text:
17/2014. (IV. 8.) NFM rendelete a közforgalmú, közútpótló folyami révek, kompok és az azokhoz szükséges parti létesítmények, kiszolgáló utak fenntartási, felújítási, valamint új eszköz beszerzési támogatásáról.
A Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény 76.  § (2)  bekezdés b)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84.  § e)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § b)  pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszter, valamint az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37.  § p)  pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró belügyminiszter egyetértésével – a következőket rendelem el:
1. A támogatás feltételei 1. § (1) A  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
3. melléklet 4. pontja szerinti előirányzat terhére vissza nem térítendő támogatás pályázat útján nyújtható.
(2) A  pályázat benyújtását megelőzően megkezdett beruházásokhoz e  rendelet alapján nem igényelhető támogatás.
A  beruházás kezdetének időpontja az  egyes 2009.  évi decentralizált önkormányzati fejlesztési és területfejlesztési
célú, valamint egyes 2009. évi központi előirányzatok felhasználásának részletes szabályairól szóló 85/2009. (IV. 10.)
Korm. rendelet 12. § (2) és (3) bekezdése szerinti időpont.
2. § Nem nyújtható támogatás az olyan települési önkormányzat részére,
a) – ha törvény eltérően nem rendelkezik – amellyel szemben az  Európai Bizottságnak valamely támogatás
visszafizetésére kötelező határozata van érvényben,
b) amelynek az államháztartásról szóló törvény szerinti köztartozása van vagy
c) – ha törvény eltérően nem rendelkezik – amely adósságrendezési eljárás alatt áll.
3. § (1) A  támogatás új eszköz beszerzésére akkor nyújtható, ha a  folyamatos működés, üzemeltetés csak új eszköz
beszerzésével biztosítható.
(2) Működtetési támogatásként kizárólag a  bevétellel nem fedezett, indokolt, különösen a  településrészek
összeköttetésének biztosításával megvalósuló napi munkába járás biztosítása érdekében felmerülő működtetési
költségekhez nyújtható támogatás. Működtetési támogatásra az  olyan települési önkormányzat nyújthat be
pályázatot, amely a  komp-révközlekedéshez szociálpolitikai menetdíj-támogatást vesz igénybe, ha a  településen
az átkelés nem ingyenes.
(3) Egy átkeléshez tartozó vízi közlekedésre alkalmas hajó, komp, révcsónak fenntartására, felújítására, egy átkelőhöz
kapcsolódó új eszköz beszerzésére, valamint egy átkelés működtetési támogatására csak egy települési
önkormányzat pályázhat.
4. § (1) A támogatás mértéke a fenntartáshoz, felújításhoz, új eszköz beszerzéséhez szükséges összeg legfeljebb 70%-a.
 (2) Az  (1) bekezdéstől eltérően a  fenntartáshoz, felújításhoz, új eszköz beszerzéséhez kapcsolódó támogatás mértéke
a fenntartáshoz, felújításhoz vagy új eszköz beszerzéséhez szükséges összeg legfeljebb 80%-a
a) a  társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az  országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló kormányrendeletben meghatározott
település és
b) a  kedvezményezett térségek besorolásáról szóló kormányrendeletben meghatározott kistérségeket alkotó
település
esetében.
 (3) A működtetési támogatás nem haladhatja meg a bevétellel nem fedezett, indokolt működtetési költségek 80%-át.
5. § A  támogatásból kizárólag a  támogatás szerinti célhoz közvetlenül kapcsolódó költségek számolhatóak el.
A  pályázatban foglaltakon felül felmerülő költségeket – a  támogató által jóváhagyott szakmai-műszaki tartalom
sérelme nélkül – a települési önkormányzat viseli.
6. § (1) A támogatás
a) az  1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel és a  személyszállítási szolgáltatásokról szóló
2012. évi XLI. törvénnyel vagy
b) a 360/2012/EU bizottsági rendelettel (a továbbiakban: csekély összegű közszolgáltatási támogatásokról szóló
bizottsági rendelet) vagy
c) az  1407/2013/EU bizottsági rendelettel (a  továbbiakban: csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági
rendelet)
összhangban nyújtható. (2) Az  1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti közszolgáltatási szerződésnek tartalmaznia
kell az  1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4.  cikkében meghatározottakat. A  szolgáltató
kiválasztásának és ellentételezésének összhangban kell állnia az  1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet 5. cikkével, 6. cikkével és mellékletével.
(3) Nem lehet kedvezményezett
a) a  csekély összegű közszolgáltatási támogatásokról szóló bizottsági rendelet alapján az  a  vállalkozás, amely
az  igényelt támogatást a  csekély összegű közszolgáltatási támogatásokról szóló bizottsági rendelet 1.  cikk
(2) bekezdésében meghatározott kivételek szerint használná fel,
b) a  csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelet 1.  cikk (2)  bekezdésében foglaltak kivételével
az  a  vállalkozás, amely az  igényelt támogatást a  csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelet
1. cikk (1) bekezdésében meghatározott kivételek szerint használná fel,
c) az  a  vállalkozás, amellyel szemben az  Európai Bizottságnak valamely támogatás visszafizetésére kötelező
határozata van érvényben.
(4) A közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatás fejében végző vállalkozás részére nyújtott, a csekély összegű
támogatásokról szóló bizottsági rendelet szerinti csekély összegű támogatás teherszállító jármű vásárlására nem
vehető igénybe.
(5) A  csekély összegű közszolgáltatási támogatásokról szóló bizottsági rendelet 3.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott nyilatkozat szerinti, továbbá az  e  rendelet alapján odaítélt csekély összegű támogatások bruttó
támogatástartalmának együttes összege nem haladhatja meg a  csekély összegű közszolgáltatási támogatásokról
szóló bizottsági rendeletben meghatározott felső határt.
(6) A  csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendelet 6.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott nyilatkozat
szerinti, továbbá az e rendelet alapján odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának együttes
összege nem haladhatja meg a csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendeletben meghatározott felső
határt.
7. § (1) A  támogatás feltétele a  támogatási szerződés szerinti cél tartós üzemeltetésnek a  támogatási szerződés
hatálybalépésétől számított minimum 5 évig történő fenntartása, illetve a 2 millió forintot meghaladó, fenntartásra,
felújításra, új eszköz beszerzéssel összefüggő támogatásból fenntartott, felújított vagy beszerzett új eszköznek
a támogatás folyósításától számított 5 évig történő el nem idegenítése.
(2) Tartós üzemeltetésnek minősül, ha az  átkelés az  időszakos leállásoktól – a  karbantartási munka idejétől,
a  közlekedés biztonságát veszélyeztető időjárási körülményektől, valamint a  téli időszaktól – eltekintve
rendeltetésének megfelelően, napi rendszerességgel biztosított.
(3) Nem minősül a  támogatás jogosulatlan igénybevételének, ha a  települési önkormányzat egy működő átkelés
tartós üzemeltetését adott helyen megszünteti és az átkelés tartós üzemeltetését egy másik, közlekedéspolitikailag
indokolt, a települési önkormányzat közigazgatási területéhez tartozó helyen folytatólagosan biztosítja.
8. § (1) A  települési önkormányzat a  támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a  támogatási szerződés
megkötésének napjától számított 10 évig őrzi meg.
(2) A  kedvezményezett települési önkormányzat a  támogatás felhasználásáról elkülönített számviteli nyilvántartást
vezet.
2. A pályázat benyújtása és elbírálása 9. § (1) A  pályázatot az  1.  melléklet szerinti adatlap Magyar Államkincstár (a  továbbiakban: kincstár) által üzemeltetett
elektronikus rendszeren keresztül kitöltött és kinyomtatott két eredeti példányának a  kincstárnak a  települési
önkormányzat székhelye szerint illetékes területi szervéhez (a  továbbiakban: Igazgatóság) 2014. április 30-áig
történő megküldésével lehet postai úton benyújtani. A  benyújtási határidőt megtartottnak kell tekinteni,
ha a  pályázó az  elektronikus rendszerben a  pályázatot 2014. április 29-én éjfélig rögzítette, és azt legkésőbb
2014. április 30-án postára adta. E  határidő elmulasztása jogvesztő. A  kizárólag postai úton benyújtott pályázat
érvénytelen.
(2) A pályázathoz két eredeti példányban csatolni kell az 1. mellékletben meghatározott dokumentumokat.
10. § Az Igazgatóság a felülvizsgált pályázat egy eredeti példányát 2014. június 10-éig megküldi a közlekedésért felelős
miniszternek (a továbbiakban: miniszter).
11. § (1) A  pályázatot a  miniszter, a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter és az  államháztartásért felelős miniszter
által delegált személyekből álló bíráló bizottság értékeli. A  pályázat értékelésekor a  bíráló bizottság a  javaslata
kidolgozása során figyelembe veszi, hogy a  rendelkezésre álló, odaítélendő összegből a  pályázat adott tétele
e rendelet szabályai szerint megvalósítható és elszámolható-e.
(2) A pályázatról a bíráló bizottság javaslata alapján a miniszter 2014. július 30-áig dönt.
 (3) A  miniszter döntését megelőzően a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter nyilatkozik a  miniszter felé, hogy
a Kvtv. 3. melléklet 4. pontjában megjelölt célra biztosított összeg rendelkezésre áll.
 (4) A  bíráló bizottság javaslata alapján a  miniszter a  pályázat szerinti beruházás bekerülési összegét a  pályázatban
megjelöltnél alacsonyabb mértékben is megállapíthatja vagy forrás hiányában a  pályázatot elutasíthatja.
Ha a pályázó csökkentett mértékű támogatás esetében is vállalja a beruházás megvalósítását, köteles a támogatási
döntésről szóló értesítés kézhezvételét követő 10 napon belül erre vonatkozó írásbeli nyilatkozatát a miniszternek
elküldeni.
12. § (1) Törvény eltérő rendelkezése hiányában a beérkező pályázatok és a rendelkezésre álló források figyelembevételével
prioritást élveznek
a) a megelőző évben megítélt, de ki nem fizetett támogatások, amelyek olyan beruházásokhoz kapcsolódnak,
amelyek elvégzése még indokolt,
b) a hajón, kompon, révcsónakon végzendő, a közlekedés biztonságát szolgáló javítások, felújítások,
c) a  közlekedési szolgáltatások színvonalának emelését, valamint a  közlekedés biztonságát szolgáló hajózási
létesítményeken elvégzendő javítások, korszerűsítések,
d) a  közegészségügyi előírásokat, esélyegyenlőségi intézkedéseket megfogalmazó jogszabályok előírásait
megvalósító beruházások,
e) azoknak az  átkeléseknek a  felújítási és működtetési támogatási kérelmei, amelyek kistérségi központok,
járási hivatalok, összevont települési önkormányzati hivatalok jobb elérhetőségét biztosítják, valamint
azon települések igényei, ahol a  munkába járás, iskolalátogatás, egészségügyi ellátás nyújtása, illetve
igénybevétele más közösségi közlekedési eszközzel nem, vagy csak igen nagy kerülővel biztosítható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott prioritások nem jelentenek sorrendiséget.
13. § A  támogatási döntésről a  miniszter az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII.  31.)
Korm. rendelet (a  továbbiakban: Ávr.) 68.  § (4)  bekezdése szerinti döntési lista megküldésével értesíti a  helyi
önkormányzatokért felelős minisztert és a  kincstárt. A  támogatási döntést a  miniszter a  Magyar Közlöny
mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben és a  miniszter által vezetett minisztérium (a  továbbiakban:
minisztérium) honlapján közleményként közzéteszi.
14. § (1) A  miniszter a  kedvezményezettel a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter pénzügyi ellenjegyzését követően
legkésőbb 2014. október 31-éig támogatási szerződést köt.
(2) A miniszter a támogatási szerződés megkötését követően annak egy példányát megküldi a kincstár részére.
 (3) A  támogatást a  kincstár a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján, legkésőbb
az utalványozást követő 15 napon belül, egy összegben folyósítja a települési önkormányzat fizetési számlájára.
15. § (1) A támogatási szerződés módosítása különösen indokolt esetben, a települési önkormányzat 2014. december 31-éig
benyújtott kérelme alapján engedélyezhető. Különösen indokolt esetnek minősül a  támogatási kérelem
benyújtásakor még nem ismert, de időközben szükségessé vált beavatkozás elvégzésére irányuló műszaki
tartalom-módosítás.
(2) A támogatási szerződés módosítása iránti kérelmet az 1. melléklet szerinti adatlap 9. § szerinti megküldésével lehet
benyújtani. A  kérelemhez csatolni kell az  új műszaki tartalomra vonatkozó 1.  melléklet szerinti dokumentációt és
a  műszaki tartalom-módosítás indokolását. Az  eredeti pályázathoz képest változatlan dokumentumokat újra nem
kell benyújtani.
(3) Az  Igazgatóság a  felülvizsgált kérelem egy eredeti példányát a  kérelem beérkezését, hiánypótlás esetén annak
teljesítését követő 10 napon belül megküldi a miniszternek.
(4) A  kérelemről a  miniszter a  bíráló bizottság javaslata alapján, a  kérelem beérkezését követő 30 napon belül dönt.
A miniszter a kérelemre vonatkozó döntéséről 8 napon belül írásban értesíti a kedvezményezettet és elektronikus
úton az  Igazgatóságot. A  miniszter a  módosított támogatási szerződést a  kérelemre vonatkozó döntést követő
30 napon belül postai úton megküldi az Igazgatóság részére.
3. A támogatás felhasználásának ellenőrzése és elszámolása 16. § (1) A  fenntartási és felújítási munkák elvégzését, új eszközök beszerzését, a  tartós üzemeltetést, valamint
az elidegenítési tilalom betartását
a) a  minisztérium munkatársa vagy a  miniszter megbízottja a  helyszínen a  kivitelezés során és annak
befejeztével, vagy a működés során megtekintheti, és arról emlékeztetőt készíthet,
b) a hajózási hatóság helyszíni ellenőrzés keretében a kivitelezés során és annak befejeztével, vagy a működés
során ellenőrzi, és arról ellenőrzési jegyzőkönyvet vesz fel.
 (2) Ha az ellenőrzés vagy megtekintés során megállapítást nyer, hogy a települési önkormányzat jogosulatlanul vette
igénybe a támogatást, akkor erről a hajózási hatóság – a jegyzőkönyv egyidejű megküldésével – értesíti a minisztert
és a kincstárt.
17. § (1) A  települési önkormányzat a  támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról december 31-i fordulónappal az  éves
költségvetési beszámoló keretében és annak rendje szerint számol el. A  támogatásnak a  2014. december 31-én
kötelezettségvállalással terhelt maradványát 2015. május 31-éig lehet felhasználni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti kötelezettségvállalással terhelt maradvány felhasználására vonatkozó határidőt
a  miniszter a  települési önkormányzat kérelmére egy alkalommal, legfeljebb a  tárgyévet követő év július 31-éig
meghosszabbíthatja, ha vis maior a  pályázaton elnyert támogatásból megvalósítandó munkák elvégzését
akadályozta.
(3) A települési önkormányzatnak, ha a 2014. évben felhasználta az igénybevett támogatás teljes összegét, a 2014. évi
költségvetési beszámolójának benyújtásával egyidejűleg, ha a  2015. év május 31-éig használta fel, a  2015.  évi
költségvetési beszámolójának benyújtásával egyidejűleg
a) a  fenntartási, felújítási, új eszköz beszerzési támogatás esetében a  2.  melléklet szerinti, kitöltött „A” típusú
elszámoló lapot,
b) a működtetési támogatás esetében a 2. melléklet szerinti „B” típusú elszámoló lapot
kell benyújtani.
(4) Az elszámoló laphoz csatolni kell
a) a  kifizetett számlák hitelesített másolatát oly módon, hogy azok a  műszaki tartalommal azonosíthatóak
legyenek,
b) a kifizetést igazoló dokumentum hitelesített másolatát,
c) a  munka elvégzéséről a  hajózási hatóság által kiállított jegyzőkönyvet és – ha az  rendelkezésre áll –
a minisztérium munkatársa vagy megbízottja által készített emlékeztetőt is,
d) a  beruházást lebonyolító vállalkozással kötött szerződést, valamint a  fenntartási és felújítási munkák
elvégzését igazoló, a  szerződés tárgya szerinti tevékenységet és az  elszámoláshoz szükséges jelentős
tényeket tartalmazó dokumentációt.
(5) A  benyújtott számlamásolatok abban az  esetben fogadhatók el, ha azokat a  települési önkormányzat vagy
a települési önkormányzattal szerződéses viszonyban álló üzemeltető nevére állították ki.
4. Záró rendelkezések 18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
19. § Ez a rendelet
a) a  vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az  1191/69/EGK és az  1107/70/EGK tanácsi
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet (HL L 315., 2007. 12. 3., 1. o.),
b) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének az  általános gazdasági érdekű
szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendelet (HL L 114, 2012.4.26., 8. o.),
c) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.)
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
200/2014. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kocsis Ilonát
2014. június 1. napjától 2017. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. május 26. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
16/2014. (I. 31.) ME határozata a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya között a nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló Egyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter, a közigazgatási és igazságügyi miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  nemzeti fejlesztési minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya és
az  Oroszországi Föderáció Kormánya között a  nukleáris energia békés célú felhasználása terén folytatandó
együttműködésről szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegének – a  megerősítés
fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a  külügyminisztert, hogy az  Egyezmény szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
3. felhívom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az Egyezmény kihirdetéséről szóló törvény tervezetét az Egyezmény
szövegének végleges megállapítását követően terjessze a Kormány elé.
Budapest, 2014. január 13. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1006/2018. (II. 1.) Korm. határozata a Szent István Egyetem Agrár- és Gazdaságtudományi Kar békéscsabai telephelyű Gazdasági Campusának az egyházi fenntartásban működő Gál Ferenc Főiskolához történő csatlakozásáról.
A Kormány egyetért azzal, hogy a Szent István Egyetem Agrár- és Gazdaságtudományi Kar békéscsabai telephelyű
Gazdasági Campusa 2018. február 1. napjától feladatátadás keretében az  egyházi fenntartásban lévő Gál Ferenc
Főiskola szervezeti egységeként működjön tovább oly módon, hogy a képzési és kutatási feladatok személyi, tárgyi
feltételei a feladatátvevő intézménynél a feladatátadás napjával biztosításra kerüljenek.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
29/2009. (XI. 12.) NFGM rendelete az Új Magyarország Fejlesztési Terv keretében meg valósuló beruházások általános forgalmi adó emeléséből eredő költségnövekményének kompenzációjáról.
A 2007–2013. programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból
származó támogatások fogadásához kapcsolódó pénzügyi lebonyolítási és ellenőrzési rendszerek kialakításáról szóló 281/2006.
(XII. 23.) Korm. rendelet 66. §-ában kapott felhatalmazás alapján, a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter feladat- és hatásköréről
 szóló 134/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §-ának h) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a pénzügyminiszter
feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) Ha az Új Magyarország Fejlesztési Terv (a továb biak ban: ÚMFT) keretében meg valósuló projekt elszámolható
összköltsége az általános forgalmi adó (a továb biak ban: áfa) kulcsának emelése következtében megemelkedik és
a megnövelt áfa-tartalommal benyújtott kifizetési igénylések alapján kifizetendő támogatás összegére az eredetileg
megítélt támogatás nem nyújt fedezetet, akkor a kedvezményezett a költségnövekedés finanszírozása érdekében
– a (2) bekezdésben meghatározott feltételek együttes fennállása esetén – kompenzációra jogosult.
(2) A kompenzáció érdekében a kedvezményezett – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség honlapján közzétett kérelemminta
kitöltésével, legkésőbb az utolsó kifizetési igénylés benyújtásával egyidejűleg – kezdeményezheti a támogatási
szerződés módosítását, ha
a) nem vagy csak részben jogosult az áfa levonására, ezért projektjét bruttó módon tervezte vagy arányosítással
állapítja meg a levonható és a le nem vonható áfa összegét,
b) az emelt áfával érintett pályázat benyújtása 2009. június 30. előtt megtörtént,
c) az emelt áfával érintett beszerzések teljesítése 2009. június 30. után történik,
d) a projekt elszámolható összköltségének – az áfa kulcsának emelése miatti – növekedése eléri vagy meghaladja
az 5 millió forintot, és
e) a pályázat, projekt sajátosságai miatt a műszaki tartalom csökkentése, a költségátcsoportosítás, illetve egyéb,
a projektvégrehajtás során rendelkezésre álló eszközök alkalmazása várhatóan nem ellensúlyozza az áfa
kulcsának emelése miatti költségnövekményt.
(3) A kérelemnek tartalmaznia kell
a) a kedvezményezett nevét,
b) a támogatási szerződés számát,
c) a kérelmezett elszámolható összköltséget,
d) a kérelmezett támogatási összeget, és
e) a költségnövekmény okait dokumentumokkal alátámasztva.
(4) A (2) bekezdés d) pontjában foglalt minimumkorlátot nem kell figye lembe venni a központi költségvetési szerv
kedvezményezettek esetében, vagy ha a projekt teljes egészében az ÚMFT keretében megítélt támogatásból valósul
meg.
(5) A kedvezményezett által biztosított saját forrás aránya a projekt támogatásának növelése esetén sem csökkenhet.
2. § Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a támogatási szerződés módosítására, továbbá a projektek
dokumentumainak nyilvántartására és megőrzésére a 2007–2013 időszakban az Európai Regionális Fejlesztési
Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának általános eljárási
szabályairól szóló 16/2006. (XII. 28.) MeHVM–PM együttes rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


text:
69/2013. (VII. 5.) OGY határozata a Magyarországot megillető egyenlő elbánásról.
1. Mi, magyarok, több mint ezer éve az  államalapítással, a  kereszténység felvételével beléptünk az  európai népek
családjába.
Mi, magyarok, sokszor kiálltunk az európai értékekért. Volt idő, amikor vérünkkel védtük ezeket az értékeket külső
támadásokkal szemben. 1956-ban fegyvert fogtunk a kommunista diktatúra ellen. 1989-ben hozzájárultunk Európa
újraegyesítéséhez a vasfüggöny lebontásával.
Mi, magyarok, szabad akaratunkból léptünk be az Európai Unióba.
Tettük ezt abban a reményben, hogy a jog, az igazságosság és a szabadság alapján álló közösséghez csatlakozunk.
Mi, magyarok, nem akarunk többet olyan Európát, ahol a szabadságot korlátozzák, és nem kiteljesítik. Nem akarunk
többet olyan Európát, ahol a nagyobb visszaél a hatalmával, ahol megsértik a nemzetek szuverenitását, és ahol csak
a kisebbnek kell tisztelnie a nagyobbat.
A vasfüggöny mögött eltöltött 40 év alatt elegünk lett a diktátumokból.
Mi, magyarok, mindig tiszteletben tartottuk, ha az  Európai Unió erre feljogosított intézményei párbeszédet
kezdeményeztek, és mindig készen álltunk az ésszerűség jegyében fogant megállapodásokra.
Ezért joggal várjuk el az Európai Unió intézményeitől a Magyarországnak kijáró tiszteletet és egyenlő elbánást.
Elvárjuk az Európai Uniótól, hogy tartsa tiszteletben mindazon jogainkat, amelyek a csatlakozás után is megilletnek
minket, éppen úgy, mint minden tagországot.
A magyar Országgyűlés csodálkozásának ad hangot, hogy az Európai Parlament olyan határozatot hozott, amelyhez
nincs joga, és amellyel az  Európai Parlament túllépi hatáskörét. Önkényesen állapít meg követelményeket,
önkényesen vezet be új eljárásokat, és olyan új intézményeket kreál, amelyekkel megsérti Magyarország uniós
alapszerződésben garantált szuverenitását.
Ezzel az Európai Parlament szembemegy az európai értékekkel és veszélyes útra vezeti az Európai Uniót.
További aggodalomra ad okot, hogy a  Magyarországot sújtó hatalmi visszaélés mögött üzleti érdekek húzódnak
meg.
Magyarország csökkenti a  magyar családok által felhasznált energia árát. Ez  sértheti több európai nagyvállalat
érdekeit, akik monopol helyzetük révén hosszú éveken át extraprofitot termeltek Magyarországon. Elfogadhatatlan,
hogy az Európai Parlament ezeknek a nagyvállalatoknak az érdekében próbál nyomást gyakorolni hazánkra.
A magyar Országgyűlés egész Európára nézve veszélyesnek tartja, ha az  üzleti csoportok érdekei akadálytalanul
érvényesülnek az Európai Unióban, és felülírhatják az alapszerződésben lefektetett szabályokat.
A mai napon határozatot fogadunk el annak érdekében, hogy megvédjük Magyarország szuverenitását és a magyar
emberek egyenjogúságát Európában.
Felszólítjuk Magyarország Kormányát, hogy ne engedjen az  Európai Unió nyomásának, ne hagyja csorbítani
az ország alapszerződésben garantált jogait, és folytassa a magyar családok életét megkönnyítő politikáját!
2. Ez az országgyűlési határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
231/2017. (VII. 10.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Hainitsch Bayer Katalint 2017. november 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. június 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
56/2013. (VII. 2.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. június 24-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. június 3-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az  Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés úgy módosítsa az országgyűlési képviselők tiszteletdíjáról, költségtérítéséről
és kedvezményeiről szóló törvényt, hogy a tiszteletdíj és a költségtérítés összege az euró bevezetéséig ne emelkedhessen?”
Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban: Alaptörvény) 4. cikk (2) bekezdése szerint az országgyűlési képviselőt
mentelmi jog és a függetlenségét biztosító javadalmazás illeti meg. Ahhoz tehát, hogy az országgyűlési képviselők
függetlensége biztosítható legyen, a  képviselői javadalmazás összegének megfelelőnek kell lennie. Az  Országos
Választási Bizottság álláspontja szerint a  javadalmazás emelésének kizárásával vagy egy jövőbeli, bizonytalan
esemény bekövetkezésétől való függővé tételével sérülne a képviselői függetlenség.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a kérdésben megtartásra kerülő országos népszavazás
eredményének az  Országgyűlés csak úgy tudna eleget tenni, ha az  Alaptörvényben meghatározott alkotmányos
jogot korlátozná. Mindezek alapján a  Bizottság álláspontja, hogy a  kérdés az  Alaptörvény módosítását is
szükségessé tenné, ami viszont az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján tiltott tárgykör, így a kérdésben
nem tartható népszavazás.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1)  bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az  egyértelműség követelménye
azt jelenti, hogy a  népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy
a  választópolgár a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés
világos és kizárólag egyféleképpen legyen értelmezhető, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a  népszavazásra feltenni kívánt kérdés valójában több
kérdést tartalmaz, ugyanis mind a  képviselői tiszteletdíjra, mind a  költségtérítés összegére is vonatkozik. Így
a választópolgároknak nincs lehetőségük külön-külön véleményt nyilvánítani a kezdeményezésekről.
Fentiek alapján az  Országos Választási Bizottság – az  Nsztv. 10.  § b)  pontja alapján, mivel a  kérdésben nem lehet
országos népszavazást tartani és az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg
a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Alaptörvény 4.  cikk (2)  bekezdés, 8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án és a  10.  § b) és
c) pontján, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349. § (1) bekezdés c) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a régi Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. §
(1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján
alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
156/2013. (HK 7.) HVKF intézkedése a katonai rendész fegyvernemi jelvény rendszeresítéséről.
A Honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi XIII. törvény 46. § (6) bekezdés, a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM utasítás
(a továbbiakban: Utasítás), valamint a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005.
(III. 30.) HM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) rendelkezéseire figyelemmel az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az Utasítás előírásai szerint elkészített, elbírált, felterjesztett, a szervezetszerű rendész szakfeladatot ellátó
állomány részére, a Rendelet által meghatározott köznapi
zubbonyon, társasági zubbonyon és posztóköpenyen viselt
parolikhoz katonai rendész fegyvernemi jelvényt rendszeresítek.
2. A rendszeresített katonai rendész fegyvernemi jelvény szöveges leírását, képi ábrázolását az intézkedés
melléklete tartalmazza.
3. A jóváhagyott katonai rendész fegyvernemi jelvény
műszaki dokumentációjának kidolgozásáról a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal, a rendszeresítéséből adódó
költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, legyártásáról az
MH Összhaderőnemi Parancsnokság gondoskodik.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba.
Dr. Benkő Tibor vezérezredes s. k.,
Honvéd Vezérkar főnöke


text:
450/2016. (XII. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kovács Nórát
a 2016. december 1. napjától 2019. november 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. november 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
55/2012. (IX. 17.) NFM rendelete a nukleáris létesítményben foglalkoztatott munkavállalók speciális szakmai képzéséről, továbbképzéséről és az atomenergia alkalmazásával összefüggő tevékenységek folytatására jogosultak köréről.
Az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 68. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 84. § f) pontjában és a kormányhivatalokat felügyelő miniszterek kijelöléséről szóló 5/2010. (XII. 23.) ME rendelet
1. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya a nukleáris létesítményben foglalkoztatott munkavállalókra (a továbbiakban: munkavállaló) és
a nukleáris létesítmény engedélyesére (a továbbiakban: engedélyes) terjed ki.
(2) Az e rendeletben használt egyes fogalmakra az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény (a továbbiakban: Atv.)
2. §-ában, valamint a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági követelményeiről és az ezzel összefüggő hatósági
tevékenységről szóló 118/2011. (VII. 11.) Korm. rendelet 10. mellékletében szereplő meghatározásokat kell alkalmazni,
azzal, hogy munkavállalón a felügyelet alatt munkát végzőket is érteni kell.
2. A munkavállalók kiválasztásával kapcsolatos követelmények 2. § (1) A munkavállalók kiválasztásának és alkalmazásának feltételeit az engedélyesnek írásban kell szabályoznia, amelynek
tartalmaznia kell a nukleáris létesítmény munkavállalókkal való ellátottságára, a munkavállalókra és azok
alapképzettségére, szakképesítésére és alkalmasságára vonatkozó követelményeket. (2) A speciális nukleáris szakismeretet igénylő, és ezen belül a biztonság szempontjából fontos munkakörök betöltéséhez
szükséges szakirányú képzettségi és képesítési követelményeket, szakirányú gyakorlati időtartamot az 1–7. melléklet,
a nukleáris szakirányú képesítést adó képzési programok záró, minősítő vizsgáira vonatkozó általános
követelményeket a 8. melléklet tartalmazza. (3) A munkavállalók képesítésére, az egészségügyi, fizikai és pszichológiai alkalmasságára vonatkozó követelményeket
– az adott nukleáris létesítménytípus sajátosságait figyelembe véve – az Előzetes-, valamint Végleges Biztonsági
Jelentés (a továbbiakban: Biztonsági Jelentés) tartalmazza. 3. Betanító szakirányú képzés
3. § (1) Új nukleáris létesítményben foglalkoztatni kívánt munkavállalóknak a munkakörük ellátásához előírt nukleáris
szakirányú képesítést és gyakorlatot a fűtőelemeknek a reaktorba történő első berakásáig, vagy a kiégett fűtőelemek
telephelyre történő első szállításáig kell megszerezniük. Az új nukleáris létesítményben foglalkoztatni kívánt
munkavállalónak a szükséges gyakorlat megszerzése érdekében részt kell vennie az üzembe helyezési feladatok
végrehajtásában. (2) Üzemelő nukleáris létesítményben foglalkoztatni, vagy más munkakörbe áthelyezni kívánt munkavállaló
kiválasztásánál és alkalmazásánál a munkavállalónak a munkakörre előírt képesítést a munkakörben történő önálló
munkavégzés megkezdéséig kell megszereznie. 4. § (1) A munkavállalók betanító szakirányú képzésére vonatkozó előírásokat – az Atv.-ben, a szakképzésről szóló,
a felnőttképzésről szóló törvényben, továbbá a 3. mellékletben jelzett jogszabályokban és dokumentumokban
foglaltak figyelembevételével – az engedélyesnek meg kell határoznia.
(2) Az engedélyesnek olyan képzési programot kell kidolgoznia és megvalósítania, amely biztosítja, hogy a munkavállaló
rendelkezzen a munkakör betöltéséhez szükséges elméleti ismeretekkel, szaktudással és gyakorlattal. A betanító
szakirányú képzésre vonatkozó képzési programok követelményeit a 3–7. melléklet tartalmazza.
(3) A betanító szakirányú képzésre vonatkozó képzési programot a munkakörben elvégzendő feladatok, tevékenységek
részletes elemzése alapján kell meghatározni, amelyet az engedélyes köteles írásban rögzíteni, valamint az érintettek
számára hozzáférhetővé tenni. A képzési programban a valóságos körülmények közötti gyakorlati foglalkozást,
betanulást is elő kell írni. A gyakorlati képzést az adott munkakör figyelembevételével munkahelyi környezetben,
blokk szimulátoron vagy karbantartó gyakorlóközpontban kell végezni. A képzés során minden résztvevőben
tudatosítani kell a biztonság elsődleges voltát. (4) A betanító szakirányú képzés során ellenőrizni kell az ismeretek elsajátításának szintjét. Az ellenőrzés történhet
vizsgával vagy egy adott gyakorlati feladat ellenőrzött végrehajtásával. Az atomerőművi blokkvezénylői személyzet
esetében a betanulás végén szimulátoron végzett ellenőrzéssel is meg kell győződni a munkavállalónak a munkakör
ellátására való alkalmasságáról. (5) Önálló munkavégzéssel csak az a munkavállaló bízható meg, aki teljesíti a munkakörre előírt képzettségi
követelményeket, valamint megfelelő egészségügyi, fizikai és pszichológiai alkalmassággal rendelkezik.
Az egészségügyi, fizikai alkalmasságot az engedélyes köteles legalább kétévente, a pszichológiai alkalmasságot
legalább ötévente ellenőrizni. (6) A nukleáris munkavégzés karbantartási, szakipari, beruházási területein – a nukleáris biztonság szempontjából
meghatározó munkakörök kivételével – az engedélyes felügyelet alatti munkavégzési engedélyt adhat ki. Felügyelet
alatti munkavégzésre jogosító engedély annak adható ki, aki teljesíti az adott tevékenység „felügyelet alatti
munkavégzésre” vonatkozó, jóváhagyott képzettségi és vizsga követelményeket, és megfelelő egészségügyi, fizikai
és pszichológiai alkalmassággal is rendelkezik. A felügyelet alatti munkavégző feladatait csak önálló munkavégzési
jogosítvánnyal rendelkező munkavállaló folyamatos helyszíni irányításával, felügyeletével végezheti.
5. § (1) A képzést a felnőttképzésről szóló törvény előírásai szerint az engedélyes vagy – atomerőmű, valamint a Kiégett
Kazetták Átmeneti Tárolója (a továbbiakban: KKÁT) esetében – az engedélyesen kívül a felnőttképzésről szóló törvény
hatálya alá tartozó más felnőttképzési intézmény végezheti. A képzés az engedélyes képzési programjainak
végrehajtásával történhet. (2) A képzés alapján megszerzett képesítés az érintett munkakör betöltésére jogosít, iskolai végzettséget és államilag
elismert szakképesítést nem tanúsít. Az engedélyes felel a képzéshez szükséges személyi, tárgyi és pénzügyi feltételek
biztosításáért. (3) A képzést és a képzésben való részvételt úgy kell dokumentálni és archiválni, hogy a nukleáris létesítményben az adott
munkakör betöltéséhez szükséges követelmények teljesülése bármikor megállapítható legyen.
6. § A képzési programokban követni kell a nukleáris létesítményben, annak rendszereiben, rendszerelemeiben,
az üzemeltetés módjában, a műszaki és adminisztratív utasításokban bevezetett, valamint az üzemeltetési
tapasztalatok alapján szükségesnek tartott és megvalósított változásokat. A képzési programokat és tananyagokat
időszakosan – legalább háromévente – felül kell vizsgálni. Biztosítani kell, hogy a munkavállaló felkészüléséhez
megfelelő minőségű és mennyiségű oktatási anyag, valamint megfelelő segédanyagok, üzemi dokumentációk,
segédletek és a gyakorlati képzést támogató eszközök álljanak rendelkezésre.
7. § A Biztonsági Jelentésben meghatározott műszaki háttér szervezet felsőfokú végzettséghez kötött munkakört betöltő
munkavállalói, valamint a nukleáris biztonságért felelős vezetők képzettségi követelményei között szerepelniük kell
olyan elemeknek, amelyek tartalmazzák a nukleáris technika alapvető elveinek, a nukleáris létesítmény biztonsága
tervezési és üzemeltetési alapelveinek ismeretét. 4. Szinten tartó szakirányú képzés
8. § (1) Rendszeres szinten tartó szakirányú képzésben kell részesíteni azt a munkavállalót, akinek a tevékenysége a nukleáris
létesítmény biztonságát közvetlenül érinti, vagy arra kihatással lehet. A szinten tartó képzési programok
kidolgozásánál figyelembe kell venni az egyes nukleáris létesítményi munkakörök eltérő sajátosságait is.
(2) A szinten tartó szakirányú képzés keretében biztosítani kell a munkakör betöltéséhez szükséges alapvető ismeretek,
készségek és jártasságok szinten tartását, továbbá ismertetni kell a nukleáris létesítmény rendszereiben,
rendszerelemeiben, az írásos utasításokban, az eljárásrendekben végrehajtott, illetve az üzemeltetési tapasztalatok
– beleértve a bekövetkezett, valamint más nukleáris létesítménynél megtörtént üzemzavarokból levont tanulságok –
hasznosítása eredményeként szükségesnek tartott és megvalósított változásokat. (3) A munkavállalók szinten tartó képzési programjának tartalmaznia kell a baleset-elhárítási, a sugárvédelmi, a munka
és tűzvédelmi képzést is. (4) A balesetelhárítási és a tűzvédelmi üzemi szervezetek munkavállalói részére évenként legalább egy alkalommal
elméleti képzést és gyakorlatot kell tartani. 9. § A szinten tartó képzés folytatására az 5. § rendelkezései az irányadók.
5. A betanító és szinten tartó szakirányú képzési program ellenőrzése
10. § (1) A nukleáris létesítmény biztonság szempontjából meghatározó és fontos, valamint speciális nukleáris ismereteket
igénylő munkaköreinek betanító szakirányú képzési programjai és a szinten tartó szakirányú képzési programok
összeállítására, végrehajtására vonatkozó elveket a Biztonsági Jelentés tartalmazza.
(2) A képzési programok végrehajtásáról, időszakos felülvizsgálatáról a nukleáris biztonsági hatóságot tájékoztatni kell.
(3) Az éves betanító és szinten tartó képzési programok megvalósítására vonatkozó ütemtervet, az engedélyesnek
a nukleáris biztonsági hatósághoz a tárgyévet megelőző év december 31. napjáig be kell nyújtania tájékoztatás
céljából. (4) E betanító és szinten tartó szakirányú képzések programjait az engedélyes köteles a felnőttképzésről szóló törvény,
valamint a belső szabályozása szerint, dokumentált és ellenőrizhető módon, a szükséges felülvizsgálati ciklus
figyelembevételével naprakész állapotban tartani. 6. Záró rendelkezések 11. § (1) Ez a rendelet 2012. november 1-jén lép hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésekor érvényben levő jogosítványok a jogosítvány érvényességi idejének lejártáig az adott
munkakörben történő munkavégzésre jogosítanak. (3) A rendelet a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági közösségi keretrendszerének létrehozásáról szóló,
2009. június 25-i 2009/71/EURATOM tanácsi irányelv 7. cikkének való megfelelést szolgálja.
(4) Hatályát veszti az atomerőműben, valamint a kutató és oktató atomreaktorban foglalkoztatott munkavállalók
szakirányú képzéséről, továbbképzéséről és az atomenergia alkalmazásával összefüggő tevékenységek folytatására
jogosultak köréről szóló 49/1998. (VI. 25.) IKIM–MKM együttes rendelet.
(5) Hatályát veszti az egyes ipari, kereskedelmi és idegenforgalmi tevékenységek gyakorlásához szükséges képesítésekről
szóló 5/1997. (III. 5.) IKIM rendelet mellékletének „ATOMERŐMŰVI” része.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1070/2014. (II. 19.) Korm. határozata az Európai Unió Közép-afrikai Köztársaságbeli Műveletében („EUFOR RCA”) történő magyar katonai szerepvállalásról.
A Kormány az  Alaptörvény 47.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott hatáskörében eljárva Magyarország
európai uniós tagságából folyó kötelezettségeinek teljesítése érdekében, az  Európai Unió közös biztonságés védelempolitikája megerősítéséhez való nemzeti hozzájárulásként, az  Európai Unió Tanácsának döntése
alapján engedélyezi, hogy az  Európai Unió Közép-afrikai Köztársaságbeli Műveletében („EUFOR RCA”)
a  Magyar Honvédség állományából legfeljebb 6 fő (váltási időszakban maximum 12 fő) törzstiszt a  missziót
vezető műveletparancsnokságra, részben pedig a  Közép-afrikai Köztársaság fővárosában települő hadszíntéri
parancsnokságra települve a  művelet mandátumában meghatározott ideig, de legfeljebb 2014. december 31-ig
részt vegyen, amely időtartamba a kitelepülés és a visszatelepülés időtartama nem számít bele.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2016. (V. 20.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva – a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 231. §-ára figyelemmel –
a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2016. június 1. napjától dr. Molnár Zoltánt miniszteri
biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 231. §-ával összhangban
a) részt vehet a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar (a továbbiakban: Kar) szerveinek ülésén,
b) tájékoztatást kérhet a Kar szerveitől és azok tisztségviselőitől,
c) megismerheti a Kar és szervei által kezelt valamennyi adatot,
d) megtekintheti a Kar és szervei bármely iratát,
e) beléphet a Kar és szervei által használt bármely helyiségbe,
f ) felügyeli a Kar ügyintézési és ügyviteli tevékenységét,
g) elrendelheti a Kar gazdálkodásának és informatikai rendszereinek vizsgálatát,
h) rendkívüli közgyűlést hívhat össze,
i) elrendelheti a  végrehajtó összeférhetetlenségének ellenőrzését, és a  Kar által lefolytatott ellenőrzés
eredményétől függően az összeférhetetlenség fennállását bejelenti a miniszter felé,
j) elrendelheti a Vht. 226/A. §-ában foglaltak betartásának ellenőrzését,
k) iránymutatás kiadását kezdeményezheti.
3. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra jogosult.
4. § A miniszteri biztost tevékenységének ellátásában a Közigazgatási Államtitkári Titkárság segíti.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
6. § 2016. június 1-jén hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 22/2015. (XI. 19.) IM utasítás.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
51/2010. (VII. 7.) ME határozata címzetes főjegyzői cím adományozásáról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 30/B. § (1) bekezdése alapján, a helyi önkormányzatokért felelős miniszter
és a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter együttes javaslatára
Pardiné dr. Szabó Zsuzsannának, Köröstarcsa község jegyzőjének Hegedűs Gábornénak, Jakabszállás község jegyzőjének
dr. Schindler Andreának, Boda község jegyzőjének Bognárné dr. Solymoskövi Veronikának, Kesztölc község jegyzőjének
Kissné Kiss Zsuzsannának, Adorjánháza–Csögle–Egeralja–Külsővat körjegyzőjének dr. Woth Lászlónak, Mezőfalva nagyközség jegyzőjének
dr. Szakali Erzsébetnek, Szolnok Megyei Jogú Város jegyzőjének
dr. Hancsicsák Mihálynak, Nyírlugos város jegyzőjének dr. Percze Tündének, Nagyréde község jegyzőjének
dr. Bekecs Andreának, Mátraszentimre község jegyzőjének dr. Herczeg Tibornak, Szuhakálló község jegyzőjének
Tóthné Bodnár Irénnek, Emőd város jegyzőjének Török Barnabásnak, Sajóbábony város jegyzőjének
Sárádi Kálmánné dr.-nak, Óbuda–Békásmegyer (III. kerület) jegyzőjének dr. Csizmadia Juliannának, Pécel város jegyzőjének
dr. Molnár Ildikónak, Szentendre város jegyzőjének Rozgonyi Eriknek, Alsónémedi nagyközség jegyzőjének
Varga Sándornak, Jánosháza nagyközség jegyzőjének dr. Korsós Ágnesnek, Hódmezővásárhely Megyei Jogú Város jegyzőjének
címzetes főjegyzői címet adományozok. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
355/2011. (XII. 30.) Korm. rendelete a Kormányzati Ellenőrzési Hivatalról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (2) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az
Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet alkalmazásában
1. ellenőrzés kapcsán adatszolgáltatásra kötelezett szerv: az ellenőrzés tárgyához kapcsolódó, de nem az ellenőrzött
szervnél fellelhető információt, dokumentumot vagy informatikai rendszert kezelő szerv vagy személy;
2. ellenőrzött szerv: az ellenőrzési programban ellenőrzöttként meghatározott szerv;
3. kapcsolattartó: az ellenőrzött szerv vezetője által kijelölt, a kormányzati ellenőrzés során a kormányzati
ellenőrökkel kapcsolatot tartó, a kormányzati ellenőrzés lefolytatásának biztosítását az ellenőrzött szerv részéről
koordináló, a kormányzati ellenőrzéshez szükséges dokumentumok rendelkezésre bocsátásáért felelős személy;
4. kormányzati ellenőr: a kormányzati ellenőrzést ellátó kormánytisztviselő;
5. vizsgálatvezető: a 19. § (1) bekezdése szerint kijelölt, az ellenőrzési program összeállításáért, a kormányzati
ellenőrzés irányításáért, a helyszíni vizsgálat megszervezéséért, a kormányzati ellenőrzési feladatok
összehangolásáért és eredményes lefolytatásáért, valamint az ellenőrzési jelentés elkészítéséért felelős
kormányzati ellenőr. II. FEJEZET A KORMÁNYZATI ELLENŐRZÉSI HIVATAL
1. A Kormányzati Ellenőrzési Hivatal jogállása 2. § (1) A Kormányzati Ellenőrzési Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) központi hivatal.
(2) A Hivatal irányítását a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) látja el.
(3) A Hivatal önállóan működő és gazdálkodó központi költségvetési szerv.
(4) A Hivatal székhelye Budapest. 3. § A Kormány kormányzati ellenőrzési szervként a Hivatalt jelöli ki.
2. A Hivatal szervezete, vezetői 4. § (1) A Hivatalt elnök vezeti, akit a miniszter javaslatára a miniszterelnök nevez ki és ment fel.
(2) A Hivatal elnökét feladatai ellátásában elnökhelyettesek segítik, akiket a Hivatal elnökének javaslatára a miniszter
nevez ki és ment fel. (3) A Hivatal elnökévé és elnökhelyettesévé állam- és jogtudományi doktori vagy okleveles közgazdász képesítéssel és
legalább öt év közigazgatási gyakorlattal, valamint öt év vezetői tapasztalattal rendelkező magyar állampolgár
nevezhető ki. 3. A Hivatal feladat- és hatásköre
5. § A kormányzati ellenőrzés az ellenőrzött szerv szervezetétől függetlenül működő, elsősorban a közpénzek
felhasználását, a nemzeti vagyonnal való gazdálkodást, annak megóvását, a közfeladatok hatékony, gazdaságos
és eredményes ellátását vizsgáló tárgyilagos, tényfeltáró, következtetéseket levonó és javaslatokat megfogalmazó
ellenőrzési vagy tanácsadó tevékenység. 6. § A Hivatal ellátja a kormányzati ellenőrzési szerv törvényben meghatározott feladatait, valamint a kormányzati
ellenőrzésre vonatkozó politika érvényesítésével kapcsolatban jogszabályban vagy közjogi szervezetszabályozó
eszközben meghatározott további feladatokat. 7. § (1) A Hivatal kormányzati ellenőrzési hatásköre nem terjed ki
a) a központi költségvetésről szóló törvény Országgyűlés, Köztársasági Elnökség, Alkotmánybíróság, Alapvető
Jogok Biztosának Hivatala, Állami Számvevőszék, Bíróságok, Magyar Köztársaság Ügyészsége, Gazdasági
Versenyhivatal, Magyar Tudományos Akadémia, Magyar Művészeti Akadémia költségvetési fejezetébe sorolt
költségvetési szervek, és b) a Magyar Nemzeti Bank
ellenőrzésére. (2) A rendvédelmi szervek, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat kormányzati
ellenőrzését tevékenységük sajátosságainak és törvényben foglaltaknak megfelelően kell végrehajtani.
4. A Hivatal beszámolási kötelezettsége 8. § A Hivatal elnöke a Hivatal tevékenységéről évente, a tárgyévet követő év június 30-áig a miniszter útján beszámol
a Kormánynak. A beszámoló tartalmazza különösen a) az éves kormányzati ellenőrzési feladatok teljesítésének értékelését,
b) a kormányzati ellenőrzések fontosabb megállapításait és javaslatait,
c) az ellenőrzési jelentések alapján készített intézkedési tervekben foglaltak időarányos teljesítésének bemutatását,
d) tájékoztatást a kormányzati ellenőrzések során feltárt büntető-, szabálysértési, fegyelmi vagy polgári jogi
jogviszony alapján érvényesítendő jog, követelés, egyéb polgári jogi igény érvényesítésére irányuló eljárás
megindítására okot adó cselekményekről, mulasztásokról vagy hiányosságokról, valamint ezen eljárások Hivatal
által ismert állásáról, eredményéről, e) tájékoztatást a Hivatal által tárgyévben végzett tanácsadó tevékenységekről,
f) a kormányzati ellenőrzések személyi és tárgyi feltételeit, a tevékenységet elősegítő és akadályozó tényezőket.
5. Közös ellenőrzések 9. § (1) A Hivatal – megállapodás alapján – közös ellenőrzést végezhet a felügyeleti és a hatósági ellenőrző szervekkel.
(2) Az (1) bekezdés szerinti megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a közös ellenőrzésről a Hivatal önálló ellenőrzési
jelentést készít. 6. A tanácsadó tevékenység végrehajtása 10. § (1) A Hivatal a 11. § (3) bekezdésében meghatározott szerv vagy személy megbízása alapján az ilyen szerv vagy személy
részére tanácsadó tevékenységet végez. A tanácsadó tevékenységre szóló megbízás – kivéve, ha az szóbeli
konzultációra irányul – írásban érvényes. A megbízásnak tartalmaznia kell a tanácsadó tevékenység tárgyát, feladatait
és célját, valamint a beszámolás formáját és határidejét.
(2) A tanácsadó tevékenység végrehajtása érdekében a Hivatal megkeresést intézhet adatszolgáltatás, információk
hitelességének megállapítása, illetve dokumentumok megküldése érdekében bármely hatósághoz, állami,
önkormányzati szervhez, gazdálkodó szervezethez vagy személyhez. A megkeresés teljesítésére a 22. § (2) bekezdését
alkalmazni kell. (3) A tanácsadó tevékenységről nem készül ellenőrzési jelentés.
III. FEJEZET A KORMÁNYZATI ELLENŐRZÉS 7. A kormányzati ellenőrzés általános szabályai
11. § (1) A Hivatal kormányzati ellenőrzési tevékenységét a 6. § szerinti feladatai figyelembevételével elkészített és a Kormány
által jóváhagyott éves ellenőrzési terv alapján végzi. (2) A Hivatal éves ellenőrzési tervét a tárgyévet megelőző év december 15-éig a miniszter útján nyújtja be a Kormánynak.
(3) A Kormány döntése, a miniszterelnök vagy a miniszter utasítása alapján a Hivatal elnöke soron kívüli kormányzati
ellenőrzést rendel el. (4) A (3) bekezdésben meghatározott szerv vagy személy a Hivatal elnökét a már folyamatban lévő kormányzati
ellenőrzés kiterjesztésére, módosítására vagy megszüntetésére is utasíthatja. 12. § (1) A kormányzati ellenőrzést a kormányzati ellenőrök megbízólevél alapján végzik.
(2) Ha a kormányzati ellenőrzés során büntetőeljárás megindítására okot adó cselekmény, mulasztás vagy hiányosság
gyanúja merül fel, a Hivatal a büntetőeljárásról szóló törvényben foglaltak szerint jár el.
(3) Ha a Hivatal a kormányzati ellenőrzés során szabálysértés vagy fegyelmi vétség elkövetésének gyanúját észleli, az
illetékes szervnél vagy személynél felelősségre vonásra irányuló eljárást kezdeményezhet.
(4) Ha a Hivatal a kormányzati ellenőrzés során olyan jogszabálysértést állapít meg, amely más szerv vagy hatóság
eljárását teszi szükségessé, megkereséssel él a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szerv vagy hatóság felé.
(5) Polgári jogviszonyból fakadó jog, követelés, egyéb polgári jogi igény érvényesítésére okot adó cselekmény vagy
mulasztás észlelése esetén a Hivatal az igény érvényesítésére jogosult szerv vagy személy felé megkereséssel élhet.
(6) A (3)–(5) bekezdés alapján megkeresett szerv, hatóság vagy személy az eljárás megindításával kapcsolatos
álláspontjáról a megkeresés kézhezvételétől számított 30 napon belül, az eljárás eredményéről pedig annak
befejezését követő 15 napon belül a Hivatalt írásban tájékoztatja.
(7) A Hivatal a (2)–(5) bekezdésben meghatározott intézkedéseket a kormányzati ellenőrzés lezárása előtt is megteheti.
13. § A kormányzati ellenőrzéseknél a vizsgálatvezető, valamint a kormányzati ellenőrök számára meghatározott feladatok
ellátásának rendjét a Hivatal kormányzati ellenőrzési kézikönyve szabályozza. A kormányzati ellenőrzési kézikönyvet
a Hivatal elnöke hagyja jóvá. 8. A kormányzati ellenőr
14. § (1) Kormányzati ellenőr felsőfokú iskolai végzettséggel és jogi, ellenőrzési, költségvetési, pénzügyi vagy számviteli
munkakörben szerzett, legalább kétéves munkaviszonnyal, köztisztviselői, kormánytisztviselői, közalkalmazotti
jogviszonnyal, bírói, igazságügyi, ügyészi, vagy hivatásos szolgálati viszonnyal rendelkező személy lehet.
(2) A Hivatal elnöke az (1) bekezdésben foglalt szakmai gyakorlatra vonatkozó követelmények alól felmentést adhat, de
köteles gondoskodni arról, hogy a Hivatal rendelkezzen mindazzal a szaktudással, gyakorlattal és egyéb ismerettel,
amely a kormányzati ellenőrzési feladatok elvégzéséhez szükséges. (3) Nem lehet vizsgálatvezetőnek kijelölni azt a kormányzati ellenőrt, aki a szakmai gyakorlatra vonatkozó követelmények
alól a (2) bekezdés alapján felmentést kapott mindaddig, amíg az (1) bekezdésben foglaltaknak nem felel meg.
15. § A kormányzati ellenőr köteles a) ellenőrzési tevékenysége során az ellenőrzési programban foglaltakat végrehajtani,
b) megbízólevelét az ellenőrzött szerv vezetőjének, kapcsolattartójának vagy alkalmazottjának bemutatni,
c) az objektív megállapítások kialakításához szükséges dokumentumokat és körülményeket megvizsgálni,
d) megállapításait tárgyszerűen, a valóságnak megfelelően írásba foglalni, és azokat a megfelelő bizonyítékokkal
alátámasztani, e) a kormányzati ellenőrzés során büntető-, szabálysértési vagy fegyelmi eljárás megindítására, illetve polgári
jogviszonyból fakadó jog, követelés, egyéb polgári jogi igény érvényesítésére okot adó cselekmény vagy
mulasztás, továbbá más szerv vagy hatóság hatáskörébe tartozó eljárás kezdeményezését megalapozó
jogszabálysértés gyanúja esetén haladéktalanul jelentést tenni a vizsgálatvezető útján a Hivatal elnökének,
f) a kormányzati ellenőrzés során a Közbeszerzési Döntőbizottság hivatalból történő eljárásának megindítására
okot adó jogszabálysértés gyanúja esetén haladéktalanul jelentést tenni a vizsgálatvezetőnek,
g) ellenőrzési munkalapot készíteni, és azt az aláírását követően a vizsgálatvezetőnek átadni,
h) a kormányzati ellenőrzési megbízatásával kapcsolatban vagy személyére nézve fennálló összeférhetetlenségi ok
tudomására jutásáról haladéktalanul jelentést tenni a Hivatal elnökének, amelynek elmulasztásáért vagy
késedelmes teljesítéséért fegyelmi felelősséggel tartozik, i) az ellenőrzött és a kormányzati ellenőrzés kapcsán adatszolgáltatásra kötelezett szervnél és annak
részegységeiben a biztonsági szabályokat és a munkarendet figyelembe venni,
j) a tudomására jutott minősített adatot, üzleti titkot vagy törvény által védett egyéb titkot megőrizni,
k) a kormányzati ellenőrzés során készített és beszerzett iratokat és iratmásolatokat az erre irányadó szabályok
szerint kezelni. 16. § (1) A kormányzati ellenőr nem vehet részt a kormányzati ellenőrzésben, ha
a) az ellenőrzött szerv vezetőjének vagy alkalmazottjának a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
685. § b) pontja szerinti közeli hozzátartozója, b) korábban az ellenőrzött szervvel foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban állt, a jogviszony megszűnésétől
számított egy éven belül, c) az ellenőrizendő szakterülettel vagy szervvel közös, vagy kapcsolódó program vagy feladat végrehajtásában
közreműködött a program lezárását, vagy a feladat elvégzését követő egy éven belül,
d) a kormányzati ellenőrzés tárgyilagos lefolytatása tőle egyéb okból nem várható el.
(2) Az összeférhetetlenségről a Hivatal elnöke az összeférhetetlenség okának tudomására jutásától számított 8 napon
belül határoz. A döntés meghozataláig a kormányzati ellenőrt az összeférhetetlenséggel érintett kormányzati
ellenőrzéssel összefüggésben az ellenőrzési tevékenysége alól fel kell menteni.
(3) Ha az (1) bekezdés szerinti összeférhetetlenség a Hivatal elnökével kapcsolatban merül fel, köteles azt haladéktalanul
a miniszternek bejelenteni. Az összeférhetetlenségről és a Hivatal eljárásáról a miniszter dönt.
9. Az ellenőrzött szerv 17. § (1) Az ellenőrzött szerv vezetője jogosult
a) a kormányzati ellenőr személyazonosságának bizonyítására alkalmas okirat és megbízólevelének bemutatását
kérni, ennek hiányában az együttműködést megtagadni, b) a kormányzati ellenőrzésnek az adott szervre vonatkozó javaslatait és az ezek alapjául szolgáló megállapításokat
megismerni. (2) Az (1) bekezdés a) pontját az ellenőrzött szerv kapcsolattartója és alkalmazottai tekintetében is alkalmazni kell.
18. § (1) Az ellenőrzött szerv vezetője, kapcsolattartója és alkalmazottai az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvényben
(a továbbiakban: Áht.) meghatározott kötelezettségeiken kívül kötelesek a) a kormányzati ellenőrzés végrehajtását elősegíteni, a kormányzati ellenőrökkel együttműködni,
b) a kormányzati ellenőrök számára megfelelő munkakörülményeket biztosítani.
(2) Az ellenőrzött szerv vezetője az (1) bekezdésben meghatározottakon túl köteles
a) a kormányzati ellenőrzés rendelkezésére bocsátott dokumentáció (iratok, okiratok, adatok) teljességéről
felhívásra nyilatkozni (teljességi nyilatkozat), b) a kormányzati ellenőrzés javaslatai alapján a végrehajtásért felelős személyeket kijelölni és a végrehajtás
határidejét feltüntető intézkedési tervet készíteni, az intézkedéseket a megadott határidőre végrehajtani,
továbbá arról a Hivatal elnökét írásban tájékoztatni. (3) A kapcsolattartó az (1) bekezdésben meghatározottakon túl köteles
a) a kormányzati ellenőr által aa) írásban kért adatszolgáltatásokat, dokumentumokat iratjegyzék kíséretében határidőre megküldeni,
ab) a kért dokumentumok előkészítését, összegyűjtését koordinálni, b) a kormányzati ellenőrökkel folyamatosan kapcsolatot tartani.
(4) Az ellenőrzött szerv vezetője a Hivatal felhívására a Hivatal által megjelölt határidőn belül kapcsolattartót jelöl ki. Ha az
ellenőrzött szerv vezetője e kötelezettségének nem tesz eleget, az ellenőrzött szerv vezetőjét kell kapcsolattartónak
tekinteni. Az ellenőrzött szerv vezetője felelősséggel tartozik azért, hogy a kapcsolattartó a (3) bekezdésben
meghatározott kötelezettségei teljesítéséhez szükséges jogosultságokkal rendelkezzen. (5) Az (1), a (3) és a (4) bekezdést a kormányzati ellenőrzés kapcsán adatszolgáltatásra kötelezett szerv vezetője,
kapcsolattartója és alkalmazottai tekintetében is alkalmazni kell. 10. A kormányzati ellenőrzés megindítása
19. § (1) A Hivatal elnöke a kormányzati ellenőrzés lefolytatásához kijelöli a vizsgálatvezetőt és a kormányzati ellenőrzést
lefolytató kormányzati ellenőröket. (2) A vizsgálatvezető elkészíti az ellenőrzési programot.
(3) Az ellenőrzési programot a Hivatal elnöke hagyja jóvá. Az ellenőrzési programtól eltérni a Hivatal elnökének
jóváhagyásával lehet, az ellenőrzési program módosítását a vizsgálatvezető kezdeményezheti.
(4) A kormányzati ellenőrzés kiterjesztése vagy módosítása esetén a vizsgálatvezető az ellenőrzési program módosítását
kezdeményezi. 20. § (1) A vizsgálatvezetőt, a kormányzati ellenőröket és a külső szakértőt a kormányzati ellenőrzés lefolytatásához szükséges
megbízólevéllel kell ellátni. (2) Az iktatószámmal ellátott megbízólevél tartalmazza
a) a „Megbízólevél” megnevezést, b) a kormányzati ellenőr nevét, beosztását, szolgálati igazolványának, vagy – ha szolgálati igazolvánnyal nem
rendelkezik – a személyazonosító igazolványának vagy más személyazonosításra alkalmas igazolványának
számát, c) az ellenőrzött szerv megnevezését, d) a kormányzati ellenőrzés tárgyát,
e) a kormányzati ellenőrzésre vonatkozó jogszabályi felhatalmazásra történő hivatkozást,
f) a megbízólevél időbeli hatályát, g) a megbízólevél kiállításának keltét, és
h) a megbízólevél kiállítására jogosult aláírását, bélyegzőlenyomatát. 11. A kormányzati ellenőrzés lefolytatása
21. § (1) A kormányzati ellenőrzést adatbekérés útján, illetve szükség szerint a helyszínen, a kormányzati ellenőrzés
végrehajtásához szükséges dokumentációk és informatikai rendszerek adatállományainak értékelésével, a megfelelő
ellenőrzési módszerek alkalmazásával kell végrehajtani. (2) A helyszíni vizsgálatot annak megkezdése előtt legalább 5 nappal korábban írásban be kell jelenteni az ellenőrzött
szerv vezetőjének, vagy ha kapcsolattartó kijelölésre került, a kapcsolattartónak. Ennek keretében tájékoztatást kell
adni a kormányzati ellenőrzésre vonatkozó jogszabályi felhatalmazásról és a kormányzati ellenőrzés várható
időtartamáról. Az előzetes bejelentést nem kell megtenni, ha az – a rendelkezésre álló adatok alapján – meghiúsítaná
a kormányzati ellenőrzés eredményes lefolytatását. 22. § (1) A Hivatal a kormányzati ellenőrzés során megkeresést intézhet adatszolgáltatás, információk hitelességének
megállapítása, vagy a kormányzati ellenőrzés tárgyához kapcsolódó, de nem az ellenőrzött szervnél fellelhető irat,
dokumentum – ideértve a minősített adatot, üzleti titkot vagy törvény által védett egyéb titkot tartalmazó iratot,
dokumentumot is – megküldése érdekében bármely hatósághoz, egyéb állami, önkormányzati szervhez, gazdálkodó
szervezethez vagy személyhez. (2) A megkeresett szerv vagy személy a megkeresésben foglaltak teljesítését csak akkor tagadhatja meg, ha az
jogszabályba ütközik. A megkeresett szerv vagy személy a megkeresést annak megérkezésétől számított 8 napon
belül köteles teljesíteni vagy a megkeresés teljesítésének jogszabályi akadályát a Hivatallal közölni.
23. § (1) Ha a kormányzati ellenőrzés során postai úton megküldött irat „nem kereste” jelzéssel érkezik vissza, azt – az ellenkező
bizonyításáig – a postai kézbesítés második megkísérlésének napját követő ötödik munkanapon kézbesítettnek kell
tekinteni. (2) Ha a postai úton történő kézbesítés azért hiúsul meg, mert a címzett vagy meghatalmazottja úgy nyilatkozik, hogy
a küldeményt nem veszi át, az iratot a kézbesítés megkísérlésének napján kézbesítettnek kell tekinteni.
24. § Ha a kormányzati ellenőrzés lefolytatásához szükséges irat idegen nyelven áll rendelkezésre, az ellenőrzött szerv
a kormányzati ellenőr felhívására köteles annak magyar nyelvű fordítását is a Hivatal rendelkezésére bocsátani.
25. § (1) A kormányzati ellenőrzés megállapításainak bizonyítására felhasználható különösen
a) az eredeti dokumentum; b) a másolat, amely egyszerű másolat, vagy az eredeti dokumentum hitelesített másolata lehet;
c) a kivonat, amely az eredeti dokumentum meghatározott részének, részeinek szöveghű, hitelesített másolata;
d) a tanúsítvány, amely több eredeti dokumentumnak, másolatnak vagy nyilvántartásnak a kormányzati ellenőr által
meghatározott szövegrészét és számszaki adatait tartalmazó hitelesített dokumentum;
e) a jegyzőkönyv, amely az ellenőrzött szerv vezetőjének, kapcsolattartójának vagy alkalmazottjának a kormányzati
ellenőr előtt tett szóbeli nyilatkozata dokumentálására szolgál; f) a közös jegyzőkönyv, amely olyan tényállás igazolására szolgál, amelyről nincs egyéb dokumentum, de amelynek
valódiságát a kormányzati ellenőr és az ellenőrzött szerv vezetője, kapcsolattartója vagy alkalmazottja közösen
megállapítja, és e tényt aláírásával igazolja; g) a fénykép, videofelvétel vagy más kép- és hangrögzítő eszközzel készített felvétel;
h) a szakértői vélemény; i) a nyilatkozat, amely az ellenőrzött szerv olyan alkalmazottjának vagy olyan személynek írásbeli kijelentése, aki
a kormányzati ellenőrzés tárgyával összefüggő információval rendelkezik, vagy rendelkezhet.
(2) A hiteles másolatot, a kivonatot és a tanúsítványt az ellenőrzött szerv vezetője vagy a kapcsolattartó hitelesíti.
A hitelesítő a dokumentumban foglaltak valódiságát a hitelesítés időpontjának feltüntetése mellett aláírásával
igazolja. (3) A másolat hitelesítésénél a „másolat” szó feltüntetése mellett utalni kell arra, hogy a másolat az eredeti
dokumentummal mindenben megegyezik. Nincs szükség a másolat hitelesítésére, ha
a) a másolatot az ellenőrzött szerv készíti el,
b) iratjegyzék kíséretében megküldi a Hivatal részére c) az iratjegyzék valamennyi csatolt dokumentumot tételesen tartalmazz és
d) az ellenőrzött szerv vezetője vagy a kapcsolattartó nyilatkozik arról, hogy a megküldött másolatok az eredeti
dokumentumokkal mindenben megegyeznek. (4) Az ellenőrzött szerv részéről az adatszolgáltatást teljesítő személy felelős azért, hogy a megküldött másolatok az
eredeti dokumentumokkal mindenben megegyezzenek. (5) A kivonat hitelesítésénél a „kivonat” szó feltüntetése mellett meg kell jelölni, hogy a kivonat mely eredeti
dokumentum, melyik oldalának mely szövegrészét tartalmazza. (6) A tanúsítvány hitelesítésénél a „tanúsítvány” szó feltüntetése mellett meg kell jelölni, hogy mely dokumentumok vagy
nyilvántartások alapján készült. 26. § A Hivatal a kormányzati ellenőrzés során jogszerűen megszerzett iratot, adatot, dokumentumot vagy egyéb
bizonyítási eszközt más kormányzati ellenőrzésnél is felhasználhatja. 27. § (1) Ha a kormányzati ellenőrzés lefolytatása szempontjából jelentős tény vagy egyéb körülmény megállapításához olyan
különleges szakértelem szükséges, amellyel a Hivatal nem rendelkezik, szakértőt kell igénybe venni. Szakértő
igénybevételére egyéb indokolt esetben is sor kerülhet. (2) Szakértőként minden olyan személy vagy szervezet megbízható, aki vagy amely a feladat ellátásához megfelelő
szakmai felkészültséggel rendelkezik. (3) A Hivatal a szakértővel közli mindazokat az adatokat, amelyekre feladatának teljesítéséhez szüksége van. A szakértő
a kormányzati ellenőrzés iratait a feladatának ellátásához szükséges mértékben megismerheti.
(4) A szakértő jogaira a kormányzati ellenőrre vonatkozó szabályokat, kötelezettségeire a 15. § b)–d) és i)–k) pontját kell
alkalmazni. 12. A kormányzati ellenőrzés megszakítása, felfüggesztése 28. § (1) A kormányzati ellenőrzést a Hivatal elnöke indokolt esetben megszakíthatja. Ilyen eset különösen, ha a Hivatalnak
soron kívüli kormányzati ellenőrzést kell lefolytatnia, vagy a vizsgálatvezető vagy a kormányzati ellenőr
akadályoztatva van. (2) A kormányzati ellenőrzés megszakításáról az ellenőrzött szerv vezetőjét írásban értesíteni kell.
(3) A kormányzati ellenőrzés megszakítását megalapozó körülmény fennállását a Hivatal elnöke szükség szerint
felülvizsgálja, és dönt a kormányzati ellenőrzés megszakításának fenntartásáról vagy a kormányzati ellenőrzés
folytatásáról. 29. § (1) A kormányzati ellenőrzést a Hivatal elnöke felfüggesztheti, ha a számviteli rend állapota, egyéb hiányosságok vagy az
ellenőrzött szerv jogsértő magatartása a kormányzati ellenőrzés folytatását nem teszik lehetővé.
(2) A vizsgálatvezető kötelessége az (1) bekezdésben foglalt, a kormányzati ellenőrzés folytatását akadályozó tényeket
rögzíteni, az ezért felelős személyeket megnevezni és a Hivatal elnökének a kormányzati ellenőrzés felfüggesztésére
javaslatot tenni. (3) A Hivatal elnöke a kormányzati ellenőrzés felfüggesztése esetén
a) írásban tájékoztatja az ellenőrzött szerv vezetőjét a kormányzati ellenőrzés felfüggesztéséről, és
b) legfeljebb 30 napos határidőt állapít meg a (2) bekezdés szerint rögzített hiányosságok pótlására vagy a jogsértő
magatartás megszüntetésére. (4) A kormányzati ellenőrzés felfüggesztésével egyidejűleg – ha ennek egyéb feltételei fennállnak – eljárási bírság
kiszabására irányuló eljárás is indítható. 13. Az eljárási bírság
30. § (1) Az Áht. 65. § (1) bekezdése szerinti eljárási bírság kiszabása tekintetében a kormányzati ellenőrzéshez kapcsolódó
együttműködési, adatszolgáltatási vagy a kormányzati ellenőrzés végrehajtását elősegítő kötelezettség
megszegésének minősül, ha a kötelezett a) az Áht. 64. §-ában és 66. § (2) bekezdésében, vagy
b) a 18. § (1)–(3) bekezdésében, a 22. § (2) bekezdésében, a 24. §-ban, a 36. §-ban vagy a 37. §-ban
meghatározott kötelezettségének határidőben nem tesz eleget. (2) Ha a kötelezett az együttműködési, adatszolgáltatási vagy a kormányzati ellenőrzés végrehajtását elősegítő
kötelezettségének nem tesz eleget, az eljárási bírság kiszabásával kapcsolatos eljárás megindítása előtt a Hivatal
a kötelezettet írásban, legfeljebb 8 napos póthatáridő kitűzésével és a jogkövetkezmények megjelölésével az eredeti
kötelezettségének teljesítésére hívja fel. (3) Ha a kötelezett a felhívásban foglaltakat a (2) bekezdés szerint meghatározott póthatáridőn belül sem teljesíti,
a Hivatal elnöke hivatalból eljárást indíthat az eljárási bírság kiszabása tárgyában.
14. Az ellenőrzési jelentés 31. § A Hivatal a kormányzati ellenőrzésekről jelentést készít.
32. § (1) Az ellenőrzési jelentés tartalmazza a) a Hivatal ellenőrzést végző szervezeti egységének megnevezését,
b) az ellenőrzött szerv megnevezését, c) a kormányzati ellenőrzésre vonatkozó jogszabályi felhatalmazás megjelölését,
d) a kormányzati ellenőrzés tárgyát, e) a kormányzati ellenőrzéssel érintett időszakot,
f) a helyszíni vizsgálat kezdetét és végét, g) a kormányzati ellenőrzés célját, feladatait,
h) az alkalmazott ellenőrzési módszereket és eljárásokat, i) az ellenőrzési megállapításokat és javaslatokat,
j) a kormányzati ellenőrzéssel érintett időszakban az ellenőrzött szervnél hivatalban lévő, az ellenőrzött területekért
felelős vezetők nevét, beosztását, k) a jelentés elkészítésének dátumát, és
l) a Hivatal elnökének aláírását. (2) Az (1) bekezdés szerinti megállapításokban lényegre törő, az eredményeket és a hiányosságokat összefoglaló, rövid,
tömör értékelést kell adni, továbbá javaslatokat kell megfogalmazni a hiányosságok felszámolása és a folyamatok
hatékonyabb, eredményesebb működése érdekében. (3) A kormányzati ellenőrök az ellenőrzési jelentés elkészítésénél minden, az ellenőrzött szerv és egyéb szervek által
rendelkezésükre bocsátott, a kormányzati ellenőrzés tárgyához kapcsolódó információt és véleményt értékelnek.
A kormányzati ellenőrzés tárgyához kapcsolódó információ és vélemény nem befolyásolhatja a kormányzati ellenőrök
tényeken alapuló megállapításait. (4) Az ellenőrzési jelentés elkészítéséért és a levont következtetésekért a vizsgálatvezető, adatainak és megállapításainak
valódiságáért, helytállóságáért és alátámasztásáért a vizsgálatot végző kormányzati ellenőrök felelősek.
33. § (1) A Hivatal az ellenőrzési jelentés tervezetének az adott szervre vonatkozó megállapításokat és javaslatokat tartalmazó
kivonatát egyeztetés céljából megküldi azon ellenőrzött szerv vezetőjének, akire vonatkozóan a jelentéstervezet
javaslatot tartalmaz. Egyéb érdekelt részére a Hivatal elnökének döntése alapján kell az ellenőrzési jelentés tervezetét
vagy annak kivonatát megküldeni. (2) Ha az egyeztetéssel érintett ellenőrzött szerv vagy az, akire az ellenőrzési jelentés vagy annak kivonatának tervezete
megállapításokat vagy javaslatokat tartalmaz, az ellenőrzési jelentés vagy annak kivonatának tervezetében szereplő
megállapításokat vagy javaslatokat vitatja, az azokkal kapcsolatos észrevételeit az ellenőrzési jelentés vagy annak
kivonatának tervezetének kézhezvételétől számított 8 napon belül a Hivatalnak írásban nyújthatja be. Az
észrevételben meg kell jelölni azokat a jogszabályhelyeket vagy mellékelni kell azokat a dokumentumokat, amelyek az
észrevételben foglaltakat alátámasztják. (3) A (2) bekezdés szerinti határidőt az ellenőrzött szerv a határidő lejárta előtt előterjesztett indokolt kérelmére a Hivatal
elnöke egy alkalommal, legfeljebb 8 nappal meghosszabbíthatja. (4) Ha a (2) és (3) bekezdés szerinti határidőben az ellenőrzött szerv részéről nem érkezik a Hivatalhoz észrevétel, azt
akként kell tekintetni, hogy az ellenőrzött szerv az ellenőrzési jelentés vagy annak kivonatának tervezetében szereplő
megállapításokkal és javaslatokkal egyetért. (5) Az észrevétel elfogadása esetén a Hivatal az ellenőrzési jelentés vagy annak kivonatának tervezetét az elfogadott
észrevételnek megfelelően módosítja, és erről vagy az észrevétel elutasításáról az ellenőrzött szervet tájékoztatja.
(6) Ha a megállapítások vagy a javaslatok alapján szükséges, a Hivatal az ellenőrzési jelentés vagy annak kivonatának
tervezetét záró megbeszélés keretében egyeztetheti az ellenőrzött szerv vezetőjével vagy az általa kijelölt, az
ellenőrzött szerv képviseletére felhatalmazott személlyel. (7) A Hivatal elnöke az (1) bekezdés szerinti egyeztetést indokolt esetben – így különösen, ha a kormányzati ellenőrzés
megállapításai alapján büntetőeljárás kezdeményezése, vagy polgári jogviszonyból fakadó jog, követelés, egyéb
polgári jogi igény érvényesítése szükséges – mellőzheti. 34. § A Hivatal a jelentés adott szervre vonatkozó megállapításait és javaslatait tartalmazó kivonatát megküldi azon
ellenőrzött szerv vezetőjének, akire vonatkozóan a jelentés javaslatot tartalmaz.
35. § (1) A Hivatal az ellenőrzési jelentést
a) a Hivatal ellenőrzési tervében szereplő vagy kormánydöntéssel elrendelt kormányzati ellenőrzés esetén
a miniszter útján a Kormány elé, b) a miniszterelnök által elrendelt kormányzati ellenőrzés esetén a miniszterelnök elé,
c) a miniszter által elrendelt kormányzati ellenőrzés esetén a miniszter elé
terjeszti. (2) A Hivatal által készített jelentés nyilvánosságára az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról
szóló törvény, valamint az egyes titokfajtákra vonatkozó törvények rendelkezései irányadóak.
15. Az intézkedési terv 36. § (1) Az ellenőrzött szerv vezetője az ellenőrzési jelentés vagy annak kivonata alapján a szükséges intézkedések
végrehajtásáért felelős személyek és határidők megjelölésével az ellenőrzési jelentés vagy annak kivonata
kézhezvételétől számított 15 napon belül intézkedési tervet készít, és azt a Hivatal részére megküldi.
(2) Ha az ellenőrzött szerv vezetője az intézkedési tervet nem készíti el, vagy az elkészített és a Hivatal részére megküldött
intézkedési tervet a Hivatal nem fogadja el, a Hivatal elnöke a 30. § (2) és (3) bekezdésben foglaltak szerint jár el.
37. § (1) Az ellenőrzött szerv vezetője éves bontásban nyilvántartást vezet, amellyel az ellenőrzési jelentésben vagy annak
kivonatában tett javaslatok hasznosulását és végrehajtását nyomon követi. A nyilvántartás az intézkedési terv alapján
tartalmazza az ellenőrzött szerv által végrehajtott intézkedések rövid leírását és a végre nem hajtott intézkedések okát.
(2) A jelentés megállapításai, javaslatai alapján végrehajtott intézkedésekről, a végre nem hajtott intézkedésekről és azok
indokáról az ellenőrzött szerv vezetője beszámolót készít és azt a tárgyévet követő év január 31-éig megküldi a Hivatal
részére. (3) Ha az intézkedési tervben foglaltak végrehajtása több évet érint, az ellenőrzött szerv vezetője a (2) bekezdésben
meghatározott beszámolón kívül a végrehajtás befejezését követő 30 napon belül számol be.
(4) A Hivatal az intézkedési tervekben foglaltak megvalósításáról az éves beszámolójában tájékoztatja a Kormányt.
IV. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 38. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő kormányzati ellenőrzés során is alkalmazni kell.
39. § Hatályát veszti a Kormányzati Ellenőrzési Hivatalról szóló 312/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
117/2013. (III. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Botka
Lászlóné dr.-t 2012. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. február 25. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
338/2014. (XII. 18.) Korm. rendelete az MVM Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak a Fővárosi Gázművek Zártkörűen Működő Részvénytársaságban fennálló részesedése MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság és MFB Invest Befektetési és Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság általi megszerzése nemzetstratégiai jelentőségűnek minősítéséről.
A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 97.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 24/A. §-a
alapján a  Fővárosi Gázművek Zártkörűen Működő Részvénytársaság (székhely: 1081 Budapest, II. János Pál pápa
tér 20., cégjegyzékszám: 01-10-042416) 160 690 db törzsrészvényének az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen
Működő Részvénytársaság és az  MFB Invest Befektetési és Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság
által az MVM Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaságtól történő megszerzését közérdekből
nemzetstratégiai jelentőségű összefonódásnak minősíti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 22 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1032/2015. (I. 30.) Korm. határozata az építésüggyel kapcsolatos társadalompolitikai elképzelések megvalósítását célzó intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy átfogó felülvizsgálatot követően, a  lakossági építkezések
sajátosságait kiemelten szem előtt tartva tegyen javaslatot az ügyintézés egyszerűsítésére és hatékonyabbá tételére
az építésügyi igazgatás területén;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. június 30.
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  igazságügyi miniszterrel együttműködve vizsgálja felül
a  tervező építészeti tevékenységének szerepét, jogait és kötelezettségeit, azok szükség szerinti tisztázása és
egyértelműsítése érdekében;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 igazságügyi miniszter
Határidő: 2015. május 31.
3. felhívja az  igazságügyi minisztert és a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy vizsgálják meg a szerzői jogról
szóló 1999. évi LXXVI. törvény építészeti alkotásokra, műszaki létesítményekre, illetve azok terveire vonatkozó
rendelkezéseit, és – szükség esetén – tegyenek javaslatot a vonatkozó szerzői jogi szabályozás módosítására;
Felelős: igazságügyi miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. május 31.
4. az építési beruházások nyomon követhetőségének érdekében felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert,
hogy a  nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködve – és a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökének
bevonásával – dolgozza ki a  közepes és nagy léptékű, közpénzből, illetve európai uniós forrásból megvalósuló
építési beruházások előkészítésére és lebonyolítására vonatkozó egységes módszertani rendszert, továbbá
az építési beruházások minőségének biztosítása érdekében vizsgálja felül a vonatkozó eljárási szabályokat;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. május 31.
5. felhívja az igazságügyi minisztert és a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az építésügyi hatósági eljárásban
az állami szerepvállalás erősítése céljából az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvényjavaslat kidolgozása
során vizsgálják meg az  állami végrehajtás lehetőségét, annak szervezeti, végrehajtási és forráslehetőségeinek
biztosításával;
Felelős: igazságügyi miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. június 30.
6. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  érintett miniszterekkel együttműködve – és a  Nemzeti
Média- és Hírközlési Hatóság elnökének bevonásával –
a) dolgozza ki az  egyablakos e-építésügy részletes koncepcióját és megvalósításának költség- és ütemtervét,
valamint
b) vizsgálja meg a  kivitelezés átlátható egységes nyomon követésének feltételeit, és tegyen javaslatot
a szabályozás módosítására, továbbá a kapcsolódó fejlesztések megvalósításának költségvetésére és ütemtervére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. június 30.
7. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  érintett miniszterekkel együttműködve – és a  Nemzeti
Média- és Hírközlési Hatóság elnökének bevonásával – vizsgálja felül a  beépítésre szánt területek tekintetében
az építésügyi hatósági eljárásra vonatkozó szabályozást a településrendezési tervek rugalmasabbá tétele érdekében;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 földművelésügyi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. június 30.
8. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  érintett miniszterekkel együttműködve vizsgálja felül
a települések külterületein való építkezés lehetőségeit, különös tekintettel a sajátos területhasználatokra;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 földművelésügyi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 honvédelmi miniszter
Határidő: 2015. június 30.
9. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  miniszterekkel együttműködve – és a  Nemzeti Média- és
Hírközlési Hatóság elnöke, valamint a Központi Statisztikai Hivatal elnöke bevonásával – dolgozza ki
a) a korszerű értékalapú, gazdaságélénkítő területrendezési, településfejlesztési és településrendezési tervezési
szakmai koncepciót, valamint a többszintű tervezési és nyilvántartási módszertan javaslatát,
b) az a) pontban foglalt metodika alapján a jogszabályi keretrendszert;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 honvédelmi miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 igazságügyi miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2015. június 30.
10. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az érintett miniszterekkel együttműködve dolgozza ki
a) a Balaton kiemelt üdülőkörzet területrendezési tervezési rendszerének felülvizsgálatát követően annak
korszerű, innovatív eszközöket alkalmazó új módszertanát,
b) az a) pontban foglalt módszertan alapján tegyen javaslatot a Balaton kiemelt üdülőkörzet tervrendszerére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 földművelésügyi miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. június 30.
11. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  érintett miniszterekkel együttműködve az  elfogadott
közbeszerzési koncepció figyelembevételével dolgozza ki a  tervezésre, az  építésre és a  kivitelezésre irányuló
szakmaspecifikus eljárási szabályelemeket;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 igazságügyi miniszter
Határidő: az új közbeszerzési törvény és végrehajtási jogszabályai kidolgozásához igazodva
12. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  érintett miniszterekkel együttműködve a  tervpályázati
rendszer hatékonyabbá, átláthatóbbá és költségtakarékosabbá tételének, valamint az  építészeti tervek minőség
alapú kiválasztásának érdekében vizsgálja felül az építészeti tervek minőség alapú beszerzési rendszerét és tegyen
javaslatot annak átalakítására;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 igazságügyi miniszter
Határidő: az új közbeszerzési törvény és végrehajtási jogszabályai kidolgozásához igazodva
13. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  egységes, országot lefedő főépítészi és tervtanácsi
rendszer megteremtésének érdekében vizsgálja felül és tegyen javaslatot a főépítészi struktúra és jogállás, valamint
a  tervtanácsi hierarchia országos szintű egységesítésére, valamint a  főépítészi tevékenységhez kapcsolódó
jogszabályok felülvizsgálatára;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. június 30.
14. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy tegyen javaslatot a  Magyar Építészeti Tanács felállítására,
feladat- és hatáskörének meghatározására, tagsági összetételére, céljaira és működési rendjére;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 igazságügyi miniszter
Határidő: 2015. március 31.
15. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon a  Nemzeti Építészetpolitika kidolgozásáról
egy olyan minőségű kiadvány formájában, mely a  nemzetközi példákhoz hasonlóan képviseli a  hazai építészet
irányelveit;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. március 31.
16. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszterrel együttműködve – és
a  Központi Statisztikai Hivatal elnökének bevonásával – gondoskodjon az  állami tulajdonú középület állomány
kataszterének elkészítéséről, valamint a középület-felújítási programmal való összekapcsolásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. június 30.
17. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az érintett miniszterekkel együttműködve tegyen javaslatot
a minőségi épített környezet javítása érdekében szemléletformáló és oktatási programok bevezetésére az óvodától
a felsőoktatásig, valamint a megvalósítás időtartamára és ütemtervére.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
495/2013. (XII. 5.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a vagyonnyilatkozat lényeges
adatának, tényének, szándékosan valótlan közlésére, illetve elhallgatására tekintettel dr. varga tibor józsefet
2013. december 19-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. november 27. áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
29/2018. (IX. 13.) KKM közleménye a Magyarország Kormánya és a Svéd Királyság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2018. XIX. törvény 2. és 3. §-a hatálybalépéséről.
A 2018. évi XIX. törvénnyel a Magyar Közlöny 2018. július 2-i 102. számában kihirdetett, a Magyarország Kormánya
és a Svéd Királyság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény 14. cikk
(1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Egyezmény a Felek által az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges nemzeti jogi feltételek teljesítésére
vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó értesítés kézhezvételének napját követő második hónap első napján lép
hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó értesítés
kézhezvételének napja: 2018. augusztus 24.
Az egyezmény hatálybalépésének napja: 2018. október 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2018. évi XIX. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy a Magyarország
Kormánya és a Svéd Királyság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló
egyezmény kihirdetéséről szóló 2018. évi XIX. törvény 2. és 3. §-a 2018. október 1-jén, azaz kettőezertizennyolc
október elsején lép hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1460/2017. (VII. 25.) Korm. határozata a Magyarország 2017–2018. V4 elnökségének lebonyolításáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva Szijjártó Pétert e  határozat
közzétételét követő naptól Magyarország 2017–2018. évi V4 elnökségének lebonyolításáért felelős kormánybiztossá
nevezi ki.
2. A kormánybiztos megbízatása a V4 elnökség végéig, 2018. június 30-áig szól.
 3. A kormánybiztos 1. pontban foglalt feladatkörében eljárva
a) ellátja a 2017–2018. évi magyar V4 elnökség előkészítésének és lebonyolításának koordinálását,
b) ellátja a kapcsolódó feladatok tárcák közötti összehangolását,
c) ellátja a  2017–2018. évi magyar V4 elnökségi arculat külső megjelenésének egységes meghatározásával
kapcsolatos feladatokat, d) gondoskodik a  V4 elnökség megfelelő külpolitikai és diplomáciai lebonyolításáról és a  V4 elnökség
színvonalas és széles körű társadalmi, kulturális megjelenítéséről, valamint promóciójáról Magyarországon
és – a  külképviseletek útján – külföldön, beleértve a  V4 történelmével kapcsolatos társadalmi tudatosság
növelését, illetve nyelvi sokszínűsége megismerésének támogatását.
4. A  kormánybiztos mint külgazdasági és külügyminiszter irányítja a  Magyarország 2017–2018. évi V4 elnökségének
lebonyolításáért felelős miniszteri biztos tevékenységét.
5. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök irányítja.
 6. A kormánybiztos e tevékenységét díjazás nélkül látja el.
 7. A kormánybiztos munkáját a titkárság segíti.
 8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
105/2019. (IX. 12.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Türk Nyelvű Államok Együttműködési Tanácsa Titkársága közötti, a Türk Nyelvű Államok Együttműködési Tanácsa magyarországi Képviseleti Irodájáról szóló székhely-megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter és az igazságügyi miniszter együttes előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya és
a Türk Nyelvű Államok Együttműködési Tanácsa Titkársága közötti, a Türk Nyelvű Államok Együttműködési Tanácsa
magyarországi Képviseleti Irodájáról szóló székhely-megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövegének végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás
kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a  Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1387/2016. (VII. 21.) Korm. határozata az Országos Széchényi Könyvtár fejlesztésével összefüggő feladatokról.
A Kormány az Országos Széchényi Könyvtár korszerű működési feltételeinek biztosítása érdekében
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere, a  Miniszterelnökséget vezető
miniszter és a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával készítse el a  Budavári Palota F. épülete nemzeti könyvtári
funkciójának megújítását megalapozó tervezési programot, amely együttesen tartalmazza az  épület műszaki
állapotához, a  nemzeti könyvtár hatékony működtetéséhez, valamint az  épület műemléki védettségéhez
kapcsolódó elemeket;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. szeptember 15.
 2. egyetért azzal, hogy a  Budavári Palota F. épület belső tereinek műemléki rekonstrukciója keretében,
a  könyvtárszakmai funkciók alapján, az  eredeti tervek felhasználásával sor kerül a  díszlépcsőház helyreállítására,
a Mátyás-terem rekonstrukciójára, a nyugati oldal teljes teremsorának megújítására, a keleti oldalon a díszteremnek
és a hozzá kapcsolódó terasz historizáló állapot szerinti megújítására és a toronyraktárak visszabontására;
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával az  épület
rekonstrukciójával kapcsolatban tervpályázat kiírásáról gondoskodjon;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: 2016. szeptember 15.
 4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere és a  nemzetgazdasági
miniszter bevonásával készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  2.  pontban meghatározott rekonstrukció
tervezési programjáról, ütemtervéről és költségigényéről, a 3. pontban meghatározott tervpályázat eredményeinek
figyelembevételével;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a tervpályázat eredményhirdetését követően azonnal
 5. egyetért a  Makovecz Imre Bástyája projekt megvalósításához szükséges, jelenleg az  Isteni Megváltóról Nevezett
Nővérek Kongregációja Magyar Tartomány tulajdonában álló Piliscsaba, belterület 1602/4. hrsz., és a  Piliscsaba,
külterület 080/13. hrsz alatti, valamint magánszemély tulajdonában álló Piliscsaba, belterület a  1602/4/A. hrsz.
alatti, természetben a 2081 Piliscsaba, Fő út 2/A. szám alatt található ingatlanok állam által történő megszerzésének
szándékával;
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság útján gondoskodjon a  Piliscsaba, belterület 1602/4. hrsz. alatti és a  Piliscsaba, belterület
1602/4/A.  hrsz. alatti ingatlanok legfeljebb a  független ingatlanforgalmi szakértő által meghatározott forgalmi
értéken történő megszerzéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 7. felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy a  Nemzeti Földalapkezelő Szervezet útján gondoskodjon a  Piliscsaba,
külterület 080/13 hrsz. alatti ingatlan állam tulajdonába kerülése érdekében szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal 8. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere és a  Miniszterelnökséget vezető
miniszter bevonásával készítsen előterjesztést a  Kormány számára az  Országos Széchényi Könyvtár archivális és
átmeneti raktárának megvalósítására irányuló tervekről és a költségtervről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. augusztus 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2012. (II. 21.) VM rendelete a Dunaszentgyörgyi-láperdő természetvédelmi terület létesítéséről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 3. és 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
94. § l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Védetté nyilvánítom Dunaszentgyörgyi-láperdő természetvédelmi terület elnevezéssel a Tolna megyében,
Dunaszentgyörgy és Paks közigazgatási területén lévő, az 1. mellékletben felsorolt ingatlan-nyilvántartási helyrajzi
számú, összesen 332 hektár kiterjedésű területet. 2. § A védetté nyilvánítás célja a Duna-völgy eltűnőben lévő lápréti, láperdei, ligeterdei tájképi értékeinek, a terület
természetes és természetközeli állapotú növénytársulásainak, valamint a hozzájuk kapcsolódó állatközösségek
megőrzése. 3. § A terület természetvédelmi kezelési tervét a 2. melléklet tartalmazza.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter