text:
21/2007. (II. 21.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság és a Koreai Köztársaság közötti, a szociális biztonságról szóló Egyezmény végrehajtására szolgáló, 2007. február 16-án aláírt Igazgatási Megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar
Köztársaság és a Koreai Köztársaság között a szociális
biztonságról szóló Egyezmény végrehajtására szolgáló,
2007. február 16-án aláírt Igazgatási Megállapodás kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány az Igazgatási Megállapodást e rendelettel
kihirdeti.
3. § Az Igazgatási Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Igazgatási Megállapodás a Magyar Köztársaság
és a Koreai Köztársaság között a szociális biztonság
tárgyában kötött egyezmény végrehajtására Figyelemmel a Magyar Köztársaság és a Koreai Köztársaság között Budapesten, 2006. május 12-én a szociális
biztonság tárgyában aláírt egyezmény 15. cikkében foglaltakra, az illetékes hatóságok,
Magyarország részéről az Egészségügyi Minisztérium, a Koreai Köztársaság részéről
az Egészségügyi és Népjóléti Minisztérium az alábbiakban állapodtak meg:
I. Rész ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk Meghatározások (1) A jelen Igazgatási Megállapodás alkalmazásában az
„Egyezmény” a Magyar Köztársaság (a továbbiakban:
Magyarország) és a Koreai Köztársaság (a továbbiakban:
Korea) között a szociális biztonság tárgyában Budapesten,
2006. május 12-én aláírt egyezményt jelenti.
(2) Minden egyéb a jelen Igazgatási Megállapodásban
használt fogalom esetében az Egyezmény fogalommeghatározásait kell figyelembe venni.
2. cikk Kapcsolattartó szervek (1) Az Egyezmény 15. cikke (2) bekezdésének értelmében kapcsolattartó szervek az alábbiak:
Magyarország részéről:
a) az Egyezmény 6–10. cikkeinek és a jelen Igazgatási
Megállapodás II. részének alkalmazását kivéve, valamennyi ügy tekintetében az Országos Nyugdíjbiztosítási
Főigazgatóság (ONYF), és
b) az Egyezmény 6–10. cikkeinek és a jelen Igazgatási
Megállapodás II. részében foglaltak alkalmazásának tekintetében az Országos Egészségbiztosítási Pénztár
(OEP), vagy bármely egyéb szerv, amelyet Magyarország
illetékes hatósága a későbbiekben kijelöl;
Korea részéről:
a Nemzeti Nyugdíjszolgálat. (2) A jelen Igazgatási Megállapodásban rögzített feladatokat a kapcsolattartó szervek hajtják végre. Az Egyezmény végrehajtása során a kapcsolattartó szervek közvetlenül kapcsolatba léphetnek egymással, valamint az érintett személyekkel vagy az általuk megbízott személyekkel.
A kapcsolattartó szervek az Egyezmény végrehajtása során támogatják egymást.
II. Rész A BIZTOSÍTOTTI JOGVISZONYRÓL SZÓLÓ
RENDELKEZÉSEK 3. cikk
A biztosítotti jogviszony igazolása (1) Ha az Egyezmény II. részének rendelkezéseivel
összhangban az egyik Szerződő Fél jogszabályait kell al
kalmazni, ezen Szerződő Félnek a kapcsolattartó szerve a
munkáltató vagy az önálló vállalkozó kérelmére igazolást
ad ki, amelyben igazolja, hogy a munkavállaló vagy az önálló vállalkozó ezen Szerződő Fél jogszabályainak hatálya
alá tartozik, és megjelöli az igazolás érvényességének időtartamát. Ezen igazolás alapján a munkavállaló vagy az
önálló vállalkozó mentesül a másik Szerződő Fél kötelező
biztosításra vonatkozó jogszabályainak hatálya alól.
Az említett munkavállaló és önálló vállalkozó, valamint
a munkavállaló munkáltatója és a másik Szerződő Fél kapcsolattartásért felelős hivatala jogosult az igazolásból egy
másolatot kapni.
(2) Az Egyezmény 7. cikkének (2) bekezdésében említett kérelmet azon Szerződő Fél kapcsolattartó szervének
kell benyújtani, amelynek jogszabályait a kérelem alapján
alkalmazni kellene.
III. Rész AZ ELLÁTÁSOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 4. cikk
Igénybejelentések feldolgozása (1) Ha az egyik Szerződő Fél kapcsolattartó szervéhez a
másik Szerződő Fél jogszabályai szerinti ellátás iránti
igénybejelentés érkezik, akkor az előbbi késedelem nélkül
eljuttatja az igénybejelentést a másik Szerződő Fél kapcsolattartó szervéhez, megjelölve az igénybejelentés beérkezésének dátumát.
(2) Az igénybejelentéssel együtt az első Szerződő Fél
kapcsolattartó szerve eljuttatja mindazokat a rendelkezésére álló dokumentumokat, amelyek szükségesek lehetnek
a másik Szerződő Fél teherviselője számára a kérelmezőnek az ellátásra való jogosultsága megállapításához.
(3) Az igénybejelentőre és a családtagjára vonatkozó, az
igénybejelentésben feltüntetett személyes adatokat az első
Szerződő Fél kapcsolattartó szerve ellenőrzi, annak igazolása érdekében, hogy azokat dokumentumok támasztják
alá. Az igazolandó információtípusokat a Szerződő Felek
kapcsolattartó szervei közös megegyezéssel határozzák
meg.
(4) Az (1) és (2) bekezdésben említett igénybejelentés
és dokumentumok mellett az első Szerződő Fél kapcsolattartó szerve eljuttatja a másik Szerződő Fél kapcsolattartó
szervéhez azt a kapcsolattartást szolgáló formanyomtatványt, amely tartalmazza az első Szerződő Fél jogszabályai szerint beszámítandó biztosítási időszakokat.
(5) A másik Szerződő Fél teherviselője ezt követően elbírálja a kérelmező jogosultságát, és kapcsolattartó szervén keresztül értesíti döntéséről a kérelmezőt és az első
Szerződő Fél kapcsolattartó szervét.
5. cikk Orvosi vizsgálatok (1) Az egyik Szerződő Fél kapcsolattartó szerve a másik
Szerződő Fél kapcsolattartó szerve részére, ennek kérésére, ingyenesen teszi hozzáférhetővé az igénylő vagy a kedvezményezett rokkantságára vonatkozó birtokában lévő
orvosi információkat és dokumentumokat.
(2) Ha az egyik Szerződő Fél teherviselője megkívánja,
hogy egy kérelmező vagy igényjogosult, aki a másik Szerződő Fél területén tartózkodik vagy lakik, orvosi vizsgálaton essen át, az utóbbi Szerződő Fél teherviselője, az első
Szerződő Fél teherviselőjének kérésére, intézkedik e vizsgálat elvégeztetéséről nemzeti jogszabályaival összhangban. Ha az orvosi vizsgálat kizárólag az azt kérő teherviselő céljait szolgálja, az adott teherviselő megtéríti a másik
Szerződő Fél teherviselőjének a vizsgálat költségeit.
Amennyiben azonban az orvosi vizsgálat mindkét teherviselő céljait szolgálja, költségek megtérítésére nem kerül
sor.
(3) A felmerült költségek részletes kimutatásának kézhezvételekor az első Szerződő Fél kapcsolattartó szerve
késedelem nélkül megtéríti a másik Szerződő Fél kapcsolattartó szervének a (2) bekezdés rendelkezéseinek alkalmazása következtében azt megillető összegeket.
6. cikk Ellátások nyújtása (1) Az ellátásokat a teherviselők közvetlenül a jogosultak részére fizetik ki.
(2) Ha az egyik Szerződő Fél teherviselője a másik fél
valutájában fizet ellátást, az átváltási árfolyam a fizetés
napján érvényes valutaárfolyam.
7. cikk Statisztikai kimutatások cseréje A Szerződő Felek teherviselői évi rendszerességgel kicserélik a jelen Igazgatási Megállapodás 3. cikke alapján
általuk kiállított igazolások számára és az Egyezmény
alapján teljesített kifizetésekre vonatkozó statisztikai kimutatásaikat. E statisztikai kimutatásoknak tartalmazniuk
kell a kedvezményezettek számára, továbbá a kifizetett ellátások összesített összegére vonatkozó adatokat, ellátástípusok szerinti bontásban. A statisztikai kimutatásokat az
összekötő szervek által megállapított formanyomtatványon kell megküldeni.
IV. Rész VEGYES RENDELKEZÉSEK 8. cikk Nyomtatványok és részletes eljárások
(1) A jelen Igazgatási Megállapodás függvényében a
Szerződő Felek kapcsolattartó szervei állapodnak meg az
Egyezmény végrehajtásához szükséges formanyomtatványokról és részletes eljárásokról.
(2) Az egyik Szerződő Fél kapcsolattartó szerve a rá
irányadó jogszabályok szerint visszautasíthatja a másik
Szerződő Fél jogszabályai szerinti ellátás megállapítása
iránti igénybejelentési nyomtatvány átvételét, ha ez a
nyomtatvány nem egyezik meg a kölcsönösen elfogadott
formanyomtatvánnyal.
9. cikk Hatálybalépés Ez az Igazgatási Megállapodás az Egyezmény hatálybalépésének napján lép hatályba és ugyanazon időtartamig
hatályos.
Készült két-két példányban, Budapesten, 2007. február
16-án, magyar, koreai és angol nyelven, mindegyik szöveg
egyformán hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol szöveg az irányadó.
A Magyar Köztársaság
illetékes hatóságai nevében A Koreai Köztársaság
illetékes hatóságai
nevében” 4. § (1) Ez a rendelet a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2. és 3. §-a az Igazgatási Megállapodás
9. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) Az Igazgatási Megállapodás, illetve e rendelet 2. és
3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter
annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben
haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja
meg.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
21/2013. (X. 31.) LÜ utasítása a gyermek- és fiatalkorúak által elkövetett bűncselekményekkel összefüggő ügyészi szakfeladatok ellátásáról.
Az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény 8.  §-ának (3)  bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján – a  gyermek- és
ifjúságvédelmi ügyészi feladatok hatékony ellátása érdekében – a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK 1. § A  gyermek- és fiatalkorúak által elkövetett bűncselekményekkel összefüggő szakfeladatokat ellátó ügyész
(a  továbbiakban: büntetőügyben eljáró fiatalkorúak ügyésze) tevékenységét a  hatályos legfőbb ügyészi szakági
alaputasítások szerint – az utasításban foglalt kiegészítésekkel, illetve eltérésekkel – végzi.
2. § (1) A büntetőügyben eljáró fiatalkorúak ügyésze a szakfeladatok ellátása során a fiatalkorúak jövőbeni helyes fejlődését
szem előtt tartva ellátja törvényben meghatározott feladatait a fiatalkorúak által elkövetett bűncselekmények miatt
indult eljárásokban. A hatáskörébe tartozó ügyekben:
a) ellátja a  vádelőkészítéssel, a  nyomozás törvényessége feletti felügyelettel, a  vádemeléssel kapcsolatos
feladatot;
b) közreműködik a  büntetőbírósági eljárásban (a rendkívüli perorvoslati, valamint a  különleges eljárásokban,
illetve a külön eljárás törvényben meghatározott eseteiben).
 (2) A gyermek- és fiatalkorúak bűnügyeivel összefüggő szakfeladatokat:
a) a Legfőbb Ügyészségen a Gyermek- és Fiatalkorúak Bűnügyeinek Önálló Osztálya, a fellebbviteli főügyészségen,
a  főügyészségen, a  járási ügyészségen, a  fővárosban a  kijelölt kerületi ügyészségen, valamint a  nyomozó
ügyészségen – az adott szervezeti egység vezetőjének közvetlenül alárendelten – az ilyen elnevezésű szervezeti
egység ügyésze;
b) a  fellebbviteli főügyészségen, a  nyomozó ügyészségeken és nem a  főügyészség székhelyén lévő járási
ügyészségen – önálló szervezeti egység hiánya esetén – az e feladatra kijelölt ügyész
látja el.
 (3) A Legfőbb Ügyészség Gyermek- és Fiatalkorúak Bűnügyeinek Önálló Osztálya ellátja azokat a feladatokat, amelyeket
a  legfőbb ügyész vagy a büntetőjogi legfőbb ügyész helyettes a hatáskörébe utal, vagy az önálló osztály vezetője
a hatáskörébe von.
(4) Az  ügyésznek a  gyermek- és fiatalkorúak által elkövetett bűncselekményekkel összefüggő szakfeladatokkal
történő megbízása előtt a Legfőbb Ügyészség Gyermek- és Fiatalkorúak Bűnügyeinek Önálló Osztálya vezetőjének
hozzájárulását be kell szerezni.
II. Fejezet
A VÁDELŐKÉSZÍTÉS, A NYOMOZÁS TÖRVÉNYESSÉGE FELETTI FELÜGYELET, A VÁDEMELÉS
Hatásköri és illetékességi szabályok 3. § (1) A büntetőügyben eljáró fiatalkorúak ügyészének hatáskörébe tartoznak:
a) a fiatalkorúak által elkövetett bűncselekmények miatt indított büntetőügyek;
b) a fiatalkorúak és a felnőtt korúak összefüggő büntetőügyei (vegyes büntetőügyek);
c) a gyermekkorúak ügyei, kivéve ha azok kizárólag felnőtt korú ügyével állnak összefüggésben.
(2) E fejezetben meghatározott feladatok ellátása során
a) a  fiatalkorúak járásbírósági hatáskörbe tartozó ügyében – a  büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény
(a továbbiakban: Be.) 30. §-ának (3) bekezdése alapján – az utasítással kijelölt ügyészségként a főügyészség
székhelyén lévő járási ügyészség, a Fővárosi Főügyészség illetékességi területén a Budapesti I. és XII. Kerületi
Ügyészség, illetve a nyomozó ügyészség fiatalkorúak ügyésze;
b) a fiatalkorúak törvényszéki hatáskörbe tartozó ügyében a megyei (fővárosi) főügyészség, illetve a nyomozó
ügyészség fiatalkorúak ügyésze;
c) a  főügyészség székhelye szerinti járási ügyészség, illetve a  nyomozó ügyészség fiatalkorúak ügyészének
felettes ügyészeként a megyei (fővárosi) főügyészség fiatalkorúak ügyésze;
d) a  megyei (fővárosi) főügyészség fiatalkorúak ügyészének felettes ügyészségeként a  Legfőbb Ügyészség
Gyermek- és Fiatalkorúak Bűnügyeinek Önálló Osztálya
jár el.
 (3) A  főügyészség székhelye szerinti járási ügyészség, a  kijelölt kerületi ügyészség, valamint a  nyomozó ügyészség
illetékessége a megye, illetve a főváros területére terjed ki.
A külön eljárási szabályok megtartásának vizsgálata 4. § (1) A büntetőügyben eljáró fiatalkorúak ügyésze körültekintően vizsgálja meg, hogy a nyomozó hatóság beszerezte-e
a) a környezettanulmányt;
b) a nevelői (javítóintézeti, büntetés-végrehajtási intézeti) jellemzést;
c) a hatósági erkölcsi bizonyítványt;
d) az esetleges korábbi gyámhatósági gyermekvédelmi intézkedésekre, illetve pártfogó felügyeletre vonatkozó
információkat, továbbá az előző elítéléssel összefüggő iratokat, illetve bírósági határozatot;
e) a  szülői felügyeleti jog megszüntetésének indokoltsága esetén a  szülői felügyelet fennállására vonatkozó
adatokat;
f ) amennyiben a fiatalkorú fa) személyazonosító igazolvánnyal, illetve úti okmánnyal nem rendelkezik, vagy
fb) személyazonosító igazolványába, illetve úti okmányába bejegyzett adatok helyessége iránt kétség
merül fel, vagy
fc) előzetes fogvatartásban van,
az életkort bizonyító közokiratot.
(2) Nem magyar állampolgár életkorát bizonyító közokirat hiányában a  menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény
44. §-ának (1) bekezdésében meghatározott esetben orvosszakértői véleményt kell beszerezni.
(3) A  büntetőügyben eljáró fiatalkorúak ügyésze az  (1)  bekezdésben foglaltakon túl azt is vizsgálja, hogy a  nyomozó
hatóság
a) a  védőt a  megalapozott gyanú közlésével egyidejűleg kirendelte-e, ha a  fiatalkorú terheltnek nincs
meghatalmazott védője;
b) a  törvényes képviselőt (eseti gondnokot) és a  védőt értesítette-e azokról az  eljárási cselekményekről,
amelyeknél jelen lehetnek, valamint az  eljárásban hozott határozatokat velük, illetve a  törvényben előírt
esetekben a gondozóval közölte-e;
c) a  gyermekvédelmi gondoskodás alatt álló fiatalkorú gyámrendeléséről szóló határozatot, továbbá a  szülő
házasságának felbontása esetén a fiatalkorú elhelyezéséről rendelkező ítéletet beszerezte-e.
(4) A fiatalkorúak ügyésze vizsgálja meg, hogy a környezettanulmány tartalmazza-e a fiatalkorúról a nemzeti köznevelésről
szóló törvény felhatalmazása alapján az intézmény által nyilvántartott és kezelt adatokat vagy a munkahely által adott
tájékoztatást.
(5) A  12. és 14. életév közötti fiatalkorúak belátási képességének megállapításáról legfőbb ügyész helyettesi körlevél
rendelkezik.
Az ügyészi eljárás sajátos szabályai 5. § (1) A  környezettanulmányt, a  nevelői jellemzést és a  szükséges esetekben a  fiatalkorú személyiségének vizsgálatára
vonatkozó szakértői véleményt 3 példányban kell elkészíteni, illetve beszerezni, és a harmadik példányt az eredeti
nyomozási iratok mellékleteként kell kezelni.
(2) Az iratok külön kezelt harmadik példányát a vádirattal, illetve a bíróság elé állításról készített feljegyzéssel a bírósághoz,
a kizárólag szabálysértési eljárásra tartozó cselekmény esetén a további szükséges ügyészi intézkedések megtétele
céljából – a nyomozást megszüntető határozattal együtt – a közérdekvédelmi szakág ügyészének kell megküldeni.
(3) Az  egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 200.  §-ának (2a)  bekezdése alkalmazásának felmerülése esetén
a büntetőügyben eljáró fiatalkorúak ügyésze a (2) bekezdésben foglaltak szerint jár el.
(4) A  fiatalkorú gyanúsított ügyészi kihallgatásának időpontjáról a  védőt, a  törvényes képviselőt, illetve az  eseti
gondnokot megfelelő időben értesíteni kell. Ennek megtörténtét rövid úton történő értesítés esetén feljegyzésben,
megjelenésük vagy távolmaradásuk tényét pedig jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
(5) A fiatalkorúak ügyésze az általa foganatosított mindazon eljárási cselekményekről megfelelő időben értesíti a fiatalkorú
védőjét, valamint a  törvényes képviselőt (eseti gondnokot), amelyeknél jelen lehetnek. A  felvett jegyzőkönyv
megtekintésének lehetőségét biztosítani, továbbá megjelenésük vagy távolmaradásuk tényét, észrevételeiket vagy
indítványaikat jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
(6) Amennyiben a nyomozó hatóság a vádirat benyújtásáig az ügyésznél kezdeményezi a gyámhatóság megkeresését
eseti gondnok kirendelése iránt, a fiatalkorúak ügyésze a szükséges intézkedést a Be. 452. §-ában foglaltak vizsgálatát
követően teszi meg.
(7) Ha a  szakértői vélemény szerint a  fiatalkorú gyengeelméjű – amennyiben személyiségállapotának felderítéséhez
szükséges –, gyógypedagógus vagy pszichológus szakértői véleményt is be kell szerezni.
Kényszerintézkedések 6. § (1) Fiatalkorúnak az  ügyész által elrendelt őrizetbe vételéről a  védőt, a  törvényes képviselőt (eseti gondnokot) és
a gondozót is késedelem nélkül értesíteni kell.
(2) Fiatalkorú előzetes letartóztatásának indítványozása előtt az  ügyész köteles minden esetben körültekintően
megvizsgálni, hogy az  általános törvényi okokon kívül a  bűncselekmény különös tárgyi súlya mint külön feltétel,
megállapítható-e.
(3) Az  előzetes letartóztatás elrendelésére, meghosszabbítására, illetve fenntartására vonatkozó indítványnak
tartalmaznia kell azt is, hogy:
a) a bűncselekmény különös tárgyi súlya milyen tények alapján állapítható meg;
b) a  fiatalkorú előzetes letartóztatását javítóintézetben vagy büntetés-végrehajtási intézetben indokolt-e
végrehajtani.
 (4) A fiatalkorú személyi szabadságát elvonó vagy korlátozó kényszerintézkedés indítványozásánál az ügyész a nyomozási
bíró ülésére a meghatalmazott vagy kirendelt védőt – a nyomozó hatóság útján – az ülés helyének és időpontjának
megjelölésével idézi, a törvényes képviselőt és a gondozót pedig ugyanerről értesíti.
7. § (1) Amennyiben a fiatalkorúak ügyésze az előzetes letartóztatás javítóintézetben történő végrehajtását indítványozza,
– ha indokolt – a Be. 454. §-ának (5) bekezdése szerinti ideiglenes elhelyezésre is indítványt tesz.
(2) Az előzetes letartóztatás tartama alatt az ügyész a fiatalkorú körülményeinek, valamint a megalapozott gyanú tárgyának
módosulására figyelemmel indítványozhatja az előzetes letartóztatás végrehajtása helyének megváltoztatását.
(3) Az  előzetes letartóztatás javítóintézeti végrehajtása esetén a  nyomozás során az  ügyész akkor indítványozhatja
a fiatalkorúnak kivételesen büntetés-végrehajtási intézetben vagy rendőrségi fogdában legfeljebb öt napra történő
ideiglenes elhelyezését, ha egymást szorosan követő rendőrségi vagy ügyészségi kihallgatások, szembesítések vagy
más nyomozási cselekmények terjedelme ezt indokolja.
(4) A fiatalkorúak ügyésze a viszonylag kisebb terjedelmű nyomozási cselekmények szükségessége esetén rendelkezhet
saját hatáskörében a huszonnégy órát meg nem haladó ideiglenes elhelyezésről.
(5) A  büntetés-végrehajtási intézetben történő ideiglenes elhelyezés végrehajtására a  tárgyalás előkészítése során
hozott határozatig a  fiatalkorúak ügyésze rendelvényt ad a  befogadó intézetnek. A  rendelvényben rendelkezni
kell az  ugyanabban az  eljárásban letartóztatottaktól való elkülönítésről, valamint indokolt esetben a  levelezési és
látogatási jog korlátozásáról, illetve szükség szerint egyéb kérdésekről.
8. § (1) Az  előzetes letartóztatás elrendeléséről a  fiatalkorúak ügyésze haladéktalanul értesíti a  javítóintézet igazgatóját,
amennyiben a fiatalkorú javítóintézeti nevelés hatálya alatt áll.
(2) Az  őrizet és az  előzetes letartóztatás ügyészi megszüntetésekor a  fiatalkorú a  megfelelő időben értesített
törvényes képviselőjének, illetve gondozójának adható át, de meg nem jelenésük a  szabadításnak nem akadálya.
Gyermekvédelmi szakellátás keretében elhelyezett növendéket az  illetékes intézmény megbízottjának, meg nem
jelenése esetén az eljárás helye szerint illetékes területi gyermekvédelmi szakszolgálatnak kell átadni.
(3) A  fiatalkorú házi őrizetének indítványozása csak olyan korlátozásokkal indokolt, amelyek az  iskolai tanulmányok
folytatását, illetve a rendszeres munkavégzést nem akadályozzák.
(4) A  fiatalkorúak ügyésze a  személyi szabadságot elvonó vagy korlátozó kényszerintézkedések tartamának
meghosszabbítására irányuló indítványát a  fiatalkorú gyanúsítottal, a  védőjével és a  törvényes képviselőjével is
egyidejűleg közli.
A fokozott felügyelet 9. § A büntetőügyben eljáró fiatalkorúak ügyésze a nyomozó hatóság önállóan végzett nyomozása felett minden olyan
esetben fokozott felügyeletet gyakorol, amikor a  fiatalkorú gyanúsított előzetes letartóztatásának vagy ideiglenes
kényszer-gyógykezelésének elrendelésére kerül sor.
10. § (1) A 12–14. életév közötti fiatalkorú ellen indult büntetőeljárásban a büntetőügyben eljáró fiatalkorúak ügyésze fokozott
felügyeletet jelent be.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott büntetőügyekről a gyanúsítottkénti kihallgatásról, a vádemelésről és a  jogerős
ügydöntő határozatról, a  kiadmány másolatának megküldésével tájékoztatja a  főügyész a  Legfőbb Ügyészség
Gyermek- és Fiatalkorúak Bűnügyeinek Önálló Osztályát.
Megrovás alkalmazása 11. § (1) A büntetőügyben eljáró fiatalkorúak ügyésze által a Be. 190. §-a (1) bekezdésének j) pontja alapján hozott határozatban
alkalmazott megrovást a fiatalkorúak ügyésze hirdeti ki.
(2) A  fiatalkorúak ügyésze a  határozat (1)  bekezdése szerinti kihirdetése végett megkeresheti azt az  ügyészséget,
amelynek illetékességi területén a fiatalkorú gyanúsított lakik vagy tartózkodik.
(3) A kihirdetés időpontjáról a fiatalkorú védőjét és törvényes képviselőjét (gondozóját) megfelelő időben értesíteni kell.
 (4) Amennyiben a  fiatalkorú az  idézés ellenére nem jelenik meg, a  fiatalkorúak ügyésze a  megrovást a  határozat
kézbesítésével foganatosítja, s erről a (3) bekezdésben foglaltakat értesíti.
A vádemelés elhalasztása 12. § (1) A Be. 222. §-ának (1) bekezdése alapján a vádemelés elhalasztása – a törvényi feltételek fennállása esetén – általában
akkor alkalmazható, ha a fiatalkorú helyes irányú fejlődése a személyi körülményekre és a bűncselekmény jellegére
figyelemmel bírósági eljárás mellőzésével is elérhető.
(2) A vádemelés elhalasztásáról hozott határozatnak tartalmaznia kell különösen:
a) a vádemelés elhalasztásának tényét a Be. 459. §-a (1) bekezdésének felhívásával;
b) a vádemelés elhalasztásának időtartamát;
c) annak megállapítását, hogy a fiatalkorú az elhalasztás tartama alatt pártfogó felügyelet alatt áll;
d) az ügyész által a Be. 459. §-ának (2) bekezdése alapján előírt magatartási szabályt vagy más kötelezettségek
teljesítésére kötelezést;
e) a panaszjogról való tájékoztatást;
f ) azoknak a  cselekményeknek a  rövid leírását és a  Büntető Törvénykönyv szerinti minősítését, amelyek miatt
a vádemelés elhalasztására sor került;
g) a  fiatalkorú felhívását, hogy panaszának bejelentése esetén – amennyiben a  nyomozás megszüntetésének
feltételei nincsenek meg – vádemelésnek van helye [Be. 227. § (1) bekezdés a) pont];
h) a  fiatalkorú figyelmeztetését, hogy a  Be. 227.  §-a (1)  bekezdésének b), valamint c)  pontjaiban, továbbá
a Be. 227. §-a (4) bekezdésének a) pontjában foglaltak bekövetkezése esetén vádemelésre kerül sor.
 (3) A vádemelés elhalasztása előtt a fiatalkorúak ügyésze elrendeli a pártfogó felügyelői vélemény beszerzését, ennek
elkészülte után a fiatalkorú terheltet meghallgatja, a pártfogó felügyelőt meghallgathatja.
 (4) A  fiatalkorúak ügyésze a  határozatot általában szóban – kihirdetéssel – közli a  fiatalkorú gyanúsítottal, amelynek
helyéről és időpontjáról a védőt és a törvényes képviselőt értesíti. Indokolt esetben (pl. a terhelt betegsége vagy más
méltányolható körülmény fennállásakor) a határozat közlése kézbesítéssel is történhet.
(5) A büntetőügyben eljáró fiatalkorúak ügyésze a terheltnek a (3) bekezdés szerinti meghallgatása, valamint a vádemelés
elhalasztásáról szóló határozat kihirdetése végett megkeresheti azt az ügyészséget, amelynek illetékességi területén
a fiatalkorú gyanúsított lakik vagy tartózkodik.
(6) A fiatalkorúak ügyésze a vádemelés elhalasztásáról szóló határozatot a pártfogó felügyelet végrehajtása érdekében
az illetékes megyei (fővárosi) igazságügyi szolgálatnak kézbesíti.
(7) A  vádemelés elhalasztása tartamának leteltekor a  pártfogó felügyelet egészére kiterjedő pártfogói tájékoztatás,
a büntetőeljárás alatt állók nyilvántartásából beszerzett és a  rendelkezésre álló egyéb adatok alapján kell dönteni
az eljárás megszüntetéséről, illetve a vádemelésről. A fiatalkorúak ügyésze szükség esetén meghallgatja a fiatalkorú
terheltet.
(8) A  vádemelés elhalasztásának eredményes eltelte után az  eljárás megszüntetéséről a  feljelentőt, a  sértettet és
a  magánindítvány előterjesztőjét, továbbá a  fiatalkorút, védőjét, a  törvényes képviselőt és a  pártfogó felügyelőt,
valamint a gondozót tájékoztatja.
A vádemelés 13. § (1) A  fiatalkorúak ügyésze a  nyomozás iratainak hozzá érkezését követően az  ügy vádemelésre alkalmasságának
ellenőrzése során az 5. §-ban foglaltakat körültekintően megvizsgálja.
(2) A vádiratban a fiatalkorú törvényes képviselőjének (eseti gondnokának) és pártfogójának értesítését is indítványozni
kell.
(3) A  tárgyalás mellőzését (Be. 543.  §) a  fiatalkorúak ügyésze akkor indítványozza, ha a  bűncselekmény jellegére és
a fiatalkorú személyi körülményeire figyelemmel az eljárás nevelő hatása tárgyalás tartása nélkül is elérhető.
(4) A  szülő által a  gyermeke sérelmére elkövetett szándékos bűncselekmény esetén, ha a  szülői felügyeleti jog
megszüntetésének a  törvényben meghatározott feltétele fennáll, a  vádiratban indítványozni kell, hogy a  bíróság
a vádlott szülői felügyeleti jogát a Be. 336. §-ának (1) bekezdése alapján szüntesse meg.
(5) Ha a  fiatalkorú gyanúsított bíróság elé állításának a  feltételei fennállnak, a  fiatalkorúak ügyésze a  Be. 518.  §-ának
(1) bekezdésében meghatározottak közlése érdekében megkeresheti azt az ügyészséget, amelynek az illetékességi
területén a fiatalkorú gyanúsított lakik vagy tartózkodik.
(6) A vádemelésről a fiatalkorú vádlottat fogva tartó intézetet értesíteni kell.
 (7) Magánvádas ügyben – ha fiatalkorú és felnőtt korú ellen együttes bűnelkövetés miatt tesznek feljelentést –
a fiatalkorúak ügyésze a felnőtt korú tekintetében a vád képviseletét csak közérdek és szoros összefüggés esetében
veszi át.
(8) A büntetőügyben eljáró fiatalkorúak ügyésze – a 17. § (6) bekezdésében foglalt kivételes esettől eltekintve – a vádiratot
és a nyomozati iratokat megküldi a vádképviseletet ellátó ügyészséghez, továbbá szükség szerint intézkedik a tárgyi
bizonyítási eszközökről.
(9) A  bíróságot, amennyiben a  vádirat kiadmányozója nem a  vádképviseletet ellátó ügyészség ügyésze, a  vádiratban
tájékoztatni kell arról, hogy az első fokú bírósági eljárásban melyik ügyészség jár el.
Gyermekvédelmi intézkedések 14. § (1) A  kiskorú veszélyeztetettségére utaló körülmények, illetve a  Be. 447.  §-ának (2)  bekezdésében meghatározott
intézkedés szükségességének a  felmerülése esetén a  büntetőügyben eljáró ügyész a  kezdeményezési
kötelezettségének a  közérdekvédelmi szakág ügyészének – a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról
szóló 1997. évi XXXI. törvény 17. §-a (1) bekezdésének e) pontja alapján, a 68. §-ának (1) bekezdése vagy 72. §-ának
(1) bekezdése szerinti – intézkedésre irányuló megkeresésével tesz eleget azzal, hogy az  intézkedés eredményéről
tájékoztatást kér. A tájékoztatást a büntetőügy házi iratainál kell elhelyezni.
(2) A  büntetőügyben eljáró fiatalkorúak ügyésze, ha a  vádelőkészítő eljárás befejezése után tartja indokoltnak
az  (1)  bekezdésben megjelölt intézkedést, ahhoz mellékeli a  vádiratot, a  feljelentést elutasító vagy a  nyomozást
megszüntető határozatot és a gyermek veszélyeztetettségének alapjául szolgáló adatokat.
(3) A büntetőügyben eljáró fiatalkorúak ügyésze a vádelőkészítés során ellenőrzi, hogy a nyomozó hatóság teljesíti-e
a  jogszabályban előírt gyermekvédelmi intézkedést kezdeményező értesítési kötelezettségét, mulasztás esetén
annak megszüntetése érdekében a szükséges intézkedést megteszi.
(4) Az  átmeneti vagy tartós nevelésbe vett, ideiglenesen elhelyezett fiatalkorú ügyében a  feljelentést elutasító vagy
a nyomozást megszüntető határozatot, illetve a vádiratot meg kell küldeni a területi gyermekvédelmi szakszolgálat és
a gondozó intézmény igazgatójának, javítóintézeti növendék esetében pedig a javítóintézetnek is.
(5) A gyermekkorú elkövető ügyében az (1)–(4) bekezdés értelemszerű alkalmazásával kell eljárni.
 (6) A nyomozó hatóság a feljelentést elutasító és a nyomozást megszüntető határozatának felügyelete során vizsgálni
kell a gyermekkorú elkövetőkkel szemben alkalmazott rendőri intézkedések megalapozottságát és törvényességét.
15. § A  12–14. életév közötti fiatalkorú előzetes letartóztatásának elrendeléséről szóló bírósági végzés másolatát
–  az  előzetes letartóztatott jogai érvényesülésének fokozott figyelemmel kísérése érdekében – meg kell küldeni
az illetékes javítóintézet törvényességi ellenőrzését végző ügyészségnek.
16. § A rendőrség nyomozó hatóságainál és a bíróságokon létrehozott gyermekmeghallgató szobák használatára fokozott
figyelmet kell fordítani.
III. Fejezet
ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG A BÜNTETŐELJÁRÁS BÍRÓSÁGI SZAKÁBAN
Hatásköri és illetékességi szabályok 17. § (1) A  fiatalkorúak járásbírósági hatáskörbe tartozó ügyében, ha a  főügyész kivételesen másként nem rendelkezik,
az első fokú bírósági eljárás során a járási ügyészség fiatalkorúak ügyésze, a törvényszék hatáskörébe tartozó ügyben
a megyei (fővárosi) főügyészség fiatalkorúak ügyésze jár el.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott feladatokat a  hatáskörébe tartozó ügyekben – ha a  főügyész esetenként
kivételesen másként nem rendelkezik – a nyomozó ügyészség fiatalkorúak ügyésze látja el.
(3) A Fővárosi Főügyészség illetékességi területén a Be. 30. §-ának (3) bekezdése alapján a Budapesti I. és XII. Kerületi
Ügyészség a Pesti Központi Kerületi Bíróság és a Budai Központi Kerületi Bíróság előtt képviseli a vádat.
(4) A másodfokú eljárás során a fiatalkorúak járásbírósági hatáskörbe tartozó ügyében a megyei (fővárosi) főügyészség
fiatalkorúak ügyésze, a törvényszékek hatáskörébe tartozó ügyben a fellebbviteli főügyészség fiatalkorúak ügyésze
jár el. A harmadfokú eljárás során a fiatalkorúak járásbírósági hatáskörbe tartozó ügyében a fellebbviteli főügyészség
fiatalkorúak ügyésze jár el.
(5) A Kúria előtti eljárásokban az ügyészi feladatokat a Legfőbb Ügyészség Gyermek- és Fiatalkorúak Bűnügyeinek Önálló
Osztálya látja el.
(6) Az  ügyész a  legfőbb ügyész utasítása alapján az  ország egész területén, a  főügyész rendelkezése szerint pedig
a főügyészség illetékességi területén működő bármely bíróság előtt eljárhat.
Az ügyészi eljárás sajátos szabályai 18. § (1) A  büntetőügyben eljáró fiatalkorúak ügyésze közreműködik abban, hogy a  bíróság a  tényállást a  fiatalkorú
egyéniségének, környezetének megismerése szempontjából lényeges körülmények tekintetében is felderítse.
(2) A tárgyalás adatai alapján mérlegelni kell, hogy a fiatalkorú jövőbeni helyes fejlődése érdekében milyen intézkedés
vagy büntetés felel meg leginkább a törvény céljainak. A végindítványt ezeknek megfelelően kell megtenni.
(3) A vádképviseletet ellátó járási, illetve járási szintű ügyészség kijelölt fiatalkorú ügyésze a vádiratban foglalt állásponttól
akkor térhet el, ha utóbb merülnek fel korábban nem ismert, a tényállást, a jogi minősítést, valamint az indítványozott
joghátrányt lényegesen befolyásoló körülmények. A  vádtól való eltérésre a  tárgyalás megkezdése előtt, valamint
– amennyiben arra lehetőség van – a tárgyalás során egyaránt a vádiratot kiadmányozó ügyész engedélyével kerülhet
sor. A vádképviseletet ellátó ügyész – előzetes engedély hiányában – a vádtól való eltérésről felettes vezető ügyészén
kívül a vádiratot kiadmányozó ügyésznek tesz jelentést.
(4) A  tárgyalás időpontjában tizennegyedik életévét be nem töltött – a  nyomozás során a  bíróság által tanúként ki
nem hallgatott – személy tanúkénti kihallgatásának szükségessége esetén a  fiatalkorúak ügyésze indítványozza
az érintettnek kiküldött bíró vagy megkeresett bíróság útján történő kihallgatását.
19. § A büntetőügyben eljáró fiatalkorúak ügyésze a szülői felügyelet megszüntetését tartalmazó jogerős ítélet másolatát
az  esetlegesen szükséges gyermekvédelmi intézkedések megtétele végett megküldi a  közérdekvédelmi szakág
ügyészének.
IV. Fejezet
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 20. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a gyermek- és ifjúságvédelmi ügyészi szakfeladatok ellátásáról szóló 9/2012. (II. 16.) LÜ utasítás.
Dr. Polt Péter s. k.,
 legfőbb ügyész


text:
1089/2013. (III. 4.) Korm. határozata a Kábítószerügyi Koordinációs Tárcaközi Bizottságról.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 30. § (1) bekezdése alapján, a Kormány javaslattevő, véleményező, tanácsadói tevékenységet
végző testületeként működteti a Kábítószerügyi Koordinációs Tárcaközi Bizottságot (a továbbiakban: KKB).
2. A KKB a minisztériumok kábítószerüggyel kapcsolatos tevékenységének összehangolása, valamint
a kábítószer-probléma kezelése céljából készített szakpolitikai stratégia, illetve szakpolitikai programok
végrehajtásának elősegítése érdekében a) koordinálja a minisztériumok kábítószerüggyel kapcsolatos tevékenységét;
b) folyamatosan figyelemmel kíséri a kábítószer-probléma kezelése érdekében készített szakpolitikai stratégia,
illetve szakpolitikai programok, valamint az Európai Unió drogstratégiája nemzeti hatáskörbe utalt feladatainak
végrehajtását; c) javaslatokat dolgoz ki a kábítószer-probléma kezelése céljára rendelkezésre álló erőforrások felhasználására;
d) javaslatot tesz a kábítószerügyet érintő jogszabályok megalkotására, illetve véleményezi a kábítószerügyet
érintő jogszabályok, közjogi szervezetszabályozó eszközök és egyéb kormányzati intézkedések tervezetét;
e) koordinálja a nemzetközi egyezményekből és az európai uniós tagállami működésből fakadó, a kábítószerügy
területét érintő feladatok végrehajtását; f) javaslatokat tesz, illetve véleményt nyilvánít a kábítószer-probléma kezelése érdekében készített szakpolitikai
stratégia, illetve szakpolitikai programok végrehajtásával kapcsolatos kormányzati feladatok megvalósulásáról
szóló utólagos értékelések készítése során; g) a kábítószer-probléma kezelése érdekében szükséges megelőző, felvilágosító, kezelő, kereslet- és
kínálatcsökkentő programokat kezdeményez, továbbá koordinálja ezek végrehajtását. 3. A KKB elnöke a kábítószer-megelőzésért és kábítószerügyi koordinációs feladatokért felelős miniszter által felkért,
az általa vezetett minisztériumban működő állami vezető. 4. A KKB szavazati joggal rendelkező állandó és eseti tagokból, valamint tanácskozási joggal rendelkező meghívottakból áll.
5. Az eseti tagokat a KKB elnöke kéri fel a KKB ülésén való részvételre, ha az ülés napirendjén szereplő valamely kérdés
érinti a tag által képviselt szerv feladat- és hatáskörét.
6. A KKB szervezetével és működésével kapcsolatos napirendi pontok tárgyalására valamennyi állandó és eseti tagot
meg kell hívni. 7. A KKB állandó tagjai:
a) a KKB elnöke, b) a rendészetért, c) az egészségügyért,
d) az egyházakkal való kapcsolattartás koordinációjáért, e) a társadalmi és civil kapcsolatok fejlesztéséért,
f) az oktatásért, g) a szociál- és nyugdíjpolitikáért,
h) a társadalmi felzárkózásért, i) az igazságügyért, valamint
j) az adópolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium egy-egy képviselője.
8. A KKB eseti tagjai: a) a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium képviselője,
b) a külpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium képviselője,
c) a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium képviselője,
d) az agrárpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium képviselője,
e) az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat képviselője,
f) a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságának képviselője, valamint g) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal képviselője.
9. A KKB állandó meghívottai: a) az Országos Rendőr-főkapitányság képviselője,
b) a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal képviselője, c) az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal képviselője,
d) az Országos Egészségfejlesztési Intézet – Országos Addiktológiai Centrum képviselője,
e) az Országos Epidemiológiai Központ – Nemzeti Kábítószer Adatgyűjtő és Kapcsolattartó Központ képviselője,
f) a Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet – Nemzeti Drogmegelőzési Iroda képviselője,
g) az Igazságügyi Szakértői és Kutató Intézetek – Országos Toxikológiai Intézetének képviselője, valamint
h) a Nemzeti Bűnmegelőzési Tanács képviselője. 10. A KKB elnöke, ha valamely napirendi pont tárgyalása kapcsán szükségesnek tartja, további szakértőket hívhat meg,
akik tanácskozási joggal vesznek részt a KKB ülésén.
11. A 7. pont b)–j) alpontja és a 8. pont szerinti tagot az adott központi államigazgatási szerv vezetője jelöli ki. Tagként
a szervvel állami vezetői szolgálati jogviszonyban vagy állami vezetőként betöltött jogviszonyban álló, illetve vezetői
munkakörrel rendelkező kormányzati szolgálati jogviszonyban álló személy jelölhető ki.
12. A KKB szükség szerint, de évente legalább négy alkalommal ülésezik. A KKB ülését a KKB elnöke hívja össze.
13. A KKB működésével kapcsolatos szervezési, adminisztratív feladatokat a kábítószer-megelőzésért és kábítószerügyi
koordinációs feladatokért felelős miniszter által vezetett minisztériumban működő Titkárság látja el. A KKB titkára
a KKB elnöke által kijelölt személy, aki tanácskozási joggal részt vesz a KKB ülésein.
14. A KKB működésének részletes szabályait a KKB által elfogadott ügyrend tartalmazza.
15. A KKB a feladatkörébe tartozó egyes szakkérdések megvitatását, illetve javaslatok kidolgozását az ügyrendben
meghatározottak szerint – a KKB egyes tagjai, valamint meghívottak részvételével működő – munkacsoportok
keretében is elláthatja. 16. A KKB tagjai tevékenységükért tiszteletdíjban nem részesülnek.
17. Ez a határozat a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
274/2016. (IX. 15.) Korm. rendelete a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazásáról és felhasználásáról.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A 98/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: Rendelet) alapján Magyarország területén
– a  2.  §-ban foglalt kivétellel – tilos a  Rendelet I.  mellékletében meghatározott korlátozott robbanóanyagprekurzorok lakossági személyeknek történő rendelkezésre bocsátása, valamint azoknak lakossági személyek általi
birtoklása, behozatala, felhasználása, függetlenül a lakossági személyek állampolgárságától.
2. § A Rendelet 4.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott korlátozott robbanóanyag-prekurzorok e  rendeletben
meghatározottak szerint Magyarországon lakossági személyek rendelkezésére bocsáthatók.
3. § (1) A  Rendelet 4.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott korlátozott robbanóanyag-prekurzorokat csak
az  a  magyarországi székhellyel, fiókteleppel rendelkező gazdasági szereplő (a  továbbiakban: gazdasági szereplő)
bocsáthatja Magyarországon lakossági személyek rendelkezésére, amely e  tevékenységét annak megkezdését
megelőzően a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalnál (a  továbbiakban: Hivatal) mint a  korlátozott
robbanóanyag-prekurzorokkal kapcsolatos legális tevékenységek adminisztratív ellenőrzésére kijelölt nemzeti
hatóság részére bejelentik.
(2) A  bejelentésnek – a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló
törvényben meghatározottakon túl – a következőket kell tartalmaznia:
a) a gazdasági szereplő neve, címe, cégjegyzékszáma;
b) a  gazdasági szereplő által a  lakossági személyek rendelkezésére bocsátandó korlátozott robbanóanyag
prekurzor vagy az azt tartalmazó keverék (termék) megnevezése, a koncentráció szintjével együtt;
c) a  működési engedéllyel rendelkező olyan üzlet címe, ahol korlátozott robbanóanyag-prekurzort mint
üzletköteles terméket a gazdasági szereplő értékesít. 4. § (1) A  gazdasági szereplő a  Rendelet 8.  cikke szerint nyilvántartást vezet, ha a  Rendelet 4.  cikk (3)  bekezdésében
meghatározott korlátozott robbanóanyag-prekurzort Magyarországon lakossági személy rendelkezésére bocsátja.
(2) A  gazdasági szereplő a  nyilvántartást a  Rendelet 8.  cikk (2)  bekezdése szerinti tartalommal vezeti azzal, hogy
a  Rendelet 8.  cikke szerinti „hivatalos azonosító okmányon” a  lakossági személy személyazonosítására szolgáló
okmányát, magyar állampolgár lakossági személy esetén a  magyar személyazonosító igazolványt vagy a  magyar
útlevelet kell érteni.
5. § Ha egy másik európai uniós tagállam a lakossági személyek számára engedély beszerzését írja elő Rendelet 4. cikk
(3)  bekezdésében meghatározott korlátozott robbanóanyag-prekurzoroknak a  rendelkezésre bocsátásához,
e  tagállam állampolgára részére történő rendelkezésre bocsátást megelőzően a  gazdasági szereplő köteles
meggyőződni az e lakossági személy részére a másik tagállam által kiadott engedély meglétéről.
6. § A Rendelet 9. cikke szerint, a Rendelet I. és II. mellékletében meghatározott anyagokkal, illetve az azokat tartalmazó
keverékekkel (termékekkel) kapcsolatos gyanús tranzakciók jelentésére vonatkozó kötelezettséget a  gazdasági
szereplő a  feladat- és hatáskörrel rendelkező rendőri szerv, mint a  gyanús tranzakciók jelentésére kijelölt nemzeti
kapcsolattartó pont felé teljesíti.
7. § (1) A  gazdasági szereplő e  rendeletben meghatározott kötelezettségeinek betartását a  Hivatal ellenőrizheti.
Az ellenőrzés során a gazdasági szereplő köteles az ellenőrző hatóságokkal együttműködni.
(2) A Hivatal annak a gazdasági szereplőnek, amely
a) megsérti a  gazdasági szereplők bejelentési kötelezettségére, a  tranzakciók nyilvántartására, a  korlátozott
robbanóanyag-prekurzorok címkézésére vonatkozó rendelkezéseket, valamint a  gyanús tranzakciók
jelentésére vonatkozó kötelezettséget, egy évre;
b) megsérti a  korlátozott robbanóanyag-prekurzorok lakossági személyeknek történő rendelkezésre
bocsátásával kapcsolatos szabályokat, három évre;
c) az e rendeletben meghatározott kötelezettségeit ismételten megszegi, három évre
megtilthatja a korlátozott robbanóanyag-prekurzorokkal kapcsolatos tevékenység folytatását.
(3) A  gazdasági szereplő köteles 3 évig megőrizni az  egyes kötelezettségeinek teljesítéséhez – különösen
a  jelentéstételi kötelezettsége teljesítéséhez – kapcsolódóan rendelkezésére álló dokumentumokat és azokat
az ellenőrző hatóságok részére bemutatni.
(4) A  (2)  bekezdés szerinti esetben a  Hivatal értesíti a  gazdasági szereplő (2)  bekezdés szerinti határozattal érintett
tevékenysége végzésének helye szerint illetékes jegyzőt.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
9. § Ez a rendelet a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2013. január 15-i 98/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikk (3)–(4) és (6)–(7) bekezdésének, 9. cikk (2) bekezdésének, 11. cikkének,
valamint 16. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2016. (IV. 15.) BVOP utasítása a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel a Belügyminisztérium Szervezeti
és Működési Szabályzatáról szóló 15/2014. (IX. 5.) BM utasítás 1. melléklet 31. § (4) bekezdés ih) alpontjára – a következő utasítást
adom ki:
1. § A Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága Szervezeti és Működési Szabályzatát az utasítás 1. mellékletében
foglaltak szerint határozom meg.
2. § A Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága önálló szervezeti egységei vezetőinek az utasítás hatálybalépésétől
számított harminc napon belül el kell készíteni az egyes szervezeti egységek – országos parancsnok által jóváhagyott –
ügyrendjét és a kapcsolódó munkaköri leírásokat.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 10/2014.
(XII. 12.) BVOP utasítás.
Csóti András bv. altábornagy s. k.,
 országos parancsnok


text:
265/2011. (XI. 5.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
A Köztársaság Elnökének Érdemérme és a Köztársaság Elnökének Díszoklevele Éremmel kitüntetések alapításáról szóló
223/2010. (IX. 2.) KE határozat 3. pontjában foglaltak alapján
a tatabányai nyugdíjas közösségek életének, programjainak szervezése terén végzett két évtizedes áldozatos
tevékenysége elismeréseként
Dóczi Ferencné nyugdíjas szövőnőnek, tatabányai szenior kortárssegítő csoport vezetőjének,
az egészségügyben végzett több évtizedes kimagasló szakmai munkájáért, és a Megyei Önkormányzat Szent Borbála
Kórháza orvos igazgatói feladatainak színvonalas ellátásáért
dr. Fain András orvos igazgatónak,
a tatabányai bányászok, a tűzoltók és a székelyföldi emberek mindennapi életét, munkáját, ünnepeit megörökítő
színvonalas fotográfusi tevékenysége elismeréseként
Fehér János bányásznak,
Baj Község lakossága érdekében kifejtett gyógyító tevékenysége, valamint a Vöröskereszt tatai alapszervezetének
elnökeként végzett áldozatos munkája elismeréséért
Fogarasiné dr. Kiss Zsuzsanna háziorvosnak,
a helytörténeti ismeretek rendszerezése, a hagyományok megtartása és megerősítése érdekében végzett
kutatómunkájának és értékmegőrző, értékteremtő közösségi szerepvállalásának elismeréséül
Hegedűs Pál nyugdíjasnak,
Tatabánya Város labdarúgásáért és sportjáért végzett több mint három évtizedes alázatos munkája elismeréseként
Magyar Tibor Imrénének, a Tatabányai Sport Klub szertárosának,
kiemelkedő polgármesteri munkájáért, Nyergesújfalu-Esztergom térségének fejlesztéséért, aktív közéleti
szerepvállalásáért
Szenes Lajosnak, Tát Nagyközség polgármesterének a
KÖZTÁRSASÁG ELNÖKÉNEK DÍSZOKLEVELE ÉREMMEL
kitüntetést adományozom. Budapest, 2011. október 19.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
77/2010. (III. 25.) Korm. rendelete a területrendezési tervezési jogosultságról és a területrendezési tervezési tevékenység felügyeletét ellátó hatóság kijelöléséről.
A Kormány a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 27. § (6) bekezdésében, valamint a szolgáltatási
tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény 53. § a) pontjában,
a 8. § tekintetében a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 27. § (1) bekezdés p) pontjában,
a 9. § tekintetében a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 27. § (1) bekezdés d) pontjában és
a 10. § (1) bekezdése tekintetében az egyes jogszabályok és jogszabályi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről szóló 2007. évi
LXXXII. törvény 6. § (2) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § (1) Területrendezési tervezési tevékenységet az végezhet, aki – a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló
törvény ben foglaltakon túl – rendelkezik az e §-ban meghatározott végzettséggel és szakmai gyakorlattal.
(2) Területrendezési tervezési tevékenységet az folytathat, aki rendelkezik
a) egyetemi szintű vagy mesterfokozatú végzettséggel (a továb biak ban: egyetemi végzettség) és az 1. mellékletben
meghatározott – legalább kétéves képzési programú, felsőoktatási intézményben megszerzett – szakirányú
továbbképzésben kiállított oklevéllel, vagy
b) okleveles tájépítészmérnöki, okleveles táj- és kertépítészmérnöki, okleveles táj- és kertépítész szakos
kertészmérnöki, okleveles településmérnöki, okleveles építészmérnöki vagy ezekkel egyenértékű végzettséggel
(a továb biak ban: részlegesen szakirányú végzettség).
(3) Szakmai gyakorlati időként a következő, hazai vagy külföldi szakmai gyakorlatot lehet figye lembe venni:
a) a területrendezési terv elfogadásra kerülő munkarészei, a területrendezési hatósági eljárás megindítására
vonatkozó kérelemhez benyújtandó tervi javaslat vagy a területrendezési hatósági eljárás során készített területi
(környezeti, társadalmi és gazdasági) hatásvizsgálat elkészítésében való, területrendezési tervezési
jogosultsággal rendelkező tervező irányítása alatt végzett közreműködés,
b) az államigazgatási szervek területrendezéssel kapcsolatos feladatainak ellátásában folytatott tevékenység,
c) a területrendezési tervezési szakterületen végzett kutatói tevékenység,
d) felsőoktatási intézményben a területi tervezéshez, a tájtervezéshez, a településtervezéshez vagy
az urbanisztikához kapcsolódó tárgy oktatása, vagy
e) a településtervezési és az építészeti-műszaki tervezési, valamint az építésügyi műszaki szakértői jogosultság
szabályairól szóló kormányrendelet szerinti, településtervezési szakterületeken végzett tervezési tevékenység.
(4) A területrendezési tervezési tevékenység folytatásához szükséges szakmai gyakorlat időtartama
a) a (2) bekezdés a) pontja esetén 10 év,
b) a részlegesen szakirányú végzettség esetén 7 év,
c) a szakirányú végzettségnek minősülő, a részlegesen szakirányú végzettség és a (2) bekezdés a) pontja szerinti
szakirányú továbbképzésben kiállított oklevél együttes megléte esetén 4 év.
(5) A szakmai gyakorlat időtartamából
a) a (4) bekezdés a) pontja esetén legalább 8 évet,
b) a (4) bekezdés b) pontja esetén legalább 5 évet,
c) a (4) bekezdés c) pontja esetén legalább 2 évet
a (3) bekezdés a) vagy b) pontjában meghatározott szakmai gyakorlattal kell teljesíteni.
(6) Szakmai gyakorlatként az egyetemi végzettség és a részlegesen szakirányú végzettség megszerzését köve tően
teljesített szakmai gyakorlat időtartamát kell figye lembe venni.
2. § A Kormány a területrendezési tervezési tevékenység felügyeletét ellátó hatóságként a Budapesti Építész Kamarát
(a továb biak ban: kamara) jelöli ki.
3. § (1) A kamarának tett bejelentésnek – a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló törvény ben, valamint
a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény ben meghatározott
adatokon kívül – tartalmaznia kell a végzettséget tanúsító oklevél másolatát és a szakmai gyakorlatot bizonyító
(2)–(4) bekezdés szerinti igazolást.
(2) A szakmai gyakorlat időtartamát közszolgálati, közalkalmazotti, hivatásos szolgálati jogviszonyban vagy
munkaviszonyban álló kérelmező esetén a munkáltatója igazolja.
(3) A szakmai gyakorlat időtartamát munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony, továbbá a kérelmező korábbi
foglalkoztatójának jogutód nélküli megszűnése esetében szerződés vagy a munkavégzés igazolására alkalmas és
a szakmai gyakorlat időtartamát alátámasztó egyéb dokumentum igazolja.
(4) Az igazolás tartalmazza a kérelmező nevét, lakcímét, a munkakör részletes leírását, referencialistát az 1. § (3) bekezdése
szerinti tevékenységek leírásával és időbeli meghatározásával, valamint a szakmai gyakorlat időtartamát.
4. § (1) A kamara a nyilvántartásba vétellel egyidejűleg TR minősítésű névjegyzéki besorolással, „területrendező tervező”
megnevezéssel nyilvántartási számot ad.
(2) A területrendező tervező köteles a nyilvántartási számot a tervezői szerződésen, a területrendezési terv munkarészein
és a terv előlapján – az aláírása mellett – feltüntetni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
6. § (1) A területrendezési és településrendezési tervezési jogosultságról szóló 53/2000. (VIII. 11.) FVM rendelet szerint
az e rendelet hatálybalépését megelőző napig megállapított TR-1 minősítésű területrendező tervező névjegyzéki
besorolás egyenértékű a TR minősítésű területrendező tervező névjegyzéki besorolással.
(2) A TR-1 minősítésű területrendező tervezői engedéllyel rendelkező személyt úgy kell tekinteni, mint aki a bejelentési
kötelezettségének eleget tett. A kamara a TR-1 minősítésű területrendező tervezőt 2010. október 31-ig hivatalból,
a 4. § (1) bekezdése szerinti TR minősítésű névjegyzéki besorolással nyilvántartásba veszi.
(3) A TR-1 minősítésű területrendezési tervezési jogosultság megállapítására irányuló kérelem bejelentésnek minősül.
(4) Az e rendelet hatálybalépését megelőző napig megállapított TR-2 minősítésű területrendező tervező jogosultság
2010. október 31-én hatályát veszti, TR-2 minősítésű területrendező tervező jogosultság alapján területrendezési
tervezési tevékenység 2010. október 31-től nem folytatható.
7. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 9. cikkének való megfelelést szolgálja.
8. § A területrendezési hatósági eljárásokról szóló 76/2009. (IV. 8.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(2) Területi (környezeti, társadalmi és gazdasági) hatásvizsgálat csak a területrendezési tervezési jogosultságról
és a területrendezési tervezési tevékenység felügyeletét ellátó hatóság kijelöléséről szóló kormányrendeletben
meghatározott területrendezési tervezési tevékenység folytatására jogosult személy irányításával készíthető el.”
9. § A területfejlesztési koncepció, a területfejlesztési program és a területrendezési terv tartalmi követelményeiről,
valamint illeszkedésük, kidolgozásuk, egyeztetésük, elfogadásuk és közzétételük részletes szabályairól szóló
218/2009. (X. 6.) Korm. rendelet 10. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„10. § A területrendezési terv kidolgozásáért felelős szerv a tervet a területrendezési tervezési jogosultságról és
a területrendezési tervezési tevékenység felügyeletét ellátó hatóság kijelöléséről szóló kormányrendeletben
meghatározott területrendezési tervezési tevékenység folytatására jogosult személlyel készítteti el.”
10. § (1) Hatályát veszti a területrendezési és településrendezési tervezési jogosultságról szóló 53/2000. (VIII. 11.) FVM rendelet.
(2) A 6. § (2)–(4) bekezdése, a 8. § és a 9. § 2010. november 1-jén hatályát veszti.
(3) Ez a § 2010. november 2-án hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
309/2015. (VII. 20.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Dallos Zoltánt
2015. augusztus 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. július 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
502/2013. (XII. 12.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
vállalkozásfejlesztői és szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. lits józsef, az  AUDITOR SZOLNOK Könyvvizsgáló, Adótanácsadó és Vagyonértékelő Kft. tulajdonos-ügyvezetője
részére,
pordán zsigmond, a P-Metál Kft. tulajdonos-ügyvezetője részére,
sztanó tamás, a Leroy Co. Kereskedelmi, Szolgáltató és Vendéglátó Kft. tulajdonos-ügyvezetője részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
polgári tagozata; vállalkozásfejlesztői és szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
ádám Imre györgy, a Közép-európai Kölcsönös Biztosító Egyesület elnöke részére,
dr. szabó lászló, a TEVA Magyarország Zrt. vezérigazgatója részére,
több évtizedes szervezői, titkárságvezetői tevékenysége elismeréseként
szabóné tóth teréz, a Vállalkozók és Munkáltatók Országos Szövetségének titkárságvezetője részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. november 29.
áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
364/2017. (IX. 7.) KE határozata a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának tagjává történő kinevezésről.
A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 37. § (3) bekezdése
alapján – a  Gazdasági Versenyhivatal elnökének javaslatára – dr. Kuritár Dávidot 2017. szeptember 11-ei hatállyal
hat évig terjedő időtartamra a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsának tagjává kinevezem.
Budapest, 2017. szeptember 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1787/2014. (XII. 18.) Korm. határozata a Greif BSC Europe Korlátolt Felelősségű Társaság létszámbővítéshez kapcsolódó képzéseinek támogatásáról.
A Kormány a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény 14. §
a)  pontjában meghatározott hatáskörében eljárva a  Greif BSC Europe Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye:
1054 Budapest, Szabadság tér 14., cégjegyzékszáma: 01-09-179729) részére a központi költségvetésről szóló törvény
Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet, Szakképzési és felnőttképzési támogatások 2015−2016. évi kiadási előirányzata
terhére 96 872 950 forint költségvetési támogatás biztosítását rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
38/2006. (XII. 25.) PM rendelete a szokásos piaci ár megállapítása iránti kérelem benyújtásának, nyilvántartásának, az éves jelentéstételi kötelezettségnek, a díj kezelésének, nyilvántartásának módjáról és feltételeiről, továbbá az eljárás részletes szabályairól.
Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény
(a továbbiakban: Art.) 182. §-ának (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – a pénzügyminiszter feladatés hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
4. § (3) bekezdés d) pontjában meghatározott feladatkörben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § (1) A szokásos piaci ár megállapítása iránti kérelmet
(a továbbiakban: ármegállapítási kérelem) az APEH Központi Hivatalához 3 példányban adótanácsadó, adószakértő, okleveles adószakértő vagy ügyvéd ellenjegyzésével
kell benyújtani.
(2) Az első fokú határozat (végzés) elleni fellebbezést
az állami adóhatóság elnökének címezve az APEH Központi Hivatalánál kell előterjeszteni. Amennyiben a jog
orvoslati kérelemre indult eljárásban a határozatot (végzést) saját hatáskörben, a fellebbezésben foglaltaknak
megfelelően nem vonják vissza, nem módosítják, nem javítják ki, nem cserélik ki, nem egészítik ki, a jogorvoslati
kérelemmel kapcsolatos döntés előkészítését az első fokú
határozatot előkészítő szervezeti egységtől szervezetileg
elkülönült önálló szervezeti egység végzi és terjeszti fel elbírálásra az elnöknek.
(3) Az állami adóhatóság az ármegállapítási kérelemre
az Art. 132/A–132/B. §-ai, e rendelet, illetőleg a melléklet
szerinti adattartalommal nyomtatványt rendszeresít és azt
honlapján közzéteszi. Az ármegállapítási kérelemhez csatolni kell:
a) közjegyző által hitelesített aláírási címpéldány másolatát; b) 30 napnál nem régebbi cégkivonatot vagy annak
közjegyző által hitelesített másolatát;
c) a díj megfizetését igazoló, a hitelintézet által cégszerűen aláírt bizonylat másolatát.
2. § (1) A Központi Hivatal a kérelem benyújtását követően
haladéktalanul értesíti az adózó adóügyeiben illetékes regionális igazgatóságot a kérelem benyújtásának tényéről.
(2) A Központi Hivatal az eljárása eredményeként
hozott jogerős határozat egy példányának megküldésével
– a jogerőre emelkedés megállapítását követően haladéktalanul – tájékoztatja az illetékes regionális igazgatóságot.
Amennyiben az adóhatóság a kérelmet elutasítja, a Központi Hivatal – az elutasító végzés megküldése nélkül –
a kérelem elutasításának tényéről tájékoztatja az illetékes
regionális igazgatóságot.
(3) Az (1)–(2) bekezdéseknek megfelelően kell eljárni
a határozat módosítása, illetőleg érvényességének meghosszabbítása iránti eljárásban is.
(4) Az állami adóhatóság a határozat egy példányát
– ideértve az azt meghosszabbító és módosító határozatot
is – a jogerőre emelkedéstől számított 30 napon belül megküldi a pénzügyminiszternek.
3. § (1) A díjat az állami adóhatóság által közzétett és megnyitott, a Magyar Államkincstárnál vezetett számlára kell
befizetni.
(2) A díj megfizetésére részletfizetés vagy fizetési halasztás nem adható.
(3) Az ármegállapítási kérelem elutasítása esetén az állami adóhatóság a befizetett díj 75%-át az adózó által, az
ármegállapítási kérelemben megjelölt bankszámlára utalja
át a kérelmet elutasító végzés jogerőre emelkedésétől számított 15 napon belül.
4. § (1) Két-, illetőleg többoldalú eljárásban az adózó nem
vesz részt az állami adóhatóság és az illetékes külföldi
hatóság közötti információcsere vagy kölcsönös egyeztető
eljárásban. Ezen eljárások folyamán felmerült új tények,
adatok, körülmények tisztázása érdekében az állami adóhatóság kivételes jelleggel 8 napos határidő tűzésével felhívhatja az adózót az adózó rendelkezésére álló és az
ármegállapítási kérelem elbírálása szempontjából érdeminek minősülő kiegészítő információk szolgáltatására.
(2) Az információcsere, illetőleg a kölcsönös egyeztető
eljárás eredményéről az állami adóhatóság kérelemre tájékoztatja az adózót.
(3) Az adóhatóság az adózót a szokásos piaci ár meghatározásával összefüggő nyilvántartási kötelezettségről
szóló külön jogszabály alapján készítendő nyilvántartással
megegyező tartalmon túl az adózónál fellelhető – a szokásos piaci ár megállapításához szükséges – további információk szolgáltatására hívhatja fel, megjelölve az információk megadásának határidejét is.
5. § Az állami adóhatóság a kérelmekről külön nyilvántartást vezet, amely tartalmazza az adózó azonosító adatait
(név, cégnév vagy székhely), a kérelem érkezésének időpontját, iktatószámát, a befizetett díj összegét, az eljárás
lefolytatásának időtartamát.
6. § Amennyiben az adózó az állami adóhatóság felhívására
a kérelem elutasításának terhe mellett vállalja az eljárás
során felmerült költségtöbblet megtérítését, az állami adóhatóság tételes kimutatással, különösen a ráfordított munka-, szakértői, illetőleg egyéb, az eljárás érdekében felmerült összes költség elkülönített feltüntetésével állapítja
meg végzésben az adózó által fizetendő költségtöbbletet.
7. § Az elutasító végzés meghozatala előtt az állami adóhatóság az adózót legalább 8 napos határidő tűzésével hiánypótlásra hívja fel, ha az ármegállapítási kérelem formai
vagy tartalmi hibái az adózó által orvosolhatóak.
8. § (1) Az Art. 132/B. §-ának (2) bekezdése szerinti valódiságvizsgálat az ellenőrzésre előírt szabályoknak megfelelően az ármegállapításra történő utalást tartalmazó megbízólevél felmutatásával kezdődik. A valódiságvizsgálat
lefolytatására nyitva álló határidő 30 nap. A valódiságvizsgálatra rendelkezésre álló határidő meghosszabbítására, az adózó együttműködési kötelezettségére, az adózó
és az adóhatóság jogaira, illetőleg kötelezettségeire az
Art.-ben előírt, az ellenőrzésre irányadó szabályokat kell
megfelelően alkalmazni.
(2) A valódiságvizsgálat határozathozatal nélkül jegyzőkönyv felvételével zárul.
9. § Az adózó (képviselője) az előzetes egyeztető eljárás,
illetőleg az ármegállapítási eljárás folyamán meghallgatható. A meghallgatást az adózó is kezdeményezheti.
A szóbeli meghallgatásról jegyzőkönyv készül.
10. § Az adózó az éves jelentéstételi kötelezettsége keretében
az állami adóhatóság által rendszeresített elektronikus
űrlapon tájékoztatja az adóhatóságot a szokásos piaci árat
megállapító határozatban rögzített kritikus feltételek,
tények, körülmények megváltozásáról, illetőleg annak
hiányáról.
Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet 2007. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Veres János s. k.,
pénzügyminiszter


text:
358/2019. (IX. 4.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés j)  pontja, valamint a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény
202.  § (2)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – dr.  Maruzsa Zoltán Viktort 2019. szeptember 1-jei
hatállyal az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2019. augusztus 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
367/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Szabadhegy Péter János rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország londoni nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2016. május 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
478/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Naffa Osamat kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország abu-dhabi
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2015. március 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
33/2017. (VII. 31.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Chilei Köztársaság Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2017. LXXXI. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2017. évi LXXXI. törvénnyel, a Magyar Közlöny 2017. június 23-i 97. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és a Chilei Köztársaság Kormánya között az  ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás
13. cikkének (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„A Szerződő Felek diplomáciai úton értesítik egymást arról, hogy eleget tettek a  jelen megállapodás hatályba
lépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak. Jelen megállapodás a  későbbi diplomáciai jegyzék időpontjától
számított harmincadik (30.) napon lép hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó jegyzék
kézhezvételének napja: 2017. július 12.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2017. augusztus 11.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  2017. évi LXXXI. törvény 4.  § (3)  bekezdésével megállapítom, hogy
a  Magyarország Kormánya és a  Chilei Köztársaság Kormánya között az  ideiglenesen munkát vállaló turisták
programjáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 2017. évi LXXXI. törvény 2. és 3.  §-a 2017. augusztus 11-én,
azaz kettőezer-tizenhét augusztus tizenegyedik napján lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
52/2019. (III. 14.) Korm. rendelete a Magyar Közigazgatási Ösztöndíjról.
A Kormány a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 281.  § (4)  bekezdés 5.  pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A Magyar Közigazgatási Ösztöndíj célja 1. § A Magyar Közigazgatási Ösztöndíj (a  továbbiakban: Ösztöndíjprogram) a  Kormány által alapított ösztöndíj,
amelynek célja a  megfelelően képzett, szakmailag elhivatott, gyakorlati tapasztalattal rendelkező, a  nemzeti
közigazgatás iránt elkötelezett szakember-utánpótlás biztosítása.
2. Az Ösztöndíjprogram szervezete és működtetése 2. § (1) Az Ösztöndíjprogram működtetéséért a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) felel.
(2) A  miniszternek az  (1)  bekezdés szerinti tevékenységében közreműködik a  Program Irányító Bizottság
(a továbbiakban: PIB).
3. § A miniszter
a) dönt az ösztöndíj odaítéléséhez szükséges pályázat (a továbbiakban: pályázat) eredményéről,
b) jóváhagyja a pályázati felhívást,
c) jóváhagyja az Ösztöndíjprogram működési szabályzatát (a továbbiakban: Programszabályzat),
d) jóváhagyja a minisztériumnak az Ösztöndíjprogram végrehajtásával kapcsolatos éves beszámolóját,
e) megállapítja az Ösztöndíjprogramba felvehető ösztöndíjasok számát,
f ) megállapítja az Ösztöndíjprogram időtartamát, valamint
g) megállapítja az ösztöndíj havi összegét – a szakmai gyakorlat hazai és külföldi szakaszára eltérő összegben –,
amelyet a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben közzétesz.
4. § (1) A miniszter
a) kidolgozza és közzéteszi a pályázati felhívást és a Programszabályzatot,
b) lefolytatja a  pályáztatási és kiválasztási eljárást, amely során a  fogyatékos fiatalok tekintetében az  egyenlő
bánásmód és az egyenlő esélyű hozzáférés követelményét megtartja,
c) módszertani irányítást végez az ösztöndíjasok közigazgatási szakmai gyakorlati képzésével (a továbbiakban:
szakmai gyakorlat) és a mentorok tevékenységével kapcsolatban,
d) működteti az Ösztöndíjprogram értékelési rendszerét,
e) gondoskodik az  Ösztöndíjprogram részét képező képzések és programok megszervezéséről és
lebonyolításáról,
f ) felügyeli a PIB működését,
g) éves beszámolót készít az Ösztöndíjprogram végrehajtásáról,
h) monitoringtevékenységet végez a program során a képzés, a gyakorlat és a mentori tevékenység területén,
i) ellátja a záróvizsga szervezésével, lebonyolításával és nyilvántartásával kapcsolatos feladatokat,
j) ellátja az ösztöndíjas szerződések megkötésével, módosításával, megszüntetésével kapcsolatos feladatokat,
k) ellátja az Ösztöndíjprogram pénzügyi-ügyviteli feladatait,
l) az  ösztöndíjas szerződés megszűnésekor, valamint az  ösztöndíjas kérelmére igazolást állít ki az  ösztöndíjas
jogviszonyról, m) szervezi az ösztöndíjasok külföldi gyakorlatra való elhelyezését,
n) nemzetközi befogadó intézményi partnerkapcsolatokat épít és koordinál.
(2) Az Ösztöndíjprogram működtetésének pénzügyi fedezetét a minisztérium költségvetésében kell tervezni.
5. § (1) A  PIB a  tárcákat vezető miniszterek 1-1 delegáltjából, valamint a  fővárosi és megyei kormányhivatalt
(a  továbbiakban: kormányhivatal) vezető kormánymegbízott által delegált 1-1 vezetői álláshelyen foglalkoztatott
kormánytisztviselőből álló testület, amelynek elnökét a  miniszter jelöli ki az  általa vezetett minisztérium vezetői
álláshelyen foglalkoztatott kormánytisztviselői közül.
(2) A PIB tagjának e megbízatása megszűnik
a) a tag e megbízatásról való lemondásával,
b) a tag felmentésével vagy
c) a tag halálával.
(3) A  PIB tagját a  PIB elnöke mentheti fel, az  őt kijelölő miniszter vagy kormánymegbízott előzetes véleményének
kikérését követően, ha
a) egy naptári éven belül legalább három alkalommal felróhatóan nem tett eleget a  PIB működésével
kapcsolatos személyes közreműködést igénylő kötelezettségének,
b) súlyosan megsérti a PIB működési rendjére vonatkozó szabályokat.
(4) A  megjelölt tagokon kívül a  miniszter felkérheti a  PIB tagjának azt a  kiemelkedő szakmai tudással rendelkező
személyt, akinek a szakmai tapasztalata hozzájárul az Ösztöndíjprogram eredményes megvalósításához.
(5) A PIB
a) javaslatot tesz a miniszternek az ösztöndíjak odaítélésére vonatkozóan,
b) a  miniszter javaslata alapján meghatározza az  egyes ösztöndíjasok esetében a  szakmai gyakorlattal
kapcsolatban az  ösztöndíjast fogadó intézményt (a  továbbiakban: befogadó intézmény) és a  külföldi
gyakorlat helyszínét.
(6) A  testület üléseinek összehívása és levezetése, valamint az  ülés napirendjének meghatározása az  elnök feladata.
A testület a döntéseit nyílt szavazással, a jelen lévő tagok több mint felének egybehangzó szavazatával hozza meg,
szavazategyenlőség esetén az  elnök szavazata dönt. A  testület határozatképességéhez tagjai több mint felének
jelenléte szükséges. Az ülésekről jegyzőkönyvet kell készíteni.
(7) A PIB ügyrendjét maga állapítja meg.
 (8) A  PIB tagjai – az  elnök kivételével – az  (5)  bekezdésben meghatározott feladataikat a  minisztérium hivatali
szervezetének vezetője által a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) 146. §
(4) bekezdése alapján megállapított rendkívüli, célhoz köthető feladatként végezhetik.
(9) A PIB tagja – ide nem értve a  (4) bekezdés szerint felkért PIB tagot – kijelöli az általa képviselt minisztérium vagy
kormányhivatal tekintetében a mentorokat (a továbbiakban: mentor).
(10) A PIB tagjainak egyidejű akadályoztatása esetén a PIB elnöke elektronikus úton történő levélszavazást is elrendelhet.
 (11) A PIB titkársági feladatait, a levélszavazások lebonyolítását a miniszter látja el.
3. Jelentkezés és kiválasztás az Ösztöndíjprogramba 6. § (1) A  miniszter az  ösztöndíjra nyílt pályázatot hirdet meg. A  pályázati felhívást a  Magyar Közlöny mellékleteként
megjelenő Hivatalos Értesítőben és az Ösztöndíjprogram honlapján közzé kell tenni.
(2) A  pályázati felhívás tartalmazza a  pályázati feltételeket, a  pályázat benyújtásának határidejét és az  értékelési
szempontokat.
(3) A pályázati feltételeknek megfelelő kiválasztási eljárást a miniszter bonyolítja le. Az ösztöndíjat a pályázati feltételek
és az értékelési szempontok alapján, a PIB javaslatának figyelembevételével a miniszter ítéli oda.
(4) Az Ösztöndíjprogramban csak egy alkalommal nyerhet el ösztöndíjat a pályázó személy.
 (5) A kiválasztást végző tisztviselő nem lehet
a) a pályázó közeli hozzátartozója,
b) olyan személy, aki a pályázóval közvetlen irányítási, felügyeleti, ellenőrzési, vagy elszámolási kapcsolatban áll,
továbbá
c) olyan személy, akitől egyébként az elfogulatlan eljárás nem várható el.
(6) Az  (5)  bekezdésben meghatározott összeférhetetlenség fennállását az  arról történő tudomásszerzést követően
haladéktalanul be kell jelenteni a miniszternek. Ha az összeférhetetlenség fennállását a kiválasztási bizottság tagja
bejelentette, vagy a  bizottsági tag az  összeférhetetlenség fennállására figyelemmel egyébként kizárásra került,
a miniszter haladéktalanul új tagot jelöl ki a kiválasztási bizottságba.
4. A befogadó intézmény 7. § (1) Az  ösztöndíjat elnyert személy az  Ösztöndíjprogram keretében szakmai gyakorlaton vesz részt a  PIB által
meghatározott befogadó intézménynél. Befogadó intézmény a Kit. hatálya alá tartozó kormányzati igazgatási szerv
lehet.
(2) A  szakmai gyakorlat a  közigazgatás szervezetére, működésére és a  tisztviselői hivatásra vonatkozó gyakorlati
ismeretek megszerzésére irányuló mentorált tanulási folyamat, amely az  ismeretek és készségek fejlesztését
az egyéni tapasztalatszerzés és a szervezett képzés eszközével biztosítja.
(3) A szakmai gyakorlat – nemzetközi közigazgatási mobilitási megállapodás keretében – részben külföldi közigazgatási
szervnél töltött gyakorlatot is magában foglal.
(4) Ha a  (3)  bekezdés szerinti külföldi gyakorlatszerzés nem biztosítható, az  ösztöndíjas részére kormányzati
igazgatási szerv külföldön működő szervezeti egységénél, illetve irányított, felügyelt szervénél történő külföldi
gyakorlatszerzés is előírható.
(5) A (4) bekezdés szerinti külföldi gyakorlatra való elhelyezés a kormányzati igazgatási szerv kapcsolattartásra kijelölt
belföldi szervezeti egységén (a  továbbiakban: kapcsolattartó) keresztül is történhet. Kapcsolattartó kijelölése
esetén az  ösztöndíjas külföldi gyakorlatra helyezésével összefüggő feladatok ellátása során a  minisztérium és
a kapcsolattartó kölcsönösen együttműködve jár el.
(6) A (3) vagy a (4) bekezdés szerinti külföldi gyakorlatszerzés kötelező, a teljesítése alól felmentés nem adható.
5. Az ösztöndíjas jogai és kötelezettségei 8. § (1) A  szakmai gyakorlattal kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket az  ösztöndíjas, a  befogadó intézmény és
a minisztérium között létrejött szerződés határozza meg.
(2) Ha a pályázó az ösztöndíj odaítéléséről szóló értesítésben megjelölt határidőn belül nem köti meg az ösztöndíjas
jogviszonyt létrehozó szerződést, a miniszter új határidő kitűzésével felhívja a szerződés megkötésére. A felhívásban
megjelölt határidő eredménytelen elteltét követően a kiválasztási eljárás során legmagasabb pontszámot szerzett
ösztöndíjasok listáján következő eredményt elért pályázó lép a  helyébe, erről a  pályázót haladéktalanul értesíteni
kell.
9. § (1) Az ösztöndíjas szerződés alapján az ösztöndíjas köteles
a) a  befogadó intézmény által kiadott feladatokat a  jogszabályok, a  befogadó intézmény belső szabályzatai,
utasításai, valamint a szakmai gyakorlati programterv alapján ellátni,
b) a  befogadó intézmény által előírt megbeszéléseken, egyéb programokon, valamint a  miniszter által előírt
képzéseken és egyéb, az ösztöndíjasok részére szervezett programokon részt venni,
c) tevékenységét havonta – a mentor által végzett értékelés keretében – értékelni,
d) tevékenységéről az  Ösztöndíjprogram végén a  Programszabályzatban meghatározottak szerint beszámolót
készíteni, valamint
e) előzetesen jelezni a  befogadó intézmény és a  minisztérium felé, hogy a  fogyatékos személyek jogairól és
esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény hatálya alá tartozó ösztöndíjas személy
esetében milyen speciális tárgyi és egyéb feltételek biztosítása szükséges a munkavégzéshez.
(2) Az  ösztöndíjas az  ösztöndíjas szerződés időtartama alatt munkaviszonyban, kormányzati szolgálati, politikai
szolgálati jogviszonyban, közszolgálati, közalkalmazotti jogviszonyban, bírósági szolgálati, igazságügyi alkalmazotti
szolgálati, ügyészi szolgálati, valamint hivatásos szolgálati jogviszonyban, honvédelmi alkalmazotti és a rendvédelmi
igazgatási szolgálati jogviszonyban nem állhat.
(3) A  PIB elnöke – különösen indokolt esetben, méltányosságból – mentesítést adhat az  ösztöndíjas részére
az ösztöndíjas szerződésből származó egyes kötelezettségeinek teljesítése alól.
(4) Az  ösztöndíjas az  ösztöndíjas szerződésben vállalja, hogy a  kinevezésétől számított tíz hónapon keresztül
a munkáltató kormányzati igazgatási szervvel jogviszonyát fenntartja.
(5) Ha a  kinevezést kapott ösztöndíjas jogviszonyát a  (4)  bekezdés szerinti időtartam alatt lemondással megszünteti,
köteles a részére folyósított ösztöndíj teljes összegét a minisztérium részére kilencven napon belül visszafizetni.
(6) Ha a  kinevezést kapott ösztöndíjas rendkívüli méltánylást érdemlő okot igazol a  (4)  bekezdésben foglaltak
megsértésével összefüggésben, az  ösztöndíjast a  PIB elnöke a  részére folyósított ösztöndíj visszafizetése alól
részben vagy egészben mentesítheti.
6. Az Ösztöndíjprogram lezárása és záróminősítése 10. § (1) Az ösztöndíjas az Ösztöndíjprogram végén záróvizsgát tesz.
 (2) A záróvizsga követelményrendszere megegyezik a közigazgatási alapvizsga követelményrendszerével.
 (3) A záróvizsga eredményes teljesítésének elősegítése érdekében a miniszter vizsgafelkészítőt szervez.
 (4) A  záróvizsgát a  vizsgaszabályzatban foglaltaknak megfelelően kell teljesíteni. A  miniszter a  vizsgaszabályzatot
a záróvizsga meghirdetett időpontja előtt legalább harminc nappal az Ösztöndíjprogram honlapján közzéteszi.
 (5) Az eredménytelen záróvizsga egy alkalommal ismételhető.
 (6) Az  eredményes záróvizsgáról a  miniszter záróvizsga-bizonyítványt állít ki, és – a  vizsgajegyzőkönyvek alapján –
gondoskodik az elveszett vagy megsemmisült bizonyítványok pótlásáról. 11. § (1) Az  Ösztöndíjprogram teljesítését követően az  ösztöndíjas a  Programszabályzatban meghatározott módon
záróminősítést kap (a továbbiakban: záróminősítés).
(2) A  záróminősítés megállapítása a  mentor általi havi értékelések, a  miniszter által szervezett képzéseken való
részvétel, a  záróvizsga sikeressége, valamint az  Ösztöndíjprogram végén az  ösztöndíjas által készített beszámoló
Programszabályzatban meghatározott módon számszerűsített eredménye alapján történik.
(3) A záróminősítés három fokozata: kiválóan megfelelt, jól megfelelt és megfelelt.
12. § (1) Az Ösztöndíjprogram a Kit. 88. § (4) bekezdése szerinti sikeres teljesítésének minősül
a) ha az  ösztöndíjasnak a  befogadó intézmény az  ösztöndíjprogram részét képező 10 hónapos szakmai
gyakorlat teljesítését megelőzően, de legalább 6 hónap teljesítését követően képzettségének megfelelő
állásajánlatot tesz, vagy
b) ha az ösztöndíjas záróminősítése kiválóan megfelelt vagy jól megfelelt.
 (2) Ha az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a kormányzati szolgálati jogviszony létrejön, záróminősítésre nem kerül
sor. 7. A mentor 13. § (1) Az ösztöndíjas szakmai tevékenységét a Programszabályzatban meghatározott módszertan szerint mentor segíti.
 (2) Mentorrá a minisztérium vagy kormányhivatal tisztviselője jelölhető ki.
 (3) A  mentor a  befogadó intézmény ösztöndíjast fogadó szervezeti egységénél foglalkoztatott tisztviselő.
A  mentor feladata különösen az  ösztöndíjas szakmai gyakorlati programtervének elkészítése, az  ösztöndíjas
munkájának szakmai irányítása és az  ösztöndíjas rendszeres értékelése a  Programszabályzatban foglaltak szerint
(a továbbiakban: havi értékelés).
(4) A mentor feladatait kizárólag a minisztérium hivatali szervezetének vezetője által a Kit. 146. § (4) bekezdése alapján
megállapított rendkívüli, célhoz köthető feladatként végezheti.
(5) A mentor köteles részt venni a mentori felkészítésen.
8. Távollét 14. § (1) Az ösztöndíjas a Kit. alapján megállapított távollétre jogosult.
 (2) A  távollét időpontját – a  mentor jóváhagyásával – az  ösztöndíjas határozza meg azzal, hogy a  külföldi szakmai
gyakorlat idejére legfeljebb három nap távollét tervezhető. A  távollét időpontját – rendkívüli, előre nem látható
eseteket kivéve – az  ösztöndíjas legalább három munkanappal a  távollét tervezett időpontja előtt köteles
a befogadó intézménynek és a mentornak bejelenteni.
(3) Ha az ösztöndíjas a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 3. § (1) és (2) bekezdése hatálya alá tartozó
felsőfokú végzettségi szintet biztosító képzésben vesz részt, a befogadó intézmény vizsgánként, a vizsga napját is
beszámítva két munkanapra mentesíti az  ösztöndíjast munkavégzési kötelezettsége alól. Vizsgának az  oktatási
intézmény által meghatározott számonkérés minősül.
9. Az ösztöndíjas jogviszony megszűnése 15. § (1) Az  ösztöndíjas szerződést a  miniszter – a  befogadó intézmény javaslatára – azonnali hatállyal felmondja, ha
az ösztöndíjas
a) önhibájából nem teljesíti az ösztöndíjas szerződésben foglalt feltételeket, vagy
b) mentor általi havi értékelés során két egymást követő hónapban nem megfelelt értékelést kap.
(2) Az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben az  ösztöndíjas köteles a  részére kifizetett ösztöndíj teljes
összegét az erre vonatkozó felhívástól számított kilencven napon belül visszafizetni.
(3) Az  ösztöndíjas kérelmére a  PIB elnöke méltányosságból részletfizetést biztosíthat, a  visszafizetendő összeget
mérsékelheti, vagy a visszafizetéstől eltekinthet.
(4) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben az ösztöndíjast visszafizetési kötelezettség nem terheli.
 (5) Az  ösztöndíjas az  ösztöndíjas szerződést indokolás mellett azonnali hatállyal felmondhatja, ez  esetben
– a  (6)  bekezdésben foglalt kivétellel – köteles a  részére kifizetett ösztöndíj teljes összegét kilencven napon belül
visszafizetni. Az  ösztöndíjas kérelmére a  PIB elnöke méltányosságból részletfizetést biztosíthat, a  visszafizetendő
összeget mérsékelheti, vagy a visszafizetéstől eltekinthet.
(6) Ha a  szerződés felmondásának oka a  befogadó intézmény vagy a  miniszter szerződésszegése, az  ösztöndíjast
a részére kifizetett ösztöndíj visszafizetésére vonatkozó kötelezettség nem terheli.
16. § (1) A  befogadó intézmény az  ösztöndíjas szerződésben meghatározottak alapján, a  szerződésben foglalt valamennyi
feltétel teljesítése esetén – a  17.  § (1)  bekezdése kivételével – az  ösztöndíjas részére az  ösztöndíjas szerződés
lejártának napjától számított huszonöt napon belül képzettségének megfelelő állásajánlatot tesz.
(2) Az ösztöndíjas az állásajánlat kézhezvételétől számított öt napon belül nyilatkozik annak elfogadásáról.
 (3) Ha az  ösztöndíjas az  állásajánlatot nem fogadja el, köteles a  részére kifizetett ösztöndíj teljes összegét kilencven
napon belül visszafizetni.
 (4) Az  ösztöndíjas kérelmére – rendkívüli méltánylást érdemlő ok igazolása esetén – a  PIB elnöke a  visszafizetendő
összeget mérsékelheti, részletfizetést biztosíthat, vagy az  ösztöndíjast a  visszafizetési kötelezettség teljesítése alól
mentesítheti.
17. § (1) A befogadó intézmény nem ajánl fel az ösztöndíjasnak állást abban az esetben, ha az ösztöndíjas képzettségének
megfelelő üres álláshellyel nem rendelkezik.
(2) A befogadó intézmény nem ajánl fel állást az ösztöndíjasnak, ha az ösztöndíjas záróminősítése nem éri el a kiválóan
megfelelt vagy jól megfelelt szintet.
10. Záró rendelkezések 18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
19. § Hatályát veszti a Magyar Közigazgatási Ösztöndíjról szóló 228/2011. (X. 28.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök