text:
92/2003. (IX. 16.) ME határozata kormányzati főtisztviselő kinevezéséről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény 31/A. §-ának (3) bekezdése alapján
Cserés Ákost — 2003. szeptember 1-jei hatállyal — kormányzati főtisztviselővé
kinevezem. Budapest, 2003. szeptember 1. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
486/2009. (XII. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 7-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva T. E. magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. január 7-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. § szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy Magyarországon jelen népszavazást követő év január 1-jétől a forint alapú, ingatlan vásárlási célú
hitelek (ideértve az ingatlanra kötött jelzáloghiteleket is) előtörlesztési díjának mértékét a hitelező ne változtathassa meg
egyoldalúan a hitelszerződés aláírását köve tően?”
Az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) a 24/2009. (I. 30.) számú határozatával hitelesítette
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát, amely ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 111/2009. (XI. 20.) AB
számú határozatával az OVB 24/2009. (I. 30.) számú határozatát megsemmisítette és az OVB-t új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatában megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglalt egyértelműség követelményének. Az Alkotmánybíróság megítélése szerint a kérdés egyértelműsége annak
tükrében dönthető el, hogy az a hatályos jogi szabályozáshoz képest milyen jogalkotásra irányul. A testület
határozatának indokolásában rámutatott, hogy a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi
CXII. törvénynek (a továb biak ban: Hptv.) 210. § (3) bekezdése az OVB határozat meghozatalakor úgy rendelkezett,
hogy „[a] kamatot, díjat vagy egyéb szerződési feltételt csak akkor lehet egyoldalúan, az ügyfél számára kedvezőtlenül
módosítani, ha szerződés ezt – külön pontban – a pénzügyi intézmény számára meghatározott feltételek, illetve
körülmények esetére egyértelműen lehetővé teszi”. A Hptv. 210. §-át éppen a kölcsönszerződések egyoldalú
módosítására vonatkozóan módosította a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletét érintő egyes törvények
módosításáról szóló 2009. évi XIII. törvény (a továb biak ban: Hpt.mód.) 8. §-a. Az új szabályok 2009. augusztus 1-jén
léptek hatályba. A Hpt.mód. rendelkezései a korábbi szabályozáshoz képest a fogyasztók jogait védő garanciákkal
bástyázták körül a fogyasztói kölcsönszerződések egyoldalú módosításának lehetőségét.
A Hptv. 210. § (3) bekezdésének az alkotmánybírósági eljárás idején hatályos rendelkezése abban az esetben ad módot
valamely díjnak az ügyfél számára kedvezőtlen egyoldalú módosítására, ha a szerződés a szerződésben
meghatározott feltételek – a hatályos szabály szerint a díjra kihatással bíró ok-okozati feltételek – megváltozása
esetére azt kifejezetten lehetővé teszi. A Hptv. 210. § (3) bekezdése azt is kimondja, hogy ha a feltétel változása a díj
csökkentését teszi indokolttá, azt is érvényesíteni kell.
E szabályokat figye lembe véve az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kérdés alapján a választópolgárok nem
tudják egyértelműen eldönteni, hogy milyen jogalkotást támogatnak szavazataikkal. Azt-e, hogy törvény feltétel
nélkül tiltsa meg az egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségét, vagy azt, hogy a törvény zárja ki azt, hogy a szerződő
felek a kölcsönszerződésben megállapodjanak a pénzpiaci változások esetére – annak feltételeit is meghatározva –
az egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségében. Nem egyértelmű a kérdés alapján az sem, hogy a kérdésben
megfogalmazott tilalom, csak az ügyfelek számára terhes szerződésmódosítást zárja ki, vagy a számukra kedvező
módosítást is. A választópolgárok az eredményes népszavazás következményeinek ismerete hiányában kell, hogy
döntsenek a kérdés támogatásáról vagy elvetéséről.
Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az OVB – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés
megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
hitelesítését megtagadja.
II. A határozat a Hptv. 210. § (3) bekezdésén, a Hpt.mód. 8. §-án, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, a 13. § (1) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
406/2010. (V. 27.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. május 25-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. G. K. és dr. F. J. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. augusztus 7-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson a bírák által betartandó etikai normákról és az – állampolgárok
által is kezdeményezhető – etikai eljárás szabályairól?”
Az Országos Választási Bizottság 363/2009. (IX. 3.) számú határozatával hitelesítette az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát,
amely ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 81/2010. (V. 20.) AB számú határozatával az Országos
Választási Bizottság 363/2009. (IX. 3.) számú határozatát megsemmisítette és a Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatában kifejtette, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
foglalt egyértelműség követelményének. Alkotmánybíróság megállapította, hogy sem a választópolgárok, sem
a jogalkotó számára nem derül ki, hogy a kezdeményezés benyújtói milyen elveket, követelményeket, erkölcsi
szabályokat értenek a bírák által betartandó etikai normák alatt és milyen feltételek mellett tennék lehetővé
az állampolgárok számára az etikai eljárás kezdeményezését. Az Alkotmánybíróság határozatában rögzítette továbbá,
hogy a kezdeményezésben szereplő kérdés – tartalmát tekintve – két részkérdést foglal magába. A kezdeményezés két
önálló részből áll: az első az etikai normák törvénybe foglalására, a második az állampolgárok által is kezdeményezhető
etikai eljárás szabályozására irányul. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy ez a két részkérdés nem következik
egymásból, így azokra szükségképpen nem is azonos az adható válasz.
Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja
alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 13. § (1) bekezdésén, a 10. § c) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1015/2013. (I. 16.) Korm. határozata a TÁMOP-6.2.3-12/1-2012-0001 azonosító számú („Országos egészségmonitorozási és kapacitástérkép adatbázis- és alkalmazásfejlesztés” című) projekt kiemelt projektként történő nevesítéséről.
A Kormány
1. elfogadja az 1. melléklet szerint a TÁMOP-6.2.3-12/1-2012-0001 azonosító számú, „Országos egészségmonitorozási és
kapacitástérkép adatbázis- és alkalmazásfejlesztés” című projekt kiemelt projektként történő nevesítését,
2. hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Humán Erőforrás Programok Irányító Hatósága az 1. pont
szerinti projekt támogatási szerződését megkösse.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2018. (VIII. 14.) SZGYF utasítása a közérdekű adatok megismerésének és a kötelezően közzéteendő adatok nyilvánosságra hozatalának rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában foglalt jogkörömben eljárva, figyelemmel
az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 30.  § (6)  bekezdésében, 33.  §
(2)–(3) bekezdésében, 35. §-ában, a közérdekű adatok elektronikus közzétételére, az egységes közadatkereső rendszerre, valamint
a központi jegyzék adattartalmára, az adatintegrációra vonatkozó részletes szabályokról szóló 305/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet
3.  §-ában, a  közzétételi listákon szereplő adatok közzétételéhez szükséges közzétételi mintákról szóló 18/2005. (XII. 27.) IHM
rendelet 2. §-ában, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés
h) pontjában foglaltakra, valamint a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóságról szóló 316/2012. (XI. 13.) Korm. rendelet 3. §
(1)  bekezdés o)  pontjára, a  Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság és az  általa fenntartott intézmények vonatkozásában
a  közérdekű adatok megismerésének és a  kötelezően közzéteendő adatok nyilvánosságra hozatala rendjének szabályait
a következők szerint állapítom meg:
1. Általános rendelkezések 1. § Az  utasítás hatálya a  Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: Főigazgatóság) szervezeti
egységeire, valamint személyi állományára – valamint a  22.  § és a  6.  melléklet tekintetében a  Főigazgatóság által
fenntartott intézményekre – terjed ki.
2. § (1) Az  utasítás rendelkezéseit kell alkalmazni a  Főigazgatóság kezelésében lévő közérdekű adatok megismerésére
irányuló igények (a továbbiakban: adatigénylés vagy igény) teljesítésekor, függetlenül attól, hogy az  adatigénylő
az igényét a Főigazgatósághoz közvetlenül nyújtotta be, vagy más szerv a hozzá benyújtott igényt a Főigazgatósághoz
továbbította.
(2) Az utasítás nem vonatkozik a közhitelű nyilvántartásból történő, törvényben szabályozott adatszolgáltatásra.
3. § Az  utasítás alkalmazásakor az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi
CXII. törvény (a továbbiakban: Infotv.) 3. §-ában meghatározott fogalmak az irányadók.
4. § A főigazgató felelős a Főigazgatóság adatvédelmi és adatbiztonsági rendszerének kiépítéséért és működtetéséért.
2. Az adatvédelmi tisztviselő 5. § (1) A  főigazgató felelős a  közérdekű adatok megismerésének és a  kötelezően közzéteendő adatok nyilvánosságra
hozatali rendjének biztosításáért, mely feladatát az  önálló feladatkörű adatvédelmi tisztviselőn keresztül látja el.
Az adatvédelmi tisztviselő közvetlenül a főigazgatónak tartozik felelősséggel.
(2) A főigazgató a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóságról szóló 316/2012. (XI. 13.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés
o)  pontja alapján ellenőrzi az  államháztartással összefüggő közérdekű és közérdekből nyilvános adatok kötelező
közzétételének, illetve igényre történő szolgáltatásának a fenntartott intézmények általi végrehajtását.
(3) Az adatvédelmi tisztviselő a közérdekű adatok megismerésével és a kötelezően közzéteendő adatok nyilvánosságra
hozatalával kapcsolatos szervezési és ellenőrzési feladatokat látja el.
(4) A  főigazgató az  adatvédelmi tisztviselő által folyamatba építve vizsgálja az  Infotv. végrehajtásával összefüggő
kötelezettségek teljesítését. A  vizsgálat eredményéről az  adatvédelmi tisztviselő évente legalább egy alkalommal
átfogó jelentést készít a főigazgató részére.
(5) A Jogi és Igazgatási Főosztály adatkezelési felelőse az adatvédelmi tisztviselő távolléte vagy akadályoztatása esetén
ellátja az adatvédelmi tisztviselő helyettesítését.
(6) A  Jogi és Igazgatási Főosztály és a  Főigazgatói Iroda Társadalmi Kapcsolatok Osztálya az  adatvédelmi tisztviselő
megkeresésének köteles 3 napon belül eleget tenni.
3. A közérdekű adat igénylése 6. § (1) A közérdekű adat megismerésére irányuló Infotv. 28. § (1) bekezdése szerinti igényt az adatvédelmi tisztviselő részére
kell benyújtani.
(2) A személyesen megjelent igénylő a szóban előterjesztett igényét az erre a célra rendszeresített, 1. melléklet szerinti
igénybejelentő lapnak (a továbbiakban: igénybejelentő lap) az adatvédelmi tisztviselő általi kitöltésével vagy azzal
megegyező adattartalmú igénylés írásba foglalásával véglegesíti.
(3) A postai vagy elektronikus úton történő adatigénylésre a Főigazgatóság honlapjáról letölthető igénybejelentő lap
kitöltésével vagy azzal megegyező adattartalmú igénylés benyújtásával van mód. Az adatigényléseket a Főigazgatóság
a honlapján megjelölt elektronikus postafiókcímen és postacímen fogadja.
(4) A  (2) és (3)  bekezdésen kívüli, más címzetthez érkező adatigényléseket az  adott szervezeti egység – az  igénylő
egyidejű tájékoztatása mellett – de legkésőbb 1 napon belül haladéktalanul továbbítja az  adatvédelmi tisztviselő
részére.
(5) Az  adatigénylés beérkezését követően az  adatvédelmi tisztviselő az  igényt nyilvántartásba veszi és válaszadás
céljából elektronikus úton haladéktalanul továbbítja az adatkezelő szervezeti egységhez.
7. § (1) Amennyiben az  igényt nem magyar nyelven nyújtották be, az  adatvédelmi tisztviselő az  adatigénylés, valamint
az  igény teljesítését vagy elutasítását tartalmazó válasz lefordítása iránt haladéktalanul intézkedik. A  fordítást
a Társadalmi Kapcsolatok Osztálya végzi el a megkereséstől számított 3 napon belül.
(2) A  fordítást elsősorban az  ahhoz szükséges nyelvismerettel rendelkező, a  Főigazgatóság alkalmazásában álló
kormánytisztviselő végzi.
(3) Amennyiben a (2) bekezdés szerinti kormánytisztviselő nem áll a Főigazgatóság alkalmazásában, a fordítással fordítói
jogosultsággal rendelkező vállalkozást kell megbízni.
4. Az adatigénylés vizsgálata 8. § (1) Az adatvédelmi tisztviselő a beérkezett adatigénylést megvizsgálva haladéktalanul ellenőrzi, hogy
a) az adatigénylő az igénybejelentő lapot megfelelően töltötte-e ki,
b) a benyújtott igény a teljesíthetőséghez szükséges adatokat tartalmazza-e és
c) az igényelt adatok a Főigazgatóság kezelésében vannak-e.
(2) Amennyiben az  igény nem tartalmazza a  teljesítéshez szükséges adatokat, az  adatvédelmi tisztviselő 3 napos
határidővel felhívja az adatigénylőt igényének pontosítására.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti felhívással egyidejűleg az  adatigénylőt tájékoztatni kell, hogy amennyiben az  igény
pontosítására irányuló felhívásnak határidőben nem tesz eleget, úgy az  adatigénylésről a  Főigazgatóság
a rendelkezésre álló adatok alapján fog dönteni.
(4) Az igénynek a postai úton vagy elektronikus levélben történt pontosítása esetén a kiegészítéseket az adatvédelmi
tisztviselő az ügyirathoz csatolja.
(5) Az Infotv. szerint elektronikusan kötelezően közzéteendő adatokra irányuló igény esetében az adatvédelmi tisztviselő
tájékoztatja az  igénylőt a  közzétett adatok pontos fellelhetőségéről és arról, hogy a  tájékoztatással egyidejűleg
az igény teljesítettnek tekintendő.
5. Döntés adatigénylés teljesítéséről, elutasításáról 9. § (1) A főigazgató az Infotv. 29. §-a szerinti határidőn belül dönt az adatigénylés teljesítéséről vagy elutasításáról.
 (2) Amennyiben az 5. § (6) bekezdésében meghatározott adatigénylésnek a szervezeti egység a 10. § (1) bekezdésében
meghatározott határidőn belül
a) jelzi az adatvédelmi tisztviselőnek, hogy az adatigénylések határidőben nem tud eleget tenni, vagy
b) nem tesz eleget,
az adatvédelmi tisztviselő saját hatáskörében – a  főigazgató előzetes döntése alapján, a  főigazgató nevében és
megbízásából eljárva – az adatigénylés teljesítésére nyitva álló határidő meghosszabbításáról értesíti az adatigénylőt.
10. § (1) Az 5. § (6) bekezdése szerint megkapott adatigénylés alapján a szervezeti egység adatkezelője az igényelt adatokat
összegyűjti, és az igénylést, valamint az igényelt adatokat tartalmazó dokumentumokat a megkeresésétől számított
5 napon belül megküldi az adatvédelmi tisztviselő részére.
(2) Amennyiben az  (1)  bekezdés szerinti dokumentációkat tartalmazó anyag összeállítását megelőzően alaposan
feltételezhető, hogy az igényelt adatok teljes köre az Infotv. 27. § (1), (2), (4) és (5) bekezdésében foglalt valamely ok
miatt nem ismerhető meg, a  szervezeti egység adatkezelője ezen tényről – az  elutasítás indokolásával együtt –
a (4) bekezdés szerinti eljárás lefolytatása céljából a megkereséstől számított 3 napon belül tájékoztatja az adatvédelmi
tisztviselőt.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti dokumentumok teljes körű, hiánytalan összeállítása a  szervezeti egység adatkezelőjének
felelőssége, az adatok teljeskörűségét az adatvédelmi tisztviselő nem vizsgálja.
(4) Az  adatvédelmi tisztviselő megvizsgálja, hogy az  igényelt adatok a  minősített adat védelméről szóló 2009. évi
CLV. törvény 3. § 1. pontja szerinti minősített adatnak vagy az Infotv. 27. § (2), (4) és (5) bekezdése szerinti korlátozott
nyilvánosságú adatnak minősülnek-e.
(5) A Főigazgatóság valamennyi szervezeti egysége az általa rendszeresen kezelt adatokról adatleltárt köteles vezetni.
Az adatleltár teljeskörűségéért, az abban feltüntetett adatok valódiságáért és naprakészségéért a szervezeti egység
vezetője felelős. A szervezeti egység vezetője az adatleltárt január 31. napjáig megküldi az adatvédelmi tisztviselő
részére. Az adatleltárnak tartalmaznia kell a szervezeti egység nevét, a kezelt adat minősítését, típusát, forrását és
az adatokért felelős munkakörének megnevezését.
11. § (1) Amennyiben az igénylő az adatigénylés teljesítésének módját nem jelölte meg, az igényt a Főigazgatóság az általa
választott módon és technikai eszközzel teljesíti.
(2) Amennyiben az igénylő az adatokat betekintés útján kívánja megismerni, vagy másolatokat kér, és azt személyesen
kívánja átvenni, az adatvédelmi tisztviselő megkeresésére a Jogi és Igazgatási Főosztály adatkezelési felelőse 3 napon
belül – egyeztetés céljából – felveszi a kapcsolatot az igénylővel.
(3) Az  igényelt dokumentumok tanulmányozásának feltétele – az  ügyirat részét képező – a  2.  melléklet szerinti
iratbetekintési nyilatkozat igénylő általi aláírása.
(4) Az  adatok tanulmányozására – az  erre a  célra kijelölt helyiségben – megfelelő időt kell biztosítani. A  bemutatott
dokumentum tanulmányozása során az adatok biztonságát és változtatásmentességét felügyelni kell.
(5) A (4) bekezdésnek megfelelő feltételek biztosításáról a Jogi és Igazgatási Főosztály gondoskodik.
 (6) Az igénylő jogosult a bemutatásra került dokumentumokról jegyzeteket készíteni.
12. § (1) Amennyiben az adatszolgáltatás a közérdekű adat előállítása vagy másolása miatt külön költséggel jár, e költséget
a közérdekű adat igénylőjével – ha azt vállalja – kell megtéríttetni. Az adatigénylés teljesítésének a másolatkészítést
nem igénylő lehetőségeiről, valamint arról, hogy a  másolatként igényelt dokumentum vagy dokumentumrész
jelentős terjedelmű, továbbá a költségtérítés mértékéről az igénylőt tájékoztatja az adatvédelmi tisztviselő az igény
kézhezvételét követő 15 napon belül.
(2) A  költségeket a  Főigazgatóság önköltség számítási szabályzata és a  közérdekű adat iránti igény teljesítéséért
megállapítható költségtérítés mértékéről szóló 301/2016. (IX. 30.) Korm. rendelet alapján az adatszolgáltatást nyújtó
szervezeti egységnek kell közölnie az adatszolgáltatással együtt az adatvédelmi tisztviselő felé.
(3) A költségtérítés összegét számla alapján, a Főigazgatóság által megadott bankszámlaszámra történő átutalással vagy
készpénzben, házipénztári befizetéssel kell megtéríteni.
6. Az adatigénylés teljesítésének megtagadása 13. § (1) Az igény megtagadásáról, részbeni megtagadásáról az adatvédelmi tisztviselő javaslata alapján a főigazgató dönt.
 (2) A jogorvoslati lehetőségekről szóló tájékoztatónak tartalmaznia kell, hogy
a) az  igénylő – a  közérdekű adatok megismeréséhez fűződő jogainak gyakorlásával kapcsolatos jogsérelmére
vagy ennek közvetlen veszélyének fennállására hivatkozással – a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság
Hatóságnál (a továbbiakban: NAIH, illetve Hatóság) történő bejelentéssel vizsgálatot kezdeményezhet,
b) az  igénylő a  közérdekű adat megismerésére vonatkozó igényének elutasítása esetén, annak közlésétől
számított 30 napon belül bírósághoz fordulhat,
c) amennyiben az  igénylő az  igény elutasítása miatt a NAIH vizsgálatának kezdeményezésére bejelentést tesz,
a pert a bejelentés érdemi vizsgálatának elutasításáról, a vizsgálat megszüntetéséről, az Infotv. 55. § (1) bekezdés
b) pontja szerinti lezárásáról szóló döntés vagy az Infotv. 58. § (3) bekezdése szerinti értesítés kézhezvételét
követő 30 napon belül lehet megindítani, és
d) a perindításra rendelkezésre álló határidő elmulasztása esetén igazolásnak van helye.
7. Az adatigénylés teljesítésének lezárása 14. § (1) Az adatkezelő szervezeti egység vezetője az igényelt adat megismerésére szolgáló vagy annak kiadását megtagadó
válaszlevelet tartalmazó ügyiratot papír alapon és elektronikusan megküldi az  adatvédelmi tisztviselő részére.
A válaszlevél-tervezetet az adatvédelmi tisztviselő – a Jogi és Igazgatási Főosztály és a Főigazgatói Iroda vezetőjével
egyeztetve – kiadmányozásra előkészíti a főigazgató részére.
(2) A  főigazgató által jóváhagyott válaszlevél-tervezetet további ügyintézésre vissza kell küldeni az  adatvédelmi
tisztviselőnek. Az engedélyezés tényét a főigazgató – az Infotv.-ben meghatározott határidők betartása érdekében −
elektronikus úton is visszaigazolja az  adatvédelmi tisztviselő e-mail-címére, ez  azonban nem helyettesíti a  papír
alapon történő jóváhagyást.
(3) Az igény teljesítését, az igény elutasítását vagy a felmerülő költségek megfizetését követően az igénylő azon személyes
adatait, amelyek az adatigényléshez nem voltak szükségesek, haladéktalanul törölni kell. A személyes adatok törlése
az adatvédelmi tisztviselő feladata.
(4) A  teljesített és az  elutasított kérelmekről, valamint az  elutasítások indokairól a  7.  melléklet szerint az  adatvédelmi
tisztviselő nyilvántartást vezet, és az  abban foglaltakról a  8.  melléklet szerint – az  Infotv. 30.  § (3)  bekezdésében
foglaltak szerint – minden évben január 31-ig tájékoztatja a Hatóságot.
(5) Az  Infotv. 30.  § (5)  bekezdése szerint nem nyilvános adat megismeréséről az  Infotv. 26–27.  §-ában foglaltak
figyelembevételével – az adatvédelmi tisztviselő javaslatára – az (1) bekezdésben meghatározottak szerint a főigazgató
dönt.
(6) A döntés megalapozásához az adatvédelmi tisztviselő elvégzi a döntésmegalapozási tesztet: az adott dokumentum
munkadokumentum-e, tartalmazza-e a  készítő véleményét. Elvégzi az  érdekmérlegelési tesztet: a  dokumentum
megismerésével felmerülő érdeksérelem és a nyilvánossághoz fűződő közérdek összevetését. A teszt során vizsgálni
kell az adatkezelő jogos érdekét, valamint a súlyozás ellenpontját képező adatalanyi érdeket, érintett alapjogot, végül
a súlyozás elvégzése alapján meg kell állapítani, hogy kiadható-e az adat.
8. A sajtó tájékoztatása 15. § (1) A Főigazgatóság a médiatartalom-szolgáltatók tájékoztatását a szükséges felvilágosítások és adatok rendelkezésre
bocsátásával – a  közérdekű adatok nyilvánosságáról, illetve az  információszabadságról szóló jogszabályok keretei
között – segíti elő.
(2) A médiatartalom-szolgáltatóktól érkező sajtómegkereséseknek a Főigazgatói Iroda, Társadalmi Kapcsolatok Osztálya
tesz eleget a Főigazgatóság külső kommunikációs tevékenységének rendjéről szóló szabályzat alapján.
(3) A sajtómegkeresés tényéről, az igényelt adatokról a Társadalmi Kapcsolatok Osztálya – a sajtóengedély megkérésével
egyidejűleg – tájékoztatja az adatvédelmi tisztviselőt. A teljesített és az elutasított kérelmekről, valamint az elutasítások
indokairól a  Társadalmi Kapcsolatok Osztálya – a  kérelem teljesítését vagy elutasítását követő 3 napon belül –
tájékoztatja az adatvédelmi tisztviselőt.
9. Az elektronikusan kötelezően közzéteendő adatok 16. § (1) Az elektronikus információszabadság elvének megfelelően a Főigazgatóság – külön erre irányuló kérelem nélkül –
internetes honlapján (ww w.szg yf.go v.h u) „Közérdekű adatok” hivatkozás alatt közzéteszi
a) a  közérdekű adatok egyedi adatigénylési rendjére vonatkozó, az  Infotv. 34.  § (3)  bekezdése szerinti
–  3.  mellékletben meghatározott – tájékoztatót az  adatigénylés benyújtására biztosított elérhetőségekkel,
valamint az igénybejelentő lapot,
b) az  Infotv. 1. mellékletében rögzített általános közzétételi listában meghatározott adatokat (a továbbiakban:
közzétételi lista),
c) a főigazgató által közzéteendővé nyilvánított adatokat (egyedi közzétételi lista) és
d) a közbeszerzésekről szóló törvény által meghatározott adatokat.
(2) A  Főigazgatóság a  közérdekű adatok elektronikus közzétételére, az  egységes közadatkereső rendszerre, valamint
a  központi jegyzék adattartalmára, az  adatintegrációra vonatkozó részletes szabályokról szóló 305/2005. (XII. 25.)
Korm. rendelet alapján az  egységes közadatkereső rendszer és a  központi elektronikus jegyzék teljeskörűségének
biztosítása céljából bejelenti az informatikáért felelős miniszternek a következő adatokat:
a) az adatfelelős nevét és székhelyét, az adatfelelőssel való kapcsolattartás adatait (elérhetőség) és
b) nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy
ba) az Infotv. 33. § (2) bekezdése szerinti szervnek vagy
bb) egyéb, az Infotv. 33. § (2) bekezdésében nem nevesített közfeladatot ellátó szervnek
minősül-e.
 (3) A Főigazgatóság az (1) bekezdés szerinti közzétételi kötelezettségének a ww w.szg yf.g ov.h u internetes portálon tesz
eleget, az ide feltöltött adatok elérhetőségét pedig a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. Közadat programja
keretében működtetett ww w.kozad attar.h u oldalra tölti fel. A  regisztrációban kapcsolattartóként az  adatvédelmi
tisztviselőt és a Jogi és Igazgatási Főosztály adatkezelési felelősét kell megjelölni.
(4) A közzétételi listában megjelölt adatok összegyűjtése, az Informatikai Osztály (a továbbiakban: adattovábbító) részére
történő továbbítása, valamint az  adatok folyamatos karbantartása a  4.  melléklet szerinti szervezeti egységek
(a továbbiakban: adatfelelős) feladat- és hatásköre.
(5) A  közzétételi listában megjelölt adatok részletes megjelölésére és az  egyes adatok szolgáltatására, az  adatok
összegyűjtésére, az  adattovábbító részére történő továbbításra, valamint az  adatok folyamatos karbantartására
kötelezett szervezeti egységek meghatározását a 4. melléklet tartalmazza. A mellékletben megjelölt szervezeti egység
a feladat főfelelőse, aki köteles az adott adat kezelésére és koordinálására abban az esetben is, amennyiben valamely
adat közvetlenül nem a szervezeti egység által kezelt adat.
(6) A (4) bekezdés szerinti adatfelelős gondoskodik a kezelésében lévő közérdekű adatok, adatbázisok és nyilvántartások
adatainak hitelességéről, a továbbított adatok rendszeres frissítéséről, valamint az egységes közadatkereső rendszerbe
továbbítandó közérdekű adatok tartalmának előállításáról.
(7) A ww w.sz gyf.go v.h u internetes portálra az adatfeltöltést és az egységes központi közadatkereső rendszerbe történő
adattovábbítást közvetlenül az  Informatikai Osztály végzi. Az  Informatikai Osztály az  adatfelelős által a  részére
továbbított adatokat az internetes portálra 3 napon belül köteles feltölteni, a közadatkereső rendszerbe az internetes
portálra való feltöltést követő 3 napon belül köteles az adatokat továbbítani. Ezen eljárás során nem kell figyelembe
venni a  Főigazgatóság külső kommunikációs tevékenységének rendjéről szóló szabályzatának a  honlapra történő
adatfeltöltésre vonatkozó rendelkezéseit.
10. A honlap kialakítása, fellelhetősége és működtetése 17. § (1) A Főigazgatóság közzétételi kötelezettségét olyan módon teljesíti, amely biztosítja a közzétételre szolgáló honlapnak
az adatközlő szerv belső hálózati rendszerétől való függetlenségét.
(2) A  Főigazgatóság honlapjának elérhetetlenségét okozó bármely üzemzavar esetén az  Informatikai Osztály
munkaidőben az üzemzavar elhárítását haladéktalanul köteles megkezdeni.
(3) Ahol a közzétételi lista idegen nyelven való közzétételt ír elő, a közérdekű adatot az adott nyelven is közzé kell tenni.
 (4) A Főigazgatóság honlapján az egységes közadatkereső rendszerre mutató hivatkozást kell elhelyezni.
 (5) A Főigazgatóság honlapján az Infotv. vagy más jogszabály alapján, a szerv honlapján közzéteendő közérdekű adatokat
és közérdekből nyilvános adatokat a  Főigazgatóság honlapjának nyitólapjáról közvetlenül, a  közérdekű adatok
hivatkozás alatt elérhető oldalon kell közzétenni.
18. § (1) A Főigazgatóság által közzétett adatokat védeni kell a jogosulatlan megváltoztatás, törlés, megsemmisülés és sérülés
ellen. E feladatot az Informatikai Osztály látja el, és annak részletes szabályai a Főigazgatóság informatikai biztonsági
szabályzatában kerülnek meghatározásra.
(2) Amennyiben az adatok ismételt előállítása és közzététele más módon nem vagy csak aránytalan költségekkel lenne
biztosítható, a  jogosulatlan megváltoztatás, törlés, megsemmisülés vagy sérülés esetére a  közzétett adatokról
biztonsági másolatot kell készíteni.
(3) Megsemmisülés, sérülés, jogosulatlan megváltoztatás vagy törlés esetén az  adatfelelős köteles együttműködni
az adatközlővel a helyreállításban, és köteles az adatokat szükség esetén újra átadni.
11. Közzététel, helyesbítés, frissítés és eltávolítás 19. § (1) A  Főigazgatóság Informatikai Osztálya az  adat közzétételével, helyesbítésével, frissítésével vagy eltávolításával
kapcsolatban az esemény bekövetkeztének dátumát és időpontját, valamint az esemény kiváltásában közreműködő
felhasználó nevét naplózza.
(2) A  naplózott adatállományt védeni kell a  megsemmisítéstől, az  illetéktelen személy általi módosítástól, az  egyes
bejegyzések törlésétől vagy a  bejegyzések sorrendjének megváltoztatásától, és biztosítani kell, hogy a  napló
tartalmához csak arra feljogosított személyek férhessenek hozzá.
(3) A  naplóról rendszeresen biztonsági másolatot kell készíteni. E  feladatot az  Informatikai Osztály látja el, és annak
részletes szabályai az informatikai biztonsági szabályzatban kerülnek meghatározásra.
20. § (1) A  közzéteendő közérdekű adatokat az  adatfelelős elektronikus úton vagy elektronikus adathordozón juttatja el
az adatközlőhöz.
(2) Az  Informatikai Osztály az  adatfelelőstől kapott adatokat az  adatfelelős és a  közzététel idejének megjelölésével
közzéteszi. Az adatfelelős köteles az eljuttatott és a közzétett adatok egyezőségét ellenőrizni.
21. § (1) Az  adatfelelős a  közzétett adatok pontosságát, időszerűségét és értelmezhetőségét a  közzétételt követően is
folyamatosan figyelemmel kíséri.
(2) Az adatközlő köteles a közzétételre átadott közérdekű adatokat megvizsgálni.
 (3) Az Informatikai Osztály az adatfelelős egyidejű értesítésével visszautasíthatja az átvett adat közzétételét, amennyiben
az előírt, a jelen utasításban meghatározott formátum szerinti követelményeknek nem felel meg, és így közzétételre
formai okokból nem alkalmas.
(4) A közzétett közérdekű adatok pontatlanná, tévessé vagy időszerűtlenné válása esetén vagy ilyen közérdekű adatok
feltárása esetén az  adatfelelős állítja elő a  helyesbített vagy frissített közérdekű adatokat tartalmazó, külön
jogszabályban meghatározott közzétételi egységeket, és azokat közzététel végett átadja az adatközlőnek.
(5) Amennyiben a közzétételi lista az adat előző állapotának archívumban tartását írja elő, az adat frissítése esetén annak
elérhetővé tétele a megőrzési idő elteltéig nem szüntethető meg, és az adat mellett fel kell tüntetni az adatváltozás
(frissítés) tényét, idejét, az új állapot fellelhetőségét, valamint feltűnő módon azt, hogy az archívumban elérhető adat
nem időszerű. Téves vagy pontatlan adatok helyesbítése esetén a téves vagy pontatlan adat nem tehető elérhetővé
sem a honlapon, sem az egységes közadatkereső rendszer számára.
(6) A  frissített adat új állapota mellett fel kell tüntetni a  frissítés tényét és idejét és az  adat előző állapotának archív
állományban való elérhetőségét.
12. A fenntartott intézményekkel kapcsolatos fenntartói feladatok 22. § (1) Az Infotv. rendelkezéseinek megfelelően a fenntartott intézménynek gondosodnia kell a közérdekű adatok, valamint
az  elektronikusan kötelezően közzéteendő adatainak közzétételéről a  6.  mellékletlétben szabályozott általános
közzétételi lista szerinti bontásban, az ott meghatározott adatokkal.
(2) A  fenntartott intézménynek az  (1)  bekezdés szerinti adatait – amennyiben saját honlappal nem rendelkezik –
a kirendeltség honlapján kell közzétennie.
(3) A  fenntartott intézménynek az  (1)  bekezdés szerinti adatait – amennyiben saját honlappal rendelkezik – a  saját
honlapján való közzététele mellett, a kirendeltség honlapján is közzé kell tennie. A saját honlapján „közérdekű adatok”
menüpontot kell elhelyezni, amely menüponton keresztül a  kirendeltség honlapjának az  intézményre vonatkozó
„közérdekű adatok” menüpontja közvetlenül érhető el.
(4) A  kirendeltség a  honlapján „közérdekű adatok” menüpontot helyez el, amelyen a  6.  melléklet szerinti általános
közzétételi lista szerint megjeleníti a fenntartott intézmények adatait.
(5) A  fenntartott intézmények a  kirendeltség igazgatóján keresztül küldik meg a  kirendeltség Szervezetirányítási
Osztályának a közzéteendő adatokat, amely azokat a kirendeltség honlapján, az egyes intézmények részére külön
kialakított közzétételi felületen, közzéteszi. Az  intézmények adatainak (1)–(4)  bekezdés szerinti közzétételének
technikai feltételeit a kirendeltségek informatikus munkakörben foglalkoztatott munkatársai biztosítják.
(6) A  nem saját honlapon közzétett adatot el kell távolítani, melyet a  kirendeltség igazgatója jelez az  Informatikai
Osztálynak, amely haladéktalanul, de legkésőbb 8 napon belül intézkedik az adat eltávolításáról.
(7) Amennyiben az adat eltávolítása valamely eljárásban hozott halaszthatatlan intézkedés végrehajtása céljából válik
szükségessé, a  halaszthatatlan intézkedést az  adatközlőnek kézbesítik, aki az  adatfelelős értesítésével egyidejűleg
haladéktalanul gondoskodik az eltávolításról.
(8) A  közzétételi lista által előírt megőrzési kötelezettség lejártakor a  saját honlapon közzétevő, illetve az  adatfelelős
a  közzétett, külön jogszabályban meghatározott közzétételi egységeket átadja a  központi elektronikus jegyzék
működtetője részére.
(9) A közvetlen fenntartású intézmények esetében
a) a kirendeltség honlapján a Főigazgatóság honlapját,
b) a megyei adatvédelmi felelősön a Jogi és Igazgatási Főosztály adatkezelési felelősét
kell érteni.
23. § (1) A kirendeltségigazgató ellenőrzi, hogy az  intézmény igazgatója mint az  intézmény adatvédelmi és adatbiztonsági
rendszerének kiépítéséért és működtetéséért felelős személy, megfelelően biztosítja-e az intézmény adatvédelmét.
(2) A  kirendeltségigazgató ellenőrzi, hogy a  fenntartott intézmények vezetője a  közérdekű és közérdekből nyilvános
adatok kötelező közzététele rendjének meghatározására az ezen utasítás rendelkezéseivel összhangban álló belső
szabályozást kialakította.
(3) A  kirendeltségigazgató ellenőrzi, hogy az  intézmény igazgatója olyan adatvédelmi és adatbiztonsági rendszert
építtetett-e ki és működtet, amely megfelelően biztosítja
a) az intézmény közérdekű adatainak közzétételét,
b) a közérdekű adatok átláthatóságát,
c) közérdekű adatigénylések teljesíthetőségét,
d) az  ellátottak, a  gondozottak és a  dolgozók – kiemelten a  személyiségi jogokra és a  különleges adatokra –
személyes adatainak védelmét. 13. A szerv megszűnése, jogutódlás
24. § (1) A  Főigazgatóság vagy a  fenntartott intézmény megszűnése esetén a  jogutód a  honlapon megjelöli a  jogelőd
megszűnésének tényét és jogalapját, több jogutód esetén a jogutód által közzéteendő közérdekű adatok körét is.
(2) A Főigazgatóság megszűnése esetén a jogutódja gondoskodik a megszűnéssel kapcsolatos módosítások adatfelelősre
háruló feladatairól. Az adatközlő megszűnése esetén a jogutód – az együttműködésük rendjében szükségessé váló
esetleges változtatások egyeztetése céljából – felveszi a kapcsolatot az adatfelelőssel.
(3) Amennyiben a  Főigazgatóság vagy a  fenntartott intézmény jogutód nélkül szűnik meg, a  közzétett közzétételi
egységeket átadja a központi elektronikus jegyzék működtetője részére.
25. § A  Főigazgatóság a  w ww.sz gyf.go v.h u internetes portálon teszi közzé a  Főigazgatóságba teljes vagy részbeni
jogutódlással beolvadt költségvetési szerveknek az  Infotv. alapján megőrzendő közérdekű adatait az  Infotv. által
előírt megőrzési időpontig. A jogelőd szervezetek adatait az 5. melléklet szerint, a mellékletben megjelölt szervezeti
egységeknek kell közzétenni. A Főigazgatóság a jogelőd szervezet által – a megszűnéséig – közzétett adatokat teszi
közzé.
14. Az ellenőrzés rendszere 26. § (1) A  főigazgató az  adatvédelmi tisztviselő által folyamatba építve vizsgálja az  Infotv. végrehajtásával összefüggő
kötelezettségek teljesítését. A  vizsgálat eredményéről az  adatvédelmi tisztviselő évente legalább egy alkalommal
átfogó jelentést készít a főigazgató részére.
(2) A kirendeltségek igazgatói a megyei adatvédelmi felelősök által folyamatba építve vizsgálják az Infotv. – a fenntartott
intézmények általi – végrehajtását.
27. § (1) Az adatvédelmi tisztviselő ellenőrzi annak végrehajtását, hogy a Főigazgatóság szervezeti egységei eleget tesznek-e
az  elektronikusan kötelezően közzéteendő adatok közzétételére vonatkozó kötelezettségüknek. Az  ellenőrzésről
jegyzőkönyvet készít.
a) Minden negyedév első hónapjának utolsó napjáig ellenőrzi a rendelkezések végrehajtását.
b) Hiányosság észlelése esetén 15 napon belül javaslatot tesz a főigazgató részére, hogy 15 napos határidővel
intézkedésre hívja fel az érintett szervezeti egység vezetőjét.
c) Az  intézkedési határidő leteltét követően az  intézkedés teljesítésének ellenőrzésére 15 napon belül
utóellenőrzést végez. A hiányosság további fennállása esetén 8 napon belül javaslatot tesz a főigazgató részére,
hogy 8 napos határidővel intézkedésre hívja fel az érintett szervezeti egység vezetőjét.
d) Az  utóellenőrzést követően 8 napon belül ellenőrzi az  intézkedés végrehajtását, az  intézkedés elmaradása
vagy nem megfelelő teljesítése esetén az adatvédelmi tisztviselő tájékoztatja a főigazgatót.
(2) Az  adatvédelmi tisztviselő évente – ellenőrzési terv alapján – ellenőrzi, hogy a  kirendeltségek a  jelen utasításban
foglalt ellenőrzési kötelezettségüknek eleget tesznek-e. Az ellenőrzésről jegyzőkönyvet készít.
a) Hiányosság észlelése esetén 15 napon belül javaslatot tesz a főigazgató részére, hogy 15 napos határidővel
intézkedésre hívja fel a kirendeltségigazgatót.
b) Az  intézkedési határidő leteltét követően, az  intézkedés teljesítésének ellenőrzésére, 15 napon belül
utóellenőrzést végez. A hiányosság további fennállása esetén 8 napon belül javaslatot tesz a főigazgató részére,
hogy 8 napos határidővel intézkedésre hívja fel az érintett szervezeti egység vezetőjét.
c) Az  utóellenőrzést követően 8 napon belül ellenőrzi az  intézkedés végrehajtását, az  intézkedés elmaradása
vagy nem megfelelő teljesítése esetén az adatvédelmi tisztviselő tájékoztatja a főigazgatót.
28. § (1) A kirendeltségigazgató ellenőrzi annak végrehajtását, hogy a fenntartott intézmények eleget tesznek-e az adatközlési
és adatvédelmi kötelezettségüknek. Az ellenőrzésről jegyzőkönyvet készít.
a) Minden negyedév első hónapjának utolsó napjáig ellenőrzi a rendelkezések végrehajtását.
b) Hiányosság észlelése esetén 15 napon belül, 15 napos határidővel intézkedésre hívja fel az érintett szervezeti
egység vezetőjét.
c) Az  intézkedési határidő leteltét követően, az  intézkedés teljesítésének ellenőrzésére, 15 napon belül
utóellenőrzést végez. A hiányosság további fennállása esetén, 8 napon belül 8 napos határidővel intézkedésre
hívja fel az érintett szervezeti egység vezetőjét.
d) Az  utóellenőrzést követően 8 napon belül ellenőrzi az  intézkedés végrehajtását, az  intézkedés elmaradása
vagy nem megfelelő teljesítése esetén tájékoztatja a  kirendeltségigazgatót, és javaslatot tesz munkáltatói
intézkedésre.
(2) A megyei adatvédelmi felelős évente – ellenőrzési terv alapján – ellenőrzi, hogy a fenntartott intézmények a közérdekű
adatok igénylése tekintetében az  Infotv.-ben előírt kötelezettségüknek eleget tesznek-e. Az  ellenőrzésről
jegyzőkönyvet készít.
a) Hiányosság észlelése esetén 15 napon belül, 15 napos határidővel intézkedésre hívja fel az érintett szervezeti
egység vezetőjét.
b) Az  intézkedési határidő leteltét követően, az  intézkedés teljesítésének ellenőrzésére, 15 napon belül
utóellenőrzést végez. A hiányosság további fennállása esetén 8 napon belül, 8 napos határidővel intézkedésre
hívja fel az érintett szervezeti egység vezetőjét.
c) Az  utóellenőrzést követően 8 napon belül ellenőrzi az  intézkedés végrehajtását, az  intézkedés elmaradása
vagy nem megfelelő teljesítése esetén tájékoztatja a  kirendeltségigazgatót, és javaslatot tesz munkáltatói
intézkedésre.
15. Átmeneti és záró rendelkezések 29. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a közérdekű adatok megismerésének és a kötelezően közzéteendő adatok nyilvánosságra hozatalának
rendjéről szóló 2/2018. (V. 31.) SZGYF utasítás.
 (3) Az utasítás rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell.
 (4) Az  elektronikusan kötelezően közzéteendő adatokkal kapcsolatos honlap kialakítási, adatfeltöltési, adatvédelmi
feladatokat a jelen utasítás hatálybalépését követő 30 napon belül kell teljeskörűen elvégezni.
 (5) Jelen utasítás előkészítése és aktualizálása az adatvédelmi tisztviselő feladata.
Benedek István Zsolt s. k.,
 főigazgató


text:
1519/2013. (VIII. 1.) Korm. határozata a Kormány és a Magyar Cserkészszövetség közötti együttműködés kereteinek meghatározásáról szóló 1183/2012. (VI. 5.) Korm. határozat végrehajtása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
a  Magyar Cserkészszövetség közérdekű feladatai feltételeinek biztosítása érdekében 50,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
X.  Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok
alcím, 1. KIM felügyelete alá tartozó szervezetek és szakmai programok támogatása jogcímcsoport javára
az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében:
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2013. december 20.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
336/2014. (IX. 10.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szunyog Tibort
2014. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. augusztus 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1009/2009. (I. 30.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Nemzeti Katonai Stratégiájáról.
1. A Kormány
a) elfogadja a határozat mellékletében foglalt, a Ma
gyar Köztársaság Nemzeti Katonai Stratégiája című dokumentumot (a továbbiakban: Nemzeti Katonai Stratégia);
b) felhívja a honvédelmi minisztert a Nemzeti Katonai
Stratégiában foglalt feladatok – az érintett miniszterekkel
együttműködésben történő – végrehajtására.
Határidő: folyamatos 2. A Nemzeti Katonai Stratégiában foglalt feladatokat
folyamatosan összhangba kell hozni az előirányzatok aktuális összegével, melyről évente a Kormány a tárgyévet
követő 3 évre vonatkozó költségvetési keretszámokat rögzítő határozatában dönt.
3. Ez a határozat a közzétételét követő 5. napon lép hatályba.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
60/2016. (III. 5.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Gaiderné dr.
Hartmann Tímeát a 2016. március 1. napjától 2019. február 28. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. február 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
95/2016. (V. 2.) Korm. rendelete az Európa Center Miskolc Beruházó és Szolgáltató Kft. Szirmabesenyő külterületén és az Európa Center Miskolc Üzleti és Logisztikai Ipari Parkban megvalósuló beruházásával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  § (1)  bekezdés 16.2.,
17.  és  24.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében
eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek Szirmabesenyő és Miskolc közigazgatási területén elhelyezkedő,
az  ingatlan-nyilvántartás szerinti Szirmabesenyő külterületén fekvő 084/3, valamint Miskolc belterületén fekvő
23365/71  helyrajzi szám alatt nyilvántartott földrészleten megvalósításra kerülő autóipari szolgáltató létesítmény
és az ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására irányuló beruházással függenek
össze.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági eljárásokat, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és
üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
78/2013. (VII. 9.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. július 2-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: régi Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva J. Cs. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A beadványozó 2013. június 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy augusztus 21-e legyen a  Magyarok Áldozatainak Napja, emléket állítva a  történelem során
a honfitársaink által meggyilkoltaknak?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezés nem felel meg az  Nsztv. 17.  §-ában
foglaltaknak, amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra
javasolt kérdést.
A népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés nem egyértelmű, sem a  választópolgár, sem a  jogalkotó számára
nem világos ugyanis, hogy beadványozó mit ért a „Magyarok Áldozatainak” kifejezés alatt. Az  Országos Választási
Bizottság álláspontja szerint a  kifejezés rendkívül széles értelmezési lehetőséget vet fel, nem egyértelmű, hogy
a kifejezés alatt személyek mely körét érti a beadványozó, tekintettel arra, hogy a fogalom szűkebb, illetve tágabb
értelmezési lehetőséget is biztosít a  választópolgár és a  jogalkotó számára, így nem felel meg az  egyértelműség
követelményének.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek, ezért ugyanezen jogszabály
18.  §-ának b)  pontja értelmében az  Országos Választási Bizottság az  aláírásgyűjtő ív mintapéldány hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 349.  § (1)  bekezdés c)  pontján, az  Nsztv. 2.  §-án,
17. §-án, 18. § b) pontján, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás a  régi Ve. 130. § (1) bekezdésén, az  illetékekről szóló
tájékoztatás az  1990. évi XCIII. törvény 37.  § (1)  bekezdésén, 39.  § (3)  bekezdés d)  pontján, 42.  § (1)  bekezdés
g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
381/2015. (IX. 4.) KE határozata Magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Largaton Gilbert Ouattara rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az Elefántcsontparti Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2015. augusztus 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1024/2013. (I. 25.) Korm. határozata a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., valamint a Hortobágyi Nemzeti Park Igazgatóság közötti, a nemzeti vagyonról szóló 2011. CXCVI. törvény szerinti megbízási szerződés megkötéséről a Hortobágyi Természetvédelmi és Génmegőrző Nonprofit Kft. feletti tulajdonosi joggyakorlás átadása érdekében.
A Kormány az állami természetvédelmi és génmegőrzési feladatok hatékonyabb ellátása, valamint az elsődlegesen
természetvédelmi célokat szolgáló állami vagyonnal való hatékonyabb gazdálkodás megvalósítása, és egyúttal
a Kormány agrár- és birtokpolitikai célkitűzéseinek a térség gazdálkodói körében történő hatékonyabb érvényesítése
érdekében, felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt.,
valamint a Hortobágyi Nemzeti Park Igazgatóság közötti, a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény szerinti
megbízási szerződés megkötésével a Hortobágyi Természetvédelmi és Génmegőrző Nonprofit Kft. feletti teljes körű
tulajdonosi joggyakorlás átadásáról. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1188/H/2007. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság állami irányítás egyéb jogi eszköze alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t :
Az Alkotmánybíróság Somlójenő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2007. (IV. 18.) Kt. sz. határozata alkotmányellenességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást
megszünteti.
1. A Közép-dunántúli Regionális Közigazgatási Hivatal
vezetője törvényességi ellenőrzési jogkörében eljárva
megállapította, hogy Somlójenő Község Önkormányzata
Képviselő-testületének 13/2007. (IV. 18.) Kt. sz. határozata (a továbbiakban: Öh.) törvénysértő, mert az a hulladékégetés időpontja és módja tekintetében konkrét, az állampolgárok széles körét érintő általános szabályokat (kötelezettségeket, tilalmakat) foglal magában. A hivatalvezető
azt követően fordult az Alkotmánybírósághoz, hogy a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
(a továbbiakban: Ötv.) 99. § (1) bekezdése alapján előterjesztett törvényességi észrevételét a képviselő-testület elutasította. A képviselő-testület indokolása szerint az Öh.
– megfogalmazása szerint is – csupán a lakossághoz intézett „kérést” tartalmaz, kötelezést azonban nem.
Az indítványozó szerint az említett tárgykör feltétlenül
rendeleti szabályozást igényel, ezért az Öh. elfogadásával
az önkormányzat megsértette az Alkotmány 2. § (1) bekezdését és 44/A. § (1) bekezdésének a) pontját, továbbá az
Ötv. 16. § (1) bekezdését, a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 48. § (3) [átszámozást követően jelenleg (4)] bekezdését és a 21/2001.
(II. 14.) Korm. rendelet 11. § (4) bekezdését is.
2. Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította,
hogy az önkormányzat időközben rendeletet alkotott a vitatott tárgykört érintően. Az avar és kerti hulladék égetéséről, valamint a háztartási tüzelőberendezésekkel okozott
légszennyezés csökkentésének szabályairól szóló 8/2009.
(VIII. 26.) rendelet elfogadásával az önkormányzat orvosolta a hivatalvezető által sérelmezett helyzetet, s az indítvány ezáltal okafogyottá vált.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosí
tott és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.). 31. § e) pontja alapján az
Alkotmánybíróság az eljárást megszüntette.
Budapest, 2010. április 13. Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1652/2012. (XII. 19.) Korm. határozata a Közlekedés Operatív Program keretében finanszírozott („M4 gyorsforgalmi út Abony–Fegyvernek közötti szakasz, új Tisza híddal területszerzési, régészeti és tervezési költségei” című) kiemelt projekt támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint az „M4 gyorsforgalmi út Abony–Fegyvernek közötti szakasz, új Tisza híddal
területszerzési, régészeti és tervezési költségei” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot, 2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. pont szerinti projekt – a 2007–2013 programozási időszakban
az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 23/A. § (2) bekezdése szerinti – támogató levelének
kiadása érdekében járjon el, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. hozzájárul ahhoz, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedés Operatív Program Irányító Hatósága a projekt
támogatási szerződését megkösse. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1590/2016. (X. 27.) Korm. határozata a Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság vagyonkezelői jogának biztosításához szükséges egyes intézkedésekről.
A Kormány
 1. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Mezőhegyesi Állami Ménesbirtok újjászervezésének
koordinálásáért felelős kormánybiztos és a  földművelésügyi miniszter bevonásával gondoskodjon arról,
hogy a  Nemzeti Földalapkezelő Szervezet a  Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság vagyonkezelésébe kerülő
földrészleteken 2016. december 31-én megszűnő haszonbérleti szerződések jogosultjainak a Nemzeti Ménesbirtok
és Tangazdaságról szóló 2016. évi XCI. törvény 13. § (8) bekezdés a) pontja szerinti kártalanítást megfizesse;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 a Mezőhegyesi Állami Ménesbirtok újjászervezésének koordinálásáért felelős kormánybiztos és
a földművelésügyi miniszter bevonásával
Határidő: 2016. december 31.
2. az 1.  pont szerinti kártalanítás végrehajtása céljából az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  §
(6)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 929,3 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2016. évi központi
költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére, a  XLIV. A  Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. A  Nemzeti
Földalappal kapcsolatos kiadások cím, 3. A  vagyongazdálkodás egyéb kiadásai alcím, 4. Állami tulajdonú
ingatlanvagyon jogi rendezése jogcímcsoport javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2016. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1887/2016. (XII. 28.) Korm. határozata a mezőgazdasági földterületek és a közutak között fekvő területek tisztántartására irányuló közfoglalkoztatási programhoz kapcsolódó feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért a  mezőgazdasági földterületek és önkormányzati fenntartású közutak között fekvő, önkormányzati
tulajdonban lévő területek tisztántartására irányuló Start-munkaprogramok folytatásával;
 2. felhívja a  belügyminisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Közút Nonprofit Zrt. mint
közfoglalkoztató bevonásával a  mezőgazdasági földterületek és az  állami fenntartású közutak között külterületen
fekvő, állami tulajdonban lévő területek tisztántartására közfoglalkoztatási programot szervezzen;
Felelős: belügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
3. felhívja a  belügyminisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  2.  pont szerinti közfoglalkoztatási program
kapcsán vizsgálja meg egy megyére kiterjedő pilot program indításának lehetőségét, továbbá a  feladat egyes
területeken történő végrehajtásának sorrendjét annak szükségessége figyelembevételével határozza meg;
Felelős: belügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a pilot program tervezése tekintetében azonnal
 a feladat végrehajtása sorrendjének meghatározásában folyamatos
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  2.  pont szerinti közfoglalkoztatási programban
végzett tevékenység szakmai irányításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy adjon tájékoztatást a  nemzeti fejlesztési miniszternek
a  2.  pont szerinti közfoglalkoztatási programba bevonható állami tulajdonban lévő területek elhelyezkedéséről,
valamint tisztázza az érintett területek használati viszonyait;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 6. felhívja a belügyminisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy biztosítsák a 2. pontban foglalt közfoglalkoztatási
programhoz szükséges legfeljebb 3500 millió forintos forrást a  Magyarország központi költségvetéséről szóló
törvény 1. melléklet, LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet, 8. Start-munkaprogram cím terhére;
Felelős: belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy készítsenek előterjesztést
a  2.  pontban foglalt közfoglalkoztatási programot megvalósító Magyar Közút Nonprofit Zrt. számára
a  közfoglalkoztatáshoz szükséges, közfoglalkoztatási támogatásból nem finanszírozható kiadások biztosítása
céljából;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. február 28.
8. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  belügyminisztert, hogy vizsgálják meg a  2.  pont szerinti
közfoglalkoztatási program során kitermelt faanyag szociális célú tűzifaként történő kiosztásának lehetőségét.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2017. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1457/2019. (VII. 30.) Korm. határozata a gazdaságfejlesztési és felzárkózási programban érintett települések és további települések közbiztonsági kamerarendszerének támogatásáról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi
L. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének
a  42. Gazdaságfejlesztési és felzárkózási programban érintett települések közbiztonsági kamerarendszereinek
kiépítése címmel és a  2.  mellékletben meghatározott alcímekkel, valamint a  43. Egyes települések közbiztonsági
kamerarendszerének kiépítése címmel és a 3. mellékletben meghatározott alcímekkel történő kiegészítését;
Felelős: pénzügyminiszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a települési önkormányzatok támogatása érdekében
a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A  helyi önkormányzatok működési
célú kiegészítő támogatásai cím terhére elrendeli összesen 1 470 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását
a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 42. Gazdaságfejlesztési és felzárkózási
programban érintett települések közbiztonsági kamerarendszereinek kiépítése cím, valamint a 43. Egyes települések
közbiztonsági kamerarendszerének kiépítése cím alcímei javára az 1. melléklet szerint;
3. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter a 2. pont szerint átcsoportosított előirányzat terhére, a 2. és 3. mellékletben
meghatározott támogatási célra, külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A.  §-a hatálya alá tartozó vissza nem térítendő
egyedi támogatást nyújtson a  2. és 3.  melléklet szerinti önkormányzatok részére támogatási előlegként,
a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat alapján, mely
okiratok tartalmazzák, hogy a  kiépítendő térfigyelő rendszer esetében (a műszaki paramétereket és a  kamerák
elhelyezkedésének helyét illetően) az önkormányzat köteles egyeztetni az illetékes rendőr-főkapitánysággal;
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  3.  pont szerinti egyedi költségvetési támogatást a  támogatói okirat
kiadását követően folyósítsa a kedvezményezett települési önkormányzatok számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
72/2013. (VIII. 27.) VM rendelete a hulladékjegyzékről.
A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (2) bekezdés 1. pontjában,
az 6. § tekintetében a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (2) bekezdés 2. pontjában,
a 7., 8. § és 10. § (2) bekezdése tekintetében a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (2) bekezdés 6. pontjában,
a 9. és 10. § (3) bekezdése tekintetében a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény 88. § (2) bekezdés 5. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § k) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. § (1) A hulladékjegyzék főcsoportjainak megnevezését az 1. melléklet tartalmazza.
 (2) A hulladékjegyzék főcsoportjait, alcsoportjait és az egyes hulladéktípusok jegyzékét a 2. melléklet tartalmazza.
 (3) A hulladékjegyzék használatához szükséges útmutatót a 3. melléklet tartalmazza.
2. § (1) A  H3–H8, H10 és H11 veszélyességi jellemzővel rendelkező hulladék akkor tekintendő veszélyes hulladéknak,
ha legalább egy, az alábbiak szerinti tulajdonsággal is rendelkezik:
a) zárttéri lobbanáspont ≤ 55 °C,
b) egy vagy több, nagyon mérgezőnek besorolt anyag összkoncentrációja (R 26-tal, R 27-tel, R 28-cal jelölve)
≥ 0,1%,
c) egy vagy több, mérgezőnek besorolt anyag összkoncentrációja (R 23-mal, R 24-gyel, R 25-tel jelölve) ≥ 3%,
d) egy vagy több, ártalmasnak besorolt anyag összkoncentrációja (R 20-szal, R 21-gyel, R 22-vel jelölve) ≥ 25%,
e) egy vagy több, maró hatásúnak besorolt anyag (R 35-tel jelölve) összkoncentrációja ≥ 1%,
f ) egy vagy több, maró hatásúnak besorolt anyag (R 34-gyel jelölve) összkoncentrációja ≥ 5%,
g) egy vagy több, irritálónak besorolt anyag (R 41-gyel jelölve) összkoncentrációja ≥ 10%,
h) egy vagy több, irritálónak besorolt anyag (R 36-tal, R 37-tel és R 38-cal jelölve) összkoncentrációja ≥ 20%,
i) legalább egy 1. vagy 2. osztályú rákkeltőnek tartott anyag koncentrációja ≥ 0,1%,
j) legalább egy 3. osztályú rákkeltőnek tartott anyag koncentrációja ≥ 1%,
k) legalább egy 1. vagy 2. osztályú reprodukciós toxicitású anyag (R 60-nal és R 61-gyel jelölve) koncentrációja
≥ 0,5%,
l) legalább egy 3. osztályú reprodukciós toxicitású anyag (R 62-vel és R 63-mal jelölve) koncentrációja ≥ 5%,
m) legalább egy 1. vagy 2. osztályú mutagén anyag (R 46-tal jelölve) koncentrációja ≥ 0,1%,
n) legalább egy 3. osztályú mutagén anyag (R 40-nel jelölve) koncentrációja ≥ 1%.
(2) Az  (1)  bekezdésben szereplő R mondatokat a  veszélyes anyagokkal és a  veszélyes készítményekkel kapcsolatos
egyes eljárások, illetve tevékenységek részletes szabályairól szóló 44/2000. (XII. 27.) EüM rendelet 1. számú melléklet
4. pontjában foglaltak szerint kell értelmezni.
(3) Az  (1)  bekezdésben foglalt rendelkezés tiszta fémötvözetekre nem alkalmazandó, ha azok nincsenek szennyezve
felületükhöz tapadt veszélyes anyagokkal.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
4. § (1) Az  e  rendelet hatálybalépésekor hatályos hulladékgazdálkodási engedélyekben a  hulladéktípusra vonatkozó
megnevezések a  hulladékgazdálkodási engedélyek időbeli hatályának lejártáig – az  engedély módosítása
nélkül – alkalmazhatók.
(2) A  2012. évre vonatkozó hulladékgazdálkodást érintő valamennyi adatszolgáltatási kötelezettséget
a  hulladéktípusoknak a  hulladékok jegyzékéről szóló 16/2001. (VII. 18.) KöM rendelet 2012. december 31-én
hatályos szövegében meghatározott megnevezései szerint kell teljesíteni.
5. § (1) Ez a rendelet a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) Ez a rendelet
a) a hulladékjegyzéknek a  hulladékokról szóló 75/442/EGK tanácsi irányelv 1.  cikkének a)  pontja értelmében
történő meghatározásáról szóló 94/3/EK határozat, valamint a  veszélyes hulladékok jegyzékének
a  veszélyes hulladékokról szóló 91/689/EGK tanácsi irányelv 1.  cikkének (4)  bekezdése értelmében történő
meghatározásáról szóló 94/904/EK tanácsi határozat felváltásáról szóló, 2000. május 3-i 2000/532/EK
bizottsági határozat;
b) a hulladékjegyzékről szóló 2000/532/EK bizottsági határozat módosításáról szóló, 2001. január 16-i
2001/118/EK bizottsági határozat;
c) a hulladékjegyzéknek a  hulladékokról szóló 75/442/EGK tanácsi irányelv 1.  cikkének a)  pontja értelmében
történő meghatározásáról szóló 94/3/EK határozat, valamint a  veszélyes hulladékok jegyzékének
a  veszélyes hulladékokról szóló 91/689/EGK tanácsi irányelv 1.  cikkének (4)  bekezdése értelmében történő
meghatározásáról szóló 94/904/EK tanácsi határozat felváltásáról szóló 2000/532/EK bizottsági határozat
módosításáról szóló, 2001. január 22-i 2001/119/EK bizottsági határozat;
d) a hulladékjegyzékről szóló 2000/532/EK bizottsági határozat módosításáról szóló, 2001. július 23-i
2001/573/EK tanácsi határozat
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 6. § (1) A  települési szilárd hulladék kezelésére szolgáló egyes létesítmények kialakításának és üzemeltetésének részletes
műszaki szabályairól szóló 5/2002. (X. 29.) KvVM rendelet [a  továbbiakban: 5/2002. (X. 29.) KvVM rendelet] 21.  §
(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Nem kezelhető válogatóműben bomló szervesanyag-tartalmú hulladék, kivéve, ha az  üzemeltető
a válogatóműben a bomló szervesanyag-tartalmú frakció mechanikus – így különösen röntgensugaras vagy optikai
berendezés segítségével történő – leválasztását követően az anyagában hasznosítható frakció további válogatását
elvégzi.”
(2) Az 5/2002. (X. 29.) KvVM rendelet 24. § (4) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A  kész bálák tárolására fedett bálatárolót kell építeni, amelynek alapterülete 1000 tonna kapacitásonként
legalább 50 m2, vegyes hulladék esetén legalább 7 m2.”
7. § A PCB, valamint a  PCB-t tartalmazó berendezések kezelésének részletes szabályairól szóló 144/2012. (XII. 27.)
VM rendelet [a továbbiakban: 144/2012. (XII. 27.) VM rendelet] 2. melléklete helyébe a 4. melléklet lép.
8. § A 144/2012. (XII. 27.) VM rendelet 8. § (3) bekezdésében a „,05%” szövegrész helyébe a „<0,05%” szöveg lép.
9. § A hulladékolajjal kapcsolatos hulladékgazdálkodási tevékenységek részletes szabályairól szóló 145/2012. (XII. 27.)
VM rendelet [a továbbiakban: 145/2012. (XII. 27.) VM rendelet] 4. § (1) bekezdés b) pontjában az „olyan” szövegrész
helyébe az „olyan speciális gyűjtőhelyre,” szöveg lép.
10. § (1) Hatályát veszti a hulladékok jegyzékéről szóló 16/2001. (VII. 18.) KöM rendelet.
 (2) Hatályát veszti a 144/2012. (XII. 27.) VM rendelet 4. § (3) bekezdésében az „üzemi” szövegrész.
 (3) Hatályát veszti a 145/2012. (XII. 27.) VM rendelet 5. §-a.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 vidékfejlesztési miniszter


text:
357/2009. (VIII. 14.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. augusztus 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. G. K. és dr. F. J. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz
címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási
Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903
Budapest, Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2009. augusztus 3-án aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bi
zottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényben
szabályozza azt, hogy az 1997. évi C. törvény (Ve.) 84. §
(6) bekezdés szerinti bíróság előtti nemperes eljárásban
a kérelmezőt és az ellenérdekű felet a szóbeli nyilatkozattétel során az alábbi jogok megilletik:
– kérhetik jogorvoslati kérelmükben a választási eljárásban keletkezett iratoknak a választási szerv által részükre történő kézbesítését, a bírósági eljárásban pedig
azoknak a bíróság által történő ismertetését;
– kérhetik a másik fél nyilatkozatának megismerését;
– kérhetik a választási bizottság határozata ellen be
nyújtott több bírósági felülvizsgálat iránti kérelemnek bíróság előtti egyesítését és a kérelmeknek egy eljárásban
történő elbírálását;
– kérhetik, hogy a szóbeli nyilatkozatot a bíróság szó
szerint vegye jegyzőkönyvbe?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy
a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglaltaknak, amely szerint a népszavazásra feltett konkrét kérdést
úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.
Nem tekinthető egyértelműnek a kezdeményezés, mert
több kérdést tartalmaz, amelyekről a választópolgárnak
nincs lehetősége külön-külön döntenie. A kezdeményezés
számos kérdést von egybe, amelyek külön-külön is megválaszolhatóak.
Emellett a kérdés megfogalmazása önellentmondást is
tartalmaz, mivel a szóbeli nyilatkozattételről szólva a jogorvoslati kérelembe foglalható indítványról rendelkezik.
Az Nsztv. 10. § c) pontja alapján az Országos Választási
Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek.
A fent leírtak alapján a testület a rendelkező részben
foglaltak szerint határozott.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján, 13. §
(1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
13/2013. (IV. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. április 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. L. S. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2013. március 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy bevezetésre kerüljön a szabad bíróválasztás intézménye Magyarországon?”
Az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése mindenki számára biztosítja a tisztességes eljáráshoz való jogot, melynek
része a  törvény által felállított, független és pártatlan bírósághoz való jog. A  törvényes bíróhoz való jog lényege,
hogy nem valakinek az  egyedi döntésén múlik, hanem a  törvény határozza meg, kinek melyik ügyét melyik
bíróság tárgyalja. Az  Országos Választási Bizottság álláspontja, hogy az  Alaptörvényben lefektetett, a  bíróságok
pártatlanságát és függetlenségét garantáló szabályt sértené, ha egy eredményes népszavazást követően – a szabad
bíróválasztás intézményének bevezetésével – valakinek az egyedi döntésén múlna, hogy egy ügyet melyik bíróság
és melyik bíró bírálja el. Ennek az Alaptörvény 27. cikk (4) bekezdésében foglalt egyetlen alkotmányos korlátja, hogy
az ésszerű határidőn belüli bírói döntéshez való alapjog érvényesülése és a bíróságok kiegyensúlyozott ügyterhelése
érdekében sarkalatos törvényben meghatározottak szerint az Országos Bírósági Hivatal elnöke sarkalatos törvényben
meghatározott ügyek tárgyalására az általános illetékességű bíróságtól eltérő, azonos hatáskörű bíróságot jelölhet ki.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek sem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés egyértelműségének
megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor
hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen
jogalkotásra köteles.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kérdés megfogalmazása megtévesztő, ugyanis nem egyértelmű
a  kezdeményező szándéka azzal kapcsolatban, hogy az  egyes eljárások során melyik felet illetné meg a  szabad
bíróválasztás lehetősége, azaz például a polgári ügyekben a felperest vagy az alperest, míg például a büntető ügyekben
csak a vádlott vagy ügyész számára is lehetőség lenne a szabad bíróválasztásra. Ezek alapján a választópolgár számára
nem lenne egyértelmű, hogy pontosan milyen tartalmú kezdeményezést támogatna, továbbá a jogalkotó számára
sem, hogy milyen tartalmú jogalkotásra lenne köteles egy eredményes népszavazás esetében.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § b) és c) pontjai alapján, mivel a kérdésben nem lehet
országos népszavazást tartani és a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek –
az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésén, a 8. cikk (3) bekezdés a) pontján, a 27. cikk (4) bekezdésén,
az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  § b) és c)  pontjain és a  13.  § (1)  bekezdésén, az, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. §
(3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
9/2016. (VII. 29.) NGM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdése és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény 38. § (2) bekezdése, valamint a 2017. évi Asztanai Szakvilágkiállításon történő magyar részvételről szóló
1864/2015. (XII. 2.) Korm. határozat alapján 2016. július 1. napjától 2016. december 31. napjáig terjedő időtartamra
a  2017. évi Asztanai Szakvilágkiállítással (a továbbiakban: EXPO) kapcsolatos feladatok végrehajtásáért és
koordinációjáért felelős miniszteri biztossá Kárteszi Nándor urat nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az 1. § szerinti feladatkörében:
a) képviseli a Magyarország Kormányát az EXPO-val kapcsolatos kérdésekben;
b) elkészíti Magyarország EXPO részvétele (a továbbiakban: részvétel) előkészítésének időbeli ütemtervét;
c) kidolgozza a  részvétel koncepcióját és a  pénzügyi tervét (költségbecslés, pénzügyi ütemezés), előkészíti
a  2017. évi EXPO-n történő részvételhez kapcsolódó feladatok finanszírozásához szükséges fedezet
biztosításáról szóló kormány-előterjesztést;
d) vizsgálja a  Kazahsztánban és a  kapcsolódó regionális piacokon, illetve környezetiparban érdekelt magyar
vállalatok bevonásának lehetőségeit az  EXPO részvétel finanszírozásába, és javaslatot tesz ennek
megvalósítására;
e) vizsgálja a részvétel várható hatásait;
f ) javaslatot tesz a szükséges kormányzati, közigazgatási döntésekre, intézkedésekre, az esetleges kapcsolódó
jogalkotási feladatokra, kidolgozza azok szakmai tartalmát, koordinálja azok előkészítését, gondoskodik
a szükséges kormány-előterjesztések előkészítéséről;
g) értékelő jelentést készít az EXPO és a magyar részvétel tapasztalatairól;
h) koordinálja a szükséges tárcaközi együttműködést, valamint a 2017. évi Asztanai Szakvilágkiállításon történő
magyar részvételről szóló 1864/2015. (XII. 2.) Korm. határozatban létrehozni rendelt tárcaközi munkacsoport
tevékenységét;
i) összehangolja a  hazai előkészítő és az  asztanai helyszíni tevékenységet, valamint ellátja a  részvétel
megvalósításának operatív irányítását;
j) ellátja mindazokat az  egyéb feladatokat, melyeket a  nemzetközi kiállításokról szóló – 21/1982. (V. 24.)
MT rendelettel kihirdetett – nemzetközi egyezmény, illetve az EXPO általános szabályzata a részlegmegbízott
részére meghatároz.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a gazdaságszabályozásért felelős államtitkár útján a nemzetgazdasági miniszter
irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét 3 fős titkárság segíti.
5. § A miniszteri biztos feladatköre ellátásáért díjazásban és juttatásban nem részesül.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
7/2016. (VII. 5.) BM OKF utasítása a kéményseprő-ipari szerv formanyomtatványainak kiegészítő adattartalmáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára, valamint a kéményseprő-ipari tevékenység ellátásának
szakmai szabályairól szóló 21/2016. (VI. 9.) BM rendelet 10. § (6) bekezdésére figyelemmel kiadom az alábbi utasítást:
1. § Az utasítás hatálya a  Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságra, valamint
a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Gazdasági Ellátó Központra terjed ki.
2. § A kéményseprő-ipari tevékenység ellátásának szakmai szabályairól szóló 21/2016. (VI. 9.) BM rendelet (a továbbiakban:
BM rendelet) 2. és 3. melléklete kiegészítő adattartalmát az 1. melléklet tartalmazza.
3. § A BM rendelet 4. és 5. melléklete kiegészítő adattartalmát a 2. melléklet tartalmazza.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Tollár Tibor tű. vezérőrnagy s. k.,
 mb. főigazgató


text:
215/2015. (V. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
László Béla rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország
pretoriai nagykövetségének a  vezetésére, valamint Magyarországnak a  Szváziföldi Királyságban, a  Mozambiki
Köztársaságban, a  Namíbiai Köztársaságban, a  Zimbabwei Köztársaságban, a  Leshotoi Királyságban, a  Botswanai
Köztársaságban és a Zambiai Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök