text:
1310/2015. (V. 21.) Korm. határozata a közadatok széles körű újrahasznosításához szükséges intézkedésekről.
A Kormány egyetért azzal, hogy a  közadatok további felhasználás céljából történő hozzáférhetővé tétele, innovatív
szolgáltatásokat és termékeket eredményező újrahasznosítása jelentős társadalmi-gazdasági előnyökkel, új munkahelyek
teremtésével, a gazdaság fellendítésével jár, és ennek érdekében
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és a  nemzetgazdasági
miniszter bevonásával segítse elő a  közadatok széles körű újrahasznosítását, az  újrahasznosítással foglalkozó
vállalkozási és innovációs tevékenység kibontakozását a  közadatokban rejlő társadalmi-gazdasági lehetőségek
kiaknázása céljából;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  közadatok újrahasznosításával kapcsolatos feladatokat
építse be a Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztési Operatív Programba, és intézkedjen azok végrehajtásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  minisztereket, hogy az  1.  mellékletben szereplő szempontok alapján tájékoztassák a  nemzeti fejlesztési
minisztert az  ágazatukba tartozó közadatok újrahasznosítási gyakorlatáról és az  újrahasznosításra vonatkozó
jogszabályoknak való megfelelőségről;
Felelős: valamennyi miniszter
Határidő: 2015. július 15. 4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával, valamint
a  Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács közreműködésével a  3.  pont szerint a  miniszterek által rendelkezésre
bocsátott gyakorlati tapasztalatok és a  külföldi jó gyakorlatok figyelembevételével készítsen társadalmi-gazdasági
hasznokat számszerűsítő modellt is tartalmazó fehér könyvet egy, a közadatok újrahasznosítását elősegítő egységes
kormányzati adatpolitika megalapozására, és azt bocsássa szakmai és társadalmi vitára;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. október 15.
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  4.  pont alapján elkészülő fehér könyvnek a  Nemzeti
Infokommunikációs Stratégiát érintő javaslatait építse be a  Nemzeti Infokommunikációs Stratégiába, valamint
a „Zöld könyv az infokommunikációs szektor 2014–2020 közötti fejlesztési irányairól” című dokumentumba;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 31.
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  belügyminiszter bevonásával, a  4.  pont alapján elkészülő fehér
könyv javaslatainak figyelembevételével tegye meg a szükséges intézkedéseket egy, a közadatok újrahasznosítását
támogató nemzeti közadatportál létrehozására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2016. március 31.
7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és a  nemzetgazdasági
miniszter bevonásával a 4. pont alapján elkészülő fehér könyv javaslatai figyelembevételével tegye meg a szükséges
intézkedéseket a közadatok újrahasznosítását szolgáló vállalkozási és innovációs tevékenység ösztönzésére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2016. március 31.
8. felhívja a  minisztereket, hogy az  újrahasznosításra alkalmas közadatok rendelkezésre bocsátását építsék be
az ágazati stratégiáikba;
Felelős: valamennyi miniszter
Határidő: folyamatos 9. felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy dolgozza ki és terjessze a  Kormány elé a  téradatok szolgáltatására
alkalmas, az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) követelményeit is kielégítő nemzeti
téradat-infrastruktúra megvalósításához szükséges feladatokat, határidőket, felelősöket és költségeket is tartalmazó
intézkedési tervet;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: 2015. szeptember 30. 10. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával készítsen jelentést
a Kormány részére az 1–9. pontban meghatározott feladatok teljesítéséről, és tegyen javaslatot a további szükséges
intézkedésekre.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. április 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
311/2010. (XII. 23.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Bársony
András rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet felmentem a Magyar Köztársaság kijevi nagykövetségének
vezetésére kapott megbízása alól. Budapest, 2010. augusztus 19.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
412/2013. (X. 2.) KE határozata a Magyar Nemzeti Bank alelnökének kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja és a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 11.  §
(1) és (3) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára – dr. Windisch Lászlót 2013. október 2-ai hatállyal a Magyar
Nemzeti Bank alelnökévé kinevezem.
Budapest, 2013. október 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1768/2013. (X. 25.) Korm. határozata a 2014–2020 vidékfejlesztési program elindításával összefüggő finanszírozási kérdésekről.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 111/E. § (4) bekezdése alapján
 1. felhatalmazza a vidékfejlesztési minisztert, hogy a 2014–2020 vidékfejlesztési program vonatkozásában 2014. évre
40 149,6 millió forint összegben nemzeti kockázatra kötelezettséget vállaljon;
 2. az  1.  pontban foglaltak teljesítése érdekében felhívja a  vidékfejlesztési minisztert, hogy a  humánerőforrás
folyamatos biztosítása érdekében a szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1293/2012. (VIII. 13.) Korm. határozata önkormányzatok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő 2012. júliusi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10. §-a és az adósságot keletkeztető ügyletekhez
történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet alapján a következő határozatot hozza:
1. A Kormány hozzájárul az 1. melléklet szerinti ügyletek 2012. évben történő megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt
kiegészítő feltételekkel: a) az önkormányzat az 1. mellékletben megjelölt ügyletértékek teljes összegétől és az önkormányzatot terhelő
fizetési kötelezettségektől lefelé eltérhet, amennyiben ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését
egyik évben sem; b) a fejlesztési célú ügyletekkel összefüggésben felvett hitelek esetében
ba) a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani,
bb) az önkormányzat az 1. mellékletben meghatározott fejlesztéshez kapcsolódó ügyletértéktől lefelé eltérhet;
c) adósságmegújító ügyletek esetén az önkormányzat az ügyletből származó bevételét kizárólag már meglévő
adósságának visszafizetésére fordíthatja. 2. A Kormány visszavonja az önkormányzatok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő előzetes kormányzati
hozzájárulásról szóló 1216/2012. (VI. 26.) Korm. határozat (a továbbiakban: H.) 1. melléklete szerint Bicske Város
Önkormányzatának adott hozzájárulást, és a H. 1. melléklete szerinti táblázat Bicske Város Önkormányzatának adott
hozzájárulásra vonatkozó sorát. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
1463/2017. (VII. 25.) Korm. határozata a Magyar Honvédség kijelölt állományának a NATO Reagáló Erőben történő részvételéről.
A Kormány
 1. hozzájárul ahhoz, hogy a Magyar Honvédség állományából legfeljebb 400 fő az Észak-atlanti Szerződés Szervezete
(a továbbiakban: NATO) Reagáló Erő tevékenységében részt vegyen,
 2. a NATO-tól érkező konkrét felkérés alapján az adott művelet Észak-atlanti Tanács általi elrendeléséhez való magyar
hozzájárulásról, valamint a  Magyar Honvédség kijelölt állományának a  NATO műveletben történő tényleges
részvételéről, a NATO gyorsított döntéshozatali eljárás előírásainak figyelembevételével külön határoz,
3. hozzájárul ahhoz, hogy a  Magyar Honvédség különböző NATO parancsnokságokon szolgálatot teljesítő tagjai
a  NATO Reagáló Erőben történő részvétel keretében – az  1.  pont szerinti létszámkorlát keretein belül – műveleti
területen is folytathassák a szolgálati tevékenységet akkor, ha az adott parancsnokságot vagy annak meghatározott
elemeit NATO műveleti területre telepítik,
4. visszavonja a  Magyar Honvédség kijelölt állományának a  NATO Reagáló Erőkben történő részvételéről szóló
2007/2004. (I. 22.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1384/2016. (VII. 21.) Korm. határozata a rendkívüli migrációs nyomás kezeléséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
4.  melléklet 2.  pontja alapján a  migrációs nyomás kezeléséhez kapcsolódó feladatok hatékony megvalósításához
jóváhagyja a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
21.  A  tömeges bevándorlás kezeléséhez kapcsolódó kiadások alcím 10 714,4 millió forint összeggel történő
túllépését.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2015. (XII. 30.) NAV utasítása a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézete Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2014. (I. 31.) NAV utasítás, valamint a Nemzeti Adóés Vámhivatal Bűnügyi Főigazgatóságának Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 2/2014. (III. 13.) NAV utasítás hatályon kívül helyezéséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva – figyelemmel
a Nemzeti Adó- és Vámhivatal szervezeti átalakításával összefüggő, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Képzési, Egészségügyi
és  Kulturális Intézetének, valamint Bűnügyi Főigazgatóságának jogállását érintő szervezeti változásra – a következő utasítást
adom ki:
1. § Hatályát veszti
a) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Képzési, Egészségügyi és Kulturális Intézete Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 1/2014. (I. 31.) NAV utasítás,
b) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Bűnügyi Főigazgatóságának Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
2/2014. (III. 13.) NAV utasítás. 2. § Ez az utasítás 2015. december 31-én lép hatályba.
A Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnökének
 jogkörében eljárva:
Dr. Varga Árpád s. k.,
 elnökhelyettes


text:
5/2018. (XI. 30.) MK utasítása a Miniszterelnöki Kabinetiroda Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A	központi	államigazgatási	szervekről,	valamint	a Kormány	tagjai	és	az	államtitkárok	jogállásáról	szóló	2010.	évi	XLIII.	törvény	60.	§
(2) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára – a miniszterelnök jóváhagyásával – a következő utasítást adom ki:
1. § A Miniszterelnöki Kabinetiroda Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az 1. mellékletben
foglaltak szerint határozom meg.
2. § (1) A Szabályzatot, valamint a Miniszterelnöki Kabinetiroda belső szabályzatait szükség szerint, de legalább évente felül
kell vizsgálni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti felülvizsgálat megtörténtéről a  Miniszterelnöki Kabinetiroda közigazgatási államtitkára
a  felülvizsgálat eredményének egyidejű továbbításával tájékoztatja a  Miniszterelnöki Kormányiroda közigazgatási
államtitkárát.
3. § Ez az utasítás 2018. december 1-jén lép hatályba.
4. § Hatályát	veszti	a Miniszterelnöki	Kabinetiroda	Szervezeti	és	Működési	Szabályzatáról	szóló	1/2018.	(VII.	6.)	MK	utasítás.
Rogán Antal s. k.,
 a miniszterelnök kabinetfőnöke


text:
261/2012. (X. 11.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f) pontja, továbbá a Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
Magyarország iránti elkötelezettségéért, a magyar–német kapcsolatok ápolása és fejlesztése érdekében végzett
sokoldalú, kimagasló tevékenységéért, a magyar EU-elnökség munkájának támogatásáért
Hans-Gert Pöttering, a Konrad Adenauer Alapítvány elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND NAGYKERESZTJE polgári tagozata; a diszkrimináció és a rasszizmus megszüntetése érdekében végzett több évtizedes munkája elismeréseként,
a romagyilkosságok áldozatai családjainak támogatásáért, sokoldalú karitatív tevékenysége elismeréseként
Romani Rose, a Német Szintik és Romák Központi Tanácsának elnöke részére,
Magyarország iránti elkötelezettségéért, a magyar–német kapcsolatok ápolása és fejlesztése érdekében végzett
sokoldalú, kimagasló tevékenysége elismeréseként Wolfgang Gerhardt, a Friedrich Naumann Alapítvány elnöke, német szövetségi parlamenti képviselő (FDP) részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE polgári tagozata; a magyar–német kapcsolatok fejlesztése, Tata és a németországi Gerlingen testvérvárosi együttműködése érdekében
végzett kiemelkedő munkája, valamint rendezvényszervezői tevékenysége elismeréseként Georg Brenner, Gerlingen város polgármestere részére,
a magyar kultúra határainkon túli megismertetése és népszerűsítése, a sokirányú kulturális kapcsolatok ápolása és
fejlesztése érdekében végzett munkája elismeréseként Robert Christian Bachmann karmester, zeneszerző, a Szegedi Gál Ferenc Hittudományi Főiskola főiskolai tanára, a Szent
Gellért Zenetudományi és Etika Intézet vezetője, a szegedi Szent Gellért Fesztivál alapítója és művészeti igazgatója
részére a MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE polgári tagozata; Berlin és Budapest kapcsolatainak fejlesztése érdekében végzett sokoldalú, lelkiismeretes munkája elismeréseként
Erika Schneider, Berlin Kormányzó Polgármesteri Hivatala Nemzetközi Osztályának nyugalmazott közép- és
kelet-európai referense részére a MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE polgári tagozata;
a paraszti életforma megismertetéséért és megörökítéséért, kiváló portréfotóiért, továbbá népi kultúránk elkötelezett
kutatásáért, megőrzéséért és terjesztéséért Kása Béla fotográfus részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2012. október 3.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
222/2003. (XII. 2.) KE határozata szolgálati viszony megszüntetéséről és szolgálati nyugállományba helyezésről.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontja, a honvédelemről szóló 1993. évi XC. törvény 7. §-a (2) bekezdésének a) pontja, valamint a Magyar Honvédség hivatásos
és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény 56. §-ának k) pontja alapján
— figyelembe véve, hogy az 55. § (1) bekezdése szerint a
hivatásos szolgálat felső korhatárát elérte — beosztásából
történő felmentésével egyidejűleg a honvédelmi miniszter
előterjesztésére, vele egyetértésben a 62. § (1) bekezdésének a) pontja alapján
2003. december 6-i hatállyal hivatásos szolgálati viszonyát megszüntetem és 2003.
december 7-i hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem
Kopasz Jenő mk. dandártábornokot, a HM Gazdasági
Tervező Hivatal főigazgatóját.
Budapest, 2003. november 28. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
61/2009. (HK 3.) MH HEK intézkedése az egészségügyi szakanyagok selejtezéséről, a selejtezési jogkörök gyakorlásáról és speciális szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő hadfelszerelési anyagok
selejtezéséről és a selejtezési jogkörök gyakorlásáról szóló
75/2008. (HK 15.) HM utasítás 19. § d) pontjára – az
egészségügyi szakanyagok selejtezéséről, a selejtezési
jogkörök gyakorlásáról és speciális szabályairól az alábbi
intézkedést adom ki: Az intézkedés hatálya 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter alárendeltségébe, közvetlen felügyelete, közvetlen és fenntartói irányítása alá tartozó szervezetek, a katonai ügyészségek egészségügyi szakállományára, valamint a munkaköri jegyzékükben rendszeresített és a központi gazdálkodás keretében biztosított egészségügyi szakanyagok vonatkozásában, a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek).
2. A honvédelmi szervezetek részére kiadott, illetve
költségvetésük terhére beszerzett, valamint bármely gazdálkodó szervezettől térítésmentesen átvett, ideértve az orvosi helyre felírt készletek és tárgyi eszközök, melyek rendeltetésszerű használata során további használatra alkalmatlanná váltak, vagy gazdaságosan nem javíthatók, selejtezni kell.
3. A Magyar Köztársaság Katonai Felderítő Hivatal
(a továbbiakban: MK KFH) és a Magyar Köztársaság Katonai Biztonsági Hivatal (a továbbiakban: MK KBH) az
egészségügyi szakanyagok selejtezése során – a jelen intézkedés előírásaira való tekintettel – a vonatkozó jogszabályok és a selejtezési szabályzatuk alapján saját hatáskörben járnak el.
Értelmező rendelkezések 4. Jelen intézkedés alkalmazásában:
a) hadfelszerelési egészségügyi anyagok (a továbbiak
ban: anyagok): a honvédelmi szervezetek tevékenységé hez szükséges egészségügyi anyagok, technikai eszközök
és felszerelési tárgyak összessége. Ide tartoznak a személyi állományhoz, a haditechnikai eszközökhöz kapcsolódó
hadinormás anyagok, valamint a személyi állomány ellátásához, munkavégzéséhez, illetve a technikai kiszolgáláshoz szükséges egyéb anyagok, eszközök is;
b) haditechnikai egészségügyi eszközök: az anyagok részét képező az MH katonai szervezeteinek állománytábláiban szükségletként előírt olyan katonai rendeltetésű eszközök, amelyek a katonai műveletek egészségügyi biztosításának közvetlen végrehajtásához és azok támogatásához, kiszolgálásához szükségesek;
c) összetett anyag: minden olyan anyag, amely önálló
egységként vagy készletként kettő vagy több – külön jogszabályban meghatározott – anyagnem anyagát képező berendezéssel, tartozékkal rendelkezik;
d) egészségügyi szakanyag: a egészségügyi gazdálkodás körébe tartozó anyagok összessége.
A selejtezés alapelvei 5. A honvédelmi szervezetek használatában levő egészségügyi anyagot ki kell selejtezni:
a) ha az anyag rendeltetésének megfelelő használatra alkalmatlan;
b) ha az anyagot már nem lehet javítani, illetve a szavatossági vagy felhasználhatósági ideje lejárt;
c) ha az anyag értékcsökkenése, értékvesztése oly mértékű, hogy a további alkalmazása túl nagy ráfordítást követelne (az anyag mindenkori bruttó bekerülési értékének
75%-át meghaladja), kivéve, ha az anyag alkalmazása elengedhetetlen és a pótlása nem biztosított;
d) ha az anyag a Magyar Szabvány, vagy más hatósági
előírás megváltozása következtében felhasználásra alkalmatlanná válik, és ha azt nem lehet az új előírások szerint
átalakítani, illetve a megfelelőséget biztosítani.
A selejtezéshez kapcsolódó feladat- és jogkörök 6. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: ÖHP) parancsnoka selejtezi a HM Fejlesztési és
Logisztikai Ügynökség (a továbbiakban: HM FLÜ) vezérigazgató és az MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ parancsnok (MH egészségügyi főnök) (a továbbiakban: MH HEK parancsnok) egyetértésével a HM
Honvéd Vezérkar főnök (a továbbiakban: HM HVKF) helyettes javaslatát figyelembe véve – a HM HVKF jóváhagyásával az „MH állománytábláiban alkalmazandó hadfelszerelések lajstroma”-ban (a továbbiakban: lajstrom) Kiemelt technikai eszközjellel (K), és Meghatározó technikai eszközjellel (M) ellátott anyagokat.
7. Az MH ÖHP parancsnoka selejtezi a HM FLÜ vezérigazgató és az MH HEK parancsnok és egyetértésével az
összetett anyagokat, kivéve az 5. pont hatálya alá tartozó
anyagokat.
8. Az MH HEK parancsnok selejtezi az 5. és 6. pont hatálya alá nem tartozó anyagokat.
9. Összetett anyagokból pótlás nélkül egészségügyi
szakanyagot csak az MH HEK parancsnok egyetértésével
lehet kiselejtezni.
10. A Honvédelmi Minisztérium Állami Egészségügyi
Központ főigazgató selejtezi az 5. és 6. pont hatálya alá
nem tartozó, saját egészségügyi gazdálkodási körébe tartozó anyagok összességét, melyeket a selejtezés végrehajtása után a vonatkozó előírás szerint kell megsemmisíteni.
11. A honvédelmi szervezet parancsnoka (vezetője) selejtezi a szervezet vagyoni nyilvántartásában lévő központi ellátású, nem csereköteles anyagokat, hagyományos lázmérőt és üveg-, valamint gumiárukat, beleértve a „csapat”
készletükben lévő ezen anyagokat is.
A selejtezés előkészítése, végrehajtása 12. A selejtezés előkészítését és végrehajtását a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő hadfelszerelési anyagok selejtezéséről és a selejtezési jogkörök gyakorlásáról szóló 75/2008. (HK 15.) HM utasítás, valamint
a HM fejezet egységes számviteli politikája (nyt. szám
95/65/2001) 3. számú mellékleteként kiadott Selejtezési
Szabályzat (a továbbiakban: Szabályzat) előírásainak maradéktalan betartásával és ezen intézkedésben meghatározottaknak megfelelően kell végrehajtani.
13. A „csapat” készletből történő selejtezés esetén a selejtezésre váró anyagot a „béke” készletbe kell vonni, a
pótlást igényelni kell „csapat” pótlás megjelöléssel,
visszapótlásig a selejtezési jegyzőkönyv egy példányát a
komplett teljességi jegyzéke mellett kell tárolni.
14. A központi selejtezésű, illetve csereköteles anyagokat be kell szállítani a központi ellátó szervezet raktárába.
A gazdaságosság figyelembevételével a selejtezésre jogosult a selejtezés helyszínét meghatározhatja.
15. A saját hatáskörben végrehajtott selejtezésekről készült okmányok egy példányát az MH szintű nyilvántartás
vezetését végző MH HEK részére a végrehajtást követő
10 napon belül meg kell küldeni.
16. A károkozás kapcsán – beleértve a túlkészletezés
következtében a szavatossági idő lejártából eredő kárt,
vagy a karbantartás elmulasztása következtében selejtté
vált készleteket, tárgyi eszközöket – selejtté vált anyagokat a káreljárás befejezéséig sérült állapotban meg kell tartani, bontást, értékesítést csak a vizsgálat lezárása után lehet végrehajtani.
17. Káresemény kapcsán selejtté vált anyag selejtezését
a lefolytatandó káreljárás nem hátráltathatja. Ebben az
esetben a nyilvántartást „Szemletanúsítvány” kiadásával
kell módosítani.
Záró rendelkezések 18. Ez az intézkedés a közzétételét követő 8. napon lép
hatályba.
19. Jelen intézkedés hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti: az egészségügyi szakanyagok, készletek és
tárgyi eszközök selejtítési jogköreinek szabályozásáról
szóló Honvéd Vezérkar Egészségügyi Csoportfőnökének
70/2000. sz. intézkedése.
Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
MH egészségügyi főnök


text:
2017. CXV. törvény a Magyarország Kormánya és a Bolgár Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Bolgár Köztársaság Kormánya
között a  minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
A MINŐSÍTETT ADATOK CSERÉJÉRŐL ÉS KÖLCSÖNÖS VÉDELMÉRŐL
Magyarország Kormánya és a Bolgár Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: a Felek),
Elismerve a Felek közötti kölcsönös együttműködés jelentőségét,
Felismerve, hogy a Felek közötti jó együttműködés során szükség lehet minősített adatok cseréjére,
Elismerve, hogy azonos szintű védelmet biztosítanak a minősített adatok számára,
Kívánatosnak tartva, hogy a  közöttük vagy a  joghatóságuk alá tartozó jogi személyek és természetes személyek
között kicserélt minősített adatok védelemben részesüljenek,
Kölcsönösen tiszteletben tartva a nemzeti érdekeket és a biztonságot, az alábbiakban állapodtak meg:
1. CIKK
AZ EGYEZMÉNY CÉLJA ÉS ALKALMAZÁSI TERÜLETE
(1) Jelen Egyezmény célja, hogy védelmet biztosítson a  Felek, valamint a  joghatóságuk alá tartozó jogi személyek és
természetes személyek közötti együttműködés során kicserélt vagy keletkezett minősített adatok számára.
(2) Jelen Egyezmény nem érinti a Felek azon kötelezettségeit, amelyek más kétoldalú vagy többoldalú megállapodás
alapján keletkeztek, beleértve valamennyi, a minősített adat cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezményt.
2. CIKK
FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
Jelen Egyezmény alkalmazásában:
a) minősített adat: megjelenési formájától vagy természetétől függetlenül, minden olyan adat, amelyet
bármelyik Fél nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak rendelkezései szerint védelemben kell
részesíteni a  minősített adat biztonságának megsértésével szemben, és amelyen a  minősítési szint
feltüntetésre került;
b) minősítési szint: az  a  kategória, amely a  nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok rendelkezései alapján
a minősített adat fontosságának mértékére, az adathoz történő hozzáférés korlátozásának fokára és a Felek
által teljesítendő védelem szintjére utal;
c) minősített adat biztonságának megsértése: olyan, jelen Egyezménnyel vagy a  Felek nemzeti jogszabályaival
és egyéb szabályainak rendelkezéseivel ellentétes tevékenység vagy mulasztás, ami a  minősített adat
nyilvánosságra hozatalához, elvesztéséhez, megsemmisüléséhez, jogosulatlan felhasználásához vagy egyéb
módon történő megsértéséhez vezethet;
d) minősített szerződés: olyan szerződés, amely minősített adatot tartalmaz, vagy amely alapján minősített
adathoz való hozzáférés szükséges;
e) szerződő: olyan természetes személy vagy jogi személy, amely a  nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok
rendelkezéseivel összhangban rendelkezik a minősített szerződések megkötésére irányuló jogképességgel;
A törvényt az Országgyűlés a 2017. október 3-i ülésnapján fogadta el.
f ) alvállalkozó: olyan természetes személy vagy jogi személy, amely rendelkezik a  minősített szerződések
megkötésére irányuló jogképességgel, és amely a szerződővel alvállalkozói szerződést köt;
g) telephely biztonsági tanúsítvány: a  hatáskörrel rendelkező hatóság azon döntése, amely megállapítja, hogy
a  jogképességgel rendelkező jogi személy a  nemzeti jogszabályokkal és egyéb szabályok rendelkezéseivel
összhangban rendelkezik a  minősített adatok kezelésére és tárolására vonatkozó fizikai és szervezeti
képességekkel;
h) személyi biztonsági tanúsítvány: a  hatáskörrel rendelkező hatóság azon döntése, amely megállapítja, hogy
a  természetes személy a  nemzeti jogszabályokkal és egyéb szabályok rendelkezéseivel összhangban
hozzáférhet minősített adatokhoz;
i) szükséges ismeret: az  a  követelmény, amely alapján meghatározott minősített adathoz való hozzáférés csak
annak a  személynek biztosítható, akinek az  adott minősített adathoz való hozzáférés hivatali kötelessége
vagy meghatározott feladata ellátásához igazoltan szükséges;
j) nemzeti biztonsági hatóság: az  az állami szerv, amely jelen Egyezmény alkalmazásáért és felügyeletéért
felelős;
k) átadó fél: az  a  Fél, beleértve a  joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes személyeket,
amelyik a minősített adatot átadja;
l) átvevő fél: az  a  Fél, beleértve a  joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes személyeket,
amelyik a minősített adatot átveszi;
m) harmadik fél: bármely olyan állam, beleértve a  joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes
személyeket, vagy nemzetközi szervezet, amely nem részese jelen Egyezménynek.
3. CIKK
NEMZETI BIZTONSÁGI HATÓSÁGOK (1) A Felek nemzeti biztonsági hatóságai:
Magyarországon:
– Nemzeti Biztonsági Felügyelet
(National Security Authority)
A Bolgár Köztársaságban:
– Állami Információbiztonsági Bizottság
(Държавна комисия по сигурността на информацията)
(2) A nemzeti biztonsági hatóságok tájékoztatják egymást hivatalos elérhetőségi adataikról és az  azokban
bekövetkezett valamennyi későbbi változásról.
4. CIKK
MINŐSÍTÉSI SZINTEK Az egyes nemzeti minősítési szintek az alábbiak szerint feleltethetők meg egymásnak:
Magyarországon A Bolgár Köztársaságban Angol nyelvű megfelelőjük „Szigorúan titkos!” СТРОГО СЕКРЕТНО TOP SECRET
„Titkos!” СЕКРЕТНО SECRET „Bizalmas!” ПОВЕРИТЕЛНО CONFIDENTIAL „Korlátozott terjesztésű!” ЗА СЛУЖЕБНО ПОЛЗВАНЕ RESTRICTED
5. CIKK
MINŐSÍTETT ADATHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS
Jelen Egyezmény alapján minősített adathoz kizárólag olyan természetes személyek kaphatnak hozzáférést, akik
a  szükséges ismeret elvének megfelelnek, és akik az  érintett Fél nemzeti jogszabályaival és egyéb szabályainak
rendelkezéseivel összhangban erre megfelelő felhatalmazást kaptak.
6. CIKK
ALAPVETŐ BIZTONSÁGI KÖVETELMÉNYEK (1) Az átadó fél:
a) biztosítja, hogy a  minősített adaton a  nemzeti jogszabályai és egyéb szabályainak rendelkezései szerinti
megfelelő minősítési szint feltüntetésre kerüljön;
b) tájékoztatja az átvevő Felet a minősített adat felhasználásával kapcsolatos esetleges feltételekről;
c) késedelem nélkül írásban tájékoztatja az  átvevő Felet az  adat minősítési szintjében vagy a  minősítés
időtartamában bekövetkezett későbbi változásokról.
 (2) Az átvevő fél:
a) biztosítja, hogy a minősített adaton feltüntetésre kerüljön jelen Egyezmény 4. cikke alapján meghatározott
egyenértékű minősítési szint;
b) ugyanolyan szintű védelemben részesíti a minősített adatot, mint amelyet a saját, azonos minősítési szintű
minősített adata számára biztosít;
c) biztosítja, hogy a  minősített adat minősítése nem kerül megszüntetésre, valamint minősítési szintje
megváltoztatásra az átadó fél előzetes, írásbeli hozzájárulása nélkül;
d) biztosítja, hogy az  átadó fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül a  minősített adatot harmadik fél részére
nem adja át;
e) a minősített adatot kizárólag az  átadás során megjelölt célra használja fel, betartva az  átadó Fél által
meghatározott kezelési előírásokat.
7. CIKK
BIZTONSÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉS (1) Az  összeegyeztethető szintű biztonsági követelmények fenntartása érdekében a  nemzeti biztonsági hatóságok
megkeresésre tájékoztatják egymást a  minősített adat védelmével kapcsolatos nemzeti jogszabályokról és egyéb
szabályokról, valamint mindezek gyakorlati alkalmazásáról. A  nemzeti biztonsági hatóságok értesítik egymást
a minősített adatok védelmét érintő nemzeti jogszabályaikban és egyéb szabályaikban bekövetkezett azon jelentős
változásokról, melyek jelen Egyezmény végrehajtását érintik.
(2) Megkeresés esetén a nemzeti biztonsági hatóságok, nemzeti jogszabályaikkal és egyéb szabályaik rendelkezéseivel
összhangban segítséget nyújtanak egymásnak a  személyi biztonsági tanúsítványokkal és telephely biztonsági
tanúsítványokkal kapcsolatos eljárások során.
(3) Megkeresés esetén a  Felek nemzeti jogszabályaikkal és egyéb szabályaikkal összhangban elismerik a  másik Fél
által kibocsátott személyi biztonsági tanúsítványokat és telephely biztonsági tanúsítványokat. Jelen Egyezmény
4. cikkében foglaltak megfelelően alkalmazandók.
(4) A nemzeti biztonsági hatóságok haladéktalanul értesítik egymást az elismert személyi biztonsági tanúsítványokkal
és a telephely biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos változásokról, különösen azok visszavonásáról.
(5) Jelen Egyezmény alapján megvalósuló együttműködés angol nyelven történik.
8. CIKK
MINŐSÍTETT SZERZŐDÉSEK (1) A  minősített szerződéseket a  Felek saját nemzeti jogszabályai és egyéb szabályainak rendelkezései alapján kell
megkötni és teljesíteni. A  nemzeti biztonsági hatóságok megkeresésre megerősítik, hogy a  lehetséges szerződők,
valamint a  szerződéskötést megelőző tárgyalásokban vagy a  minősített szerződések teljesítésében részt vevő
természetes személyek rendelkeznek megfelelő személyi biztonsági tanúsítvánnyal vagy telephely biztonsági
tanúsítvánnyal.
(2) A  nemzeti biztonsági hatóság felkérheti a  másik Fél nemzeti biztonsági hatóságát biztonsági ellenőrzés
lefolytatására a másik Fél területén működő létesítményben, a minősített adatok folyamatos védelmének biztosítása
céljából.
(3) A nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok rendelkezései alapján a minősített szerződés részét képezi a biztonsági
követelményeket megfogalmazó melléklet. A  biztonsági követelményeket megfogalmazó melléklet másolatát
azon Fél nemzeti biztonsági hatósága részére kell továbbítani, amelynek joghatósága alatt a minősített szerződés
teljesítése történik.
(4) A  biztonsági követelményeket megfogalmazó melléklet a  nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok
rendelkezéseivel összhangban legalább a következőket tartalmazza:
a) minősítési útmutató;
b) az adat minősítési szintjében bekövetkezett változásokról történő tájékoztatás menetének leírása;
c) kommunikációs csatornák;
d) a minősített adat továbbításának menete;
e) a  szerződéssel érintett minősített adat védelmének koordinálásáért felelős nemzeti biztonsági hatóságok
elérhetőségi adatai;
f ) értesítési kötelezettség a minősített adat biztonságának bekövetkezett vagy gyanított megsértése esetén.
(5) Az alvállalkozók kötelesek ugyanazon biztonsági követelményeknek eleget tenni, mint a szerződő.
9. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT TOVÁBBÍTÁSA (1) A  minősített adat továbbítása az  átadó fél nemzeti jogszabályaival és egyéb szabályainak rendelkezéseivel
összhangban diplomáciai úton, vagy a  nemzeti biztonsági hatóságok által írásban meghatározott egyéb módon
történik.
(2) A Felek a nemzeti biztonsági hatóságok által írásban jóváhagyott biztonsági eljárási rend szerint, elektronikus úton is
továbbíthatnak minősített adatot.
(3) Minősített adatot tartalmazó nagyméretű küldemény továbbítása esetén a  nemzeti biztonsági hatóságok
kölcsönösen megállapodnak a továbbítás módjáról, az útvonalról és az egyéb biztonsági intézkedésekről.
10. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT SOKSZOROSÍTÁSA, FORDÍTÁSA ÉS MEGSEMMISÍTÉSE
(1) Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adatról készült másolatokon és fordításokon fel kell tüntetni
a  megfelelő minősítési szintet és az  adatot úgy kell védeni, mint az  eredeti minősített adatot. A  sokszorosított
példányok számát a hivatalos célból szükséges mértékre kell korlátozni.
(2) Jelen Egyezmény alapján átadott minősített adat fordítása során keletkező példányokon a fordítás nyelvén fel kell
tüntetni, hogy az az átadó fél minősített adatát tartalmazza.
(3) Jelen Egyezmény alapján átadott „Szigorúan titkos!” / СТРОГО СЕКРЕТНО / TOP SECRET minősítésű adat fordítása
vagy sokszorosítása kizárólag az átadó Fél előzetes írásbeli hozzájárulásával lehetséges.
(4) A minősített adatot oly módon kell megsemmisíteni, hogy annak helyreállítása se részben, se egészben ne legyen
lehetséges.
(5) Jelen Egyezmény alapján átadott „Szigorúan titkos!” / СТРОГО СЕКРЕТНО / TOP SECRET minősítésű adat nem
semmisíthető meg és az átadó félnek vissza kell szolgáltatni.
(6) A minősített adatot olyan válsághelyzet esetén, amely lehetetlenné teszi a védelmét, vagy ha az átadó félhez való
visszajuttatása nem lehetséges, késedelem nélkül meg kell semmisíteni. A  minősített adat megsemmisítéséről
az átvevő fél nemzeti biztonsági hatósága írásban értesíti az átadó fél nemzeti biztonsági hatóságát.
11. CIKK
LÁTOGATÁSOK (1) Minősített adathoz való hozzáférést igénylő látogatásra az  érintett Fél nemzeti biztonsági hatóságának előzetes
írásbeli jóváhagyása alapján kerülhet sor.
(2) A  látogató Fél nemzeti biztonsági hatósága a  tervezett látogatásról a  fogadó Fél nemzeti biztonsági hatóságát
legalább húsz nappal a látogatás időpontja előtt látogatási kérelem formájában értesíti. Sürgős esetben, a nemzeti
biztonsági hatóságok előzetes egyeztetését követően a  látogatási kérelem a  látogatás kezdetéhez közelebbi
időpontban is benyújtható.
(3) A látogatási kérelem az alábbiakat tartalmazza:
a) a  látogató neve, születési ideje és helye, állampolgársága, útlevelének vagy más személyazonosító
igazolványának száma;
b) a látogató beosztásának és a látogató által képviselt szervezeti egységnek a megjelölése;
c) a látogató személyi biztonsági tanúsítványának szintje és érvényességi ideje;
d) a  látogatás időpontja és időtartama, visszatérő látogatások esetén az  egyes látogatások összesített
időtartama; e) a  látogatás célja, valamint a  megismerendő legmagasabb minősítési szintű minősített adat minősítési
szintjének megjelölése;
f ) a  meglátogatandó minősített adatokat kezelő szerv neve és címe, valamint a  kapcsolattartójának neve,
telefonszáma, faxszáma, e-mail címe;
g) dátum, aláírás és a nemzeti biztonsági hatóság hivatalos pecsétjének lenyomata.
 (4) A  nemzeti biztonsági hatóságok közösen meghatározhatják a  visszatérő látogatásra jogosult személyek listáját.
A visszatérő látogatások további részleteiről a nemzeti biztonsági hatóságok kötelesek megállapodni.
 (5) A  látogató által megismert minősített adatot úgy kell tekinteni, mint a  jelen Egyezmény alapján továbbított
minősített adatot. 12. CIKK
A MINŐSÍTETT ADAT BIZTONSÁGÁNAK MEGSÉRTÉSE
(1) A  nemzeti biztonsági hatóságok haladéktalanul írásban tájékoztatják egymást a  minősített adat biztonságának
megsértéséről, vagy ha mindezek gyanúja merül fel.
(2) Azon Fél nemzeti biztonsági hatósága, ahol a  minősített adat biztonságának megsértésére sor került, nemzeti
jogszabályaival és egyéb szabályaival összhangban haladéktalanul kivizsgálja a  minősített adat megsértését vagy
annak kivizsgálásának kezdeményezéséről gondoskodik. A  másik Fél nemzeti biztonsági hatósága szükség esetén
közreműködik a vizsgálatban.
(3) Az  átvevő fél nemzeti biztonsági hatósága minden esetben írásban tájékoztatja az  átadó fél nemzeti biztonsági
hatóságát a minősített adat biztonsága megsértésének körülményeiről, a kár mértékéről, a kár enyhítése érdekében
megtett intézkedésekről, valamint a vizsgálat eredményéről.
(4) Ha a minősített adat biztonságának megsértése harmadik államban következik be, az adatot továbbító Fél nemzeti
biztonsági hatósága lehetőség szerint megteszi a jelen cikk (2) pontjában előírt intézkedéseket.
13. CIKK
KÖLTSÉGEK
A Felek maguk viselik jelen Egyezmény végrehajtásával összefüggésben felmerült költségeiket.
14. CIKK
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK (1) Jelen Egyezmény határozatlan időre jön létre. Jelen Egyezmény a Felek az Egyezmény hatálybalépéshez szükséges
nemzeti, jogi feltételek teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó értesítése kézhezvételének napját
követő második hónap első napján lép hatályba.
(2) Jelen Egyezmény a  Felek kölcsönös egyetértésével írásban módosítható. A  módosítások hatályba lépésével
kapcsolatban a jelen cikk (1) pontjában foglaltak az irányadók.
(3) Bármelyik Fél jogosult jelen Egyezményt bármikor írásban felmondani. Felmondás esetén az  Egyezmény
a  felmondásról szóló írásbeli értesítés másik Fél általi kézhezvételének napjától számított hat hónap elteltével
hatályát veszti.
(4) Az  Egyezmény megszűnésétől függetlenül jelen Egyezmény alapján kicserélt vagy keletkezett valamennyi
minősített adatot az Egyezményben meghatározott rendelkezések szerint kell védelemben részesíteni, mindaddig,
amíg az átadó fél írásban felmentést nem ad az átvevő fél részére ezen kötelezettség alól.
(5) Jelen Egyezmény értelmezéséből vagy végrehajtásából fakadó vitákat a Felek egymás között egyeztetés és tárgyalás
útján, külső igazságszolgáltatási fórum igénybevétele nélkül rendezik.
Fentiek tanúbizonyságául, az alulírott és az erre felhatalmazott megbízottak jelen Egyezményt aláírásukkal látták el.
Készült Szófiában, 2017. július 5-én, két eredeti példányban, magyar, bolgár és angol nyelven, valamennyi szöveg
egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya A Bolgár Köztársaság Kormánya
 részéről részéről”
„Bizalmas!” ПОВЕРИТЕЛНО CONFIDENTIAL „Korlátozott terjesztésű!” ЗА СЛУЖЕБНО ПОЛЗВАНЕ RESTRICTED
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 14. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) Az  e  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  minősített adatok védelmének szakmai felügyeletéért
felelős miniszter gondoskodik. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
54/2016. (HK 7.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a 2016. Red Bull Air Race Világkupa előkészítéséről és végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján, a
Red Bull Air Race Világkupa budapesti futamának
2015–2017 között történő megrendezésével kapcsolatos
kormányzati szerepvállalásról szóló 1464/2014.
(VIII. 15.) Korm. határozatra figyelemmel a következő
intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe
tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Felkérjük a Nemzeti Közszolgálati Egyetem
Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar dékánját, hogy
működjön közre az együttes intézkedésben meghatározott
feladat előkészítésében és végrehajtásában.
3. A „Red Bull Air Race 2016” (a továbbiakban:
RBAR-16) 2016. július 16–17-én, Budapesten megrendezésre kerülő magyarországi futamát az MH pontonszigetek telepítésével biztosítja.
4. A felmerülő költségek egyrészről a honvédelmi tárca
2016. évi előirányzataiból, a természetbeni ellátás keretében nyújtott támogatási forrásokból (hajtóanyag-fogyasztási keret terhére), másrészről az Ostrermann Kft., mint az
RBAR-16 rendezvény megrendelője (a továbbiakban:
Megrendelő) részéről kerülnek biztosításra. Az RBAR-16
rendezvény kapcsán a honvédelmi szervezeteknél felmerülő költségek fedezete – a HM vezetése által meghatározott keretösszegig – pótelőirányzatként kerül biztosításra a
költségviselő honvédelmi szervezetek részére.
5. Az MH 37. II. Rákóczi Ferenc Műszaki Ezred (a továbbiakban: MH 37. MŰE) az RBAR-16 rendezvény műszaki biztosítása érdekében bruttó 15 millió forint értékben
szolgáltatói szerződést köt a Megrendelővel.
2. Az RBAR-16 rendezvény lebonyolításában részt vevők
feladatai
6. A HM Nemzeti Rendezvényszervező Hivatal részt
vesz az RBAR-16 versenyigazgatósága és az MH
37. MŰE között kötendő szolgáltatási szerződés előkészítési feladataiban.
7. A HVK Hadműveleti Csoportfőnökség részt vesz a
biztosítási és végrehajtási terv szakmai előkészítésében.
8. A HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF) feladatai a következők:
a) felülvizsgálja az összesített költségvetési és logisztikai-biztosítási terveket,
b) koordinálja a logisztikai feladatok biztosítását és,
c) megküldi a felülvizsgált, összesített költségvetési ter
vet a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM
VGH) részére, mely tartalmazza a felmerülő személyi és
logisztikai jellegű pótelőirányzatokat, valamint az ehhez
kapcsolódó esetleges keretösszeg feletti előirányzat
igényekre vonatkozó átcsoportosítási javaslatokat.
9. A HVK Híradó Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF) feladatai a következők:
a) jóváhagyja az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest
Helyőrség Dandár (a továbbiakban: MH BHD) által felterjesztett RBAR-16 rendezvény híradó támogatási tervét és
b) szakmailag felügyeli az RBAR-16 rendezvény híradó
támogatását.
10. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) feladatai a következők:
a) megszervezi és végrehajtja az RBAR-16 rendezvény
biztosítását,
b) saját terve alapján üzemelteti az RBAR-16 rendezvényen használatra tervezett, saját felelősségi körébe tartozó
híradó célrendszereket és eszközöket, valamint végrehajtja ezen eszközök szükség szerinti átcsoportosítását, továbbá bejelenti az MH BHD részére a központi rendszerek,
szolgáltatások és eszközök használatra vonatkozó igényét,
c) a megadott igények alapján – együttműködve az MH
Katonai Rendész Központtal (a továbbiakban: MH KRK)
– megszervezi és technikai eszközökkel biztosítja az
RBAR-16 rendezvénnyel kapcsolatos szállítmány kíséréseket,
d) a rakodási és szállítási feladatok végrehajtása érdekében igényeit az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban:
MH LK) útján megküldi az MH Katonai Közlekedési Központ (a továbbiakban: MH KKK) részére
e) biztosítja az infrastrukturális feladatok végrehajtását,
f) elkészíti az összesített költségvetési és logiszti
kai-biztosítási terveket, mely teljes körűen tartalmazza a
felmerülő személyi és logisztikai jellegű pótelőirányzatokat, valamint az ehhez kapcsolódó esetleges keretösszeg
feletti előirányzat igényekre vonatkozó átcsoportosítási javaslatokat,
g) megküldi az előzetesen egyeztetett szállás igényét az
MH Ludovika Zászlóalj (a továbbiakban: MH LZ) részére,
h) az RBAR-16 rendezvényt követően a végrehajtásban
részt vett szolgálati alárendeltségébe tartozó katonai szervezetekkel együtt feldolgozza a tapasztalatokat és
i) a feladatba bevont szervezetek szállítási kapacitását
meghaladó igényeket, az előzetesen megküldött igények
alapján biztosítja, együttműködve az MH LK-val.
11. Az MH Kiképzési és Doktrinális Központ feladatai
a következők:
a) részt vesz az RBAR-16-tal kapcsolatos tervezési és
koordinációs feladatokban,
b) biztosítja a szükséges belső szabályozók hozzáférhetőségét a szakmai végrehajtók részére az MH Központi
Doktrinális Adatbázison keresztül és
c) az RBAR-16 rendezvényt követően feldolgozza a tapasztalatokat.
12. Az MH KRK feladatai a következők:
a) végrehajtja a szállítási feladatok katonai rendészeti és
forgalomszabályozási feladatait, együttműködve a Budapesti Rendőr-főkapitánysággal és b) a megadott igények alapján együttműködik a szállítási
feladatok végrehajtásában az MH KKK-val.
13. Az MH BHD feladatai a következők:
a) a HVK HIICSF szakmai felügyelete mellett, az MH
ÖHP Híradó, Informatikai, Informatikai és Információvédelmi Főnökség szakállományával együttműködve elké
szíti az RBAR-16 rendezvény híradó támogatási tervét, továbbá a felhasználói igényekre figyelemmel biztosítja a
központi híradó szolgáltatásokat és eszközöket az
RBAR-16 rendezvényre,
b) ellátópontot telepít és működtet az MH 1. Honvéd
Tűzszerész és Hadihajós Ezred újpesti Hadikikötőjében,
valamint biztosítja a részére megküldött élelmezési átjelentőknek megfelelően a végrehajtó állomány élelmezési
és védőitallal történő ellátását és
c) a megadott igények alapján végrehajtja a katonai
szervezetek hőerőgépeinek hajtóanyag feltöltését.
14. Az MH Egészségügyi Központ feladatai a következők:
a) végrehajtja az RBAR-16 rendezvény MH tekinteté
ben történő egészségügyi biztosítását, az Országos Mentőszolgálattal együttműködve és
b) kidolgozza az RBAR-16 rendezvény MH vonatkozású
egészségügyi biztosítási tervét.
15. Az MH LK feladatai a következők:
a) részt vesz az RBAR-16 rendezvény feladataira kije
lölt személyi állomány, technikai eszközök, anyagok szállításában, valamint, a szállítmányok kísérésének végrehajtásában az MH ÖHP igényének megfelelően és
b) biztosítja az MH ÖHP által megigényelt szaktechnikai
eszközöket és szállító eszközöket a feladatok végrehajtására.
16. Az MH LZ feladatai a következők:
a) végrehajtja az MH LZ telephelyére átcsoportosított
végrehajtó állomány elhelyezését, élelmezési és védőitallal történő ellátását,
b) biztosítja az MH LZ telephelyén elhelyezett állomány egészségügyi ellátását és
c) biztosítja az MH ÖHP által megküldött szállásigény
alapján a személyi állomány elhelyezését.
3. Az RBAR-16 rendezvényre történő felkészülés
főbb határidői
17. A honvédelmi szervezetek a költségvetési és logisztikai-biztosítási terveiket és az ezek alapján összeállított
költségvetési tervjavaslataikat az MH ÖHP részére küldik
meg 2016. június 24-ig. Az MH ÖHP az összesített költségvetési és logisztikai-biztosítási terveket a 10. e) pont
szerinti tartalommal, a HVK LOGCSF részére az intézkedés kiadását követő 5. munkanapig megküldi.
18. A honvédelmi szervezetek 2016. június 9-ig megküldik híradó igényüket az MH BHD részére. Az MH
BHD 2016. június 15-ig az összesített igények alapján, valamint az MH ÖHP által meghatározott vezetési rendnek
megfelelően elkészíti az RBAR-16 rendezvény híradó biztosítási tervét, amit a HVK HIICSF részére jóváhagyásra
felterjeszt.
19. Az érintett szervezetek a feladat-végrehajtással kapcsolatos költségeiket a HM VGH által létrehozott 741. számú címrendkódon számolják el. A HVK LOGCSF az általa felülvizsgált, összesített költségvetési tervjavaslatot
megküldi a HM VGH-nak.
20. A HM VGH a honvédelmi szervezetek saját hatáskörű előirányzat-átcsoportosításának rendjéről szóló
34/2014. (IV. 30.) HM utasítás alapján intézkedik az előirányzatok biztosítására a tervjavaslatban szereplő, költségviselő honvédelmi szervezetek részére.
21. A honvédelmi szervezetek az állomány, a technikai
eszközök kijelölését és felkészítését 2016. július 4-ig hajtják végre.
22. Az RBAR-16 rendezvény lebonyolításához szükséges technikai és személyi átcsoportosítást az érintett katonai szervezeteknek 2016. július 6-ig kell végrehajtaniuk az
MH Hadikikötőben.
23. A végrehajtás és bontás feladatait, valamint a
visszacsoportosítást a katonai szervezetek 2016. július
25-ig hajtják végre.
4. Záró rendelkezések 24. Ez az együttes intézkedés az aláírása napján lép hatályba, és 2016. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
3/2016. (I. 20.) Korm. rendelete a genetikai erőforrásokhoz való hozzáféréssel és a hasznosításukból származó hasznok igazságos és méltányos megosztásával kapcsolatos nemzetközi és európai közösségi jogi aktusok végrehajtásának egyes szabályairól.
A Kormány a  Biológiai Sokféleség Egyezményhez kapcsolódó, a  genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről, valamint
a  hasznosításukból származó hasznok igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló
2014. évi VIII. törvény 4. § (4) bekezdésében,
a 9. § tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdés 6. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. A rendelet alkalmazási köre 1. § E rendeletet
a) a  Biológiai Sokféleség Egyezményhez kapcsolódó, a  genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésről, valamint
a  hasznosításukból származó hasznok igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyv
(a továbbiakban: Jegyzőkönyv),
b) a  genetikai erőforrásokhoz való hozzáféréssel és a  hasznosításukból származó hasznok igazságos és
méltányos megosztásával kapcsolatban a  felhasználókra vonatkozó, a  Nagojai Jegyzőkönyv szerinti,
az Unióban alkalmazandó megfelelési szabályokról szóló, 2014. április 16-i 511/2014/EU európai parlamenti
és a tanácsi rendelet (a továbbiakban: Rendelet)
végrehajtásával kapcsolatos eljárásokban kell alkalmazni. 2. Eljáró hatóságok és közreműködő szervek
2. § (1) A Jegyzőkönyv 13. cikk 1. pontja szerinti nemzeti kapcsolattartó pont a természetvédelemért felelős miniszter által
vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium).
(2) A Rendelet 16. cikk (1) bekezdésében meghatározott jelentéstételi feladatokat a minisztérium látja el.
 (3) A Rendelet 9. cikk (3) bekezdés a) pontjában előírt ellenőrzési tervet a minisztérium készíti el.
3. § A Rendelet 6.  cikk (1)  bekezdése szerinti illetékes hatóság az  Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi
Főfelügyelőség (a továbbiakban: OKTF).
4. § A Rendelet
a) 5. cikk (2) bekezdésében meghatározott mérlegelési és értesítési hatósági feladatokat, és
b) 5. cikk (4) bekezdésében meghatározott ellenőrzési feladatokat
a természetvédelemért felelős miniszter látja el.
5. § (1) A Jegyzőkönyv 17. cikke szerinti ellenőrzési pontok:
a) a genetikai erőforrások vagy genetikai erőforrásokhoz kapcsolódó hagyományos tudás hasznosításával járó
kutatás-finanszírozás területén
aa) a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal,
ab) a Magyar Tudományos Akadémia;
b) a  genetikai erőforrás vagy genetikai erőforráshoz kapcsolódó hagyományos tudás felhasználásával
kifejlesztett termék engedélyezése, forgalomba hozatala, ellenőrzése területén
ba) a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal,
bb) az Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet.
(2) Az (1) bekezdésben felsoroltakon túl ellenőrzési pontnak minősül minden olyan szerv, amely a genetikai erőforrás
vagy genetikai erőforráshoz kapcsolódó hagyományos tudás
a) hasznosításával járó kutatás finanszírozására irányuló igényt bírál el,
b) felhasználásával kifejlesztett terméket, illetve annak forgalomba hozatalát szakhatóságként elbírálja,
c) felhasználásával kifejlesztett terméket, illetve annak forgalomba hozatalát engedélyezi, vagy
d) felhasználásával kifejlesztett terméket, illetve annak forgalmazását ellenőrzi.
3. Nyilatkozattételi kötelezettség 6. § (1) Aki genetikai erőforrások vagy genetikai erőforrásokhoz kapcsolódó hagyományos tudás hasznosításával járó
kutatás finanszírozására igényt nyújt be, a  Rendelet 4.  cikke szerinti kötelezettség teljesítésről az  511/2014/EU
európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a  gyűjtemények nyilvántartása, a  felhasználói megfelelés monitoringja
és a  bevált gyakorlatok tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló
2015. október 13-i 2015/1866 bizottsági végrehajtási rendelet által meghatározott módon nyilatkozik az OKTF-nek.
(2) Az OKTF nyilatkozattételre szólítja fel azt, aki genetikai erőforrás vagy genetikai erőforráshoz kapcsolódó hagyományos tudás
a) hasznosításával járó kutatás finanszírozására irányuló igény benyújtása során az (1) bekezdésben, vagy
b) felhasználásával kifejlesztett termék engedélyezését, illetve forgalomba hozatalát megelőzően a  Rendelet
7. cikk (2) bekezdésében
előírt nyilatkozatot nem tette meg.
(3) A nyilatkozattételre kötelezett a (2) bekezdésben foglalt felszólítást követő 15 napon belül nyilatkozik az OKTF-nek.
 (4) Az OKTF a nyilatkozatot feltölti az információs központba, melynek közzétételét a minisztérium hagyja jóvá.
4. Információ-szolgáltatás 7. § (1) Az  5.  § (1)  bekezdésében felsorolt ellenőrzési pontok a  genetikai erőforrások és a  genetikai erőforrásokhoz
kapcsolódó hagyományos tudás felhasználását érintő, hatáskörébe tartozó eljárás során beérkezett kérelemről
vagy bejelentésről, a  kérelem vagy bejelentés beérkezésétől számított 8 napon belül, amennyiben az  eljárás
határozathozatallal zárul, úgy legkésőbb az alapeljárást lezáró határozattal egyidejűleg tájékoztatja az OKTF-et.
(2) Az OKTF a 6. § szerint beérkezett nyilatkozatokról, illetve a 6. § (2) bekezdés szerinti nyilatkozattételi kötelezettség
elmulasztásáról a  hatáskörükbe, illetve feladatkörükbe tartozó ügyekben az  5.  § szerint érintett szerveket,
intézményeket tájékoztatja.
(3) Az  OKTF a  minisztériumot az  elvégzett ellenőrzésekről és megtett intézkedésekről – elektronikus úton – szükség
szerint, de legalább évente egyszer, a tárgyévet követő év március 31-ig tájékozatja.
5. A genetikai erőforráshoz való hozzáféréssel és hasznosításával kapcsolatos tevékenységgel
összefüggő jogkövetkezmények
8. § (1) Nem nyújtható finanszírozás genetikai erőforrás vagy genetikai erőforráshoz kapcsolódó hagyományos tudás
hasznosításával járó kutatásra annak, aki – a 6. § (2)–(3) bekezdését figyelembe véve – a 6. § (1) bekezdés szerinti
nyilatkozatot nem teszi meg.
(2) Ha a felhasználó – a 6. § (2)–(3) bekezdését figyelembe véve – a Rendelet 7. cikk (2) bekezdés szerinti nyilatkozatot
nem teszi meg, a genetikai erőforrás vagy genetikai erőforráshoz kapcsolódó hagyományos tudás felhasználásával
kifejlesztett termék
a) forgalomba hozatalát az engedélyező hatóság nem engedélyezi, vagy
b) forgalmazását a  termék megfelelőségének és biztonságának ellenőrzéséért felelős hatóság, vagy a  termék
piacának felügyeletéért felelős hatóság megtiltja.
 (3) Amennyiben a  Rendelet 9.  cikke szerinti ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy a  felhasználó a  4.  cikk szerinti
kötelezettségeit nem, vagy csak részben teljesítette, az  OKTF az  ellenőrzés eredményéről értesíti az  5.  § szerinti
szerveket, intézményeket és kezdeményezi
a) engedélyezett termék esetén az engedély visszavonását,
b) nyilvántartásba vett termék esetén a nyilvántartásból való törlését, továbbá
c) a vonatkozó adatok információs központban történt közzététel visszavonását.
9. § Az OKTF a felhasználót
a) a 6. § (3) bekezdése szerinti kötelezettsége elmulasztása esetén százezer forint,
b) a  Rendelet 4.  cikk 3. bekezdése szerinti kellő gondosság elmulasztása esetén – a  c)  pont szerinti esetet
kivéve – ötmillió forint,
c) a Rendelet 4. cikk 3. bekezdése szerinti kellő gondosság elmulasztása esetén, ha a genetikai erőforrás vagy
genetikai erőforráshoz kapcsolódó hagyományos tudás felhasználásával készült termék kereskedelmi
forgalomba kerül, tízmillió forint
bírság megfizetésére kötelezi. 6. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 16. napon lép hatályba.
 (2) Ez a  rendelet a genetikai erőforrásokhoz való hozzáféréssel és a hasznosításukból származó hasznok igazságos és
méltányos megosztásával kapcsolatban a  felhasználókra vonatkozó, a  Nagojai Jegyzőkönyv szerinti, az  Unióban
alkalmazandó megfelelési szabályokról szóló 2014. április 16-i 511/2014/EU európai parlamenti és a tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
4/2010. (V. 28.) EüM tájékoztatója a 32/2004. (IV. 26.) ESZCSM tájékoztató 2–3. számú mellékletének indikációs pontjaiban feltüntetett kijelölt intézmények, illetve szakorvosok listájáról.
A törzskönyvezett gyógyszerek és a különleges táplálkozási igényt kielégítő tápszerek társadalombiztosítási támogatásba való
befogadásának szempontjairól és a befogadás vagy a támogatás megváltoztatásáról szóló 32/2004. (IV. 26.) ESZCSM rendelet
(a továbbiakban: R.) 5. §-ának (2) bekezdése értelmében az alábbiakban közzéteszem az R. 2. és 3. számú mellékleteinek egyes
indikációs pontjaiban feltűntetett kijelölt intézmények 2011. január 1-jétől érvényes listáját:
I. Az R. 2. számú mellékletében foglalt kiemelt, indikációhoz kötött
támogatási kategóriához kijelölt intézmények listája
EÜ100 25. ponthoz: Város Intézmény neve Budapest Semmelweis Egyetem III. Sz. Belgyógyászati Klinika
Budapest Főv. Önk. Heim Pál Gyermekkórház Madarász Utcai Részleg
EÜ100 26/a-26/b-26/c. pontokhoz: Város Intézmény neve Budapest HM Állami Egészségügyi Központ
Budapest Budai Irgalmasrendi Kórház Budapest Országos Reumatológiai és Fizioterápiás Intézet
Debrecen
Debreceni Egyetem Orvos- és Egészségtudományi Centrum
Reumatológiai és Immunológiai Tanszék
Debrecen Kenézy Kórház-Rendelőintézet Egészségügyi Szolgáltató Nonprofit Kft. Eger Markhot Ferenc Kórház Egészségügyi Szolgáltató Nonprofit Kiemelkedően Közhasznú Kft.
Esztergom Esztergom Város Önkormányzata Vaszary Kolos Kórháza Győr Petz Aladár Megyei Oktató Kórház
Gyula Békés Megyei Képviselő-testület Pándy Kálmán Kórháza Hévíz Szent András Állami Reumatológiai és Rehabilitációs Kórház
Kecskemét Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat Kórháza Kerepestarcsa Pest Megyei Flór Ferenc Kórház
Miskolc Szent Ferenc Rehabilitációs Kórház Miskolc Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kórház és Egyetemi Oktató Kórház
Nyíregyháza Jósa András Oktató Kórház Egészségügyi Szolgáltató Nonprofit Kft.
Pécs Pécsi Tudományegyetem Klinikai Központ, Reumatológiai Osztály Szeged Szegedi Tudományegyetem Szent-Györgyi Albert Klinikai Központ Reumatológiai Osztály
Székesfehérvár Fejér Megyei Szent György Kórház Szolnok MÁV Kórház és Rendelőintézet
Szombathely Vas Megyei Markusovszky Kórház Nonprofit Zrt. Veszprém Veszprém Megyei Csolnoky Ferenc Kórház Nonprofit Zrt.
EÜ100 44–45–46. pontokhoz: Város Intézmény neve Budapest Főv. Önk. Szent János és Észak-budai Egyesített Kórházai
Budapest
Semmelweis Egyetem I. és II. Sz. Belgyógyászati Klinika,
I. és II. Sz. Gyermekgyógyászati Klinika
Budapest HM Állami Egészségügyi Központ Budapest Főv. Önk. Heim Pál Gyermekkórház
Budapest Főv. Önk. Heim Pál Gyermekkórház Madarász utcai Részlege
Budapest Főv. Önk. Péterfy Sándor Utcai Kórház-Rendelőintézet és Baleseti Központ
Békéscsaba Réthy Pál Kórház-Rendelőintézet Debrecen
Debreceni Egyetem Orvos- és Egészségtudományi Centrum,
Belgyógyászati Intézet, Gyermekklinika
Győr Petz Aladár Megyei Oktató Kórház Kaposvár Kaposi Mór Oktató Kórház
Miskolc Miskolci Semmelweis Ignác Egészségügyi Központ és Egyetemi Oktató Kórház Nonprofit Kft.
Miskolc
Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kórház és Egyetemi Oktató Kórház
Gyermek-egészségügyi Központ
Pécs
Pécsi Tudományegyetem Klinikai Központ,
I. Sz. Belgyógyászati Klinika, Gyermekgyógyászati Klinika
Szeged
Szegedi Tudományegyetem Szent-Györgyi Albert Klinikai Központ
I. Belgyógyászati Klinika, Gyermekgyógyászati Klinika
Szekszárd Tolna Megyei Önkormányzat Balassa János Kórháza Szombathely Vas Megyei Markusovszky Kórház Nonprofit Zrt.
Veszprém Veszprém Megyei Csolnoky Ferenc Kórház Nonprofit Zrt.
Zalaegerszeg Zala Megyei Kórház EÜ100 47–48. pontokhoz: Város Intézmény neve
Budapest HM Állami Egészségügyi Központ Budapest Budai Irgalmasrendi Kórház
Budapest Országos Reumatológiai és Fizioterápiás Intézet Debrecen
Debreceni Egyetem Orvos- és Egészségtudományi Centrum
Reumatológiai Tanszék, Klinikai Immunológiai Tanszék
Debrecen Kenézy Kórház-Rendelőintézet Egészségügyi Szolgáltató Nonprofit Kft. Eger Markhot Ferenc Kórház Egészségügyi Szolgáltató Nonprofit Kiemelkedően Közhasznú Kft.
Esztergom Esztergom Város Önkormányzata Vaszary Kolos Kórháza Győr Petz Aladár Megyei Oktató Kórház
Gyula Békés Megyei Képviselő-testület Pándy Kálmán Kórháza Hévíz Szent András Állami Reumatológiai és Rehabilitációs Kórház
Kecskemét Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat Kórháza Kerepestarcsa Pest Megyei Flór Ferenc Kórház
Miskolc Szent Ferenc Rehabilitációs Kórház Város Intézmény neve
Miskolc Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kórház és Egyetemi Oktató Kórház
Nyíregyháza Jósa András Oktató Kórház Egészségügyi Szolgáltató Nonprofit Kft.
Pécs Pécsi Tudományegyetem Klinikai Központ, Reumatológiai és Immunológiai Klinika
Szeged Szegedi Tudományegyetem Szent-Györgyi Albert Klinikai Központ Reumatológiai Klinika
Székesfehérvár Fejér Megyei Szent György Kórház Szolnok MÁV Kórház és Rendelőintézet
Szombathely Vas Megyei Markusovszky Kórház Nonprofit Zrt. Veszprém Veszprém Megyei Csolnoky Ferenc Kórház Nonprofit Zrt.
EÜ100 49. ponthoz: Város Intézmény neve Budapest Semmelweis Egyetem Bőr-, Nemikórtani és Dermatoonkológiai Klinika
Budapest Főv. Önk. Heim Pál Gyermekkórház Debrecen Debreceni Egyetem Orvos- és Egészségtudományi Centrum, Bőrgyógyászati Klinika
Kaposvár Kaposi Mór Oktató Kórház Kecskemét Bács-Kiskun Megyei Önkormányzat Kórháza
Miskolc Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kórház és Egyetemi Oktató Kórház
Pécs Pécsi Tudományegyetem Klinikai Központ Bőr-, Nemikórtani és Onkodermatológiai Klinika
Szeged
Szegedi Tudományegyetem Szent-Györgyi Albert Klinikai Központ,
Bőrgyógyászati és Allergológiai Klinika
Szombathely Vas Megyei Markusovszky Kórház Nonprofit Zrt. Veszprém Veszprém Megyei Csolnoky Ferenc Kórház Nonprofit Zrt.
EÜ100 50. ponthoz: Város Intézmény neve Budapest Főv. Önk. Egyesített Szent István és Szent László Kórház-Rendelőintézet V. Belgyógyászat
Dr. Székely Tamás s. k.,
egészségügyi miniszter


text:
1373/B/2008. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára előterjesztett indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a költségvetési szervek belső
ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet
11. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a köztisztviselők képesítési
előírásairól szóló 9/1995. (II. 3.) Korm. rendelet 1. számú
melléklete II. fejezetének 3. pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
3. Az Alkotmánybíróság a költségvetési szervek belső
ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet
11. § (2) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást megszünteti.
I. 1. Indítvány érkezett az Alkotmánybírósághoz a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003.
(XI. 26.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr1.) 11. §-ának
(1)–(2) bekezdései, a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet módosításáról szóló 162/2005. (VIII. 16.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Krmód.) 4. §-a, 15. §-ának (6) bekezdése, valamint a köztisztviselők képesítési előírásairól szóló
9/1995. (II. 3.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr2.)
1. számú melléklete II. fejezetének 3. pontja alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére. Az
indítványozó szerint e rendelkezések, amelyek szerint belső ellenőr 2008. december 31-ét követően csak felsőfokú
iskolai végzettséggel rendelkező személy lehet alkotmányellenesek, mert sértik a jogbiztonság követelményét,
valamint az azzal szoros összefüggésbe hozható szerzett
jogok védelmét, az Alkotmány 37. § (3) bekezdésébe foglaltakat, a rövid felkészülési idő okán a jogalkotásról szóló
1987. évi XI. törvény (a továbbiakban: Jat.) 12. § (3) bekezdését, továbbá az Alkotmány 8. § (2) bekezdését. Indokolásában kifejti, hogy az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének sérelmét abban látja, hogy egy szerzett jog megvonása
sérti a jogbiztonság alkotmányos követelményét. Előadja
továbbá személyes sérelmét is: eszerint 1995. március 1.
napja óta dolgozik revizorként; a közszolgálati jogviszony
létesítésének időpontjában hatályos jogszabályi követelményeknek megfelelt, azonban a hatályos szabályozás
szerintieknek nem.
Ugyancsak az Alkotmány 2. § (1) bekezdése sérelmére
alapítja azon állítását, miszerint a „felsőfokú iskolai végzettség” fogalmát, amit a belső ellenőri munkakör betöltéséhez a
jogalkotó feltételként ír elő, sem a kifogásolt jogszabályok,
sem más jogszabályok nem definiálnak. Megvalósulni látja
az Alkotmány 37. § (3) bekezdésének sérelmét, mivel úgy
véli, hogy jogszabály csak a közszolgálati jogviszony létesítését kötheti feltételekhez, a már fennálló közszolgálati jogviszonyok esetében többletfeltétel nem írható elő. Az indítványozó hivatkozik az Alkotmány 8. § (2) bekezdésébe ütközésre is, mivel szerinte a kérdés törvényi szintű szabályozást igényelne, nem pedig rendeleti szintűt.
Végezetül felhívja a Jat. fentebb már megjelölt 12. §
(3) bekezdését is, mivel szerinte a Krmód. túl rövid időt ad
a jogszabály alkalmazására való felkészülésre.
2. Az indítványozó a szabályozás vonatkozásában a módosító rendelkezéseket megállapító rendelet alkotmányosságának utólagos vizsgálatát is kezdeményezte. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata, hogy nem a módosító
rendelkezéseket hatályba léptető, hanem a módosított rendelkezéseket magába foglaló jogszabályi rendelkezéseket
vizsgálja [8/2003. (III. 14.) AB határozat, ABH 2003, 74,
81.]. Így az Alkotmánybíróság a Krmód. alkotmányosságát külön nem vizsgálta, hanem csak a Kr1. 11. §-ának
(1) és (2) bekezdései, valamint a Kr2. 1. számú melléklete
II. fejezetének 3. pontja tekintetében végezte el az alkotmányossági vizsgálatot.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokrati
kus jogállam.”
„8. § (…)
(2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és
kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja
meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.”
„37.§ (…)
(3) A Kormány tagjai törvényben vagy kormányrende
letben kapott felhatalmazás alapján feladatkörükben eljárva rendeletet adnak ki, amelyek törvénnyel és kormányrendelettel nem lehetnek ellentétesek. A rendeleteket a hivatalos lapban ki kell hirdetni.”
2. A Kr1. indítványozó által felhívott rendelkezése:
„A belső ellenőrre vonatkozó általános és szakmai kö
vetelmények
11. § (1) Belső ellenőrzési tevékenységet legalább az
alábbi követelményeknek megfelelő személy láthat el:
a) szakirányú felsőfokú iskolai végzettség (közgazda
sági, jogi, államigazgatási), vagy
b) más felsőfokú iskolai végzettség esetén a következő
képesítések valamelyikével rendelkezik:
ba) okleveles pénzügyi revizori, bb) pénzügyi-számviteli szakellenőri,
bc) okleveles könyvvizsgálói,
bd) költségvetési ellenőri,
be) mérlegképes könyvelői, illetve azzal egyenértékű
képesítés,
bf) a Belső Ellenőrök Nemzetközi Szervezetének okle
veles belső ellenőri képesítése,
bg) okleveles informatikai rendszerellenőr,
bh) közigazgatási gazdálkodási és ellenőrzési szakértő,
valamint legalább kétéves munkaviszony, köztisztviselői,
illetve közalkalmazotti jogviszony, hivatásos állományú
szolgálati viszony megléte ellenőrzési, költségvetési,
pénzügyi vagy számviteli munkakörben.
(2) Hk.” 3. A Kr2. hivatkozott rendelkezése:
„3. Belső ellenőrzési feladatok
Az I. besorolási osztályban:
a) szakirányú felsőfokú iskolai végzettség (közgazda
sági, jogi, államigazgatási), vagy
b) más felsőfokú iskolai végzettség esetén a következő
képesítések valamelyikével rendelkezik:
ba) okleveles pénzügyi revizori,
bb) pénzügyi-számviteli szakellenőri,
bc) okleveles könyvvizsgálói,
bd) költségvetési ellenőri,
be) mérlegképes könyvelői, illetve azzal egyenértékű
képesítés,
bf) a Belső Ellenőrök Nemzetközi Szervezete okleveles
belső ellenőri képesítése,
bg) okleveles informatikai rendszer ellenőr,
bh) közigazgatási gazdálkodási és ellenőrzési szakértő.”
III. Az indítvány megalapozatlan. 1. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Kr1. elbíráláskor hatályos szövege az indítványozó által kifogásolt 11. § (2) bekezdését a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet módosításáról szóló 180/2009. (IX. 4.) Korm. rendelet 2009.
szeptember 5. napjával hatályon kívül helyezte – mivel a
Kr1. 11. § (1) bekezdésében meghatározott iskolai végzettség vagy képesítés megszerzésére e rendelkezés szerint nyitva álló 2008. december 31-i határidő eltelt – ezért
az eljárást az Alkotmánybíróság e rendelkezés vonatkozásában az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat [a továbbiakban: Ügyrend (ABK 2009. január, 3.)] 31. § a) pontja
alapján megszüntette.
2. Az Alkotmánybíróság érdemben elsőként azt az indítványozói állítást vizsgálta, amely szerint sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvével
kapcsolatba hozható szerzett jogokat a Kr1. és a Kr2. azon
előírása, amely nem csak az újonnan közszolgálati jogviszonyt létesítők számára írja elő a felsőfokú iskolai végzettséget a belső ellenőri tevékenység végzéséhez – ami
az indítványozó szerint alkotmányos –, hanem a már
hosszabb ideje e munkakört betöltők számára is.
Az Alkotmánybíróság e helyütt is hangsúlyozandónak
tartja, hogy a jogbiztonság és a szerzett jog alkotmányos
védelme nem értelmezhető akként, hogy a múltban keletkezett jogviszonyokat alkotmányosan soha nem lehet későbbi szabályozással megváltoztatni. Az Alkotmánybíróság a 40/1997. (VII. 1.) AB határozatában már részletesen
kifejtette, hogy „indokolt esetben az állam szigoríthatja,
akár többször is, valamely foglalkozásba kerülés feltételeit”. A szigorítási előírások azonban – mutat rá a határozat –
„nem állíthatnak olyan objektív korlátot”, amely elzárja a
teljesítés lehetőségét az adott foglalkozást választók elől,
továbbá akkor sem alkotmányosak, ha nem biztosítanak
kellő időt az „új jogi helyzethez való alkalmazkodásra”.
(ABH 1997, 282, 285.)
A Kr1. és a Kr2. vizsgált rendelkezései nem állítanak
olyan objektív korlátot az e tevékenységet betöltők, illetve
jövőben betölteni kívánók elé, amely kizárná az e foglalkozási ágba való bekerülés lehetőségét. Annak a kérdésnek a megválaszolása azonban, hogy kellő időt biztosított-e a jogalkotó a jogszabályi rendelkezésekben foglalt
új feltételekre való felkészüléshez a már hivatalban lévő
köztisztviselők számára a szabályozás történeti áttekintését kívánja meg.
A belső ellenőrre vonatkozó általános és szakmai követelményeket a Kr1. és a Kr2. együttesen határozzák meg.
A Kr1. hatályba lépésétől 2005. augusztus 14. napjáig a
belső ellenőrre vonatkozó képesítési előírások tekintetében a következő rendelkezést tartalmazta: „11. § (1) Belső
ellenőrzési tevékenységet legalább az alábbi követelményeknek megfelelő büntetlen előéletű magyar állampolgár
láthat el:
a) szakirányú felsőfokú iskolai végzettség (közgazdasági, jogi), vagy
b) más felsőfokú iskolai végzettség esetén a következő
képesítések valamelyikével rendelkezik:
ba) okleveles pénzügyi revizori,
bb) pénzügyi-számviteli szakellenőri,
bc) okleveles könyvvizsgálói,
bd) költségvetési ellenőri,
be) mérlegképes könyvelői, illetve azzal egyenértékű
képesítés,
bf) a Belső Ellenőrök Nemzetközi Szervezete okleveles
belső ellenőri képesítése,
bg) okleveles informatikai rendszer ellenőr;
valamint az a), illetve a b) pontban meghatározott képzettség és képesítés mellett legalább kétéves munkaviszony,
köztisztviselői, illetve közalkalmazotti jogviszony, hivatásos állományú szolgálati viszony megléte költségvetési,
pénzügyi vagy számviteli munkakörben.
(2) A költségvetési szerv vezetője indokolt esetben az
(1) bekezdésben meghatározott iskolai végzettség vagy
képesítés megszerzésére 2006. december 31-ig halasztást,
illetve az (1) bekezdésben meghatározott idő alól felmentést adhat.” A Kr1. ezen rendelkezését módosította a költségvetési szervek belső ellenőrzéséről szóló 193/2003.
(XI. 26.) Korm. rendelet módosításáról szóló 162/2005.
(VIII. 16.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Krmód.) az
érintettekre nézve kedvezően akképpen, hogy a feltételek
megléte hiányában kinevezett köztisztviselők esetében a
szükséges képesítés megszerzésére előírt korábbi 2006.
december 31-i határidőt 2008. december 31-re módosította. Eszerint téves az indítványozó állítása, miszerint a
Krmód. következménye, hogy belső ellenőri tevékenységet csak felsőfokú végzettséggel lehet betölteni.
Ezért az Alkotmánybíróság elutasította az indítványi
kérelmet, amely szerint a Kr1., valamint a Kr2. hivatkozott
rendelkezései a szerzett jogok megvonásával sértik az Alkotmányban rögzített jogállamiság elvét. A szigorított feltételek teljesítése a rendelet hatályba lépése után is nyitva
áll mindenki előtt, senkit nem zár el a belső ellenőri tevékenység végzésének lehetőségétől. Ugyancsak megalapozatlannak találta az Alkotmánybíróság a fentebb kifejtett
érvelés alapján azon indítványozói állítást, miszerint a jogalkotó nem biztosított kellő felkészülési időt az új jogi szabályozáshoz való alkalmazkodásra. Az Alkotmánybíróság
megállapította, hogy a 2003. végétől 2008. december
31-ig tartó időkeret összességében elégséges átmeneti időnek tekinthető a jogalkotó által megkövetelt feltételek teljesítéséhez. Így az Alkotmánybíróság az indítványt ebben
a tekintetben elutasította.
3. Ugyancsak a jogállamiság, jogbiztonság kérdéskörét
érintően vizsgálta az Alkotmánybíróság az indítványozó
állítását amely szerint az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe
ütközik, hogy a „felsőfokú iskolai végzettség” fogalmát,
amit a belső ellenőri munkakör betöltéséhez a jogalkotó
feltételként előírt, sem a kifogásolt jogszabályok, sem más
jogszabályok nem definiálják.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó tévesen hivatkozik arra, hogy a „felsőfokú iskolai
végzettség” fogalmát semmilyen jogszabály nem definiálja. A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
(a továbbiakban: Ftv.) 11. §-a meghatározza a felsőfokú
végzettségi szintet biztosító képzéseket, amelyek a következők: alapképzés, mesterképzés, doktori képzés, amelyek
az Ftv. 1. számú mellékletében felsorolt, államilag elismert intézményekben végezhetők. Ugyanakkor meghatározza az Ftv. 11. § (3) bekezdése a felsőoktatás keretében
szervezhető, felsőfokú képzettséget nem biztosító képzési
formákat is: a felsőfokú szakképzést és a szakirányú továbbképzést. Vagyis az Ftv. rendelkezéseiből a Kr1., illetve a Kr2. által használt fogalom jelentés-tartalma egyértelműen megállapítható.
Az Alkotmánybíróság 1160/B/1992. AB határozatában
a következőket rögzítette: „A jogszabályok rögzített nyelvi formában jelennek meg. Az Alkotmánybíróság követ
kezetes gyakorlata szerint alkotmányellenessé az a szabály
nyilvánítható, amely értelmezhetetlen voltánál fogva teremt jogbizonytalanságot, mert hatását tekintve nem kiszámítható és a címzettjei számára előre nem látható.
[42/1997. (VII. 1.) AB határozat, ABH 1997, 299, 301.]
Ha egy jogszabály nem definiál egy fogalmat, de valamely
más jogszabály ismeretében a fogalom pontosan definiálható, nem eredményez jogbizonytalanságot a jogalkalmazás során. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint a jogbiztonság elve ilyen esetekben csak akkor sérül, ha a jogalkotó egyáltalán nem alkot meg valamely, az egységes jogalkalmazás számára szükséges definíciót, vagy a vonatkozó szabályozásból a fogalom tartalma nem állapítható meg
kellő egyértelműséggel, és így a fogalom-meghatározás
vagy éppen a fogalom meghatározatlansága a jogalkalmazónak önkényes döntést tesz lehetővé.
Az Alkotmánybíróság mindezekre tekintettel megállapította, hogy a jogalkotó által, a kifogásolt jogszabályokban használt „felsőfokú iskolai végzettség” fogalma jelentésének vizsgálata alapján nem lehet olyan következtetésre
jutni, hogy annak tartalma a norma címzettjei, illetve a jogalkalmazás számára homályos, vagy eleve értelmezhetetlen lenne, és emiatt sértené a jogbiztonságot.
Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt ebben a tekintetben is elutasította.
4. Az indítványozó szerint a támadott szabályozás az
Alkotmány 37. § (3) bekezdésével is ellentétes, mivel úgy
véli, hogy jogszabály csak a közszolgálati jogviszony létesítését kötheti feltételekhez, a már fennálló közszolgálati
jogviszonyok esetében pedig többletfeltétel nem írható
elő.
Az Alkotmány 37. § (3) bekezdése a miniszterek feladatellátásával összefüggésben rögzíti, hogy a miniszterek
jogalkotási hatásköre feladataik ellátása körére szűkített,
továbbá azt, hogy a miniszteri rendelet nem lehet ellentétes törvénnyel, a Kormány rendeletével.
Az Alkotmánybíróság szerint az indítványozó által felhozott érv és a hivatkozott alkotmányos rendelkezés között alkotmányjogilag értékelhető összefüggés nem áll
fenn; már csak azért sem, mert az indítványozó által támadott jogszabályokat nem miniszter, hanem a Kormány alkotta, így az indítványt e részében is elutasította.
5. Végezetül az indítványozó hivatkozik még a Kr1. és a
Kr2. hivatkozott rendelkezéseinek az Alkotmány 8. §
(2) bekezdésébe ütközésére is azon az alapon, hogy indítványozó szerint a kérdés törvényi szintű szabályozást igényelne, nem pedig rendeleti szintűt.
Az Alkotmány 8. § (2) bekezdése az alapjogok és kötelességek tartalmának és lényeges garanciáinak meghatározása törvényi szintű szabályozásának követelményét rögzíti. Az indítványozó által vitatott rendelkezések a költségvetési szerveknél a belső ellenőri tisztség betöltéséhez
szükséges képesítési előírásokat határozzák meg. Az indít
ványozó nem jelöli meg azt az alapjogot, melyet csak törvényben lehetne korlátozni, így ennek alapján a kormányrendeleti szabályozásnak az Alkotmány 8. § (2) bekezdésébe ütközése sem állapítható meg.
Budapest, 2010. április 27. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
alkotmánybíró előadó alkotmánybíró


text:
63/2008. (HK 14.) HM utasítása a Tárca Védelmi Tervező Rendszer továbbfejlesztését végző munkacsoport létrehozásáról és tevékenységéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján
a Tárca Védelmi Tervező Rendszer továbbfejlesztését
végző munkacsoport létrehozására és tevékenységére az
alábbi
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint közvetlen
felügyelete alá tartozó szervezetekre, tovább a Magyar
Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. § A munkacsoport vezetője: a HM Védelmi Tervezési Főosztály (a továbbiakban: HM VTF) főosztályvezetője, helyettese: a HM VTF Rendszerfejlesztő és Támogató Osztály osztályvezetője.
3. § (1) A munkacsoport állandó tagjai:
a) HM Tervezési és Koordinációs Főosztály tervezési
osztályvezető;
b) HM Védelempolitikai Főosztály stratégiai elemző és
tervező osztályvezető;
c) HM Védelemgazdasági Főosztály gazdasági és be
szerzési osztályvezető;
d) HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály hadműve
leti és fegyvernemi osztályvezető;
e) HM Haderőtervezési Főosztály haderőtervezési és
modernizációs osztályvezető;
f) HM Infrastrukturális Ügynökség tervezési és koordi
nációs osztályvezető;
g) HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség központi
költségvetési osztályvezető;
h) HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség program és
erőforrás tervező osztályvezető; i) HM VTF szakmai irányító és koordinációs osztályvezető, erőforrás- és költségtervező osztályvezető, tervegyeztető és elemző osztályvezető, rendszerfejlesztési és
támogató osztályvezető, valamint a tárgykörben kijelölt
illetékes szakértő.
(2) A munkacsoport eseti meghívott tagjai:
a) HM Kommunikációs és Toborzó Főosztály;
b) HM Jogi Főosztály;
c) HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály;
d) HM Nemzetközi Együttműködési Főosztály;
e) HM Személyzeti Főosztály;
f) HM Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatal;
g) HM Állami Egészségügyi Központ;
h) MH Összhaderőnemi Parancsnokság;
i) MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ;
j) MH Támogató Dandár;
k) MH Geoinformációs Szolgálat;
l) Magyar Köztársaság Katonai Felderítő Hivatal;
m) Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem
tárgykörben kijelölt illetékes szakértője. 4. § (1) A 3. §-ban meghatározott szervezetek vezetői gondoskodnak:
a) az állandó és az eseti meghívott tag tárgyalási felhatalmazásáról;
b) az eseti meghívott tagok körében a képesség- és feladat-, erőforrás- és költségvetés tervezésben illetékes
szakértők kijelöléséről és név szerinti HM VTF részére
történő megküldésről;
c) az állandó és eseti meghívott tag, valamint a szakértők munkacsoport ülésen való részvételéről.
(2) A munkacsoport tagjai tevékenységüket eredeti beosztásuk mellett, egyéb juttatás nélkül végzik.
5. § A munkacsoport feladatait a Tárca Védelmi Tervező
rendszer továbbfejlesztésére vonatkozó elgondolásban
foglaltak, illetve a munkacsoport alakuló ülésén elfogadott
feladat és ütemterv szerint végzi.
6. § (1) A HM VTF főosztályvezetője biztosítja a munkacsoport működésének feltételeit, a tárgykörre vonatkozó
dokumentumok megküldését, valamint a munkacsoport
ülésének tárgyköre szerinti állandó és eseti meghívásokat.
(2) A HM VTF főosztályvezetője rendszeresen beszámol a feladat és ütemterv szerint elvégzett feladatokról és a
további tennivalókról – a HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkára útján – a HM kabinetfőnöknek.
7. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
2018. XVI. törvény az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek kihirdetéséről (A Megállapodás Magyarország vonatkozásában nemzetközi jogilag 2004. április 1-jén lépett hatályba.) (Az 1. Jegyzőkönyv Magyarország vonatkozásában nemzetközi jogilag 2005. augusztus 1-jén lépett hatályba.) (A 2. Jegyzőkönyv Magyarország vonatkozásában nemzetközi jogilag 2008. november 1-jén lépett hatályba.) (A 3. Jegyzőkönyv Magyarország vonatkozásában nemzetközi jogilag 2017. február 1-jén lépett hatályba.).
1. § Az Országgyűlés az  egyrészről az  Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv
Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodást (a továbbiakban: Megállapodás) e törvénnyel kihirdeti.
2. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövegét az 1. melléklet tartalmazza.
3. § Az Országgyűlés a  Ciprusi Köztársaság, a  Cseh Köztársaság, az  Észt Köztársaság, a  Lett Köztársaság, a  Litván
Köztársaság, a  Magyar Köztársaság, a  Máltai Köztársaság, a  Lengyel Köztársaság, a  Szlovák Köztársaság és
a  Szlovén Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel az  egyrészről az  Európai Közösségek
és annak tagállamai, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási
megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvet (a továbbiakban: 1. Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
4. § Az 1. Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövegét a 2. melléklet tartalmazza.
5. § Az Országgyűlés az  egyrészről az  Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv
Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz a  Bolgár Köztársaság és Románia Európai
Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt jegyzőkönyvet (a  továbbiakban: 2. Jegyzőkönyv)
e törvénnyel kihirdeti.
6. § A 2. Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövegét a 3. melléklet tartalmazza.
7. § Az Országgyűlés az  egyrészről az  Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv
Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz a  Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való
csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt jegyzőkönyvet (a  továbbiakban: 3. Jegyzőkönyv) e  törvénnyel
kihirdeti.
8. § A 3. Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövegét a 4. melléklet tartalmazza.
9. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
10. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
154/2009. (XI. 6.) KE határozata altábornagyi előléptetésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről
 szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján a honvédelmi miniszter elő ter jesz tésére Kovácsics
Ferenc vezérőrnagyot 2009. november 1-jei hatállyal altábornaggyá előléptetem.
Budapest, 2009. október 21. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1356/2015. (VI. 2.) Korm. határozata a környezetvédelmi és természetvédelmi felügyelőségek kormányhivatali integrációjával összefüggésben a feladatok ellátásához szükséges, a Földművelésügyi Minisztérium és a Miniszterelnökség fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
19.  § (1)  bekezdés a)  pontjában és az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.)
33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a  környezetvédelmi és természetvédelmi felügyelőségek
kormányhivatali integrációjával összefüggésben a  feladatok ellátásához szükséges 3  998  387 ezer forint
bázisba épülő átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet,
15. Környezetvédelmi és természetvédelmi hatósági szervek cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: földművelésügyi miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
92/2009. (X. 30.) ME határozata a Magyar Energia Hivatal elnökhelyettese kinevezéséről.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 166. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben az
energiapolitikáért felelős miniszter javaslatára
Kovács Csabát a Magyar Energia Hivatal elnökhelyettesévé 2009. november 1-jei hatállyal – hatévi időtartamra –
kinevezem. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
148/2015. (III. 25.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Papp Ferencet 2015. április 1. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2015. március 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
59/2013. (IX. 27.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 60. §
(2) bekezdése alapján, figyelemmel a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
2. § (5) bekezdésére és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a kormányzati tevékenység
összehangolásáért felelős miniszter jóváhagyásával – a következő utasítást adom ki:
1. § A Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az 1. mellékletben
foglaltak szerint határozom meg.
2. § (1) A Szabályzatot, valamint a minisztérium belső szabályzatait szükség szerint, de legalább évente felül kell vizsgálni.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti felülvizsgálat megtörténtéről a közigazgatási államtitkár a felülvizsgálat eredményének
egyidejű továbbításával tájékoztatja a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárát.
3. § A 2. § (1) bekezdésétől eltérően a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
a) a közigazgatás fejlesztése okán szükséges szervezeti és működési szabályok, valamint
b) jogszabályváltozás
miatt bármikor kezdeményezheti a Szabályzat 30 napon belül történő módosítását. A módosítás elmulasztása esetén
a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter gondoskodik a megfelelő módosítás érvényesüléséről
és az azzal kapcsolatos intézkedés hatálybalépéséről.
4. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló 87/2010. (X. 6.)
HM utasítás. Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
62/2011. (VIII. 9.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 47. § (1) bekezdése alapján, a honvédelmi miniszter javaslatára
dr. Dankó Istvánt a Honvédelmi Minisztérium helyettes államtitkárává
– 2011. szeptember 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
270/2011. (XI. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Hamikus Vilmos rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság Európai Unió brüsszeli Állandó
Képviselete Kül- és Biztonságpolitikai Hivatalának vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2010. augusztus 19. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
389/2011. (HK 7.) MH HEK intézkedése az Eü/49 cikkszámú „Egészségügyi Atomvédelem. Segédlet az egészségügyi szolgálat tisztjei számára”, valamint az Eü/17 cikkszámú „Ideggyógyászati tanulmányok, különös tekintettel a katonaorvosi szolgálatra” című szolgálati könyvek hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdése, valamint a
szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának
rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. § (1) bekezdése alapján az Eü/49 cikkszámú „Egészségügyi
Atomvédelem. Segédlet az egészségügyi szolgálat tisztjei
számára” című szolgálati könyv, valamint az Eü/17 cikkszámú „Ideggyógyászati tanulmányok, különös tekintettel
a katonaorvosi szolgálatra” című szolgálati könyv hatályon kívül helyezéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség egészségügyi atomvédelemmel, valamint ideggyógyászati tanulmányokkal foglalkozó szervezeteire terjed ki.
2. Hatályon kívül helyezem az Eü/49 cikkszámú
„Egészségügyi Atomvédelem. Segédlet az egészségügyi
szolgálat tisztjei számára” című szolgálati könyvet, valamint az Eü/17 cikkszámú „Ideggyógyászati tanulmányok,
különös tekintettel a katonaorvosi szolgálatra” című szolgálati könyvet.
3. Az intézkedés a közzététel napján lép hatályba.
Dr. Németh András orvos dandártábornok s. k.,
MH egészségügyi főnök


text:
1090/2011. (IV. 13.) Korm. határozata az Emberi Jogok Magyar Központja Közalapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a, továbbá a Kormány által alapított
közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt
felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 4. pontja alapján
az alábbiak szerint határoz: 1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (4) bekezdése alapján kezdeményezi az Emberi Jogok Magyar Központja Közalapítvány
(a továbbiakban: Közalapítvány) megszüntetését a közfeladat más szervezeti keretek között történő hatékonyabb
ellátása érdekében. 2. A Kormány a) felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az Alapító nevében kérelmezze a Fővárosi
Bíróságnál a Közalapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés
kapcsán felmerülő kérdésekben az Alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket
megtegye; b) megbízza a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint az átadás-átvételi
eljárásban közreműködő személyek kijelölésére; c) egyetért azzal, hogy a megszűnt Közalapítvány feladatait – ideértve a Közalapítvány megszűnésekor fennálló
kötelezettségeiért való helytállást és fennálló jogainak érvényesítését is – a Nemzeti Közigazgatási Intézet lássa el,
és felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy tegye meg az ennek érdekében szükséges
intézkedéseket. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: azonnal
3. A megszűnés napjával mint mérlegfordulónappal a Közalapítvány elkészíti a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm.
rendelet 6. §-a szerinti beszámolóját. 4. A Kormány a Közalapítvány vagyonának számbavételére és a megszűnést követően a hitelezőknek a Közalapítvány
vagyona értéke erejéig történő kielégítésére, valamint a megszűnő Közalapítvány iratainak jogszabály szerint kötelező
őrzésére a Nemzeti Közigazgatási Intézetet jelöli ki. A Közalapítvány hitelezők kielégítése után fennmaradt vagyonát
– ideértve a vagyoni értékű jogokat – a Kormány a Nemzeti Közigazgatási Intézet támogatására fordítja, amely vagyont
a Nemzeti Közigazgatási Intézet egyéb bevételként számolja el, és köteles azt a 2. pont szerinti feladatokra fordítani.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
5. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a Közalapítvány megszüntetéséről és a 4. pontban
foglalt intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa. Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal 6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) az Emberi Jogok Magyar Központja Közalapítvány létrehozásáról szóló 1083/1995. (IX. 8.) Korm. határozat,
b) az Emberi Jogok Magyar Központja Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1123/1996. (XII. 17.)
Korm. határozat, c) az Emberi Jogok Magyar Központja Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1085/1998. (VI. 9.)
Korm. határozat, d) az Emberi Jogok Magyar Központja Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1103/2004. (X. 20.)
Korm. határozat, e) az Emberi Jogok Magyar Központja Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1080/2005. (VII. 25.)
Korm. határozat, továbbá f) az Emberi Jogok Magyar Központja Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1035/2007. (VI. 8.)
Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
22/2019. (III. 1.) ME határozata a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács elnökének és tagjainak kinevezéséről.
A Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanácsról szóló 2018. évi CII. törvény 2. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben
eljárva
Vágujhelyi Ferencet a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács elnökévé,
Fauszt Zoltánt,
dr. Felső Gábort,
dr. Pap Sándort és
dr. Risztics Péter Károlyt
a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács tagjává – 2019. március 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
128/2008. (XII. 17.) OGY határozata a Nabucco földgázvezeték előkészítésének és megvalósításának folyamatát segítő eseti bizottság jelentésének elfogadásáról, a Nabucco gázvezeték megépítésének támogatásáról, valamint a Nemzetközi Nabucco Védnöki Testület felállításáról.
A Magyar Országgyűlés a következő határozatot hozza: 1. Az Országgyűlés a Nabucco földgázvezeték előkészítésének és megvalósításának folyamatát segítő eseti
bizottság (a továbbiakban: Nabucco eseti bizottság) tevékenységéről (2008. szeptember – 2008. december) szóló
jelentést elfogadja.
2. Az Országgyűlés az ország energiaellátásának biztosítása, az egyoldalú importfüggőség elkerülése érdekében
továbbra is alapvető fontosságúnak tartja és prioritásként
támogatja az Európai Unió által stratégiai projektként
megjelölt Nabucco földgázvezeték mielőbbi megépítését.
A határozatot az Országgyűlés a 2008. december 15-i ülésnapján
fogadta el.
3. Az Országgyűlés kezdeményezi, hogy a Nabucco
gázvezeték megépítése érdekében jöjjön létre egy Nemzetközi Nabucco Védnöki Testület, amely alkalmas arra,
hogy megjelenítse a részt vevő nemzetek legmagasabb
szintű elkötelezettségét a projekt mellett nemzeti szinten
az érintett országokban, továbbá valamennyi nemzetközi
fórumon, különös tekintettel az Európai Bizottságra és az
Európai Parlamentre.
4. Az Országgyűlés felhatalmazza a Nabucco eseti
bizottságot, hogy a 3. pont szerinti Testület létrehozása
érdekében nemzetközi tárgyalásokat folytasson, különösen Ausztria, Bulgária, Románia és Törökország nemzeti
parlamentjeinek érintett bizottságaival, illetve három fő
delegálásával vegyen részt a Nemzetközi Nabucco Védnöki Testület létrehozásában és működtetésében.
5. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy kezdeményezzen tárgyalásokat az Európai Unióban, hogy a Nabucco
gázvezeték megépítéséhez szükséges, megfelelő garanciával
rendelkező pénzügyi források rendelkezésre álljanak.
6. Az Országgyűlés javasolja, hogy az érintett országok
európai parlamenti képviselői uniós szinten is együttműködve mozdítsák elő a Nabucco projekt megvalósulását.
7. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy kezdeményezzen tárgyalásokat az Amerikai Egyesült Államok
kormányával, az Egyesült Államoknak a Nabucco projektben történő szerepvállalásának lehetőségéről.
8. Ez az országgyűlési határozat a közzététele napján
lép hatályba.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke