text:
1312/2011. (IX. 12.) Korm. határozata az egységes európai segélyhívó számra (112) alapozott Egységes Segélyhívó Rendszerhez (ESR) kapcsolódó feladatokról.
A Kormány – figyelembe véve az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program 2011–2013. évi akciótervének és az Elektronikus
Közigazgatás Operatív Program 2009–2010. évi akciótervének módosításáról szóló 1247/2011. (VII. 18.) Korm. határozatot, amely az
„ESR – az egységes európai hívószámra (112) alapozott Európai Segélyhívó Rendszer” kiemelt projektet 5 milliárd forint
keretösszeggel nevesíti – az egységes európai segélyhívó számra (112) alapozott Egységes Segélyhívó Rendszer (ESR)
kialakításának érdekében a korábbi célkitűzéseket módosítva az ütemezést és a feladatmegosztást az alábbiak szerint határozza
meg:
1. A Kormány felhívja a belügyminisztert, hogy a nemzeti erőforrás miniszter, a nemzetgazdasági miniszter, a nemzeti
fejlesztési miniszter, valamint a közigazgatási és igazságügyi miniszter részvételével hozzon létre egy szakmai
munkacsoportot (a továbbiakban: munkacsoport), amely kidolgozza az Egységes Segélyhívó Rendszer szakmai
specifikációját, és előkészíti a szükséges jogszabály-módosításokat.
Felelős: belügyminiszter
nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a munkacsoport létrehozására: azonnal
a feladat végrehajtására: 2011. szeptember 15.
2. A Kormány kijelöli az Egységes Segélyhívó Rendszer fejlesztési projekt megvalósítására létrehozandó konzorcium
tagjaként a Belügyminisztériumot, az Országos Rendőr-főkapitányságot, az Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóságot, a Nemzeti Fejlesztési Minisztériumot, a Nemzeti Erőforrás Minisztériumot, az Országos
Mentőszolgálatot és a Kopint Datorg Zártkörűen Működő Részvénytársaságot, a konzorcium vezetőjének és
projektgazdának a Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökséget.
A Kormány felkéri a projekt megvalósítására kijelölt konzorciumot, hogy készítse elő a konzorciumi megállapodást és
készítse el a projekt megvalósításához szükséges Részletes Megvalósíthatósági Tanulmányt, valamint készítse elő az
európai uniós támogatás elnyeréséhez szükség pályázatot.
Felelős: kijelölt konzorciumi tagok
Határidő: 2011. szeptember 30.
3. Az Egységes Segélyhívó Rendszer kialakítása érdekében a projektben érintett állami szervezetek kötelesek
együttműködni a nemzeti fejlesztési miniszter koordinálása mellett a konzorciumi megállapodásban megjelölt
projektgazda szervezettel. E határozat közzétételének napjától az Egységes Segélyhívó Rendszer által lefedni tervezett
funkciókra vonatkozó, költségvetési és európai uniós forrásból megvalósuló távközlési, informatikai és térinformatikai
fejlesztések az érintett szerveknél a nemzeti fejlesztési miniszter jóváhagyásával történhetnek.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatosan 4. Az egységes európai segélyhívó számra (112) alapozott Egységes Segélyhívó Rendszert a készenléti szervek egységei
pozícióadatainak meghatározását biztosító egységes digitális rádiótávközlő rendszer (a továbbiakban: EDR), valamint
a hívó fél helyének meghatározására szolgáló – a telekommunikációs szolgáltatók által működtetett földi és
rádiótelefon rendszerekből származó, az 1. pontban meghatározott munkacsoport által kidolgozott műszaki tartalom
szerinti – adatok felhasználásával kell működtetni. A rendszert automatikus – a gazdasági lehetőségekhez képest
lehető legpontosabb – helymeghatározással és térinformatikai ábrázolásokkal kibővítve kell létrehozni, amely
valamennyi készenléti szervezet tevékenység-irányítását megfelelően elő-feldolgozott adatokkal, információkkal
szolgálja ki.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
A teljes projekt megvalósulásának határideje: 2012. december 31.
5. A Kormány felhívja a belügyminisztert, hogy készítsen előterjesztést, amely bemutatja, hogy az Egységes Segélyhívó
Rendszer bevezetési folyamatában a korábbi rendszer párhuzamos működtetése mely időpontig szükséges, valamint
azt, hogy a párhuzamos működtetés megszüntetését követően – figyelembe véve mind az új rendszer működéséből
fakadó igényeket, mind a várható megtakarításokat – az Egységes Segélyhívó Rendszer működtetése milyen
forrásigénnyel jár.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2011. szeptember 30. 6. Az Egységes Segélyhívó Rendszer működtetése érdekében a Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a
nemzetgazdasági minisztert, hogy az Egységes Segélyhívó Rendszer működtetésének az 5. pontban foglaltak szerint
megállapított költségeit a 2013. évi költségvetésbe tervezze be.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: a 2013. évi költségvetés tervezése során
7. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjanak az
Országos Mentőszolgálat mentésirányítási rendszerének korszerűsítésére szolgáló TIOP 2.3.4. és KMOP 4.3.3./B
európai uniós projekteknek az Egységes Segélyhívó Rendszer kialakítása érdekében létrejövő projekthez való
kapcsolódásáról, a fejlesztési programok végrehajtásának nyomon követéséért felelős Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
illetékes Irányító Hatóságának iránymutatásai szerint, nem korlátozva a pályázatban szereplő Mentés-irányítási
Rendszer tesztüzemének megvalósítását.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatosan
8. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a kormányzati célú hálózatokról szóló 346/2010. (XII. 28.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) szerinti kormányzati célú hírközlési szolgáltatót, hogy vizsgálja meg, és
szükség esetén módosítsa a Korm. rendelet szerinti EDR-közreműködővel kötött, az EDR-re vonatkozó szolgáltatási
szerződést annak érdekében, hogy az Egységes Segélyhívó Rendszer tevékenység-irányítási követelményeiben
szereplő EDR-integrációnak ne legyen akadálya, valamint gondoskodjon az Egységes Segélyhívó Rendszer
felhasználói szervezetei hálózati végpontjainak konszolidálásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. szeptember 30.
9. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba. Hatályát veszti a „112-es” Európai Segélyhívó Rendszer
kialakításával kapcsolatos feladatokról szóló 2031/2007. (III. 7.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
27/2011. (X. 7.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között az M30 gyorsforgalmi út Miskolc–Tornyosnémeti–országhatár szakasza és az R4 gyorsforgalmi út országhatár–Migléc (Milhost’)–Kassa (Košice) szakasza határmetszéspontjának meghatározásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 120/2011. (VII. 15.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 120/2011. (VII. 15.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2011. július 15-i, 83. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya
és a Szlovák Köztársaság Kormánya között az M30 gyorsforgalmi út Miskolc–Tornyosnémeti–országhatár szakasza és az
R4 gyorsforgalmi út országhatár–Migléc (Milhost’)–Kassa (Košice) szakasza határmetszéspontjának meghatározásáról szóló
Megállapodás 6. Cikkének 2. bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„(2) Jelen Megállapodást a Szerződő Feleknek a belső jogszabályaikkal összhangban jóvá kell hagyniuk, és az a jóváhagyást
igazoló későbbi jegyzék kézhezvételétől számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.”
Jóváhagyást igazoló későbbi jegyzék kézhezvételének napja: 2011. augusztus 16.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2011. szeptember 15. A fentiekre tekintettel, összhangban a 120/2011. (VII. 15.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között az M30 gyorsforgalmi út
Miskolc–Tornyosnémeti–országhatár szakasza és az R4 gyorsforgalmi út országhatár–Migléc (Milhost’)–Kassa (Košice)
szakasza határmetszéspontjának meghatározásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló 120/2011. (VII. 15.)
Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2011. szeptember 15-én, azaz kétezer-tizenegy, szeptember tizenötödikén hatálybaléptek.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
2011. XCIII. törvény a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanácsról.
Az Országgyűlés, elismerve a gazdasági és társadalmi párbeszéd szerepét, a nemzeti gazdasági és társadalompolitikai stratégiák
megvitatására, a társadalom különböző érdekcsoportjai közötti konszenzus elősegítése érdekében, figyelembe véve az Európai
Unió többi tagállamának tapasztalatait, valamint az Európai Uniónak a Magyar Köztársaságban a 2007. évi CLXIII. törvénnyel
kihirdetett Lisszaboni Szerződésben foglalt alapelveit, az alábbi törvényt alkotja:
1. A törvény hatálya 1. § E törvény hatálya a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanácsra (a továbbiakban: Tanács), annak tagjaira, valamint a
Tanács tekintetében feladatot ellátó kormányzati szervekre és személyekre terjed ki.
2. A Tanács létrehozásának célja, működésének elvei 2. § (1) A Tanács a gazdaság és a társadalom fejlődését érintő átfogó ügyek, a kormányzati ciklusokon átívelő nemzeti
stratégiák megvitatására, valamint a harmonikus és kiegyensúlyozott gazdasági fejlődés, illetve az ehhez illeszkedő
szociális modellek kidolgozásának és megvalósításának előmozdítására létrejött, az Országgyűléstől és a Kormánytól
független, konzultációs, javaslattevő és tanácsadó testület, a munkaadói és munkavállaló érdek-képviseleti
szervezetek, a gazdasági kamarák, a nemzetpolitika területén tevékenykedő civil szervezetek, a tudomány hazai és
határon túli képviselői, valamint a külön törvény szerinti egyházak közötti társadalmi párbeszéd legátfogóbb,
sokoldalú konzultatív fóruma.
(2) A Tanács
a) a munkaadói és munkavállalói érdek-képviseleti szervezetek, illetve érdek-képviseleti szövetségek,
b) az országos gazdasági kamarák,
c) a nemzetpolitika területén tevékenykedő civil szervezetek,
d) a külön törvényben meghatározott történelmi egyházak, valamint
e) a tudomány
hazai és határon túli magyar képviselőinek részvételével működik.
(3) A Tanács a legszélesebb nemzeti konszenzus elérésére törekszik, működése során figyelembe veszi az Európai
Unióban kialakult egyeztetési gyakorlatot.
3. A Tanács feladatai 3. § (1) A Tanács konzultációs, valamint véleményezési és javaslattevő feladatkörében
a) nyomon követi és elemzi az ország társadalmi-gazdasági fejlődését,
b) javaslatokat dolgoz ki az Országgyűlés és a Kormány részére az átfogó makrogazdasági és társadalmi problémák
megoldására,
c) megvitatja a foglalkoztatáspolitikai, munkaerő-piaci, a jövedelemelosztást és a társadalom széles körét érintő
kormányzati stratégiákat, koncepciókat, illetve a gazdasággal, a foglalkoztatással, a jövedelmek alakulásával, a
társadalompolitikával összefüggő alapvető kérdéseket,
d) véleményt nyilvánít a vállalkozásokat, a foglalkoztatást, illetve a társadalom széles körét közvetlenül érintő
tervezett kormányzati intézkedésekről,
A törvényt az Országgyűlés a 2011. július 4-i ülésnapján fogadta el.
e) részt vesz a jogszabályok és egyéb kormányzati döntések hatásainak feltárásában, amelyről tájékoztatja a
Kormányt,
f) konzultációt folytat az Európai Unióval kapcsolatos stratégiai kérdésekről,
g) megtárgyal minden olyan nemzetgazdasági vagy társadalompolitikai kérdést, amelyet a Tanács tagjainak
kétharmada javaslata alapján a Tanács napirendjére tűz.
(2) Az Országgyűlés elnöke, az országgyűlési bizottságok elnökei, a Kormány vagy a Kormány tagjai a Tanácsot
állásfoglalás vagy vélemény kialakítására kérheti(k) fel, amelynek a Tanács köteles 30 napon belül eleget tenni, és erre
irányuló felkérés esetén azt az illetékes országgyűlési bizottság előtt szóban is ismertetni.
(3) A Tanács által tett javaslatokat, véleményt annak címzettje mérlegelni, mérlegelése eredményéről a Tanácsot
tájékoztatni köteles.
4. A Tanács tagjai 4. § (1) A Tanács tagjai oldalakat alkotnak. A Tanács a következő oldalakból tevődik össze:
1. a gazdaság képviselői
a) az e törvény szerinti országos munkáltatói érdekképviseletek, illetve érdek-képviseleti szövetségek elnökei,
b) az országos gazdasági kamarák elnökei,
c) a Magyarországon működő külföldi és vegyes kamarák közös képviselője, valamint
d) egyéb olyan társadalmi szervezetek elnökei, amelyeknek létesítő okiratában foglalt célja a gazdasággal
összefüggő érdekek képviselete, valamint amelyeknek tagjai tevékenységük területén jelentős piaci
részesedéssel vagy gazdasági súllyal bírnak és részvételükhöz az a)–c) pont szerinti tagok hozzájárulnak;
2. az e törvény szerinti országos munkavállalói érdekképviseletek, illetve érdek-képviseleti szövetségek elnökei;
3. külön törvény szerint a civil szervezetek képviselői, beleértve a nemzetpolitika területén tevékenykedő civil
szervezeteket is;
4. a tudomány képviselői
a) a Magyar Tudományos Akadémia elnöke,
b) a Magyar Tudományos Akadémia, a Magyar Rektori Konferencia és a Magyar Közgazdasági Társaság által,
szervezetenként delegált gazdaság- és társadalom-kutató,
c) a Magyar Tudományos Akadémia által kijelölt, a határon túli magyar tudományos élet képviselője;
5. a külön törvény szerinti egyházak képviselői.
(2) A Tanács tagjai az őket delegáló szervezet megbízásából tagjai a tanácsnak. A Tanács tagjainak megbízatása négy évre
szól.
(3) A tagok a Tanácsban végzett munkájukért díjazásban nem részesülnek.
(4) A Tanács (1) bekezdés 1. a) és 2. pontja szerinti tagja kizárólag az (5)–(8) bekezdésekben meghatározott feltételeknek
megfelelő országos érdekképviseleti szövetség lehet.
(5) E törvény alkalmazásában érdekképviselet, illetve érdek-képviseleti szövetség az egyesülési jogról szóló törvény
szerint létrejött társadalmi szervezet,
a) amelynek alapszabályában szereplő elsődleges célja a munkavállalók munkaviszonnyal kapcsolatos érdekeinek
előmozdítása és megvédése, vagy
b) amelynek alapszabályában meghatározott céljai között szerepel a munkáltatók munkaviszonnyal kapcsolatos
érdekeinek védelme és képviselete.
(6) Országos az érdekképviselet, amely az (5) bekezdésben foglaltakon túlmenően
a) szakszervezetekből, szakszervezeti szövetségekből, vagy
b) munkáltatókat tömörítő érdekképviseletekből, szövetségekből vagy munkáltatói szervezetekből álló tagsággal
rendelkezik, és
c) tevékenységét országos szinten szervezi. (7) E § alkalmazásában tagszervezeten a szakszervezeteket, szakszervezeti szövetségeket vagy a munkáltatókat tömörítő
érdekképviseleteket, szövetségeket vagy munkáltatói szervezeteket kell érteni.
(8) A Tanács tevékenységében részt vehet
a) az a szakszervezeti szövetség, amely
aa) legalább négy nemzetgazdasági ágban és legalább tizenkét alágazatban tevékenykedő tagszervezettel
rendelkezik, és
ab) legalább nyolc megyében tagszervezettel vagy tagszervezetei területi, illetve megyei szervezettel
rendelkeznek, továbbá
ac) tagszervezetei együttesen legalább százötven munkáltatónál rendelkeznek önálló vagy a tagszervezet
alapszabálya szerinti munkahelyi szervezettel, valamint
ad) tagja az Európai Szakszervezeti Szövetségnek;
b) az a munkáltatói szövetség, amely
ba) legalább két nemzetgazdasági ágban és legalább hat alágazatban tevékenykedő tagszervezettel
rendelkezik, és
bb) tagszervezetei legalább tíz megyében működő területi szervezettel rendelkeznek, továbbá
bc) amelynek, illetőleg amely tagszervezeteinek tagságát legalább ezer munkáltató, illetve vállalkozás alkotja,
vagy amelynek, illetőleg amely tagszervezeteinek tagsága legalább százezer főt foglalkoztat, valamint
bd) tagja európai munkáltatói szövetségnek.
(9) A feltételek elérése érdekében a munkavállalók, illetőleg a munkáltatók érdek-képviseleti szervezetei egymással
koalícióra léphetnek.
(10) A Tanács (1) bekezdés 1. a) és 2. pontja szerinti tagjainak kell tekinteni a törvény hatálybalépésének időpontjában az
Országos Érdekegyeztető Tanácsról szóló törvény szerinti, Országos Részvételt Megállapító Bizottság által kiállított
hatósági bizonyítvánnyal rendelkező szervezeteket.
(11) A tanácsi tagsághoz szükséges (5)–(9) bekezdésekben meghatározott feltételek fennállását a hatósági bizonyítványok
lejárta után, illetve azt követően négyévenként az érdekképviseletek felülvizsgálják. A felülvizsgálat eredményéről a
Tanácsot haladéktalanul tájékoztatni kell.
5. A Tanács állandó meghívottjai 5. § (1) A Tanács plenáris ülésén állandó meghívottként a miniszterek vagy az általuk kijelölt állami vezetők tanácskozási
joggal vesznek részt.
(2) A Tanács plenáris ülésén meghívottként tanácskozási joggal vesz részt a Gazdasági Versenyhivatal és a Központi
Statisztikai Hivatal elnöke vagy elnökhelyettese.
6. A Tanács elnöke 6. § (1) A Tanács soros elnöke ellátja a Tanács üléseinek működtetésével, szervezésével, összehívásával, levezetésével és
képviseletével kapcsolatos feladatokat.
(2) A Tanács soros elnöke az oldalak képviselői közül kerül ki. A soros elnökség az oldalak rotációja szerint történik. A soros
elnököt adó oldalak a 4. § (1) bekezdésben foglalt sorrendben, három havonként követik egymást. A soros elnökséget
betöltő oldal, saját tagjai sorából jelöli a soros elnök személyét.
7. A Tanács munkaszervezete, működése 7. § (1) A Tanács a munkáját plenáris üléseken végzi, amelynek előkészítésében állandó vagy meghatározott feladattal
megbízott, eseti szakmai munkacsoportok működhetnek közre. A plenáris ülést szükség szerint, de évente legalább
négy alkalommal össze kell hívni. A plenáris ülést az elnök hívja össze. A plenáris ülést akkor is össze kell hívni, ha azt
legalább két oldal vagy a tagok legalább egyharmada írásban kezdeményezi.
(2) A Tanács plenáris ülése a napirendjére kerülő ügyekben
a) konzultációt folytat, ennek alapján
b) véleményt nyilvánít,
c) állást foglal,
d) javaslatot tesz,
e) ajánlásokat fogad el,
f) saját működésével kapcsolatban határozatokat hoz.
(3) A Tanács munkáját titkárság segíti. A titkárság személyi és tárgyi feltételeiről a kormányzati tevékenység
összehangolásáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) gondoskodik.
(4) A szakmai munkacsoportok munkájukat a Titkárság szervezésével végzik.
(5) A Titkárság a Tanácstól elkülönült, koordinációs feladatokat ellátó szervezeti egység. Ennek alapján:
a) elősegíti a Tanács működésével összefüggő adminisztratív és információs feladatok ellátását,
b) biztosítja a Tanács működésének infrastrukturális feltételeit.
(6) A Tanács tagjai egységes oldalálláspontokat kötelesek kialakítani. Döntéshozatal esetén a Tanács minden oldala egy
szavazattal rendelkezik. Amennyiben a Tanács Szervezeti és Működési Szabályzata (a továbbiakban: működési
szabályzat) másként nem rendelkezik, a Tanács döntéseit egyszerű többséggel hozza.
(7) A Tanács a működési szabályzatát, egyéb szabályzatait és munkatervét maga állapítja meg. A működési szabályzat
elfogadásához és módosításához a Tanács tagjai kétharmadának szavazata szükséges.
8. A Tanács működésének nyilvánossága 8. § (1) A Tanács az előző évi tevékenységéről minden év március 31-ig jelentést készít, amelyet a Kormány honlapján
nyilvánosságra hoz.
(2) A Tanács véleményeit, állásfoglalásait, javaslatait és ajánlásait a Kormány honlapján közzé kell lenni.
(3) A miniszter minden év március 31-ig jelentést készít arról, hogyan hasznosultak a megelőző évben a
jogszabályalkotásban, illetve a Kormány munkájában a Tanács véleményei, állásfoglalásai, ajánlásai.
9. Záró rendelkezések 9. § Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
10. § (1) A Tanács tagjainak delegálására jogosult szervezetek képviselőikről, illetve az általuk delegált személyekről a törvény
hatálybalépését követő negyvenöt napon belül kötelesek írásban értesíteni a minisztert.
(2) A Tanács alakuló ülését e törvény hatálybalépését követő harmadik hónap utolsó napjáig a miniszter hívja össze.
11. § (1) Az Országos Érdekegyeztető Tanács munkaadói és munkavállalói érdekképviseletek helyett az e törvény szerinti
országos munkáltatói és munkavállalói érdekképviseleteket, illetve érdek-képviseleti szövetségek képviselőit kell
érteni
a) a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 101. § (2) bekezdése, a 113. § (1) bekezdése, valamint
(3) bekezdésében foglalt,
b) a szakképzési hozzájárulásról szóló 2003. évi LXXXVI. törvény 12. § (4) bekezdés f) pontjában, valamint a 13. §
(3) bekezdésben foglalt,
c) az ágazati párbeszéd bizottságokról és a középszintű szociális párbeszéd egyes kérdéseiről szóló 2009. évi
LXXIV. törvény 17. § (1) bekezdésben, valamint 24. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt
rendelkezések tekintetében.
(2) Ahol jogszabály az Országos Érdekegyeztető Tanácsot említi, azon a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanácsot, ahol
az Országos Érdekegyeztető Tanács Munkavédelmi Bizottságát említi, azon az Mvt. 78. §-a szerinti Munkavédelmi
Bizottságot kell érteni.
12. § (1) A lelkiismereti és vallásszabadságról, valamint az egyházakról szóló 1990. évi IV. törvény a következő 25. §-sal
egészül ki:
„25. § A Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanácsba a Kormánnyal átfogó megállapodást kötött egyházak
delegálhatnak tagot.”
(2) A Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) 17. § (1) bekezdés helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg
a) a foglalkoztatás érdekében a munkavállalók nagyobb csoportját érintő gazdasági okból történő
munkaviszony-megszüntetéssel kapcsolatban az e törvénytől eltérő szabályokat,
b) a kötelező legkisebb munkabér és a munkavállaló által betöltött munkakörhöz szükséges iskolai végzettség,
szakképesítés szintjétől függő garantált bérminimum mértékét.” (3) A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 8. § (1) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az országos szakképzés stratégiai kérdéseinek egyeztetése a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanács keretei
között valósul meg.”
(4) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak és a társadalombiztosítás szerveinek állami felügyeletéről szóló 1998. évi
XXXIX. törvény 9/A. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A Testület tevékenységéről évente tájékoztatást adhat, valamint kérés esetén köteles adni a Nemzeti Gazdasági és
Társadalmi Tanácsnak, beszámol az Országgyűlés illetékes bizottságának.”
(5) A társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak és a társadalombiztosítás szerveinek állami felügyeletéről szóló 1998. évi
XXXIX. törvény 9/B. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A Nyugdíjbiztosítási Ellenőrző Testület három-három tagjára a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanácsban
tagsággal rendelkező országos munkáltatói érdekképviseletek, illetve érdekképviseleti szövetségek, valamint
munkavállalói érdekképviseletek, illetve érdek-képviseleti szövetségek, három tagjára a Kormány, további két tagjára
az Idősügyi Tanács tesz javaslatot.”
(6) A Nemzeti Civil Alapprogramról szóló 2003. évi L. törvény 4. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„4. § A Tanács az Alapprogram elvi irányító testülete. Jogszabály által nem szabályozott kérdésben a Tanács jogosult
meghatározni az Alapprogram támogatási rendszere működésének alapvető szabályait, az Alapprogramból nyújtható
támogatások rendező elveit, így különösen az egy civil szervezet számára egy költségvetési évben nyújtható
támogatás maximális összegét, a Kollégiumok közötti forrásmegosztás arányait; valamint ellátja az e törvényben
ráruházott egyéb feladatokat. A Tanács a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanácsban civil szervezetek képviseletét
ellátó öt személy delegálásáról a tagok legalább kétharmadának egyetértésével hoz döntést. Az öt személy
delegálásáról szóló döntés során a Tanács figyelembe veszi e törvény 12. § (1) bekezdés a)–e) pontja szerinti öt
tevékenységi területet.”
(7) A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 39/B. § (5) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A Munkaerőpiaci Alap foglalkoztatási alaprésze terhére tárgyéven túli fizetési kötelezettség a miniszter által
meghatározott mértékig vállalható, amely nem haladhatja meg a tárgyévi eredeti, előirányzat-módosítás esetén a
módosított kiadási előirányzat 40 százalékát.”
13. § Hatályát veszti
a) az Országos Érdekegyeztető Tanácsról szóló 2009. évi LXXIII. törvény és a végrehajtásáról szóló 21/2009. (IX. 30.)
SZMM rendelet,
b) az Mt. 16. §-a, valamint a 17. § (2)–(4) bekezdései,
c) az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38/A. § (1) bekezdésében az „– a Munkaerőpiaci Alap
esetében a Munkaerőpiaci Alap Irányító Testülete véleményének előzetes kikérésével –,” szövegrész és a
(3) bekezdés,
d) a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 9. §-a, 10. §-a, 10/A. §-a,
14. § (3) bekezdése, 39/A. § (1) bekezdésének a) pontja és (2)–(5) bekezdései, a 20. § (4)–(5) bekezdésekben az
„– a MAT véleményének meghallgatásával –” szövegrész, a 39. § (3) bekezdés c) pontjában az „a MAT
működtetésére, a munkaügyi tanácsok működéséhez való hozzájárulásra,” szövegrész, a 39/A. §
(8) bekezdésében „a MAT véleményének meghallgatásával” szövegrész, valamint a 39/B. § (1) bekezdésében
„a MAT, illetőleg” szövegrész,
e) a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény (a továbbiakban Mvt.) 78. §-ában az „Országos Érdekegyeztető
Tanács keretében” szövegrész és az Mvt. 79. § (1) bekezdés c) pontjában a „továbbá az Országos Érdekegyeztető
Tanács által hozzá utalt” szövegrész,
f) a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 8/D. §-a,
g) a szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 8. § (2) bekezdése.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
115/2013. (III. 12.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Deborah Geels
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Új-Zéland magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé
történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2013. február 27. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1059/2017. (II. 7.) Korm. határozata a Magyarországi Református Egyház Bethesda Gyermekkórháza és a Budai Irgalmasrendi Kórház közös fejlesztéseiről, valamint az ehhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány
 1. elkötelezett a  kórházi infrastruktúra javítása, a  családbarát környezet kialakítása és az  egészségügyi ellátások
fejlesztése iránt, ezért egyetért
a) a Magyarországi Református Egyház Bethesda Gyermekkórháza és a  Budai Irgalmasrendi Kórház közös
fejlesztéséhez szükséges beruházások megvalósításával, két szervezeti egységgel, közös irányítással és
egyházi kórházi együttműködéssel;
b) a gyermek sürgősségi ellátás fejlesztéséhez szükséges beruházásokkal a  Magyarországi Református Egyház
Bethesda Gyermekkórházában;
c) a gyermekpszichiátriai osztály kialakításához szükséges beruházásokkal a Magyarországi Református Egyház
Bethesda Gyermekkórházában;
d) a Bethesda utcai ingatlanon szükséges kiegészítő beruházásokkal a  Magyarországi Református Egyház
Bethesda Gyermekkórházában;
2. egyetért azzal, hogy az  1.  pontban foglalt célok megvalósításához kötődő szakmai program kialakítása
az Egészséges Budapest Program előkészítésével összehangolva végezhető el, ezért felhívja az emberi erőforrások
miniszterét, hogy ennek érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 3. jóváhagyja az  1. melléklet szerinti előzetes többletkapacitás-befogadást – a  2019. finanszírozási évtől kezdődően
– azzal, hogy a  többletkapacitás-befogadás finanszírozási igénye nem ronthatja az  Egészségbiztosítási Alapnak
a Kormány által jóváhagyott költségvetési egyenlegét;
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az 1. pont a) alpontban foglalt cél megvalósításához a Magyarországi Református Egyház Bethesda Gyermekkórháza
részére a  2017. évben 3066,88 millió forint, a  2018. évben 433,09 millió forint; a  Budai Irgalmasrendi Kórház
részére a  2017. évben 1200,0 millió forint, a  2018. évben 201,7 millió forint többletforrás rendelkezésre állásáról
a 2017–2018. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. évben a felmerülés ütemében
 2018. évben a központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az 1. pont b) alpontban foglalt cél megvalósításához a Magyarországi Református Egyház Bethesda Gyermekkórháza
részére a  2017. évben 1544,0 millió forint, a  2018. évben 135,6 millió forint többletforrás rendelkezésre állásáról
a 2017–2018. évi központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. évben a felmerülés ütemében
 2018. évben a központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az 1. pont c) alpontban foglalt cél megvalósításához a Magyarországi Református Egyház Bethesda Gyermekkórháza
részére a  2017. évben 850,0 millió forint többletforrás rendelkezésre állásáról a  2017. évi központi költségvetés
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon
az 1. pont d) alpontban foglalt cél megvalósításához a Magyarországi Református Egyház Bethesda Gyermekkórháza
részére a  2017. évben 350,0 millió forint többletforrás rendelkezésre állásáról a  2017. évi központi költségvetés
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
8. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával készítsen
előterjesztést a  Kormány számára az  egyházi egészségügyi fejlesztések folytatásaként a  Budapesti Szent Ferenc
Kórház és a  Magyarországi Zsidó Hitközségek Szövetsége Szeretetkórház fejlesztésének lehetőségeiről, valamint
a Magyarországi Evangélikus Egyház kórháza létrehozásának lehetőségéről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. március 31.
9. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány számára a  Magyarországon
meglévő anya- és bababarát kórházi ellátások továbbfejlesztésének, valamint új anya- és bababarát kórházi ellátás
minősítések megszerzésének lehetőségeiről az ország területén, és az ehhez szükséges forrásokról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. május 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
247/2014. (VI. 24.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – Szentgyörgyi Zoltán
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarország tel-avivi
nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2013. július 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1840/2015. (XI. 24.) Korm. határozata a Nemzetközi Marton Éva Énekverseny, a Nemzetközi Liszt Ferenc Zongoraverseny, a Nemzetközi Karmesterverseny, valamint a Nyári Nemzetközi Akadémia és Fesztivál támogatása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Nemzetközi Marton Éva Énekverseny, a  Nemzetközi Liszt Ferenc Zongoraverseny,
a Nemzetközi Karmesterverseny, valamint a Nyári Nemzetközi Akadémia és Fesztivál (a továbbiakban együtt: zenei
rendezvények) megvalósítása gazdagítja Magyarország zenei életét és nemzetközi hírét;
2. a zenei rendezvények sikeres megvalósítása érdekében az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  §
(6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) a Nemzetközi Marton Éva Énekverseny megrendezésének biztosításához 100,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
13.  Művészeti tevékenységek alcím, 4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok támogatása
jogcímcsoport javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. június 30.
b) a Nemzetközi Liszt Ferenc Zongoraverseny megrendezésének biztosításához 100,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
13. Művészeti tevékenységek alcím, 4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok támogatása
jogcímcsoport javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. június 30.
c) a Nemzetközi Karmesterverseny megrendezésének biztosításához 160,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
13. Művészeti tevékenységek alcím, 4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok támogatása
jogcímcsoport javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. június 30.
d) a Nyári Nemzetközi Akadémia és Fesztivál megrendezésének biztosításához 60,0 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
13. Művészeti tevékenységek alcím, 4. Művészeti tevékenységek és egyéb fejezeti feladatok támogatása
jogcímcsoport javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. június 30.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
192/2015. (HK 6.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 2377 EOD (EDITION 3), STANAG 2391 EOD (EDITION 3) és STANAG 2623 (EDITION 1) végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési,
szabványosítási tevékenységről és a NATO egységesítési
dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló
102/2008. (HK 19.) HM utasításban foglaltakra, az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH
ÖHP) és az alárendeltségébe tartozó katonai szervezetek
személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel, eredetben, angol nyelven bevezetem a NATO egységesítési egyezmények nemzeti
elfogadásáról és hatályba léptetéséről szóló 10/2015.
(HK 4.) HVKFH szakutasítás
b) 12. pontjában hatályba léptetett STANAG 2391 EOD
(EDITION 3) – EXPLOSIVE ORDNANCE DISPOSAL
RECOVERY OPERATIONS ON FIXED INSTALLATONS címen kiadott NATO egységesítési egyezményt;
c) 13. pontjában hatályba léptetett STANAG 2623
(EDITION 1) – MILITARY WORKING DOG CAPABILITIES – AMWDP-1 (EDITION A) címen kiadott
NATO egységesítési egyezményt.
3. Az MH ÖHP és alárendelt katonai szervezetei az egységesítési egyezményben foglalt, műszaki támogatásra és
biztosításra vonatkozó előírásokat kötelesek alkalmazni.
4. Ez az intézkedés a közzétételt követő napon lép hatályba és visszavonásig hatályos.
Fucsku Sándor vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
98/2015. (II. 11.) KE határozata a bírósági ülnökök megválasztása időpontjának kitűzéséről.
A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 216.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos
Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a törvényszékek, a  járásbíróságok, valamint a közigazgatási és munkaügyi
bíróságok ülnökeinek megválasztását a  2015. március 7. napja és 2015. április 30. napja közé eső időtartamra
tűzöm ki.
Budapest, 2015. február 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1959/2013. (XII. 17.) Korm. határozata a KEOP-2.2.2/09-11-2013-0001 azonosító számú („Technika a vízminőség szolgálatában” című) projektjavaslat jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint a  KEOP-2.2.2/09-11-2013-0001 azonosító számú, „Technika a  vízminőség
szolgálatában” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot,
 2. hozzájárul az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződésének – a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség
Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatósága általi – megkötéséhez.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
94/2014. (VII. 22.) ME határozata helyettes államtitkárok felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221.  § (2)  bekezdés c)  pontja alapján, a  nemzeti
fejlesztési miniszter javaslatára
dr. Jánosi Andreát – 2014. július 1-jei hatállyal –
és Hizó Ferenc Krisztiánt – 2014. július 5-ei hatállyal –
a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkári tisztségéből felmentem.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
15/2009. (VI. 3.) MNB rendelete a „Bánki Donát” emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. §-a (1) bekezdésének d) pontja alapján fennálló
jogkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Bánki Donát születésének 150. évfordulója alkalmából – „Bánki Donát” megnevezéssel 1000 forintos címletű réz-nikkel ötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2009. június 4. 2. §
(1) Az emlékérme négyzet alakú, 75% réz és 25% nikkel ötvözetéből készült, súlya 14 gramm, szélessége
28,43 mm, széle sima.
(2) Az emlékérme előlapján, a középmezőben a Bánkiféle vízturbina stilizált ábrázolása látható. A vízturbina ábrázolása alatti vízszintes sorokban a ,,MAGYAR” és
a ,,KÖZTÁRSASÁG” felirat, a vízturbina ábrázolása felett az „1000” értékjelzés és a ,,FORINT” felirat olvasható.
A vízturbina ábrázolása mellett, az emlékérme bal oldali
peremével párhuzamosan a ,,2009” verési évszám, az emlékérme jobb oldali peremével párhuzamosan pedig
a ,,BP.” verdejel olvasható. Az emlékérme előlapjának képét e rendelet 1. melléklete tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján Bánki Donát portréja látható. A portré fölött a ,,BÁNKI DONÁT” felirat olvasható.
A portrétól jobbra, egymás alatti vízszintes sorokban az
„1859–1922”, az „A BÁNKI-FÉLE”, a ,,VÍZTURBINA”,
és a ,,FELTALÁLÓJA” felirat olvasható, a jobb alsó sarokban pedig Bitó Balázs tervezőművész mesterjegye található. Az emlékérme hátlapjának képét e rendelet 2. melléklete tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 20 000 darab készíthető, amelyből
10 000 darab különleges – ún. proof – technológiával
verhető.
4. § Ez a rendelet 2009. június 4-én lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
388/2013. (IX. 5.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok David
Gordon Stuart rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az Ausztrál Államszövetség magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2013. augusztus 8. Áder jános s. k.,
 köztársasági elnök


text:
28/2009. (XII. 31.) FVM utasítása a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal szervezetének, működésének és
ügyrendjének szabályozása érdekében a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal
Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) ezen utasítás mellékleteként kiadom.
2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei
Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal 2007. január 31-én kelt Szervezeti és Működési Szabályzata.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
27/2019. (III. 14.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Románia Kormánya között az M3 autópálya – Mátészalka – országhatár és az ahhoz kapcsolódó romániai út nyomvonaláról és határmetszéspontjáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5.  § (1)  bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az innovációért és technológiáért felelős miniszternek a külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben tett előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és Románia Kormánya között az M3 autópálya – Mátészalka – országhatár és
az  ahhoz kapcsolódó romániai út nyomvonaláról és határmetszéspontjáról szóló megállapodás (a  továbbiakban:
megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel
egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom az  innovációért és technológiáért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy
a tárgyalások eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint
az  igazságügyi minisztert, hogy a  megállapodás létrehozását követően a  megállapodás szövegének végleges
megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
24/2016. (IV. 28.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság Kassainé Szegfü Zsuzsanna magánszemély (a továbbiakban: Szervező) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában – 9 igen és 0 nem szavazattal – meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az „EGYETÉRT-E ÖN AZZAL, HOGY ÁLTALÁNOS ISKOLÁBAN A  TANULÓNAK A  KÖTELEZŐ TANÓRÁKON KÍVÜLI
FOGLALKOZÁSOKON CSAK A TÖRVÉNYES KÉPVISELŐJE KÉRÉSÉRE LEGYEN KÖTELEZŐ RÉSZT VENNI?”
kérdést hitelesíti. A határozat ellen annak a  választások hivatalos honlapján való közzétételét követő 15 napon belül az  ügyben
érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet személyesen, levélben vagy
elektronikus dokumentumként a  Kúriához címzett bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújthat be a  Nemzeti
Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.; levélcím: 1397 Budapest Pf. 547, e-mail: nvb@nvi.hu).
A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet úgy kell benyújtani, hogy az  legkésőbb 2016. május 10-én 16.00 óráig
megérkezzen. A  bírósági felülvizsgálat iránti kérelem elektronikus dokumentumként való benyújtása esetén
a  kérelem benyújtójának jogi képviselője minősített elektronikus aláírásával látja el a  kérelmet. Az  elektronikus
dokumentumként benyújtott kérelem mellékleteit oldalhű másolatban elektronikus okirati formába kell alakítani.
A  bírósági eljárásban az  ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy – a  szakvizsgabizonyítvány egyszerű másolatának csatolásával – saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A  bírósági
eljárás nem tárgyi illetékmentes. A felülvizsgálati kérelem benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. A népszavazási kezdeményezés Szervezője 2016. március 29-én, 10 óra 23 perckor személyesen 28 támogató
választópolgár adatait és aláírását tartalmazó aláírásgyűjtő ívet nyújtott be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz
a  népszavazás kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról szóló
2013.  évi CCXXXVIII.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 3.  § (1)  bekezdése szerinti hitelesítés céljából. Valamennyi
benyújtott támogató aláírás megfelelt az Nsztv. 4. § (1) bekezdésében foglaltaknak.
A Szervező az  Nsztv. 4.  § (2)  bekezdésében rögzített előzetes feltétel meglétének igazolására az  aláírásgyűjtő
ívek mellé csatolta a  Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a  továbbiakban: Hatóság)
NAIH-96539/2016. számú, 2016. március 25-én kelt határozatát, melyben a  Hatóság Kassainé Szegfü Zsuzsannát
az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011.  évi CXII.  törvény 68.  §
(6) bekezdésében foglaltak szerint, mint adatkezelőt nyilvántartásba vette.
A Nemzeti Választási Iroda elnöke az  Nsztv. 10.  §-ában rögzített hatáskörében eljárva a  kérdés benyújtásától
számított 5 napon belül elvégezte a  kezdeményezés előzetes formai vizsgálatát, és mivel az  a  jogszabályi
követelményeknek megfelelt, azt a Nemzeti Választási Bizottság elé terjesztette.
II. Az Nsztv. 11. §-a szerint a Nemzeti Választási Bizottság a kérdést akkor hitelesíti, ha az az Alaptörvényben, valamint
az  e  törvényben a  kérdéssel szemben támasztott követelményeknek megfelel. A  Szervező által benyújtott kérdés
csak abban az esetben hitelesíthető, ha az aláírásgyűjtő ív is megfelel a jogszabályban foglalt előírásoknak.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kérdés az  Alaptörvényben, valamint az  Nsztv.-ben
megfogalmazott követelményeknek megfelel.
A Nemzeti Választási Bizottság megállapítja továbbá, hogy a  népszavazási kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív is
megfelel a jogszabályban foglalt előírásoknak.
Mindezekre tekintettel a  Nemzeti Választási Bizottság az  Nsztv. 11.  §-ában fogalt hatáskörében eljárva
a magánszemély Szervező által benyújtott országos népszavazási kezdeményezésre irányuló kérdést hitelesíti.
III. A határozat az  Nsztv. 3.  §-án, a  4.  §-án és 11.  §-án, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás az  Nsztv. 29.  §-ának
(1)  bekezdésén és a  választási eljárásról szóló 2013.  évi XXXVI.  törvény 223–225.  §-án, az  illetékekről szóló
tájékoztatás az 1990. évi XCIII.  törvény 37. § (1) bekezdésén, a 43. § (7) bekezdésén, valamint a 62. § (1) bekezdés
s) pontján alapul.
Budapest, 2016. április 25. Prof. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság
 elnöke


text:
60/2015. (XII. 16.) OGY határozata az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzésére irányuló missziójához (EUTM Somalia) történő további magyar katonai hozzájárulásról szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzésére irányuló missziójához (EUTM Somalia)
történő további magyar katonai hozzájárulásról szóló beszámolót elfogadja.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
23/2015. (VII. 21.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a nemzeti ásványvagyon hasznosítására
irányuló  koncepciók összehangolásával, végrehajtásával kapcsolatos feladatok ellátására 2015. július 1. napjától
2015. december 31. napjáig Kasó Attilát miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § (1) A miniszteri biztos tevékenységét a nemzeti fejlesztési miniszter az energiaügyért felelős államtitkár útján irányítja.
 (2) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti helyettes államtitkári illetménynek megfelelő összegű díjazásra
és juttatásokra jogosult. 3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 38/2014. (XII. 23.) NFM utasítás.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
233/2017. (VII. 10.) KE határozata katonai bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Belovai Henriettét
2017. július 1. napjától határozatlan időtartamra katonai bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. június 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
118/2006. (HK 23.) HM határozata a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság költségvetési szerv alapításáról (hatályos szöveg).
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. §
(1) bekezdésében, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 10. §-ában, valamint a honvédelmi
szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: R.) foglaltakra – a következő alapító okiratot adom ki:
1.1 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 2007. január 1-jei hatállyal
költségvetési szervet alapítok. Megalakulásának időpontja jogfolytonosság alapján: 1961. augusztus 1.
2.2 A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság
Rövidített megnevezése: MH ÖHP 3.3 A költségvetési szerv székhelye: 8000 Székesfehérvár, Zámolyi út 2–6.
Postacíme: 8001 Székesfehérvár, Pf. 151. 4.4 A költségvetési szerv közvetlen jogelődjei, azok székhelyei:
– MH Szárazföldi Parancsnokság, 8000 Székesfehérvár, Zámolyi út 2–6.
– MH Légierő Parancsnokság, 8202 Veszprém, Jókai u. 33.
5.5 6 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és
gazdálkodó, a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve; logisztikai
gazdálkodási feladatait az MH kijelölt önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerve; ingatlanfenntartási és
-üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány ellátásához szükséges
tárgyieszköz- és anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az ingatlanfenntartási és
-üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi.
6.7 A költségvetési szerv tevékenysége a 842250 Haderő (hazai) tevékenysége szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
751427 Fő véderők tevékenysége. 7.8 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező, MH középszintű irányító-vezető szerv,
hadműveleti magasabb egység jogállású szervezet. Állománya az MH költségvetési létszámkeretéből az MH önálló
állománytáblás szervezetek és szervek részére biztosított létszámkeretbe tartozik.
8.9 A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
9.10 A költségvetési szerv a HM Honvéd Vezérkar főnök közvetlen szolgálati alárendeltségébe tartozik.
1 Módosította: 32/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
2 Módosította: 32/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
3 Módosította: 32/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
4 Módosította: 32/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
5 Módosította: 32/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
6 Módosította az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 13. pont.
7 Módosította: 32/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
8 Módosította: 32/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
9 Módosította: 32/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
10 Módosította: 32/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
10.11 A költségvetési szerv illetékessége: országos. 11.12 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
A Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása.
12.13 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842202 Védelmi képességek fenntartása; 842203 Védelmi képességek fejlesztése;
842204 Haderő kiképzése, felkészítése; 842205 Haderő (hazai) tevékenysége;
842144 Nemzetközi katasztrófavédelmi segítségnyújtás; 842152 Nemzetközi oktatási együttműködés;
842192 Nemzetközi katonai és rendészeti szerepvállalás béketámogató és válságkezelő műveletekben;
842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek; 842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve ár- és belvízvédelem);
842543 Katasztrófavédelmi helyreállítási tevékenység (kivéve ár- és belvíz esetén).
13.14 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje: a) a vezető megnevezése: parancsnok;
b) a parancsnokot a HM Honvéd Vezérkar főnök javaslata alapján a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
14.15 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 15.16 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
16.17 A költségvetési szerv jogi személyiségű szervezeti egységeit ezen határozat melléklete tartalmazza
17.18 A katonai szervezet szervezeti felépítését, vezetési rendjét, működésének sajátos szabályait a Szervezeti és
Működési Szabályzat tartalmazza. A Szervezeti és Működési Szabályzatot az MH ÖHP parancsnok 2007. január 1-jét
követő 60 napon belül elkészíti, és azt a HM Honvéd Vezérkar főnök útján jóváhagyásra felterjeszti a honvédelmi
miniszterhez. 18.19 Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
A határozat szövege hatályos 2010. február 15-től. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
32/2016. (II. 11.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/687-2/2016. számú előterjesztésére – Dzsezselij György (névmódosítás előtti neve:
Dzsezselij György Ivanovics; más átírással: Dzhezhelii Iurii; születési hely, idő: Poltava [Szovjetunió], 1976. október 28.)
magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. január 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1079/2019. (III. 1.) Korm. határozata „Életmentő Emlékérem” adományozásáról.
A Kormány az „Életmentő Emlékérem” adományozásáról szóló 243/2009. (X. 29.) Korm. rendelete alapján, életmentés
közben tanúsított hősies magatartása elismeréseként – a  belügyminiszter mint a  helyi önkormányzatokért felelős
miniszter javaslatára –
Szunyogh Károlyné keszthelyi lakosnak „Életmentő Emlékérmet” adományoz. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2016. XI. törvény a Magyarország Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és a  Szlovén Köztársaság Kormánya
között a  minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény (a  továbbiakban: Egyezmény)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„EGYEZMÉNY MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
A MINŐSÍTETT ADATOK CSERÉJÉRŐL ÉS KÖLCSÖNÖS VÉDELMÉRŐL
Magyarország Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya (a továbbiakban együtt: Felek)
Elismerve a Felek közötti kölcsönös együttműködés jelentőségét,
Felismerve, hogy a Felek közötti jó együttműködés során szükség lehet nemzeti minősített adatok cseréjére,
Elismerve, hogy azonos szintű védelmet biztosítanak a minősített adatok számára,
Kiváltani kívánva a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között a minősített katonai
információk és eszközök védelme tárgyában kötött egyezményt,
Kölcsönösen tiszteletben tartva a nemzeti érdekeket és a biztonságot, az alábbiakban állapodtak meg:
1. Cikk
Az egyezmény célja és alkalmazási területe
(1) Jelen Egyezmény célja, hogy védelmet biztosítson a Felek, valamint joghatóságuk alá tartozó jogi személyek vagy
természetes személyek közötti együttműködés során keletkezett vagy kicserélt minősített adatok számára.
(2) Jelen Egyezmény nem érinti a Felek azon jogait és kötelezettségeit, amelyek más, nemzetközi egyezmények alapján
keletkeztek.
2. Cikk
Fogalommeghatározások
Jelen Egyezmény alkalmazásában:
a) minősített adat biztonságának megsértése: olyan, a jelen Egyezménnyel vagy a nemzeti jogszabályok és egyéb
szabályok rendelkezéseivel ellentétes tevékenység vagy mulasztás, melynek következtében a minősített adat
jogosulatlan nyilvánosságra hozatala, elvesztése, megsemmisülése, jogosulatlan felhasználása, vagy egyéb
módon történő megsértése következik be;
b) minősített szerződés: olyan szerződés vagy alvállalkozói szerződés, amely minősített adatot tartalmaz, vagy
amely alapján minősített adathoz való hozzáférés szükséges;
c) minősített adat: megjelenési formájától függetlenül, minden olyan – a  Felek között kicserélt vagy
keletkezett  – adat, amelyet bármelyik Fél nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak rendelkezései
szerint védelemben kell részesíteni a minősített adat biztonságának megsértésével szemben, amelyet ennek
megfelelően minősítettek és minősítési jelöléssel láttak el;
A törvényt az Országgyűlés a 2016. március 17-i ülésnapján fogadta el.
d) szerződő: olyan természetes személy vagy jogi személy, amely a  nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok
rendelkezéseivel összhangban minősített szerződések megkötésére képes;
e) telephely biztonsági tanúsítvány: a  biztonsági ellenőrzés eredményeként született pozitív döntés, amely
megállapítja, hogy a szerződő az érintett Fél nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak rendelkezéseivel
összhangban eleget tesz a minősített adatok kezelésére vonatkozó feltételeknek;
f ) szükséges ismeret: az  a  követelmény, amely alapján a  minősített adathoz való hozzáférés csak annak
a  személynek biztosítható, akinek az  adott minősített adathoz való hozzáférés hivatali kötelessége vagy
speciális feladata ellátásához szükséges;
g) átadó fél: az  a  Fél, valamint a  joghatósága alá tartozó jogi személyek, amelyik a  nemzeti minősített adatot
átadja;
h) személyi biztonsági tanúsítvány: a  biztonsági ellenőrzés eredményeként született pozitív döntés, amely
megállapítja, hogy egy természetes személy a  nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok rendelkezéseivel
összhangban jogosult hozzáférni minősített adatokhoz;
i) átvevő fél: az  a  Fél, valamint a  joghatósága alá tartozó jogi személyek vagy természetes személyek, amely
a nemzeti minősített adatot átveszi az átadó féltől;
j) harmadik fél: bármely olyan állam – beleértve a  joghatósága alá tartozó jogi személyeket vagy természetes
személyeket, továbbá nemzetközi szervezet –, amely nem részese jelen Egyezménynek.
3. Cikk
Nemzeti biztonsági hatóságok (1) A  Felek által, jelen Egyezmény általános végrehajtására és ellenőrzésére kijelölt felelős nemzeti biztonsági
hatóságok:
Magyarországon:
Nemzeti Biztonsági Felügyelet
A Szlovén Köztársaságban:
Urad Vlade Republike Slovenije za varovanje tajnih podatkov (Minősített Adatok Védelméért Felelős Kormányhivatal)
(2) A  nemzeti biztonsági hatóságok tájékoztatják egymást hivatalos elérhetőségi adataikról, és az  azokban
bekövetkezett valamennyi későbbi változásról.
(3) A Felek diplomáciai úton tájékoztatják egymást nemzeti biztonsági hatóságokkal kapcsolatos valamennyi későbbi
változásról.
4. Cikk
Minősítési szintek és jelölések
Az egyes nemzeti minősítési szintek és jelölésük az alábbiak szerint feleltethetők meg egymásnak:
Magyarországon A Szlovén Köztársaságban Angol nyelvű megfelelőjük „Szigorúan titkos!” STROGO TAJNO TOP SECRET
„Titkos!” TAJNO SECRET „Bizalmas!” ZAUPNO CONFIDENTIAL „Korlátozott terjesztésű!” INTERNO RESTRICTED
5. Cikk
Minősített adathoz való hozzáférés
Jelen Egyezmény alapján minősített adathoz kizárólag olyan természetes személyek kaphatnak hozzáférést, akik
a  szükséges ismeret elvének megfelelnek, és akik az  érintett Fél nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak
rendelkezéseivel összhangban erre megfelelő felhatalmazást kaptak.
6. Cikk
Biztonsági alapelvek (1) A Felek ugyanolyan szintű védelemben részesítik a minősített adatot, mint amelyet a saját, azonos minősítési szintű
nemzeti minősített adataik számára biztosítanak.
(2) Az átadó fél:
a) biztosítja, hogy a minősített adaton a nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok rendelkezéseinek megfelelő
minősítési szint feltüntetésre kerül;
b) tájékoztatja az átvevő felet a minősített adat felhasználásával kapcsolatos esetleges feltételekről;
c) haladéktalanul írásban tájékoztatja az  átvevő felet az  adat minősítésében vagy a  minősítés időtartamában
bekövetkezett változásokról.
 (3) Az átvevő fél: a) biztosítja, hogy a  minősített adaton feltüntetésre kerül jelen Egyezmény 4. Cikke alapján meghatározott
egyenértékű minősítési szint;
b) biztosítja, hogy a  minősített adat minősítését nem szünteti meg, valamint a  minősítési szintjét nem
változtatja meg az átadó fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül;
c) biztosítja, hogy az  átadó fél előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül a  minősített adatot harmadik fél részére
nem adja át;
d) a minősített adatot kizárólag az  átadás során megjelölt célra használhatja fel, betartva az  átadó fél által
meghatározott kezelési előírásokat.
(4) A  Felek gondoskodnak a  megfelelő intézkedések megtételéről a  kommunikációs vagy információs rendszereken
feldolgozott, tárolt vagy továbbított minősített adatok védelme érdekében. Ezen intézkedések biztosítják
a  minősített adat bizalmasságát, sérthetetlenségét, rendelkezésre állását, és ahol releváns, vitathatatlanságát és
valódiságát, valamint az adattal kapcsolatos intézkedések kapcsán a felelősség és nyomon-követhetőség megfelelő
szintjét.
7. Cikk
Biztonsági együttműködés (1) A  hasonló szintű biztonsági követelmények fenntartása érdekében a  nemzeti biztonsági hatóságok a  másik fél
megkeresésére tájékoztatják egymást a nemzeti minősített adat védelmével kapcsolatos nemzeti jogszabályokról és
egyéb szabályokról, valamint mindezek gyakorlati alkalmazásáról. Ennek érdekében a nemzeti biztonsági hatóságok
látogatást tehetnek egymásnál. A  nemzeti biztonsági hatóságok tájékoztatják egymást a  nemzeti minősített
adatokkal kapcsolatos nemzeti jogszabályaikban és egyéb szabályaikban bekövetkezett valamennyi későbbi
változásról.
(2) Megkeresés esetén a  nemzeti biztonsági hatóságok kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak a  biztonsági
tanúsítványokkal kapcsolatos eljárások során. A  nemzeti biztonsági hatóságok tájékoztatják egymást minden,
a biztonságot érintő olyan aggályról, amely a biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos eljárás szempontjából fontos
lehet.
(3) A  Felek megkeresés esetén nemzeti jogszabályaik és egyéb szabályaik rendelkezéseivel összhangban elismerik
a  másik Fél által kibocsátott személyi biztonsági tanúsítványokat és telephely biztonsági tanúsítványokat.
A 4. Cikkben foglaltak megfelelően alkalmazandók.
(4) A nemzeti biztonsági hatóságok haladéktalanul értesítik egymást az elismert személyi biztonsági tanúsítványokkal
és a telephely biztonsági tanúsítványokkal kapcsolatos változásokról, különösen azok visszavonásáról.
8. Cikk
Minősített szerződések (1) A minősített szerződéseket a Felek saját nemzeti jogszabályainak és egyéb szabályainak rendelkezései alapján kell
megkötni és teljesíteni. A  nemzeti biztonsági hatóságok megkeresésre megerősítik, hogy a  lehetséges szerződők
és a szerződéskötést megelőző tárgyalásokban vagy a minősített szerződések teljesítésében részt vevő természetes
és jogi személyek rendelkeznek megfelelő személyi biztonsági tanúsítvánnyal vagy telephely biztonsági
tanúsítvánnyal.
(2) Amennyiben a  lehetséges szerződő nem rendelkezik megfelelő biztonsági tanúsítvánnyal, az  átadó fél nemzeti
biztonsági hatósága kérelmezheti az átvevő fél nemzeti biztonsági hatóságánál a megfelelő biztonsági tanúsítvány
kiállítását.
(3) A  nemzeti biztonsági hatóság kérelmezheti biztonsági ellenőrzés lefolytatását a  másik Fél országának területén
működő létesítményben, a  minősített adatok a  nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok rendelkezéseivel
összhangban megvalósuló folyamatos védelmének biztosítása céljából.
(4) A  minősített szerződések részét képezi a  projekt biztonsági utasítás, amely a  biztonsági követelményeket és
a  minősített szerződés valamennyi elemének minősítési szintjével kapcsolatos rendelkezéseket határozza meg.
A  projekt biztonsági utasítás másolatát azon Fél nemzeti biztonsági hatósága részére kell továbbítani, amelynek
joghatósága alatt a minősített szerződés teljesítése történik.
9. Cikk
A minősített adat továbbítása (1) A minősített adat továbbítása diplomáciai úton vagy a nemzeti biztonsági hatóságok által írásban meghatározott
egyéb módon történik.
(2) A  Felek a  nemzeti biztonsági hatóságok által írásban jóváhagyott eljárási rend szerint, elektronikus úton is
továbbíthatnak minősített adatot.
10. Cikk
A minősített adat sokszorosítása, fordítása és megsemmisítése
(1) A minősített adatról készült másolatokon és fordításokon fel kell tüntetni a megfelelő minősítési jelölést és az  így
készült adatot ugyanolyan védelemben kell részesíteni, mint az  eredeti minősített adatot. A  sokszorosított
példányok számát a hivatalos célból szükséges mértékre kell korlátozni.
(2) A  minősített adat fordítása során keletkező példányokon a  fordítás nyelvén fel kell tüntetni, hogy az  átadó fél
minősített adatát tartalmazza.
(3) „Szigorúan titkos!”/STROGO TAJNO/TOP SECRET minősítésű adat fordítása vagy sokszorosítása kizárólag az átadó fél
előzetes írásbeli engedélyével lehetséges.
(4) „Szigorúan titkos!”/STROGO TAJNO/TOP SECRET minősítésű adat nem semmisíthető meg, az ezen minősítési szintű
adatokat az átadó félnek kell visszaszolgáltatni, amennyiben már nincs rájuk szükség.
(5) A minősített adatot olyan válsághelyzet esetén, amely lehetetlenné teszi a minősített adat védelmet, vagy az átadó
félhez való visszajuttatását, haladéktalanul meg kell semmisíteni. A minősített adat megsemmisítéséről az átvevő fél
nemzeti biztonsági hatósága az átadó fél nemzeti biztonsági hatóságát írásban értesíti.
11. Cikk
Látogatások (1) Minősített adathoz való hozzáférést igénylő látogatásra az  érintett Fél nemzeti biztonsági hatóságának előzetes
írásbeli jóváhagyása alapján kerülhet sor.
(2) A  látogatást kezdeményező Fél nemzeti biztonsági hatósága a  tervezett látogatásról a  fogadó Fél nemzeti
biztonsági hatóságát látogatási kérelem formájában legalább húsz nappal a  látogatás időpontja előtt értesíti.
Sürgős esetben, a  nemzeti biztonsági hatóságok előzetes egyeztetését követően a  látogatási kérelem a  látogatás
kezdetéhez közelebbi időpontban is benyújtható.
(3) A látogatási kérelemnek az alábbi adatokat tartalmazza. Ezen adatok kizárólag a látogatás céljára használhatók fel:
a) a  látogató neve, születési helye és ideje, állampolgársága, útlevelének vagy más személyazonosító
igazolványának száma;
b) a látogató beosztásának és a látogató által képviselt jogi személy megjelölése;
c) a látogató személyi biztonsági tanúsítványának szintje és érvényességi ideje;
d) a  látogatás időpontja és időtartama, visszatérő látogatások esetén az  egyes látogatások összesített
időtartama;
e) a  látogatás célja, valamint a  megismerendő legmagasabb minősítési szintű minősített adat minősítési
szintjének megjelölése;
f ) a  meglátogatandó, minősített adatokat kezelő szerv neve és címe, valamint a  kapcsolattartójának neve,
telefonszáma, faxszáma, e-mail címe;
g) dátum, aláírás és a nemzeti biztonsági hatóság hivatalos pecsétjének lenyomata.
(4) A  nemzeti biztonsági hatóságok közösen meghatározhatják a  visszatérő látogatásra jogosult személyek listáját.
A visszatérő látogatások szükséges részleteit a nemzeti biztonsági hatóságok közösen állapítják meg.
(5) A  látogató által megismert nemzeti minősített adatot jelen Egyezmény alapján átvett minősített adatnak kell
tekinteni.
12. Cikk
Személyes adatok védelme
A Felek biztosítják jelen Egyezmény alapján kicserélt, valamennyi személyes adat védelmét a nemzeti jogszabályok
és egyéb szabályok rendelkezéseivel összhangban.
13. Cikk
Minősített adat biztonságának megsértése (1) A nemzeti biztonsági hatóságok késedelem nélkül írásban tájékoztatják egymást a minősített adat biztonságának
megsértéséről, vagy ha mindezek alapos gyanúja merül fel.
(2) Azon Fél nemzeti biztonsági hatósága, ahol a  minősített adat biztonságának megsértésére sor került, késedelem
nélkül intézkedik a minősített adat megsértésének kivizsgálásáról a következmények csökkentése és további esetek
elkerülése érdekében. A másik Fél nemzeti biztonsági hatósága szükség esetén részt vesz a vizsgálatban.
(3) Az  átvevő fél nemzeti biztonsági hatósága minden esetben írásban tájékoztatja az  átadó fél nemzeti biztonsági
hatóságát a minősített adat biztonsága megsértésének körülményeiről, a kár mértékéről, a kár enyhítése érdekében
megtett intézkedésekről, valamint a vizsgálat eredményéről.
14. Cikk
Költségek
A Felek maguk viselik jelen Egyezmény végrehajtásával összefüggésben felmerült költségeiket.
15. Cikk
Záró rendelkezések (1) Jelen Egyezmény határozatlan időre jön létre. Jelen Egyezmény a Felek az Egyezmény hatálybalépéshez szükséges
belső feltételek teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó értesítése kézhezvételének napját követő
második hónap első napján lép hatályba.
(2) Jelen Egyezmény hatályba léptetésével a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között
a  minősített katonai információk és eszközök védelméről szóló, Misefán, 1998. október 5-én aláírt Egyezmény
hatályát veszti. A már kicserélt minősített katonai információk és eszközök a korábbi Egyezmény hatályvesztésétől
függetlenül jelen Egyezmény intézkedéseivel, valamint a nemzeti jogszabályok és egyéb szabályok rendelkezéseivel
összhangban védelemben részesülnek.
(3) Jelen Egyezmény hatálybelépéséhez hatályba léptető intézkedések adhatók ki.
 (4) Jelen Egyezmény a  Felek kölcsönös egyetértésével írásban módosítható. A  módosítások hatálybalépésével
kapcsolatban a jelen Cikk 1. pontjában foglaltak az irányadók.
 (5) Bármelyik Fél jogosult jelen Egyezményt bármikor írásban felmondani. Felmondás esetén az  Egyezmény
a felmondásról szóló írásbeli értesítés másik Fél általi kézhezvételétől számított hat hónap elteltével hatályát veszti.
 (6) Az  Egyezmény megszűnésétől függetlenül a  minősített adatokat az  Egyezményben meghatározott rendelkezések
szerint kell védelemben részesíteni, mindaddig, amíg az átadó fél írásban felmentést nem ad az átvevő fél részére
ezen kötelezettség alól.
(7) Jelen Egyezmény alapján megvalósuló együttműködés angol nyelven történik.
 (8) Jelen Egyezmény végrehajtásából vagy értelmezéséből fakadó vitákat a  Felek egymás közötti egyeztetés és
tárgyalás útján rendezik, nemzetközi igazságszolgáltatási fórum vagy harmadik fél bevonása nélkül.
Fentiek tanúbizonyságául, az alulírott és az erre felhatalmazott megbízottak jelen Egyezményt aláírásukkal látták el.
Készült Brdo pri Kranjuban, 2016. január 22. napján, két eredeti példányban, magyar, szlovén és angol nyelven,
valamennyi szöveg egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
Magyarország Kormánya részéről a Szlovén Köztársaság Kormánya részéről
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. §, a 3. § és az 5. § az Egyezmény 15. Cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, a  2.  §, a  3.  § és az  5.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) Az  e  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a  minősített adatok védelmének szakmai felügyeletéért
felelős miniszter gondoskodik. 5. § Hatályát veszti a  Magyar Köztársaság Kormánya és a  Szlovén Köztársaság Kormánya között a  minősített katonai
információk és eszközök védelméről szóló, Misefán, 1998. október 5-én aláírt Egyezmény megerősítéséről és
kihirdetéséről szóló 1999. évi XXV. törvény.
Áder János s. k., Lezsák Sándor s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
1004/2018. (II. 1.) Korm. határozata a költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2018. kompenzációja érdekében a 2018. központi költségvetés céltartalékából a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetbe történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 47. A költségvetési
szerveknél foglalkoztatottak 2018. évi kompenzációja címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli a költségvetési szerveknél foglalkoztatottak
2018. évi kompenzációja érdekében 4 500 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 3. Céltartalékok alcím, 1. Közszférában
foglalkoztatottak bérkompenzációja jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 47. A  költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2018. évi kompenzációja cím javára,
az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2003. (XI. 13.) MeHVM határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 33. §-ának
(1) bekezdése alapján, a Miniszterelnöki Hivatal közigazgatási államtitkára javaslatára
Lévai Gábort a Miniszterelnöki Hivatal helyettes államtitkárává — 2003. október 8-i hatállyal —
kinevezem. Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1574/2012. (XII. 12.) Korm. határozata a TESCO-GLOBAL Zrt. magyarországi nagybefektetővel való stratégiai megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhatalmazza a Nemzetgazdasági Minisztérium parlamenti és gazdaságstratégiáért felelős államtitkárát, hogy
a Magyarország Kormánya és a TESCO-GLOBAL Áruházak Zártkörűen Működő Részvénytársaság (2040 Budaörs,
Kinizsi u. 1–3., cégjegyzékszám: 13-10-040628) között kötendő stratégiai együttműködési megállapodást a Kormány nevében aláírja.
Felelős: Nemzetgazdasági Minisztérium parlamenti és gazdaságstratégiáért felelős államtitkára
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
9/2019. (II. 27.) ORFK utasítása a 2019. választható béren kívüli juttatás szabályozásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6.  § (1)  bekezdés b)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel a  belügyminiszter irányítása alatt álló rendvédelmi
feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának és rendvédelmi igazgatási alkalmazottainak 2019. évi választható béren kívüli
juttatásairól és bankszámla-hozzájárulásáról szóló 2/2019. (II. 7.) BM utasítás 7–8. §-ára, az általános rendőrségi feladatok ellátására
létrehozott szerv személyi állománya választható béren kívüli juttatásának szabályozására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya kiterjed az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv (a továbbiakban: Rendőrség)
személyi állományára (a továbbiakban: jogosult), ide nem értve a közfoglalkoztatásban részt vevőket, „a megváltozott
munkaképességű emberek rehabilitációjának és foglalkoztatásának segítése” kiemelt projekt keretében
foglalkoztatottakat, valamint az  Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK) személyi állományába
tartozó tisztjelölteket.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. A választható béren kívüli juttatás éves összege, a jogosultság ellenőrzése
2. A választható béren kívüli juttatás (a továbbiakban: cafetéria-juttatás) 2019. évi összege (a továbbiakban:
cafetéria-keret) bruttó 200 000 forint.
3. Az év közben létesített vagy megszűnt jogviszony esetén a jogosultat a cafetéria-keret időarányos része illeti meg.
4. Nem jogosult cafetéria-juttatásra
a) a hivatásos állomány tagja és a rendvédelmi igazgatási alkalmazott a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek
hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 176. §
(2) bekezdésében meghatározott esetben;
b) a kormánytisztviselői állomány tagja a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 151.  §
(2)–(2a) bekezdéseiben foglalt esetekben;
c) a közalkalmazotti és munkavállalói állomány tagja
ca) amennyiben tartós külszolgálatot teljesít, illetve nemzeti szakértőként foglalkoztatják,
cb) a távollét első napjától azon – 30 napot meghaladó egybefüggő – időtartam vonatkozásában, amikor
illetményre vagy távolléti díjra nem jogosult, kivéve, ha a távollét oka munkabaleset.
5. A 4. pont c) alpontja szerinti személyi állomány illetményre vagy távolléti díjra nem jogosító időtartamát nem lehet
összeszámítani.
6. A cafetéria-juttatásra való jogosultság fennállását a  rendőri szerv gazdálkodását végző szervezeti eleme
negyedévente – a Robotzsaru integrált ügyviteli, ügyfeldolgozó és elektronikus iratkezelő rendszerből (a továbbiakban:
Robotzsaru rendszer) kigyűjtött, a szolgálatvezénylést alapul vevő lista alapján – ellenőrzi.
7. Amennyiben a  rendőri szerv gazdálkodását végző szervezeti eleme az  ellenőrzés során a  cafetéria-juttatásra
vonatkozó  – az  egyes állományviszony szerinti jogszabályban rögzített – kizáró ok fennállását állapítja meg, azt
az érintett személy közvetlen vezetőjének írásban jelzi, egyidejűleg intézkedik a jogosulatlanul folyósított cafetériajuttatás visszavonásáról.
2. A választható béren kívüli juttatások fajtái, mértéke
8. A jogosult az alábbi cafetéria-juttatások közül választhat:
a) Széchenyi Pihenő Kártya vendéglátás alszámla (egy összegben, legfeljebb 148 698 forint + 34,5% adó/fő/év
mértékig);
b) Széchenyi Pihenő Kártya szabadidő alszámla (egy összegben, legfeljebb 75 000 forint + 34,5% adó/fő/év
mértékig);
c) Széchenyi Pihenő Kártya szálláshely alszámla (egy összegben, legfeljebb 148 698 forint + 34,5% adó/fő/év
mértékig). 9. A cafetéria-keretből 1000 forint lehívása – a  juttatások adóvonzata miatt – 1345 forinttal csökkenti a  cafetériakeretet.
10. A jogosult által fel nem használt cafetéria-keret pénzbeli megváltására nincs lehetőség.
3. A cafetéria-juttatás kiválasztásának folyamata 11. A jogosult részére az  őt megillető cafetéria-keret erejéig a  8.  pontban meghatározott juttatások köréből szabad
választási lehetőséget kell biztosítani, azzal, hogy azt a  dolgozó – a  saját nevére kiállított – azonos szolgáltatónál
vezetett számlaszámokra igényelheti.
12. A jogosult a  cafetéria-juttatást a  Robotzsaru rendszerből indítható NOVA-Dolgozói juttatások alrendszerben
igényelheti a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes által kiadott tájékoztató alapján.
13. Az év közben létrejött jogviszony esetén a  12.  pont szerinti nyilatkozatot a  jogviszony keletkezésétől számított
legkésőbb 15 napon belül kell kitölteni.
14. A 12. pont szerinti elektronikus igénylésben akadályozott dolgozó a cafetéria-juttatást az utasítás Melléklete szerinti
nyilatkozat kitöltésével igényelheti.
15. Az anyagi-pénzügyi felelős a 14. pont szerinti kitöltött, kinyomtatott és aláírt nyilatkozatokat a kitöltéstől számított
5 napon belül az illetékes gazdasági vezetőhöz továbbítja.
16. A nyilatkozatok gazdasági hitelesítését első alkalommal legkésőbb 2019. március 14. napjáig kell elvégezni.
17. Az év közben létrejött jogviszony, illetve a  16.  pontban meghatározott határidőt követően rögzített/kiállított
nyilatkozat esetén a gazdasági hitelesítést a rögzítéstől/kitöltéstől számított 10 napon belül kell elvégezni.
18. Az ORFK rendelkezési állományába tartozó jogosultak cafetéria-juttatásával összefüggő adminisztratív feladatokat
–  az  ORFK Személyügyi Főigazgatóság Humánigazgatási Szolgálat által biztosított adatok alapján – a  Készenléti
Rendőrség Költségvetési Igazgatóság látja el.
19. A Széchenyi Pihenő Kártya, valamint a hozzá kapcsolódó társkártya igénylésével, cseréjével, pótlásával kapcsolatos
ügyintézés a jogosultat terheli.
20. A munkáltató a 12. és 14. pont szerinti nyilatkozatot 2019. október 15. napjáig elmulasztó jogosult részére a 8. pont
a)  alpontjában meghatározott cafetéria-juttatást biztosítja, amennyiben a  jogosult Széchenyi Pihenő Kártyával
rendelkezik. Ez a rendelkezés nem vonatkozik arra, aki a 17. pont alapján jogosult a cafetéria-juttatásra.
21. A gazdasági szerv a cafetéria-juttatásokról nyilvántartást vezet. A nyilvántartásnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy
abból
a) a cafetéria-keret összege;
b) a választott cafetéria-juttatás, jogcímenkénti bontásban;
c) a megvalósult cafetéria-juttatás jogcímenként;
d) a még felhasználható cafetéria-keret összege
egyénenként és szervezeti egységenként megállapítható legyen.
4. A cafetéria-juttatás kifizetésének szabályozása 22. A munkáltató a  cafetéria-juttatást legkésőbb 2019. március 31. napjáig egy összegben bocsátja a  dolgozók
rendelkezésére.
23. A 22.  pontban meghatározott határidőt követően a  munkáltató a  cafetéria-juttatásokat a  gazdasági hitelesítést
követő 5 napon belül egy összegben bocsátja a dolgozók rendelkezésére.
5. Eljárás áthelyezés esetén 24. Áthelyezés esetén a  jogosult cafetéria-juttatásra az  egyes munkáltatóknál fennálló foglalkoztatási jogviszonnyal
időarányosan jogosult.
25. A Rendőrség szervei közötti áthelyezés esetén, ha a jogosult a korábbi munkáltatónál az időarányos részt meghaladó
mértékű cafetéria-juttatást vett igénybe, visszafizetési kötelezettség nem terheli.
26. Nem a  Rendőrség címhez tartozó költségvetési szervekhez áthelyezett jogosultak esetében az  elszámolási
kötelezettséget a szervek közötti megállapodás alapján előirányzat átadás-átvétellel (bruttó) kell rendezni.
6. Eljárás a jogviszony megszűnése esetén 27. A Hszt. hatálya alá tartozó személyi állomány tekintetében a foglalkoztatási jogviszony megszűnése esetén a Hszt.
176. § (5) bekezdése alapján kell eljárni.
28. Ha a  nem a  Hszt. hatálya alá tartozó jogosult foglalkoztatási jogviszonya a  tárgyév során szűnik meg, a  cafetériajuttatás időarányos részét meghaladó értékét – nettó összegét – a jogviszony megszűnésekor vissza kell fizetni. Nem
kell visszafizetni a cafetéria-juttatást, ha a jogviszony a jogosult halálával szűnik meg.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 29. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, de rendelkezéseit 2019. január 1-től kell alkalmazni.
30. Az ORFK mint középirányító szerv biztosítja a  rendészeti szakgimnáziumok által foglalkoztatottak cafetériajuttatásaival összefüggő munkáltatói intézkedések utasítás szerinti végrehajtásához szükséges fedezetet.
31. Ez az utasítás 2020. január 1-jén hatályát veszti.
Dr. Halmosi Zsolt r. vezérőrnagy s. k.,
 rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes