után manipulálhatatlan módon kerüljön eltárolásra, illetve a  kiadott bizonylatok
ellenőrzés céljából hozzáférhetőek legyenek,
10. ellenőrző kód: a  pénztárgépen kibocsátott bizonylatok és a  pénztárgépen bekövetkező események
rögzítésekor az  adóügyi ellenőrző egység által, az  SHA-256 algoritmussal, az  adott bejegyzésből, az  előző
bejegyzésre képzett ellenőrző kódból, valamint az  előzőleg lezárt szöveges állomány utolsó ellenőrző
kódjából képzett 64 karakter hosszú, hexadecimális számként értelmezhető kód, ami alkalmas a  rögzített
adattartalom sértetlenségének igazolására,
11. gyakorló üzemmód: a  pénztárgép olyan, nem kötelezően beépített üzemmódja, mely az  új felhasználók
oktatását szolgálja. Ennek során a  pénztárgép adóügyi bizonylatot vagy az  üzletmenet szempontjából
releváns adatokat tartalmazó dokumentumot nem bocsát ki,
12. inicializálás: az eszköz működéséhez szükséges előkészítő műveletek meghatározott sorozata,
13. kriptográfiai modul: olyan mikrokontroller, amely a digitális aláírás képzéséhez szükséges feladatokat végzi el,
14. nem adóügyi bizonylat: olyan tranzakciókról készített bizonylat, amely a napi zárás összesítőit nem változtatja
meg,
15. pénzátvételi hely: minden olyan hely, ahol az adóalany nyugtaadási kötelezettségével járó fizetés történik,
16. stilizált Ap jel: az adóügyi bizonylatok záró sorának kezdő szimbóluma,
17. szekvenciális kiíratás: az adatok tárolási sorrendje szerinti kiíratás,
18. szervizelési tevékenység: a  pénztárgép üzembe helyezése, javítása, éves felülvizsgálata, programozása,
az adóügyi ellenőrző egység cseréje, továbbá minden olyan művelet elvégzése, amely szabályosan plombált
pénztárgépnél, a plomba megbontását igényli,
19. túlcsordulás: olyan esemény, amelynek során egy művelet eredménye nem ábrázolható a  számára definiált
változóban,
20. „újsor” karakter: a 10-es kódú karakter,
21. üzemanyagkártya: üzemanyag vásárlást lehetővé tévő kártya, amely használatával megvalósult vásárlás
ellenértékének kifizetése utólag, banki átutalással történik meg,
22. üzembe helyezés: a  végfelhasználó számára szánt pénztárgép első, továbbá az  üzemeltető személyének
megváltozását követő rendeltetésszerű használatának megkezdése,
23. üzemeltetési hely: az a pénzátvételi hely, ahol az üzemeltető a pénztárgépet használja,
24. üzlet: a kereskedelemről szóló törvény szerinti üzlet.
VII. FEjEZET
ZÁRó RENDElKEZÉSEK 19. Hatályba léptető rendelkezések
68. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 3. melléklet C) alcím 1. pont f ) alpontja 2018. január 1-jén lép hatályba.
20. Átmeneti rendelkezések 69. § (1) A  2013. március 20-át megelőzően engedélyezett, de az  e  rendeletben foglalt előírásoknak meg nem felelő
pénztárgépek – a 70–73. § -ban foglalt kivétellel – 2013. augusztus 31-ig üzemeltethetők.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti pénztárgépek szervizelésére, üzemeltetésére, a  pénztárgép adataira vonatkozó
adatszolgáltatásra – ideértve az  adómemória kiíratására vonatkozó kötelezettséget is – a  számla, egyszerűsített
számla és nyugta adóigazgatási azonosításáról, valamint a  nyugta adását biztosító pénztárgép és taxaméter
alkalmazásáról szóló 24/1995. (XI. 22.) PM rendelet 2013. február 15-én hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) A  NAV előtt 2013. március 19-én folyamatban lévő, a  számla, egyszerűsített számla és nyugta adóigazgatási
azonosításáról, valamint a  nyugta adását biztosító pénztárgép és taxaméter alkalmazásáról szóló
24/1995. (XI. 22.) PM rendelet 2. § (1) bekezdése, 4. § (7) bekezdése és 5. § (3) bekezdése szerinti eljárásokat a NAV
2013. március 20-ával megszünteti. 2013. március 19-ét követően az e  rendeletben foglalt előírásoknak meg nem
felelő pénztárgépek tekintetében forgalmazási engedély módosítása, kiterjesztése, illetve adómemória csere iránti
kérelem nem terjeszthető elő. Az e rendeletben foglalt előírásoknak meg nem felelő pénztárgépek adómemóriája
külön engedély nélkül cserélhető.
(4) A NAV által 2013. március 19-ig kiadott szervizengedélyek, műszerészi igazolványok és plombanyomók 2013. április
30-án érvényüket vesztik.
70. § Az az 1. § (1) bekezdése alapján pénztárgéphasználatra kötelezett adóalany, aki 2013. szeptember 3-át megelőzően
a  44.  § (1)  bekezdése szerinti bejelentést az  állami adóhatósághoz megtette, jogosult az  e  rendeletben foglalt
előírásoknak megfelelő pénztárgép üzembe helyezéséig a  2013. március 20-át megelőzően engedélyezett, de
az e  rendeletben foglalt előírásoknak meg nem felelő pénztárgépet üzemeltetni azzal, hogy 2013. október 1-jétől
az  üzemeltetés további feltétele, hogy az  e  rendeletben foglalt előírásoknak megfelelő pénztárgép beszerzésére
vonatkozó szerződéssel vagy a pénztárgép forgalmazója által visszaigazolt megrendeléssel rendelkezzen.
71. § (1) A  2013. március 20-át megelőzően engedélyezett, de az  e  rendeletben foglalt előírásoknak meg nem felelő,
elektronikus naplóval rendelkező pénztárgépek 2013. december 31-éig üzemeltethetőek.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti határidő vonatkozik azokra a  2013. március 20-át megelőzően engedélyezett, de
az  e  rendeletben foglalt előírásoknak meg nem felelő, elektronikus naplóval nem rendelkező pénztárgépekre is,
amelyeket olyan, az  1.  § (1)  bekezdése alapján pénztárgéphasználatra kötelezett adóalany üzemeltet, aki (amely)
a  közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény hatálya alá tartozó beszerzéseit közbeszerzés keretében köteles
megvalósítani.
(3) 2013. május 1-jéig az  (1) és (2)  bekezdés szerinti pénztárgépek szervizelésére, üzemeltetésére a  számla,
egyszerűsített számla és nyugta adóigazgatási azonosításáról, valamint a  nyugta adását biztosító pénztárgép és
taxaméter alkalmazásáról szóló 24/1995. (XI. 22.) PM rendelet 2013. február 15-én hatályos rendelkezéseit kell
alkalmazni, azzal, hogy az  a  szerviz, illetve műszerész, aki (amely) 2013. március 20-án nem rendelkezik az  állami
adóhatóság által kiadott szervizengedéllyel, műszerészi igazolvánnyal, illetve plombanyomóval, az  az e  rendelet
szerint kérheti a  szervizként, illetve műszerészként történő nyilvántartásba vételét. 2013. május 1-jét követően
az  (1) és (2)  bekezdés szerinti pénztárgépek szervizelésére, üzemeltetésére jelen rendeletet kell alkalmazni azzal
az eltéréssel, hogy a 48. § szerinti éves felülvizsgálat nem kötelező.
(4) A  pénztárgép üzemeltetője 2014. február 28-ig köteles az  (1) és (2)  bekezdés szerinti pénztárgép adómemóriáját
a  2013. január 1. és a  pénztárgép használatból történő kivonása közötti időszak vonatkozásában kiíratni, és azt
az adó megállapításához való jog elévüléséig megőrizni.
72. § (1) A 71. § (1) bekezdés szerinti pénztárgép tekintetében a 2. § szerinti adatszolgáltatási kötelezettséget 2013. július 1.
és a  pénztárgép használatból történő kivonása (legkésőbb 2013. december 31.) között az  elektronikus naplók,
valamint az  elektronikus naplók adattartalmának NAV részére elektronikus úton történő megküldésével kell
teljesíteni havonta, a tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésének technikai részleteit a  Nemzeti Adó- és
Vámhivatal internetes honlapján 2013. március 10-ig közzéteszi.
73. § (1) A  pénztárgép használatra nem kötelezett adóalany, illetve az  adóalany azon tevékenysége tekintetében, amely
vonatkozásában nem kötelezett pénztárgép használatra, a  2013. március 20-át megelőzően engedélyezett, de
az e rendeletben foglalt előírásoknak meg nem felelő pénztárgépet 2015. január 1-jéig üzemeltetheti.
(2) 2013. május 1-jéig az  (1)  bekezdés szerinti pénztárgépek szervizelésére, üzemeltetésére a  számla, egyszerűsített
számla és nyugta adóigazgatási azonosításáról, valamint a  nyugta adását biztosító pénztárgép és taxaméter
alkalmazásáról szóló 24/1995. (XI. 22.) PM rendelet 2013. február 15-én hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni,
azzal, hogy az  a  szerviz, illetve műszerész, aki (amely) 2013. március 20-án nem rendelkezik az  állami adóhatóság
által kiadott szervizengedéllyel, műszerészi igazolvánnyal, illetve plombanyomóval, az  e  rendelet szerint kérheti
a  szervizként, illetve műszerészként történő nyilvántartásba vételét. 2013. május 1-jét követően az  (1)  bekezdés
szerinti pénztárgépek szervizelésére, üzemeltetésére jelen rendeletet kell alkalmazni azzal az  eltéréssel, hogy
a 48. § szerinti éves felülvizsgálat nem kötelező.
(3) Az (1) bekezdés szerinti, a 2013. március 20-át megelőzően engedélyezett, de az e rendeletben foglalt előírásoknak
meg nem felelő pénztárgép adómemóriáját ki kell íratni
a) adómemória csere esetén,
b) a bevétellel való egyeztetés érdekében, az adóévet követő második hónap utolsó napjáig,
c) az állami adóhatóság e rendelet szerint vagy adóellenőrzés során eljáró alkalmazottjának felhívására.
(3) Az adómemória kiíratást a pénztárgépnaplóba be kell jegyezni.
 (4) A  pénztárgép adómemóriájának kiírását az  üzemeltető maga is elvégezheti vagy azzal szervizt, illetve más,
szerviznek vagy műszerésznek nem minősülő személyt is megbízhat. A szerviz, illetve amennyiben az adómemória
kiírást nem szerviz végzi, az  üzemeltető köteles a  kiírást bejegyezni a  pénztárgépnaplóba, és arról a  39.  §
(1) bekezdésének megfelelő alkalmazásával adatot szolgáltatni az állami adóhatóságnak.
74. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdése alapján pénztárgéphasználatra kötelezett adóalany, akinél 2013. május 1-jét követően
új tevékenység kezdése miatt vagy egyéb okból pénztárgép beszerzése szükséges, az  e  rendeletben foglalt
előírásoknak megfelelő pénztárgép üzembe helyezéséig nyugta- és számlakibocsátási kötelezettségének kézi
kibocsátású nyugtával, számlával vagy az  e  rendeletben foglalt előírásoknak meg nem felelő, de e  rendeletben
foglaltak szerint 2013. augusztus 31-ig vagy 2013. december 31-ig üzemeltethető pénztárgéppel is eleget
tehet, feltéve, hogy a  pénztárgép beszerzését kiváltó ok bekövetkezésétől számított 8 napon belül a  44.  §
(1)  bekezdése szerinti bejelentést az  állami adóhatósághoz megteszi és az  e  rendeletben foglalt előírásoknak
megfelelő pénztárgép beszerzésére vonatkozó, a  bejelentésre előírt határidőt megelőzően kötött szerződéssel
vagy a  pénztárgép forgalmazója által a  bejelentésre előírt határidőt megelőzően visszaigazolt megrendeléssel
rendelkezik.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben az e rendeletben foglalt előírásoknak megfelelő pénztárgép beszerzését követően
első tételként a kézi nyugta- és számlaadással bizonylatolt bevételt is be kell ütni külön megjelöléssel, vagy az erről
utólag egy összegben készült gépi nyugtán történő feljegyzéssel, a bizonylat megőrzése mellett.
75. § A  3.  melléklet C) alcím 1.  pont f )  alpontja hatálybalépéséig valamennyi termék, szolgáltatás forgalmi gyűjtőinek
második és harmadik karaktere „00”.
76. § Az  állami adóhatóság által a  számla, egyszerűsített számla és nyugta adóigazgatási azonosításáról, valamint
a  nyugta adását biztosító pénztárgép és taxaméter alkalmazásáról szóló 24/1995. (XI. 22.) PM rendelet 3.  §
(2) bekezdése alapján, pénztárgép kötelező alkalmazása alól adott, 2013. március 19-én érvényben lévő felmentések
2014. december 31-ig érvényben maradnak.
77. § A  44.  §-t a  NAV, illetve jogelődje az  Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal által engedélyezett pénztárgépek
tekintetében nem kell alkalmazni.
78. § (1) 69.  § (1)  bekezdését, 70.  §-át és 74.  § (1)  bekezdését a  2013. augusztus 31-ét követően indult, 2013. szeptember
14-én folyamatban volt eljárásokban is alkalmazni kell.
(2) A 74. § (1) bekezdése alkalmazásában, ha a pénztárgép beszerzését kiváltó ok 2013. szeptember 14-ét megelőzően
következett be, a  pénztárgép beszerzését kiváltó ok bekövetkezése időpontjának 2013. szeptember 14-ét kell
tekinteni.
21. Az Európai Unió jogának való megfelelés 79. § (1) A  rendelet tervezetének a  műszaki szabványok és szabályok, valamint az  információs társadalom szolgáltatásaira
vonatkozó szabályok terén információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló 1998. június 22-i 98/34/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
(2) Az  e  rendeletben meghatározott technikai jellegű előírásoknak nem kell megfelelnie az  olyan pénztárgépnek,
amelyet az Európai Unió valamely tagállamában vagy Törökországban állítottak elő vagy hoztak forgalomba, vagy
az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államban állítottak elő, az ott irányadó
előírásoknak megfelelően, feltéve, hogy az  irányadó előírások az  adóügyi ellenőrzés hatékonyságának biztosítása
tekintetében az e rendeletben meghatározottal egyenértékű védelmet nyújtanak.
(3) E rendelet IV. fejezete a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv 9. és 16. cikkének való megfelelést szolgálja.
(4) E  rendelet IV. fejezete rendelkezéseinek a  belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése és 39. cikk (5) bekezdése szerinti előzetes bejelentése
megtörtént.
22. Hatályon kívül helyező rendelkezések 80. § Hatályát veszti a  pénztárgépek és taxaméterek műszaki követelményeiről, a  nyugtakibocsátásra szolgáló
pénztárgépek és taxaméterek forgalmazásáról, használatáról és szervizeléséről, valamint a pénztárgéppel rögzített
adatok adóhatóság felé történő szolgáltatásáról szóló 3/2013. (II. 15.) NGM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1750/2015. (X. 15.) Korm. határozata a Budai Vár rehabilitációját előkészítő munkálatokhoz szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Budai Vár rehabilitációját előkészítő munkálatokhoz
a) 2016. évben szükséges 2392, 0 millió forint,
b) 2017. évben szükséges 2668,0 millió forint
forrásnak a XI. Miniszterelnökség fejezetben történő biztosításáról gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében a felmerülés ütemében
 a b) alpont tekintetében a 2017. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 111/E.  § (3)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
engedélyezi, hogy a  Miniszterelnökség az  1.  pontban meghatározott feladatokhoz kapcsolódó beszerzési eljárást
megkezdje és annak eredményeképpen a  vállalkozási szerződést – a  központi költségvetés XI. Miniszterelnökség
fejezet, 1. Miniszterelnökség cím kiadási előirányzatai terhére – megkösse, azzal, hogy a  kötelezettségvállalás
összege a 2016. és 2017. években nem haladhatja meg az 1. pontban meghatározott összeget.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1362/2017. (VI. 12.) Korm. határozata a Bocuse d’Or 2018. európai, valamint a 2019. világdöntőjére való felkészüléshez szükséges egyes intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  Bocuse d’Or verseny Torinóban megrendezésre kerülő 2018. évi európai, valamint a  Lyonban
megrendezésre kerülő 2019. évi világdöntőjére való felkészülés szükségességével;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott cél megvalósulása érdekében
–  a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon a  2017. évben 50 millió Ft többletforrás
biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a felmerülés ütemében
 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott cél megvalósulása érdekében
– a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon a 2018. évben 200 millió Ft, a 2019. évben
50 millió Ft forrás biztosításáról a központi költségvetés Miniszterelnökség fejezetében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
163/2011. (XII. 15.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott
kifogás alapján meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 171/2011. (IX. 26.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Magánszemély 2011. szeptember 12-én országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintapéldányát
nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) az országos népszavazásról és népi
kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti hitelesítés érdekében.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy a bírók teljes körű, az ítéletek tartalmára
is kiterjedő ítélkezési tevékenységével összefüggő személyes felelősségét visszaállítsák, és azt a bírói szervezettől
független eljárási és szervezeti keretek között bírálják el?”
Az OVB a 171/2011. (IX. 26.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.) az országos népszavazási kezdeményezés
aláírásgyűjtő ívének hitelesítését megtagadta. Az OVB a határozat indokolásában kifejtette, hogy a kezdeményezés a bíró feladatának ellátásával kapcsolatban olyan
súlyos szankciót helyez kilátásba, amely a bírói függetlenség Alkotmány 50. § (3) bekezdésében rögzített elvével
összeegyeztethetetlen. Az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgár által kezdeményezett
népszavazásnak nincs helye. Az OVB emellett megállapította azt is, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy a
népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a
népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni. Az OVB álláspontja szerint
a népszavazásra feltenni kívánt kérdés alapján nem derül ki, hogy a „személyes felelősség” megállapításának milyen
elvek mentén, milyen szabályok és feltételek szerint lehetne helye, nem világos továbbá az „ítéletek tartalmára
kiterjedő” kifejezés tartalma sem. Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését ezért az OVB – az Nsztv. 10. § b) és c) pontjaira figyelemmel –
megtagadta. A 171/2011. (IX. 26.) OVB határozat a Magyar Közlöny 2011. évi 110. számában, 2011. szeptember 26-án jelent meg.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek
az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat
közzétételét követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen 2011. október 11-én – határidőben –
érkezett a népszavazás kezdeményezőjétől kifogás. A kifogást tevő szerint az OVBh. jogszabálysértő, hiszen a népszavazási kezdeményezésben szereplő kérdés a bírói
függetlenséget – „az alkotmányos egyenlőség alapelve”, az egyenlő felelősségi szabályok miatt – nem sérti. A kifogást
tevő rögzíti továbbá, hogy a feltenni kívánt kérdés egyértelmű és közérthető. Mindezek alapján kéri, hogy az
Alkotmánybíróság az aláírásgyűjtő ív hitelesítésére kötelezze az OVB-t.
2. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Ennek során az Alkotmánybíróság — alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban — a beérkezett
kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyűjtő ív és a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi
feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek
megfelelően járt-e el. Eljárása során az Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
Az OVB határozatával egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és az OVBh.-t helyes
indokai alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. december 13. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
3/2017. (HK 2.) HVKFH szakutasítása NATO egységesítési egyezmény bevezetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján,
figyelemmel a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 10. § g) pontjára, a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre,
a miniszter irányítása alá tartozó központi hivatalokra,
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat (a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, hogy szakterületén
biztosítsa a szakutasításban meghatározott rendelkezések
érvényesülését.
3. Jelen intézkedésemmel, eredetben angol nyelven,
teljes terjedelemben bevezetem a NATO egységesítési
egyezmények nemzeti elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 7/2016. (HK 5.) HVKFH szakutasításban fenntartás nélkül elfogadott STANAG 3797 (EDITION 7)
– JOINT TERMINAL ATTACK CONTROLLER
PROGRAM / Előretolt repülésirányító program című
NATO egységesítési egyezményt a következők szerint:
a) témafelelős: az MH Összhaderőnemi Parancsnokság
(a továbbiakban: MH ÖHP)
b) témakezelő: az MH ÖHP Légierő Hadműveleti és Kiképzési Főnökség
c) a bevezetés időpontja: 2017. március 1.
d) a bevezetésre vonatkozó követelmények: a NATO
egységesítési egyezmény a szárazföldi haderőnél és a légierőnél kerüljön bevezetésre.
4. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba és visszavonásig hatályos.
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
125/2008. (V. 16.) KE határozata kitüntetéses doktorrá avatásról.
Az oktatási és kulturális miniszter előterjesztésére a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 65. §
(1) bekezdése alapján hozzájárulok, hogy a Miskolci
Egyetem rektora dr. Árva Zsuzsanna jogász, PhD hallgatót Promotio sub auspiciis praesidentis Rei Publicae kitüntetéssel doktorrá avassa.
Budapest, 2008. március 19. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1/2018. (VI. 1.) ME utasítása miniszterelnöki biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 32. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény 32.  § (2)  bekezdése szerint alkalmazni rendelt 31.  § (2)  bekezdés b)  pontja alapján Balog Zoltánt
2018. május 23. napjától miniszterelnöki biztossá nevezem ki.
2. § A miniszterelnöki biztos tevékenysége keretében
a) koordinálja a magyarországi romákkal kapcsolatos társadalmi egyeztetést irányító tevékenységet,
b) ellátja a roma felzárkózás kormányzati koordinációját,
c) részt vesz a  roma kultúra értékeinek megőrzését és terjesztését, oktatását szolgáló tevékenységekkel,
fejlesztésekkel kapcsolatos feladatok ellátásában. 3. § (1) A miniszterelnöki biztos javaslatot tehet a roma integrációval kapcsolatos programokra és forrásbevonásra, valamint
véleményt nyilváníthat a felzárkózással összefüggő szakpolitikai előterjesztésekről.
(2) A miniszterelnöki biztos figyelemmel kíséri a roma integráció fejlesztését szolgáló hazai és európai uniós támogatási
programokat, figyelemmel kíséri azok felhasználását.
4. § A miniszterelnöki biztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja.
5. § A miniszterelnöki biztos tevékenységét a Miniszterelnökség szervezetén belül működő ötfős titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
56/2017. (XII. 13.) EMMI utasítása az Állami Egészségügyi Ellátó Központ szervezeti és működési szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés
c) pontjára figyelemmel a következő utasítást adom ki:
1. § Az Állami Egészségügyi Ellátó Központ szervezeti és működési szabályzatát a Mellékletben foglaltak szerint határozom
meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti az Állami Egészségügyi Ellátó Központ szervezeti és működési szabályzatáról szóló 53/2016. (XI. 24.)
EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
576/B/2005. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a társasházakról szóló 2003. évi
CXXXIII. törvény 14. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
indítványt elutasítja.
I. Az indítványozó a társasházakról szóló 2003. évi
CXXXIII. törvény (a továbbiakban: Thtv.) 14. § (1) bekezdése megsemmisítését kérte. E rendelkezés szerint a szervezeti-működési szabályzatot az összes tulajdoni hányad
szerinti egyszerű szavazattöbbséggel állapítja meg a közgyűlés. Az indítványozó szerint a Thtv. ismertetett szabálya alkotmányellenes diszkriminációt valósít meg, mivel
lehetővé teszi, hogy nagyobb lakásokban lakó tulajdonostársak, tehát „egy közösség kisebb hányada a nagyobbik
hányadra (…) rákényszerítse az akaratát”.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén
tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. A Thtv. támadott rendelkezése:
„14. § (1) A szervezeti-működési szabályzatot a közös
ség az alakuló közgyűlésen – de legkésőbb az azt követő
hatvan napon belül megtartott közgyűlésen – az összes tulajdoni hányad szerinti legalább egyszerű szavazattöbbségű határozatával állapítja meg.”
III. Az indítvány nem megalapozott. Az indítványozó kérelme azon a meggyőződésén alapszik, hogy a Thtv. 14. § (1) bekezdésében szabályozott
egyszerű szavazattöbbségi előírás előnyben részesíti a nagyobb alapterületű lakások tulajdonosait. Így annak elle
nére, hogy e tulajdonosok a társasházi közgyűlésben adott
esetben szám szerint kisebbségben vannak, mégis előfordulhat, hogy ők a többi tulajdonos által el nem fogadható,
rájuk nézve hátrányos döntéseket hoznak.
Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében rögzített hátrányos megkülönböztetés tilalma az Alkotmánybíróság gyakorlatában a jogrendszer egészét átható alkotmányos alapelvként kap értelmezést. A tilalom elsősorban az alkotmányos alapjogok terén tett megkülönböztetésekre terjed ki.
Személyek közötti, alkotmánysértő hátrányos megkülönböztetés akkor állapítható meg, ha valamely személyt vagy
embercsoportot más, azonos helyzetben lévő személyekkel
vagy csoporttal történt összehasonlításban kezelnek hátrányosabb módon [21/1990. (X. 4.) AB határozat, ABH 1990,
73, 78.; 32/1991. (VI. 6.) AB határozat, ABH 1991, 146,
162.; 43/B/1992. AB határozat, ABH 1994, 744, 745.].
A megkülönböztetés pedig akkor alkotmányellenes, ha a
jogszabály a szabályozás szempontjából azonos csoportba
tartozó (egymással összehasonlítható) jogalanyok között
tesz különbséget anélkül, hogy annak alkotmányos indoka
lenne (191/B/1992. AB határozat, ABH 1992, 592, 593.).
Rámutatott az Alkotmánybíróság arra is, hogy az alapjognak
nem minősülő egyéb jogra vonatkozó, személyek közötti
hátrányos megkülönböztetés vagy más korlátozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha a sérelem összefüggésben áll valamely alapjoggal, végső soron az emberi
méltóság általános személyiségi jogával, és a megkülönböztetésnek, illetve korlátozásnak nincs tárgyilagos mérlegelés
szerint ésszerű indoka, vagyis önkényes [35/1994. (VI. 24.)
AB határozat, ABH 1994, 197, 200.].
A társasház-tulajdon a közös tulajdon különleges formája, melynek lényege az ún. osztott tulajdonjog: az épület bizonyos részei – a lakások és/vagy más épületrészek –
a tulajdonostársak külön tulajdonában vannak, a fennmaradó részek pedig (pl. az épülethez tartozó földrészlet, továbbá a külön tulajdonként meg nem határozott épületrész) meghatározott eszmei hányadrészek szerint közös
tulajdonban állnak [a Polgári Törvénykönyvről szóló
1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 149. § (1) bekezdés]. A Thtv. a társasház alapításának és működésének
szabályait tartalmazza, összhangban a Ptk. 149. § (4) bekezdésével, mely szerint a társasház-tulajdonra a közös
tulajdon szabályait a külön jogszabályban meghatározott
eltérésekkel kell alkalmazni. A közös név alatt működő
társasházközösség nem jogi személy, de a társasháznak
(a Ptk. 139. §-a szerinti közös tulajdontól eltérően) célhoz,
rendeltetéshez kötött jogképessége, önálló jogalanyisága
van [Thtv. 3. § (1) bekezdés]. A tulajdoni hányadok arányában történő szótöbbségi döntéshozatal – bizonyos
alapvető kérdések egyhangúsághoz kötése mellett – a közös tulajdon működtetésének általános módja (a Ptk. alapján – hasonlóan a Thtv.-hez – szintén lehetőség van erre).
Megvizsgálva a Thtv. 14. § (1) bekezdését az Alkotmánybíróság a következőket állapította meg.
A támadott rendelkezés általános jelleggel, megkülönböztetés nélkül szabályozza az érintett kérdéskört (a szervezeti-működési szabályzat elfogadásának módját, az el
fogadáshoz szükséges szavazati arányt). „Ténykérdés,
hogy egyes társasházakban a kisebb lakásokban lakók tulajdoni hányaduk alapján kisebbségben vannak a közgyűlésben, ugyanakkor más esetekben éppen fordított a helyzet” (225/B/2009. AB határozat, ABK 2010. június, 791,
793.), hiszen az is előfordulhat, hogy az érintett társasházban éppen a kisebb alapterületű lakások tulajdonosai vannak – összes tulajdoni hányaduk alapján – szavazati többségben. Emellett pedig az sem biztos, hogy az azonos méretű lakásban lakók az SZMSZ elfogadása során minden
esetben azonosan szavaznak.
E körben utal az Alkotmánybíróság arra, hogy korábbi
döntése szerint az Alkotmány diszkriminációt tiltó 70/A. §
(1) bekezdéséből nem lehet levezetni, „hogy a közös tulajdon körében bizonyos döntésekhez (...) valamennyi tulajdonostárs hozzájárulását meg kell-e kívánni, de azt sem,
hogy ha a Tv. [Thtv.] többségi döntéshozatalt tesz lehetővé, akkor a többségi döntéshozatalhoz legalább milyen
mértékű szavazatarányt kell előírni” [3/2006. (II. 8.) AB
határozat, ABH 2006, 65, 84.]. Amint arra a 225/B/2009.
AB határozat is rámutatott: „A közgyűlési döntéshozatal
tehát alapvetően polgári jogi jellegű, a tulajdonostársak
alanyi jogainak és törvényes érdekeinek egyeztetését és kiegyensúlyozását szolgálja. A közgyűlési határozatokat a
döntéshozatal során kisebbségben maradt tulajdonostársak a Thtv. 42. § (1) bekezdése alapján, jogos érdekeik lényeges sérelme esetén, bíróság előtt megtámadhatják.”
(ABK 2010. június, 791, 793.)
Az Alkotmánybíróság megítélése szerint tehát közös tulajdon esetében a tulajdoni hányadok szerinti szavazattöbbség előírása alapvetően nem kifogásolható. Nem értékelhető úgy, hogy a jogalkotó hátrányosabb elbánásban részesíti a kisebb lakások tulajdonosait a többi (nagyobb lakással rendelkező) tulajdonostárssal szemben, mivel e
döntéshozatali mód a tulajdon tárgyának és a tulajdoni viszonyoknak a sajátos jellemzőin alapszik.
Mindezek alapján – mivel hátrányos megkülönböztetést
nem állapított meg – az Alkotmánybíróság az indítványt a
rendelkező részben foglaltak szerint elutasította.
Budapest, 2010. november 9. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
120/2011. (VII. 15.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között az M30 gyorsforgalmi út Miskolc–Tornyosnémeti–országhatár szakasza és az R4 gyorsforgalmi út országhatár–Migléc (Milhos�)–Kassa (Košice) szakasza határmetszéspontjának meghatározásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között
az M30 gyorsforgalmi út Miskolc–Tornyosnémeti–országhatár szakasza és az R4 gyorsforgalmi út országhatár–Migléc
(Milhost’)–Kassa (Košice) szakasza határmetszéspontjának meghatározásáról szóló Megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére. 2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„MEGÁLLAPODÁS a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között
az M30 gyorsforgalmi út Miskolc–Tornyosnémeti–országhatár szakasza és az R4 gyorsforgalmi út
országhatár– Migléc (Milhost’)–Kassa (Košice) szakasza határmetszéspontjának meghatározásáról A Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya (a továbbiakban együtt: Szerződő Felek),
összhangban a Magyar Köztársaság és a Szlovák Köztársaság között a jószomszédi kapcsolatokról és a baráti
együttműködésről 1995. március 19-én Párizsban aláírt Szerződéssel, valamint tekintettel az infrastrukturális kapcsolatoknak a két ország közötti gazdasági együttműködés fejlődésére
gyakorolt kedvező hatására, a következőkben állapodnak meg: 1. Cikk
(1) A Szerződő Felek megépítik a magyar területen haladó M30 jelű gyorsforgalmi út Miskolc–Tornyosnémeti–
országhatár szakaszának és a szlovák területen haladó R4 jelű gyorsforgalmi út országhatár–Migléc (Milhos�)–Kassa
(Košice) szakaszának csatlakozását a közös államhatáron. (2) A jelen Megállapodás végrehajtásában Illetékes Szervek:
a) a Magyar Köztársaságban a közlekedésért felelős miniszter által vezetett minisztérium,
b) a Szlovák Köztársaságban a Szlovák Köztársaság Közlekedési, Építésügyi és Regionális Fejlesztési Minisztériuma.
(3) Az Illetékes Szervek meghatározzák az (1) bekezdésben meghatározott utak nyomvonalát Tornyosnémeti és Migléc
(Milhos�) települések között, a XV.11.002 számú határpont és a XV.11/4a számú határjel között, és biztosítják
összekapcsolásukat a magyar–szlovák államhatáron. (4) Ez a Megállapodás a magyar–szlovák államhatár vonalát nem módosítja.
2. Cikk
A közúti összeköttetés a nemzetközi közúti forgalom korlátozás nélküli lebonyolítására létesül.
3. Cikk
(1) Az Illetékes Szervek biztosítják a beruházás előkészítő munkáinak összehangolását, és kötelezettséget vállalnak
arra, hogy az engedélyezési és jóváhagyási eljárásokat a Szerződő Felek államának vonatkozó belföldi jogszabályaival
összhangban lefolytatják. (2) Mindennemű, az államhatárt vagy határjeleket érintő munkálat elvégzéséhez az Államhatár Felmérésének és
Megjelölésének Magyar–Szlovák Közös Bizottsága előzetes jóváhagyása szükséges. (3) A Szerződő Felek a gyorsforgalmi utak forgalomba helyezésének időpontjáról diplomáciai úton állapodnak meg.
4. Cikk
A jelen Megállapodás értelmezését és végrehajtását érintő esetleges nézeteltéréseket az Illetékes Szervek közvetlen
konzultációkkal, vagy tárgyalásokkal tisztázzák. Amennyiben a nézeteltérések közvetlen konzultációk vagy
tárgyalások útján nem oldhatók meg, a vitás kérdés a Szerződő Felek elé kerül.
5. Cikk
A jelen Megállapodásból eredő munkák végrehajtásához nem szükséges a másik állam által kiadott munkavégzési
engedély. 6. Cikk
(1) A jelen Megállapodást a Szerződő Felek határozatlan időre kötik.
(2) Jelen Megállapodást a Szerződő Feleknek a belső jogszabályaikkal összhangban jóvá kell hagyniuk, és az a
jóváhagyást igazoló későbbi jegyzék kézhezvételétől számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.
(3) Ez a Megállapodás a Szerződő Felek közötti közös megállapodással írásban bármikor módosítható vagy
kiegészíthető. Ezen kiegészítések, illetve módosítások a (2) bekezdés szerint lépnek hatályba.
(4) A közúti csatlakozás kiépítésének befejezéséig a jelen Megállapodást a Szerződő Felek bármelyike hat hónapos
felmondási határidővel diplomáciai úton írásban felmondhatja. Készült: Kenyhecen, 2011. június 24. napján, két eredeti példányban, magyar és szlovák nyelven, amelyből mindkét
nyelvű szöveg egyaránt hiteles. A Magyar Köztársaság Kormánya A Szlovák Köztársaság Kormánya
nevében nevében” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a a Megállapodás 6. Cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1352/2011. (X. 20.) Korm. határozata az Országgyűlés fejezet 2010. kötelezettségvállalással nem terhelt maradványának felhasználásáról a budapesti Kossuth Lajos tér rekonstrukciójához és az Országház homlokzatai felújítása további ütemének elindításához kapcsolódóan.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 24/B. § (6) bekezdésében és az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 212. § (5) bekezdésében biztosított jogkörében a központi
költségvetési szervek és a társadalombiztosítási költségvetési szervek 2010. évi kötelezettségvállalással nem terhelt
maradványának felhasználásáról szóló 1216/2011. (VI. 28.) Korm. határozatban visszahagyott, de további intézkedésig
fel nem használható kötelezettségvállalással nem terhelt maradványból a budapesti Kossuth Lajos tér
rekonstrukciójának megkezdéséhez és az Országház homlokzatai felújítása további ütemének elindításához
1 598 235 ezer forint Országgyűlés fejezeten belüli felhasználását engedélyezi, és a felhasználáshoz az 1. melléklet
szerinti átcsoportosítást rendeli el. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök