text:
326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelete az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának végrehajtási rendjéről.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 15. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az
Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed az egyrészről Izland, a Liechtensteini Hercegség, a Norvég Királyság, és másrészről a Magyar
Köztársaság között az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának végrehajtásáról szóló
együttműködési megállapodás kihirdetéséről szóló 235/2011. (XI. 15.) Korm. rendelet, valamint a Norvég Királyság és
a Magyar Köztársaság között a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának végrehajtásáról szóló
együttműködési megállapodás kihirdetéséről szóló 236/2011. (XI. 15.) Korm. rendelet (a továbbiakban együtt:
együttműködési megállapodások) szerinti EGT Finanszírozási Mechanizmusból, valamint Norvég Finanszírozási
Mechanizmusból (a továbbiakban együtt: finanszírozási mechanizmusok) származó támogatási célú kötelezettségek
vállalására, teljesítésére, a teljesítés ellenőrzésére, a felhasználásában, a lebonyolításban és az ellenőrzésben részt vevő
természetes személyekre, jogi személyekre, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetekre, a támogatást
igénylőkre és a kedvezményezettekre. (2) A rendelet hatálya nem terjed ki a finanszírozási mechanizmusok donor országok szervezetei által kezelt
programjaiból származó támogatási célú kötelezettségek vállalására, teljesítésére, a teljesítés ellenőrzésére,
a felhasználásában, a lebonyolításban és az ellenőrzésben részt vevő természetes személyekre, jogi személyekre, jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezetekre, a támogatást igénylőkre és a kedvezményezettekre.
(3) Az e rendelet hatálya alá tartozó források felhasználásának tekintetében az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletet (a továbbiakban: Ávr.) csak akkor kell alkalmazni, ha
e rendelet eltérő szabályokat nem állapít meg. 2. § Az e rendeletben foglalt jogokat és kötelezettségeket az együttműködési megállapodásokkal, továbbá az európai
uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről
szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Atr.) összhangban kell gyakorolni, illetve teljesíteni.
2. Értelmező rendelkezések 3. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. donor hozzájárulás: a finanszírozási mechanizmusok keretében a donor országok által nyújtott, a donor országok
menedzsment költségeivel csökkentett nettó támogatás, 2. donor ország: az EGT Finanszírozási Mechanizmus tekintetében az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini
Hercegség, valamint a Norvég Királyság, a Norvég Finanszírozási Mechanizmus tekintetében a Norvég Királyság,
3. donor partnerségi program: a donor program partner tanácsadói szerepben történő közreműködésével
megvalósuló program, 4. donor partnerségi projekt: donor országbeli partnerrel történő együttműködésben megvalósuló projekt,
5. donor program partner: a donor országban lévő állami szerv vagy a donor országok által kijelölt kormányközi
szervezet, amely a program előkészítésében, illetve végrehajtásában tanácsadói szerepet tölt be,
6. ellenőrzési hatóság: az együttműködési megállapodásokban kijelölt, az irányítási és kontrollrendszerek
megfelelőségét ellenőrző független nemzeti szintű szerv, 7. ellenőrzési nyomvonal: az irányítási és kontrollrendszer felelősségi és információs szintjeinek, kapcsolatainak
leírása szövegesen, táblázatba foglalva vagy folyamatábrával szemléltetve, 8. éves program jelentés: az egyes programok végrehajtásának előrehaladásáról szóló beszámoló, melyet a program
operátor készít el, és küld meg a nemzeti kapcsolattartó és a donor országok részére,
9. éves ülés: a nemzeti kapcsolattartó és a donor országok éves találkozója, melyen áttekintésre kerül a finanszírozási
mechanizmusok végrehajtásával kapcsolatos előrehaladás, 10. Finanszírozási Mechanizmus Iroda: a finanszírozási mechanizmusok operatív végrehajtásában a donor országokat
támogató, kapcsolattartóként működő szervezet, 11. hitelesítési jelentés: a költségigazoló nyilatkozat alátámasztása érdekében az igazoló hatóság által meghatározott
formátumban és ütemezéssel az igazoló hatóság részére benyújtandó jelentés,
12. hitelesítési tevékenység: a hitelesítést végző szerv által végzett, folyamatba épített, dokumentum alapú és helyszíni
ellenőrzések összessége, 13. hitelesítést végző szerv: a projektgazdák és projekt partnerek felmerült költségei tekintetében a végrehajtó
ügynökség, az ösztöndíj program keretében támogatott projektgazdák és projekt partnerek felmerült költségei
tekintetében a program operátor, a program szintű szervek és a nemzeti szintű szervek felmerült költségei
tekintetében a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség, 14. igazoló hatóság: az együttműködési megállapodásokban kijelölt, a pénzügyi adatok hitelességét igazoló
független nemzeti szintű szerv, 15. indikátor: a projekt céljainak és várt eredményeinek megvalósulását, teljesülését mérő fizikailag vagy pénzügyileg
számszerűsített mutató, 16. irányítási és kontrollrendszer: a nemzeti kapcsolattartó, az igazoló hatóság, az ellenőrzési hatóság, a program
operátor és a végrehajtó ügynökség által kialakított és működtetett – a finanszírozási mechanizmusok
gazdaságos, hatékony és eredményes megvalósulását biztosító – folyamatrendszer,
17. kedvezményezett: a programok keretében támogatásban részesülő projektgazda és projekt partner; a program
előkészítési-, menedzsment költségekből és a komplementer tevékenységek forrásából részesülő program
operátor és végrehajtó ügynökség; a technikai segítségnyújtás forrásaiból részesülő nemzeti kapcsolattartó,
igazoló hatóság, ellenőrzési hatóság és végrehajtó ügynökség; a kétoldalú kapcsolatok program szintű alapjából,
illetve a kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapjából részesülő projektgazda, projekt partner, program operátor és
végrehajtó ügynökség, 18. kétoldalú kapcsolatok program szintű alapja: a Magyarország és a donor országok közti kétoldalú kapcsolatok
előmozdítását szolgáló elkülönített pénzügyi alap az egyes programok költségvetésén belül, melynek kezeléséért
a program operátor felel, 19. kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapja: a Magyarország és a donor országok közti kétoldalú kapcsolatok
előmozdítását szolgáló elkülönített pénzügyi alap nemzeti szinten, melynek kezeléséért a nemzeti kapcsolattartó
felel, 20. kifizetés-igénylés: a kedvezményezett által a hitelesítést végző szerv részére benyújtott, támogatás igénybe
vételére irányuló és a támogatásra való jogosultságot hitelesen alátámasztó dokumentumok összessége,
21. komplementer tevékenységek forrása: a program végrehajtással összefüggésben felmerülő kiegészítő
tevékenységeinek finanszírozására szolgáló pénzügyi forrás az egyes programok költségvetésén belül,
22. kutatási program: az együttműködési megállapodásokban meghatározott „Kétoldalú kutatási együttműködések”
című program, melyre vonatkozó különös szabályokat a szabályzatok 12. melléklete határozza meg,
23. monitoring: a projektek és programok végrehajtásának nyomon követése, mely a támogató és
a kedvezményezett közti megállapodásban foglalt eljárások követését, az előrehaladás ellenőrzését és
a lehetséges problémák időben történő azonosítását szolgálja, 24. nem kormányzati szervezet: önálló jogi személyiséggel bíró, nonprofit, önkéntes, nem kereskedelmi célú, a helyi
önkormányzatoktól, a központi kormányzattól, az állam- és közigazgatás szerveitől, politikai pártoktól és
kereskedelmi szervezetektől független szervezet, ide nem értve a vallási szervezeteket és a politikai pártokat,
25. nemzeti kapcsolattartó: az együttműködési megállapodásokban kijelölt, a donor országokkal való
kapcsolattartásért és a finanszírozási mechanizmusok szabályszerű végrehajtásáért felelős nemzeti szintű szerv,
26. nemzeti szintű szerv: a nemzeti kapcsolattartó, az igazoló hatóság és az ellenőrzési hatóság,
27. nevesített projekt: a programdokumentumban nevesített, a donor országok által jóváhagyott, támogatásban
részesülő projekt, 28. négy szem elve: az adott feladatot ellátó személy munkájának egy másik személy által végzett felülvizsgálata,
29. ösztöndíj program: az EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának végrehajtásáról szóló
együttműködési megállapodásban meghatározott „EGT Ösztöndíj Program”, 30. program: meghatározott fejlesztési stratégia, mely a finanszírozási mechanizmusok támogatásával megvalósuló
projekteken keresztül járul hozzá az együttműködési megállapodásokban megállapított célok és eredmények
eléréshez, 31. programdokumentum: a programot a donor országok által megadott formai és tartalmi követelményeknek
megfelelően kifejtő, a program operátorok által kidolgozott és a donor országok jóváhagyásához kötött
dokumentum, 32. program előkészítési költség: a programok tervezési feladataival összefüggésben felmerülő költségek
finanszírozására szolgáló pénzügyi forrás az egyes programok költségvetésén belül, a programdokumentumok
donor országok általi jóváhagyásáig, 33. program megállapodás: a donor országok és a nemzeti kapcsolattartó közötti megállapodás, amely felhatalmazást
ad a donor országok által jóváhagyott program megvalósítására,
34. program menedzsment költség: a programok végrehajtásával összefüggésben felmerülő költségek
finanszírozására szolgáló pénzügyi forrás az egyes programok költségvetésén belül, a programdokumentumok
donor országok általi jóváhagyását követően, 35. program operátor: az egyes programok tervezéséért és végrehajtásáért felelős, az együttműködési
megállapodásokban kijelölt szerv, 36. program szintű szerv: a program operátor és a végrehajtó ügynökség,
37. program végrehajtási megállapodás: az egyes, donor országok által jóváhagyott programok végrehajtása
tekintetében a nemzeti kapcsolattartó, a program operátor és a végrehajtó ügynökség jogait és kötelezettségeit
rögzítő háromoldalú megállapodás, 38. projekt: a finanszírozási mechanizmusok keretében támogatásban részesülő, meghatározott célra rendelt
feladatok egy egységet képező sorozata, 39. projektgazda: a támogató döntés alapján a projekt kezdeményezéséért, előkészítéséért és végrehajtásáért felelős
támogatásban részesülő támogatást igénylő, 40. projekt partner: a projekt végrehajtása során elérendő célok megvalósulását elősegítő, Magyarországon, a donor
országokban, valamely kedvezményezett országban vagy Magyarországgal határos más országban bejegyzett
jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, költségvetési szerv, nem kormányzati
szervezet vagy bármely kormányközi szervezet, 41. stratégiai jelentés: a finanszírozási mechanizmusok végrehajtásának előrehaladásáról szóló beszámoló, melyet
a nemzeti kapcsolattartó készít el, és vitat meg az éves ülésen a donor országokkal,
42. szabálytalanság: a nemzeti jogszabályok vagy a (3) bekezdésben felsorolt jogszabályok előírásainak, továbbá
a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségeknek a megsértése, amelyek eredményeképpen a donor
országok vagy Magyarország pénzügyi érdekei sérülnek, illetve sérülhetnek,
43. szabálytalanság-felelős: a nemzeti kapcsolattartó, a program operátor vagy a végrehajtó ügynökség
alkalmazásában álló, a szabálytalansági eljárással kapcsolatos feladatok ellátására kijelölt személy,
44. szabálytalansági gyanú: bármilyen adat vagy információ, mely szabálytalanság elkövetésére utal,
45. szabálytalansági jelentés: a nemzeti kapcsolattartó által a donor országok részére a felmerült szabálytalansági
gyanúk és feltárt szabálytalanságok vonatkozásában megküldött rendszeres vagy eseti jelentés,
46. szabályzatok: az EGT Megállapodás 38b jegyzőkönyv 8.8 cikke értelmében a donor országok által kibocsátott, az
EGT Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es időszakának végrehajtására vonatkozó szabályzat, valamint
a Norvég Királyság és az Európai Unió között létrejött, a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014-es
időszakáról szóló megállapodás 8.8 cikke értelmében a Norvég Királyság által kibocsátott, a Norvég Finanszírozási
Mechanizmus 2009–2014-es időszakának végrehajtására vonatkozó szabályzat, 47. szállítói finanszírozás: a támogatás folyósítása a kedvezményezett által benyújtott kifizetés-igénylés alapján
közvetlenül a szállító vagy az engedményes pénzforgalmi számlájára történő utalással,
48. szellemi tulajdonjog: a finanszírozási mechanizmusok kedvezményezettjeit megillető jogok a hetedik
keretprogram (2007–2013) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére,
valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 18-i
1906/2006/EK parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban, 49. támogatási szerződés: a támogató és a kedvezményezett között létrejött szerződés vagy a támogatási jogviszonyt
létrehozó egyéb dokumentum, 50. támogatást igénylő: a támogatás-igénylést benyújtó, a projekt megvalósítására önállóan vagy projekt partner
bevonásával kötelezettséget vállaló szervezet, 51. támogató: az egyes programok keretében a projektek részére megítélt támogatás tekintetében a program
operátor, a program előkészítési és menedzsment költségek, a kiegészítő tevékenységek, a technikai
segítségnyújtás és a kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapja tekintetében a nemzeti kapcsolattartó,
52. társadalmi partner: a munkaadói szervezetek és a szakszervezetek képviselői,
53. technikai segítségnyújtás: a finanszírozási mechanizmusok irányítási és kontroll rendszerének kiépítésére és
működtetésére szolgáló támogatási forrás, 54. tényfeltáró látogatás: a költségigazolás alátámasztása érdekében az igazoló hatóság által a hitelesítést végző
szervnél végzett, az eljárások megfelelőségének vizsgálatára irányuló helyszíni ellenőrzés,
55. tényfeltáró vizsgálat: a költségigazolás alátámasztása érdekében az igazoló hatóság által a hitelesítést végző
szervnél végzett, a számlák és egyéb, a kifizetés-igénylést alátámasztó dokumentumok ellenőrzése,
56. utófinanszírozás: a kifizetett számlák vagy egyéb, az elszámolást alátámasztó dokumentumok támogatási
összegének utólagos megtérítése közvetlenül a kedvezményezett vagy az engedményes pénzforgalmi
számlájára történő utalással, 57. végrehajtó ügynökség: a finanszírozási mechanizmusok és egyes programjai végrehajtásában a nemzeti
kapcsolattartóval, illetve a program operátorokkal kötött megállapodások alapján közreműködő szerv.
(2) E rendelet állami támogatásokra vonatkozó rendelkezései alkalmazásában
1. alapkutatás: a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) szóló, 2008. augusztus 6-i
800/2008/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 800/2008/EK bizottsági rendelet) 30. cikk 2. pontja szerinti
kutatás, 2. állami támogatás: az Európai Unió működéséről szóló Szerződés (a továbbiakban: EUMSz) 107. cikk (1) bekezdése
szerinti támogatás és az EK Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról
szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 1998/2006/EK bizottsági rendelet)
2. cikke szerinti csekély összegű támogatás, 3. általános képzés: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 38. cikk 2. pontja szerinti képzés,
4. bérköltség: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 15. pontja szerinti költség,
5. bioüzemanyag: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 17. cikk 5. pontja szerinti üzemanyag,
6. elszámolható költség: a támogatás alapjának meghatározásakor figyelembe vett, a támogatás tárgyával
összefüggésben közvetlenül felmerült vagy ahhoz közvetett módon hozzárendelhető költségek, ráfordítások és
beszerzett eszközök bekerülési értéke, amelyek finanszírozására a támogatás felhasználható,
7. energia-megtakarítási intézkedés: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 17. cikk 2. pontja szerinti intézkedés,
8. felvásárlás: egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó befektetett eszközök – nem újonnan létrehozott
immateriális javak, tárgyi eszközök, valamint befektetett pénzügyi eszközök – beszerzése, ha a létesítmény
bezárásra került vagy bezárásra került volna, ha nem vásárolták volna fel, és ha ezt a felvásárlást egy független
beruházó vagy a 800/2008/EK bizottsági rendelet 12. cikk (1) bekezdés b) pontja szerinti feltételek teljesülése
esetén nem független beruházó végzi, 9. fenntartható bioüzemanyag: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 17. cikk 6. pontja szerinti üzemanyag,
10. fogyatékkal élő munkavállaló: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 20. pontja szerinti munkavállaló,
11. hátrányos helyzetű munkavállaló: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 18. pontja szerinti munkavállaló,
12. immateriális javak: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 11. pontja szerinti javak,
13. ipari kutatás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikk 3. pontja szerinti kutatás,
14. kísérleti fejlesztés: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikk 4. pontja szerinti fejlesztés,
15. kis- és középvállalkozás: az a vállalkozás, amely a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában megfelel
a 800/2008/EK bizottsági rendelet I. mellékletében meghatározott vállalkozások valamelyikének,
16. környezetvédelem: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 17. cikk 1. pontja szerinti fogalom,
17. közösségi szabvány: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 17. cikk 3. pontja szerinti szabvány,
18. közszolgáltatás: az EUMSz 106. cikk (2) bekezdése szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatás,
19. kutatási szervezet: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikk 1. pontja szerinti szervezet,
20. K+F projekttámogatás: alapkutatásra, ipari kutatásra vagy kísérleti fejlesztésre irányuló projekthez nyújtott
támogatás, 21. magasan képzett munkaerő: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 30. cikk 5. pontja szerinti munkaerő,
22. megújuló energiaforrás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 17. cikk 4. pontja szerinti energiaforrás,
23. megújuló energiaforrásokból származó energia: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 17. cikk 7. pontja szerinti
energia, 24. mezőgazdasági termék: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 22. pontja szerinti termék,
25. mezőgazdasági termék feldolgozása: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 23. pontja szerinti feldolgozás,
26. nagyberuházás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 12. pontja szerinti beruházás,
27. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-a szerinti vállalkozás,
28. referencia alapkamatláb: az Atr. 2. § 13. pontja szerinti kamatláb,
29. saját forrás: a kedvezményezett által a projekt megvalósításához igénybe vett, állami támogatásnak nem
minősülő forrás, 30. súlyosan hátrányos helyzetű munkavállaló: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 19. pontja szerinti
munkavállaló, 31. speciális képzés: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 38. cikk 1. pontja szerinti képzés,
32. támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerinti intenzitás,
33. támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti tartalom,
34. támogatott területek: az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés a) pontja szerint támogatott régiók: Észak-Magyarország,
Észak-Alföld, Dél-Alföld, Dél-Dunántúl, Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl; az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés
c) pontja szerint támogatott régió: Közép-Magyarország, 35. tárgyi eszköz: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 10. pontja, környezetvédelmi támogatás esetén
a 800/2008/EK bizottsági rendelet 17. cikk 12. pontja szerinti eszköz,
36. védett munkahely: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 21. pontja szerinti munkahely.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben nem értelmezett fogalmakat az együttműködési megállapodások és a szabályzatok
rendelkezései szerint kell értelmezni. II. FEJEZET
INTÉZMÉNYRENDSZER 3. A fejlesztéspolitikáért felelős miniszter feladatai
4. § A fejlesztéspolitikáért felelős miniszter a) figyelemmel kíséri a finanszírozási mechanizmusok végrehajtását, a programok hatásait és azokról tájékoztatja
a Kormányt, b) javaslatot tesz a finanszírozási mechanizmusok irányítási, finanszírozási, intézményi és szabályozási rendszerének
kialakítására, fejlesztésére, c) előkészíti a finanszírozási mechanizmusok végrehajtására szolgáló költségvetési források felhasználására
vonatkozó szabályozást, d) képviseli a monitoring bizottságot az éves ülésen,
e) gondoskodik az állami támogatások versenyszempontú ellenőrzésének koordinálásáról.
4. Az államháztartásért felelős miniszter feladatai 5. § (1) Az államháztartásért felelős miniszter feladata a finanszírozási mechanizmusok végrehajtásával összefüggésben
a támogatások ellenőrzésének szabályozása, harmonizációja, koordinációja, valamint az ellenőrzési hatósági és az
igazoló hatósági feladatok ellátásának biztosítása. (2) Az államháztartásért felelős miniszter a finanszírozási mechanizmusokból származó támogatások ellenőrzésének
szabályozása, harmonizációja, koordinációja során különösen a következő feladatokat látja el:
a) gondoskodik a finanszírozási mechanizmusokból származó támogatások belső kontrollrendszerére vonatkozó
nemzeti jogszabályok és módszertanok előkészítéséről, kidolgozásáról és folyamatos továbbfejlesztéséről,
b) gondoskodik az ellenőrzéseknek a megfelelő nemzetközi ellenőrzési standardok és harmonizált módszertan
szerint történő lefolytatásának elősegítéséről, c) közreműködik a támogatásokat érintő ellenőrzések koordinációjában.
5. A nemzeti kapcsolattartó feladatai 6. § A nemzeti kapcsolattartó teljes körű felelősséggel tartozik a finanszírozási mechanizmusok célkitűzéseinek eléréséért,
valamint szabályszerű végrehajtásáért. A nemzeti kapcsolattartó feladatai különösen a következők:
1. kapcsolattartóként működik a finanszírozási mechanizmusokkal összefüggésben, képviseli Magyarországot
a donor országok felé, 2. biztosítja a programok szabályszerű végrehajtását,
3. gondoskodik a nemzeti szintű irányítási és kontroll rendszer leírásának elkészítéséről, valamint felügyeli
a program szintű irányítási és kontroll rendszer leírásának elkészítését, és benyújtja azokat a donor országok
részére, 4. ajánlásokat fogalmaz meg és jóváhagyja a program szintű szervek által készített program szintű irányítási és
kontrollrendszer leírását és az ellenőrzési nyomvonalakat, 5. ellenőrzi és értékeli a programok előrehaladását, különös tekintettel az együttműködési megállapodásokban és
a program megállapodásokban vállalt kötelezettségek teljesülésére, 6. gondoskodik a program szintű szervek szabályszerű működésének ellenőrzéséről,
7. ellenőrzi és véleményezi a program szintű szervek által benyújtott dokumentumokat,
8. évente stratégiai jelentésben számol be a donor országok részére a finanszírozási mechanizmusok
megvalósulásáról, 9. felállítja a monitoring bizottságot, elkészíti ügyrendjét és irányítja tevékenységét,
10. eleget tesz a finanszírozási mechanizmusok végrehajtásával kapcsolatos, a nemzeti kapcsolattartó által
biztosítandó nyilvánossági követelményeknek, 11. elkészíti és benyújtja a szabálytalansági jelentéseket a donor országok részére,
12. kezeli a technikai segítségnyújtás keretének forrásait, továbbá a kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapjának
forrásait, valamint összeállítja az ezekre vonatkozó közbenső és záró pénzügyi jelentéseket,
13. megszervezi az éves ülést, 14. gondoskodik a tájékoztatási és nyilvánossági kötelezettségek teljesítéséről.
7. § A nemzeti kapcsolattartó a Nemzeti Fejlesztési Ügynökségnél (a továbbiakban: NFÜ) gondosodik a pénzügyi feladatok
koordinációjáról, így különösen a) a program szintű szervek és a nemzeti szintű szervek által felhasznált költségekről szóló beszámolók
ellenőrzéséről és a felmerült költségek hitelesítéséről, b) a támogatásnak a jóváhagyott kifizetési dokumentáció alapján a kedvezményezettek részére történő
folyósításáról, c) hitelesítési jelentés készítéséről és az igazoló hatóság részére történő benyújtásáról az NFÜ által lefolytatott
hitelesítési tevékenység vonatkozásában, d) a donor hozzájárulás rendezéséről a 93. §-nak megfelelően, az igazoló hatósággal együttműködve,
e) a donor hozzájárulás és a kapcsolódó nemzeti társfinanszírozás ugyanazon az előirányzaton történő
megjelenítéséről a költségvetési tervezés során, f) az NFÜ kezelése alatt álló pénzügyi feladatok tekintetében a nemzeti szintű szervek és a program szintű szervek
részére történő adatszolgáltatásról. 6. Az igazoló hatóság feladatai
8. § A finanszírozási mechanizmusok végrehajtásával összefüggésben az igazoló hatóság feladatai különösen
a következők: a) ellenőrzi és benyújtja a donor országok részére a közbenső pénzügyi jelentéseket és záró pénzügyi jelentéseket,
b) a pénzügyi jelentések igazolásának alátámasztása érdekében tényfeltáró vizsgálatokat és tényfeltáró
látogatásokat végez a hitelesítést végző szerveknél, c) összeállítja és benyújtja a donor országok részére a kifizetési előrejelzéseket a hitelesítést végző szervek által
közölt kifizetési ütemezések alapján, d) az igazolási tevékenységgel összefüggésben nyilvántartja az ellenőrzési hatóság által lefolytatott ellenőrzések
eredményeit, e) elektronikus formában nyilvántartja a donor országok felé jelentett és elszámolt költségeket,
f) megnyitja és kezeli a finanszírozási mechanizmusok keretében folyósított támogatások fogadására szolgáló
elkülönített számlákat és fogadja a támogatásokat a donor országoktól,
g) biztosítja, hogy a donor hozzájárulás utólagosan átutalásra kerüljön az előfinanszírozást biztosító
előirányzat-felhasználási keretszámlára, h) valamely program vagy projekt részére folyósított támogatás részben vagy egészben történő törlése
következtében visszafizetendő, valamint visszavont összegeket visszatéríti a donor országok részére a program
zárását megelőzően, i) jelentést nyújt be a donor országok részére a támogatással összefüggésben keletkezett kamatbevételekről.
7. Az ellenőrzési hatóság feladatai 9. § A finanszírozási mechanizmusok végrehajtásával összefüggésben az ellenőrzési hatóság feladatai különösen
a következők: a) jelentést és véleményt készít a nemzeti szintű, valamint a program szintű irányítási és kontrollrendszer leírásához,
b) elkészíti és benyújtja a donor országok részére a programok ellenőrzési stratégiáját,
c) ellenőrzéseket folytat le a nemzeti szintű irányítási és kontrollrendszer hatékony működésének értékelése
érdekében, d) a programok végrehajtásának időszaka során programonként legalább egy ellenőrzést lefolytat a program szintű
irányítási és kontrollrendszerek hatékony működésének értékelése érdekében, e) elvégzi a projektek mintavételes ellenőrzését a költségelszámolások megfelelőségének ellenőrzése érdekében,
f) elkészíti és benyújtja a donor országok részére az éves ellenőrzési jelentést és véleményt,
g) elkészíti és benyújtja a donor országok részére a záró ellenőrzési jelentést és a zárónyilatkozatot,
h) közreműködik a donor országok szervei által lefolytatott ellenőrzésekről készült jelentésekkel kapcsolatos
észrevételek megtételében. 8. A program operátor feladatai 10. § A finanszírozási mechanizmusok végrehajtásával összefüggésben a program operátor feladatai különösen
a következők: 1. felel a program tervezéséért és végrehajtásáért a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség elveivel
összhangban, 2. biztosítja, hogy a támogatott projektek hozzájáruljanak a finanszírozási mechanizmusok átfogó céljaihoz és
a programtól elvárt eredményekhez és célokhoz, valamint biztosítja a szabályzatoknak, a program
megállapodásnak, valamint a nemzeti és európai uniós jognak való megfelelést a program végrehajtása során,
3. a nemzeti kapcsolattartó ajánlásai alapján, a végrehajtó ügynökség közreműködésével elkészíti a program szintű
irányítási és kontrollrendszer leírását és az ellenőrzési nyomvonalat, valamint jóváhagyásra megküldi azokat
a nemzeti kapcsolattartó részére, 4. együttműködik a donor program partnerrel és az együttműködési megállapodásokban meghatározott egyéb
szervezetekkel, 5. donor partnerségi program esetén együttműködési bizottságot állít fel,
6. kidolgozza a pályázati felhívásokat és útmutatókat a végrehajtó ügynökség közreműködésével és biztosítja
megjelentetésüket, 7. meghatározza a pályázatok szakmai értékelését végző független szakértőkkel szemben támasztott szakmai
követelményeket és kijelöli a pályázatok szakmai értékelését végző független szakértőket,
8. értékelő bizottságot állít fel, 9. dönt a projektek támogatásáról,
10. megköti a támogatási szerződéseket, 11. értékeli a projektek céloknak megfelelő előrehaladását, ennek érdekében kockázatelemzésen alapuló monitoring
tervet készít és monitoring látogatásokat folytat le, 12. közreműködik a programot érintő ellenőrzések és tényfeltáró látogatások lefolytatásában,
13. a program végrehajtásával kapcsolatos, a program operátori feladatok ellátása során keletkező adatokat
a végrehajtó ügynökség által létrehozott és működtetett informatikai rendszerben elektronikus formában rögzíti,
14. elkészíti és benyújtja az éves programjelentést és programzáró jelentést a donor országok és a nemzeti szintű
szervek részére, 15. a végrehajtó ügynökség által szolgáltatott adatok alapján elkészíti és benyújtja a közbenső és záró pénzügyi
jelentéseket az igazoló hatóság részére, 16. a végrehajtó ügynökség által szolgáltatott adatok alapján benyújtja az igazoló hatóság részére a kifizetési
ütemterveket, 17. eleget tesz a program végrehajtásával kapcsolatos, a program operátor által biztosítandó nyilvánossági
követelményeknek, 18. közreműködik a szabálytalanság-kezelési rendszer működtetésében, 19. adatot szolgáltat a donor országok által rendelkezésre bocsátott informatikai rendszeren (a továbbiakban: DoRIS)
keresztül. 9. A végrehajtó ügynökség feladatai 11. § (1) A finanszírozási mechanizmusok végrehajtásával összefüggésben a végrehajtó ügynökség feladatai különösen
a következők: 1. a nemzeti kapcsolattartó ajánlásai alapján közreműködik a program szintű irányítási- és kontrollrendszer
leírásának és az ellenőrzési nyomvonalának elkészítésében, módosításában, 2. közreműködik a program, illetve az azzal összefüggésben szükséges pályázati útmutatók, felhívások és egyéb
dokumentumok kidolgozásában, 3. megjelenteti a pályázati felhívásokat, 4. fogadja a pályázatokat, valamint formai és jogosultsági szempontból ellenőrzi azokat,
5. biztosítja a pályázatok szakmai értékelését végző független szakértői kör rendelkezésre állását és bevonásukkal
közreműködik a pályázatok értékelésében, 6. közreműködik a támogatási szerződések megkötésében és módosításában,
7. fogadja, ellenőrzi és hitelesíti a projektek költségelszámolását és kifizetés-igényléseit,
8. hitelesítési jelentést készít és nyújt be – a program operátoron keresztül – az igazoló hatóság részére a végrehajtó
ügynökség által lefolytatott hitelesítési tevékenység vonatkozásában, 9. a program operátorral egyeztetve kockázatelemzés alapján éves helyszíni ellenőrzési tervet készít és annak
megfelelően lefolytatja a helyszíni ellenőrzéseket, 10. létrehozza és működteti az egyes projektekkel kapcsolatos, végrehajtást támogató és az adatok nyilvántartását
biztosító informatikai rendszert, 11. biztosítja a programok végrehajtásához kapcsolódó nyomtatott és elektronikus formátumú dokumentumok
elkülönített rendben történő nyilvántartását és archiválását és lehetővé teszi az azokba való betekintést a más
szervek által lefolytatott ellenőrzések, tényfeltáró látogatások és tényfeltáró vizsgálatok céljából,
12. adatot szolgáltat a DoRIS-on keresztül, 13. adatot szolgáltat a program operátor részére az éves és záró program jelentésekhez,
14. adatot szolgáltat a program operátor részére a közbenső és záró pénzügyi jelentés összeállításához,
15. adatot szolgáltat a program operátor részére az igazoló hatóság által igényelt kifizetési ütemtervek
összeállításához, 16. adatot szolgáltat a program operátor részére a projektek szakmai előrehaladási jelentéseinek jóváhagyásához
szükséges pénzügyi adatokról, 17. közreműködik a szabálytalanság-kezelési rendszer működtetésében,
18. közreműködik a program kommunikációs tervének kidolgozásában és a program nyilvánosságának
biztosításában, 19. közreműködik a kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapja pályázatinak lebonyolításában,
20. működteti az ügyfélszolgálatot. (2) Az (1) bekezdéstől eltérően az ösztöndíj program esetén az (1) bekezdés 4–9. és 11. pontjai szerinti feladatokat
a program operátor látja el. 10. A monitoring bizottság
12. § (1) A monitoring bizottságot a nemzeti kapcsolattartó hozza létre annak érdekében, hogy rendszeresen megvizsgálja
a finanszírozási mechanizmusok végrehajtásának előrehaladását az elvárt eredmények és célok elérésében.
(2) A monitoring bizottság elnöke a nemzeti kapcsolattartó vezetője.
(3) A monitoring bizottság állandó, szavazati joggal rendelkező tagjai a monitoring bizottság elnökének felkérése alapján
a nemzeti kapcsolattartó, a miniszterek, az önkormányzatok képviseletét biztosító szervezet, a magán szektor
képviseletét biztosító szervezet, a társadalmi partnerek képviseletét biztosító szervezet, valamint a civil szféra
képviseletét biztosító szervezet képviselői. (4) A monitoring bizottság munkájában állandó tanácskozási joggal részt vesznek a donor országok, az államháztartásért
felelős miniszter által vezetett minisztérium, az ellenőrzési hatóság, az igazoló hatóság, a program operátor, valamint a
végrehajtó ügynökség képviselői. (5) A monitoring bizottság munkájában eseti tanácskozási joggal vehetnek részt a monitoring bizottság elnöke által
felkért további szervezetek képviselői. (6) A monitoring bizottság ügyrendjét a nemzeti kapcsolattartó alakítja ki és azt a monitoring bizottság hagyja jóvá.
(7) A monitoring bizottság képviseletét az éves ülésen a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter által delegált személy
biztosítja. 11. Az együttműködési bizottság 13. § (1) A donor partnerségi program esetén a program operátor együttműködési bizottságot állít fel.
(2) Az együttműködési bizottság a program előkészítését és végrehajtását támogató tanácsadó testület.
(3) Az együttműködési bizottságba tagot delegál a program operátor, a donor program partnerek, továbbá az
együttműködési megállapodásokban esetlegesen meghatározott vagy a program operátor által felkért további
szervezetek. (4) Az együttműködési bizottság munkájában tanácskozási joggal vesznek részt a donor országok, a nemzeti
kapcsolattartó, a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter, a végrehajtó ügynökség, valamint a program operátor által
felkért további szervezetek képviselői. (5) Az együttműködési bizottság ülését a program operátor vezeti.
(6) Az együttműködési bizottság munkanyelve az angol. (7) Az együttműködési bizottság
a) javaslatot tesz a pályázati kiírások tartalmára és értékelési szempontrendszerére,
b) javaslatot tesz lehetséges donor projekt partnerekre, c) értékeli a program előrehaladását a célkitűzések és várt eredmények tekintetében,
d) vizsgálja a program végrehajtásának eredményeit, e) megvitatja az éves program jelentéseket,
f) javaslatot tesz a program operátor részére a program módosítására a program eredményeinek fokozása
érdekében. 14. § Kutatási program esetén a program operátor a 13. §-tól eltérően program bizottságot állít fel, a szabályzatok
12. mellékletének 2.2. cikkében foglaltakkal összhangban. 12. Az intézményrendszer működésével kapcsolatos általános szabályok
15. § (1) A nemzeti kapcsolattartó, az igazoló hatóság és a program szintű szervek kötelesek olyan irányítási és kontroll
rendszert kialakítani és működtetni, amely biztosítja a) a szervezetek szabályszerű és megfelelően szabályozott, gazdaságos, hatékony és eredményes tevékenységét,
b) a feladatok és funkciók meghatározását és a szabályzatoknak megfelelő megosztását,
c) pontos, megalapozott és dokumentált információk, beszámolók, jelentések és nyilatkozatok megfelelő időben
történő rendelkezésre állását, d) a támogató és a kedvezményezett közötti, valamint az egyéb jogviszonyokban és az alkalmazandó
jogszabályokban foglaltak betartását. (2) A nemzeti kapcsolattartó, az igazoló hatóság és a program szintű szervek kötelesek gondoskodni ellenőrzési
nyomvonal kialakításáról, valamint az esetleges változások haladéktalan átvezetéséről.
(3) A program szintű szervek kötelesek olyan program szintű irányítási és kontroll rendszert kidolgozni, amely magában
foglalja a) a költséghitelesítési tevékenység folyamatát, b) az ellenőrzési és monitoring tevékenységet,
c) a szabálytalanságok megelőzését, mérséklését, feltárását, az azokról való jelentéstételt és a szükséges
intézkedések meghozatalát és végrehajtását magában foglaló folyamatokat, d) az ellenőrzési nyomvonalakat.
16. § (1) A nemzeti szintű szervek és a program szintű szervek kötelesek a finanszírozási mechanizmusok végrehajtásával
összefüggő tevékenységeik bevételei és kiadásai tekintetében programonként, illetve a donor hozzájárulás egyéb
támogatási forrásaiként elkülönített nyilvántartás vezetését biztosítani. (2) A nemzeti szintű szervek és a program szintű szervek az e rendeletben foglalt feladataik ellátása során kötelesek
a végrehajtó ügynökség által létrehozott és működtetett, az egyes projektekkel kapcsolatos végrehajtást támogató és
az adatok nyilvántartását biztosító informatikai rendszert, illetve a donor országok által rendelkezésre bocsátott
DoRIS-t használni. 13. Az intézményrendszer működésével kapcsolatos alapelvek
17. § (1) A nemzeti szintű szerv és a program szintű szerv eljárása során köteles megtartani és megtartatni a jogszabályok
rendelkezéseit. Hatáskörét a jogszabályokban meghatározott célok megvalósítása érdekében, jogkörét a jogalkotó
által meghatározott szempontok figyelembevételével és az adott ügy egyedi sajátosságaira tekintettel gyakorolja.
(2) A nemzeti szintű szerv és a program szintű szerv a hatáskörének gyakorlásával nem élhet vissza, hatásköre gyakorlása
során a szakszerűség és a szabályszerűség követelményeinek megfelelően köteles eljárni.
(3) A nemzeti szintű szerv és a program szintű szerv által lefolytatott eljárásban az egyenlő bánásmód követelményét meg
kell tartani. (4) A támogatást igénylőt, a kedvezményezettet és az eljárás más résztvevőjét megilleti a tisztességes ügyintézéshez,
a jogszabályban meghatározott határidőben hozott döntéshez való jog.
(5) A nemzeti szintű szerv és a program szintű szerv által lefolytatott eljárásban a támogatást igénylő, a kedvezményezett
és az eljárás más szereplője köteles jóhiszeműen eljárni, magatartása nem irányulhat a döntéshozó megtévesztésére
vagy a döntéshozatal, illetve a végrehajtás indokolatlan késleltetésére.
18. § (1) A támogatási döntés előkészítésében és meghozatalában, a szerződéskötési, a hitelesítési, az elszámolási,
a szabálytalansági és az ellenőrzési folyamatokban nem vehet részt az a személy vagy szervezet, aki az adott pályázati
felhívásra projektjavaslatot nyújtott be, a projektjavaslat elkészítésében részt vett, a projekt megvalósítója, valamint
az, aki a) ezen szervezettel munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll,
b) ezen szervezet vezető tisztségviselője, felügyelő bizottságának vagy kuratóriumának tagja,
c) ezen szervezet tagja vagy abban közvetlen vagy közvetett tulajdoni részesedéssel rendelkezik,
d) az értékelésre, a minőség-ellenőrzésre vagy a bírálatra benyújtott dokumentumok előkészítésében vagy
kidolgozásában bármilyen formában részt vett, e) az a)–d) pont szerinti személynek a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.)
685. § b) pontja szerinti közeli hozzátartozója, f) tekintetében a folyamatban érintett nemzeti szintű szervhez vagy program szintű szervhez érkezett bejelentés
alapján vagy hivatalból a nemzeti szintű szerv vagy a program szintű szerv megállapítja, hogy a pártatlan és
objektív közreműködése nem biztosítható, g) politikai párt vezető tisztségviselője vagy alkalmazottja, helyi önkormányzati képviselő, polgármester,
alpolgármester, főpolgármester, főpolgármester-helyettes, megyei közgyűlés elnöke és alelnöke, országgyűlési
képviselő, európai parlamenti képviselő, h) elfogultságát bejelenti. (2) Ha a kiválasztási, szerződéskötési, hitelesítési, elszámolási, szabálytalansági és ellenőrzési folyamat során olyan tény
merül fel, amely alapján az (1) bekezdés szerinti összeférhetetlenség fennáll, az összeférhetetlenséggel érintett
személy vagy szervezet ezt a folyamatban érintett nemzeti szintű szervnek vagy program szintű szervnek köteles
haladéktalanul írásban bejelenteni. Az összeférhetetlenséggel érintett személy vagy szervezet azon ügy tekintetében,
amellyel kapcsolatban az összeférhetetlenség felmerült, a továbbiakban nem járhat el.
(3) Ha az összeférhetetlenség fennállásáról a nemzeti szintű szerv vagy a program szintű szerv az (1) bekezdés szerinti
bármely folyamatot követően szerez tudomást, úgy köteles a lefolytatott eljárás teljes körű ellenőrzésére és
a szükséges intézkedések megtételére. (4) A kiválasztási, szerződéskötési, hitelesítési, elszámolási, szabálytalansági és ellenőrzési folyamatban részt vevő
személy vagy szervezet a feladat ellátására vonatkozó jogviszonyban alkalmazandó felelősségi szabályok szerint
felelősséggel tartozik a pártatlan, semleges és szakmai követelményeknek megfelelő feladatellátásáért.
19. § E rendelet rendelkezéseinek vélelmezett megsértése esetén a nemzeti kapcsolattartó általa meghatározott, honlapján
közzétett módon lehet kifogással élni. A benyújtott kifogásnak az e rendeletben meghatározott eljárások tekintetében
– ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – halasztó hatálya nincs.
20. § E rendelet szerinti eljárásokban méltányosságnak helye nincs.
III. FEJEZET
PROGRAMTERVEZÉSI ÉS TÁMOGATÁS VÉGREHAJTÁSI FOLYAMAT 14. Programtervezés
21. § (1) Az együttműködési megállapodásokban meghatározott programok vonatkozásában a program operátor
programdokumentumot dolgoz ki. (2) A program operátor felelős a programdokumentum szakmai tartalmának a releváns kormányzati szereplőkkel, civil és
szakmai szervezetekkel, valamint donor partnerségi program esetén a donor program partnerrel való egyeztetéséért.
(3) A programdokumentumot a program operátor a nemzeti kapcsolattartón keresztül nyújtja be a donor országok
részére az együttműködési megállapodások hatályba lépését követő nyolc hónapon belül.
(4) A programdokumentum értékelését a donor országok végzik el és döntenek
a) a program jóváhagyásáról, b) a program feltételekkel történő jóváhagyásáról,
c) a program módosításokkal történő jóváhagyásáról, d) a program elutasításáról.
(5) A program elutasítása esetén a program operátor a programdokumentumot átdolgozza vagy a nemzeti
kapcsolattartó javaslatot tesz a donor országok részére az elutasított program forrásainak más program javára történő
átcsoportosítására az együttműködési megállapodásokkal összhangban. 22. § (1) A program donor országok általi jóváhagyása esetén a donor országok és a nemzeti kapcsolattartó között program
megállapodás kerül megkötésre. (2) A program megállapodás rögzíti a program végrehajtásának feltételeit és a felek felelősségét és kötelezettségeit.
23. § (1) A program megállapodás megkötését követően a nemzeti kapcsolattartó, a program operátor és a végrehajtó
ügynökség program végrehajtási megállapodást köt. (2) A program végrehajtási megállapodás rögzíti a program végrehajtásának feltételeit, a felek felelősségét és
kötelezettségeit. (3) A program végrehajtási megállapodásnak tartalmaznia kell legalább
a) a program megállapodásra, a szabályzatokra és a vonatkozó jogszabályokra történő hivatkozást,
b) a jelentési és beszámolási kötelezettséget, c) a programhoz nyújtott donor hozzájárulás és nemzeti társfinanszírozás mértékét,
d) az elszámolhatósági szabályokat, e) a program módosításának szabályait,
f) az adatokhoz való hozzáférés biztosításának szabályait, g) a nyilvánossági és tájékoztatási kötelezettséget,
h) a nemzeti kapcsolattartó jogosultságát a támogatás folyósításának felfüggesztésére és a nyújtott támogatás
visszakövetelésére, i) a megállapodás megszűnésének lehetőségeit, különös tekintettel a program megállapodás megszűnésének
esetére, j) a partnerekkel való együttműködési kötelezettséget. (4) A nemzeti kapcsolattartó a program végrehajtási megállapodás tervezetét köteles megküldeni előzetes jóváhagyásra
a donor országok részére. 24. § (1) Valamely program módosítására különösen a következő esetekben kerülhet sor:
a) előre nem látható események bekövetkezése esetén, b) az éves ülés keretében lefolytatott felülvizsgálat következtetései alapján,
c) független külső szakértő által lefolytatott értékelés megállapításai alapján,
d) a program eredményeinek és hatásainak erősítése érdekében,
e) a kockázatok és a végrehajtási nehézségek kezelése érdekében.
(2) A program módosítására irányuló, indokolt javaslatot a program operátor terjeszti elő a nemzeti kapcsolattartó
részére. A nemzeti kapcsolattartó egyetértése esetén a program módosítására irányuló javaslatot továbbítja a donor
országok részére. (3) A módosítás donor országok általi jóváhagyásáról a nemzeti kapcsolattartó tájékoztatja a monitoring bizottságot.
25. § A programdokumentumot és esetleges módosításait a donor országok az Európai Unió célkitűzéseivel való összhang
vizsgálata érdekében megküldik az Európai Bizottság részére. 15. A pályázati felhívás
26. § (1) Az egyes programok keretében e cím szerinti nyílt pályázati felhívások alapján kell a projekteket kiválasztani.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a szabályzatokban foglalt követelményeknek való megfelelés esetén
a programdokumentumban pályázati felhívás nélkül nevesített projektek határozhatók meg.
27. § (1) A pályázati felhívást a program operátor dolgozza ki a végrehajtó ügynökséggel, valamint donor partnerségi program
esetén a donor program partnerrel együttműködve. (2) A program operátor a jogszabályi követelményeknek megfelelően megküldi a pályázati felhívást előzetes állami
támogatási szempontú vizsgálatra a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter részére.
(3) A program operátor 30 nappal a pályázati felhívás tervezett megjelentetése előtt véleményezésre megküldi
a pályázati felhívást a nemzeti kapcsolattartó részére. A nemzeti kapcsolattartó a kézhezvételt követő 10 napon belül
észrevételt tehet, melyet a program operátor köteles figyelembe venni.
(4) A program operátor 15 nappal a pályázati felhívás tervezett megjelentetése előtt tájékoztatásul megküldi a végrehajtó
ügynökséggel egyeztetett tartalmú végleges pályázati felhívást a nemzeti kapcsolattartó és a donor országok részére,
angol nyelvű fordítással. (5) A pályázati felhívást a program operátor és a végrehajtó ügynökség a honlapján magyar és angol nyelven közzéteszi,
valamint gondoskodik annak a nyilvánosság számára történő megfelelő eléréséről.
(6) A pályázati felhívás tartalmazza legalább a) a pályázat benyújtásának határidejét, amely nem lehet korábbi, mint a pályázati felhívás közzétételét követő
60. nap, b) a pályázat benyújtásának módját, helyét,
c) a pályázásra jogosultak körét, d) a befogadási kritériumokat, formai követelményeket és értékelési szempontokat,
e) a támogatható tevékenységek és elszámolható költségek körét,
f) a kiválasztási és döntéshozatali folyamatot, g) a pályázat elkészítéséhez összeállított útmutatót és pályázati adatlapot, valamint a csatolandó mellékletek listáját,
h) a pályázati felhívás keretében rendelkezésre álló teljes támogatási forrást, valamint az egyes projektek részére
megítélhető támogatás legalacsonyabb és legmagasabb összegét, i) a támogatás folyósításával kapcsolatos rendelkezéseket,
j) az önerő biztosítására vonatkozó követelményeket, k) a támogatási szerződés tervezetét és a támogatási szerződés megkötéséhez szükséges feltételeket,
l) hivatkozást a szabályzatokra, jogszabályokra, valamint a pályázati felhívás szempontjából releváns egyéb
útmutatókra, m) a további részletes információk és kapcsolattartók elérhetőségét,
n) a pályázati felhívással kapcsolatos kérdések megküldésére és megválaszolására rendelkezésére álló határidőt,
o) a projektek megvalósításával összefüggésben alkalmazandó összeférhetetlenségi szabályokat,
p) a biztosíték nyújtásával kapcsolatos kötelezettségeket. (7) A kutatási program keretében meghirdetett pályázati felhívásnak a (6) bekezdéstől eltérően a szabályzatok 12. számú
mellékletének 2. fejezetében foglalt előírásoknak kell megfelelnie. 28. § (1) Ha a pályázati felhívás módosítása válik szükségessé, a program operátor a végrehajtó ügynökség véleményének
megismerését követően haladéktalanul megküldi a nemzeti kapcsolattartó részére a módosítás tartalmát és
indoklását. (2) Ha a nemzeti kapcsolattartó a pályázati felhívás módosítása tekintetében 10 napon belül nem tesz észrevételt,
a program operátor és a végrehajtó ügynökség a honlapján a pályázati felhívás módosításáról közleményt jelentet
meg. (3) A módosítást megelőzően érvényes feltételek alapján benyújtott pályázat nem kerülhet kedvezőtlenebb helyzetbe
a módosított feltételeknek megfelelően benyújtott pályázatokkal szemben. Ha a pályázati felhívás módosítása miatt
a módosítás előtti feltételekkel benyújtott pályázatok nem értékelhetőek, úgy hiánypótlást kell elrendelni.
29. § (1) Folyamatos elbírálású pályázati felhívás esetén, ha a támogatásra rendelkezésre álló kötelezettségvállalási keret
kimerül vagy annak kimerülése előre jelezhető, a program operátor a benyújtási határidő letelte előtt a benyújtás
lehetőségét felfüggesztheti vagy a pályázatot lezárhatja és az erről szóló tájékoztatást a program operátor és
a végrehajtó ügynökség a honlapján közzéteszi. (2) Ha a felfüggesztés dátuma előtt beérkezett támogatási igényekről hozott döntést követően a támogatásra
rendelkezésre álló keret nem merült ki, a felfüggesztést meg lehet szüntetni és új benyújtási határidőt lehet
meghatározni. 16. A támogatás-igénylés 30. § (1) Az egyes programok keretében támogatás igénylésére jogosult lehet bármely Magyarországon bejegyzett jogi
személy, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, költségvetési szerv, nonprofit szervezet, valamint
Magyarországon működő kormányközi szervezet. (2) Magyarország vagy a donor országok állampolgárai az ösztöndíj programban, illetve bármely más program
ösztöndíjak nyújtására irányuló komponensében lehetnek jogosultak támogatást igényelni. Kutatási program
ösztöndíj komponensében, ha az adott pályázati felhívás ezt kifejezetten lehetővé teszi, az EU tagállamok vagy az
EU hetedik keretprogramjához társult államok állampolgárai is jogosultak lehetnek támogatást igényelni.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott, támogatás igénylésére jogosultak körét a pályázati felhívás korlátozhatja.
31. § (1) A nyílt pályázati felhívás esetén támogatás igénylésére pályázat benyújtása útján van lehetőség, mely magában
foglalja a pályázati felhívásban meghatározott adatokat tartalmazó elektronikus pályázati adatlapot és mellékleteit.
(2) A pályázati felhívás előírhatja, hogy a pályázati adatlapot a támogatást igénylő papír alapon is köteles benyújtani.
A kétféle módon benyújtott pályázati adatlapban mutatkozó eltérés esetén a papír alapú és aláírt pályázati adatlap
tekintendő hitelesnek azzal, hogy a papír alapú és az elektronikus pályázati adatlap egyezőségéről a támogatást
igénylő köteles gondoskodni. 32. § A támogatást igénylő a pályázat benyújtásával egyidejűleg hozzájárulását adja ahhoz, hogy a támogató a támogatás
elnyerése esetén a kedvezményezett nevét, a projekt tárgyát, a döntés időpontját az év és a hónap megjelölésével
nyilvánosságra hozza, valamint a támogatást igénylő által rendelkezésre bocsátott adatokat a vonatkozó jogszabályok
figyelembevételével nyilvántartsa és kezelje. 33. § (1) A támogatást igénylő a pályázatában projekt partnereket nevezhet meg. A pályázathoz a projekt partnerek
partnerségi szándéknyilatkozatot mellékelni kell. (2) Projekt partner csak olyan szervezet lehet, amely a pályázati felhívásban meghatározott követelményeknek megfelel
és támogatásban részesülhet. (3) A projekt partnerek támogató döntés esetén partnerségi megállapodást kötnek, melyben kötelezettséget vállalnak
a projekt pályázatban meghatározott módon történő közös megvalósítására. A partnerségi megállapodás tartalmazza
legalább: a) a projektgazda felelősségét viselő szervezet megnevezését,
b) a projektgazda és a projekt partnerek szerepét és felelősségét,
c) a projektgazda és a projekt partnerek pénzügyi hozzájárulását és a támogatásból való részesedésük feltételeit,
ideértve a projekt részletes költségvetését és a projekt partner költségeinek elszámolhatóságára vonatkozó
szabályokat, d) a projekt partner adatszolgáltatási és ellenőrzések keretében történő együttműködési kötelezettségét,
e) a viták rendezésének módját, f) a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos rendelkezéseket,
g) a pályázati felhívásban vagy jogszabályban előírt releváns feltételeket.
(4) A projektgazda köteles biztosítani, hogy a partnerségi megállapodás nem eredményez a felek között
a közbeszerzésekről szóló törvény (a továbbiakban: Kbt.) hatálya alá tartozó jogviszonyt.
(5) Donor partnerségi projekt esetén a partnerségi megállapodás hivatalos nyelve az angol.
(6) A megkötött partnerségi megállapodást a támogatási szerződés megkötését megelőzően kell a végrehajtó
ügynökség – ösztöndíj program esetén a program operátor – részére benyújtani, aki ellenőrzi a partnerségi
megállapodás megfelelőségét. 34. § A pályázatokat a pályázati felhívás eltérő rendelkezése hiányában magyar nyelven kell benyújtani. Ha a pályázati
felhívás kizárólag donor partnerségi projektek támogatását teszi lehetővé, úgy a pályázatokat angol nyelven kell
benyújtani. 17. A projekt kiválasztási folyamat 35. § (1) A végrehajtó ügynökség megvizsgálja, hogy a beérkezett pályázat megfelel-e a pályázati felhívásban meghatározott
befogadási kritériumoknak. (2) A végrehajtó ügynökség a benyújtási határidőtől – folyamatos elbírálás esetén a pályázat beérkezésétől – számított
7 napon belül írásban tájékoztatja a támogatást igénylőt a pályázat befogadásáról vagy ha a befogadási
kritériumoknak nem felelt meg, úgy a pályázat elutasításáról. Elutasítás esetén a tájékoztatásnak tartalmaznia kell az
elutasítás indokait és a kifogás benyújtásának lehetőségét és módját.
(3) Ha a beérkező pályázatok száma jelentősen meghaladja a tervezettet, a program operátor egy alkalommal
engedélyezheti a végrehajtó ügynökség részére a (2) bekezdés szerinti határidő legfeljebb 7 nappal történő
meghosszabbítását. (4) A befogadási kritériumokat nem teljesítő pályázat esetén hiánypótlásnak nincs helye.
(5) Az ösztöndíj program esetén az (1)–(4) bekezdés szerint a végrehajtó ügynökség által ellátandó feladatokat a program
operátor teljesíti. 36. § (1) A végrehajtó ügynökség megvizsgálja, hogy a befogadott pályázat megfelel-e a pályázati felhívásban meghatározott
formai követelményeknek. (2) Ha a pályázat nem felel meg a pályázati felhívásban meghatározott formai követelményeknek, a végrehajtó
ügynökség a pályázat befogadásától számított 7 napon belül, legalább 10 napos határidő kitűzésével, az összes hiány
vagy hiba megjelölésével felszólítja a támogatást igénylőt a pályázata kijavítására. A hiánypótlási felhívásban rögzített
hiányok pótlására egy alkalommal van lehetőség. (3) Ha a támogatást igénylő a hiánypótlást határidőre nem, hibásan vagy hiányosan nyújtja be, és így a pályázat nem felel
meg a pályázati felhívásban meghatározott formai követelményeknek, a végrehajtó ügynökség a hiánypótlás
benyújtásának határidejétől számított 5 napon belül írásban tájékoztatja a támogatást igénylőt a pályázat
elutasításáról. Elutasítás esetén a tájékoztatásnak tartalmaznia kell az elutasítás indokait és a kifogás benyújtásának
lehetőségét és módját. (4) Ha a támogatást igénylő a hiánypótlást határidőre teljesítette és ezáltal a pályázat a formai követelményeknek
megfelelt, a végrehajtó ügynökség a pályázat szakmai értékelésre bocsátásától számított 5 napon belül írásban
tájékoztatja a támogatást igénylőt a projektjavaslat formai követelményeknek való megfeleléséről.
(5) Az ösztöndíj program esetén az (1)–(4) bekezdés szerint a végrehajtó ügynökség által ellátandó feladatokat a program
operátor teljesíti. 37. § (1) A befogadási kritériumoknak és a formai követelményeknek megfelelő pályázatok listáját a végrehajtó ügynökség
felterjeszti a program operátor részére szakmai értékelés céljából az utolsó hiánypótlási határidőt követő 5 napon
belül. (2) Ha a program operátor észleli, hogy végrehajtó ügynökség által felterjesztett pályázatok bármelyike hiányos, úgy
jogosult egy alkalommal, legfeljebb 10 napos határidővel felszólítani a végrehajtó ügynökséget a hiányok pótlására.
A végrehajtó ügynökség szükség szerint gondoskodik a támogatást igénylő hiánypótlásra való felszólításáról,
hiánypótlási felhívás megküldésével. (3) Ha a pályázatban szereplő információ nem egyértelmű vagy ellentmondást tartalmaz, a program operátor tisztázó
kérdést tehet fel, melynek megválaszolására legalább 3 napos határidőt kell biztosítani.
38. § (1) A program operátor az egyes pályázatok szakmai értékelésére két független és pártatlan szakértőt jelöl ki a végrehajtó
ügynökség által rendelkezésre bocsátott szakértői körből. A szakértői kör létrehozása a program operátor
közreműködésével történik. Kizárólag donor partnerségi projekteket támogató donor partnerségi programok esetén
egy szakértőt jelöl a program operátor és egyet a donor program partner.
(2) Ha az értékelési szempontrendszer szakmailag elkülönülő, különböző szakterületi kompetenciákat igénylő
részenkénti értékelést tesz szükségessé, úgy az egyes részenkénti értékelésekre külön-külön kell két-két független és
pártatlan szakértőt kijelölni. A különböző szakterületek részenkénti értékelését végző szakértők szakértői csoportokat
alkotnak. Egy pályázatot két szakértői csoport értékel. (3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti szakértőket a 37. § (1) bekezdés szerinti lista program operátor általi kézhez vételétől
számított 5 napon belül kell kijelölni. 39. § (1) A szakértők, illetve szakértői csoportok külön-külön értékelik és pontozzák a pályázatokat a pályázati felhívásban
meghatározott értékelési szempontoknak megfelelően. (2) Ha a pályázatok szakmai értékelése során tisztázó kérdés merül fel, az értékelést végző szakértők azt a végrehajtó
ügynökségen keresztül tehetik fel a támogatást igénylőnek, melynek megválaszolására a kézhezvételtől számítva
legalább 3 napos határidőt kell biztosítani. (3) A szakmai értékelést a pályázatoknak a 37. § (1) bekezdése szerinti felterjesztésétől számított 20 napon belül kell
elvégezni. 40. § (1) A végrehajtó ügynökség a szakmai értékelések eredményét az adott értékelési folyamat során vizsgálandó utolsó
szakmai értékelés beérkezésétől számított 3 napon belül összesíti. A pályázatok rangsorolása céljából a szakértők,
illetve szakértői csoportok által adott pontszámok számtani átlagát kell alkalmazni.
(2) Ha adott pályázat vagy a 38. § (2) bekezdése szerinti részenkénti értékelés vonatkozásában a két szakértő, illetve
szakértői csoport által adott pontszámok különbsége meghaladja a magasabb pontszám 30%-át, a végrehajtó
ügynökség haladéktalanul értesíti a program operátort. A program operátor ezen értesítést követő 3 napon belül egy,
a korábbi értékelést végző személyektől eltérő harmadik szakértőt jelöl ki a pályázat értékelésére a végrehajtó
ügynökség által rendelkezésre bocsátott szakértői körből. A pályázat harmadik szakértő általi értékelését
a kijelölésétől számított 5 napon belül kell elvégezni. Ilyen esetben a három értékelés közül a két egymáshoz
legközelebb álló pontszám átlagát kell figyelembe venni a pályázatok rangsorolásához.
41. § Az ösztöndíj program esetén a 37–40. § rendelkezéseit a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) a 37. § (1) és (2) bekezdésében foglalt rendelkezések ösztöndíj program esetén nem értelmezendők,
b) az egyes pályázatok szakmai értékelését végző független és pártatlan szakértők kijelölése a program operátor
által biztosított szakértői körből történik, c) a pályázatok szakmai értékelését végző szakértőket a program operátor a 36. § (4) bekezdés szerinti értesítés
megküldését követő 5 napon belül jelöli ki, d) az értékelést végző szakértők a tisztázó kérdéseket a program operátoron keresztül tehetik fel a támogatást
igénylőnek, e) a szakmai értékelések eredményét a 40. § (1) bekezdésben leírtak szerint a program operátor összesíti,
f) ha adott pályázat harmadik szakértő általi értékelése szükséges, úgy e harmadik szakértőt a program operátor az
általa biztosított szakértői körből jelöli ki, a megelőző szakértői értékelések kézhezvételét követő 3 napon belül.
42. § (1) A program operátor értékelő bizottságot hoz létre, amely a program keretében támogatandó projektekre tesz
javaslatot. (2) Az értékelő bizottság legalább három, a program szerinti szakértelemmel rendelkező szakértőből áll. Az értékelő
bizottság legalább egy tagjának a program operátortól és a végrehajtó ügynökségtől egyaránt független személynek
kell lennie. (3) A kizárólag donor partnerségi projekteket támogató programok esetében az értékelő bizottságban a program
operátor és a donor program partner részéről egyenlő számú tagot kell kinevezni. Ilyen esetben az értékelő bizottság,
a pályázatok és egyéb dokumentumok munkanyelve az angol.
(4) Az értékelő bizottság ülésén a donor országok, a nemzeti kapcsolattartó és a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter
képviselője, valamint a nem kizárólag donor partnerségi projekteket támogató donor partnerségi programok esetén
a donor program partner képviselője tanácskozási joggal vesz részt.
(5) Az értékelő bizottság ügyrendjét a program operátor határozza meg.
43. § (1) Az értékelő bizottság titkársági feladatait – az ösztöndíj program kivételével – a végrehajtó ügynökség látja el.
(2) Az értékelő bizottság ülését a program operátor a pályázatok szakmai értékelése alapján felállított rangsor
kézhezvételét követő 30 napon belül hívja össze. A program operátor legalább 15 nappal az ülést megelőzően
a végrehajtó ügynökség rendelkezésére bocsátja a tagok elérhetőségét és az ülés napirendjét.
(3) A végrehajtó ügynökség legalább 10 nappal az értékelő bizottsági ülés előtt a program operátor által a (2) bekezdés
szerint szolgáltatott adatok alapján megküldi a tagok részére a pályázatok szakmai értékelése alapján felállított
rangsort, a tárgyalandó pályázatokat, az egyéb kapcsolódó dokumentumokat és biztosítja azoknak az ülésen történő
rendelkezésre állását. A végrehajtó ügynökség egyidejűleg megküldi a felállított rangsort angol nyelven a donor
országok részére. (4) A végrehajtó ügynökség vezeti az értékelő bizottsági ülés jegyzőkönyvét. A végrehajtó ügynökség szükség szerint
biztosítja az értékelő bizottsági ülésen a tolmácsolást, és gondoskodik a jegyzőkönyv magyar és angol nyelven történő
elkészítéséről. (5) Az értékelő bizottsági ülést követő két héten belül a program operátor megküldi a donor országok részére
a jegyzőkönyv összefoglalóját angol nyelven. (6) Az ösztöndíj program esetén a (3) és (4) bekezdés szerint a végrehajtó ügynökség által ellátandó feladatokat
a program operátor teljesíti. 44. § (1) Az értékelő bizottság áttekinti a pályázatok szakmai értékelés alapján felállított rangsorát.
(2) Az értékelő bizottság javaslatot tehet a rangsor módosítására, mely módosítást az értékelő bizottsági üléséről készült
jegyzőkönyvben részletesen indokolni szükséges. (3) Az értékelő bizottság a rangsor alapján döntési javaslatot tesz
a) a pályázat támogatására, b) a pályázat csökkentett elszámolható összköltséggel, csökkentett támogatási összeggel, illetve feltételekkel
történő támogatására, vagy c) a pályázat elutasítására. (4) Az értékelő bizottság az ülésén meghozott döntési javaslatot haladéktalanul, de legfeljebb 3 napon belül felterjeszti
a program operátornak. 45. § (1) A program operátor ellenőrzi, hogy az értékelési folyamat összhangban volt-e a szabályzatokkal és az értékelő
bizottság javaslata összhangban van-e a program szabályaival és célkitűzéseivel.
(2) Ha az értékelési folyamat és az értékelő bizottság javaslatának megfelelőségéről a program operátor hitelt érdemlően
meggyőződött, a program operátor az értékelő bizottság javaslata alapján dönt a projektekről. Csökkentett
elszámolható összköltséget vagy támogatási összeget tartalmazó, feltételes vagy elutasító döntés esetén döntését
részletesen indokolni köteles. (3) A projekt csökkentett elszámolható összköltséggel vagy csökkentett támogatási összeggel támogatható, ha a projekt
tervezett elszámolható költségei között olyan költségtétel szerepel, amely nem elszámolható, nem szükséges
a projekt céljának teljesítéséhez vagy aránytalanul magas. (4) Ha a projekt csak feltételekkel támogatható, a döntésben meg kell határozni a támogatást igénylő által teljesítendő
feltételeket. (5) A program operátor vezetője köteles a döntését az értékelő bizottsági ülést követő 10 napon belül meghozni.
(6) A döntést az adott pályázati felhívásban megjelölt benyújtási határidőtől – folyamatos elbírálás esetén
a támogatás-igénylés beérkezésétől – számított 120 napon belül kell meghozni. Indokolt esetben, ha a projekt
kiválasztási folyamat bármely lépésének időigénye meghaladja az ezen alcímben meghatározott határidőket,
a program operátor dönthet e határidő egy alkalommal, legfeljebb 30 nappal történő meghosszabbításáról.
A határidőbe nem számít bele a hiánypótlási határidő, a tisztázó kérdés megválaszolására adott határidő és a kifogás
elbírálására irányuló eljárás időtartama. 46. § (1) A program operátor döntéséről a végrehajtó ügynökség írásban értesíti a támogatást igénylőket, egyidejűleg
nyilvánosságra hozza a kiválasztási eljárás eredményét. (2) A támogatási döntésről szóló értesítést a végrehajtó ügynökség a program operátor döntésétől számított 5 napon
belül küldi meg a támogatást igénylők részére. A pályázat elutasítása esetén az értesítésnek tartalmaznia kell az
elutasítás értékelő bizottság, illetve program operátor által megfogalmazott indokait is.
(3) Az ösztöndíj program esetén az (1) és (2) bekezdés szerint a végrehajtó ügynökség által ellátandó feladatokat
a program operátor teljesíti. 47. § (1) A program operátor köteles gondoskodni a kiválasztási eljárással kapcsolatos minden dokumentum megőrzéséről
legalább a záró program jelentés donor országok általi jóváhagyását követő három évig.
(2) A kiválasztási folyamatban és a támogatásra vonatkozó döntés előkészítésében és meghozatalában részt vevő
személy vagy szervezet képviseletére jogosult személy a kiválasztási folyamattal kapcsolatos tevékenysége
megkezdésekor köteles teljes bizonyító erejű magánokiratban nyilatkozatni arról, hogy a 18. § szerinti
összeférhetetlenség vele szemben nem áll fenn, a támogatásra vonatkozó döntés előkészítése és meghozatala során
tudomására jutott minősített adatot, üzleti vagy fizetési titkot megőrzi. A nyilatkozatot a program operátor részére kell
megküldeni. 48. § Ezen alcímtől eltérően a kutatási program esetén a program operátor a szabályzatok 12. számú mellékletének 3. és
4. fejezete szerinti projekt kiválasztási folyamat lebonyolítását köteles biztosítani a végrehajtó ügynökség
közreműködésével. 49. § (1) Ezen alcímtől eltérően, nevesített projekt esetén, ha az azt tartalmazó programdokumentumot a donor országok
jóváhagyják, a program operátor meghatározza a nevesített projekt támogatásának feltételeit annak érdekében, hogy
a nevesített projekt megfelelő kidolgozottsága, a program céljaihoz való hozzájárulása és a jogszabályokkal való
összhangja biztosított legyen. (2) A végrehajtó ügynökség a program végrehajtási megállapodás megkötését követően haladéktalanul értesíti
a nevesített projekt projektgazdáját a támogatás (1) bekezdés szerinti feltételeiről.
18. Támogatási szerződés megkötése 50. § (1) A támogatói döntés alapján a támogató a kedvezményezettel támogatási szerződést köt.
(2) A támogatási szerződés tartalmazza a támogatás nyújtásának feltételeit, a szerződő felek jogait és kötelezettségeit.
(3) A támogatási szerződés tartalmazza legalább 1. az együttműködési megállapodásokra, a szabályzatokra, a vonatkozó jogszabályokra és a program
megállapodásra történő hivatkozásokat, beleértve a projekt fenntartási időszakában releváns szabályokra történő
utalást is, 2. a jelentési és beszámolási kötelezettséget,
3. a projekt részére nyújtott támogatás összegét euróban, és ha a támogatás folyósítása és a költségek elszámolása
forintban történik, úgy forintban, 4. a támogatási intenzitás legmagasabb mértékét,
5. a projekt részére folyósítható előleg, illetve előfinanszírozás mértékét és az azzal való elszámolás módját,
6. az elszámolhatósági szabályokat, 7. a projekt módosításának szabályait,
8. az adatokhoz való hozzáférés biztosításának szabályait, 9. az ellenőrzéstűrési és az együttműködési kötelezettséget,
10. a nyilvánossági és tájékoztatási kötelezettséget, 11. a támogató jogosultságát a támogatás folyósításának felfüggesztésére, a támogatási szerződés megszüntetésére
és a nyújtott támogatás visszakövetelésére, 12. a kedvezményezett támogatási szerződéstől való elállásának jogkövetkezményeit,
13. a biztosíték nyújtásával kapcsolatos kötelezettséget, 14. az összeférhetetlenségre vonatkozó rendelkezéseket,
15. a vitarendezés szabályait, 16. részletes költségvetést költségtételek, mennyiségi egységek és egységárak meghatározásával, mely legfeljebb
5%-os mértékű tartalékkeretet tartalmazhat, 17. a partnerségi megállapodásra, együttműködési nyilatkozatra történő hivatkozást,
18. a szellemi tulajdonjogok rendezésével kapcsolatos szabályokat, 19. a projektben vállalt célkitűzéseket (indikátor célértékek),
20. a projekt megvalósításának ütemtervét. (4) A program operátor kérheti a támogatási szerződés sablonjának előzetes jóváhagyását a donor országoktól. A donor
országok jóváhagyása csak a (3) bekezdésben foglaltaknak való formai megfelelőség megállapítására terjed ki.
51. § (1) A támogatási szerződés megkötéséhez vagy – ha a pályázati felhívás lehetővé teszi – legkésőbb az első
kifizetés-igényléshez a kedvezményezett köteles benyújtani: a) a kedvezményezett nevében aláíró személy vagy személyek – a költségvetési szerv, a helyi önkormányzat,
a kisebbségi önkormányzat, az egyház, a felsőoktatási intézmény, a közalapítvány és a magyar állam kizárólagos
tulajdonában lévő gazdasági társaság kivételével – bank által igazolt, vagy ügyvéd, illetve jogtanácsos által
ellenjegyzett, vagy közjegyző által hitelesített aláírás mintáját, b) a kedvezményezett – a költségvetési szerv, a helyi önkormányzat, a kisebbségi önkormányzat, az egyház,
a felsőoktatási intézmény, a közalapítvány, és a magyar állam kizárólagos tulajdonában lévő gazdasági társaság
kivételével – alapító (létesítő) okiratát vagy jogszabályban meghatározott nyilvántartásba vételét igazoló okiratát,
c) a saját forrás rendelkezésre állását igazoló dokumentumokat és nyilatkozatokat,
d) a nyújtott biztosítékkal kapcsolatos dokumentumokat, e) partnerségi projekt esetén a 33. § (3) bekezdés szerinti partnerségi megállapodást,
f) a támogatói döntést megelőzően lefolytatott közbeszerzési eljárások dokumentumait.
(2) A támogatási szerződés megkötéséhez az (1) bekezdés szerinti dokumentumok ismételt benyújtása nem szükséges,
ha azok korábban már benyújtásra kerültek és azok tartalma a befogadásukat követően nem módosult.
(3) A végrehajtó ügynökség gondoskodik a támogatási szerződés megkötéséhez szükséges dokumentumok
kedvezményezettől történő beszerzéséről. A végrehajtó ügynökség a támogatói döntésről szóló értesítéssel
egyidejűleg, legfeljebb 30 napos határidő tűzésével felhívja a kedvezményezettet a támogatási szerződés
megkötéséhez szükséges dokumentumok benyújtására. 52. § (1) A végrehajtó ügynökség a támogatási szerződés megkötéséhez szükséges dokumentumok hiánytalan rendelkezésre
állását és a feltételek teljesülését azok kézhezvételét követő 10 napon belül igazolja, és ezzel egyidejűleg az aláírásra
előkészített támogatási szerződést és kapcsolódó dokumentumokat megküldi a program operátor részére.
(2) A program operátor az (1) bekezdés szerinti dokumentumok kézhezvételét követő 10 napon belül megküldi az aláírt
támogatási szerződést a kedvezményezett részére. (3) A támogatói döntés meghozatalától számított 60 napon belül meg kell kötni a támogatási szerződést. Ha a támogatói
döntés értelmében a támogatási szerződés megkötéséhez a kedvezményezettől vagy harmadik féltől függő feltételek
teljesítése szükséges, a 60 napos határidőt a feltételek teljesítésére megállapított határidő utolsó napjától kell
számítani. A határidőbe a kedvezményezettnek a támogatási szerződéshez kapcsolódóan benyújtandó
dokumentumokkal kapcsolatos hiánypótlási és tisztázó kérdésre adott válaszadási határideje nem számít bele.
Indokolt esetben a program operátor a szerződéskötési határidőt egy alkalommal, 30 nappal meghosszabbíthatja.
53. § Az ösztöndíj program esetén az 51. § (3) bekezdése és az 52. § (1) bekezdése szerint a végrehajtó ügynökség által
ellátandó feladatot a program operátor teljesíti. A program operátor köteles a támogatási szerződés megkötéséhez
szükséges dokumentumok hiánytalan rendelkezésre állásának és a feltételek teljesülésének igazolását követően
10 napon belül az aláírt támogatási szerződést a kedvezményezett részére megküldeni.
19. Támogatási szerződés módosítása, támogatás átcsoportosítása 54. § (1) Ha a kedvezményezettnek a támogatás szempontjából releváns adataiban vagy a projekt támogathatóságát és
végrehajtását befolyásoló körülményeiben változás következik be, a kedvezményezett a tudomására jutástól
számított 30 napon belül köteles azt írásban bejelenteni a végrehajtó ügynökség – ösztöndíj program esetén
a program operátor – részére. (2) A bejelentést követően a végrehajtó ügynökség – ösztöndíj program esetén a program operátor – a támogatási
szerződésben rögzített határidőn belül és módon intézkedik az általa nyilvántartott adatok megváltoztatásáról.
(3) Ha a kedvezményezett által jelzett változás a támogatás feltételeit oly módon érinti, hogy az a támogatási szerződés
módosítását, megszüntetését vagy a támogatási szerződéstől való elállást teszi indokolttá, úgy a program operátor
gondoskodik az ehhez szükséges intézkedések megtételéről. 55. § (1) A kedvezményezett köteles a támogatási szerződés módosítását kezdeményezni, ha
a) a projekt megvalósítása a hatályos támogatási szerződésben meghatározott ütemtervhez képest előre láthatóan
3 hónapot meghaladóan késik, b) a hatályos támogatási szerződésben rögzített bármely indikátor értékének várható teljesülése nem éri el
a célérték 90%-át, c) a költség kategóriák vagy a projekt partnerek közötti, a projekt elszámolható költségeinek 15%-a feletti
átcsoportosítása válik szükségessé, vagy d) változik a projekt bármely, a célkitűzéseket befolyásoló lényeges jellemzője.
(2) A támogatási szerződés abban az esetben módosítható, ha a támogatott tevékenység az így módosított feltételekkel
is támogatható lett volna. 56. § (1) A módosítás nem irányulhat a támogatási döntésben meghatározott összegen felüli többlettámogatás biztosítására,
kivéve, ha a) jogszabály eltérően rendelkezik, b) vis maior esemény következik be, vagy
c) a projekt elszámolható összköltsége az általános forgalmi adó mértékének emelése következtében
megemelkedik és a megnövelt áfatartalommal benyújtott kifizetés-igénylések alapján kifizetendő támogatás
összegére az eredetileg megítélt támogatás nem nyújt fedezetet.
(2) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a kedvezményezett legkésőbb az utolsó kifizetés-igénylés benyújtásával
egyidejűleg kérelmezheti a támogatási szerződés módosítását, ha nem vagy csak részben jogosult az áfa levonására,
ezért projektjét bruttó módon tervezte vagy arányosítással állapítja meg a levonható és a le nem vonható áfa összegét.
(3) A kedvezményezett által biztosított saját forrás aránya a projekt támogatásának növelése esetén sem csökkenhet.
(4) A projekt költségnövekményét – az (1) bekezdés szerinti esetek kivételével – a kedvezményezett finanszírozza.
(5) Ha a támogatott tevékenység összköltsége csökken a tervezetthez képest, a támogatás összegét az összköltség
csökkenésének arányában csökkenteni kell, több forrás esetén az eredeti arányoknak megfelelően.
57. § (1) A kedvezményezett átalakulása esetén a jogutód akkor léphet be a támogatási jogviszonyba, ha a pályázati
felhívásban foglalt feltételeknek megfelel és ahhoz a program operátor előzetesen hozzájárul.
(2) A projekt megvalósítását a kedvezményezett másra átruházhatja, ha az új kedvezményezett a pályázati felhívásban
foglalt feltételeknek megfelel és ahhoz a program operátor előzetesen írásban hozzájárul vagy, ha az új
kedvezményezett jogszabályon alapuló jogutódlás következtében lép be a támogatási jogviszonyba. A projekt
átruházása során a projekt céljai nem módosulhatnak. 58. § (1) Az egyes programok azon pénzügyi forrásai, amelyeket a támogatott projektek nem használtak fel vagy
szabálytalanság megállapítása miatt, illetve más okból kifolyólag levonásra kerültek, ugyanazon programon belül
további pályázati felhívásokra vagy már jóváhagyott projektek kiegészítő tevékenységeire átcsoportosíthatóak, ha
e kiegészítő tevékenységek hozzájárulnak a projekt céljainak eléréséhez.
(2) A már támogatásban részesült projektek javára támogatás átcsoportosítása oly módon lehetséges, hogy
a kedvezményezettek részére pályázati felhívás kerül közzétételre kiegészítő tevékenységek megvalósítására.
(3) A pályázati felhívás tartalmára az értékelő bizottság tesz javaslatot. A pályázati felhívásról a kedvezményezetteket
írásban értesíteni kell és a pályázati felhívást a program operátor és a végrehajtó ügynökség honlapján közzé kell tenni.
A támogatott projekt kiegészítésére vonatkozó javaslatok benyújtására legalább 30 napos határidőt kell biztosítani.
(4) A pályázati felhívásnak átlátható és objektív szempontok alapján egyenlő esélyeket kell biztosítania
a kedvezményezettek részére. Egyes kedvezményezettek indokolt esetben előnyben részesíthetőek, ha
a) a projekt hátrányos helyzetű térségben kerül megvalósításra, vagy
b) a kedvezményezett objektív szempontok alapján hátrányosabb helyzetűnek minősül.
(5) Az értékelő bizottság a kedvezményezettek kiegészítő tevékenység megvalósítására benyújtott pályázatai alapján
javaslatot tesz a már támogatott projektek részére történő forrásátcsoportosításra.
(6) Az értékelő bizottság javaslata alapján a program operátor vezetője dönt kiegészítő tevékenység megvalósítására
vonatkozóan a már támogatott projektek részére történő forrás átcsoportosításról és ezzel összhangban
kezdeményezi az érintett támogatási szerződések módosítását. 20. Támogatási szerződés megszűnése
59. § (1) A program operátor jogosult – a Ptk.-ban és a támogatási szerződésben meghatározott egyéb esetek mellett –
a támogatási szerződéstől elállni, a támogatás visszavonásáról rendelkezni, ha a következő feltételek közül legalább
egy bekövetkezik: a) a támogatási szerződés megkötésétől számított 12 hónapon belül a támogatott tevékenység nem kezdődik meg,
és a megvalósítás érdekében harmadik féltől megvásárolandó szolgáltatásokat, árukat, építési munkákat
legalább azok tervezett összértékének 50%-át elérő mértékben – esetleges közbeszerzési kötelezettségének
teljesítése mellett – a kedvezményezett nem rendeli meg vagy az erre irányuló szerződést harmadik féllel nem
köti meg, b) a támogatási szerződés megkötésétől számított 12 hónapon belül a támogatás igénybevételét
a kedvezményezett érdekkörében felmerült okból nem kezdeményezi, kifizetés-igénylés benyújtásával a
megítélt támogatás legalább 10%-ának felhasználását nem igazolja, és késedelmét ezen idő alatt írásban sem
menti ki, c) bebizonyosodik, hogy a kedvezményezett a támogatási döntést érdemben befolyásoló valótlan adatot
szolgáltatott a támogatási igény benyújtásakor, a támogatási szerződés megkötésekor vagy azt követően,
d) a támogatott tevékenység megvalósítása meghiúsul, tartós akadályba ütközik vagy a támogatási szerződésben
foglalt ütemezéshez képest oly mértékű késedelmet szenved, hogy az a donor országokkal kötött program
megállapodásban vállalt célkitűzések teljesítését veszélyezteti, e) a kedvezményezett megszegi a támogatási szerződésben foglalt vagy jogszabályi kötelezettségeit, így különösen
nem tesz eleget ellenőrzéstűrési kötelezettségének és ennek következtében a támogatott tevékenység
szabályszerű megvalósítását nem lehet ellenőrizni, f) a kedvezményezett az általa adott nyilatkozatok bármelyikét visszavonja,
g) a kedvezményezett részéről vagy a kedvezményezettre tekintettel harmadik személy részéről nyújtott biztosíték
megszűnik, megsemmisül vagy értéke egyébként számottevően csökken és a kedvezményezett megfelelő új
biztosíték vagy az értékcsökkenésnek megfelelő további biztosíték nyújtásáról a program operátor által
meghatározott határidőn belül nem intézkedik, h) a kedvezményezett ellen a bíróság jogerős végzése alapján csőd-, felszámolási-, végelszámolási- vagy az
ismeretlen székhelyű cég megszüntetésére irányuló eljárás indult, vagy a kedvezményezettel szemben
végrehajtási, adósságrendezési eljárás van folyamatban. (2) Azon projektek esetében, amelyeknél az (1) bekezdés szerinti valamely körülmény bekövetkezésének lehetősége
fennáll, a program operátor jogosult a támogatási szerződéstől való elállást megelőzően kockázatelemzés alapján
egyedi cselekvési terv kidolgozását kérni és nyomon követni, továbbá a támogató által jogszabály, pályázati felhívás és
támogatási szerződés alapján alkalmazható intézkedéseket – a támogatási szerződés módosításának
kezdeményezésével egyidejűleg – alkalmazni, így különösen a projektmenedzsment költségeket csökkenteni vagy
azok kifizetését feltételekhez kötni. (3) A támogatási szerződéstől történő elállásról a támogató köteles írásban értesíteni a kedvezményezettet.
21. Monitoring tevékenység 60. § (1) A program operátor a támogatott projektek céloknak megfelelő előrehaladását folyamatosan nyomon követi.
(2) A program operátor minden év december 31-ig a végrehajtó ügynökséggel egyeztetve kockázatelemzésen alapuló
monitoring tervet készít és tájékoztatásul megküldi a nemzeti szintű szervek részére. A program operátor köteles
törekedni a monitoring terv és a 69. § szerinti helyszíni ellenőrzési terv összehangolására.
(3) A monitoring terv a program operátornak a következő évre tervezett monitoring tevékenységét mutatja be, így
különösen a tervezett monitoring látogatásokat, illetve a program és a projektek vonatkozásában tervezett egyéb
felülvizsgálatokat. (4) A monitoring terv megvalósításába a program operátor a végrehajtó ügynökséget a program végrehajtási
megállapodás alapján bevonhatja. (5) Kutatási program esetén a program operátor a szabályzatok 12. mellékletének 5. fejezetében foglaltak szerint köteles
a monitoring tevékenységet biztosítani. 61. § (1) A projektgazda a projekt támogatási szerződésben foglaltakkal összhangban történő, szabályszerű és eredményes
végrehajtásának nyomon követése érdekében a támogatási szerződésben meghatározott ütemezésnek megfelelően
időközi, illetve záró szakmai előrehaladási jelentéseket köteles benyújtani elektronikus úton és – ha a támogatási
szerződés úgy rendelkezik – papír alapon is. A kétféle módon benyújtott szakmai előrehaladási jelentésben mutatkozó
eltérés esetén a papír alapú és aláírt jelentést kell hitelesnek tekinteni azzal, hogy a papír alapú és az elektronikus
jelentés egyezőségéről a projektgazda köteles gondoskodni. (2) Az időközi, illetve záró szakmai előrehaladási jelentésnek tartalmaznia kell legalább:
a) a projekt keretében megvalósult tevékenységek szöveges bemutatását,
b) a projekt hátralévő megvalósításának tervezett ütemezését és az ütemezés támogatási szerződéstől való
esetleges eltérésének indoklását, c) a projekt megvalósítása során észlelt kockázatokat és azok kezelésének módját,
d) a projekt pénzügyi előrehaladását bemutató összesített adatokat,
e) beszámolót az indikátorok várható és tényleges teljesüléséről,
f) beszámolót a nyilvánosságra és tájékoztatásra vonatkozó kötelezettségek teljesítéséről,
g) beszámolót a horizontális szempontok érvényesülése érdekében megtett intézkedésekről,
h) beszámolót az esetleges korábbi monitoring látogatások, illetve helyszíni ellenőrzések megállapításai alapján
előírt intézkedési terv, illetve a támogató által egyéb okból kért, a kedvezményezett által készített cselekvési terv
teljesüléséről és a megtett intézkedésekről. (3) A projektgazda köteles gondoskodni arról, hogy a szakmai előrehaladási jelentés a projekt partnerek által vállalt
tevékenységek tekintetében is tartalmazza a (2) bekezdés szerinti információkat.
(4) A szakmai előrehaladási jelentéseket a végrehajtó ügynökség – ösztöndíj program esetén a program operátor –
részére kell benyújtani, aki a jelentést formai megfelelőségi szempontból ellenőrzi és szükség esetén írásban
hiánypótlásra szólítja fel a projektgazdát. (5) A program operátor gondoskodik a szakmai előrehaladási jelentés tartalmi ellenőrzéséről és ennek alapján
a) a jelentést jóváhagyja, b) a jelentéssel összefüggésben kiegészítő tájékoztatást kér a kedvezményezettől, vagy
c) a jelentést elutasítja és megteszi a (6) bekezdés szerint szükséges intézkedést.
(6) A program operátor (5) bekezdés c) pontja szerinti intézkedése lehet különösen
a) monitoring látogatás lefolytatása, b) helyszíni ellenőrzés lefolytatása,
c) az 59. § (2) bekezdése szerinti cselekvési terv kidolgozásának elrendelése,
d) szabálytalansági gyanú bejelentése, e) a támogatás folyósításának felfüggesztése,
f) a támogatási szerződés módosítására vonatkozó javaslattétel, vagy
g) az 59. § (1) bekezdése szerinti esetben a támogatási szerződéstől történő elállás.
(7) A program operátor a (6) bekezdés szerinti intézkedés foganatosítására jogosult akkor is, ha a projektgazda a szakmai
előrehaladási jelentés benyújtása tekintetében a támogatási szerződésben meghatározott ütemezéshez képest
30 napot meghaladó késedelembe esik. 62. § (1) Monitoring látogatás lefolytatása esetén különösen a következő szempontok ellenőrzése szükséges:
a) a projektnek a célokhoz és a várt eredményekhez mért előrehaladása,
b) a projekt tevékenységek pályázatban és támogatási szerződésben meghatározott ütemezéséhez mért
előrehaladása, c) az indikátorok várható és tényleges teljesülése,
d) a projekt pénzügyi előrehaladása, különös tekintettel a projekt tervezett költségvetésétől való esetleges
eltérésekre, e) a projekt fenntarthatósága, f) a projekt menedzsmentjének megfelelősége,
g) a projekt partnerek, egyéb együttműködő partnerek és érintettek közreműködésének és bevonásának
megfelelősége, h) a projekt beszerzési tervének megvalósulása, i) az engedélyek megszerzésének vagy egyéb, a projekt megvalósulásához szükséges jogi követelmények
teljesülésének státusza, j) a nyilvánosságra és tájékoztatásra vonatkozó kötelezettségek teljesülése,
k) a projekt megvalósítás kockázatai és azok kezelésének módja,
l) a horizontális szempontok érvényesülése érdekében megtett intézkedések, és
m) a kétoldalú kapcsolatok előmozdítása érdekében megtett intézkedések.
(2) A monitoring látogatás megállapításait a program operátor jegyzőkönyvben rögzíti. A jegyzőkönyv tartalmazza
a program operátor javaslatait, ajánlásait, a projektgazda részére előírt esetleges intézkedési tervet a projekt
eredményes végrehajtása érdekében. (3) A monitoring látogatás kedvezőtlen megállapításai esetén a program operátor megteszi a 61. § (6) bekezdés szerint
szükséges intézkedést. 63. § A monitoring tevékenység révén a program céljaihoz és várt eredményeihez mért előrehaladása tekintetében tett
megállapításokat a program operátor az együttműködési bizottság elé terjeszti, illetve bemutatja azokat az éves
program jelentésben. IV. FEJEZET
A FOLYAMATBA ÉPÍTETT ELLENŐRZÉS
22. A folyamatba épített ellenőrzés általános szabályai 64. § (1) A hitelesítést végző szervek – az irányítási és kontrollrendszer részeként – a folyamatba épített ellenőrzés teljes
folyamatára eljárásrendet dolgoznak ki és alkalmaznak. (2) A hitelesítési tevékenység során a hitelesítést végző szervnek gondoskodnia kell a kedvezményezett által benyújtott
jelentések, nyilatkozatok és kifizetés-igénylések formai és tartalmi ellenőrzésének lefolytatásáról annak megállapítása
céljából, hogy a kedvezményezett a támogatási szerződésben rögzített vagy a benyújtott támogatási igénylés alapján
vállalt kötelezettségeit – a vonatkozó jogszabályokkal és a pályázati felhívással összhangban – teljesítette.
(3) A hitelesítés módját a hitelesítést végző szerv határozza meg az e fejezetben leírtak figyelembevételével.
23. Dokumentum alapú ellenőrzés 65. § (1) A dokumentum alapú ellenőrzés a pénzügyi lebonyolítás során a kedvezményezett által a kifizetés-igényléssel
összefüggésben benyújtott, illetve a támogatási szerződésben előírt alátámasztó dokumentumokra terjed ki.
(2) A dokumentum alapú ellenőrzés keretében ellenőrizni kell
a) a projekt támogatási szerződésnek megfelelő fizikai és pénzügyi előrehaladását és azok összhangját,
b) azt, hogy a benyújtott elszámolások alapbizonylatai valós költségeken alapulnak-e, a támogatott projekt kapcsán
merültek-e fel és megfelelnek-e a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségeknek és szakmai
célkitűzéseknek, c) azt, hogy az egyes elszámolni kívánt költségek megfelelnek-e a szabályzatokban, a pályázati felhívásban, illetve
a támogatási szerződésben foglalt elszámolhatósági szabályoknak, d) azt, hogy szállítói finanszírozás esetén a kedvezményezett kifizette-e a számlán szereplő, elszámolni kívánt
összegre eső önerőt, utófinanszírozás esetében a számla elszámolni kívánt összegét,
e) a teljesítés igazolását és megalapozottságát, f) a kedvezményezett köztartozás-mentességét,
g) a kettős finanszírozás elkerülésére vonatkozó előírások teljesülését, és
h) azt, hogy a benyújtott elszámolások alapbizonylataihoz kapcsolódó teljesítés összhangban van-e
a közbeszerzésre vonatkozó közösségi és nemzeti előírásokkal. (3) A donor projekt partner által igényelt támogatáshoz kapcsolódóan a 86. § (5) bekezdés szerint benyújtott független
könyvvizsgálói jelentés tekintetében a hitelesítést végző szervek kizárólag formai ellenőrzést végeznek.
66. § A dokumentum alapú ellenőrzés részeként a hitelesítést végző szervnek, valamint a támogatónak a támogatás
végrehajtási folyamat minden szakaszában gondoskodnia kell a kedvezményezett által részére benyújtott
nyilatkozatok, kérelmek, jelentések és egyéb hivatalos dokumentumok formai és tartalmi ellenőrzésének
lefolytatásáról annak megállapítása céljából, hogy a kedvezményezett a támogatási szerződésben vállalt
kötelezettségeit – a vonatkozó jogszabályokkal, a szabályzatokkal és útmutatókkal összhangban – teljesítette.
67. § Kutatási program esetén a kifizetés-igénylés és annak dokumentum alapú ellenőrzése tekintetében a szabályzatok
12. mellékletének 5. fejezetében foglaltak szerint kell eljárni.
24. Helyszíni ellenőrzések lefolytatása 68. § A folyamatba épített ellenőrzés részeként a hitelesítést végző szervek kockázatelemzésen alapuló mintavételezéssel
kiválasztott projektek vonatkozásában helyszíni ellenőrzést végeznek. 69. § (1) A végrehajtó ügynökség minden év november 15-ig megküldi a program operátor részére a következő évi,
kockázatelemzésen alapuló, az egyes programokra vonatkozó ellenőrzési tervét.
(2) A program operátor az ellenőrzési terv kézhezvételtől számított 15 napon belül az ellenőrzési tervet jóváhagyja, vagy
módosítási javaslatot tesz a végrehajtó ügynökség részére. (3) A végrehajtó ügynökség a módosítási javaslat kézhezvételétől számított 10 napon belül megküldi a program operátor
részére a módosított éves ellenőrzési tervet, melyet a programoperátor 10 napon belül jóváhagy.
(4) A jóváhagyott éves ellenőrzési tervet a végrehajtó ügynökség tájékoztatás céljából megküldi a nemzeti kapcsolattartó
részére. 70. § (1) A legfeljebb kettőszázötvenmillió forint támogatással megvalósuló projektek esetében a végrehajtó ügynökség
a projektet legalább egyszer – ha kockázatelemzés korábban nem indokolja – a projekt befejezését megelőzően
a helyszínen ellenőrzi. (2) Ha a projekthez nyújtott támogatás meghaladja a kettőszázötvenmillió forintot, a végrehajtó ügynökség a projektet
évente legalább egyszer a helyszínen ellenőrzi. 71. § (1) A helyszíni ellenőrzés során ellenőrizni kell különösen:
a) a projekt támogatási szerződésnek megfelelő fizikai és pénzügyi előrehaladását és azok összhangját,
b) a kifizetés-igényléshez benyújtott alátámasztó bizonylatok és dokumentumok eredeti példányának
rendelkezésre állását, azok egyezőségét a kifizetés-igényléshez benyújtott másolattal,
c) a kedvezményezett által benyújtott nyilatkozatok összhangját az azt megalapozó bizonylatokkal,
d) átalányalapú elszámolás esetében az átalány összegének, mértékének meghatározását alátámasztó
dokumentumok körét, e) a termékek, szolgáltatások teljesítésének a támogatási szerződéssel való összhangját,
f) a nyilvánosságra és tájékoztatásra vonatkozó szabályok betartását,
g) a közbeszerzésekre vonatkozóan a dokumentumok alapján nem ellenőrizhető szabályok betartását, így
különösen a benyújtott dokumentumok eredeti dokumentumokkal való összhangját, a benyújtott
dokumentumok valódiságát, a dokumentumok megőrzésére vonatkozó szabályok betartását, és
h) a projekt szintű elkülönített számviteli nyilvántartás vezetését.
(2) A helyszíni ellenőrzések keretében a kifizetés-igénylésben szereplő költségek elszámolhatóságának megállapításához
ellenőrizni kell az eredeti bizonylatokat, így különösen a kedvezményezett által benyújtott számla-, vagy
költségösszesítőben feltüntetett számlákat, a számlákhoz kapcsolódó szerződéseket és az azokhoz kapcsolódó
teljesítésigazolásokat, valamint a számlák mellé be nem nyújtott, kifizetést igazoló egyéb dokumentumokat.
72. § (1) A helyszíni ellenőrzést megfelelően dokumentálni kell, jegyzőkönyvben rögzítve az elvégzett munkát, az ellenőrzés
eredményét, valamint szabálytalansági gyanú és hiba feltárása esetén a javasolt, illetve megtett intézkedéseket.
(2) A végreható ügynökség az általa lefolytatott helyszíni ellenőrzésről készült jegyzőkönyvet tájékoztatásul megküldi
a program operátor részére. (3) Az elvégzett helyszíni ellenőrzésről készített jegyzőkönyvet a hitelesítést végző szerv a hitelesítési jelentés
mellékleteként megküldi az igazoló hatóság részére. 25. Közbeszerzések ellenőrzése
73. § (1) Azok a kedvezményezettek és támogatást igénylők, akik a Kbt. szerint ajánlatkérőnek minősülnek vagy a finanszírozási
mechanizmusok keretében legalább 50%-os mértékű támogatásban részesülnek, kötelesek a Kbt. vonatkozó
szabályai, illetve ezen alcím rendelkezései szerint eljárni. (2) Nem kormányzati szervezetek az (1) bekezdést csak akkor kötelesek alkalmazni, ha
a) a Kbt. szerint ajánlatkérőnek minősülnek, vagy b) a Kbt. szerint nem minősülnek ajánlatkérőnek, de beszerzésük a Kbt. szerinti uniós értékhatárt meghaladja.
(3) A kedvezményezett a támogatói döntésről szóló értesítés kézhezvételét követően, illetve, ha támogatást igénylőként
a támogatói döntésről szóló értesítés kézhezvételét megelőzően a pályázatában szereplő, támogatás
igénybevételével megvalósítani kívánt tevékenységhez kapcsolódóan közbeszerzési eljárást folytat le, ezen alcím
rendelkezései szerint köteles eljárni. (4) Ezen alcím szerinti közbeszerzési eljárások lefolytatásáért és a Kbt. szerinti dokumentálásáért – a központosított
közbeszerzés kivételével – a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett felel. Ha a támogatás felhasználására
központosított közbeszerzési eljárás alapján kerül sor, a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett felelős az
eljárás során a pályázat, illetve a támogatási szerződés és a központosított közbeszerzési rendszerről, valamint
a központi beszerző szervezet feladat- és hatásköréről szóló kormányrendelet szerinti keretmegállapodáson alapuló
egyedi szerződés összhangjának megteremtéséért, továbbá a támogatás felhasználásának ellenőrzése során az eljárás
dokumentumainak rendelkezésre bocsátásáért. (5) Ha a kedvezményezett az ezen alcímben foglalt kötelezettségeit nem vagy nem megfelelően teljesíti, és a felelőssége
szabálytalansági eljárás keretében megállapításra kerül, a támogatási szerződés szerinti támogatás egy része vagy
egésze visszavonható. 74. § A Kbt. szerinti uniós értékhatárt, illetve építési beruházás, építési koncesszió esetén a háromszázmillió forintot el nem
érő értékű közbeszerzési eljárás során a kedvezményezett a 75. § szerint köteles eljárni. Az uniós értékhatárt, illetve
építési beruházás, építési koncesszió esetén a háromszázmillió forintot elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzési
eljárás esetében a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a 76–78. § szerint köteles eljárni.
75. § (1) A kedvezményezett a közbeszerzési eljárás eredményéről, eredménytelenségéről, az ajánlattevő kizárásáról,
a szerződés teljesítésére való alkalmatlanságának megállapításáról, ajánlatának egyéb okból történt érvénytelenné
nyilvánításáról, valamint ezek részteles indokáról hozott döntéséről a döntés meghozatalát követő napon, de
legkésőbb az ajánlatok elbírálásáról szóló írásbeli összegezés megküldésével egyidejűleg értesíti a hitelesítést végző
szervet. (2) A kedvezményezett az ajánlatok elbírálásáról szóló írásbeli összegezés megküldését követő 3 napon belül megküldi
a közbeszerzési eljárás során keletkezett összes dokumentumot – jogorvoslati eljárás esetén a Közbeszerzési
Döntőbizottság döntését tartalmazó dokumentumot is – a hitelesítést végző szerv részére.
(3) A hitelesítést végző szerv a benyújtott dokumentumok alapján utóellenőrzést folytat le. A hitelesítést végző szerv
a dokumentumok beérkezését követő 7 napon belül az ellenőrzés eredményéről a kedvezményezettet értesíti. A fenti
határidőn belül a hitelesítést végző szerv a kedvezményezettet hiánypótlásra szólíthatja fel. A hitelesítést végző szerv
az ellenőrzés eredményétől függően szabálytalansági eljárást kezdeményezhet. (4) Ha a támogatást igénylő a támogatói döntést megelőzően folytat le a Kbt. szerinti uniós értékhatárt, illetve építési
beruházás, építési koncesszió esetén a háromszázmillió forintot el nem érő értékű közbeszerzési eljárást, úgy
a hitelesítést végző szerv az (1)–(3) bekezdés szerinti utóellenőrzést a támogatási szerződés megkötését megelőzően
végzi el. (5) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a szerződés-módosítást, valamint az azt alátámasztó valamennyi
dokumentumot a szerződés-módosítást követő 7 napon belül utóellenőrzés céljából megküldi a hitelesítést végző
szerv részére. A hitelesítést végző szerv a dokumentumok beérkezését követő 7 napon belül elvégzi azok ellenőrzést.
76. § (1) A támogatást igénylő és a kedvezményezett a közbeszerzési eljárás megindítását megelőzően a közbeszerzési eljárás
dokumentumait minőségellenőrzés céljából megküldi a hitelesítést végző szerv részére.
(2) A hitelesítést végző szerv a közbeszerzési eljárás dokumentumainak beérkezésétől számított 7 napon belül elvégzi
a közbeszerzési eljárás dokumentumainak minőségellenőrzését és az erről készített minőségellenőrzési jelentését
a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett részére megküldi. A hitelesítést végző szerv a határidőt – az indokok
megjelölésével egyidejűleg – legfeljebb 7 nappal meghosszabbíthatja. (3) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a minőségellenőrzési jelentés alapján a közbeszerzési eljárás
módosított dokumentumait – a minőségellenőrzési jelentésben foglaltakkal egyet nem értése esetén a részletes
írásbeli indokolással együtt – a minőségellenőrzési jelentés közlésétől számított 5 napon belül a hitelesítést végző
szerv részére megküldi. (4) A hitelesítést végző szerv a módosított közbeszerzési eljárás dokumentumainak beérkezését követő 5 napon belül
közbeszerzési minőségellenőrzési tanúsítványt állít ki és erről tájékoztatja a támogatást igénylőt, illetve
a kedvezményezettet. (5) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a közbeszerzési eljárás dokumentumait a közbeszerzési
minőségellenőrzési tanúsítvány figyelembevételével véglegesíti. (6) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett – figyelemmel a 73. § (4) bekezdésében foglaltakra is –
a közbeszerzési eljárást abban az esetben indíthatja meg, ha a hitelesítést végző szerv a közbeszerzési
dokumentumokat ellenőrizte és erről a (4) bekezdés szerinti minőségellenőrzési tanúsítványt állított ki.
(7) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett az eljárás megindításával egyidejűleg az eljárást megindító végleges
dokumentumot a hitelesítést végző szerv részére megküldi. A hitelesítést végző szerv egyet nem értése esetén dönt
a szabálytalansági eljárás lefolytatásáról, illetve jogorvoslati eljárás kezdeményezéséről.
77. § (1) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a Kbt. szerinti bontási eljárás időpontjáról legalább 15 nappal
korábban tájékoztatja a hitelesítést végző szervet. A hitelesítést végző szerv a közbeszerzési eljárásba – a támogatást
igénylő, illetve a kedvezményezett tájékoztatása alapján – megfigyelőt jelöl, erről a támogatást igénylőt, illetve
a kedvezményezettet egyidejűleg értesíti. (2) A megfigyelő az eljárásban a bíráló bizottsági üléseken való személyes részvétellel, illetve a közbeszerzési eljárás
iratainak vizsgálatával jogosult részt venni. (3) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a megfigyelőt a közbeszerzési eljárás lefolytatása során valamennyi
eljárási cselekményről megfelelő időben írásban tájékoztatja, illetve az eljárás során keletkezett dokumentumokat,
különösen a felvett jegyzőkönyveket, az egyes eljárási cselekményekhez kapcsolódó dokumentumokat, jogorvoslat
esetén az azzal összefüggésben keletkezett dokumentumokat, valamint az ajánlatkérői döntéseket, döntési
javaslatokat tartalmazó dokumentumokat a megfigyelő részére haladéktalanul megküldi.
(4) A hitelesítést végző szerv az írásbeli összegezés megküldését megelőzően, több szakaszból álló eljárás esetén
valamennyi eljárási szakasz vonatkozásában – a (3) bekezdés szerinti dokumentumok kézhezvételét követő 15 napon
belül – közbeszerzési szabályossági tanúsítványt állít ki, amelyet megküld a támogatást igénylő, illetve
a kedvezményezett részére. (5) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett közbeszerzési eljárást lezáró döntését akkor hozhatja meg, ha
a hitelesítést végző szerv az eljárás lefolytatását ellenőrizte és erről közbeszerzési szabályossági tanúsítványt állított ki.
A közbeszerzési eljárást lezáró döntést meghozó személy vagy testület a Kbt. szerinti írásbeli szakvélemény és döntési
javaslat, valamint a közbeszerzési szabályossági tanúsítványban foglaltak figyelembevételével hozza meg az eljárást
lezáró döntését. 78. § (1) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett az uniós értékhatárt, illetve építési beruházás, építési koncesszió
esetén a háromszázmillió forintot elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződés
módosításával kapcsolatban – a módosítást megelőzően – a hitelesítést végző szerv írásbeli véleményét kéri.
A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a szerződést, a módosítás tervezetét, a módosítás indokolását, az
indokolást alátámasztó valamennyi dokumentumot, valamint a módosítás műszaki-szakmai szempontú
indokoltságára vonatkozó nyilatkozatát tartalmazó dokumentumot a hitelesítést végző szerv részére megküldi.
A hitelesítést végző szerv a szerződés módosításával összefüggésben további dokumentumok benyújtását is kérheti.
(2) A hitelesítést végző szerv a szerződés módosításával kapcsolatos véleményét a szerződés módosításával kapcsolatban
benyújtott kérelem beérkezésétől számított 7 napon belül megküldi a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett
részére. (3) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a vélemény alapján módosított dokumentumokat – egyet nem
értése esetén a részletes írásbeli indokolással együtt – a vélemény kézhezvételét követő 7 napon belül megküldi
a hitelesítést végző szerv részére. (4) A hitelesítést végző szerv a további észrevételeiről a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett (3) bekezdés
szerinti válaszának beérkezésétől számított 7 napon belül tájékoztatja a támogatást igénylőt, illetve
a kedvezményezettet. (5) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a módosított szerződést a (4) bekezdés szerinti tájékoztatás
kézhezvételét követő 5 napon belül megküldi a hitelesítést végző szerv részére. A hitelesítést végző szerv egyet nem
értése esetén dönt a szabálytalansági eljárás lefolytatásáról, illetve jogorvoslati eljárás kezdeményezéséről.
79. § A hitelesítést végző szerv számára meghatározott határidőbe nem számít bele a hiánypótlásra, illetve a tényállás
tisztázásához szükséges adatok közlésére irányuló felhívástól az annak teljesítéséig terjedő idő, jogorvoslati, illetve
szabálytalansági eljárás esetén az eljárás felfüggesztésének időtartama. V. FEJEZET
A PÉNZÜGYI LEBONYOLÍTÁS RENDJE
26. A költségvetési tervezésre vonatkozó szabályok 80. § (1) A finanszírozási mechanizmusok támogatásait az NFÜ az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
(a továbbiakban: Áht.), valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Ávr.) előírásaival összhangban tervezi meg.
(2) A finanszírozási mechanizmusok támogatásaival összefüggésben tervezett donor hozzájárulást és a kapcsolódó
nemzeti társfinanszírozást ugyanazon az előirányzaton kell megjeleníteni. (3) Az előirányzatok tervezésénél figyelembe kell venni
a) a költségvetési tervezés ütemezésével összhangban a programidőszak kötelezettségvállalási
keret-előirányzataira vonatkozó adatait és – az elmúlt év tényleges kifizetéseinek a várható teljesítés és
a finanszírozási mechanizmusok lezárulásáig várható kifizetési ütemére vonatkozó – kifizetési előrejelzését,
b) a donor országok által elfogadott programokat, és
c) a donor hozzájárulás egyéb tételeit, így a technikai segítségnyújtás keretét és a kétoldalú kapcsolatok nemzeti
alapját. (4) A finanszírozási mechanizmusok támogatásával megvalósuló program nemzeti társfinanszírozási kötelezettségét
kiemelten kell kezelni, amely nem jelenthet az érintett fejezet számára a költségvetési tervezés során meghatározott
kereten túl pótlólagos finanszírozási igényt. (5) A donor országokkal való elszámolásokból adódó árfolyam-különbözet elszámolására szolgáló fedezet európai uniós
tartalékként történő költségvetési tervezése az NFÜ feladata a tervezési tájékoztató és a költségvetési törvény
előírásaival összhangban. 27. A támogatások fogadására és kifizetésére szolgáló pénzforgalmi számlák
81. § (1) A donor országoktól érkező előlegek, időközi kifizetések és a záró egyenleg-kifizetés fogadására az igazoló hatóság
finanszírozási mechanizmusonként forint pénzforgalmi számlákat nyit a Magyar Államkincstárnál (a továbbiakban:
kincstár), melyek felett az igazoló hatóság rendelkezik. (2) A pénzforgalmi számlák vezetésével kapcsolatban felmerült költség elszámolása a központi költségvetésből történik.
(3) A pénzforgalmi számlák feletti rendelkezési jogosultságot az igazoló hatóság által bejelentett két személy együttes
aláírásával lehet gyakorolni. 82. § (1) Az NFÜ gondoskodik a finanszírozási mechanizmusokra vonatkozó fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási
keretszámlák megnyitásáról a kincstárban, mely felett az NFÜ rendelkezik.
(2) A finanszírozási mechanizmusokhoz kapcsolódó nemzeti társfinanszírozást az NFÜ biztosítja a kincstárban megnyitott
fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámlán keresztül. (3) Kizárólag az előirányzat-felhasználási keretszámla használható a jóváhagyott kifizetés-igénylés alapján
a kedvezményezettet megillető – a donor hozzájárulásból és a nemzeti társfinanszírozásból álló – támogatás
összegének a kedvezményezett, a szállító vagy az engedményes részére történő folyósítására, a kedvezményezett
részére folyósítandó előleg, illetve előfinanszírozás kifizetésére és a kedvezményezett által bármilyen jogcímen
történő visszafizetés fogadására. (4) Az előirányzat-felhasználási keretszámláról indított átutaláshoz az átutalási megbízást minden esetben az informatikai
rendszerben kell kiállítani. Az informatikai rendszerben kiállított átutalási megbízást az NFÜ elektronikus formában
adja át pénzügyi teljesítésre a kincstárnak. Ha az informatikai rendszer működésének hiánya miatt az utalás papír
alapon történik, gondoskodni kell az adatok informatikai rendszerben történő utólagos rögzítéséről.
28. A támogatás folyósítása 83. § (1) A támogatás folyósítására utófinanszírozással vagy szállítói finanszírozással kerül sor.
(2) Szállítói finanszírozásra csak azt követően kerülhet sor, ha a kedvezményezettet terhelő számlán szereplő, elszámolni
kívánt összegre eső önerő kifizetése igazolható módon megtörtént.
(3) A kifizetés-igénylés benyújtásának ütemezésével és a benyújtás feltételeivel kapcsolatos előírásokat, valamint az
engedményezés bejelentésének szabályait a pályázati felhívás, illetve a támogatási szerződés tartalmazza.
(4) Az engedményes részére történő folyósítás feltétele, hogy az engedményezésre vonatkozó szerződés a hitelesítést
végző szerv rendelkezésére álljon. Az engedményezésre vonatkozó szerződésnek a hitelesítést végző szerv részére
történő benyújtásáért a kedvezményezett felelős. A hitelesítést végző szerv köteles az engedményezésekről
naprakész nyilvántartást vezetni. 84. § (1) Támogatási előleg az Ávr.-ben meghatározott mértékben azon projektelemekre vehető igénybe, amelyekre
utófinanszírozást választott a kedvezményezett. (2) A szállítói finanszírozású projektelemekre előleg akkor vehető igénybe, ha a kedvezményezett bruttó támogatásra
jogosult államháztartási szerv és az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 142. §-ában foglalt
valamely feltétel teljesül. (3) A támogatási előleggel való elszámolás módjáról a támogatási szerződésben kell rendelkezni.
(4) Ha a pályázati felhívás, illetve a támogatási szerződés lehetővé teszi, a kedvezményezett részére előfinanszírozás
nyújtható. Az előfinanszírozással történő elszámolás módjáról a támogatási szerződésben kell rendelkezni.
85. § (1) A támogatás terhére elszámolható költségeket és a támogatás összegét forintban vagy euróban kell megállapítani.
(2) Forint alapú támogatási szerződés esetén a kedvezményezett köteles az eltérő pénznemben felmerült költséget
a pénzügyi teljesítés időpontjában érvényes, a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) által meghatározott
árfolyamon forintra átszámítani. (3) Forint alapú támogatási szerződés esetén a kedvezményezett köteles az MNB által nem jegyzett pénznemben
felmerült költséget a pénzügyi teljesítés időpontjában érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett
középárfolyamon euróra átváltani, majd azt a (2) bekezdésben foglaltak szerint kell forintra váltani.
(4) Euró alapú támogatási szerződés esetén a kedvezményezett köteles az eltérő pénznemben felmerült költséget
a pénzügyi teljesítés időpontjában érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett középárfolyamon kell euróra
átváltani. (5) Szállítói finanszírozás forint alapú támogatási szerződés esetén csak forintban kiállított számla, euró alapú támogatási
szerződés esetén csak euróban kiállított számla esetén vehető igénybe. Ebben az esetben átszámítás nélkül, a számla
szerinti pénznemben kerül folyósításra a támogatás a szállító részére.
86. § (1) Támogatás – az előleget és az előfinanszírozást kivéve – kizárólag a kedvezményezett által benyújtott, a hitelesítést
végző szerv által jóváhagyott kifizetés-igénylés alapján folyósítható. (2) A kifizetés-igényléshez a kedvezményezettnek mellékelnie kell
a) a záradékolt eredeti számlák hitelesített másolatát, továbbá a számlák – szállítói finanszírozás esetén a számlán
szereplő, elszámolni kívánt összegre eső önerő – kifizetését igazoló, az elszámolást alátámasztó dokumentumok
másolatát, vagy b) az a) pont szerinti dokumentumokat helyettesítő, a hitelesítést végző szerv által meghatározott formátumú
számla- vagy költségösszesítőt. (3) A kifizetés-igényléshez a kedvezményezettnek a (2) bekezdés szerinti dokumentumok mellett be kell nyújtania
legalább a) a pénzügyi beszámolóban szereplő, elszámolni kívánt költségek szöveges indoklását,
b) engedményezés esetén az engedményezésre vonatkozó szerződést, és
c) biztosítéknyújtási kötelezettség esetén a biztosíték rendelkezésre állását igazoló dokumentumokat.
(4) A kedvezményezett a kifizetés-igénylésben nyilatkozik arról, hogy a benyújtott kifizetés-igényléshez kapcsolódó
elszámolások alapbizonylatai valós és elszámolható költségeken alapulnak és a támogatott projekttel összefüggésben
merültek fel. (5) Partnerségi projekt esetén a projektgazda köteles gondoskodni arról, hogy a kifizetés-igénylés a projekt partnerek
által igényelt támogatáshoz kapcsolódó adatokat és dokumentumokat is tartalmazza. A donor projekt partner
esetében az e §-ban foglaltaknak való megfelelést a donor projekt partner által megbízott független könyvvizsgáló
által kiállított jelentés tartalmazza. A jelentésben a könyvvizsgáló nyilatkozik arról, hogy az elszámolásban szereplő
költségek a szabályzatokkal és a donor projekt partner székhelye szerinti ország jogszabályaival és számviteli
szabályaival, valamint a pályázati felhívással összhangban vannak. (6) A kifizetés igénylése elektronikusan történik. Ha a támogatási szerződés előírja, a kifizetés-igénylést – részben vagy
egészben – papír alapon is szükséges benyújtani. A kétféle módon benyújtott kifizetés-igénylésben mutatkozó eltérés
esetén a papír alapú és aláírt kifizetés-igénylés tekintendő hitelesnek azzal, hogy a papír alapú és az elektronikus
kifizetés-igénylés egyezőségéről a kedvezményezett köteles gondoskodni. (7) Ha a pályázati felhívás vagy a támogatási szerződés arra lehetőséget biztosít, úgy az egyes költségek a támogatási
szerződésben meghatározott mértékig – a kettős finanszírozás lehetőségének kizárása mellett – átalány alapon is
elszámolhatóak. (8) A kedvezményezett a kifizetés-igénylésében szereplő költségek alapját képező eredeti számlát köteles záradékolni oly
módon, hogy azon feltünteti a projekt azonosító számát és azt, hogy a számla „EGT/Norvég FM 2009–2014 támogatás
elszámolására benyújtásra került”. (9) Ha a kifizetés-igénylés hiányos vagy hibás, a hitelesítést végző szerv a beérkezéstől számított 15 napon belül,
legfeljebb 15 napos határidő kitűzésével, az adott igénylésben szereplő valamennyi hiány, illetve hiba megjelölésével
hiánypótlásra és a hiba javítására hívja fel a kedvezményezettet. Ha a hiánypótlására és a hiba javítására a határidőn
belül nem kerül sor, a kifizetés-igénylés érintett részét el kell utasítani. Az adott kifizetés-igénylés esetében további
hiánypótlásnak nincs helye, az elutasított költségtételt a kedvezményezett a soron következő kifizetés-igénylésében
szerepeltetheti. 87. § (1) A hitelesítést végző szerv a kifizetés-igénylés 65. § szerinti ellenőrzését követően – támogatási előleg és
előfinanszírozás esetén a kedvezményezett arra való jogosultságának ellenőrzését követően – kifizetési
dokumentációt állít össze, mely az informatikai rendszerben rögzített és ki nem fizetett, támogatásra jogosult számlák
vagy egyéb bizonylatok összesítését jelenti. A kifizetési dokumentációt a támogató a kézhezvételt követő 5 napon
belül jóváhagyja. (2) A támogató által jóváhagyott kifizetési dokumentáció beérkezését követő 7 napon belül az NFÜ intézkedik
a jóváhagyott támogatási összeg előirányzat-felhasználási keretszámláról a kedvezményezett, a szállító vagy az
engedményes számlájára történő folyósításról. (3) A támogatás folyósítását csak abban az esetben lehet kezdeményezni, ha
a) a megelőző munkafázisok megtörténtek, b) a kedvezményezett köztartozásmentes,
c) az informatikai rendszer működése esetén az adatok az informatikai rendszerben rögzítésre és jóváhagyásra
kerültek, d) a kedvezményezett részére a támogatás folyósítása nincs felfüggesztve, és
e) a kapcsolódó donor hozzájárulás rendezését az igazoló hatóság a finanszírozási mechanizmus pénzforgalmi
számláin történő rendelkezésre állása esetén még a folyósítás évében az e rendeletben meghatározott határidők
figyelembevételével teljesíteni tudja. (4) Ha a megvalósítás nyomon követése vagy a folyamatba épített ellenőrzése során nem merült fel olyan körülmény,
amely miatt a támogatás folyósítását fel kellene függeszteni, úgy a támogatást a kifizetés-igénylés beérkezésétől
számított 30 napon belül folyósítani kell. A kedvezményezett által a hiánypótlásra igénybe vett időtartam, az előre
nem tervezett, előre nem látható ok miatt lefolytatott rendkívüli helyszíni ellenőrzés, a szabálytalansági gyanú
kivizsgálására tett intézkedések, valamint az év végi zárási és az év eleji előirányzat nyitási folyamatok – az NFÜ
honlapján közlemény formájában közzétett – időtartama e határidőbe nem számítanak bele.
(5) Haladéktalanul fel kell függeszteni a támogatás folyósítását abban az esetben, ha azt e rendelet vagy más jogszabály
előírja, illetve ha a támogatási szerződés megkötését követően a kedvezményezett olyan nyilatkozatot tesz vagy
a támogató olyan körülményről szerez tudomást, amely a támogatás visszavonását, a támogatási szerződéstől történő
elállást teheti szükségessé. A támogatás folyósításának felfüggesztéséről és annak okáról a kedvezményezettet soron
kívül tájékoztatni kell. 29. Elszámolás a donor országokkal
88. § (1) Az igazoló hatóság a donor országok által meghatározott módon, euróban nyújtja be elszámolását a Finanszírozási
Mechanizmus Iroda részére. (2) A Finanszírozási Mechanizmus Iroda részére benyújtott közbenső és záró pénzügyi jelentés csak olyan költségeket
tartalmazhat, amelyeket kifizettek, az informatikai rendszerben rögzítettek és a hitelesítés keretében jóváhagyásra
kerültek. 89. § (1) Az egyes programok tekintetében a program operátor, a technikai segítségnyújtás, valamint a kétoldalú kapcsolatok
nemzeti alapja tekintetében a nemzeti kapcsolattartó a hitelesítést végző szervek által a nemzeti társfinanszírozás és a
donor hozzájárulás felhasználása, valamint a várható jövőbeni kifizetések tekintetében szolgáltatott adatai alapján
finanszírozási mechanizmusok szerint, illetve programonként összeállítja a közbenső pénzügyi beszámolókat.
A közbenső pénzügyi beszámolók a naptári év szerinti négyhavi elszámolási időszakokat fednek le.
(2) A program operátor, valamint a nemzeti kapcsolattartó az (1) bekezdés szerint összeállított közbenső pénzügyi
beszámolókat évente, az előző év szeptember 1. és december 31. közötti elszámolási időszak vonatkozásában február
15-ig, a tárgyév január 1. és április 30. közötti elszámolási időszak vonatkozásában június 15-ig és a tárgyév május 1. és
augusztus 31. közötti elszámolási időszak vonatkozásában október 15-ig megküldi az igazoló hatóság részére.
(3) Az igazoló hatóság minden év március 15-ig, július 15-ig, valamint november 15-ig megküldi az ellenőrzött és igazolt
közbenső pénzügyi beszámolót a Finanszírozási Mechanizmus Iroda részére.
90. § (1) A program operátor a záró pénzügyi jelentést a végrehajtó ügynökség által szolgáltatott adatok alapján, a záró
program jelentés részeként, a program keretében támogatott utolsóként lezáruló projekt befejezésének napját
követő három hónapon belül, de legkésőbb 2017. február 15-ig köteles megküldeni az igazoló hatóság részére.
A technikai segítségnyújtás, illetve a kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapja tekintetében a záró pénzügyi jelentést
tartalmazó záró program jelentést a nemzeti kapcsolattartó 2017. december 31-ig köteles megküldeni az igazoló
hatóság részére. (2) A záró pénzügyi jelentés tartalmazza a program záró egyenlegét. A záró egyenleg a program keretében felmerült
összes elszámolható költség, csökkentve a program részére már korábban folyósított donor hozzájárulás, a más
forrásból nyújtott társfinanszírozás, a keletkezett kamatbevétel, a kedvezményezettektől visszavont, fel nem használt,
és a donor országok részére vissza nem fizetett támogatás összegével.
(3) Az igazoló hatóság az ellenőrzött és igazolt záró pénzügyi jelentést tartalmazó záró program jelentést a program
keretében támogatott utolsó projekt lezárását követő 3 hónapon belül, de legkésőbb 2017. április 30-ig, technikai
segítségnyújtás, illetve a kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapja tekintetében 2018. március 15-ig köteles megküldeni
a Finanszírozási Mechanizmus Iroda részére. Ha a program záró egyenlege alapján a donor országok részére
visszafizetési kötelezettség áll fenn, akkor azt az igazoló hatóság a záró pénzügyi jelentés megküldésével egyidejűleg
visszafizeti a Finanszírozási Mechanizmus Iroda részére. 91. § Az igazoló hatóság köteles a program operátor, illetve a nemzeti kapcsolattartó által benyújtott kifizetési ütemezések
figyelembevételével a tárgyévre és az azt követő évre vonatkozó kifizetési előrejelzéseket programonként február
20-ig, május 20-ig, szeptember 20-ig és december 10-ig megküldeni a Finanszírozási Mechanizmus Iroda részére.
92. § A donor országokkal történő elszámolás e cím szerinti feladatait a DoRIS alkalmazásával kell ellátni. Ha a DoRIS nem áll
rendelkezésre, úgy a feladatokat a donor országok által meghatározott elektronikus formanyomtatványok
segítségével kell teljesíteni. 30. Donor hozzájárulás rendezése 93. § (1) Az igazoló hatóság a központi költségvetési forrásból a kedvezményezett, a szállító vagy az engedményes részére már
kifizetett támogatás donor hozzájárulási részét átutalja az NFÜ kezelésében lévő fejezeti kezelésű
előirányzat-felhasználási keretszámlára. (2) Az elszámolást az informatikai rendszer alkalmazásával az igazoló hatóság készíti el. Ha az informatikai rendszer
működésének hiánya miatt az elszámolás papír alapon történik, gondoskodni kell az adatok informatikai rendszerben
történő utólagos rögzítéséről . (3) A kifizetett támogatásnak a kedvezményezett, a szállító vagy az engedményes részére történő folyósítását követően
az igazoló hatóság utólagosan elszámolja a donor hozzájárulás összegét és, ha a finanszírozási mechanizmusok
rendelkezésre álló forrásai lehetővé teszik, ezen elszámolás jóváhagyását követő 5 napon belül átutalja az esedékes
donor hozzájárulást a vonatkozó finanszírozási mechanizmus pénzforgalmi számlájáról a fejezeti kezelésű
előirányzat-felhasználási keretszámlára. (4) Az igazoló hatóság nem számolhatja el azon támogatási összeg donor hozzájárulás részét, amely olyan költséget
tartalmaz, amelyre vonatkozóan szabálytalansági vizsgálat van folyamatban, illetve amelyre vonatkozóan
a szabálytalanságot állapítottak meg. 31. A költségigazolási tevékenységek rendje – az igazolás
94. § (1) Az igazoló hatóság a folyósított támogatások, valamint a program szintű szerveknél, illetve nemzeti szintű szerveknél
felmerült, hitelesített költségek alapján igazolja a közbenső pénzügyi jelentéseket és jóváhagyás céljából megküldi
a Finanszírozási Mechanizmus Iroda részére. (2) Az igazoló hatóság nyilatkozattételi kötelezettsége keretében meggyőződik arról, hogy
a) az elszámolható költségekről szóló összesítő megfelel az alátámasztó dokumentumoknak,
b) az alátámasztó dokumentumok vizsgálata megtörtént, azok valósak, helyesek és pontosak,
c) az elszámolható költségekről szóló összesítő az általánosan elfogadott számviteli elveknek és módszereknek
megfelelő nyilvántartáson alapul, d) az elszámolható költségekről szóló összesítőben feltüntetett költségek megfelelnek a szabályzatok
elszámolhatósági követelményeinek, e) az elszámolható költségekről szóló összesítőben feltüntetett költségek a program megállapodással összhangban
a programvégrehajtás során merültek fel, f) az ellenőrzési nyomvonal létezik,
g) a nemzeti társfinanszírozás kifizetése megtörtént. (3) Az igazoló hatóság a pénzügyi jelentés igazolásának alátámasztásához kapcsolódó kiegészítő információt kérhet,
amelyet a hitelesítést végző szerv, illetve a támogató köteles haladéktalanul az igazoló hatóság rendelkezésére
bocsátani. (4) Az igazoló hatóság a pénzügyi jelentés igazolásának alátámasztása érdekében tényfeltáró vizsgálatot végezhet vagy
tényfeltáró látogatást tehet a hitelesítést végző szervnél, illetve a támogatónál, melynek kezdeményezéséről köteles
az érintett szervezetet előzetesen tájékoztatni. (5) A hitelesítést végző szerv, illetve a támogató köteles hozzáférést biztosítani az igazoló hatóság által írásban
felhatalmazott személyek részére az elektronikus és papír alapon rendelkezésre álló, az igazoláshoz kapcsolódó
dokumentumokhoz és adatokhoz. 95. § A nemzeti kapcsolattartó a költségigazolási tevékenység támogatása érdekében tájékoztatásul továbbítja az igazoló
hatóság részére a) az irányítási és kontrollrendszerek leírását,
b) a hitelesítést végző szerv és a támogató működési kézikönyveit azok mellékleteivel,
c) az ellenőrzési nyomvonalakat, és d) a donor országok a)–c) pontra vonatkozó ajánlásait.
32. A költségigazolási tevékenységek rendje – a hitelesítési jelentés
96. § (1) A hitelesítést végző szerv az igazoló hatóság által meghatározott formátumú és tartalmú hitelesítési jelentést állít ki.
A program operátor, illetve a nemzeti kapcsolattartó a hitelesítést végző szerv által kiállított hitelesítési jelentés
tartalmát szükség esetén kiegészítheti. A hitelesítést végző szerv a hitelesítési jelentést minden év február 15-ig, június
15-ig és október 15-ig a program operátoron, illetve a nemzeti kapcsolattartón keresztül megküldi az igazoló hatóság
részére. (2) A hitelesítési jelentés megküldésének elmulasztása, hiányos tartalommal történő megküldése vagy az irányítási és
kontrollrendszerre vonatkozó kiegészítő információ igénye esetén az igazoló hatóság a közbenső, illetve záró
pénzügyi jelentés igazolását felfüggesztheti. (3) A nemzeti kapcsolattartó jogosult ellenőrzést végezni a program operátornál és a végrehajtó ügynökségnél. Ezen
ellenőrzések eredményéről a nemzeti kapcsolattartó rendszeresen tájékoztatja az igazoló hatóságot.
VI. FEJEZET
A VÉGREHAJTÁS NYOMON KÖVETÉSE 33. A program szintű előrehaladás nyomon követése
97. § (1) A program operátor éves program jelentést készít, mely tartalmazza
a) a program végrehajtásának előrehaladását, tekintettel a program megállapodásban meghatározottakra, az előző
évi program jelentésben foglalt tervekre, valamint a várható eredmények megvalósulására,
b) a program hozzájárulását az átfogó, illetve a program terület tekintetében kitűzött, az együttműködési
megállapodásokban meghatározott célokhoz, c) a program végrehajtása során észlelt kockázatokat és kihívásokat, a kockázatkezelést szolgáló intézkedésekben és
a pénzügyi tervekben bekövetkezett bármely változást, és d) a feltárt szabálytalanságok és a megtett intézkedések összegzését.
(2) Az éves program jelentést naptári évre vonatkozóan kell elkészíteni, angol nyelven. A program jelentés elkészítéséhez
a végrehajtó ügynökség köteles a program operátor által kért adatokat rendelkezésre bocsátani.
(3) A program operátor köteles az éves program jelentést a nemzeti kapcsolattartó részére minden év január 31-ig
megküldeni. A nemzeti kapcsolattartó az éves program jelentéssel összefüggésben február 10-ig írásban észrevételt
tehet. A nemzeti kapcsolattartó a program jelentésben foglaltakat a stratégiai jelentés elkészítéséhez felhasználhatja.
(4) A program operátor köteles az éves program jelentést február 15-ig megküldeni a donor országok részére.
(5) Ha egy program donor országok általi jóváhagyása az első félévben történik meg, úgy az első éves program jelentést
a következő évben kell benyújtani. Ha egy program donor országok általi jóváhagyása a második félévben történik
meg, úgy az első éves program jelentést a jóváhagyást követő második évben kell benyújtani.
98. § (1) A program operátor záró program jelentést készít, melyben
a) átfogó értékelést ad a program végrehajtásáról, beleértve a programdokumentumban megfogalmazott
tervekkel való összevetést és a levont tanulságokat, b) átfogó értékelést ad a program hozzájárulásáról az átfogó, illetve a program terület tekintetében kitűzött, az
együttműködési megállapodásokban meghatározott célokhoz, c) összegzést ad a feltárt szabálytalanságokról és a megtett intézkedésekről,
d) információt szolgáltat a pénzügyi tervek teljesüléséről, illetve azok módosításának szükségességéről, és
e) pénzügyi adatot szolgáltat, beleértve a záró egyenleg kiszámítását.
(2) A záró program jelentést a donor országok részére az igazoló hatóság továbbítja a 90. § szerint.
99. § A technikai segítségnyújtás és a kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapja tekintetében az éves program jelentés
elkészítéséért és a donor országok részére történő benyújtásáért, valamint a záró program jelentés elkészítéséért és az
igazoló hatóság részére 2017. december 31-ig történő benyújtásáért a nemzeti kapcsolattartó felelős. A záró program
jelentés donor országok részére történő továbbításáért az igazoló hatóság felelős.
34. A nemzeti szintű előrehaladás nyomon követése 100. § (1) A nemzeti kapcsolattartó a finanszírozási mechanizmusok végrehajtásáról évente stratégiai jelentést készít, mely
tartalmazza a következőket: a) a finanszírozási mechanizmusok támogatásainak a társadalmi és gazdasági egyenlőtlenségek csökkentéséhez
való hozzájárulásának értékelését, b) a finanszírozási mechanizmusok támogatásainak a donor országok és Magyarország közti kétoldalú kapcsolatok
erősítéséhez való hozzájárulásának értékelését, c) a nemzeti szintű irányítási és kontroll rendszer hatékonyságának és eredményességének értékelését,
d) az együttműködési megállapodásokban meghatározott programok tervezésének és végrehajtásának
előrehaladásával kapcsolatos tájékoztatást, ideértve a pénzügyi adatokat is,
e) az elvégzett ellenőrzések, felülvizsgálatok és értékelések eredményeit, valamint a következő jelentési időszakban
tervezett ellenőrzések, felülvizsgálatok és értékelések bemutatását, f) az elvégzett monitoring tevékenység eredményeit és a következő jelentéstételi időszakra vonatkozó monitoring
tervet, g) a programok tényleges eredményeit és az egyes programok célkitűzései tekintetében elért előrehaladás
értékelését, h) a kommunikációs stratégia végrehajtásának értékelését, i) a feltárt szabálytalanságokról és a megtett intézkedésekről szóló összegzést, és
j) a beérkezett kifogások összegzését. (2) A stratégiai jelentést naptári évre vonatkozóan kell elkészíteni, angol nyelven. A stratégiai jelentés elkészítéséhez
a végrehajtó ügynökség, a program operátor és az igazoló hatóság köteles a nemzeti kapcsolattartó által kért adatokat
rendelkezésre bocsátani. (3) A nemzeti kapcsolattartó köteles a stratégiai jelentést évente, legkésőbb március 31-ig benyújtani a donor országok
részére. A záró stratégiai jelentést az utolsó program záró jelentés donor országok általi jóváhagyását követő hat
hónapon belül, de legkésőbb 2017. október 31-ig kell benyújtani.
(4) A nemzeti kapcsolattartó a stratégiai jelentést megküldi a monitoring bizottság tagjai részére. A stratégiai jelentést
a monitoring bizottság tagjai monitoring bizottsági ülés keretében vitatják meg. A monitoring bizottság stratégiai
jelentéssel kapcsolatos véleményét a monitoring bizottság képviselője az éves ülésen ismerteti.
(5) A stratégiai jelentés az éves ülés tárgyalásainak alapját képezi, annak jóváhagyásáról a donor országok az ülés
keretében döntenek. 101. § (1) A nemzeti kapcsolattartó a donor országok részvételével éves ülést szervez.
(2) Az éves ülés keretében a donor országok és a nemzeti kapcsolattartó felülvizsgálják a megelőző jelentési időszakban
elért előrehaladást és meghatározzák a szükséges intézkedéseket. (3) Az éves ülésre az ellenőrzési hatóság, az igazoló hatóság, a monitoring bizottság, a program operátorok, a végrehajtó
ügynökség és a budapesti norvég nagykövetség képviselőit meg kell hívni. A program partnerek megfigyelőként
vehetnek részt az ülésen. (4) Az éves ülés napirendjének tervezetét a nemzeti kapcsolattartó készíti el a stratégiai jelentés tartalmának
figyelembevételével. A napirend tervezetét a stratégiai jelentés megküldésével egyidejűleg kell a donor országok
részére megküldeni. Az ülés napirendjét a donor országok és a nemzeti kapcsolattartó legalább egy héttel az éves ülést
megelőzően köteles véglegesíteni. (5) Az éves ülésen hozott döntéseket jegyzőkönyvbe kell foglalni, melyet a nemzeti kapcsolattartó készít el.
A jegyzőkönyv a napirendet követve tartalmazza az ülésen tett főbb megállapításokat, valamint a meghatározott
intézkedéseket és feladatokat. (6) Az éves ülés keretében jóváhagyott stratégiai jelentést, valamint a donor országok és a nemzeti kapcsolattartó által
jóváhagyott tartalmú jegyzőkönyvet az éves ülést követő 30 napon belül közzé kell tenni a nemzeti kapcsolattartó
honlapján az ellenőrzési tervet tartalmazó melléklet nélkül. VII. FEJEZET
AZ ELLENŐRZÉSEK RENDJE
35. Az ellenőrzések végrehajtásának általános szabályai 102. § Az NFÜ, az igazoló hatóság és a program szintű szervek belső ellenőrzését biztosítani kell, melynek tekintetében az
Áht. és a költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló kormányrendelet előírásait kell
alkalmazni. 103. § Az ellenőrzési hatóság részére korlátlan hozzáférést kell biztosítani a lebonyolítás során beérkezett, illetve keletkezett
dokumentumokhoz, valamint a finanszírozási mechanizmusok lebonyolítását támogató informatikai rendszerekben
tárolt adatokhoz. 104. § Az ellenőrzés során készített jelentésnek tartalmaznia kell az ellenőrzött időszakra vonatkozóan az ellenőrzött
kiadások összegét évek, finanszírozási mechanizmusok, programok, valamint projektek szerinti bontásban.
105. § Az ellenőrzési hatóság ellenőrzéseit a nemzetközileg elfogadott ellenőrzési standardokkal összhangban köteles
lefolytatni. 36. Az ellenőrzések tervezése 106. § (1) Az ellenőrzési hatóság a program donor országok általi jóváhagyását követő kilenc hónapon belül ellenőrzési
stratégiát nyújt be a donor országok részére. Az ellenőrzési stratégia magában foglalja az alkalmazandó módszertant,
az ellenőrzésre kerülő projektek mintavételének módszerét és az ellenőrzések programozási időszakban történő
egyenletes megoszlását biztosító módszertant. (2) Az ellenőrzési hatóság a donor országok részére megküldött ellenőrzési stratégiát tájékoztatásul megküldi az
államháztartásért felelős miniszter és a nemzeti kapcsolattartó részére.
107. § (1) Az NFÜ, az igazoló hatóság és a program szintű szervek belső ellenőrzése köteles az éves ellenőrzési tervét a tárgyévet
megelőző év december 31-ig megküldeni az ellenőrzési hatóság részére.
(2) Az éves tervezéshez az ellenőrzési hatóság által igényelt további adatokat a nemzeti kapcsolattartó, illetve az igazoló
hatóság köteles az ellenőrzési hatóság rendelkezésére bocsátani. (3) Az ellenőrzési hatóság az ellenőrzési stratégiában meghatározott rendszerellenőrzések és a mintavételes ellenőrzések
végrehajtása érdekében köteles minden év február 28-ig éves ellenőrzési tervet készíteni, amelyet tájékoztatásul
megküld az államháztartásért felelős miniszter és a nemzeti kapcsolattartó részére.
37. A rendszerellenőrzés 108. § (1) A nemzeti szintű irányítási és kontrollrendszer működésének értékelése során a nemzeti szintű szervek
rendszerellenőrzését kell végrehajtani. (2) Az ellenőrzési hatóság a nemzeti szintű irányítási és kontrollrendszer működéséről egy alkalommal, megfelelőségi
ellenőrzés keretében jelentést és véleményt készít, amelyet a nemzeti kapcsolattartó a nemzeti szintű irányítási és
kontrollrendszer leírásához mellékelve megküld a donor országok részére az együttműködési megállapodás hatályba
lépését követő egy éven belül, de legkésőbb az első program jóváhagyása előtt.
(3) A nemzeti kapcsolattartó a (2) bekezdés szerinti jelentés és vélemény kiadásához szükséges ellenőrzések elvégzése
érdekében az ellenőrzési hatóság rendelkezésére bocsátja a végleges rendszerleírást és az egyéb szükséges
dokumentumokat, információkat. Az ellenőrzési hatóság a végleges rendszerleírás kézhezvételétől számított
1 hónapon belül elvégzi a szükséges ellenőrzéseket és elkészíti a jelentés és a vélemény tervezetét, amelyet megküld
a nemzeti kapcsolattartónak. Az ellenőrzési hatóság a nemzeti kapcsolattartó észrevételeinek figyelembevételével,
a jelentés és a vélemény tervezetének kiállítását követő egy hónapon belül elkészíti a végleges jelentést és véleményt,
amelyet megküld a nemzeti kapcsolattartónak a donor országok részére történő továbbítás céljából.
109. § (1) A program szintű irányítási és kontrollrendszer működésének értékelése során a program szintű szervek
rendszerellenőrzését kell végrehajtani. (2) Az ellenőrzési hatóság a program szintű irányítási és kontrollrendszer működéséről egy alkalommal, megfelelőségi
ellenőrzés keretében jelentést és véleményt készít, amelyet a nemzeti kapcsolattartó a programszintű irányítási és
kontrollrendszer leírással együtt megküld a donor országok részére az első pénzügyi jelentés benyújtásától számított
hat hónapon belül. (3) A nemzeti kapcsolattartó a (2) bekezdés szerinti jelentés és vélemény kiadásához szükséges ellenőrzések elvégzése
érdekében az ellenőrzési hatóság rendelkezésére bocsátja a végleges program szintű rendszerleírást és az egyéb
szükséges dokumentumokat, információkat. Az ellenőrzési hatóság a végleges rendszerleírás kézhezvételétől
számított 3 hónapon belül elvégzi a szükséges ellenőrzéseket és elkészíti a jelentés és a vélemény tervezetét, amelyet
megküld a nemzeti kapcsolattartónak és a program operátornak. Az ellenőrzési hatóság a nemzeti kapcsolattartó és
a program operátor észrevételeinek figyelembevételével, a jelentés és a vélemény tervezetének kiállítását követő egy
hónapon belül elkészíti a végleges jelentést és véleményt, amelyet megküld a nemzeti kapcsolattartónak a donor
országok részére történő továbbítás céljából. 110. § Az ellenőrzési hatóság – a kialakított ellenőrzési stratégia alapján – programonként legalább egy ellenőrzést lefolytat
a programok végrehajtásának időszaka során az irányítási és kontrollrendszerek hatékony működésének értékelése
érdekében. 38. A mintavételes ellenőrzés 111. § (1) Az ellenőrzési hatóság – a kialakított ellenőrzési stratégiában meghatározott mintavételi módszertan alapján – elvégzi
a projektek mintavételes ellenőrzését. (2) Az ellenőrzési hatóság ellenőrzései keretében megállapított szabálytalanság esetén a nemzeti kapcsolattartó a 122. §
(3) bekezdés szerinti jogkövetkezményeket alkalmazza. 39. Beszámolás és zárónyilatkozat
112. § (1) Az ellenőrzési hatóság minden év december 31-ig köteles benyújtani az irányítási és kontrollrendszerekről szóló éves
jelentést és véleményt a donor országok részére, valamint tájékoztatásul megküldeni az államháztartásért felelős
miniszter, a nemzeti kapcsolattartó és az igazoló hatóság részére.
(2) Az éves jelentésnek tartalmaznia kell az előző év július 1-je és a tárgyév június 30-a között elvégzett ellenőrzések
összesített eredményét. (3) A 2017. július 1-je után elvégzett ellenőrzésekre vonatkozó információkat a záró ellenőrzési jelentésben kell
feltüntetni. (4) Az ellenőrzési hatóság elvégzi a zárónyilatkozat kibocsátásához szükséges ellenőrzéseket és legkésőbb 2017.
december 31-ig benyújtja a záró nyilatkozatot és az azt megalapozó záró ellenőrzési jelentést a donor országok
részére, valamint tájékoztatásul megküldi az államháztartásért felelős miniszter, a nemzeti kapcsolattartó és az igazoló
hatóság részére. 40. Együttműködés külső ellenőrzések során 113. § (1) A nemzeti szintű szervek és a program szintű szervek haladéktalanul tájékoztatják egymást a donor országok vagy
egyéb nemzetközi szervezetek által tervezett külső ellenőrzésekről. Az ellenőrzési hatóság tájékoztatja az
államháztartásért felelős minisztert ezen tervezett külső ellenőrzésekről. (2) Az ellenőrzött szerv köteles az (1) bekezdés szerinti külső ellenőrzés jelentéstervezetére készítendő választ, az azzal
kapcsolatos tagállami álláspontot a nemzeti szintű szervekkel előzetesen egyeztetni, valamint a jelentés tervezetét és
végleges változatát számukra a kézhezvételt követő 7 napon belül megküldeni. Az ellenőrzési hatóság köteles
biztosítani az államháztartásért felelős miniszter bevonását ezen egyeztetésbe.
(3) Az (1) bekezdés szerinti külső ellenőrzésből eredő, költségvetést és pénzügyi jelentést érintő kötelezettségvállalást
vagy korrekciós folyamatot az igazoló hatósággal, az ellenőrzési hatósággal, valamint az államháztartásért felelős
miniszterrel előzetesen egyeztetni kell. (4) Az ellenőrzési hatóság kapcsolatot tart a donor országok ellenőrzésért felelős tisztviselőivel, kérésükre az elvégzett
ellenőrzésekről tájékoztatást adhat, illetve az ellenőrzések lefolytatásával kapcsolatban módszertani kérdést tehet fel.
VIII. FEJEZET
SZABÁLYTALANSÁGKEZELÉS 41. A szabálytalanságkezelésre vonatkozó általános szabályok
114. § (1) Szabálytalansági eljárás megindítására, szabálytalanság megállapítására kizárólag a támogatási szerződés
megkötését követően kerülhet sor. (2) A szabálytalansági ügy elintézésében nem vehet részt
a) a kedvezményezett, a vele együtt jogosított vagy kötelezett személy, továbbá az, akinek jogaira vagy
kötelezettségeire az eljárás eredménye kihatással lehet, b) az a) pont alá tartozó személy vagy szervezet képviselője, vagy olyan volt képviselője, aki a szabálytalansági eljárás
tárgyát illetően érintett volt, c) az a) vagy a b) pont alá tartozó személynek a Ptk. 685. § b) pontja szerinti közeli hozzátartozója vagy volt
házastársa, d) aki az érintett projektkiválasztási eljárásában, illetve a támogatói döntés előkészítésében részt vett,
e) a d) pontban meghatározott személynek a Ptk. 685. § b) pontja szerinti közeli hozzátartozója vagy volt házastársa.
(3) A szabálytalansági eljárás során eljáró szervezet az eljárásában köteles törekedni arra, hogy a szabálytalansággal
érintett projekt célja megvalósuljon és lehetőség szerint a cél indokolatlanul ne sérüljön.
(4) Ha ugyanazon kedvezményezett vonatkozásában több szabálytalansági eljárás indul és azokban még nem született
döntés, az eljáró szervezet dönthet azok egyesítéséről. Nem lehet a szabálytalansági eljárásokat egyesíteni, ha az a
szabálytalanság megállapítására vonatkozó döntést indokolatlanul késleltetné vagy a projekt céljainak
megvalósulását indokolatlanul veszélyeztetné. (5) A szabálytalansági eljárás során eljáró szervezet a szabálytalanságot a kedvezményezettre vonatkozóan állapítja meg
akkor is, ha annak alapjául más személy vagy szervezet tevékenysége vagy mulasztása szolgált. A szabálytalanság
megállapításával összefüggésben megállapított intézkedések a kedvezményezettet terhelik. (6) A szabálytalansági eljárás kezdete az a nap, amelyen a szabálytalansági eljárás során eljáró szervezet vezetője az eljárás
megindításáról döntött. (7) A szabálytalansági eljárás az eljáró szervezet vezetőjének döntésével zárul.
42. Szabálytalansági eljárás kezdeményezése 115. § A nemzeti kapcsolattartó és a program szintű szervek szabálytalanság-felelőst jelölnek ki. A szabálytalanság-felelős
gondoskodik a) a szabálytalanságok nyilvántartásáról, b) a szabálytalanságokkal kapcsolatos negyedéves jelentések összeállításáról,
c) az informatikai rendszer szabálytalanságokkal kapcsolatos adatokkal történő feltöltéséről,
d) a nemzeti kapcsolattartóval, valamint a donor országok képviselőivel történő együttműködésről,
e) az igazoló hatósággal történő együttműködésről, f) a szabálytalansági eljárás megindításával kapcsolatos döntési javaslatnak az őt kijelölő szervezet vezetője elé
terjesztéséről, g) a szabálytalansági eljárást lezáró döntésben meghatározott intézkedések nyomon követéséről.
116. § (1) A nemzeti kapcsolattartó és a program szintű szerv azon tagja, aki a támogatási folyamat bármely szakaszában
szabálytalanság gyanúját észlelte, vagy akinek ilyen gyanú tudomására jutott, a tudomásra jutástól számított 3 napon
belül írásban rögzíti a szabálytalanság gyanúját és azt haladéktalanul megküldi a szervezet
szabálytalanság-felelősének. Ha a szabálytalansági gyanút az igazoló hatóság észleli, illetve, ha a szabálytalansági
gyanút bármely szerv tagja a program szintű szervek, illetve a nemzeti szintű szervek részére nyújtott támogatásokkal
összefüggésben észleli, úgy a tudomásra jutástól számított 3 napon belül írásban rögzíti a szabálytalanság gyanúját, és
azt haladéktalanul megküldi a nemzeti kapcsolattartó szabálytalanság-felelősének. (2) A szabálytalanság-felelős a szabálytalansági gyanú kézhezvételtől számított 3 napon belül rögzíti azt az informatikai
rendszerben, és bejelenti a szervezet vezetőjének a szabálytalansági gyanúról kapott tájékoztatás és a kapcsolódó
dokumentumok megküldésével, javaslatot téve az ügy kivizsgálására vagy annak mellőzésére. A végrehajtó
ügynökség szabálytalanság-felelőse a bejelentést a program operátor vezetőjének küldi meg, ha az valamely program
keretében nyújtott támogatással függ össze, a nemzeti kapcsolattartó vezetőjének küldi meg, ha az a technikai
segítségnyújtás vagy a kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapja keretében nyújtott támogatással függ össze.
(3) A nemzeti kapcsolattartó és a program operátor vezetője a bejelentés kézhezvételétől számított 5 napon belül dönt
a szabálytalansági eljárás megindításáról vagy az arra irányuló javaslat elutasításáról. A program operátor vezetője
döntéséről tájékoztatja a nemzeti kapcsolattartó vezetőjét. (4) A nemzeti kapcsolattartó és a program operátor vezetője szabálytalansági eljárás mellőzésével állapíthat meg
szabálytalanságot, ha a) a szabálytalansággal érintett összeg nem haladja meg a százezer forintot,
b) a kedvezményezett ellen felszámolási, végelszámolási vagy csődeljárás indult,
c) a kedvezményezett elismeri a szabálytalanság tényét, vagy
d) a szabálytalanság ténye még azelőtt került megállapításra, hogy a kedvezményezett részére bármilyen kifizetés
történt volna. (5) Ha az ellenőrzési hatóság ellenőrzési tevékenysége során szabálytalanságot állapít meg, úgy a szabálytalanság
tényéről és az alkalmazandó jogkövetkezményekről értesíti a nemzeti kapcsolattartó vezetőjét. A nemzeti
kapcsolattartó vezetője köteles gondoskodni az ellenőrzési hatóság által meghatározott jogkövetkezmények
végrehajtásáról. 43. Szabálytalansági eljárás lefolytatása 117. § (1) A szabálytalansági eljárás lefolytatásáról
a) a program operátor gondoskodik, ha a szabálytalansági gyanú bejelentésére a program operátornál került sor,
b) a nemzeti kapcsolattartó gondoskodik, ha a szabálytalansági gyanú bejelentésére a nemzeti kapcsolattartónál
került sor. (2) A nemzeti kapcsolattartó az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a szabálytalansági eljárást a program operátor
vezetőjének és szabálytalanság-felelősének írásbeli értesítése mellett az eljárás bármely szakaszában magához
vonhatja. A program operátor vezetője köteles a szabálytalansági eljárás dokumentumait az értesítés kézhezvételétől
számított 7 napon belül megküldeni a nemzeti kapcsolattartó részére.
(3) Ha a szabálytalansági eljárás lefolytatását a nemzeti kapcsolattartó magához vonta, a szabálytalansági eljárás kezdő
napjának az eljárás dokumentumainak a nemzeti kapcsolattartóhoz történő megérkezésének napját kell tekinteni.
(4) A program operátor az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben dönthet a szabálytalansági eljárás lefolytatásának
végrehajtó ügynökségre történő delegálásáról a végrehajtó ügynökség vezetőjének és szabálytalanság-felelősének
írásbeli értesítése mellett. (5) A nemzeti kapcsolattartó az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben dönthet a szabálytalansági eljárás lefolytatásának
program operátorra vagy végrehajtó ügynökségre történő delegálásáról a program operátor, illetve a végrehajtó
ügynökség vezetőjének és szabálytalanság-felelősének írásbeli értesítése mellett. (6) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben, ha a nemzeti kapcsolattartó függetlensége és pártatlansága nem
biztosítható, a nemzeti kapcsolattartó köteles gondoskodni a szabálytalansági eljárás NFÜ általi lefolytatásáról.
118. § (1) A szabálytalansági eljárás megindításával egyidejűleg az eljáró szervezet vezetője kijelöli a szabálytalansági eljárás
vezetőjét. A szabálytalanság-felelős köteles a szabálytalansági eljárás vezetőjével együttműködni.
(2) A szabálytalansági eljárás megindításáról a szabálytalanság-felelős az eljárás megindításától számított 8 napon belül
– a szabálytalansági gyanú ismertetésével – írásban tájékoztatja az érintett kedvezményezettet és felhívja, hogy
észrevételeit, valamint az azokat alátámasztó dokumentumokat a tájékoztatás kézhezvételétől számított 8 napon
belül nyújtsa be. (3) A szabálytalansági eljárás során a szabálytalansági eljárás vezetője betekinthet minden olyan dokumentumba, amely
a szabálytalansági gyanú megítéléséhez szükséges, a projekt megvalósítási helyszínén ellenőrzést végezhet és
lehetősége van a kedvezményezett képviselőjének személyes meghallgatására. Közbeszerzési jogsértés gyanúja
esetén a szabálytalansági eljárást lefolytató szervezet vezetője hivatalból eljárást indíthat a Közbeszerzési
Döntőbizottságnál. (4) Ha felmerül annak a gyanúja, hogy a projekt megvalósításával összefüggésben a kedvezményezett vagy
a kedvezményezett érdekkörébe eső más személy, illetve szervezet bűncselekményt követett el, a szabálytalansági
eljárás során eljáró szervezet köteles a bűncselekmény gyanújának felmerülésétől számított 8 napon belül feljelentést
tenni, illetve a feljelentéssel egyidejűleg tájékoztatni a nemzeti kapcsolattartót, az igazoló hatóságot és a donor
országokat. 119. § (1) A szabálytalansági eljárás során a döntést a szabálytalansági eljárás megindításától számított 45 napon belül kell
meghozni. A határidő, annak eltelte előtt indokolt esetben, egy alkalommal, legfeljebb 45 nappal meghosszabbítható.
A határidő meghosszabbításáról az érintett kedvezményezettet értesíteni kell.
(2) Ha a szabálytalanság megállapításához más hatóság előzetes döntése szükséges vagy a szabálytalansági gyanú
különleges szakértelmet igénylő előzetes kérdés eldöntésétől függ, a szabálytalansági eljárást a szabálytalansági
eljárás során eljáró szervezet vezetője mindaddig felfüggesztheti, amíg a hatáskörrel rendelkező hatóság határozatot
nem hozott vagy a döntéshez szükséges szakértői állásfoglalás nem készült el. A felfüggesztés időtartama az elintézési
határidőbe nem számít be. 120. § (1) A szabálytalansági eljárás során eljáró szervezet vezetője dönt a szabálytalansággal érintett projekthez kapcsolódó
támogatás folyósításának felfüggesztéséről. A támogatás folyósításának felfüggesztése a szabálytalansági eljárás
időtartama alatt bármikor lehetséges. A támogatás folyósításának felfüggesztését meg kell szüntetni, ha annak
indokai már nem állnak fenn. A támogatás-folyósítás felfüggesztésének elrendeléséről és megszüntetéséről
a kedvezményezettet, az igazoló hatóságot és a nemzeti kapcsolattartót tájékoztatni kell.
(2) A támogatás-folyósítás felfüggesztésének elrendeléséhez vagy megszüntetéséhez a következő körülményeket
szükséges figyelembe venni: a) a szabálytalansággal érintett projektben nyújtott biztosíték mértéke,
b) a szabálytalanság gyanújához vezető cselekmény vagy mulasztás súlya, gyakorisága,
c) a szabálytalansággal érintett összeg, d) a bűncselekmény elkövetésének gyanúja,
e) a kedvezményezett terhére korábban megállapított szabálytalanságok száma, típusa,
f) ugyanazon kedvezményezettel szemben folyamatban lévő más szabálytalansági eljárások,
g) azt, hogy a kifizetést követően az eredeti állapot helyreállítható-e, valamint
h) a kifizetés elmaradása nem okoz-e súlyosabb kárt, mint amilyennel a kifizetés járna.
121. § (1) A szabálytalansági eljárás eredményéről – szabálytalanság megállapításának hiányában is – a szabálytalansági eljárás
vezetője szabálytalanság-eljárási jegyzőkönyvet készít. (2) A szabálytalanság-eljárási jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell
a) az érintett projekt megnevezését, a kedvezményezett adatait,
b) az érintett összeg nagyságát finanszírozási forrásonként, c) a szabálytalansági gyanúról való tudomásszerzés módját és idejét,
d) a szabálytalansági gyanú rövid összefoglalását, e) az eljárásban közreműködők megnevezését,
f) a vizsgált dokumentumok, körülmények és tények felsorolását,
g) a meghallgatott személy megnevezését, a meghallgatás, illetve a helyszíni vizsgálat során készült
jegyzőkönyvnek a vizsgálatot végző és a meghallgatott vagy a helyszíni vizsgálat során jelenlévő személyek
aláírásával ellátott példányát, h) a meghallgatott, illetve a helyszíni vizsgálat során jelenlévő személynek a g) pont szerinti jegyzőkönyv tartalmával
kapcsolatos egyet nem értése esetén az erre utaló záradékot,
i) az eljárás során megállapított következtetést és az azt alátámasztó dokumentumok felsorolását,
j) az alkalmazandó intézkedésekre, jogkövetkezményekre tett javaslatot. (3) A szabálytalanság tényének megállapítása esetén a szabálytalanság-eljárási jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell
továbbá a) pontos hivatkozást a megsértett rendelkezésekre, b) azt, hogy a szabálytalanság a donor országok által meghatározott jelentéstételi kötelezettség alá tartozik-e.
122. § (1) A szabálytalansági eljárás lezárásáról a szabálytalansági eljárás során eljáró szervezet vezetője a szabálytalanság
eljárási jegyzőkönyv alapján dönt. (2) A szabálytalansági eljárás lezárulhat
a) szabálytalanság megtörténtét megállapító és jogkövetkezményt vagy egyéb intézkedést elrendelő döntéssel,
vagy b) annak megállapításával, hogy nem történt szabálytalanság, és – ha szükséges – a támogatási jogviszonyt érintő
intézkedést elrendelő döntéssel. (3) Szabálytalanság megállapítása esetén a szabálytalansági eljárás során eljáró szervezet a következő
jogkövetkezményeket rendelheti el: a) a projekt támogatás terhére elszámolható költségeinek csökkentése és ezzel egyidejűleg a jogosulatlanul
igénybe vett támogatás visszafizetésére kötelezés, b) a támogatási szerződéstől történő elállás.
(4) A jogkövetkezményt úgy kell megállapítani, hogy az igazodjék a szabálytalanság súlyához.
(5) A pénzügyi korrekcióval járó jogkövetkezményt minden esetben egyedileg, az egyes ügyiratok alapján kell
megállapítani és a korrekció összegének meg kell egyezni a nemzeti társfinanszírozás, illetve a finanszírozási
mechanizmusok terhére szabálytalanul folyósított támogatás összegével. (6) Ha nem lehetséges egyedi módon számszerűsíteni a pénzügyi korrekció mértékét vagy aránytalan lenne, illetve
félrevezető eredményt adna a szabálytalansággal érintett támogatási összeg egészének visszavonása, átalányon
alapuló korrekciót kell alkalmazni. Az átalányon alapuló korrekció mértékét az egyedi szabálysértés súlyosságának és
a szabálytalanság pénzügyi következményének függvényében kell meghatározni. 123. § A szabálytalanság-felelős a szabálytalansági eljárás eredményét a döntéshozataltól számított 5 napon belül rögzíti az
informatikai rendszerben, egyúttal a döntésről értesíti a kedvezményezettet és a nemzeti kapcsolattartót. Az
informatikai rendszer működésének hiánya esetén gondoskodni kell az adatok informatikai rendszerben történő
utólagos rögzítéséről. 124. § Ha a szabálytalansági döntés értelmében a kedvezményezettnek visszafizetési kötelezettsége keletkezik, úgy
a követeléskezelésről szóló fejezet rendelkezései szerint kell eljárni.
44. Jelentés a szabálytalanságokról a donor országok részére
125. § (1) A nemzeti kapcsolattartó – a szabálytalanság összegétől függetlenül – köteles haladéktalanul jelentést küldeni
a donor országok részére, ha a szabálytalansági gyanú vagy a megállapított szabálytalanság
a) bűncselekmény (így különösen csalás, vesztegetés, sikkasztás) vagy korrupció gyanúját veti fel,
b) a finanszírozási mechanizmusokból való támogatás tekintetében súlyos, azaz legalább tízezer euró értékű
pénzügyi érdeksérelmet okoz, c) azonnali fenyegetést jelent a projekt sikeres befejezésére a projekt teljes költségvetésének arányához, az ügy
súlyához vagy egyéb felmerült körülményhez képest. (2) Minden naptári negyedévet követő 60 napon belül a nemzeti kapcsolattartó jelentést küld a donor országok részére az
adott negyedévben észlelt azon szabálytalanságokról és a korábban jelentett szabálytalansági eseteket érintő
változásokról, melyek elsőfokú közigazgatási vagy bírósági döntés alapját képezik.
(3) Ha az adott naptári negyedévben nem történt szabálytalanság, illetve a korábban jelentett szabálytalansági eseteket
érintő változás, úgy a nemzeti kapcsolattartó erről értesíti a donor országokat.
(4) A (2) bekezdés szerinti jelentésben nem kell szerepeltetni a következő szabálytalansági eseteket:
a) kizárólag a kedvezményezett csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárása miatt a projekt megvalósításának
részben vagy egészben történő meghiúsulása kerül szabálytalanságként megállapításra,
b) a szabálytalanság megállapításához vezető bejelentést vagy az ehhez kapcsolódó adatot a kedvezményezett
önként hozta a program operátor, a végrehajtó ügynökség, a nemzeti kapcsolattartó vagy az igazoló hatóság
tudomására, még mielőtt e hatóságok bármelyike maga fedezte volna azt fel, függetlenül attól, hogy
a kedvezményezett részére történt-e kifizetés, c) a szabálytalanságot a program operátor, a nemzeti kapcsolattartó vagy az igazoló hatóság még azelőtt derítette
fel és korrigálta, mielőtt a kedvezményezett részére kifizetés történt és mielőtt az érintett költség a közbenső
pénzügyi jelentésben vagy a záró program jelentésben feltüntetésre került.
(5) A (4) bekezdés a) pontja szerinti mentesség nem alkalmazható az (1) bekezdés szerinti, azonnali jelentési
kötelezettséggel járó esetekben, illetve a kedvezményezett csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárását
megelőző szabálytalansági esetekben. (6) A (4) bekezdés szerinti szabálytalanságok esetében a nemzeti kapcsolattartó a donor országok megkeresésére,
a megkereséstől számított 1 hónapon belül köteles a kért információkat rendelkezésre bocsátani.
(7) A nemzeti kapcsolattartó a (4) bekezdés szerinti szabálytalansági esetekről is köteles nyilvántartást vezetni.
(8) A nemzeti kapcsolattartó e § szerinti jelentéstételi kötelezettségeinek teljesítése érdekében a nemzeti szintű szervek
és program szintű szervek egyaránt kötelesek a nemzeti kapcsolattartóval együttműködni és a nemzeti kapcsolattartó
részére a donor országok felé teljesítendő adatszolgáltatáshoz szükséges információkat haladéktalanul megadni.
IX. FEJEZET
KÖVETELÉSKEZELÉS 45. A követeléskezelés részletszabályai 126. § (1) Ha a támogató a költségvetésből nyújtott támogatást – beleértve a támogatási előleget és az előfinanszírozást –
részben vagy egészben visszavonja vagy a támogatási szerződéstől bármelyik fél eláll, a kedvezményezett az addig
folyósított támogatás visszavonással érintett összegét a Ptk. 232. § (3) bekezdése szerinti kamattal növelt mértékben
köteles visszafizetni a visszafizetésre kötelezés közlésétől számított 30 napon belül. A kamatszámítás kezdő időpontja
a támogatás folyósításának napja, utolsó napja a visszafizetési kötelezettség teljesítésének napja. Ha a visszafizetési
kötelezettség a támogató érdekkörében felmerült okból keletkezett, a támogatás visszafizetése a megállapított
fizetési határidőig kamatmentes. (2) A visszafizetési kötelezettséget a támogató értesítésben vagy fizetési felszólításban közli a kedvezményezettel,
amelyek másolati példányát az értesítés vagy a fizetési felszólítás kedvezményezett részére történt megküldését
követő 7 napon belül meg kell küldeni az igazoló hatóságnak.
(3) A visszafizetési kötelezettség a támogató döntése alapján részletekben is teljesíthető, ez esetben a visszafizetés
ütemezését külön megállapodásban kell rögzíteni. (4) Ha a kedvezményezett a visszafizetési kötelezettség teljesítésével késedelembe esik, a késedelme után a Ptk. 301. §-a
szerinti késedelmi kamatot kell fizetnie. (5) Kincstári körbe tartozó költségvetési szervek esetén az (1) és (4) bekezdés szerinti kamatfizetési kötelezettséget nem
kell érvényesíteni. 127. § (1) Ha a kedvezményezett a visszafizetési kötelezettségének a visszafizetésre megállapított határidőben nem vagy csak
részben tesz eleget és a beszámítás, illetve a levonás eredménytelen volt, úgy a támogatási szerződésben
meghatározott biztosítékok közül elsődlegesen azt kell érvényesíteni, amellyel a visszakövetelt összeg
a leggyorsabban beszedhető. A követelés egyéb biztosítékok érvényesítésével történő beszedését csak ezen eljárás
eredménytelensége esetén lehet megkísérelni. (2) Ha a biztosítékokból a követelés kielégítése nem eredményes, az NFÜ az Áht. 53. § (2) bekezdése alapján a vissza nem
fizetett összeg adók módjára történő behajtása céljából megkeresi az állami adóhatóságot.
(3) Az NFÜ a visszafizetésre kötelezés időpontjában már folyamatban lévő csőd-, felszámolási, végelszámolási, illetve az
ismeretlen székhelyű cég megszüntetésére irányuló eljárásba köteles bekapcsolódni.
(4) A (3) bekezdés szerinti esetben a csődeljárásban, a felszámolási eljárásban, a végelszámolásban, a vagyonrendezési és
az adósságrendezési eljárásban az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 72. § (3) bekezdés a) pontja alapján az
állami adóhatóság jár el hitelezőként a kedvezményezettet terhelő visszafizetési kötelezettségre vonatkozó követelés
tekintetében. 128. § (1) A kedvezményezett a visszafizetési kötelezettséget az NFÜ által kezelt előirányzat-felhasználási keretszámlára köteles
teljesíteni. (2) Ha a befolyt, illetve kompenzált követelések támogatási összege korábban az igazoló hatóságtól a donor hozzájárulás
rendezése keretében lehívásra került, az NFÜ a fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámlán történt
jóváírásról szóló bankszámlakivonat kézhezvételét követő 5 napon belül visszautalja a behajtott összeg finanszírozási
mechanizmusokra jutó részét az igazoló hatóság megfelelő fizetési számlájára.
(3) A visszakövetelt támogatás – ha az nem rendszerjellegű szabálytalansághoz kapcsolódik – programon belüli
átcsoportosításáról a visszaköveteléssel nem érintett kedvezményezettek javára az érintett program operátor dönthet
a 58. § rendelkezései szerint. A visszafizetett támogatás más program javára történő átcsoportosítására a nemzeti
kapcsolattartó a donor országok részére az érintett program operátor előzetes egyetértésével tehet javaslatot
2014. október 31-ig. (4) Ha a visszakövetelt támogatás felhasználására a (3) bekezdésben foglaltak szerint nem kerül sor, az igazoló hatóság
gondoskodik a visszakövetelt összeg donor országok részére történő visszautalásáról a finanszírozási
mechanizmusokra vonatkozó szabályzatok szerint, legkésőbb 2015. október 31-ig.
129. § (1) Ha a donor országok visszafizetési kötelezettséget állapítanak meg Magyarországgal szemben és a visszafizetési
kötelezettség alapját képező szabálytalanságban érintett összeg behajtása nem lehetséges, akkor az Ávr. 97. §-a
alapján a szabálytalanságért felelős, illetve annak hiányában a szabálytalanul felhasznált forrást folyósító fejezet
költségvetéséből kell az érintett összeget az igazoló hatóság megfelelő pénzforgalmi számlájára visszapótolni az
igazoló hatóság által megadott fizetési határidőben. (2) Ha a szabálytalanságban érintett összegeket a program zárásáig nem sikerült behajtani, akkor a behajtásra tett
kísérletek és intézkedések valamennyi dokumentációját legalább a program zárását követő harmadik év végéig
programonkénti bontásban meg kell őrizni. X. FEJEZET
ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
46. Az állami támogatásokra vonatkozó közös szabályok 130. § A finanszírozási mechanizmusok keretében megvalósuló projektekhez állami támogatás az Atr.-rel, valamint az agrár
és vidékfejlesztési állami támogatások Európai Bizottság részére történő bejelentési rendjéről szóló 4/2009. (I. 10.)
Korm. rendelet előírásaival összhangban nyújtható. 131. § (1) Nem ítélhető meg támogatás
a) azon szervezet részére, amely az Európai Bizottság támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett
eleget, b) – a közszolgáltatás ellentételezése kivételével – a nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére,
c) a pályázati felhívás által meghatározott kizáró ok fennállása esetén.
(2) Nem ítélhető meg a 800/2008/EK bizottsági rendelet szerinti támogatás
a) a 800/2008/EK bizottsági rendelet 1. cikk (2) és (3) bekezdése szerinti tevékenységhez,
b) a 800/2008/EK bizottsági rendelet 1. cikk (4) bekezdésében meghatározott célra.
132. § (1) A 800/2008/EK bizottsági rendelet alapján támogatás csak akkor ítélhető meg, ha a kedvezményezett még a projekt
megkezdése előtt a támogatásigénylést benyújtja. (2) Nagyvállalkozás esetében a kedvezményezett köteles igazolni, hogy
a) a támogatás segítségével lényegesen megnövekszik a projekt mérete,
b) kiszélesedik a tevékenység köre, c) növekszik a kedvezményezett által a projektre fordítandó összeg,
d) lényegesen felgyorsul a projekt végrehajtási üteme, vagy
e) regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás esetében a projekt a támogatás hiányában nem az érintett
támogatott régióban valósult volna meg. (3) A (2) bekezdés szerinti igazolás tényeket összevető elemzés útján kell, hogy történjen, amely a célzott tevékenység
támogatással és támogatás nélkül megvalósuló szintjét hasonlítja össze. A kedvezményezettnek belső
dokumentumában elemeznie kell a támogatott projekt vagy tevékenység támogatás melletti és támogatás nélküli
életképességét. 133. § (1) A 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatás különböző
elszámolható költségek esetében halmozható más, a 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási
jogcímen nyújtott támogatással. Azonos vagy részben azonos elszámolható költségek esetében a 800/2008/EK
bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatás abban az esetben halmozható más,
a 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatással vagy csekély
összegű támogatással, ha az nem vezet a 800/2008/EK bizottsági rendelet szerinti legmagasabb támogatási intenzitás
vagy támogatási összeg túllépéséhez. (2) Egy projekthez igénybe vett összes állami támogatás támogatási intenzitása nem haladhatja meg az irányadó uniós
állami támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást. 134. § (1) A támogatások támogatási intenzitásának kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az adók vagy
illetékek levonása előtt kell figyelembe venni. Ha a támogatást a vissza nem térítendő támogatástól eltérő formában
nyújtják, a támogatás összegének a támogatástartalmat kell tekinteni.
(2) A több részletben kifizetett támogatást az odaítélés időpontja szerinti értékre kell diszkontálni az Atr. 2. § 3. pontja
szerinti diszkont kamatláb alkalmazásával. 135. § A projektgazda, illetve a végső kedvezményezett köteles a támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat
a támogatási döntés napjától számított tíz évig megőrizni.
136. § (1) A támogatott projekt megkezdése időpontjának a következő időpont minősül:
a) építési beruházási tevékenységet tartalmazó projekt esetén a kivitelezői (vállalkozási) szerződés hatályba
lépésének napja, függetlenül a szerződés létrejöttének napjától, érvényességétől,
b) tárgyi eszköz, forgóeszköz, immateriális javak (a továbbiakban együtt: eszköz) beszerzését tartalmazó projekt
esetén ba) az első beszerzett eszköz megrendelését igazoló okmány megrendelőhöz történő megérkezésének
dátuma, bb) megrendelés hiányában a beszerzésre megkötött első szerződés hatálybalépésének napja, függetlenül a
szerződés létrejöttének napjától, érvényességétől, bc) megrendelés és szerződés nélkül beszerzett eszközök esetén a számlán feltüntetett fizikai teljesítés,
a számlakiállítás vagy a számlakiegyenlítés dátuma közül a legkorábbi időpont,
c) szolgáltatás, egyéb tevékenység támogatása esetén, ha a szerződéskötést megelőzően megrendelésre kerül sor,
ennek időpontja, előzetes megrendelés hiányában a megvalósításra megkötött első szerződés
hatálybalépésének napja, függetlenül a szerződés létrejöttének napjától, érvényességétől,
d) fejlesztési célú pénzeszközök átadását tartalmazó projekt esetén az első pénzátadás napja,
e) beruházás saját vállalkozásban történő megvalósítását vagy saját vállalkozásban teljesített szolgáltatást
tartalmazó projekt vonatkozásában ea) építési tevékenységnél építési napló vezetés kötelezettségének fennállása esetén az építési naplóba
történt első bejegyzés napja, eb) oktatást, képzést vagy rendezvényt magába foglaló szolgáltatás esetén az első ilyen esemény napja,
ec) nem előkészítési költségnek minősülő számlán vagy egyéb elszámolást alátámasztó bizonylaton szereplő
fizikai teljesítés, a bizonylat kiállítása vagy a bizonylat kiegyenlítése dátuma közül a legkorábbi időpont
vagy a tevékenység végrehajtásában résztvevő saját foglalkoztatott munkaköri leírásában, munkáltatói
utasításban e projekt kapcsán megjelölt kezdési időpont, f) a településfejlesztési felhívások esetén a közvetett támogatás formájában megvalósuló programalap
pályázatainak meghirdetése. (2) Ha a projekt keretében több, az (1) bekezdés szerinti tevékenység támogatására kerül sor, az (1) bekezdésben
meghatározott időpontok közül a legkorábbit kell a projekt megkezdésének tekinteni.
(3) A projekt-előkészítési tevékenység nem jelenti a projekt megkezdését.
47. A beruházási és foglalkoztatási támogatásokra vonatkozó szabályok
137. § (1) E rendelet alapján beruházási és foglalkoztatási támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás)
csak abban az esetben nyújtható, ha a beruházás költségei a következő költségekből tevődnek össze:
a) tárgyi eszközbe vagy immateriális javakba történő beruházás, amely új létesítmény létrehozásához, meglévő
létesítmény bővítéséhez, egy létesítmény termelésének további új termékekkel történő diverzifikációjához vagy
egy meglévő létesítmény termelési folyamatának alapvető megváltoztatásához kapcsolódik, vagy
b) egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó befektetett eszközök beszerzése, ha a létesítmény bezárásra került
vagy felvásárlás hiányában bezárásra került volna, és az eszközöket független beruházó vásárolja meg.
(2) A támogatási intenzitást a tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházás elszámolható költségeinek
hányadaként vagy közvetlenül a beruházási projekttel létrehozott munkahelyek esetén az új munkavállaló két éves
becsült bérköltségének hányadaként vagy a két módszer együttes alkalmazásával kell kiszámítani, feltéve, hogy
a támogatás nem lépi túl a kétfajta számítás külön-külön történő alkalmazásából eredő kedvezőbb értéket.
(3) Az egyes, azonos elszámolható költségekkel rendelkező projektekhez nyújtható, bármely államháztartási forrásból
származó összes támogatás – ideértve a projekthez nyújtott csekély összegű támogatásokat is – támogatási
intenzitása nem haladhatja meg az Atr. 25. §-ában meghatározott mértékeket.
(4) A mezőgazdasági termék feldolgozásához, illetve forgalmazásához kapcsolódó beruházás esetén a maximális
támogatási intenzitás a következő: a) ha a projektgazda, illetve a végső kedvezményezett kis- és középvállalkozás, az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés
a) pontja alapján támogatott területek esetében az elszámolható költségek 50%-a, az EUMSz 107. cikk
(3) bekezdés c) pontja alapján támogatott területek esetében az elszámolható költségek 40%-a,
b) ha a projektgazda, illetve a végső kedvezményezett 800/2008/EK bizottsági rendelet I. mellékletének
megfelelően számított foglalkoztatottainak száma kevesebb, mint 750 fő és árbevétele kevesebb, mint 200 millió
eurónak megfelelő forintösszeg, az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján támogatott területek esetében
az elszámolható költségek 25%-a, az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés c) pontja alapján támogatott területek
esetében az elszámolható költségek 20%-a. 138. § (1) A támogatást a tárgyi eszközökbe vagy immateriális javakba történő beruházás költségei, illetve létesítmény
felvásárlása esetén a felvásárlás költségei alapján kell kiszámítani.
(2) Elszámolható költségek: a) a beruházás célját szolgáló
aa) tárgyi eszköznek a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.) szerinti bekerülési értéke,
ab) tárgyi eszköz vételára létesítmény felvásárlásakor, ac) immateriális javak közül a találmány, a szabadalom, a licenc és a know-how Sztv. szerinti bekerülési értéke,
vagy b) a beruházás üzembe helyezését követő harmadik év végéig újonnan létrehozott munkakörökben foglalkoztatott
munkavállalók Sztv. 79. §-a szerint elszámolható személyi jellegű ráfordításának 24 havi összege, a munkakör
létrehozásának napjától számítva. (3) A (2) bekezdés szerinti elszámolható költségek részletes felsorolását a pályázati felhívás tartalmazza. A pályázati
felhívás az elszámolható költségek körét az (1) és (2) bekezdésben meghatározottaktól szűkebben is meghatározhatja.
(4) A támogatott projekt kapcsán beszerzett eszköznek újnak kell lennie, kivéve a felvásárlás esetét vagy, ha kis- és
középvállalkozás részesül támogatásban. Felvásárlás, illetve kis- és középvállalkozás által vásárolt használt eszköz
támogatása esetén az ügylet vagy az eszköz vásárlása kizárólag piaci értéken történhet.
(5) A földterülettől és épülettől eltérő eszközök lízingjével kapcsolatos költségeket csak akkor lehet figyelembe venni, ha
az pénzügyi lízing formájában valósul meg és a szerződés tartalmazza az eszköznek a futamidő lejárta utáni
megvásárlására vonatkozó kötelezettséget. Földterület és épületek bérlése esetén a beruházási projekt befejezésének
várható időpontját követően a bérletnek nagyvállalat esetében még legalább öt évig, kis- és középvállalkozás
esetében még legalább három évig kell folytatódnia. 139. § (1) A támogatás akkor vehető igénybe, ha a projektgazda, illetve a végső kedvezményezett kötelezettséget vállal arra,
hogy a beruházást annak befejezésétől számított legalább öt évig – kis- és középvállalkozás esetében legalább három
évig – fenntartja az érintett régióban. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott követelmény nem akadályozza a gyors technológiai változások miatt
a meghatározott fenntartási időszak alatt korszerűtlenné vált eszköz cseréjét, ha a fenntartási időszak alatt a gazdasági
tevékenység fenntartása az érintett régióban biztosított. A gyors technológiai változások miatt a meghatározott
fenntartási időszak alatt korszerűtlenné vált üzem, illetve eszköz cseréjét követő fenntartási időszakban
a kedvezményezett a gyors technológiai változások miatt a fenntartási időszak alatt korszerűtlenné vált üzem, illetve
eszköz cseréjére támogatásban nem részesülhet. (3) A támogatás akkor vehető igénybe, ha a kedvezményezett a tárgyi eszközök és az immateriális javak beszerzésekor,
illetve felvásárlás esetén az elszámolható költségek legalább 25%-át saját forrásból biztosítja.
(4) Az elszámolható költséget a szokásos piaci áron kell figyelembe venni, ha az a kedvezményezett és a vele kapcsolt
vállalkozási viszonyban lévő személy között a szokásos piaci ártól eltérő áron kötött szerződés alapján merült fel.
(5) Az immateriális eszköz költségként csak akkor számolható el, ha
a) kizárólag a támogatásban részesülő létesítményben használják fel,
b) amortizálható eszköznek minősül, c) piaci feltételek mellett olyan társaságtól szerezték be, amely felett a kedvezményezettnek külön jogszabály
szerinti sem közvetlen, sem közvetett befolyása nincs, d) a kedvezményezett immateriális eszközként tartja nyilván, a kedvezményezett tulajdonát képezi nagyvállalat
esetén legalább öt, kis- és középvállalkozás esetén legalább három éven keresztül.
(6) Nagyvállalat esetén az immateriális javak aránya nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(7) A beruházáshoz kapcsolódóan csak az annak megvalósításához feltétlenül szükséges ingatlan megvásárlásának
költsége számolható el. (8) A költségvetésből nyújtott támogatás igénybevételével megvalósult beruházás a fenntartási időszak végéig kizárólag
a támogatási szerződésben és a pályázatban meghatározott céloknak megfelelően hasznosítható. A költségvetésből
támogatott beruházással létrehozott vagyon – ha az a kedvezményezett tulajdonába, illetve vagyonkezelésébe kerül –
az Ávr.-ben meghatározott feltételek mellett, a támogatási szerződésben foglalt kötelezettségek lejártáig csak
a támogató előzetes jóváhagyásával idegeníthető el, adható bérbe vagy más használatába, illetve terhelhető meg.
(9) Ha az elidegenítéshez a támogató hozzájárult, a kedvezményezett mentesül a támogatási összeg visszafizetésének
kötelezettsége alól. Hozzájárulás hiányában a kedvezményezett köteles a tárgyi eszköz értékére eső támogatást az
Ávr. szerint visszafizetni. (10) Ha a támogatás kiszámítása a bérköltségek alapján történik, a támogathatóság feltétele, hogy a munkahelyeket
közvetlenül a beruházási projekt hozza létre, valamint a munkahelyeket a beruházás befejezésétől számított három
éven belül létre kell hozni és a munkahelyeket legalább öt évig, kis- és középvállalkozások esetén három évig fenn kell
tartani. 140. § (1) Nem nyújtható támogatás e rendelet alapján azon projektekhez, amelyek esetében – az előkészítő tanulmányok
kivételével –a pályázati felhívás közzététele előtt merültek fel költségek.
(2) Nem nyújtható támogatás a következő költségekre: a) létesítmény felvásárlása esetén a szinten tartást szolgáló tárgyi eszköz bekerülési értéke, vételára,
b) a korábban már használatba vett olyan tárgyi eszköz bekerülési értéke, amelynek alapján a kedvezményezett, más
gazdasági társaság vagy egyéni vállalkozó támogatást vett igénybe,
c) olyan tárgyi eszköz bekerülési értéke, amelyet a kedvezményezett csődeljárás vagy felszámolási eljárás alatt álló
társaságtól szerzett be, d) szállítási ágazatban a szállító berendezések (gördülő eszközök) bekerülési értéke.
48. Az újonnan létrehozott kisvállalkozások részére nyújtott támogatásokra vonatkozó szabályok
141. § (1) Az újonnan létrehozott kisvállalkozások részére nyújtott támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban:
támogatás) összege nem haladhatja meg a) a 2 millió eurónak megfelelő forintösszeget a gazdasági tevékenységüket az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés
a) pontja szerint támogatott területeken végző kisvállalkozások esetén,
b) az 1 millió eurónak megfelelő forintösszeget a gazdasági tevékenységüket az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés
c) pontja szerint támogatott területeken végző kisvállalkozások esetén.
(2) A támogatás éves összege vállalkozásonként nem haladhatja meg az (1) bekezdés szerinti összegek 33%-át.
(3) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a következő mértéket:
a) az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés a) pontja hatálya alá tartozó támogatott területeken az elszámolható költségek
35%-át a vállalkozás megalakulását követő három évben, 25%-át az azt követő két évben,
b) az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés c) pontja hatálya alá tartozó támogatott területeken az elszámolható költségek
25%-át a vállalkozás megalakulását követő három évben, 15%-át az azt követő két évben.
(4) A (3) bekezdés szerinti támogatási intenzitások 5%-kal növelhetőek az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés a) pontja szerint
támogatott területeken, amelyben az egy főre jutó bruttó hazai össztermék kevesebb, mint az Európai Unió tagállamai
átlagának 60%-a. 142. § (1) Elszámolható költségek a kisvállalkozás létrehozásához közvetlenül kapcsolódó jogi, tanácsadói, konzultációs és
adminisztratív költségek, valamint – ha a kisvállalkozás létrehozását követő öt évben merülnek fel – a következő
költségek: a) a külső finanszírozás kamata és a saját tőkére jutó osztalék, ha a referencia-kamatlábbal számolt osztalékot nem
haladja meg, b) a termelési létesítmény, felszerelés bérleti díja,
c) energia-, víz- és fűtési díj, adók – az általános forgalmi adó és a társasági adó kivételével – és adminisztratív díjak,
d) a termelési létesítmény, felszerelés lízingdíja, az értékcsökkenés, valamint a bérköltségek, ha az alapul szolgáló
beruházás vagy a munkahely-teremtési és a munkaerő-felvételi intézkedések nem részesültek egyéb
támogatásban. (2) Azon kisvállalkozások, amelyeket a támogatási döntés meghozatalát megelőző 12 hónapban bezárt vállalkozások
résztulajdonosai irányítanak, nem részesülhetnek támogatásban, ha az érintett vállalkozások ugyanazon az érintett
piacokon vagy szomszédos piacokon tevékenykednek. 49. A kulturális célú támogatásokra vonatkozó szabályok
143. § (1) E rendelet alapján kulturális célú támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) kizárólag olyan
tevékenységhez nyújtható, amely igazoltan elősegíti a kultúra és a kulturális örökség megőrzését, amelyek kulturális
örökségvédelmi szempontból megkülönböztetett jelentőségűek, valamint olyan tevékenységek, amelyek célja
a nemzeti kulturális örökség veszélyeztetett emlékeinek megmentése. (2) E rendelet alapján támogatás nyújtása az Európai Bizottság részére az EUMSz 108. cikk (3) bekezdése szerint benyújtott
hivatalos bejelentés szerint lehetséges. 144. § (1) A támogatás alkalmazásában az elszámolható költségek köre a kultúra és a kulturális örökség, kulturális értékek
megóvása során közvetlenül felmerülő, igazoltan e célra fordított költségek.
(2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100%-át.
(3) A támogatás mértékének felső határát és az elszámolható költségek körét a pályázati felhívás tartalmazza.
50. A vállalkozások számára a közösségi környezetvédelmi szabványok túlteljesítését, illetve közösségi
szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő beruházási támogatás
145. § (1) A támogatott beruházásnak meg kell felelnie a következő feltételek egyikének:
a) a beruházás a közösségi szabványok túlteljesítése révén lehetővé teszi a kedvezményezett számára
a tevékenységeiből eredő környezetvédelmi szint emelését, függetlenül az alkalmazandó közösségi
szabványoknál szigorúbb kötelező nemzeti szabványok meglététől, b) a beruházás lehetővé teszi a kedvezményezett számára a tevékenységeiből eredő környezetvédelmi szint
emelését a közösségi szabványok hiányában. (2) Nem nyújtható támogatás, ha a tervezett fejlesztések annak biztosítására irányulnak, hogy a társaság megfeleljen
a már elfogadott, de még hatályban nem lévő közösségi szabványoknak.
(3) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 35%-át. A támogatási intenzitás
20 százalékponttal növelhető a kisvállalkozásoknak, 10 százalékponttal a középvállalkozásoknak nyújtott
támogatások esetén. (4) Az elszámolható költségek a vonatkozó közösségi szabványok által előírtnál magasabb szintű környezetvédelem
eléréséhez szükséges többletköltségek, a működési előnyök és működési költségek figyelembevétele nélkül.
(5) A (4) bekezdés alkalmazása szempontjából a beruházásnak a környezetvédelemhez közvetlenül kapcsolódó költségeit
a 800/2008/EK bizottsági rendelet 18. cikk (6) bekezdése szerinti alternatív helyzetből kiindulva kell meghatározni.
(6) A támogatható beruházást tárgyi eszközökbe, illetve immateriális javakba történő beruházás formájában kell
megvalósítani. (7) Közösségi szabványok hiányában a magasabb környezetvédelemi szint megvalósítását célzó beruházások esetében
az alternatív helyzetet a 800/2008/EK bizottsági rendelet 18. cikk (8) bekezdése szerint kell meghatározni.
(8) Más vállalkozás hulladéka gazdálkodásával kapcsolatos beruházásokhoz támogatás nem adható.
51. A közösségi környezetvédelmi szabványok túlteljesítését, illetve közösségi szabványok hiányában a
környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő új szállítóeszközök beszerzéséhez nyújtott
támogatás 146. § (1) Az elfogadott közösségi szabványoknak megfelelő közúti, vasúti, belvízi hajóutakon és tengeren történő szállítást
szolgáló új járművek beszerzéséhez abban az esetben nyújtható támogatás, ha a beszerzés a közösségi szabványok
hatálybalépése előtt történik, és kötelezővé válásukkor azok nem alkalmazhatók visszamenőleges hatállyal a már
megvásárolt járművekre. (2) A környezetvédelmi visszamenőleges műveletekhez támogatás abban az esetben nyújtható, ha a meglévő szállítási
eszközöket a szállítási eszköz forgalomba helyezésekor még nem hatályos környezetvédelmi szabványoknak
megfelelően átalakították, vagy ha e szállítási eszközökre nem vonatkoznak környezetvédelmi szabványok.
(3) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 35%-át. A támogatási intenzitás
kisvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetén 20 százalékponttal, középvállalkozásoknak nyújtott támogatások
esetén 10 százalékponttal növelhető. (4) Az elszámolható költségek a közösségi szabványok által előírt környezetvédelmi szint meghaladását lehetővé tevő
beruházási többletköltségek. Az elszámolható költségek kiszámításához a 800/2008/EK bizottsági rendelet 18. cikk
(6) és (7) bekezdésében meghatározott módszert kell alkalmazni, a működési előnyöket és a működési költségeket
figyelmen kívül kell hagyni. 52. A kis- és középvállalkozások jövőbeli közösségi szabványokhoz idő előtt történő alkalmazkodásához
nyújtott támogatásra vonatkozó szabályok 147. § (1) A kis- és középvállalkozások jövőbeli közösségi szabványokhoz idő előtt történő alkalmazkodásához nyújtott
támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) a kis- és középvállalkozások számára olyan
beruházáshoz nyújtható, amely lehetővé teszi, hogy a kis- és középvállalkozás megfeleljen a környezetvédelem
szintjét emelő, de még nem hatályos új közösségi szabványoknak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti beruházást a közösségi szabványok hatálybalépése előtt legalább egy évvel kell befejezni.
(3) A támogatás során elszámolható költségnek a közösségi szabvány hatálybalépése előtti környezetvédelemi szinthez
viszonyítva, a közösségi szabvány által előírt környezetvédelmi szint megvalósításához szükséges beruházási
többletköltség minősül. (4) Az elszámolható költségek kiszámításához a 800/2008/EK bizottsági rendelet 18. cikk (6) bekezdésében
meghatározott módszert kell alkalmazni a működési előnyök és működési költségek figyelmen kívül hagyása mellett.
(5) A támogatás támogatási intenzitása – ha a beruházás befejezése több mint három évvel a közösségi szabvány
hatálybalépése előtt történik – a kisvállalkozások esetében nem haladhatja meg az elszámolható költségek 15%-át,
a középvállalkozások esetében az elszámolható költségek 10%-át. Ha a beruházás befejezése a közösségi szabvány
hatálybalépését megelőző három évben történik, a támogatás támogatási intenzitása kisvállalkozások esetében az
elszámolható költség 10%-a. 53. Az energia-megtakarítási intézkedésekhez nyújtott környezetvédelmi beruházási támogatás
148. § (1) Az energia-megtakarítási intézkedésekhez nyújtott környezetvédelmi beruházási támogatás (ezen alcím
vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) célja, hogy a vállalkozások energia-megtakarítást érjenek el.
(2) Elszámolható költségnek minősül a vállalkozás energia-megtakarítását növelő
a) beruházás többletköltsége, vagy b) olyan beruházás többletköltsége, amely a közösségi szabványok által előírtnál magasabb szintű
energia-megtakarítás megvalósításához szükséges. (3) Az elszámolható költségek kiszámításához a 800/2008/EK bizottsági rendelet 18. cikk (6) bekezdésében
meghatározott módszert kell alkalmazni, valamint a (2) bekezdés b) pontja szerinti esetben a 800/2008/EK bizottsági
rendelet 21. cikk (3) bekezdését kell figyelembe venni.
(4) A támogatás támogatási intenzitása a (2) bekezdés a) pontja szerinti esetben nem haladhatja meg az elszámolható
költségek 20%-át. (5) A támogatás támogatási intenzitása a (2) bekezdés b) pontja szerinti esetben nem haladhatja meg az elszámolható
költségek 60%-át. (6) A (4) és (5) bekezdésben meghatározott támogatási intenzitás kisvállalkozások esetében 20 százalékponttal,
középvállalkozások esetében 10 százalékponttal növelhető. 54. Nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésbe történő beruházáshoz nyújtott környezetvédelmi
beruházási támogatás 149. § (1) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 45%-át.
(2) A támogatási intenzitás 20 százalékponttal növelhető a kisvállalkozásoknak, 10 százalékponttal
a középvállalkozásoknak nyújtott támogatások esetében. (3) Az elszámolható költségek a nagy hatásfokú kapcsolt-energiatermelő egység megvalósításához szükséges,
a referencia-beruházáshoz viszonyított beruházási többletköltségek. (4) Az elszámolható költségek kiszámításához a 800/2008/EK bizottsági rendelet 18. cikk (6) bekezdésében
meghatározott módszert kell alkalmazni a működési előnyök és működési költségek figyelmen kívül hagyása mellett.
(5) Egy új kapcsoltenergia-termelő egységnek összességében primerenergia-megtakarítást kell elérnie a hasznos
hőigényen alapuló kapcsolt energiatermelés belső energiapiacon való támogatásáról és a 92/42/EGK irányelv
módosításáról szóló, 2004. február 11-i 2004/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2004/8/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazásában a külön hő- és villamosenergia-termelésre vonatkozó egységes
hatásfok-referenciaértékek megállapításáról szóló 2007/74/EK bizottsági határozat által meghatározott nem kapcsolt
energiatermeléshez viszonyítva. Egy meglévő kapcsoltenergia-termelő egység fejlesztésének vagy egy meglévő
erőművi egység kapcsoltenergia-termelő egységgé történő átalakításának az eredeti helyzethez viszonyítva
primerenergia-megtakarítást kell eredményeznie. 55. A megújuló energiaforrásokból származó energia felhasználásának előmozdítására irányuló
környezetvédelmi beruházási támogatás nyújtásának szabályai 150. § (1) A megújuló energiaforrásokból származó energia felhasználásának előmozdítására irányuló környezetvédelmi
beruházási támogatás (ezen alcím vonatkozásában a továbbiakban: támogatás) során elszámolható költségnek
minősül az olyan többletköltség, amely a kedvezményezettet terheli egy hagyományos, a tényleges energiatermelés
szempontjából ugyanolyan kapacitású erőműhöz vagy fűtőrendszerhez képest. (2) A támogatás támogatási intenzitása nem haladhatja meg az elszámolható költségek 45%-át, amely kisvállalkozások
esetén 20 százalékponttal, középvállalkozások esetén 10 százalékponttal növelhető.
(3) Az elszámolható költségek kiszámításához a 800/2008/EK bizottsági rendelet 18. cikk (6) bekezdésében
meghatározott módszert kell alkalmazni a működési előnyök és működési költségek figyelmen kívül hagyása mellett.
(4) Bioüzemanyag előállításához abban az esetben nyújtható környezetvédelmi beruházási támogatás, ha a támogatott
beruházást kizárólag a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és
a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 17. cikk (2)–(6) bekezdésében megállapított fenntarthatósági kritériumoknak
megfelelő bioüzemanyagok előállítására használják fel. 56. A környezetvédelmi tanulmányokra nyújtott támogatás
151. § (1) Környezetvédelmi tanulmányokra nyújtott támogatásnak minősül a 50., az 53., valamint az 55. alcím szerinti
beruházáshoz készített tanulmányra nyújtott támogatás, feltéve, hogy teljesülnek a (2) és a (3) bekezdésben rögzített
feltételek. (2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át. A támogatási intenzitás
20 százalékponttal növelhető a kisvállalkozások, 10 százalékponttal a középvállalkozások esetén.
(3) Az elszámolható költségek a tanulmány költségei. 57. A hátrányos helyzetű munkavállalók felvételéhez bértámogatás formájában nyújtott támogatásokra
vonatkozó szabályok 152. § (1) A hátrányos helyzetű munkavállalók felvételéhez bértámogatás formájában nyújtott támogatás támogatási
intenzitása nem haladhatja meg a felvételt követő legfeljebb 12 hónap, súlyosan hátrányos helyzetű munkavállalók
esetében 24 hónap bérköltségének 50%-át. Ha a foglalkoztatás a fenti időszakoknál rövidebb, a támogatást arányosan
csökkenteni kell. (2) A hátrányos helyzetű munkavállaló felvételének az érintett vállalkozás munkavállalói létszámának nettó növekedését
kell eredményeznie az előző 12 hónap átlagához viszonyítva, kivéve, ha a munkahely megüresedése önkéntes kilépés,
munkaképtelenné válás, öregségi nyugdíjazás, önkéntes munkaidő csökkentés vagy kötelezettségszegés miatti
jogszerű elbocsátás és nem létszámleépítés következtében történt. 58. A fogyatékkal élő munkavállalók foglalkoztatásához bértámogatás formájában nyújtott támogatás
153. § (1) A fogyatékkal élő munkavállalók foglalkoztatásához bértámogatás formájában nyújtott támogatás támogatási
intenzitása nem haladhatja meg a bármely adott időszak – amely alatt a fogyatékkal élő munkavállaló
foglalkoztatásban van – bérköltségének 75%-át. Ha a foglalkoztatás 12 hónapnál rövidebb, a támogatást arányosan
csökkenteni kell. (2) A fogyatékkal élő munkavállaló felvételének az érintett vállalkozás munkavállalói létszámának nettó növekedését kell
eredményeznie az előző 12 hónap átlagához viszonyítva, kivéve, ha a munkahely megüresedése önkéntes kilépés,
munkaképtelenné válás, öregségi nyugdíjazás, önkéntes munkaidő csökkentés vagy kötelezettségszegés miatti
jogszerű elbocsátás és nem létszámleépítés következtében történt. 59. A fogyatékkal élő munkavállalók foglalkoztatása többletköltségeinek ellentételezésére nyújtott
támogatás 154. § (1) A fogyatékkal élő munkavállalók foglalkoztatása többletköltségeinek ellentételezésére nyújtott támogatás
támogatási intenzitása nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100%-át.
(2) Elszámolható költségnek minősülnek a bérköltségek, kivéve azokat a költségeket, amelyek a nem fogyatékkal élő
munkavállalók foglalkoztatásának költségein felül merülnek fel. (3) Az elszámolható költségek a következők:
a) a helyiségek átalakításának költségei, b) a fogyatékkal élő munkavállalók segítésével foglalkozó személyek alkalmazáshoz kapcsolódó költségek,
c) a fogyatékkal élő munkavállalók által használt berendezések átalakításának vagy beszerzésének, a szoftverek
beszerzésének és érvényesítésének költségei, beleértve az átalakított vagy segítség nyújtására alkalmas
technológiai felszerelések költségeit is, d) ha a projektgazda, illetve a végső kedvezményezett védett munkahelyeket biztosít, az érintett létesítmény
létrehozásának, üzembe helyezésének vagy kibővítésének költségei, továbbá minden, a fogyatékkal élő
munkavállalók alkalmazásából közvetlenül eredő adminisztrációs és szállítási költség.
60. Kutatás-fejlesztési és innovációs támogatások 155. § Kutatás-fejlesztési és innovációs támogatás a következő kategóriák szerint nyújtható:
a) K+F projekttámogatás, b) műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatás,
c) mezőgazdasági és halászati ágazatban nyújtott kutatási és fejlesztési támogatás,
d) fiatal innovatív vállalkozások részére nyújtott támogatás, e) innovációs tanácsadási szolgáltatásokhoz és az innovációs támogató szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás,
f) magasan képzett munkaerő kölcsönzéséhez nyújtott támogatás, g) kis- és középvállalkozások részére szabadalmak, iparjogvédelmi jogok megszerzéséhez és érvényesítéséhez
nyújtott támogatás. 61. K+F projekttámogatás 156. § (1) A K+F projekttámogatás esetén az egyes, azonos elszámolható költségekkel rendelkező projektekhez nyújtható
támogatás támogatási intenzitása nem haladhatja meg a) alapkutatás esetén az elszámolható költségek 100%-át,
b) ipari kutatás esetén az elszámolható költségek 50%-át,
c) kísérleti fejlesztés esetén az elszámolható költségek 25%-át.
(2) Ha egy projekt több feladatot foglal magában, az egyes feladatokat minősíteni kell aszerint, hogy melyik, az
(1) bekezdésben meghatározott kutatásfajták közé tartoznak. (3) A támogatási intenzitást külön kell megállapítani az egyes kedvezményezettekre, ideértve az (5) bekezdés a) pontja
szerinti együttműködési projektben résztvevőket. Ha olyan projekt részesül támogatásban, amely kutatási
szervezetek és vállalkozások együttműködésében valósul meg, az adott projekthez nyújtott közvetlen kormányzati
hozzájárulás és – ha támogatásnak minősül – a kutatási szervezetek projekthez nyújtott hozzájárulása nem haladhatja
meg az egyes kedvezményezettekre alkalmazandó támogatási intenzitást. (4) Az ipari kutatásra és kísérleti fejlesztésre az (1) bekezdésben megállapított támogatási intenzitás 10 százalékponttal
növelhető a középvállalkozások, 20 százalékponttal a kisvállalkozások esetén.
(5) Az ipari kutatásra és kísérleti fejlesztésre az elszámolható költségek 80%-ának megfelelő támogatási intenzitásig
további 15 százalékpontos növelés adható, ha a) a projekt legalább két, egymástól független vállalkozás tényleges együttműködésével valósul meg, és
a következő feltételek teljesülnek: aa) egyik vállalkozás sem viseli az együttműködésen alapuló projekt elszámolható költségeinek több mint
70%-át, és ab) a projekt legalább egy kis- és középvállalkozással folytatott együttműködésben valósul meg vagy legalább
két különböző tagállamban végzik, b) a projekt egy vállalkozás és egy kutatási szervezet tényleges együttműködésével valósul meg, és a következő
feltételek teljesülnek: ba) a kutatási szervezet az elszámolható projektköltségek legalább 10%-át viseli, és
bb) a kutatási szervezet jogosult a kutatási projektek eredményeinek közzétételére, ha azok a szervezet által
végzett kutatásból származnak, vagy c) ipari kutatás esetében a projekt eredményeit széles körben, technikai és tudományos konferenciák keretében,
tudományos és műszaki folyóiratokban, szabadon hozzáférhető adattárakban vagy nyílt és szabad forráskódú
szoftvereken keresztül terjesztik. (6) Az (5) bekezdés a) és b) pontja alkalmazása szempontjából az alvállalkozásba adás nem minősül tényleges
együttműködésnek. 157. § (1) A K+F projekttámogatás vonatkozásában az elszámolható költségek a következők:
a) a projekttel összefüggésben közvetlenül felmerült személyi jellegű ráfordítások az Sztv. szerint, ideértve kizárólag
a kutatók, fejlesztők, technikusok és egyéb kisegítő személyzet foglalkoztatásához kapcsolódóan felmerült
személyi jellegű ráfordításokat a támogatott projektben való foglalkoztatásuk arányában,
b) a projekttel összefüggésben közvetlenül felmerült anyagjellegű ráfordítások, ideértve
ba) az anyagköltséget, bb) az igénybe vett szolgáltatásokat (beleértve a szerződéses kutatás-fejlesztés és innováció költségét,
a tanácsadás és hasonló szolgáltatások igénybevétele költségét, valamint az épület- és földhasználattal
összefüggésben igénybe vett szolgáltatások miatti költségeket), és bc) az egyéb szolgáltatásokat,
c) az általános költségeknek a projekthez – a kutatás-fejlesztés és innovációt megfelelően jellemző – vetítési alap
arányában, a számviteli politikában meghatározott módon hozzárendelt összege,
d) projekttel összefüggésben használt épület Sztv. szerinti értékcsökkenési leírásának a támogatott projektben való
használat mértékében meghatározott összege, a projekttel összefüggésben használt földterület beszerzése
esetén annak bekerülési értéke, valamint az adásvétellel összefüggésben felmerülő egyéb költségei,
e) műszaki berendezések, gépek és egyéb berendezések, felszerelések Sztv. szerinti bekerülési értéke a támogatott
projektben való használatuk mértékéig, és f) harmadik féltől piaci áron megvásárolt, pénzügyi lízingbe vett tudás és szabadalmak Sztv. szerinti bekerülési
értéke, illetve a lízingdíjak tőketörlesztő része. (2) Az (1) bekezdés b) pont bb) alpontja szerinti szerződéses kutatás-fejlesztés és innováció költsége, valamint az
(1) bekezdés f) pontja szerint vásárolt, pénzügyi lízingbe vett tudás és szabadalom bekerülési értéke, illetve
lízingdíjának tőketörlesztő összege abban az esetben vehető figyelembe az elszámolható költségek között, ha
a szerződéskötésre a piaci feltételeknek megfelelően került sor.
(3) A K+F projekttámogatás esetén valamennyi elszámolható költségnek a kutatás-fejlesztés adott fajtájához kell
kapcsolódnia. 62. Műszaki megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatás 158. § (1) Műszaki megvalósíthatósági tanulmányhoz nyújtott támogatás esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg
az ipari kutatási tevékenységet előkészítő megvalósíthatósági tanulmány esetében nagyvállalkozásnál az
elszámolható költségek 65%-át, kis- és középvállalkozásnál az elszámolható költségek 75%-át, illetve kísérleti
fejlesztési tevékenységet előkészítő megvalósíthatósági tanulmány esetében nagyvállalkozásnál az elszámolható
költségek 40%-át, kis- és középvállalkozásnál az elszámolható költségek 50%-át.
(2) Műszaki megvalósíthatósági tanulmányok támogatása esetében a tanulmány készítésének az Sztv. szerinti költségei
számolhatóak el. 63. A mezőgazdasági és halászati ágazatban nyújtott kutatási és fejlesztési támogatás
159. § (1) A mezőgazdasági és halászati ágazatban nyújtott kutatási és fejlesztési támogatást valamely ágazat vagy alágazat
valamennyi gazdálkodójának érdekeit figyelembe véve kell nyújtani. (2) A kutatás megkezdése előtt az interneten közzé kell tenni a kutatás elvégzésére és annak céljára vonatkozó
információt. A közzétételnek tartalmaznia kell a várható eredmények hozzávetőleges időpontját és az interneten való
közzétételének helyét, valamint utalást arra, hogy az eredmények ingyenesen állnak majd rendelkezésre. A kutatás
eredményeit legalább öt éven keresztül hozzáférhetővé kell tenni az interneten. Ezen eredményeket legkésőbb abban
az időpontban kell közzétenni, amikor azokat közlik bármely szervezet tagjaival.
(3) A támogatást közvetlenül a kutatási szervezet részére kell nyújtani, és az nem foglalhat magában mezőgazdasági
termékek előállításával, feldolgozásával vagy forgalomba hozatalával foglalkozó vállalat részére nyújtott, a kutatással
össze nem függő közvetlen támogatást, és nem jelenthet ártámogatást az ilyen termékek előállítói részére.
(4) A támogatás támogatási intenzitása nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100%-át.
(5) E támogatás vonatkozásában a 157. § szerinti költségek minősülnek elszámolható költségnek.
64. A fiatal innovatív vállalkozások részére nyújtott támogatás
160. § (1) A fiatal innovatív vállalkozások részére támogatás akkor nyújtható, ha a projektgazda, illetve a végső kedvezményezett
olyan kisvállalkozás, amely a támogatás odaítélésének időpontjában hat évnél rövidebb ideje létezik.
(2) A projektgazda, illetve a végső kedvezményezett kutatási és fejlesztési költségeinek az összes működési költség
legalább 15%-át kell kitennie a támogatás odaítélését megelőző három év legalább egyikében. Pénzügyi
előzményekkel nem rendelkező induló vállalkozás esetében ugyanezen arányt a folyó pénzügyi időszak független
könyvvizsgáló által hitelesített pénzügyi kimutatásában kell kimutatni. (3) A fiatal innovatív vállalkozás támogatása esetében a támogatás összege nem haladhatja meg az 1 500 000 eurónak
megfelelő forintösszeget az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés a) pontja szerint támogatott területeken, az
1 250 000 eurónak megfelelő forintösszeget az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés c) pontja szerint támogatott területeken.
(4) A projektgazda, illetve a végső kedvezményezett csak egyszer részesülhet a támogatásban azon időszak alatt, amikor
fiatal innovatív vállalkozásnak minősül. 65. Az innovációs tanácsadási szolgáltatásokhoz és az innovációs támogató szolgáltatásokhoz nyújtott
támogatás 161. § (1) Az innovációs tanácsadási szolgáltatásokhoz és az innovációs támogató szolgáltatásokhoz nyújtott támogatás
kedvezményezettje csak kis- és középvállalkozás lehet. (2) A támogatási összeg bármely hároméves időszakot tekintve kedvezményezettenként nem haladja meg
a 200 000 eurónak megfelelő forintösszeget. (3) Ha a szolgáltató nem rendelkezik nemzeti vagy európai tanúsítvánnyal, a támogatási intenzitás nem haladhatja meg
az elszámolható költségek 75%-át. (4) A kedvezményezettnek a támogatást a szolgáltatások piaci áron történő megvásárlására kell felhasználnia, ha pedig a
kedvezményezett nonprofit szervezet, akkor olyan áron, amely tartalmazza a teljes költséget, továbbá a méltányos
árrést. (5) Az innovációs tanácsadó szolgáltatások igénybevételéhez és az innovációs támogató szolgáltatások
igénybevételéhez nyújtott támogatás tekintetében az igénybe vevőnél a következő költségek számolhatóak el:
a) az innovációs tanácsadó szolgáltatások tekintetében – az Sztv. szerint – elszámolható költségek:
aa) vezetési tanácsadás, ab) technológiai segítségnyújtás, ac) technológiai szolgáltatások,
ad) képzés, ae) szellemi tulajdonjogok megszerzésével, védelmével és kereskedelmével, valamint
licencia-megállapodásokkal kapcsolatban nyújtott tanácsadás, af) a szabványok alkalmazásával kapcsolatban nyújtott tanácsadás költségei,
b) az innovációs támogató szolgáltatások tekintetében – az Sztv. szerint – elszámolható költségek:
ba) iroda bérleti díja, bb) adatbankokhoz történő hozzáférés költsége,
bc) műszaki könyvtárak használatának költsége, bd) piackutatás költsége,
be) laboratóriumhasználat költsége, bf) minőség-ellenőrzéssel és tanúsítással kapcsolatos szolgáltatások költsége,
bg) minőséget tanúsító címkék használatával kapcsolatos költségek. 66. A magasan képzett munkaerő kölcsönzéséhez nyújtott támogatás
162. § (1) A magasan képzett munkaerő kölcsönzéséhez nyújtott támogatás odaítélésének feltételei:
a) a kölcsönzött munkaerő nem helyettesíthet más alkalmazottakat, hanem a kedvezményezett vállalkozáson belül
újonnan létrehozott pozícióban, a K+F innováció területén kell alkalmazni, a küldő kutatási szervezetnek vagy
nagyvállalatnak a kölcsönzést megelőzően legalább két évig kell az érintett munkavállalót alkalmaznia,
b) a küldő szervezet csak kutatási szervezet vagy nagyvállalkozás lehet,
c) a kedvezményezett csak kis- és középvállalkozás lehet.
(2) A magasan képzett munkaerő kölcsönzéséhez nyújtott támogatás alkalmazása esetén az elszámolható költségek
körébe tartozik minden, a magasan képzett munkaerő kölcsönzésével és foglalkoztatásával járó, a kis- és
középvállalkozásoknál felmerülő költség, ide értve a közvetítő ügynökség igénybevételének költségeit,
a munkaerő-kölcsönzés díját, valamint a kölcsönzött munkaerő mobilitási juttatásaként jelentkező ráfordításokat az
Sztv. szerint, ha ezen költségek nem haladják meg a piaci árat. A tanácsadás költségei nem számolhatóak el.
(3) A magasan képzett munkaerő kölcsönzéséhez nyújtott támogatás esetében a támogatási intenzitás nem haladhatja
meg az elszámolható költségek 50%-át, amely legfeljebb három éves időszakra nyújtható munkavállalónként és
vállalkozásonként. 67. A kis- és középvállalkozások részére szabadalmak, iparjogvédelmi jogok megszerzéséhez és
érvényesítéséhez nyújtott támogatás 163. § (1) A kis- és középvállalkozások szabadalommal, iparjogvédelmi jogokkal kapcsolatban felmerülő költségeihez nyújtott
támogatás esetén a támogatási intenzitás nem haladhatja meg a 156. §-ban meghatározott mértéket azzal, hogy
ebben az esetben ahhoz a kutatás-fejlesztési tevékenységhez tartozó támogatási intenzitást kell figyelembe venni,
amely tevékenységgel először sikerült megszerezni az érintett szabadalmi vagy iparjogvédelmi jogot.
(2) A szabadalmak, iparjogvédelmi jogok megszerzéséhez és érvényesítéséhez nyújtott támogatás esetén a következő
költségek számolhatók el: a) a jognak az első joghatóság által történő megítélését megelőzően felmerülő valamennyi költsége, ideértve
a bejelentés előkészítésével, benyújtásával és az eljárással kapcsolatos költségeket, valamint a jog megítélése
előtt a bejelentés megújításakor felmerülő költségeket, b) fordítási és egyéb költségek, amelyek egy másik tagállam eljáró hatósága vagy bírósága előtt a jog
kérelmezésével vagy hatályosításával kapcsolatban merülnek fel, c) a bejelentéssel kapcsolatos hivatalos eljárás során és az esetleges felszólalási eljárás során a jog érvényességének
védelmekor felmerülő költségek akkor is, ha ezek a költségek a jog megítélését követően merültek fel.
68. A képzési támogatásra vonatkozó szabályok 164. § (1) Képzési támogatást a kedvezményezettel munkaviszonyban álló munkavállaló általános és speciális képzéséhez lehet
nyújtani. (2) A képzési támogatás keretében elszámolható költségek:
a) az oktatók személyi jellegű költségei, b) az oktatók és a képzésben résztvevők utazási költségei, ideértve a szállásköltségeket is,
c) egyéb költségek (pl. a projekthez közvetlenül kapcsolódó anyagok, fogyóeszközök),
d) az eszközök és felszerelések amortizációja olyan mértékben, amilyen mértékben azokat kizárólag a képzési
projekt céljaira használják, e) a képzési projekttel kapcsolatos tanácsadói szolgáltatások költségei,
f) a képzésben részt vevők személyes költségei az a)–e) pontban felsorolt egyéb elszámolható költségek összegével
egyező összegig. (3) A képzésben részt vevők személyes költségei csak a képzésben ténylegesen eltöltött idő mértékéig – a termelésben
töltött idő levonása után – vehetők számításba. (4) Az elszámolható költségeket dokumentált bizonyítékokkal kell alátámasztani, áttekinthetően és tételesen részletezve.
(5) Az egyes – azonos elszámolható költségekkel rendelkező – projektekhez nyújtható, bármely támogatás támogatási
intenzitása nem haladhatja meg a (6)–(8) bekezdésben meghatározott mértékeket.
(6) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a) általános képzés esetén az elszámolható költségek 60%-át,
b) speciális képzés esetén az elszámolható költségek 25%-át.
(7) A (6) bekezdés szerinti támogatási intenzitás legfeljebb az elszámolható költségek 80%-ának megfelelő támogatási
intenzitásig növelhető a következők szerint: a) 10 százalékponttal a fogyatékkal élő vagy hátrányos helyzetű munkavállalók képzéséhez nyújtott támogatás
esetén, b) 10 százalékponttal, ha a támogatást középvállalkozásnak, és 20 százalékponttal, ha a támogatást
kisvállalkozásnak nyújtják. (8) Ha valamely projektben speciális és általános képzési elemek szerepelnek, amelyek a képzés támogatási
intenzitásának kiszámítása szempontjából egymástól nem választhatók el, vagy ha a projektben szereplő képzés
speciális vagy általános jellege nem állapítható meg, a (6) bekezdés b) pontja szerinti támogatási intenzitást kell
alkalmazni. 69. A csekély összegű támogatásokra vonatkozó szabályok
165. § (1) A csekély összegű támogatás odaítélésének feltétele, hogy a kedvezményezett nyilatkozik, hogy az előző három
pénzügyi évben általa igénybe vett csekély összegű támogatások támogatástartalma nem haladja meg
a 200 000 eurónak, közúti szállítási ágazatban a 100 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(2) Minden egyes új csekély összegű támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az előző két pénzügyi év
alatt odaítélt csekély összegű támogatás teljes összegét figyelembe kell venni.
(3) Az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 3. cikk 1. pontja szerinti kötelezettséget a támogatást nyújtó köteles teljesíteni.
(4) Nem ítélhető meg csekély összegű támogatás az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 1. cikkében meghatározottakhoz.
(5) Csekély összegű támogatás azonos elszámolható költségek vonatkozásában nem halmozható állami támogatással, ha
az így halmozott összeg támogatási intenzitása meghaladná az irányadó uniós állami támogatási szabályban
meghatározott támogatási intenzitást. 70. A közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtható támogatásra vonatkozó szabályok
166. § (1) Közszolgáltatás finanszírozásához támogatást kizárólag a közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett
kaphat. (2) A közszolgáltatások ellátásához nyújtott támogatás csak olyan mértékben korlátoztathatja a versenyt, amely
mindenképpen szükséges a feladat hatékony ellátásához. (3) A támogatás mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó
költséget, beleértve az ésszerű nyereséget. A támogatás mértékét az Európai Unió működéséről szóló szerződés
106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások
javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló,
2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat (a továbbiakban: Határozat) 5. cikke szerint kell megállapítani.
(4) Ha a kedvezményezett a Határozat 5. cikkének megfelelően meghatározott összeget meghaladó támogatásban
részesül, köteles a túlkompenzációt visszafizetni. Ha a túlkompenzáció összege nem haladja meg az átlagos éves
ellentételezés összegének 10%-át, a túlkompenzáció átvihető a következő időszakra, és levonható az arra az időszakra
fizetendő támogatás összegéből. (5) A kedvezményezett a támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből a (2)–(4) bekezdésben
meghatározott követelmények ellenőrizhetőek. XI. FEJEZET
EGYES PÉNZÜGYI FORRÁSOKRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK
71. A technikai segítségnyújtás forrásaira vonatkozó különös szabályok
167. § (1) A technikai segítségnyújtás keretéből kedvezményezettként a nemzeti kapcsolattartó, az igazoló hatóság, az
ellenőrzési hatóság és a végrehajtó ügynökség részesülhet. (2) A technikai segítségnyújtás vonatkozásában a nemzeti kapcsolattartó megállapodást köt a donor országokkal.
A megállapodásnak mellékletként tartalmaznia kell a technikai segítségnyújtás keretének teljes költségvetését és
annak az (1) bekezdés szerinti kedvezményezettek közti megoszlását.
(3) A nemzeti kapcsolattartó minden év szeptember 30-ig benyújtja a donor országok részére a technikai segítségnyújtás
keretének következő évre vonatkozó költségvetést. (4) A nemzeti kapcsolattartó a (2) bekezdés szerinti megállapodás alapján a technikai segítségnyújtás keretében
elszámolható költségek terhére támogatást vehet igénybe. (5) A nemzeti kapcsolattartó, mint támogató, a technikai segítségnyújtás keretének kedvezményezettjeivel támogatási
szerződést köt a donor országok által jóváhagyott technikai segítségnyújtás költségvetésének figyelembevételével.
(6) A támogatási szerződés eltérő rendelkezése hiányában a technikai segítségnyújtás tekintetében a IV–X. Fejezet
rendelkezéseit kell alkalmazni. 72. A program szintű szervek részére nyújtott támogatásokra vonatkozó különös szabályok
168. § (1) A program előkészítési költségek, a program menedzsment költségek és a komplementer tevékenységek forrásaiból
kedvezményezettként a program operátor és végrehajtó ügynökség részesülhet.
(2) A jóváhagyott programok vonatkozásában a nemzeti kapcsolattartó program megállapodást köt a donor országokkal,
mely tartalmazza a program keretében rendelkezésre álló program előkészítési költségek, a program menedzsment
költségek, valamint a komplementer tevékenységek forrásainak összegét. (3) A nemzeti kapcsolattartó a program operátorral és a végrehajtó ügynökséggel az egyes programok vonatkozásában
háromoldalú program végrehajtási megállapodást köt, melynek tartalmaznia kell az (1) bekezdés szerinti források
igénybevételének részletes szabályait, az elszámolás és a támogatás folyósításának módját.
(4) Ha a támogatás kedvezményezettje az NFÜ-n belüli szervezeti egység, a támogatóként eljáró szervezeti egységet vagy
személyt a kedvezményezettként eljáró szervezeti egység vezetője a támogatói tevékenység végzése során nem
utasíthatja. Ha a projekt végrehajtása kedvezményezettként a támogatóként eljáró szervezeti egység feladata,
a támogatói és kedvezményezetti tevékenység végzését a szervezeti egységen belül személyében el kell különíteni.
(5) A program végrehajtási megállapodás eltérő rendelkezése hiányában az (1) bekezdés szerinti források terhére
a kedvezményezetteknél felmerülő költségek tekintetében a IV-X. Fejezet rendelkezéseit kell alkalmazni.
73. A kétoldalú kapcsolatok nemzeti és program szintű alapjára vonatkozó különös szabályok
169. § (1) A kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapja vonatkozásában a nemzeti kapcsolattartó munkatervet és eljárásrendet
dolgoz ki, melyet jóváhagyásra benyújt a donor országok részére.
(2) A kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapja vonatkozásában a programtervezési és támogatás végrehajtási folyamat során
a donor országok által jóváhagyott munkaterv és eljárásrend rendelkezései szerint kell eljárni.
(3) A donor országok által jóváhagyott munkaterv és eljárásrend eltérő rendelkezése hiányában az (1) bekezdés szerinti
források terhére a kedvezményezetteknél felmerülő költségek tekintetében a IV-X. Fejezet rendelkezéseit kell
alkalmazni. (4) Ha a támogatás kedvezményezettje az NFÜ, a támogatóként eljáró szervezeti egységet vagy személyt
a kedvezményezettként eljáró szervezeti egység vezetője a támogatói tevékenység végzése során nem utasíthatja. Ha
a projekt végrehajtása kedvezményezettként a támogatóként eljáró szervezeti egység feladata, a támogatói és
kedvezményezetti tevékenység végzését a szervezeti egységen belül személyében el kell különíteni.
170. § (1) A kétoldalú kapcsolatok program szintű alapjának felhasználásra a program operátor a donor országok részére
jóváhagyásra benyújtott programdokumentumban tesz javaslatot. (2) A kétoldalú kapcsolatok program szintű alapjának kedvezményezettje a donor országok jóváhagyásától függően
a) a partnerségi kapcsolatok kialakítását kezdeményező támogatást igénylő,
b) a már támogatásban részesülő projekt partnerségi kapcsolatainak kiszélesítését kezdeményező
kedvezményezett, c) a kétoldalú együttműködés előmozdítását szolgáló tevékenységet végző program operátor vagy az általa
e tevékenység ellátására felkért végrehajtó ügynökség vagy más partner
lehet. (3) A kétoldalú kapcsolatok program szintű alapja vonatkozásában a program operátor a programtervezési és támogatás
végrehajtási folyamattól eltérő eljárásrendet alakíthat ki. Az alap terhére felmerülő költségek tekintetében
a IV–X. Fejezet rendelkezéseit kell alkalmazni. (4) Ha a kétoldalú kapcsolatok program szintű alapjának kedvezményezettje a (2) bekezdés c) pontja szerint a program
operátor vagy a végrehajtó ügynökség, úgy a felmerült költség tekintetében a hitelesítést végző szerv az NFÜ.
(5) A (2) bekezdés c) pontja szerinti esetben a program operátor köteles gondoskodni arról, hogy a kétoldalú kapcsolatok
program szintű alapja terhére elszámolni kívánt költségek a program előkészítési költségektől, a program
menedzsment költségektől, valamint a komplementer tevékenységek költségeitől elkülönítésre kerüljenek.
XII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 171. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(2) E rendelet 49. alcíme az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba.
A fejlesztéspolitikáért felelős miniszter az Európai Bizottság határozata meghozatalának időpontját – annak ismertté
válását követően haladéktalanul – a Magyar Közlönyben közzétett egyedi határozattal állapítja meg.
172. § E rendelet alapján támogatási döntést csekély összegű, valamint a 800/2008/EK rendelet hatálya alá tartozó
támogatások tekintetében 2013. december 31-ig lehet hozni. 173. § E rendelet
a) 47., 48., 50–68. alcíme a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös
piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) szóló, 2008. augusztus 6-i
800/2008/EK bizottsági rendelet I. fejezete, 13–14., 17–24., 30–42. cikke (HL L 214., 2008. 8. 9., 3. o.),
b) 69. alcíme a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december
15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006. 12. 28., 5. o.),
c) 70. alcíme az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági
érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése
formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági
határozat (HL L 7., 2012. 1. 11., 3. o.)
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök