text:
2004. IV. törvény az Egyetemes Postaegyesület Alapokmánya 6. Pótjegyzőkönyvének kihirdetéséről.
(A Magyar Köztársaság megerősítő okiratának letétbe helyezése az Egyetemes Postaegyesület Nemzetközi Irodájának
vezérigazgatójánál 2003. június hó 27. napján megtörtént.)
A törvényt az Országgyűlés a 2004. február 16-i ülésnapján
fogadta el.
1. § Az Országgyűlés az Egyetemes Postaegyesület
Alapokmányának — Pekingben, 1999. szeptember 15-én
aláírt — 6. Pótjegyzőkönyvét (a továbbiakban: Pótjegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
2. § A Pótjegyzőkönyv magyar nyelvű fordítása a következő:
,,6. Pótjegyzőkönyv az Egyetemes Postaegyesület
Alapokmányához Az Egyetemes Postaegyesület tagországai kormányainak Pekingben kongresszusra összegyűlt meghatalmazottai az Egyetemes Postaegyesület Bécsben, 1964. július
10-én kötött Alapokmánya 30. Cikkének 2. bekezdése
alapján ehhez az Alapokmányhoz, a megerősítés fenntartásával, az alábbi változtatásokat fogadták el:
I. Cikk (A módosított 22. Cikk) Az Egyesület okiratai
1. Az Alapokmány az Egyesület alapokirata. Az Egyesület szervezeti szabályait tartalmazza.
2. Az Általános Szabályzat azokat a rendelkezéseket
foglalja magában, amelyek az Alapokmány alkalmazását és
az Egyesület működését biztosítják. Minden tagországra
nézve kötelező.
3. Az Egyetemes Postaegyezmény, a Levélpostai Szabályzat és a Postacsomag Szabályzat a nemzetközi postaszolgálatra vonatkozó közös szabályokat és a levélpostai,
valamint a postacsomag szolgálatra vonatkozó rendelkezéseket foglalja magában. Ezek az okiratok minden tagországra kötelezőek.
4. Az Egyesület Megállapodásai és ezek Szabályzatai
szabályozzák a levélpostai és a postacsomag szolgálat kivételével a többi szolgálatot azok között a tagországok között, amelyek azokban részt vesznek. Ezek az okiratok csak
ezekre az országokra kötelezőek.
5. A Szabályzatokat, amelyek az Egyezmény és a Megállapodások végrehajtásához szükséges intézkedési szabályokat tartalmazzák, a Postaforgalmi Tanács állapítja meg,
a Kongresszus által hozott döntések figyelembevételével.
6. Az Egyesületnek a 3., 4. és 5. bekezdésben említett
okirataihoz csatolt esetleges Zárójegyzőkönyvek az ezekre
az okiratokra vonatkozó fenntartásokat tartalmazzák.
II. Cikk (A módosított 25. Cikk) Az Egyesület okiratainak aláírása, hitelesítése,
megerősítése és egyéb jóváhagyási módjai
1. Az Egyesületnek a Kongresszus által kidolgozott okiratait a tagországok meghatalmazottai írják alá.
2. A Szabályzatokat a Postaforgalmi Tanács elnöke és
főtitkára hitelesíti.
3. Az Alapokmányt az aláíró országoknak mielőbb meg
kell erősíteniük.
4. Az Alapokmányon kívül az Egyesület többi okiratának jóváhagyása az egyes aláíró országok törvényes rendelkezései szerint történik.
5. Ha egy ország nem erősíti meg az Alapokmányt, vagy
nem hagyja jóvá az általa aláírt többi okiratot, az Alapokmány és a többi okirat változatlanul érvényes azokra az
országokra nézve, amelyek azokat megerősítették vagy jóváhagyták.
III. Cikk (A módosított 29. Cikk) Javaslatok benyújtása
1. Minden tagország postaigazgatásának joga van akár
a Kongresszusra, akár két Kongresszus között az országa
által elfogadott egyesületi okiratokra vonatkozó javaslatokat benyújtani.
2. Az Alapokmányra és az Általános Szabályzatra vonatkozó javaslatokat azonban csak a Kongresszus elé lehet
terjeszteni.
3. Ezenfelül a Szabályzatokra vonatkozó javaslatokat
közvetlenül a Postaforgalmi Tanácshoz kell benyújtani, de
azokat előzőleg a Nemzetközi Irodának el kell juttatnia
valamennyi tagország postaigazgatásához.
IV. Cikk Csatlakozás a Pótjegyzőkönyvhöz és az Egyesület többi
okirataihoz
1. Azok a tagországok, amelyek e Jegyzőkönyvet nem
írták alá, bármikor csatlakozhatnak hozzá.
2. Azok a tagországok, amelyek a kongresszus által megújított okiratokat elfogadták, de azokat nem írták alá, kötelesek azokhoz a lehető legrövidebb idő alatt csatlakozni.
3. Az 1. és 2. bekezdésben említett esetekben a csatlakozási okiratokat a Nemzetközi Iroda vezérigazgatójának
kell megküldeni. Ez utóbbi e letétbe helyezésről értesítést
küld a tagországok kormányainak.
V. Cikk Az Egyetemes Postaegyesület Alapokmányára vonatkozó
Pótjegyzőkönyv hatálybalépése és érvényességének
időtartama Ez a Pótjegyzőkönyv 2001. január 1-jén lép hatályba, és
meghatározatlan ideig marad érvényben.
Ennek hiteléül a tagországok kormányainak meghatalmazottai felvették ezt a Pótjegyzőkönyvet, amely ugyanolyan erejű és érvényű, mintha rendelkezéseit magába az
Alapokmánynak a szövegébe vették volna fel, és ezt aláírták egy példányban, amelyet a Nemzetközi Iroda vezérigazgatójánál helyeznek letétbe. A Kongresszust rendező ország kormánya erről mindegyik félnek egy-egy másolatot
küld.
Kelt Pekingben, 1999. szeptember 15-én. (Aláírások)’’ 3. § (1) Ez a törvény a kihirdetése napján lép hatályba,
rendelkezéseit azonban 2001. január 1. napjától kell alkalmazni.
(2) A törvény végrehajtásáról az informatikai és hírközlési miniszter gondoskodik.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
258/2018. (V. 29.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Reidlné dr. Kusztos
Mónikát a 2018. május 15. napjától 2021. május 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. május 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
88/2011. (VI. 24.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. június 20-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. B. és dr. Sch. A. magánszemélyek (a továbbiakban: beadványozók) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy a tankötelezettség korhatárára vonatkozó szabályok megegyezzenek a 2011. január 1-jén
hatályosakkal?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság szerint a választópolgárok számára nem egyértelmű, hogy mi értendő a kérdésben
meghatározott „2011. január 1-jén hatályos” kifejezés alatt. A választópolgároktól ugyanis nem várható el, hogy
a jogszabályok részletes tartalmával tisztában legyenek. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint magából
a népszavazási kérdésből ki kell derülnie, hogy a választópolgár aláírásával, illetve szavazatával milyen kérdést
támogat.
Fentiek értelmében mivel a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án és a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
80/2009. (VII. 10.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabályok alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Kerepes
Nagyközség Képviselő-testületének a gyermekvédelem
helyi rendszeréről szóló 16/2006. (IV. 28.) rendeletének
6. § (6) bekezdése alkotmányellenes, ezért azt megsemmisíti.
2. Az Alkotmánybíróság Kerepes Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének a pénzbeli, természetbeni és személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások
helyi szabályozásáról szóló 15/2006. (IV. 28.) rendelete
7. § (8)–(14) bekezdései alkotmányellenessége megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárását megszünteti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. 1. A Közép-magyarországi Regionális Közigazgatási
Hivatal vezetője a helyi önkormányzatokról szóló
1990. évi LXV. törvény 99. § (2) bekezdés a) pontja alapján – egy beadványban – kezdeményezte Kerepes Nagyközség Önkormányzat Képviselő-testületének a gyermekvédelem helyi rendszeréről szóló 16/2006. (IV. 28.) rendeletét (a továbbiakban: Gyr.) módosító 14/2008. (VI. 10.)
rendelet, valamint Kerepes Nagyközség Önkormányzata
Képviselő-testületének a pénzbeli, természetbeni és személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások helyi szabályozásáról szóló 15/2006. (IV. 28.) rendeletét (a továbbiakban: Szr.) módosító 13/2008. (VI. 10.) rendelet 1. §-a
alkotmányellenessége megállapítását és megsemmisítését,
miután törvényességi észrevételét a képviselő-testület
nem fogadta el. Az indítványozó kifejtette, hogy mindkét
módosítás az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését sérti, mivel azokat törvényi felhatalmazás nélkül és a törvényi szabályozással ellentétes tartalommal alkották meg.
1.1. A Gyr. sérelmezett módosítása [Gyr. 6. § (6) bekezdése] a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás megállapíthatósága tekintetében – a helyszíni szemle lefolytatásában való közreműködéssel, illetve a tankötelezettség teljesítésével kapcsolatos – kizáró feltételeket állapított meg.
Az indítványozó szerint a gyermekek védelméről és
a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
(a továbbiakban: Gyvt.) értelmében a képviselő-testület
hatásköre a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás megállapítására terjed ki, ezt az ellátást kiegészítheti, más pénzbeli támogatást állapíthat meg és a támogatást természetbeni ellátás formájában is nyújthatja. A törvényben meghatározott jogosultsági feltételek fennállása esetén a képviselő-testület – az indítványozó szerint – köteles a támogatást megállapítani és folyósítani további feltételek nélkül a rászoruló gyermek részére. A Gyr. módosításával tehát a képviselő-testület túlterjeszkedett a Gyvt.-ben kapott
felhatalmazáson, ami ekként törvénysértő és alkotmányellenes.
1.2. Az Szr. módosítását [Szr. 7. § (8)–(14) bekezdései]
hasonlóképpen alkotmányellenesnek ítélte az indítványozó, mivel abban a képviselő-testület a szociális segély feltételeként önkormányzati közérdekű munka végzését és az
esetleges tankötelezettség teljesítését írta elő, valamint
meghatározta az önkormányzati közérdekű munka végzésének feltételeit, továbbá az ennek ellenértékeként járó
szociális segély mértékét. Álláspontja szerint ezekkel
a rendelkezésekkel a képviselő-testület túlterjeszkedett
a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló
1993. évi III. törvényben kapott rendeletalkotási felhatalmazáson.
2. Az indítványozó mindkét esetben a módosító rendelkezéseket megállapító rendeletek alkotmányossága utólagos vizsgálatát kezdeményezte. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata, hogy nem a módosító rendelkezéseket
hatályba léptető, hanem a módosított rendelkezéseket magába foglaló (inkorporáló) jogszabály rendelkezéseit vizsgálja [8/2003. (III. 14.) AB határozat, ABH 2003, 74, 81.],
ezért az Alkotmánybíróság az indítványok alapján a vizsgálatot a Gyr. és az Szr. vonatkozó rendelkezései tekintetében végezte el.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
2. A Gyr. érintett rendelkezései:
„6. § (6) Nem állapítható meg rendkívüli gyermekvédel
mi támogatás, ha
a) a kérelmező a helyszíni szemle lefolytatását szándé
kosan gátolja,
b) a szülő a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX.
tv.-ben meghatározott tankötelezettségét megszegi”. III. Az indítvány részben megalapozott.
1. Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése szerint a helyi
önkormányzat feladatkörében rendeletet alkothat, amely
nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal. A
helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
16. §-ának (1) bekezdése előírja, hogy a képviselő-testület
a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá a törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
A Gyvt. azon túl, hogy kötelezően ellátandó feladatként
fogalmazza meg a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás
biztosítását [18. § (1) bekezdés b) pont, 94. § (2) bekezdés], több kérdésben rendelet alkotására is felhatalmazza
az önkormányzatok képviselő-testületeit. Így a települési
képviselő-testület rendeletben szabályozza a rendkívüli
gyermekvédelmi támogatás mértékét [21. § (1) bekezdés],
a hatáskörébe tartozó ellátást kiegészítheti és más pénzbeli
támogatásokat is megállapíthat [18. § (2) bekezdés], továbbá megállapítja a hatáskörébe tartozó ellátásoknál az
igazolás és a nyilatkozat tartalmát, benyújtásának részletes
szabályait, az elbírálás részletes szempontjait, a jövedelemszámításnál irányadó időszakot [131. § (1) bekezdés].
2. A Gyr. sérelmezett rendelkezéseiben a képviselő-testület a rendkívüli gyermekvédelmi támogatásból
kizáró két feltételt állapított meg. Az Alkotmánybíróság
megállapította: a Gyvt. nem adott felhatalmazást arra,
hogy az önkormányzatok a rendkívüli gyermekvédelmi
támogatásra jogosultság feltételeit szabályozzák, különösen arra nem, hogy azt szűkítsék. Az Alkotmánybíróság
álláspontja szerint az ilyen tartalmú önkormányzati rendeleti szabályozás ellentétes a Gyvt. előírásaival, így a Gyr.
érintett 6. § (6) bekezdése az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdését sérti. Az Alkotmánybíróság ezért az alkotmányellenesnek nyilvánított Gyr. rendelkezését megsemmisítette
[lásd 7/1999. (IV. 28.) AB határozat, ABH 1999, 379.;
56/2002. (XI. 28.) AB határozat, ABH 2002, 648.].
3. Az Alkotmánybíróság az eljárása során megállapította, hogy Kerepes Nagyközség Önkormányzata
a 9/2009. (V. 5.) rendeletével 2009. április 1-jei hatállyal
módosította az Szr.-t. A hatályos szöveg az indítványozó
által kifogásolt szabályozást nem tartalmazza. Az Alkotmánybíróság következetesen érvényesített gyakorlata,
hogy a módosított vagy hatályon kívül helyezett jogszabály alkotmányellenességét az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.)
38. §-ában foglalt bírói kezdeményezés és a 48. §-a szerinti
alkotmányjogi panasz esetében [10/1992. (II. 25.) AB határozat, ABH 1992, 72, 76.], valamint akkor vizsgálja, ha
a hatályát vesztő jogszabály helyébe lépő jogszabály azonos rendelkezési környezetben ugyancsak tartalmazza
a sérelmezett rendelkezést (137/B/1991. AB határozat,
ABH 1992, 456, 457.). Az Alkotmánybíróság ezért az Szr.
vonatkozásában tárgytalanná vált indítvány tekintetében
az eljárását – az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és
egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat
(ABK 2009. január, 3.) 31. § a) pontjára is figyelemmel –
megszüntette.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzététele az
Abtv. 41. §-án alapul.
Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
386/2018. (VIII. 17.) KE határozata altábornagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény
4/A.  §  (1)  bekezdés b)  pontja alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére – dr. Böröndi Gábor László
vezérőrnagyot 2018. augusztus 20-ai hatállyal altábornaggyá előléptetem.
Budapest, 2018. július 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
4/2016. (II. 10.) HM utasítása az egyes beosztásokban megállapítható munkaerő-piaci pótlékról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdés f ) pontja alapján
a következő utasítást adom ki:
1. § (1) A  honvédek illetményéről és illetményjellegű juttatásairól szóló 7/2015. (VI. 22.) HM rendelet (a továbbiakban: R.)
6.  §  (1)  bekezdése alapján, az  utasításban előírt feltételeknek való megfelelés időtartamára, de legfeljebb
a 2016. december 31-ig terjedő időszakra munkaerő-piaci pótlékra jogosult az állomány azon tagja, aki
a) a  Magyar Honvédség 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis AN-26 Üzembentartó Századának állományában
teljesít szolgálatot,
b) az AN-26 repülőgéptípusra vonatkozó érvényes szakszolgálati engedéllyel rendelkezik, és
c) repülőműszaki földi beosztást tölt be.
(2) Nem jogosult az (1) bekezdés szerinti pótlékra az állomány szolgálati beosztásából felfüggesztett tagja.
 (3) Az  (1)  bekezdés alapján megállapítandó munkaerő-piaci pótlék havi összegét – a  betöltött szolgálati beosztás
rendszeresített rendfokozatának alapulvételével – az 1. mellékletben foglalt táblázat A–L oszlopa határozza meg.
 (4) A  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 55.  §-a szerinti esetben a  (3)  bekezdés alkalmazása során
a megbízással betöltött szolgálati beosztást kell figyelembe venni.
2. § (1) Az  R. 6.  § (1)  bekezdése alapján, az  utasításban előírt feltételeknek való megfelelés időtartamára, de legfeljebb
a 2016. december 31-ig terjedő időszakra munkaerő-piaci pótlékra jogosult az állomány azon tagja, aki
a) a  Magyar Honvédség 59. Szentgyörgyi Dezső Repülőbázis AN-26 Szállítórepülő Századának állományában
teljesít szolgálatot,
b) az AN-26 repülőgéptípusra vonatkozó érvényes szakszolgálati engedéllyel rendelkezik, és
c) az AN-26 repülőgéptípuson fedélzeti beosztást lát el.
(2) Nem jogosult az (1) bekezdés szerinti pótlékra az állomány szolgálati beosztásából felfüggesztett tagja.
3. § (1) A 2. § alapján megállapítandó munkaerő-piaci pótlék havi összege az érvényes szakszolgálati engedély birtokában
ellátott fedélzeti beosztás alapján
a) gépparancsnok esetén 187 500 Ft,
b) másodpilóta esetén 150 000 Ft vagy
c) a gépszemélyzet a) vagy b) pontba nem sorolható egyéb tagja esetén 112 500 Ft.
(2) Ha a  2.  § alapján pótlékra jogosult személy egyidejűleg több érvényes szakszolgálati engedéllyel is rendelkezik,
részére csak egy, a  parancsnok által a  betöltött szolgálati beosztáshoz rendelt fedélzeti beosztáshoz kapcsolódó
szakszolgálati engedély alapján állapítható meg a pótlék.
(3) A szolgálati és fedélzeti beosztások egymáshoz rendeléséről az állományilletékes parancsnok külön parancsot ad ki.
4. § Ez  az  utasítás a  közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2015. november 1-jétől kell
alkalmazni.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1283/2019. (V. 15.) Korm. határozata az Abasár település ivóvízellátását biztosító kutak szennyezettségének felszámolásával összefüggő károk helyreállításáról, valamint a tisztított víz hasznosításáról.
A Kormány az  Abasár település ivóvízellátását biztosító kutak szennyezettségének felszámolásával összefüggő károk
helyreállítása, valamint a tisztított víz hasznosítása érdekében
 1. egyetért a tervezési feladatok elvégzéséhez és a szükséges kisajátításhoz központi költségvetési forrás biztosításával;
 2. egyetért azzal, hogy a vízműtelepen létesítendő kármentesítő műtárgyak tervezésénél figyelemmel kell lenni arra,
hogy ha az ivóvíz-előállításra a kísérletek lehetőséget mutatnak, akkor a berendezések erre alkalmasak legyenek;
 3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetének 34. Az  Abasári Vízműtelep
területén belül és kívül szükséges rekonstrukciós munkák tervezése, engedélyeztetése és kisajátítása címmel
történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 4. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva – az  Abasári Vízműtelep területén belül és kívül
szükséges rekonstrukciós munkák tervezése, engedélyeztetése és kisajátítása érdekében – a  Kvtv. 1.  melléklet
IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A  helyi önkormányzatok működési célú kiegészítő támogatásai
cím terhére 59 327 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 34. Az Abasári Vízműtelep területén belül és kívül szükséges rekonstrukciós munkák tervezése,
engedélyeztetése és kisajátítása cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 5. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 4. pont szerinti költségvetési forrás terhére, Abasár Község Önkormányzata
részére – külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  §-a hatálya alá tartozó – vissza nem térítendő egyedi költségvetési
támogatást nyújtson támogatási előlegként az 1. pontban meghatározott célra, támogatói okirat alapján;
6. felhívja a pénzügyminisztert, hogy
a) gondoskodjon a  beavatkozási tervben foglalt feladatok tervezéséhez és engedélyeztetéséhez szükséges
38  100 000 forint biztosításáról a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és
kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 3. Az  államot korábbi tulajdonosi
döntéseihez kapcsolódóan terhelő kiadások alcím, 4. Az  állam tulajdonosi felelősségével kapcsolatos
környezetvédelmi feladatok finanszírozása jogcímcsoport javára,
Felelős: pénzügyminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
b) gondoskodjon az  Abasári Vízműtelep pozitív kútjaiból származó víz teljes körű hasznosításának
megvalósításához a  tervezési és engedélyeztetési feladatokhoz szükséges 24 130 000 forint biztosításáról
Abasár Község Önkormányzata javára;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal
7. egyetért azzal, hogy – a  tervezés megvalósítását követően – a  pénzügyminiszter a  belügyminiszter,
az agrárminiszter és a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter bevonásával vizsgálja meg, hogy
európai uniós vagy egyéb forrásból miként lehet biztosítani a kármentesítési, kivitelezési és üzemeltetési feladatok
megvalósításához szükséges összeget.
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter
agrárminiszter
nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a tervezés megvalósítását követően azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2019. (III. 26.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Szerb Köztársaság Kormánya között a Magyarországon és a Szerb Köztársaságban kiállított, államilag elismert bizonyítványok és oklevelek, továbbá a tudományos fokozatot tanúsító okiratok kölcsönös elismeréséről szóló egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Szerb Köztársaság Kormánya között a  Magyarországon és a  Szerb
Köztársaságban kiállított, államilag elismert bizonyítványok és oklevelek, továbbá a tudományos fokozatot tanúsító
okiratok kölcsönös elismeréséről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom az  emberi erőforrások miniszterét, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi
minisztert, hogy az  Egyezmény létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1560/2019. (IX. 30.) Korm. határozata a Nemzetközi Távközlési Egyesület rendezvényei átmeneti elhelyezésének felajánlására és a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról.
A Kormány
 1. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Nemzetközi Távközlési Egyesület (a továbbiakban: ITU)
Tanácsának 2019. őszi rendkívüli ülésén tegyen szándéknyilatkozatot az  ITU rendezvények 2023–2026 közötti
időszakra vonatkozó átmeneti magyarországi befogadására;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: 2019. szeptember 30.
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  ITU Tanács támogató döntése esetén kezdje meg
a tárgyalásokat az ITU-val az ideiglenes elhelyezés feltételeiről;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: az 1. pontban meghatározott határidőt követően folyamatosan
3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy
közösen dolgozzák ki az ideiglenes elhelyezés megvalósítási tervét – figyelemmel a költségvetési keretekre –, és azt
döntésre terjesszék a Kormány elé.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: a 2. pont szerinti tárgyalások lezárását követő 60 napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2010. (HK 5.) HM VTISZÁT intézkedése a 2003 M repülőhajózó hadi- (gyakorló-) védőöltözettel történő ellátás rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdése alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség irányításának és felsőszintű vezetésének rendjéről szóló 2134/2006 (VII. 27.)
Korm. határozat 6. pontjára – a 2003 M repülőhajózó hadi(gyakorló-) védőöltözettel történő ellátás rendjéről az
alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztérium
Honvéd Vezérkarra, a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokságra (a továbbiakban: MH ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetekre, valamint a
Honvédelmi Minisztérium Fejlesztési és Logisztikai Ügynökségre (a továbbiakban: HM FLÜ) terjed ki.
2. A honvédelmi miniszter 596/166/2003/TH (HK
25/2005.) HM határozata és a 138/2008. (HK 1/2009.) HM
határozata alapján rendszeresítésre került 2003 M repülőhajózó hadi- (gyakorló-) védőöltözet anyagnemfelelős
szervezete a HM FLÜ. Alkalmazó: MH ÖHP.
3. A 2003 M repülőhajózó hadi- (gyakorló-) védőöltözet viselésének részletes szabályait, hordmód változatait a
Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet vonatkozó pontja
részletesen szabályozza.
4. A 2003 M repülőhajózó hadi- (gyakorló-) védőöltözettel történő ellátás rendje:
a) A védőöltözet cikkei, azok alapnormája és kihordási ideje:
A cikk megnevezése mennyiségi egysége
egyes mennyiségi egységeinek kihordási ideje
alapnormája
kihordási időt követő
utánpótlási normája 2003 M repülőhajózó overall darab 4 év 2 1
2003 M repülőhajózó dzseki béléssel darab 5 év 1 1
2003 M téli repülőhajózó ing (1) darab 2 év 2 2
2003 M téli repülőhajózó alsó (1) darab 2 év 2 2
2003 M nyári repülőhajózó ing (1) darab 2 év 2 2
2003 M nyári repülőhajózó alsó (1) darab 2 év 2 2
2003 M nyári repülőhajózó zokni (1) pár 1 év 3 2
2003 M nyári repülőhajózó kesztyű pár 1 év 2 1
Repülőhajózó bakancs
(BATES 2500 M-9 ZIP ASSAULT) pár 4 év 1 1
Megjegyzés: (1) Kiadást követően saját tulajdonba kerül. b) A 2003 M repülőhajózó hadi- (gyakorló-) védőöltözet cikkeit a katonai szervezet részére a jóváhagyott éves
pénzkerete terhére, az igényjogosult állomány részére térítésmentesen, mérethelyesen (méretre készítve) a Magyar
Honvédség Logisztikai Ellátó Központnak (a továbbiakban: MH LEK) kell biztosítani.
c) A 2003 M repülőhajózó hadi- (gyakorló-) védőöltözet nyilvántartását a vonatkozó számviteli előírások alapján kell végezni. A személyhez kötést Részletes Felszere
lési Könyvbe (RFK) történő bejegyzéssel kell végrehajtani. d) A 2003 M repülőhajózó hadi- (gyakorló-) védőöltözet rendeltetésszerű viselete és folyamatos, kezelési útmutató szerinti karbantartása nem befolyásolja a cikkek védelmi szintjét, azonban a cikkek sérülése vagy szakadása a
védelmi szintjének csökkenését eredményezi.
e) A 2003 M repülőhajózó hadi- (gyakorló-) védőöltözet cikkeinek kihordási idejét vagy védelmi szint csökke-
nését követő cseréjének tervezését az MH ÖHP igénye
alapján a HM FLÜ végzi.
f) Védelmi szint csökkenése esetén a 2003 M repülőhajózó hadi- (gyakorló-) védőöltözet cikkeinek javítását az
MH LEK tervezi és végzi.
g) A 2003 M repülőhajózó hadi- (gyakorló-) védőöltözet cikkeinek központi hatáskörű selejtezését a katonai
szervezetek vagyonkezelésében lévő logisztikai szakanyagok selejtezéséről szóló 71/2009. MH ÖHP PK intézkedés
alapján kell végrehajtani.
5. Az állományilletékes parancsnok köteles a 2003 M
repülőhajózó- (hadi-) gyakorló védőöltözet rendeltetésszerű használatát biztosítani, az igényjogosult használó
köteles az öltözeti cikkeket megőrizni, illetve azok kielégítő higiénés és karbantartott állapotát fenntartani.
6. Azon repülőhajózó beosztású igényjogosult részére,
akit a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 59. § (1) bekezdés, valamint (2) bekezdés b) pontja, a
62. § (1) bekezdés a) pontja alapján szolgálati nyugállományba, illetőleg a 207. § és 208. § alapján rokkantsági
vagy baleseti rokkantsági nyugdíjba helyeztek, továbbá,
aki egészségügyi és pszichikai állapota alapján katonai
szolgálat ellátására alkalmatlanná vált, a 2003 M repülőhajózó- (hadi-) gyakorló védőöltözet cikkei az alábbi feltételekkel saját tulajdonba adhatóak, illetve átvételre felajánlhatóak:
a) A 2003 M repülőhajózó- (hadi-) gyakorló védőöltözet cikkei csak abban az esetben adhatóak tulajdonba, illetve ajánlhatóak fel átvételre, ha azok semmilyen vegyi
anyaggal nem szennyezettek, és ennek ténye az átadás
előtt jegyzőkönyvben rögzítésre került.
b) Amennyiben a személyes használatra kiadott védőöltözethez tartozó cikk az 4. a) pontban meghatározott kihordási időt – a megkezdett hónap egésznek számít – nem
éri el, akkor azt az igényjogosult a Ruházati utalványfüzetébe bejegyzett éves ruházati illetmény terhére, utalványszelvény kitöltésével, az éves ruházati gazdálkodási árjegyzékben meghatározott áfával növelt ár 10%-áért átveheti.
c) Az állományilletékes, illetve az ellátó katonai szervezet parancsnoka a Ruházati utalványfüzetből kiemelt utalványszelvényt – a kitöltést követő 30 napon belül – köteles
megküldeni az MH LEK részére.
d) Amennyiben a védőöltözethez tartozó cikk az
4. a) pontban meghatározott kihordási időt elérte vagy túlhaladta, illetve az új ellátmányhoz tartozóan a cikk méretes készítése nem kezdődött meg, akkor az igényjogosult
részére térítésmentesen tulajdonba adható.
e) A 2003 M repülőhajózó- (hadi-) gyakorló védőöltözet tulajdonba adását, illetőleg átvételét – az igényjogosult
részéről benyújtott, az állományilletékes parancsnok által
záradékolt kérelem és a hozzá csatolt szennyezettlenséget
igazoló jegyzőkönyv alapján – minden esetben a HM FLÜ
ellátási osztályvezető engedélyezi.
f) A szennyezetlenséget igazoló jegyzőkönyvet az ellátó
katonai szervezet munkaegészségügyi szaktevékenységet
ellátó személyének kell hitelesíteni.
g) Az e) pontban meghatározott tulajdonba adást a vonatkozó számviteli előírások alapján kell végezni.
7. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba,
egyidejűleg a 2003 M repülőhajózó hadi- (gyakorló-)
védőöltözettel történő ellátás rendjéről szóló 424/2006.
(HK 16.) MH ÖLTPK intézkedés hatályát veszti.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár


text:
49/2007. (HK 11.) HM utasítása a Magyar Honvédség egészségügyi intézményrendszerének átalakításával kapcsolatos egyes feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 52. § (1) bekezdésének f) pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az Állami Egészségügyi Központ (Honvéd,
Rendészeti és Vasútegészségügyi Központ) (a továbbiakban: Állami Egészségügyi Központ) létrehozása érdekében szükségessé vált egyes feladatokról szóló 2058/2007.
(III. 31.) Korm. határozatban (a továbbiakban: Korm. ha
tározat) foglaltakra – a Magyar Honvédség egészségügyi
intézményrendszerének átalakításával kapcsolatos feladatokról az alábbi
utasítást adom ki. 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a rájuk vonatkozó mértékben a HM
szervezetekre, az MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központra, az MH Verőcei Betegotthonra, az MH Hévízi Mozgásszervi Rehabilitációs Intézetre, az MH
Balatonfüredi Kardiológiai Rehabilitációs Intézetre (a továbbiakban együttesen: az átalakításban érintett egészségügyi
szervezetek) terjed ki.
Az egészségügyi intézményrendszer átalakításának
irányelvei 2. § (1) Az államreform célkitűzéseivel és az Állami Egészségügyi Központ létrehozásával összhangban végrehajtott
átalakítással a Magyar Honvédség létszámához és feladataihoz jobban igazodó, hatékonyabban és költségtakarékosabban működő egészségügyi intézményrendszert kell kialakítani.
(2) Az új egészségügyi intézményrendszert az érintett
egyes egészségügyi szervezetek átalakításával, egyes szervezeti elemeinek, illetve feladatainak az Állami Egészségügyi Központ részére történő átadásával, más egészségügyi szervezetek megszüntetésével, a Magyar Honvédség
Hadrendjéből történő törlésével és feladatrendszerük, valamint személyi állományuk Állami Egészségügyi Központba történő integrálásával, átadásával kell kialakítani.
(3) Az új egészségügyi intézményrendszert úgy kell kialakítani, hogy a honvédelmi szempontból indokolt katona-egészségügyi és jogszabályokban meghatározott katasztrófa-egészségügyi képességek biztosítottak legyenek.
A Magyar Honvédség Hadrendjében maradó egészségügyi szervezet átalakítása során törekedni kell a racionális
állományarányok kialakítására, a feladatköri sajátosságok
figyelembevételével a katonai beosztások arányának lehetőség szerinti csökkentésére, a közalkalmazotti állomány
arányának növelésére.
Létszámkeretek 3. § (1) Az MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi
Központ 2007. július 1-jei rendszeresített létszáma az érintett szervezeti elemek átadását, valamint más szervezeti
elemei feladatrendszerének és létszámának racionalizálását követően legfeljebb 750 fő legyen.
(2) A szervezési tevékenység:
Kezdete: 2007. június 1.
Befejezése: 2007. december 31.
Az egészségügyi intézményrendszer átalakításának
feladatai 4. § (1) Az MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ (a továbbiakban: MH HEK) átalakításra kerül. Az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (OEP) által finanszírozott
egyes járó és fekvőbeteg-szakellátási feladatokat ellátó szervezeti elemeinek és szakrendelő intézetének egyes vezető,
kiszolgáló és biztosító szervezeti részei integrálásra, egyes
feladataik átadásra kerülnek az Állami Egészségügyi Központ szervezetébe, illetve feladatrendszerébe.
(2) Az MH Verőcei Betegotthon – mint önálló hadrendi
elem – megszűnik, a Magyar Honvédség Hadrendjéből
törlésre kerül, állományával és feladatrendszerével integrálódik az Állami Egészségügyi Központba.
(3) Az MH Hévízi Mozgásszervi Rehabilitációs Intézet
– mint önálló hadrendi elem – megszűnik, a Magyar Honvédség Hadrendjéből törlésre kerül, állományával és feladatrendszerével integrálódik az Állami Egészségügyi
Központba.
(4) Az MH Balatonfüredi Kardiológiai Rehabilitációs
Intézet – mint önálló hadrendi elem – megszűnik, a Magyar Honvédség Hadrendjéből törlésre kerül, állományával és feladatrendszerével integrálódik az Állami Egészségügyi Központba.
5. § Az MH HEK átalakításának, egyes szervezeti elemei átadásának, illetve a 4. § (2)–(4) bekezdés szerinti szervezetek
megszüntetésének és az Állami Egészségügyi Központba
történő integrálásának időpontja 2007. július 1-je.
6. § A 4. §-ban meghatározott feladatok végrehajtása érdekében:
(1) Ki kell dolgozni az MH HEK átalakításnak megfelelő szervezeti struktúráját, valamint Állománytáblájának
módosítását és azt a 138/2006. (HK 1/2007.) HM utasítás
szerinti egyeztetést követően a HM Honvéd Vezérkar főnök részére kell jóváhagyásra előterjeszteni.
Határidő: kidolgozásra 2007. május 15.,
jóváhagyásra és kiadásra 2007. június 1-ig,
Felelős: HM haderőtervezési főosztályvezető,
MH HEK parancsnok (2) Ki kell dolgozni az MH HEK Alapító Okirata módosításának, valamint az MH Verőcei Betegotthon, az MH
Hévízi Mozgásszervi Rehabilitációs Intézet, az MH Balatonfüredi Kardiológiai Rehabilitációs Intézet megszüntető
határozatának tervezetét és azokat a szükséges egyeztetések elvégzése, miniszteri jóváhagyáshoz történő előterjesztése céljából a HM Tervezési és Koordinációs Főosztályra meg kell küldeni.
Határidő: kidolgozásra, HM TKF-re történő megküldésre 2007. május 15.,
jóváhagyásra és kiadásra 2007. június 1-ig,
Felelős: MH HEK parancsnok,
HM tervezési és koordinációs főosztályvezető
(3) Az (1) és (2) bekezdésben nevesített okmányok
hatálybalépésének időpontja 2007. július 1-je.
Vegyes rendelkezések 7. § (1) Az MH HEK új strukturájának kialakításával, az
MH Hadrendjébe tartozó egészségügyi rehabilitációs szervezetek megszüntetésével és az Állami Egészségügyi
Központ részére történő átadásával összefüggő feladatok
végrehajtását a HM Honvéd Vezérkar főnök irányítja és
ezen utasításban foglaltak alapján az átalakításban érintett
egészségügyi szervezetek részletes, az átadás előkészítését
is magába foglaló feladatait, továbbá azok végrehajtásának rendjét és határidejét a 2007. május 22-ig kiadásra kerülő szervezési parancsában szabályozza.
(2) A HM Honvéd Vezérkar főnöke, valamint az átalakításban érintett egészségügyi szervezetek parancsnokai, főigazgatói (vezetői) gondoskodjanak a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban:
Mt.), valamint a közalkalmazottak jogállásáról szóló
1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.), a Magyar
Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak
jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény (a továbbiakban:
Hjt.) és a végrehajtásukra kiadott rendelkezések érvényesülésének, a munkajogi előírások és határidők betartásának ellenőrzéséről.
(3) Az MH HEK átalakítása, illetve a rehabilitációs
szervezetek megszüntetése és az Állami Egészségügyi
Központba történő integrálása következtében a szervezetből kiválni kényszerülő személyi állománnyal kapcsolatos
személyügyi eljárásokat az érintetteket alkalmazó szervezetek vezetői folytatják le.
Határidő: 2007. június 30.
Felelős: MH HEK parancsnok, rehabilitációs szer
vezetek vezetői,
HM személyzeti főosztályvezető 8. § (1) Az Mt. 94/B. § (1) és (4)–(6) bekezdései alapján a
munkáltató (az érintett szervezet vezetője, illetve annak
képviselője) folytasson konzultációt a munkáltatóknál képviselettel rendelkező szakszervezetek és a működő közalkalmazotti tanácsok képviselőivel (a munkavállalók képviselőivel).
Határidő: 2007. május 17-től folyamatosan,
Felelős: az átalakításban érintett egészségügyi
szervezetek vezetői, parancsnokai. (2) Az Mt. 94/D. § (2), valamint 94/E. § (1) bekezdése
alapján a területileg illetékes munkaügyi központokat,
illetve az érintett munkavállalókat írásban tájékoztatni kell
a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó döntésekről.
A tájékoztató másolatát meg kell küldeni a munkavállalók
képviselőinek is.
Határidő: 2007. június 1.
Felelős: az átalakításban érintett egészségügyi
szervezetek vezetői, parancsnokai (3) Az átalakítás következtében a szervezetből kiválók
felmentésének legkorábbi kezdő időpontja 2007. július 1.
(4) Az átalakításban és létszámcsökkentésben érintett
személyi állomány részére személyügyi, pénzügyi és jogi
tájékoztatót kell készíteni, és azt a HM honlapján közzétenni, illetve az átalakításban érintett egészségügyi szervezetekhez eljuttatni.
Határidő: 2007. május 25.
Felelős: HM személyzeti főosztályvezető,
HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség vezérigazgató,
HM jogi főosztályvezető,
HM kommunikációs és toborzó főosztályvezető
(5) A HM szakállamtitkárok ezen utasításban, valamint
a HM Honvéd Vezérkar főnök szervezési parancsában
meghatározottakkal összhangban szakterületükön intézkedésben szabályozzák az átalakítással összefüggő személyügyi, pénzügyi és számviteli, híradó és informatikai,
információ- és dokumentumvédelmi, nemzetközi, infrastrukturális és elhelyezési, valamint logisztikai szakfeladatok végrehajtását.
Záró rendelkezések 9. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, és 2008.
június 30-án hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
639/2010. (X. 1.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. szeptember 27-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Udvaros Renáta (7400 Kaposvár, Damjanich u. 8–10.), a Somogy Ifjúságáért Egyesület elnöke és dr. Nagy Ádám (1158 Budapest, Adria u. 69.) az Ifjúságszakmai Társaság Alapítvány elnöke által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2009. augusztus 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„A Magyar Országgyűlés tűzzön napirendjére és tárgyaljon meg az ifjúsággal kapcsolatos közfeladatokról szóló
törvénytervezetet!”
Az Országos Választási Bizottság 368/2009. (IX. 3.) számú határozatával hitelesítette az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát,
amely ellen kifogásokat nyújtottak be.
Az Alkotmánybíróság 993/H/2009. számú határozatában azt állapította meg, hogy a kezdeményezők által
megfogalmazott kérdés nem egyértelmű. A kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének, az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való
jog érvényesülésének garanciája.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/D. §-a értelmében
a népi kezdeményezés célja az, hogy a feltett kérdést tárgyalja meg az Országgyűlés. Az Országgyűlés a tárgyalás
nyomán szabadon dönt arról, hogy szükséges-e további lépés megtétele, akár egy országgyűlési határozat, akár egy
törvény elfogadása, módosítása, hatályon kívül helyezése. Ezért a népi kezdeményezésben sem fogalmazható meg
úgy a kérdés, hogy azt sugallja, egy konkrét törvénytervezet megtárgyaltatása a cél. Ez a megfogalmazás ezért nem
egyeztethető össze a népi kezdeményezés alkotmányos jelentésével. Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság
az Országos Választási Bizottság 368/2009. (IX. 3.) OVB határozatát megsemmisítette és a testületet új eljárás
lefolytatására kötelezte.
Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja
alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 28/D. §-án, az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a Ve. 117. §
(1) bekezdésén, a 131. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. § (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1750/2018. (XII. 20.) Korm. határozata a XV. Pénzügyminisztérium fejezet és a XI. Miniszterelnökség, valamint a XII. Agrárminisztérium fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  Közös Agrárpolitika tagállami végrehajtásával összefüggő feladatokat ellátó egyes szervezetek kijelöléséről
szóló 168/2014. (VII. 18.) Korm. rendelet szerinti átruházott szakértői feladatok ellátásával összefüggésben,
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 8. Magyar Államkincstár cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
a) XI. Miniszterelnökség fejezet, 12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím javára
364 197 150 forint,
b) XII. Agrárminisztérium fejezet, 2. Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal cím javára 21 189 607 forint,
c) XII. Agrárminisztérium fejezet, 14. Nemzeti park igazgatóságok cím javára 55 850 000 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el, az 1. melléklet szerint.
Felelős: agrárminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
pénzügyminiszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1617/2018. (XI. 27.) Korm. határozata a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program TOP-1.4.1-15 „A foglalkoztatás és az életminőség javítása családbarát, munkába állást segítő intézmények, közszolgáltatások fejlesztésével”, valamint TOP-3.1.1-15 „Fenntartható települési közlekedésfejlesztés” tárgyú felhívásokra benyújtott projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a) a TOP-1.4.1-15-HB1-2016-00029 azonosító számú, „A hajdúböszörményi Napsugár Óvoda Weszprémy G. utcai
telephelyének fejlesztése” című,
b) a TOP-1.4.1-15-KO1-2016-00009 azonosító számú, „Nagysápi Napsugár Óvoda építése” című,
c) a TOP-3.1.1-15-KO1-2016-00004 azonosító számú, „Tavaink által – Oroszlány (Majk) – Kecskéd – Környe  –
Tatabánya közötti kerékpáros mobilitás feltételeinek megteremtése, csatlakozva az  Által-ér menti
kerékpárúthoz” című
projekt (a továbbiakban együtt: projektek) támogatásának növelésével, az 1. melléklet szerint;
 2. egyetért a  projektek többlettámogatásának a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program 1. és 3. prioritásai
rendelkezésre álló kerete terhére történő finanszírozásával;
 3. egyetért a projektek támogatási szerződéseinek az 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2013. (VIII. 12.) HM rendelete a baleseti járadékra való jogosultság vizsgálatának, valamint a kiegészítő támogatások megállapításának és folyósításának szabályairól.
A honvédek jogállásáról szóló 2012.  évi CCV.  törvény 238.  § (2)  bekezdés 25.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (1)  bekezdésében
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el.
1. § (1) A Magyar Honvédség (a továbbiakban: Honvédség) hivatásos és szerződéses állományú tagja, valamint a tényleges
szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona a  baleseti járadékra vonatkozó igényét a  balesetet minősítő
határozat alapján kérelemmel érvényesítheti. Ha foglalkozási betegség esetén az orvos-szakértői vélemény szerint
a  szolgálati kötelmekkel összefüggő betegségből eredő egészségkárosodás mértéke a  13%-ot meghaladja,
a kérelmet az állományilletékes parancsnok felterjeszti a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium
(a továbbiakban: HM) pénzügyi feladatokat ellátó központi szervéhez.
(2) Ha a  hivatásos állomány tagja egészségkárosodásának megállapítására kerül sor, a  Honvédség Egészségügyi
Felülvizsgáló Bizottsága is kérheti az egészségkárosodás mértékének megállapítását.
2. § (1) A HM pénzügyi feladatokat ellátó központi szerve a rendelkezésre álló okmányok alapján hivatalból dönt
a) a megállapított baleseti járadék összegének az egészségkárosodás fokozatában beálló változásnak megfelelő
felemeléséről, csökkentéséről, változatlan továbbfolyósításáról, az  ellátás egészségkárosodás megszűnése
vagy a kötelező orvosi vizsgálaton való meg nem jelenés miatti megszüntetéséről, és
b) a megállapítási eljárás során az érintett által tanúsított felróható magatartás következtében az érintett által
jogalap nélkül felvett baleseti járadék visszafizetéséről.
(2) A  HM pénzügyi feladatokat ellátó központi szerve hivatalból intézkedik a  baleseti járadék továbbfolyósításához
szükséges szakértői szerv megkeresése iránt.
3. § A HM pénzügyi feladatokat ellátó központi szerve kérelemre dönt
a) a  baleseti járadék megállapításáról, az  állapotrosszabbodással, az  állapotjavulással kapcsolatos igények
elbírálásáról az orvos-szakértői vélemény alapján, és
b) a  feltételek hiányában vagy a kötelezően előírt felülvizsgálaton való meg nem jelenés miatt megszüntetett
baleseti járadék ismételt megállapítására irányuló igényről. 4. § A baleseti járadékra vonatkozó döntést a HM pénzügyi feladatokat ellátó központi szerve közli a Nyugdíjfolyósító
Igazgatósággal és tájékoztatásul megküldi az állományilletékes parancsnok részére is.
5. § (1) A  HM pénzügyi feladatokat ellátó központi szerve hivatalból intézkedik a  kiegészítő rokkantsági támogatás és
a kiegészítő hozzátartozói támogatás (a továbbiakban együtt: kiegészítő támogatás) megállapításáról.
(2) A  honvédségi szervezetek – a  szükséges feltételek fennállása esetén – tájékoztatják a  HM pénzügyi feladatokat
ellátó központi szervét az (1) bekezdés szerinti intézkedéshez a szolgálati viszony megszűnéséről.
(3) Az  ellátásban részesülő 15 napon belül bejelenti a  kiegészítő támogatás folyósítását érintő változásokat a  HM
pénzügyi feladatokat ellátó központi szervéhez.
(4) A kiegészítő támogatás az alapjául szolgáló ellátásra való jogosultság időtartamára jár.
 (5) A kiegészítő támogatás méltányosságból történő megállapítására vagy továbbfolyósítására nincs lehetőség.
6. § (1) Aki kiegészítő támogatást jogalap nélkül vett fel, köteles azt visszafizetni, ha erre a  felvételtől számított kilencven
napon belül írásban kötelezték.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott idő elteltét követően a  jogalap nélkül felvett támogatást attól lehet
visszakövetelni, akinek a kiegészítő támogatás felvétele felróható.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott idő elteltét követően a  felróhatóság hiányában is vissza kell fizetni a  bírósági
ítélet alapján folyósított kiegészítő támogatást, ha a  Kúria felülvizsgálat keretében úgy dönt, hogy a  kiegészítő
támogatás megállapítása nem volt jogszerű.
(4) Az  egészségügyi szolgáltató és egyéb szerv köteles megtéríteni a  jogalap nélkül felvett kiegészítő támogatást,
ha a  kiegészítő támogatás jogalap nélküli megállapítása vagy folyósítása a  mulasztásuk vagy a  valóságtól eltérő
adatszolgáltatásuk következménye, és a támogatást az (1)–(3) bekezdés alapján nem lehet visszakövetelni.
7. § A  kiegészítő támogatás megállapításáról a  HM pénzügyi feladatokat ellátó központi szerve határozatot hoz.
A határozatot közölni kell
a) a jogosulttal, kiskorú személy esetén a gyámmal, gondnokság alatt álló személy esetén a kijelölt gondnokkal,
b) a Nyugdíjfolyósító Igazgatósággal,
c) a lakóhely szerint illetékes érdekvédelmi gondoskodási feladatokat ellátó szervezettel és
d) az előirányzat kezeléséért felelős szervvel.
8. § A  HM pénzügyi feladatokat ellátó központi szerve jár el első fokon a  betegség, a  betegségből eredő haláleset
szolgálati kötelmekkel összefüggő minősítése ügyében.
9. § A  baleseti járadék, valamint a  kiegészítő támogatások tekintetében a  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló
1997.  évi LXXXI.  törvény 80.  §-a szerinti, a  Honvédséget terhelő foglalkoztatói hibából eredő késedelmi kamat
összegét a HM pénzügyi feladatot ellátó központi szerve – az értesítéstől számított 60 napon belül – megtéríti.
10. § A kiegészítő támogatás megállapítása, megszüntetése, valamint a baleset, a betegség és az ezekből eredő haláleset
szolgálati kötelmekkel való összefüggése tárgyában hozott, továbbá a 2. § (1) bekezdése és a 3. § szerinti elsőfokú
határozat ellen benyújtott fellebbezést a honvédelemért felelős miniszter bírálja el.
11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
12. § Hatályát veszti a  katonák baleseti járadékáról, valamint szolgálati járandóságát, rögzített nyugdíját, és a  hősi
halott katonák után járó kiegészítő hozzátartozói támogatást megállapító szerv kijelöléséről szóló 5/2012. (V. 10.)
HM rendelet.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
328/2011. (XII. 23.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
2. § (1) bekezdése alapján a külügyminiszter előterjesztésére
Paulette Normand, a Magyar Köztársaság Európai Unió mellett működő Állandó Képviselete titkárnője részére a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. december 6. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
249/2017. (VII. 13.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Ecsédi Hajnalkát 2017. december 14-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. június 30. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
70/2012. (III. 20.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok
�eljko Janjetoviæ rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Bosznia-Hercegovina magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel. Budapest, 2012. február 23.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
49/2003. (IV. 30.) OGY határozata az Egyetemes Postaegyesület XXII. Kongresszusán aláírt 6. Pótjegyzőkönyv (Peking, 1999.) megerősítéséről.
Az Országgyűlés 1. megerősíti az Egyetemes Postaegyesület XXII.
Kongresszusán aláírt 6. Pótjegyzőkönyvet;
2. felkéri a köztársasági elnököt a megerősítő okirat
kiállítására.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1401/2012. (IX. 26.) Korm. határozata a fővárosi és megyei kormányhivatalok rehabilitációs szakigazgatási szervei kialakításával összefüggésben az Emberi Erőforrások Minisztériuma és a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében a Nemzeti
Rehabilitációs és Szociális Hivataltól a fővárosi és megyei kormányhivatalokhoz átkerült 250 fő státusz költségvetési
fedezetének biztosítása érdekében 502,1 millió forint 1. melléklet szerinti, bázisba épülő átcsoportosítását rendeli el
a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 15. Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal cím terhére
a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 8. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és
Megyei intézményfenntartó szervek, átvett intézmények cím, 1. Fővárosi, megyei kormányhivatalok alcím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter emberi erőforrások minisztere közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
65/2012. (III. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, illetve a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
az erdélyi magyar nemzeti közösség önazonosságának megőrzése, építése érdekében végzett tevékenységéért,
teológiai tudományos munkássága elismeréseként dr. Pap Géza, az Erdélyi Református Egyházkerület püspöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND középkeresztje polgári tagozata, édesapja, néhai Bánffy Miklós külügyminiszter Erdélyi Trilógia című művének szélesebb nemzetközi bemutatása
érdekében végzett áldozatos tevékenységéért, amellyel hozzájárult Erdély történelmének, társadalmi életének
külföldi megismertetéséhez és egy reális Magyarország-kép kialakulásához Bánffy Katalin részére,
az amerikai magyarság identitásának megőrzése, valamint a rászorulók és katasztrófahelyzetbe kerültek anyagi
megsegítésének megszervezése érdekében végzett munkássága elismeréseként Csomán Endre, a William Penn Association (Pittsburgh) területi igazgatója, az Amerikai Egyesült Államok Nemzeti
Testvérsegítő Kongresszus Igazgató Tanácsának tagja részére, a magyar–török kulturális kapcsolatok terén végzett több évtizedes erőfeszítéseiért, a Rákóczi-kultusz és a bujdosók
emlékezetének fenntartásáért Erdogan Erken, Magyarország tekirda�i tiszteletbeli konzulja részére,
a szlovákiai magyarság érdekében hosszú időn át végzett tudományos, oktatói, pedagógiai, valamint közéleti
tevékenysége elismeréseként dr. Harna István közgazdász mérnök, volt miniszter, volt országgyűlési képviselő részére,
a szlovákiai magyarság érdekében hosszú időn át végzett tudományos, oktatói, pedagógiai, kulturális és közéleti
munkássága elismeréseként, a nyitrai Konstantin Filozófus Egyetem Közép-Európai Tanulmányok Kara
létrehozásában, a nyitrai (magyar) pedagógus képzés színvonalának egyetemi rangra való emelésében szerzett
elévülhetetlen érdemeiért dr. László Béla, a nyitrai Konstantin Filozófus Egyetem volt dékánja, a Katedra Társaság alapítója, a Magyar Tudományos
Akadémia külső köztestületének tagja részére, Esterházy János, a mártírsorsú csehszlovákiai magyar politikus emlékének ápolása érdekében végzett áldozatos
tevékenysége elismeréseként dr. Nadezda Kavalírová, a Volt Politikai Foglyok Csehországi Konföderációja elnöke részére,
a magyar–finn kapcsolatok fejlesztése és ápolása terén végzett sokoldalú munkássága elismeréseként
dr. Urpo Kalevi Kivikari, a politikatudomány doktora, Magyarország turkui tiszteletbeli konzulja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND tisztikeresztje polgári tagozata, a magyar–tunéziai, a civil szférára kiterjedő együttműködés fejlesztéséért, valamint a humán és gazdasági kapcsolatok
építése érdekében végzett áldozatos tevékenysége elismeréseként Ali Sebei, a Gafsa Állami Foszfátbányák nyugalmazott vezető mérnöke, a Tunéziai-Magyar Baráti Társaság alapító tagja
részére, a magyar orvostudomány nemzetközi hírnevének öregbítéséért, a magyar–amerikai orvosi és egyetemközi
kapcsolatok elmélyítése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként dr. Csiszár Katalin, a Hawaii Egyetem Orvosi Kar Rákkutató Központjának kutatóprofesszora részére,
a nagybányai Teleki Magyar Ház létrehozása és működtetése érdekében végzett áldozatos tevékenységéért,
művelődésszervező és kultúrateremtő munkássága elismeréseként Dávid Lajos, a GENIUS Kft. főmunkatársa, a nagybányai Teleki Magyar Ház munkatársa részére,
a S�o Paulo-i magyar közösség érdekében végzett több évtizedes sokirányú tevékenysége elismeréseként
Dénes Francisco Tibor, a S�o Paulo-i Állami Egyetem tanára részére,
a magyar és a finn kulturális kapcsolatok fejlesztéséért, Bartók, Kodály, Liszt munkásságának finnországi
népszerűsítéséért, az 1956-os magyar forradalmat feldolgozó Kaivos című operájáért
Einojuhani Rautavaara zeneszerző részére, a magyar–lengyel kulturális kapcsolatok fejlesztése és ápolása érdekében végzett tevékenysége, művészi munkássága
elismeréseként Esztényi Szabolcs zeneszerző, a Varsói Zeneakadémia zenei improvizáció tanára részére,
a Külföldi Magyar Cserkészszövetségben végzett több mint fél évszázados vezetői munkásságáért, a cserkészeszme, a
magyar nemzeti értékek és 1956 szellemének ápolásáért Fischer Viktor nyugalmazott középiskolai matematikatanár részére,
sokoldalú irodalomtörténeti, helytörténeti munkássága, különösen a Házsongárdi temető történetének kutatása,
feldolgozása és megismertetése érdekében végzett munkássága elismeréseként dr. Gaal György Elemér irodalom- és művelődéstörténész, nyugalmazott tanár részére,
szerteágazó társadalomtudományi munkásságáért, a délvidéki magyar közösség szolgálatáért, valamint a
tehetséggondozásban betöltött szerepéért dr. Gábrity Molnár Irén, a szabadkai Újvidéki Egyetem Közgazdaságtudományi Karának egyetemi tanára részére,
sokoldalú irodalmi munkásságáért, a szlovákiai magyar kultúra és irodalom szolgálata érdekében végzett áldozatos
tevékenységéért Gyüre Lajos költő részére, a latin-amerikai magyarság identitásának megőrzése érdekében végzett áldozatos tevékenysége, valamint lapkiadói
és szerkesztői munkássága elismeréseként Haynalné Kesserű Zsuzsanna, a Buenos Aires-i Hungária Magyar Egyesület tagja, az Argentínai Magyar Intézmények
Szövetségének vezetőségi tagja részére, az amerikai magyarság közösségi életének szervezéséért, a magyarországi diákok amerikai tanulmányi ösztöndíjas
programjának támogatásáért, valamint a magyar–amerikai kétoldalú kapcsolatok elmélyítése érdekében végzett több
évtizedes munkája elismeréseként Julius Joe Adorjan, az Adven Capital pénzügyi befektető cég elnöke részére,
a bánsági magyar szórványban végzett áldozatos és eredményes munkájáért, a muzslyai Emmausz Kollégium
létrehozásában és igazgatásában vállalt tevékenységéért, a szegény sorsú magyar fiatalok anyanyelven történő
továbbtanulásának elősegítéséért Kalapiš Stojan, a muzslyai plébánia káplánja, az Emmausz Kollégium igazgatója részére,
sokoldalú művészi munkássága elismeréseként Kézdi Imola, a Kolozsvári Állami Magyar Színház Jászai Mari-díjas színművésze részére,
a magyar–japán kulturális kapcsolatok fejlesztése és ápolása érdekében végzett sokoldalú munkája elismeréseként
Koizumi Hirosi producer, színházi rendező, színművész, a Tojama Megyei Művészeti és Kulturális Szövetség elnöke
részére, több évtizedes előadóművészi tevékenységéért, valamint a délvidéki színházi élet szervezésében elért kimagasló
eredményei, a színészutánpótlás nevelése érdekében végzett munkája elismeréseként
Kovács Frigyes, a Szabadkai Népszínház Magyar Társulatának Jászai Mari-díjas színművésze, rendező részére,
a magyar–lengyel tudományos és egyházi kapcsolatok ápolása és fejlesztése terén végzett kiemelkedő tevékenysége
elismeréseként dr. Körmendy Adrienne Erzsébet, a Varsói Tudományegyetem Magyar Tanszékének történelemprofesszora részére,
a Kárpát-medencei magyar kulturális örökség megőrzése érdekében végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
Méry Gábor fotóművész, a Méry-Ratio Könyvkiadó tulajdonosa részére,
a magyar–egyiptomi kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Mona Lotfi Zaki Wahba, a Global Strategic Consultants tulajdonos-vezérigazgatója részére,
a magyar próza modern elemekkel való megújításáért, irodalmi munkássága elismeréseként
Mózes Attila író, irodalomkritikus, szerkesztő részére, a marosvásárhelyi kulturális és közösségi élet áldozatos és folyamatos támogatásáért, az erdélyi közügyek melletti
kiállásáért, eredményes gyülekezetépítő és esperesi munkásságáért Nagy László, az Erdélyi Unitárius Egyház lelkésze, főjegyzője, püspökhelyettese részére,
a Külföldi Magyar Cserkészszövetségben végzett több évtizedes munkásságáért, a magyar nemzeti értékek ápolásáért
dr. Némethy Kesserű Judit, a Külföldi Magyar Cserkészszövetség Intézőbizottságának tagja, a New York University
egyetemi tanára részére, a kazahsztáni magyarság megmaradása, a kazah–magyar kapcsolatok fejlesztése, a magyar kulturális értékek
kazahsztáni közvetítése terén végzett két évtizedes munkája elismeréseként
Papp Sándor, a „Kelet” Rt. nyugalmazott vezérigazgatója részére,
a magyar–lengyel tudományos és egyházi kapcsolatok ápolása és továbbfejlesztése terén végzett kiemelkedő
tevékenysége elismeréseként dr. Petneki Áron, a Magyar Tudományos Akadémia Magyar–Lengyel Történész Vegyesbizottságának elnöke részére,
a délvidéki szórványgondozásban betöltött szerepéért, a magyar és keresztény szellemiség életben tartásáért és
ápolásáért, a délvidéki magyar nemzeti közösség feltétlen szolgálatáért
Rácz Katalin Gizella, a muzslyai Iskolanővérek Leánykollégiuma nevelője részére,
a magyar görög katolikus közösség megerősítésében végzett kiemelkedő pasztorációs munkája elismeréseként
Szabó Konstantin, az Ungvári Boldog Romzsa Tódor Teológiai Akadémia prefektusa részére,
a magyar–szentszéki kapcsolatok fejlesztésének előmozdításáért, egyháztörténeti tárgyú publikációiért, tudományos
és oktatói tevékenysége elismeréseként dr. Tóth Tamás, a Pápai Magyar Egyházi Intézet rektora, a Magyar Katolikus Püspöki Konferencia római ágense részére a
MAGYAR ÉRDEMREND lovagkeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. március 5.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
17/2011. (X. 12.) PSZÁF rendelete az összevont alapú felügyelet alá tartozó biztosítók adatszolgáltatási kötelezettségéről.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 117. § (1) bekezdés a) pontjában, valamint
a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény 180. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéről szóló 2010. évi CLVIII. törvény 21. § n) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el: 1. § (1) E rendelet hatálya a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvényben meghatározott,
az összevont alapú felügyelet alá tartozó biztosítókra (a továbbiakban: adatszolgáltató) terjed ki.
(2) Az adatszolgáltató az e rendeletben foglaltak szerint felügyeleti jelentést készít, amelyet megküld a Pénzügyi
Szervezetek Állami Felügyelete (a továbbiakban: Felügyelet) részére. (3) A felügyeleti jelentések elkészítésének alapját a magyar számviteli jogszabályok szerint készített főkönyvi és analitikus
nyilvántartások képezik. 2. § Az adatszolgáltató a rendszeres adatszolgáltatási kötelezettséget az 1. mellékletben foglaltaknak megfelelő
tartalommal és formában, valamint a 2. mellékletben meghatározott kitöltési útmutató szerint köteles elkészíteni és
a Felügyelet részére megküldeni. 3. § (1) Az adatszolgáltató az e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettséget a Felügyelet által meghatározott
elektronikus formában, minősített vagy fokozott biztonságú elektronikus aláírással ellátva teljesíti.
(2) A Felügyelet az (1) bekezdés szerinti kötelezettséget akkor tekinti teljesítettnek, ha az megfelel a 2. melléklet I. rész
3. pontjában foglalt feltételeknek. (3) Az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez szükséges iratokat, a számviteli, nyilvántartási, informatikai
rendszerekben tárolt információkat a rendszeres adatszolgáltatás esedékessége naptári évének utolsó napjától
számított öt évig kell megőrizni. 4. § Az adatszolgáltató
a) az I–III. negyedévről szóló negyedéves jelentést a tárgynegyedévet követő hónap 15. munkanapjáig,
a IV. negyedévről szóló negyedéves jelentést a tárgyévet követő év január 31-ig,
b) az éves jelentést a tárgyévet követő év május 31-ig,
c) a konszolidált éves beszámolót a 49KM Összevont (konszolidált) mérleg és a 49KE Összevont (konszolidált)
eredménykimutatás táblák kitöltésével is teljesíti, melyet a mérleg fordulónapját követő 180 napon belül
köteles a Felügyelet részére megküldeni. 5. § Ez a rendelet 2011. december 1-jén lép hatályba.
Dr. Szász Károly s. k.,
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke


text:
394/2014. (XII. 31.) Korm. rendelete az Esterházy-kastélyegyüttes rekonstrukciójával összefüggő beruházásokkal kapcsolatos közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006.  évi LIII.  törvény 12.  § (5)  bekezdés a), b), d), e) és f )  pontjában, valamint a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdésében,
a 4.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  § (1)  bekezdés
17. pontjában, valamint a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés b), h)–i) és r) pontjában,
az 5. § tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdés 16. pontjában,
a 6. § a) pontja tekintetében a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182. § (1) bekezdés 4. pontjában,
a 6. § b)–d) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16., 17. és 24. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Fertőd 127/2, 130, 131, 136,
144, 0225, 324/1, 327/2, 327/4, 329, 335, 341, 346/2, 346/4, 348/1, 327/6, 342/5, 342/6, 0215, 0223/1, 128, 135,
137/1, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 327/7, 330/1, 330/2, 330/3, 331, 332, 333, 334, 336, 337, 338/1, 339/2, 340,
343, 344/1, 347, 1229/1 helyrajzi számon nyilvántartott, természetben a  Fertőd területén (a  továbbiakban együtt:
Ingatlanok) megvalósuló, az Esterházy-kastélyegyüttes rekonstrukciójára irányuló beruházásokkal (a továbbiakban:
Beruházások) összefüggő, az 1. mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek a Beruházások megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
(3) A  Kormány az  (1)  bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró hatóságként az  1.  mellékletben
meghatározott hatóságokat jelöli ki.
(4) Azokban az esetekben, amikor az 1. mellékletben meghatározott ügyfajtára vonatkozó jogszabály az adott ügyben
szakhatóság közreműködését rendeli el, a Kormány az (1) bekezdés szerinti közigazgatási hatósági ügyekben eljáró
szakhatóságként a 2. mellékletben meghatározott hatóságokat jelöli ki.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyek koordinációjára – a  fővárosi és megyei
kormányhivatalokról szóló 288/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 8/A. §-ában foglaltak szerinti – feladat- és hatáskörrel
rendelkező kormánymegbízottként a  Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat
jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági állásfoglalást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – ha jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokra vonatkozó ügyintézési határidő – ha jogszabály
rövidebbet nem állapít meg – tizenöt nap.
4. § (1) A  Beruházásokkal összefüggésben az  előzetes régészeti dokumentáció elkészítésére és a  szükséges megelőző
feltárás, próbafeltárás, mentő feltárás és régészeti feltárás elvégzésére a  Rómer Flóris Művészeti és Történeti
Múzeum jogosult.
(2) A  Beruházásokkal érintett műemlék épületrészre bontási engedély és örökségvédelmi engedély iránti kérelem
együtt és külön is előterjeszthető.
(3) A  Beruházásokkal érintett műemlék épület falfelületeinek vagy szerkezeteinek, továbbá alkotórészeinek
és tartozékainak a  régészeti örökség és a  műemléki érték védelmével kapcsolatos szabályokról szóló
393/2012. (XII. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 3. § (4) bekezdés o) pontja szerinti tudományos vagy műszaki
célú kutatása, feltárása, valamint az  Ingatlanokon lévő fás szárú növényzetnek az  R. 3.  § (4)  bekezdés n)  pontja
szerinti eltávolítása örökségvédelmi engedély nélkül az  arra jogosult által elvégezhető. Az  építőipari kivitelezési
tevékenység idején helyszíni szakértői megfigyelést kell alkalmazni, a  kivitelezés közben előkerülő műemléki
értékek dokumentálását arra jogosulttal el kell végeztetni.
5. § Az Ingatlanokra vonatkozó településrendezési eszközök módosítása során az  egyes tervek, illetve programok
környezeti vizsgálatáról szóló 2/2005 (I. 11.) Korm. rendelet 4.  § (4)  bekezdése szerinti véleményadás határideje
legfeljebb nyolc nap.
6. § A Beruházásokkal összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervpályázati eljárást nem kell lefolytatni,
b) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
c) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni,
d) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
7. § (1) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(2) Az  eljáró hatóság az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban meghozott döntéseket
–  az  eljárás során a  személyesen az  ügyfélnek szóló végzések, valamint az  ingatlan-nyilvántartással összefüggő
döntések kivételével – hirdetményi úton közli. A  döntés közlésének napja a  hirdetmény kifüggesztését követő
ötödik nap.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
9. § E rendeletet a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2015. (X. 9.) KKM közleménye Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti kulturális együttműködésről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 350/2013. (X. 1.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 350/2013. (X. 1.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2013. október 1-jei 161. számában kihirdetett, Magyarország
Kormánya és a  Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti kulturális együttműködésről szóló egyezmény
12. Cikke az alábbiak szerint rendelkezik az Egyezmény hatálybalépéséről:
„Ez az Egyezmény azon utolsó jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik napon lép hatályba, melyben a felek
diplomáciai úton tájékoztatják egymást arról, hogy eleget tettek az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső
jogi követelményeknek.”
Az utolsó értesítés kézhezvételének napja: 2015. szeptember 6.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2015. október 6.
A fentiekre tekintettel, összhangban a  350/2013. (X. 1.) Korm. rendelet 4.  § (3)  bekezdésével megállapítom, hogy
Magyarország Kormánya és a Vietnami Szocialista Köztársaság Kormánya közötti kulturális együttműködésről szóló
egyezmény kihirdetéséről szóló 350/2013. (X. 1.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2015. október 6-án, azaz kettőezer-tizenöt
október hatodikán hatályba lépett.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
38/2011. (VI. 29.) NEFMI rendelete a Jelnyelvi Tolmácsok Országos Névjegyzékéről.
A magyar jelnyelvről és a magyar jelnyelv használatáról szóló 2009. évi CXXV. törvény 31. § (7) bekezdés c) és d) pontjában, valamint
(8) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § m) pontjában foglalt feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12. § h) pontjában
foglalt feladatkörében eljáró közigazgatási és igazságügyi miniszterrel, valamint a 4. alcím tekintetében a 73. § c) pontjában foglalt
feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A jelnyelvi tolmácsolás folytatásának feltételei 1. § A magyar jelnyelvről és a magyar jelnyelv használatáról szóló 2009. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Jtv.)
8. § (1) bekezdése szerinti jelnyelvi tolmácsolási tevékenység (a továbbiakban: jelnyelvi tolmácsolás) folytatásához
a következő szakképesítéssel, rész-szakképesítéssel vagy bizonyítvánnyal kell rendelkezni:
a) a szociális és munkaügyi miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről
szóló 15/2008. (VIII. 13.) SZMM rendelet alapján kiadott 52 223 01 0000 00 00 azonosító számú jelnyelvi
tolmács szakképesítés, 52 223 01 0100 31 01 azonosító számú relé jelnyelvi tolmács rész-szakképesítés,
52 223 01 0100 52 01 azonosító számú társalgási jelnyelvi tolmács rész-szakképesítés, vagy
b) a szociális és munkaügyi miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeinek
kiadásáról szóló 21/2007. (V. 21.) SZMM rendelet alapján kiadott 52 223 01 0000 00 00 azonosító számú
jelnyelvi tolmács szakképesítés, 52 223 01 0100 31 01 azonosító számú relé jelnyelvi tolmács rész-szakképesítés,
52 223 01 0100 31 02 azonosító számú társalgási jelnyelvi tolmács rész-szakképesítés, vagy
c) az egyes szakmai és vizsgakövetelmények kiadásáról szóló 28/2003. (X. 18.) OM rendelet alapján kiadott
52 8999 01 azonosító számú jelnyelvi tolmács szakképesítés, vagy
d) a szakértő és a fordító jeltolmács képzésről szóló 8/1983. (VI. 15.) MM–EüM együttes rendelet alapján kiállított
szakértő jeltolmács vagy fordító jeltolmács bizonyítvány.
2. § (1) A jelnyelvi tolmácsolás folytatásához a jelnyelvi tolmácsnak rendelkeznie kell – az 5. § szerinti bejelentés benyújtását
megelőző három év során szerzett – legalább 300 tolmácsolt óra gyakorlattal (a továbbiakban: tolmácsolási gyakorlat).
A tolmácsolási gyakorlatba az 1. § a) vagy b) pontja szerinti szakképesítéssel, rész-szakképesítéssel rendelkező személy
esetében a szakmai vizsgára bocsátás feltételeként teljesített gyakorlatot is be kell számítani.
(2) A tolmácsolási gyakorlatot az igazolja, aki, vagy akinek jogelődje a bejelentőt foglalkoztatja vagy foglalkoztatta.
Ha a foglalkoztató jogutód nélkül megszűnt, vagy a tolmácsolási gyakorlatot a bejelentő nem foglalkoztatottként
teljesítette, a gyakorlatot a tolmácsolásra irányuló szerződéssel és az annak teljesítését igazoló dokumentummal kell
igazolni.
(3) Az 1. § a) vagy b) pontja szerinti szakképesítéssel, rész-szakképesítéssel rendelkező személy esetében a képzés
keretében, az 5. § szerinti bejelentés benyújtását megelőző három év során a szakmai vizsgára bocsátás feltételeként
teljesített gyakorlatot a képzőhely igazolja.
(4) A (2) és (3) bekezdés szerinti igazolásnak tartalmaznia kell kiállítójának nevét, székhelyét, a bejelentő nevét, lakcímét és
a tolmácsolási gyakorlat időtartamát.
3. § (1) A jelnyelvi tolmács az 5. § szerinti bejelentés benyújtásakor nyilatkozik az általa vállalt tolmácsolási típusokról.
(2) A jelnyelvi tolmács szakképesítéssel, a szakértő jeltolmács, továbbá a fordító jeltolmács bizonyítvánnyal rendelkező
jelnyelvi tolmács a következő tolmácsolási típusokat láthatja el:
a) bíróság, hatóság vagy egyéb közhatalmat gyakorló szerv eljárása során végzett tolmácsolás,
b) közoktatás, szakképzés, felsőoktatás során a tanulói, hallgatói jogviszonnyal, továbbá felnőttképzés során
a képzéssel összefüggésben végzett tolmácsolás, c) egészségügyi ellátás igénybevételekor végzett tolmácsolás,
d) foglalkoztatási célú és munkahelyen igénybe vett tolmácsolás,
e) a jogosult választott tisztségének ellátásához igénybe vett személyi tolmácsolás,
f) a jogosult önálló életvitelének elősegítése céljából végzett személyi tolmácsolás,
g) nagyobb hallgatóság előtt végzett tolmácsolás,
h) média-tolmácsolás.
(3) A társalgási jelnyelvi tolmács rész-szakképesítéssel rendelkező jelnyelvi tolmács a (2) bekezdés c)–f) pontja szerinti
tolmácsolási típusokat láthatja el.
(4) A relé jelnyelvi tolmács rész-szakképesítéssel rendelkező jelnyelvi tolmács – az adott tolmácsolási típus önálló
ellátására jogosult jelnyelvi tolmáccsal együttesen – a (2) bekezdés a) és c)–g) pontja szerinti tolmácsolási típusokat
láthatja el.
4. § (1) A jelnyelvi tolmácsolás folytatásához a jelnyelvi tolmács köteles háromévenként
a) legalább 60 óra időtartamú – a jelnyelvi tolmácsok szakmai konzultációja, tapasztalatcseréje, illetve képzése
érdekében szervezett – továbbképzésen részt venni, valamint
b) legalább 300 tolmácsolt óra gyakorlatot (a továbbiakban: szakmai gyakorlat) végezni.
(2) A továbbképzés megszervezéséről a társadalmi esélyegyenlőség előmozdításáért felelős miniszter gondoskodik.
2. A bejelentéssel összefüggő eljárás 5. § (1) A jelnyelvi tolmácsolás folytatásáról szóló bejelentést a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatalnál (a továbbiakban:
Hivatal) kell megtenni.
(2) A bejelentést a Hivatal honlapján közzétett, 1. melléklet szerinti adattartalommal kell benyújtani.
(3) A bejelentéshez mellékelni kell
a) a képesítési feltételek teljesítését tanúsító okirat másolatát, külföldi bizonyítvány vagy oklevél esetén annak
hiteles magyar fordításáról szóló okirat másolatát, valamint az elismeréséről szóló okirat másolatát,
b) a tolmácsolási gyakorlat meglétét tanúsító igazolást,
c) az igazgatási szolgáltatási díj megfizetését tanúsító, 9. § (3) bekezdés szerinti igazolást.
(4) Ha a bejelentés nem felel meg a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános feltételeiről
szóló 2009. évi LXXVI. törvényben (a továbbiakban: Szolgtv.), a Jtv.-ben és az e rendeletben foglalt követelményeknek,
vagy az igazgatási szolgáltatási díjat nem fizették meg, a Hivatal a Szolgtv. 23. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltak
alkalmazásával visszaküldi a bejelentő számára az általa mellékelt dokumentumokat.
(5) Ha a bejelentés alapján folytatott ellenőrzési eljárás keretében a Hivatal megállapította, hogy a bejelentő nem felel
meg a jelnyelvi tolmácsolás folytatásához szükséges – a Jtv.-ben és az e rendeletben meghatározott – feltételeknek,
ennek közlésével egyidejűleg visszaküldi számára az általa mellékelt dokumentumokat.
(6) A Hivatal a bejelentést tett, jelnyelvi tolmácsolás folytatására jogosult személyekről a – Jtv. 8. § (3) bekezdése szerinti
nyilvántartásként – a Jelnyelvi Tolmácsok Országos Névjegyzékét (a továbbiakban: Névjegyzék) vezeti.
3. A Névjegyzék vezetése, változások bejelentése 6. § (1) A jelnyelvi tolmács a 4. § szerinti továbbképzés, valamint szakmai gyakorlat teljesítését a Névjegyzékbe történő
felvétel időpontjától számítva háromévenként, igazolás benyújtásával köteles bejelenteni a Hivatalnak.
(2) A továbbképzés teljesítését a továbbképzést végző szervezet által kiadott igazolással kell igazolni. Az igazolás
tartalmazza a továbbképzést végző szervezet megnevezését, a továbbképzés helyét, időpontját, időtartamát,
valamint a továbbképzésen részt vett jelnyelvi tolmács nevét, lakcímét. A szakmai gyakorlat igazolására a 2. § (2) és
(4) bekezdését kell alkalmazni.
(3) A bejelentés elmaradása esetén, vagy ha a benyújtott igazolások hiányosak, a Hivatal határidő tűzésével és
a jogkövetkezmények megjelölésével felhívja a jelnyelvi tolmácsot a továbbképzés, illetve a szakmai gyakorlat
teljesítésének igazolására. Az igazolásra a (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.
7. § (1) A jelnyelvi tolmács a Hivatalnál – legfeljebb három évre – kérheti tevékenységének szüneteltetését a kezdőnap és az
időtartam megjelölésével. Visszamenőleges szüneteltetésnek nincs helye. A szüneteltetés időtartama a szüneteltetés
ideje alatt módosítható.
(2) A szüneteltetés időtartama a jelnyelvi tolmács továbbképzésen történő részvételi kötelezettségét nem érinti.
A szüneteltetés időtartama a szakmai gyakorlat végzéséhez előírt időtartamba nem számít bele.
8. § (1) A Hivatal a Névjegyzékben szereplő adatokban folyamatosan átvezeti a változásokat, és az aktuális adatokat teszi
közzé.
(2) A Hivatal a jelnyelvi tolmács Névjegyzékből való törléséről – a Névjegyzék módosulásával egyidejűleg – közleményt
jelentet meg saját honlapján.
4. Az igazgatási szolgáltatási díj megfizetésének szabályai 9. § (1) A jelnyelvi tolmácsnak a Névjegyzékbe történő felvételéért igazgatási szolgáltatási díjat (a továbbiakban: díj) kell
fizetnie. A díj mértéke 8000 Ft.
(2) A díjat a Hivatal 10032000-01493043 számú számlájára átutalással vagy fizetési számlára történő készpénzbefizetéssel
kell megfizetni.
(3) A díj megfizetését a fizetési számla megterhelését tartalmazó napi kivonattal, a fizetési számlára történő
készpénzbefizetést igazoló szelvényrésszel, vagy ezek másolatával kell igazolni.
(4) Túlfizetés esetén a díjtöbbletet harminc napon belül vissza kell téríteni.
(5) A díj nyilvántartására, kezelésére és elszámolására az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési
kötelezettségének sajátosságairól szóló rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
(6) A díjfizetéssel kapcsolatos – e rendeletben nem szabályozott – kérdésekben az illetékekről szóló 1990. évi
CXIII. törvény 28. § (2) bekezdésében és 31. § (1) bekezdés első mondatában foglaltakat kell alkalmazni.
5. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet 2012. március 1-jén lép hatályba.
11. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter