text:
301/2007. (XI. 9.) Korm. rendelete a menedékjogról szóló 2007. LXXX. törvény végrehajtásáról.
A Kormány a menedékjogról szóló 2007. évi LXXX.
törvény 93. § (1) bekezdés a)–i) pontjaiban, valamint
(2) bekezdésében, illetve
– a 111. § tekintetében a külföldre utazásról szóló
1998. évi XII. törvény 41. § (1) bekezdésében,
– a 113. § tekintetében a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL.
törvény 174. § (1) bekezdés d) pontjában,
– a 115. § tekintetében a szabad mozgás és tartózkodás
jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi I. törvény 86. § (1) bekezdésében,
– a 116. § tekintetében a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi
II. törvény 111. § (1) bekezdés g), k) és l) pontjában,
– a 114. § tekintetében a fogyasztói árkiegészítésről szóló
2003. évi LXXXVII. törvény 9. § (4) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva, valamint
– a 112. § tekintetében az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az
Alkotmány 40. § (3) bekezdésében foglalt feladatkörében
eljárva
a következőket rendeli el:
I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A biztonságos származási országra és a biztonságos
harmadik országra vonatkozó rendelkezések alkalmazása
1. § (1) Az Európai Unió Tanácsának (a továbbiakban: Tanács) a biztonságos származási országnak tekintendő harmadik országokról szóló minimumlistáján (a továbbiakban: minimumlista) szereplő valamely ország nem tekinthető biztonságos származási országnak, ha
a) a Tanács határozattal kezdeményezi az Európai
Unió Bizottságánál (a továbbiakban: Bizottság), hogy
nyújtson be javaslatot a harmadik ország minimumlistáról
való törlése iránt, vagy
b) a Magyar Köztársaság kezdeményezi a Bizottságnál,
hogy nyújtson be javaslatot a Tanácshoz a harmadik ország minimumlistáról való törlése iránt.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kötelezettség kezdő napja
a) az (1) bekezdés a) pont szerinti esetben a Tanács ha
tározatának meghozatalát követő nap;
b) az (1) bekezdés b) pont szerinti esetben azt a napot
követő nap, amelyen a Magyar Köztársaság a Bizottsághoz intézett kezdeményezéséről a Tanácsot írásban tájékoztatja.
(3) Az (1) bekezdés szerinti kötelezettség megszűnik
a) a kezdő naptól számított három hónap elteltével, ki
véve, ha a Bizottság ez idő alatt javaslatot tesz a harmadik
ország minimumlistáról való törlésére;
b) a Tanácsnak a harmadik ország minimumlistáról
való törlésére vonatkozó javaslatot elutasító határozata
meghozatalának napján.
(4) A nemzeti szinten biztonságosnak nyilvánított származási országokról a menekültügyért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) tájékoztatja a Bizottságot.
(5) Valamely ország biztonságos származási országgá
nyilvánítása során különös figyelmet kell fordítani az
Európai Unió más tagállamától, az ENSZ Menekültügyi
Főbiztosságától, az Európa Tanácstól, valamint más nemzetközi szervezetektől származó információkra.
(6) A miniszter rendszeresen tájékoztatja a Bizottságot
azokról az országokról, amelyek vonatkozásában a biztonságos harmadik ország elve alkalmazásra kerül.
2. § A menedékjogot élvező személyt a Magyar Köztársaság
visszafogadja.
A különleges bánásmódot igénylő személyre vonatkozó
szabályok alkalmazása
3. § (1) A menekültügyi hatóság a menedékjogról szóló
2007. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tv.) és e rendelet rendelkezéseinek alkalmazása során vizsgálni köteles, hogy a menekültkénti vagy oltalmazottkénti, valamint
a menedékeskénti elismerését kérő (a továbbiakban: elismerését kérő), továbbá a menekült, az oltalmazott és a menedékes tekintetében a különleges bánásmódot igénylő
személyre vonatkozó szabályok alkalmazásának van-e
helye.
(2) Kétség esetén a menekültügyi hatóság orvos- vagy
pszichológus szakértő segítségét veheti igénybe annak
megállapítása érdekében, hogy az elismerését kérő, a menekült, az oltalmazott vagy a menedékes különleges bánásmódot igényel-e. Szakértői vizsgálat csak az érintett
személy hozzájárulásával végezhető.
(3) A menekültügyi hatóság köteles az elismerését kérőt, a menekültet, az oltalmazottat, valamint a menedékest
– az anyanyelvén vagy az általa értett más nyelven – közérthető módon tájékoztatni a szakértő által elvégzendő
vizsgálatról, a szakértői vizsgálat eredményének jelentőségéről, továbbá a vizsgálat elvégzéséhez való hozzájárulás megtagadásának – a (4) bekezdésben meghatározott –
következményeiről.
(4) Ha az elismerését kérő, a menekült, az oltalmazott
vagy a menedékes a szakértői vizsgálathoz nem járul hozzá, rá nézve a különleges bánásmódot igénylő személyre
vonatkozó rendelkezések nem alkalmazhatók.
4. § (1) Ha az elismerését kérő, a menekült, az oltalmazott
vagy a menedékes kísérő nélküli kiskorú, a menekültügyi
hatóság köteles intézkedni a kiskorú felügyeletéért felelős
személy felkutatása iránt, kivéve, ha a menekültügyi hatóság tudomására jutott információk alapján feltételezhető,
hogy
a) a kiskorú felügyeletéért felelős személy és a kiskorú
között érdekellentét áll fenn, vagy
b) a kiskorú felügyeletéért felelős személy felkutatása a
gyermek mindenek felett álló érdekét szem előtt tartva
egyéb okból nem indokolt.
(2) A menekültügyi hatóságnak a kiskorú felügyeletéért
felelős személy felkutatása során tett intézkedései nem
sérthetik a Tv. 42. § (1) bekezdésében, valamint e rendelet
73. §-ában foglaltakat.
(3) A menekültügyi hatóság az (1) bekezdés szerinti eljárása során a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
27. §-a szerinti nemzetközi jogsegély keretében különösen
az Európai Unió más tagállama vagy harmadik ország menekültügyi hatóságához fordulhat, továbbá igénybe veheti
az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága, a Vöröskereszt
Nemzetközi Bizottsága, a Vöröskereszt és Vörös Félhold
Társaságok Nemzetközi Szövetsége, valamint további
– menekültkénti elismerésre, kiegészítő vagy ideiglenes
védelemre szorulók, illetve menekültek, kiegészítő vagy
ideiglenes védelemben részesített személyek támogatásával foglalkozó – nemzetközi szervezetek segítségét.
II. Fejezet AZ ELISMERÉSÉT KÉRŐRE, A MENEKÜLTRE
ÉS A MENEDÉKESRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
Az elismerését kérő okmánya 5. § Az elismerését kérő személyazonosságát érvényes úti
okmánya, személyazonosító igazolványa vagy egyéb, személyazonosításra alkalmas okmánya igazolja.
6. § (1) Ha az elismerését kérő
a) a kérelem benyújtásakor nem rendelkezik magyaror
szági tartózkodásra jogosító engedéllyel, és
b) a Magyar Köztársaság területén történő tartózkodása
azon a tényen alapul, hogy elismerését kéri,
a menekültügyi hatóság – a külön jogszabály alapján – humanitárius célból tartózkodási engedélyt állít ki a részére.
(2) Ha az elismerését kérő személyazonosításra alkalmas okmánnyal nem rendelkezik, a menekültügyi hatóság
a tartózkodási engedély kiállítása során – a tartózkodási
engedélyben foglalt adatok tekintetében – az elismerését
kérő nyilatkozatát veszi alapul.
A menekültkénti elismerés 7. § A Tv. 6. § (3) bekezdése akkor alkalmazható, ha az üldöztetés veszélye olyan körülményeken alapul, amelyeket
az elismerését kérő szándékos magatartásával rosszhiszeműen maga idézett elő.
A menedékes okmánya 8. § (1) A menedékes személyazonosságát, magyarországi
tartózkodásának jogszerűségét, valamint a Tv.-ben, e rendeletben és a külön jogszabályban meghatározott ellátásokra és támogatásokra való jogosultságát az e rendelet
1. mellékletében meghatározott formájú és adattartalmú
okmány (a továbbiakban: a menedékes személyazonosságát és tartózkodási jogát igazoló okmány) igazolja.
(2) A menedékes személyazonosságát és tartózkodási
jogát igazoló okmányát – a menedékeskénti elismeréssel
egyidejűleg – a menekültügyi hatóság állítja ki.
(3) A menedékes személyazonosságát és tartózkodási
jogát igazoló okmányának érvényességi ideje az ideiglenes védelem időtartamához igazodik, de legfeljebb egy év,
amelyet a menekültügyi hatóság – az ideiglenes védelem
további időtartamára, alkalmanként legfeljebb egy évvel –
hivatalból hosszabbít meg.
9. § A menedékes szálláshelyének megváltozása esetén a
menekültügyi hatóság az új szálláshely címét feltüntető,
személyazonosságát és tartózkodási jogát igazoló okmányt állít ki a menedékes részére.
10. § (1) A menedékes köteles a személyazonosságát és tartózkodási jogát igazoló okmányának elvesztését, eltulajdonítását vagy megsemmisülését a menekültügyi hatóságnál haladéktalanul bejelenteni. A bejelentésről a menekültügyi hatóság igazolást állít ki.
(2) Az elveszettnek hitt és az erről szóló bejelentés után
megtalált, a menedékes személyazonosságát és tartózkodási jogát igazoló okmányról a menekültügyi hatóságot
haladéktalanul értesíteni kell.
(3) Az elveszett, eltulajdonított, megsemmisült vagy lejárt, a menedékes személyazonosságát és tartózkodási jogát igazoló okmány helyett a menekültügyi hatóság a menedékes részére – az ideiglenes védelem fennállásának
időtartama alatt – új okmányt állít ki.
11. § A menedékes személyazonosságát és tartózkodási jogát
igazoló okmánya érvénytelen, ha
a) érvényességi ideje lejárt;
b) a menedékes jogállás megszűnt;
c) a benne foglalt adatok igazolására alkalmatlanná
vált. III. Fejezet A BEFOGADÁSI FELTÉTELEKRE, TOVÁBBÁ
A MENEKÜLT, AZ OLTALMAZOTT, VALAMINT
A MENEDÉKES ELLÁTÁSÁRA ÉS TÁMOGATÁSÁRA
VONATKOZÓ KÖZÖS SZABÁLYOK
Általános rendelkezések 12. § (1) Az elismerését kérő, a menekült, az oltalmazott, valamint a menedékes alapvető létfenntartási feltételeinek
megteremtése, továbbá társadalmi beilleszkedésének elősegítése állami feladat.
(2) Az (1) bekezdés szerinti feladatokat a menekültügyi
hatóság közvetlenül, a befogadó állomás, valamint a menekült vagy az oltalmazott lakóhelye, illetve a menedékes
szálláshelye szerint illetékes települési önkormányzat
jegyzője, a fővárosban a fővárosi kerületi önkormányzat
jegyzője (a továbbiakban: jegyző) útján látja el.
(3) A befogadó állomás az elismerését kérő, a menekült,
az oltalmazott, valamint a menedékes elhelyezését és ellátását biztosító, a menekültügyi hatóság által fenntartott létesítmény.
(4) Befogadó állomásnak megfelelő más szálláshely a
szerződés alapján működtetett szállás- vagy táborhely, valamint a kísérő nélküli kiskorú elismerését kérő elhelyezését biztosító speciális intézmény (a továbbiakban a befogadó állomással együtt: befogadó állomás).
(5) E rendelet alkalmazásában jövedelemnek, illetve vagyonnak minősül a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban:
Szoctv.) 4. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott jövedelem, illetve b) pontjában meghatározott vagyon.
Az ellátásra és támogatásra fordított költségek
megtérítése 13. §
(1) Az e rendelet szerint ellátást vagy támogatást nyújtó
szerv vagy személy köteles a támogatást kérő jogosultságának fennállását ellenőrizni, továbbá köteles a menekültügyi hatóság költségvetésének terhére teljesített kiadásait
az egyéb kiadásoktól elkülönítve nyilvántartani.
(2) Az e rendelet alapján nyújtott ellátás és támogatás
költségeit a menekültügyi hatóság utólagos elszámolás
alapján téríti meg. A költségtérítés – az ellátásban, illetve
támogatásban részesített családi és utónevének, valamint
tartózkodási engedélye, személyazonosító igazolványa
vagy személyazonosságát és tartózkodási jogát igazoló
okmánya számának feltüntetésével – az ellátás, illetve a támogatás biztosításától számított egy hónapon belül az
e célra rendszeresített nyomtatványon részletezett számla
alapján igényelhető a menekültügyi hatóságtól.
(3) A menekültügyi hatóság az ellátáshoz nélkülözhetetlen kiadások fedezetét az ellátást vagy támogatást folyósító szervnek megelőlegezheti.
Szerződés alapján teljesített ellátások 14. § (1) A befogadással összefüggő feladatok hatékonyabb
végrehajtása érdekében a menekültügyi hatóság az egyes
ellátási és társadalmi beilleszkedést célzó feladatok teljesítésére a (2) bekezdésben felsorolt szervezetekkel szerződést köthet.
(2) A menekültügyi hatóság társadalmi szervezettel, helyi önkormányzattal, egyházzal, alapítvánnyal, ezek intézményével, gazdálkodó szervezettel, valamint egyéb jogi
személlyel (a továbbiakban: szolgáltató) szerződést köthet
a) az elismerését kérő befogadási feltételeinek biztosítására; b) a menekültet, az oltalmazottat és a menedékest megillető ellátások biztosítására;
c) az elismerését kérő, a menekült, az oltalmazott és a
menedékes szociális és mentálhigiénés gondozására;
d) az elismerését kérő, a menekült, az oltalmazott és a
menedékes jogaira és kötelezettségeire irányuló tájékoztatására;
e) a menekült és az oltalmazott szak- és átképzésére;
f) a menekült, az oltalmazott és a menedékes magyar
nyelvi oktatására;
g) a menekült, az oltalmazott és a menedékes társadal
mi beilleszkedésének elősegítésére. (3) A (2) bekezdésben meghatározott feladatokra – a
közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény előírásaira is figyelemmel – pályázat útján kell kiválasztani a
szolgáltatót. A pályázati felhívást a menekültügyi hatóság
teszi közzé. A pályázati felhívásnak tartalmaznia kell az
ellátásban részesítendők körét és tervezett számát, valamint a nyújtandó ellátás megnevezését és biztosításának
időtartamát.
(4) A szerződést írásban kell megkötni. A szerződésnek
tartalmaznia kell:
a) az ellátásban részesítendők körét, a nyújtandó ellátás
megnevezését és biztosításának időtartamát;
b) a szerződés tárgyát képező ellátás, illetve feladat teljesítésének módját és ellenértékét;
c) az ellátás, illetve feladat nyilvántartására, valamint
teljesítése ellenértékének elszámolására és átutalására vonatkozó kikötéseket;
d) a menekültügyi hatóságnak a szerződés teljesítésének ellenőrzésére vonatkozó jogosultságát és az ellenőrzés
módját;
e) a szerződés érvényességi idejét, felmondásának
módját, valamint az esetleges jogviták rendezésére vonatkozó kikötéseket.
(5) A szerződéshez – szükség esetén – mellékelni kell a
szolgáltató jogállására vonatkozó bírósági határozat, illetve a szerződésben vállalt feladatok ellátásához szükséges
hatósági engedély másolatát.
IV. Fejezet A BEFOGADÁS SORÁN NYÚJTOTT ELLÁTÁSOK
ÉS TÁMOGATÁSOK RENDSZERE
15. § (1) Az elismerését kérőt a befogadás során az alábbi ellátások és támogatások illetik meg:
a) a befogadás anyagi feltételeinek biztosítása,
b) egészségügyi ellátás,
c) az elismerését kérő tankötelezettsége teljesítésével
kapcsolatos költségek megtérítése,
d) pénzbeli támogatások. (2) A befogadás anyagi feltételeinek formái:
a) a befogadó állomáson nyújtott elhelyezés és ellátás,
b) a szabad felhasználású havi költőpénz,
c) részesítés adományokból,
d) utazási kedvezmények igénybevétele,
e) a köztemetés költségeinek viselése.
(3) Pénzbeli támogatások:
a) a beiskolázási támogatás,
b) az ország végleges elhagyásának támogatása.
A befogadás során nyújtott ellátások és támogatások
igénybevételének általános feltételei
16. § (1) Az elismerését kérő az előzetes vizsgálati eljárás
alatt – a Tv.-ben, valamint e rendeletben megállapított feltételek szerint – a szabad felhasználású havi költőpénz kivételével a 15. § (1) bekezdés a)–c) pontja, valamint a
15. § (3) bekezdés b) pontja szerinti ellátásokra és támogatásokra jogosult.
(2) Az elismerés iránti kérelmet érdemi eljárásra utaló
végzés meghozatalát követően az elismerését kérő részére
a 15. § (1) bekezdés a)–c) pontja, valamint a 15. § (3) bekezdés b) pontja szerinti ellátások mellett – kérelmére – a
15. § (1) bekezdés d) pontja szerinti pénzbeli támogatások
is biztosíthatók.
(3) A menekültügyi hatóság a 15. §-ban foglalt ellátások
és támogatások megítéléséről, megszüntetéséről, megtagadásáról, megvonásáról, valamint visszaállításáról végzéssel dönt.
(4) A menekültügyi hatóság a döntéshozatalt mellőzi a
pénzbeli ellátás jogszabályban meghatározott mértékre
történő emelése esetén.
17. § (1) Az elismerését kérő az elismerés iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg az e rendelet 2. mellékletében
meghatározott nyomtatvány kitöltésével nyilatkozik vagyoni és jövedelmi helyzetéről.
(2) A menekültügyi hatóság az elismerését kérőnek a
15. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti ellátásokra és támogatásokra való rászorultságát hivatalból vizsgálja, és
arról az érdemi eljárásra utaló végzésben dönt. Az elismerését kérő nyilatkozhat úgy, hogy a befogadás anyagi feltételei közül egyes ellátásokat, illetve támogatásokat nem
kíván igénybe venni.
(3) A (2) bekezdés szerinti döntés meghozataláig az elismerését kérő számára a befogadás anyagi feltételeit biztosítani kell.
(4) A menekültügyi hatóság a (2) bekezdés szerinti végzés közlésével egyidejűleg az elismerését kérőt – anyanyelvén vagy az általa értett más nyelven, írásban – tájé
koztatja a Tv., valamint e rendelet alapján őt megillető valamennyi ellátásról és támogatásról, a befogadási feltételekkel kapcsolatban ráháruló kötelezettségekről, valamint
a befogadás során egyedi segítséget, illetve jogi segítséget
nyújtó szervezetekről.
(5) Az elismerését kérő a támogatás iránti kérelem benyújtása során a támogatásra való jogosultságát humanitárius célú tartózkodási engedélyével igazolhatja.
18. § Az elismerését kérő a befogadás során nyújtott ellátásokra és támogatásokra akkor tekinthető rászorultnak, ha
nem rendelkezik Magyarországon rendelkezésre álló,
megélhetését biztosító vagyonnal, továbbá a saját és vele
közös háztartásban élő házastársa és egyenes ági rokona
összes jövedelmének figyelembevételével számított egy
főre jutó havi jövedelme nem haladja meg a munkabér
mindenkori kötelező legkisebb havi összegét.
19. § (1) Ha az elismerését kérő rendelkezik a megélhetését
biztosító vagyonnal, vagy jövedelme elérte a 18. §-ban
meghatározott mértéket, köteles azt a menekültügyi hatóságnak legkésőbb a vagyon-, illetve jövedelemváltozás
bekövetkeztétől számított tizenöt napon belül bejelenteni.
(2) A menekültügyi hatóság a befogadás feltételeinek
biztosítása során az elismerését kérőt a 17. § (1) bekezdés
szerinti nyilatkozat megtételére, illetve vagyonának, jövedelmének igazolására kötelezheti, amelynek az elismerését kérő tizenöt napon belül köteles eleget tenni.
(3) Ha az elismerését kérő vagyoni, illetve jövedelmi
helyzetében olyan változás következett be, amely alapján
a befogadási feltételek igénybevételére nem jogosult, azok
biztosítását meg kell szüntetni.
(4) A menekültügyi hatóság az elismerését kérőt az
(1)–(2) bekezdésben meghatározott kötelezettség késedelmes teljesítése miatt – a jogosulatlanná válás időpontjától – jogtalanul igénybe vett ellátás ellenértékének a megfizetésére, illetve a támogatási összeg visszafizetésére kötelezheti a támogatás megtagadásáról rendelkező végzésben. Ha a menekültügyi hatóság az elismerését kérőt az
ellátás ellenértékének a megfizetésére, illetve a támogatás
visszafizetésére kötelezte, e kötelezettség teljesítéséig
ellátás, illetve támogatás akkor sem nyújtható, ha az elismerését kérő időközben az ellátásra, illetve a támogatásra
jogosulttá vált.
(5) A menekültügyi hatóság a (4) bekezdésben foglaltak
alól különös méltánylást érdemlő esetben kivételt tehet.
(6) A pénzbeli támogatás folyósítását meg kell szüntetni
akkor is, ha az elismerését kérő azt a folyósítás időpontjá
tól számított harminc napon belül – szabad felhasználású
havi költőpénz folyósítása esetén a következő esedékes folyósítás időpontjáig – nem vette át, és mulasztását kimenteni nem tudta.
20. § (1) Az elismerését kérő – az érdemi eljárásra utaló végzés meghozatalától – a befogadás anyagi feltételei körében
biztosított ellátásokat abban az esetben veheti igénybe, ha
elhelyezéséről és ellátásáról a menekültügyi hatóság a befogadó állomáson gondoskodik.
(2) A menekültügyi hatóság az elismerését kérő számára a 12. § (4) bekezdés szerinti szerződéses szálláshelyen
való tartózkodás lehetőségét ajánlhatja fel. Az elismerését
kérő személy szerződéses szálláshelyen történő elhelyezéséhez adott hozzájárulását a Tv. 84. § (1) bekezdésében
meghatározott adatainak kezelésére adott hozzájárulásnak
is kell tekinteni.
A befogadó állomáson nyújtott elhelyezés és ellátás 21. §
(1) A befogadó állomáson nyújtott elhelyezés és ellátás
keretében az elismerését kérő részére a következőket kell
biztosítani:
a) szállás;
b) napi háromszori étkezés (reggeli, ebéd, vacsora);
c) személyes használatra étkező- és tisztálkodási esz
közök, ruházat. (2) A befogadó állomáson nyújtott elhelyezés és ellátás
keretében az ötödik életévét betöltött kiskorú elismerését
kérő számára az (1) bekezdés szerinti ellátás mellett – az
elismerés iránti kérelmet érdemi eljárásra utaló végzés
meghozatalától – a közoktatásban való részvételt elősegítő
felkészítő nyelvi képzést is biztosítani kell.
(3) A menekültügyi hatóság az érdemi eljárás időtartama alatt az elismerését kérő számára a befogadó állomás
területén történő munkavégzés keretében munkalehetőséget biztosíthat.
(4) A (3) bekezdés alapján végzett munka mennyisége a
havi 40 órát nem haladhatja meg.
(5) A menekültügyi hatóság a befogadó állomás vezetőjének javaslata alapján a befogadó állomás területén munkát végző elismerését kérőt jutalomban részesítheti,
amelynek éves összege nem haladhatja meg a munkabér
mindenkori kötelező legkisebb havi összegének 20%-át.
(6) A befogadó állomáson történő elhelyezés során a
menekültügyi hatóság – a családtagok esetlegesen eltérő
jogállása esetében is – köteles a család egységét fenntarta
ni, a családtagokat – ellenkező kérelem hiányában – együtt
elhelyezni és az elhelyezettek családi életének védelmét
biztosítani.
Szabad felhasználású havi költőpénz 22. § (1) Az elismerését kérő a befogadó állomáson való tartózkodása során szabad felhasználású havi költőpénzben
részesül, amelynek összege az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 25%-a.
(2) A szabad felhasználású költőpénz az érdemi eljárásra utaló végzés meghozatalától teljes hónapra, annak az elismerését kérőnek jár, aki a befogadó állomáson a második
hónaptól kezdődően havonta legalább huszonöt napot tartózkodik (életvitelszerű tartózkodás).
(3) A (2) bekezdés szerinti időtartamba az az idő is beszámít, amely alatt az elismerését kérő engedéllyel tartózkodott a befogadó állomáson kívül.
(4) A szabad felhasználású költőpénz kifizetését a
tárgyhó 5. napjáig kell teljesíteni, utólagos kifizetés kizárólag az elismerését kérő fekvőbeteg-gyógyintézeti ellátása esetén lehetséges.
(5) A kiskorú elismerését kérő havi költőpénzét törvényes képviselője, a hatodik életévét be nem töltött kísérő
nélküli kiskorú esetében pedig az ügygondnok veheti át.
Az összeg személyes szükségletekre történő felhasználását ezekben az esetekben is biztosítani kell.
Részesítés adományokból 23. § (1) A menekültügyi hatóság bel- és külföldi természetes
és jogi személyektől, valamint jogi személyiséggel nem
rendelkező szervezetektől pénzbeli, illetve természetbeni
adományt fogadhat el hatósági és ellátási tevékenysége
feltételeinek javítása, valamint az elismerését kérő ellátása
érdekében.
(2) Az adomány felhasználásáról – amennyiben az adományozó a felhasználás feltételeit meghatározta, azok betartásával – a menekültügyi hatóság gondoskodik.
(3) Az elismerését kérő a menekültügyi hatóság döntése
alapján részesül a felajánlott adományból.
(4) A menekültügyi hatóság a pénzbeli és a természetbeni adományokról, valamint azok felhasználásáról elkülönített nyilvántartást vezet.
Utazási kedvezmények igénybevétele 24. § (1) A menekültügyi hatóság az elismerését kérő kérelmére a közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről szóló jogszabály szerinti utazási kedvezmény
igénybevételéhez igazolást állít ki, ha az elismerését kérő
a) jogállásának rendezésével kapcsolatos hatósági
ügyét intézi, b) a területi ellátási kötelezettséggel működő egészségügyi szolgáltatónál a 26–28. §-ban meghatározott egészségügyi ellátást vesz igénybe, illetve
c) állami feladatot átvállaló civil szervezet által működtetett programban vesz részt, vagy ilyen szervezet segítségét veszi igénybe.
(2) Az utazási kedvezmény igénybevételéhez szükséges
igazolás iránti kérelmet a menekültügyi hatósághoz kell
benyújtani, amelyhez mellékelni kell a kérelmet alátámasztó iratokat.
(3) Az utazási kedvezmény mértékére és igénybevételének módjára egyebekben a közforgalmú személyszállítási
utazási kedvezményekről szóló jogszabály rendelkezései
az irányadók.
A köztemetés költségeinek viselése 25. § (1) A menekültügyi hatóság az elismerését kérő halála
esetén – a halálesetről való tudomásszerzést követő harminc napon belül – gondoskodik az elhunyt személy eltemettetéséről, ha az elismerését kérő szálláshelyeként befogadó állomás volt kijelölve, és
a) nincs vagy nem lelhető fel az eltemettetésre köteles
személy, vagy
b) az eltemettetésre köteles személy az eltemettetésről
nem gondoskodik.
(2) Ha az elismerését kérő szálláshelyeként magánszállás volt kijelölve, a haláleset helye szerint illetékes települési önkormányzat polgármesterének kell – a halálesetről
való tudomásszerzést követő harminc napon belül – az elhunyt személy közköltségen történő eltemettetéséről gondoskodnia, ha
a) nincs vagy nem lelhető fel az eltemettetésre köteles
személy, vagy
b) az eltemettetésre köteles személy az eltemettetésről
nem gondoskodik.
(3) A menekültügyi hatóság a (2) bekezdés szerinti önkormányzatnak a köztemetés költségeit megtéríti. A megtérítés iránti igényt a köztemetés elrendelésétől számított
hatvan napon belül kell bejelenteni.
Egészségügyi ellátás 26. § (1) Ha az elismerését kérő nem áll társadalombiztosítási
jogviszonyban, betegsége esetén az egészségügyi szolgáltatások közül térítésmentesen jogosult
a) a háziorvosi ellátás körébe tartozó vizsgálatokra és
gyógykezelésre;
b) a sürgős szükség esetén igénybe vett járóbeteg-szakellátás keretében történő vizsgálatra, gyógykezelésre,
továbbá az ellátás során felhasznált gyógyszerre és kötszerre;
c) a sürgős szükség esetén igénybe vett fekvőbeteggyógyintézeti ellátásra, valamint annak során az orvos előírása szerinti gyógykezelésre – ideértve a műtéti beavatkozásokat, továbbá az annak során felhasznált gyógyászati
anyagokat és protetikai eszközöket –, gyógyászati ellátásra, a gyógykezeléshez szükséges gyógyszerre, kötszerre és
étkezésre;
d) a járóbeteg-szakellátást vagy a fekvőbeteg-gyógyintézeti kezelést követően a betegségből való gyógyulásig,
illetve állapota stabilizálódásáig
da) a szükséges vizsgálatra és gyógykezelésre,
db) a h) pont szerinti gyógyszerek közé nem tartozó,
mással nem helyettesíthető gyógyszerre és a gyógyszer beadásához szükséges gyógyászati segédeszközre;
e) a d) pont db) alpontjában foglaltakon kívüli, orvos
által rendelt egyéb gyógyászati segédeszközre, valamint
annak javítására;
f) sürgősségi fogászati ellátásra és fogmegtartó kezelésre, feltéve, hogy a legalacsonyabb térítési kategóriába
tartozó kezelést veszi igénybe;
g) terhesgondozásra és szülészeti ellátásra, illetve a
magzati élet védelméről szóló törvényben meghatározott
feltételek szerint a terhesség megszakítását célzó beavatkozásra;
h) külön jogszabály szerint a „közgyógyellátásra jogosultak” részére térítésmentesen, illetve „egészségügyi rendelkezés” alapján 90%-os vagy 100%-os társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyszerre és kötszerre;
i) a b) és c) pont, a d) pont da) alpontja és a g) pont szerinti ellátások esetében betegszállításra, ha egészségügyi
állapota miatt a szállítás másként nem oldható meg;
j) az életkorához kötött kötelező védőoltásra. (2) E rendelet alkalmazásában sürgős szükség az egészségi állapotban bekövetkezett olyan változás, amelynek
következtében azonnali egészségügyi ellátás hiányában a
beteg közvetlen életveszélybe kerülne, illetve súlyos vagy
maradandó egészségkárosodást szenvedne.
27. § (1) Az elismerését kérő háziorvosi ellátása a befogadó
állomáson történik.
(2) A befogadó állomáson kívül tartózkodó elismerését
kérő a szálláshelye szerinti – területi ellátási kötelezettséggel egészségügyi szolgáltatást nyújtó – háziorvosnál jogosult ellátásra.
(3) A 26. § (1) bekezdés d) pontja szerinti egészségügyi
szolgáltatások igénybevétele akkor térítésmentes, ha háziorvosi ellátást nyújtó orvos beutalására vagy a járóbetegszakellátás, illetve fekvőbeteg-gyógyintézet szakorvosa
visszarendelésére történt.
(4) Az egészségügyi szakellátást a területi ellátási kötelezettséggel működő egészségügyi szolgáltatónál lehet
igénybe venni.
(5) A menekültügyi hatóság a külön jogszabályban
meghatározott gyógyszerrendelésre jogosító bélyegzővel
rendelkező orvos által kiállított, az elismerését kérő humanitárius célú tartózkodási engedélyének számát feltüntető
vény alapján kiadott gyógyszer, kötszer, gyógyászati segédeszköz teljes árát, illetve a gyógyászati segédeszköz javításának teljes költségét téríti meg.
28. § (1) A 26. §-ban felsorolt egészségügyi szolgáltatások
díját, illetve a szolgáltatások költségét a menekültügyi hatóság téríti meg az egészségügyi szolgáltatónak, ha annak
megfizetését nemzetközi egyezményben a Magyar Köztársaság nem vállalta.
(2) A menekültügyi eljárás során elvégzett egészségügyi vizsgálat és az egészségügyi államigazgatási szerv által elrendelt kötelező védőoltások költségét a menekültügyi hatóság az egészségügyi szolgáltatónak megtéríti.
(3) Ha a szolgáltatást a jogosult nem a befogadó állomáson működő egészségügyi szolgáltatónál veszi igénybe, a
menekültügyi hatóság a 26. §-ban és a (2) bekezdésben
meghatározott egészségügyi szolgáltatások díját – a
(4) bekezdésben foglalt elszámolási rendben – megtéríti az
ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatónak. A díj mértéke
az egészségügy társadalombiztosítási finanszírozására vonatkozó szabályok alapján, az elvégzett szolgáltatás finanszírozására irányadó rendelkezések alkalmazásával számított adott szolgáltatónak járó díj, azzal, hogy a befogadó
állomáson kívül egészségügyi alapellátást nyújtó háziorvos az eseti ellátás díját számolhatja el.
(4) Az egészségügyi szolgáltató az elvégzett szolgáltatást – az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási
Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól
szóló jogszabály által – az adott ellátás jelentésére és elszámolására előírt nyomtatványon az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: OEP) egészségügyi
szolgáltató székhelye (telephelye) szerint illetékes szervének jelenti, amely a térítés ellenjegyzése után a jelentést
továbbítja az OEP részére. A jelentések alapján történő elszámolást – az egészségügyi szolgáltatások szerinti részle
tezésben – az OEP havonta megküldi a menekültügyi hatóságnak.
(5) A 26. § (1) bekezdés d) pont db) alpontja és h) pontja
szerinti ellátás költségét az egészségügyi szolgáltató
– vényköteles készítmények esetében – az elismerését
kérő humanitárius célú tartózkodási engedélyének számát
feltüntető vény, valamint a gyógyszerkészítmény megnevezését, árát és mennyiségét tartalmazó, a menekültügyi
hatóság mint vevő részére kiállított összesített számla bemutatásával igényelheti vissza. A vényt és a számlát az
egészségügyi szolgáltató az OEP egészségügyi szolgáltató
székhelye (telephelye) szerint illetékes szervéhez továbbítja.
(6) A menekültügyi hatóság az egészségügyi szolgáltatások díját az elszámolás, illetve számla kézhezvételétől
számított negyven napon belül utalványozza az OEP részére.
Az elismerését kérő tankötelezettsége teljesítésével
kapcsolatos költségek megtérítése
29. § (1) A menekültügyi hatóság – az elismerését kérő tankötelezettségének teljesítése érdekében – az elismerését kérő
általános iskolai, szakiskolai, középiskolai, alapfokú művészetoktatási intézményi, gyógypedagógiai, konduktív
pedagógiai nevelési-oktatási intézményi oktatásával, illetve diákotthoni, kollégiumi elhelyezésével kapcsolatos
költségeket megtéríti.
(2) A menekültügyi hatóság megtéríti a nevelési-oktatási intézményben igénybe vett étkezés, valamint a nevelési-oktatási intézménybe irányuló helyi, illetve helyközi
utazáshoz igénybe vett menetjegy vagy bérlet költségét is.
Az iskolai tanfelszerelési költségekből a menekültügyi hatóság a tankönyvek és tantárgyi munkafüzetek oktatási intézmény által igazolt költségét téríti meg.
Beiskolázási támogatás 30. § (1) Az általános iskolai, szakiskolai, középiskolai, alapfokú művészetoktatási intézményi, gyógypedagógiai,
konduktív pedagógiai nevelési-oktatási intézményi oktatás keretében tanulmányokat folytató elismerését kérő törvényes képviselője – az elismerését kérő tankötelezettségének teljesítése érdekében – beiskolázási támogatás iránti
kérelmet nyújthat be a menekültügyi hatósághoz.
(2) A beiskolázási támogatás tanévenként egyszer vehető igénybe, tankönyvre, tanszerre, tanfelszerelésre és ruházatra fordítható. A beiskolázási támogatás mértéke az
öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összege.
(3) A kérelemhez csatolni kell a tanszer, tanfelszerelés,
tankönyv, illetve a ruházat költségeit feltüntető számlát,
amely alapján a beiskolázási támogatást a menekültügyi
hatóság utólag téríti meg.
Az ország végleges elhagyásának támogatása 31. § A menekültügyi hatóság az elismerését kérő hazatelepülése vagy harmadik országba történő végleges távozása
esetén – az elismerését kérő kérelmére – az érintett ország
külképviselete által kiállított igazolás alapján, az igazolásban megjelölt célállomásig egy alkalommal érvényes menetjegyet (repülőjegyet) biztosít, továbbá az utazással
összefüggő igazolt költséget egy alkalommal részben vagy
egészben megtérítheti.
A különleges bánásmódot igénylő személy ellátása
a befogadás során
32. § A Tv. 2. § k) pontja szerinti különleges bánásmódot
igénylő személy befogadására, a számára e körben nyújtott
ellátásokra és támogatásokra e fejezet rendelkezéseit a
33–34. §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
33. § (1) Ha a különleges bánásmódot igénylő elismerését
kérő egyéni helyzetére tekintettel indokolt, a menekültügyi hatóság köteles számára a befogadó állomáson elkülönített elhelyezést biztosítani.
(2) A család egységének fenntartását – lehetőség szerint – a különleges bánásmódot igénylő személy elkülönített elhelyezése során is biztosítani kell.
(3) A befogadás során a kiskorú elismerését kérő érdekeinek szem előtt tartásával kell eljárni. A befogadó állomáson nyújtott elhelyezés során a gyermek testi, értelmi,
érzelmi és erkölcsi fejlődését elősegítő, az életkorának,
egészségi állapotának és egyéb szükségleteinek megfelelő
étkeztetéséről, ruházattal való ellátásáról, mentálhigiénés
és egészségügyi ellátásáról, gondozásáról, neveléséről, továbbá lakhatásáról kell gondoskodni.
(4) A kísérő nélküli kiskorú elismerését kérőt – tizennyolcadik életéve betöltéséig – kiskorúak elkülönített elhelyezésére és ellátására alkalmas befogadó állomáson
kell elhelyezni.
(5) A kísérő nélküli kiskorú hozzátartozójánál is elhelyezhető, ha a hozzátartozó a kísérő nélküli kiskorú elszállásolását, ellátását és gondozását írásban vállalja, továbbá
a kísérő nélküli kiskorú és a hozzátartozó személyes kapcsolata alapján nyilvánvaló, hogy az elhelyezés a kísérő
nélküli kiskorú érdekeit szolgálja.
(6) A kísérő nélküli kiskorú számára kijelölt szálláshelyet csak kivételes esetben és csak a kiskorú érdekeire tekintettel lehet megváltoztatni.
(7) A kísérő nélküli kiskorú elhelyezése során a család
egységét a testvérek együttes elhelyezésével kell biztosítani figyelembe véve a testvérek életkorát és érettségük fokát is.
34. § (1) A különleges bánásmódot igénylő elismerését kérő a
26–27. §-ban foglaltak mellett térítésmentesen jogosult az
egészségi állapotára tekintettel indokolt egészségügyi
szolgáltatások igénybevételére, rehabilitációs, pszichológiai, valamint klinikai szakpszichológiai ellátásra, továbbá
pszichoterápiás kezelésre.
(2) Az (1) bekezdés szerinti ellátások költségeinek megtérítésére a 28. § rendelkezései megfelelően irányadók.
A befogadási feltételek megvonása és megtagadása 35. §
(1) A 15. §-ban felsorolt ellátások és támogatások közül
a Tv. 30. § (1) bekezdése alapján megvonható, illetve megtagadható
a) a befogadó állomáson nyújtott elhelyezés és ellátás,
az ötödik életévét betöltött kiskorú elismerését kérő számára biztosított, közoktatásban való részvételt elősegítő
nyelvi képzés kivételével,
b) a szabad felhasználású havi költőpénz,
c) az utazási kedvezmények igénybevétele, illetve
d) az ország végleges elhagyásának támogatása.
(2) A befogadó állomáson nyújtott elhelyezés és ellátás
nem vonható meg, illetve nem tagadható meg az elismerés
iránti kérelem első alkalommal történő benyújtása esetén,
ha az elismerését kérő rászorult.
36. § (1) A menekültügyi hatóság a megvonásról, illetve
megtagadásról rendelkező döntés alapjául szolgáló körülmények fennállását, valamint ennek alapján döntése fenntartásának szükségességét – az elismerését kérő kérelmére
vagy a döntés meghozatalától számított egy hónap elteltével hivatalból felülvizsgálja. A menekültügyi hatóság a felülvizsgálat eredményéről végzéssel dönt.
(2) Ha a menekültügyi hatóság a Tv. 30. § (6) bekezdése
alapján a megvont, illetve megtagadott befogadási feltételeket visszaállítja, illetve megítéli, a befogadási feltételek
pénzben kifejezhető ellenértéke, illetve a pénzbeli támogatás utólag nem fizethető ki.
(3) Ha a menekültügyi hatóság a Tv. 30. § (6) bekezdése
alapján hozott döntésében azt állapítja meg, hogy a befogadási feltételek megvonása, illetve megtagadása nem volt
megalapozott, a megvont, illetve megtagadott befogadási
feltételek pénzben kifejezhető ellenértékét, illetve a pénzbeli támogatást az elismerését kérőnek visszamenőleg meg
kell téríteni.
(4) Ha a menekültügyi hatóság a Tv. 30. § (7) bekezdése
alapján az elismerését kérőt a pénzbeli támogatások, illetve a befogadás anyagi feltételei költségeinek visszafizetésére kötelezte, a visszafizetési kötelezettség teljesítéséig a
befogadási feltételek akkor sem nyújthatók, ha az elismerését kérő a befogadási feltételekre időközben jogosulttá
vált.
(5) A menekültügyi hatóság a (4) bekezdésben foglaltak
alól különös méltánylást érdemlő esetben kivételt tehet.
(6) A befogadási feltételek megvonására vagy megtagadására, illetve azok visszaállítására vagy megítélésére vonatkozó döntésnek az elismerését kérő helyzetének egyéni
értékelésén kell alapulnia.
V. Fejezet A MENEKÜLT, AZ OLTALMAZOTT, VALAMINT
A MENEDÉKES ELLÁTÁSA ÉS TÁMOGATÁSA
A menekült, az oltalmazott, valamint a menedékes
számára nyújtott ellátások és támogatások rendszere
37. § (1) A menekültet, az oltalmazottat és – az (5) bekezdésben foglalt kivétellel – a menedékest az alábbi ellátások és
támogatások illetik meg:
a) a befogadás anyagi feltételeinek további biztosítása,
b) egészségügyi ellátás,
c) az oktatási-nevelési költségek, valamint a menekült,
az oltalmazott és a menedékes tankötelezettsége teljesítésével kapcsolatos költségek megtérítése,
d) pénzbeli támogatások,
e) társadalmi beilleszkedést elősegítő támogatások.
(2) A befogadás anyagi feltételeinek formái:
a) a befogadó állomáson nyújtott elhelyezés és ellátás,
b) szabad felhasználású havi költőpénz,
c) részesítés adományokból,
d) utazási kedvezmények igénybevétele.
(3) Pénzbeli támogatások:
a) a beiskolázási támogatás, b) a letelepedéshez nyújtott egyszeri támogatás,
c) az okmányok fordítási költségeinek megtérítése,
d) az ország végleges elhagyásának támogatása.
(4) Társadalmi beilleszkedést elősegítő támogatások:
a) az ingyenes magyar nyelvoktatás,
b) a rendszeres létfenntartási támogatás,
c) a lakhatási támogatás,
d) menekültek és oltalmazottak lakáscélú támogatása.
(5) A menedékes nem jogosult a letelepedéshez nyújtott
egyszeri támogatásra, lakhatási támogatásra, valamint a
menekültek és oltalmazottak lakáscélú támogatására.
A menekült, az oltalmazott, valamint a menedékes
számára nyújtott ellátások és támogatások
igénybevételének általános feltételei 38. § (1) A menekültügyi hatóság a menekültet, az oltalmazottat és a menedékest az elismerő határozat közlésével
egyidejűleg – a menekült, az oltalmazott, illetve a menedékes anyanyelvén vagy az általa értett más nyelven – írásban tájékoztatja a Tv., valamint e rendelet alapján őt megillető ellátásokról és támogatásokról, továbbá az ellátások
és támogatások igénybevétele során ráháruló kötelezettségekről.
(2) A menekült, az oltalmazott és a menedékes az elismerő határozat közlését követően az e rendelet 3. mellékletében meghatározott nyomtatvány kitöltésével nyilatkozik
vagyoni és jövedelmi helyzetéről.
(3) Az ellátás, illetve a támogatás iránti kérelem benyújtása során a menekült és az oltalmazott személyazonosító
igazolványával, illetve annak kiállításáig az elismerésről
szóló jogerős határozattal, a menedékes személyazonosságát és tartózkodási jogát igazoló okmányával igazolhatja
az ellátásra, illetve a támogatásra való jogosultságát.
39. § (1) A menekült, az oltalmazott és a menedékes az ellátásokra és támogatásokra akkor tekinthető rászorultnak, ha
nem rendelkezik Magyarországon rendelkezésre álló,
megélhetését biztosító vagyonnal, továbbá a saját és vele
közös háztartásban élő házastársa és egyenes ági rokona
összes jövedelmének figyelembevételével számított egy
főre jutó havi jövedelme nem haladja meg az országos havi
nettó átlagkereset Központi Statisztikai Hivatal éves tájékoztatójában közzétett mértékét.
(2) Ha a menekült, az oltalmazott, illetve a menedékes
rendelkezik megélhetését biztosító vagyonnal, vagy jövedelme elérte az (1) bekezdésben meghatározott mértéket,
köteles azt a menekültügyi hatóságnak, illetve a jegyzőnek
legkésőbb a vagyon-, illetve jövedelemváltozás bekövetkeztétől számított tizenöt napon belül bejelenteni.
(3) A menekültügyi hatóság, illetve a jegyző az e fejezetben meghatározott ellátások és támogatások biztosítása, illetve folyósítása során a menekültet, az oltalmazottat
és a menedékest a 38. § (2) bekezdés szerinti nyilatkozat
megtételére, illetve vagyonának, jövedelmének igazolására kötelezheti, amelynek tizenöt napon belül köteles eleget
tenni.
(4) Ha a menekült, az oltalmazott, illetve a menedékes a
(2)–(3) bekezdésben meghatározott kötelezettségének
nem tesz eleget, és magát kimenteni nem tudja, a számára
megállapított támogatás folyósítását a menekültügyi hatóság, illetve a jegyző a kötelezettség teljesítéséig felfüggesztheti. Ha a felfüggesztés időtartama a hatvan napot
meghaladja, a támogatás visszamenőleg nem fizethető ki,
illetve a támogatás folyósítását meg kell szüntetni.
(5) Ha a menekült, oltalmazott, illetve a menedékes harminc napot meghaladó külföldi tartózkodását vagy egyéb
akadályoztatását a menekültügyi hatóságnak, illetve a
jegyzőnek bejelenti, a támogatás folyósítása – a távollét
időtartama alatt, illetve az akadályoztatás megszűnéséig –
szünetel.
(6) A menekültügyi hatóságnak a támogatás folyósításának felfüggesztéséről, valamint a támogatás folyósításának szüneteléséről rendelkező végzésével szemben fellebbezésnek és újrafelvételi eljárásnak nincs helye.
(7) A 37. §-ban foglalt ellátások és támogatások biztosításáról – a beiskolázási támogatás és a lakhatási támogatás
kivételével – a menekültügyi hatóság dönt. A beiskolázási
támogatás és a lakhatási támogatás biztosításáról a jegyző
dönt.
(8) A 37. §-ban foglalt ellátások és támogatások biztosításáról a menekültügyi hatóság – a Tv. 32. § (3) bekezdésén alapuló megvonás, illetve megtagadás eseteit kivéve –
határozattal dönt.
(9) Ha a menekültügyi hatóság a kérelemnek helyt ad,
egyszerűsített határozatot hoz.
(10) A menekültügyi hatóság a határozathozatalt mellőzi a pénzbeli ellátás jogszabályban meghatározott mértékre történő emelése esetén.
(11) A menekültügyi hatóság (8) bekezdés szerinti határozatával, valamint a jegyző (7) bekezdés szerinti határozatával szemben fellebbezésnek és újrafelvételi eljárásnak
nincs helye.
40. § A menekült, az oltalmazott és a menedékes a befogadás
anyagi feltételeinek további biztosítása körében nyújtott
ellátásokat abban az esetben veheti igénybe, ha elhelyezé
séről és ellátásáról a menekültügyi hatóság a befogadó állomáson gondoskodik.
Befogadó állomáson nyújtott elhelyezés és ellátás 41. §
(1) A befogadó állomáson nyújtott elhelyezést és ellátást a menekült és az oltalmazott az elismerésről szóló jogerős határozat keltétől számított hat hónapig térítésmentesen veheti igénybe, ha lakhatása más módon nem biztosított.
(2) A menekültügyi hatóság indokolt esetben az (1) bekezdés szerinti időtartamot egy ízben, további hat hónappal meghosszabbíthatja.
(3) A menekült és az oltalmazott befogadó állomáson
történő elhelyezését és ellátását a menekültügyi hatóság a
(2) bekezdésben foglalt időtartamon túl akkor engedélyezheti, ha a menekült vagy az oltalmazott a 60. életévét betöltötte, illetve a társadalomba történő beilleszkedésre, önálló életvitelre tartós és visszafordíthatatlan egészségromlása, szellemi vagy testi fogyatékossága vagy súlyos trauma következtében kialakult állapota vagy betegsége, illetve terhessége miatt nem képes, feltéve, hogy az egészségromlás vagy fogyatékosság nem igényli a menekült, illetve
az oltalmazott intézményi szakellátását.
(4) A menedékes az ideiglenes védelem teljes időtartama alatt térítésmentesen jogosult a befogadó állomáson
nyújtott elhelyezésre és ellátásra.
(5) Ha a menekült, az oltalmazott vagy a menedékes a
befogadó állomáson való életvitelszerű tartózkodással
írásbeli bejelentés nélkül felhagy, a befogadó állomáson
történő ismételt elhelyezésre és ellátásra nem jogosult.
(6) A menekült, az oltalmazott és a menedékes befogadó állomáson történő elhelyezésére és ellátására egyebekben a 21. §-ban foglaltak irányadók.
Szabad felhasználású havi költőpénz 42. § A menekült, az oltalmazott és a menedékes a 22. §-ban
meghatározott feltételek szerint jogosult szabad felhasználású havi költőpénzre.
Részesítés adományokból 43. § A menekült, az oltalmazott és a menedékes a 23. §-ban
foglaltak szerint részesíthető adományokból.
Egészségügyi ellátás 44. § (1) Ha a menekült vagy az oltalmazott nem áll társadalombiztosítási jogviszonyban, az elismerésről szóló határozat keltétől számított két évig egészségügyi ellátásra a
26–28. §-ban foglaltak szerint jogosult.
(2) Ha a menedékes nem áll társadalombiztosítási jogviszonyban, egészségügyi ellátásra a 26–28. §-ban foglaltak
szerint jogosult.
Oktatási-nevelési költségek,
valamint a menekült, az oltalmazott és a menedékes
tankötelezettsége teljesítésével kapcsolatos költségek
megtérítése 45. § (1) A menekültügyi hatóság megtéríti
a) a befogadó állomáson tartózkodó kiskorú menekült,
oltalmazott és menedékes óvodai nevelésével,
b) a kiskorú menekült és oltalmazott gyermekvédelmi
szakellátás keretében nyújtott elhelyezésével
kapcsolatban felmerült költségeket, továbbá a nevelési, illetve gyermekvédelmi szakellátás során igénybe vett étkezés költségét.
(2) A menekültügyi hatóság – a menekült, az oltalmazott és a menedékes tankötelezettségének teljesítése érdekében a befogadó állomáson való tartózkodása ideje alatt –
a menekült és oltalmazott általános iskolai, szakiskolai,
középiskolai, alapfokú művészetoktatási intézményi,
gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelési-oktatási
intézményi oktatásával, illetve diákotthoni, kollégiumi elhelyezésével kapcsolatos költségeket megtéríti.
(3) A menekültügyi hatóság megtéríti a nevelési-oktatási intézményben igénybe vett étkezés, valamint a nevelési-oktatási intézménybe irányuló helyi, illetve helyközi
utazáshoz igénybe vett menetjegy vagy bérlet költségét is.
Az iskolai tanfelszerelési költségekből a menekültügyi hatóság a tankönyvek és tantárgyi munkafüzetek oktatási intézmény által igazolt költségét téríti meg.
(4) A menekült, illetve az oltalmazott kérelmére a menekültügyi hatóság – az oklevél megszerzéséhez jogszabály
által meghatározott képzési idő tartamára – átvállalhatja az
alapképzésben vagy mesterképzésben, államilag elismert
felsőoktatási intézményben, államilag támogatott hallgatóként folytatandó felsőfokú oktatás, valamint a felsőfokú
oktatásban való részvételt elősegítő felkészítő nyelvi képzés kollégiumi elhelyezési költségét. A támogatás legfeljebb két félévvel hosszabbítható meg.
(5) A menekültügyi hatóság átvállalhatja továbbá egyes
kötelező tankönyvek és tantárgyi munkafüzetek költségét
a menekült, illetve az oltalmazott kérelmére, tanévenként
legfeljebb százezer forintot meg nem haladó mértékig. A
kérelemhez mellékelni kell a felsőoktatási intézménybe
történő felvételről szóló, valamint a kollégiumi elhelyezési
költségek mértékére vonatkozó igazolást, továbbá a tankönyvek, tantárgyi munkafüzetek kötelező jellegét alátámasztó hiteles intézményi (tanszéki) igazolást.
(6) A (4)–(5) bekezdés alapján megállapított támogatás
folyósításának feltétele, hogy a menekült, illetve az oltalmazott igazolja, hogy a képzési idő kezdetén a felsőoktatási intézménybe vagy az előkészítő nyelvi képzésre beiratkozott, illetve a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX.
törvény 40. § (3) bekezdésében meghatározott bejelentési
kötelezettségének eleget tett, és az adott félévben tanulmányait folytatja.
Beiskolázási támogatás 46. § (1) A menekült, az oltalmazott, valamint a menedékes
az általános iskolai, szakiskolai, középiskolai, alapfokú
művészetoktatási intézményi, gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelési-oktatási intézményi tanulmányai
folytatása, illetve diákotthoni, kollégiumi elhelyezése érdekében tanévenként egyszer beiskolázási támogatásra jogosult. A beiskolázási támogatás iránti kérelmet a jegyzőhöz kell benyújtani.
(2) A támogatás csak abban az esetben folyósítható, ha a
menekült, az oltalmazott, illetve a menedékes ilyen jellegű
támogatást a lakóhely szerint illetékes helyi önkormányzattól nem kap, és erről a tényről a menekült, az oltalmazott, illetve a menedékes írásban nyilatkozik.
(3) A beiskolázási támogatás tanévenként egyszer vehető igénybe, tankönyvre, tanszerre, tanfelszerelésre és ruházatra fordítható, egyszeri mértéke az öregségi nyugdíj
mindenkori legkisebb összege. A jegyző a támogatást
számla alapján utólag téríti meg, amelynek összegét a menekültügyi hatóságtól visszaigényli.
(4) A kérelemhez csatolni kell a tanszer, tanfelszerelés,
tankönyv, illetve ruházat költségeit feltüntető számlát.
Letelepedéshez nyújtott egyszeri támogatás 47. § (1) A menekültügyi hatóság a menekült, illetve az oltalmazott kérelmére – lakhatásuk elősegítése céljából – személyenként az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb
összege hatszorosának megfelelő összegű egyszeri támogatást állapíthat meg.
(2) A kérelem
a) befogadó állomáson való tartózkodás esetén a befo
gadó állomás végleges elhagyását megelőzően, illetve annak elhagyását követő hat hónapon belül, vagy
b) magánszálláson való tartózkodás esetén az elismerésről szóló határozat jogerőre emelkedésétől számított hat
hónapon belül
nyújtható be a menekültügyi hatósághoz.
(3) A támogatást a (2) bekezdés a) pontja esetében a menekültügyi hatóság, a (2) bekezdés b) pontja esetében a
jegyző folyósítja. A jegyző a támogatás összegét a
13. §-ban foglaltak szerint igényelheti vissza a menekültügyi hatóságtól.
Utazási kedvezmények igénybevétele 48. § (1) A menekültügyi hatóság a befogadó állomáson tartózkodó menekült, oltalmazott, valamint a menedékes kérelmére a közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről szóló jogszabály szerinti utazási kedvezmény
igénybevételéhez igazolást állít ki, ha a menekült, az oltalmazott vagy a menedékes
a) hatósági ügyét intézi,
b) a területi ellátási kötelezettséggel működő egészség
ügyi szolgáltatónál a 26–27. §-ban meghatározott egészségügyi ellátást vesz igénybe,
c) a menekültügyi hatóság által szervezett magyar
nyelvi oktatáson vesz részt,
d) társadalmi integrációját elősegítő programban vesz
részt, vagy integrációját elősegítő civil szervezet segítségét veszi igénybe, illetve
e) álláskeresés vagy munkavégzés céljából utazik. (2) Az utazási kedvezmény igénybevételéhez szükséges
igazolás iránti kérelmet a menekültügyi hatósághoz kell
benyújtani, amelyhez mellékelni kell a kérelmet alátámasztó iratokat.
(3) Az utazási kedvezmény mértékére és igénybevételének módjára egyebekben a közforgalmú személyszállítási
utazási kedvezményekről szóló jogszabály rendelkezései
az irányadók.
Okmányok fordítási költségeinek megtérítése 49. § (1) A menekültügyi hatóság a menekült, az oltalmazott,
valamint a menedékes kérelmére – társadalmi beilleszkedésének elősegítése céljából – a menekültként, oltalmazottként, illetve a menedékesként történő elismerést megelőzően keletkezett dokumentumok, különösen a születési
és házassági anyakönyvi kivonat, az iskolai végzettséget,
illetve szakképesítést igazoló okiratok magyar nyelvre történő fordításának költségét átvállalja.
(2) A fordítás költségét a szolgáltató részére a menekültügyi hatóság megtéríti.
(3) Az okmányok fordítási költségeinek megtérítése
iránti kérelmet a menekültügyi hatósághoz kell benyújtani.
A kérelemhez mellékelni kell a kérelmet alátámasztó okiratokat, így különösen a tanulmányok folytatásához, illetve megkezdéséhez szükséges iskolai végzettségről szóló,
a tanintézmény által kiállított igazolást, illetve a munkavégzéshez szükséges szakképesítésről szóló, a munkáltató
által kiállított igazolást.
Az ország végleges elhagyásának támogatása 50. § A menekült, az oltalmazott és a menedékes a 31. §-ban
megállapított feltételek szerint egy alkalommal jogosult az
ország végleges elhagyásának támogatására.
Ingyenes magyar nyelvoktatás 51. § (1) A menekültnek, az oltalmazottnak és a menedékesnek az elismeréstől számított huszonnégy hónapon belül, a
menekültügyi hatóság által megjelölt intézményben szervezett 520 órás alap-, illetve középfokú magyar nyelvi oktatáson való részvétele díjmentes, ha tanulmányait az intézmény által meghatározott feltételek szerint, folyamatosan végzi, illetve a nyelvi szolgáltató által előírt vizsgakövetelményeknek eleget tesz.
(2) Díjmentes
a) a menekült, az oltalmazott és a menedékes részére a
menekültügyi hatóság által megjelölt intézményben szervezett, államilag elismert, „A”, „B” vagy „C” típusú alap-,
illetve középfokú magyar nyelvvizsga;
b) az általános iskolai, szakiskolai, középiskolai, alapfokú művészetoktatási intézményi, gyógypedagógiai,
konduktív pedagógiai nevelési-oktatási intézményi oktatás keretében tanulmányokat folytató tanköteles korú menekült, oltalmazott és menedékes részére a menekültügyi
hatóság által megjelölt intézményben szervezett felzárkóztató magyar nyelvi képzés.
(3) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott képzés, illetve vizsga költségét a menekültügyi hatóság az intézmény
részére megtéríti.
Rendszeres létfenntartási támogatás 52. § (1) A menekült és az oltalmazott az elismerésről szóló
jogerős határozat keltétől számított négy évig – a befogadó
állomás végleges elhagyását követően, kérelmére – rendszeres létfenntartási támogatásban részesülhet.
(2) A rendszeres létfenntartási támogatás a nagykorú
menekültet és az oltalmazottat – az elismerésről szóló jogerős határozat keltétől számított két évig – akkor illeti
meg, ha az 51. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint
magyar nyelvi oktatásban vesz részt.
(3) A 6. életévét betöltött menekült és oltalmazott akkor
jogosult rendszeres létfenntartási támogatásra, ha tankötelezettségét teljesíti.
(4) A magyar nyelvi oktatásban való részvétel nem feltétele a rendszeres létfenntartási támogatás megállapításának, ha a menekült, illetve az oltalmazott a 6. életévét még
nem, illetve a 60. életévét már betöltötte, vagy szakorvos
igazolásával bizonyítja, hogy tőle a magyar nyelv elsajátítása tartós és visszafordíthatatlan egészségromlása, szellemi vagy testi fogyatékossága, illetve súlyos trauma elszenvedése következtében kialakult állapota vagy betegsége,
illetve terhessége miatt nem várható el.
(5) A nagykorú menekültnek, valamint oltalmazottnak a
rendszeres létfenntartási támogatás az elismerésről szóló
jogerős határozat keltétől számított harmadik és negyedik
évben akkor folyósítható, ha igazolja, hogy
a) elhelyezkedése érdekében a támogatás folyósításának ideje alatt legalább egy évig az illetékes munkaügyi
központtal folyamatosan együttműködött, amelynek keretében
aa) a munkaügyi központnál jelentkezett, ott nyilvántartásba vetette magát és a munkaügyi központtal rendszeres kapcsolatot tartott fenn,
ab) maga is részt vett megfelelő munkahely felkutatásában,
ac) a saját maga által talált vagy a felkínált munkahelyen munkaviszonyt létesített,
ad) a munkaügyi központ által felkínált képzési lehetőséget elfogadta,
b) szakképzésben vagy átképzésben vett részt, vagy
c) legalább három hónapig közcélú munkát, közmun
kát, illetve közhasznú munkát végzett. (6) A létfenntartási támogatásban részesülő nagykorú
menekültnek, valamint oltalmazottnak a rendszeres létfenntartási támogatás – kérelmére – legfeljebb az elismerésről szóló jogerős határozat keltétől számított négy évig
folyósítható, ha 60. életévét betöltötte, vagy szakorvos
igazolásával bizonyítja, hogy tartós és visszafordíthatatlan
egészségromlása, szellemi vagy testi fogyatékossága, illetve súlyos trauma elszenvedése következtében kialakult ál
lapota vagy betegsége, illetve terhessége miatt a munkaügyi központtal való együttműködésre képtelen.
(7) A rendszeres létfenntartási támogatást a menekült,
illetve az oltalmazott kérelmére a menekültügyi hatóság
állapítja meg, és azt a jegyző havonta – a hónap 15. napjáig – folyósítja, majd visszaigényli a menekültügyi hatóságtól.
(8) A rendszeres létfenntartási támogatás havi összege a
öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összege.
53. § (1) A menedékesnek rendszeres létfenntartási támogatás jár, ha a 41. §-ban meghatározott ellátásra és támogatásra jogosult, de azt nem veszi igénybe.
(2) A menedékesnek járó rendszeres létfenntartási támogatás havi mértéke az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összege. A támogatás megállapítására, folyósítására, annak visszaigénylésére egyebekben az 52. §-ban foglaltak az irányadók.
Lakhatási támogatás 54. § (1) A településen elismert minimális lakásnagyságot és
minőséget meg nem haladó lakásban vagy szálláson lakó
menekültnek, illetve oltalmazottnak a lakó- vagy tartózkodási hely szerint illetékes jegyző – a menekültügyi hatóság
előzetes jóváhagyásával – lakhatási támogatást nyújthat.
(2) A támogatás igénylésekor igazolni kell, hogy a menekült, illetve az oltalmazott a lakásbérleti vagy albérleti
díj, illetve a szállásköltség támogatáson felüli részére fedezettel rendelkezik. A lakhatási támogatás igénybevételére egyazon lakásban együtt élő menekültek, illetve oltalmazottak közül csak az egyik jogosult.
(3) A támogatás csak érvényes bérleti, albérleti szerződés vagy befogadó nyilatkozat alapján, a bérleti, albérleti
díj vagy szállásköltség összegéről kiállított számla ellenében, előzetes környezettanulmányt követően folyósítható.
A támogatásról szóló határozatot a jegyző megküldi a menekültügyi hatóságnak.
(4) A támogatás hat hónapra állapítható meg, amely
– kérelemre – négy éven belül legfeljebb további három alkalommal, alkalmanként hat hónapos időtartamra állapítható meg.
(5) A támogatás folyósítása közben bekövetkező lakcímváltozást a menekültügyi hatóságnak 15 napon belül
be kell jelenteni, és ezzel egyidejűleg új kérelmet kell benyújtani. A támogatás lakcímváltozás miatt történő ismételt megállapítását a lakcímváltozást megelőzően megállapított támogatási összeg módosításának kell tekinteni, így
a folyósítás időtartamába be kell számítani a lakcímváltozást megelőző lakhatási támogatás folyósításának időtartamát. A menekültügyi hatóság a lakcímváltozás bejelentéséről értesíti a korábbi és az új lakóhely szerint illetékes
jegyzőt.
(6) A támogatás összege
a) egy személy vagy kiskorú gyermeket nem nevelő
igénylő esetén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb
összege;
b) az igénylő háztartásában nevelt legalább egy kiskorú
gyermek esetén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb
összegének legfeljebb kétszerese;
c) az igénylő háztartásában nevelt legalább három kiskorú gyermek esetén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének legfeljebb háromszorosa.
(7) A támogatást úgy kell megállapítani, hogy annak
összege a bérleti, albérleti díj vagy szállásköltség 100%-át
nem haladhatja meg.
(8) A támogatás összegét a jegyző havonta folyósítja és
igényli vissza a menekültügyi hatóságtól.
Menekültek és oltalmazottak lakáscélú támogatása 55. § (1) A nagykorú menekült, illetve oltalmazott részére – a
befogadó állomás végleges elhagyását követően, kérelmére – az elismerésétől számított tíz éven belül egy alkalommal a menekültügyi hatóság lakáscélú támogatást adhat,
feltéve, hogy a kérelem tárgyát képező ingatlan nem haladja meg a lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályban meghatározott, a magyar állampolgárok által
igénybe vehető méltányolható lakásigény mértékét.
(2) A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.)
hatálya alá tartozó fiatal felnőtt menekült, illetve oltalmazott számára lakáscélú támogatás csak abban az esetben
adható, ha nem részesült a Gyvt. 25. §-ában meghatározott
otthonteremtési támogatásban, és erről a tényről a menekült, illetve az oltalmazott írásban nyilatkozik.
(3) A lakáscélú támogatás felhasználható:
a) első lakás, családi ház, építési telek vásárlására;
b) első lakás, családi ház építésére;
c) a saját tulajdonú lakás, családi ház első alkalommal
történő felújítására, bővítésére. (4) A lakáscélú támogatás biztosítása kamatmentes kölcsön formájában történik.
(5) A támogatás összege a menekült, illetve az oltalmazott és a vele egy háztartásban életvitelszerűen együtt lakó,
a Szoctv. 4. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott közeli hozzátartozókat (a továbbiakban: közeli hozzátartozó)
számításba vett öt- vagy annál többtagú család esetében
1 millió 500 ezer, négytagú család esetében 1 millió
300 ezer, háromtagú család esetében 1 millió, kéttagú család esetében 800 ezer, egyedülálló esetében 600 ezer forintig terjedhet, de nem haladhatja meg a vételár, építés, felújítás és bővítés költségének 70%-át.
(6) A kamatmentes kölcsön 1–15 évi időtartamra nyújtható.
56. § (1) A visszafizetést a kölcsön folyósítását követő hónap
első napján kell megkezdeni. A visszafizetés megkezdésére – kérelemre – legfeljebb egy évig terjedő türelmi idő állapítható meg. Különös méltánylást érdemlő esetben – így
különösen a menekült vagy az oltalmazott önhibáján kívüli súlyos és tartós egészségromlása vagy munkanélkülivé
válása esetén – a menekült, illetve az oltalmazott kérelmére a visszafizetés legfeljebb öt évre felfüggeszthető.
(2) A támogatás visszafizetési feltételeinek megállapításánál figyelembe kell venni a menekült, illetve az oltalmazott, valamint közeli hozzátartozójuk jövedelmét, vagyonát, rendszeres pénzellátásra való jogosultságát, keresőtevékenységét, a családi körülményeket, továbbá az
igénybe vett központi, illetve önkormányzati forrásból finanszírozott kedvezményeket és támogatásokat.
(3) A támogatás folyósításával összefüggő költségek a
menekültet, illetve az oltalmazottat terhelik.
(4) Ha a kamatmentes kölcsönt több személy közösen
kapta, a kölcsön törlesztéséért, illetve visszafizetéséért
egyetemlegesen felelősek.
57. § (1) A lakáscélú támogatással érintett ingatlant a kamatmentes kölcsön visszafizetésének biztosítékaként – annak
visszafizetéséig – a menekültügyi hatóság javára jelzálogjog, valamint annak biztosítására elidegenítési és terhelési
tilalom terheli.
(2) Az elidegenítési és terhelési tilalom fennállása alatt
az ingatlant csak a menekültügyi hatóság írásbeli hozzájárulásával lehet elidegeníteni vagy megterhelni. A hozzájárulás akkor adható meg, ha a menekült, illetve az oltalmazott
a) a támogatással érintett ingatlan elidegenítésével
egyidejűleg vállalja a még fennálló kölcsöntörlesztés egyösszegű visszafizetését, vagy
b) a támogatással érintett ingatlant a tulajdonába kerülő
másik ingatlanra úgy cseréli el, illetve újabb ingatlant úgy
szerez, hogy a jelzálogjog, valamint az elidegenítési és terhelési tilalom az újabb ingatlanra átjegyezhető.
(3) Ha a támogatásban részesített menekült, illetve oltalmazott építési telek vásárlása esetén öt éven belül az
építést nem fejezte be, a jegyző az e tényről történő tudo
másszerzéstől számított tizenöt napon belül – a menekültügyi hatóság egyidejű értesítése mellett – felszólítja a támogatás még vissza nem fizetett részének egy összegben,
nyolc napon belül történő visszafizetésére.
(4) Egy összegben kell visszafizetni a támogatást akkor
is, ha a támogatásban részesített menekült, illetve oltalmazott véglegesen külföldre távozik.
58. § (1) A lakáscélú támogatás iránti kérelem az ingatlan
fekvése szerint illetékes jegyzőnél nyújtható be. A kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a menekült, illetve az oltalmazott családi és utónevét, születési helyét és idejét, anyja nevét, személyazonosító igazolványának számát, lakóhelyét (tartózkodási helyét), közeli hozzátartozóinak családi és utónevét, születési helyét és idejét;
b) a megvásárolni, építeni, bővíteni, felújítani kívánt
ingatlanra vonatkozó lényeges adatokat (az ingatlan helye,
forgalmi értéke, nagysága stb.).
(2) A kérelemhez mellékelni kell:
a) az ingatlan adásvételére vonatkozó megállapodást
(előszerződést, vételre történő kijelölést), a tulajdoni lap
harminc napnál nem régebbi másolatát, építkezés esetén a
jogerős építési engedélyt;
b) a menekült, az oltalmazott, valamint a közeli hozzátartozó büntetőjogi felelőssége tudatában tett, vagyoni
helyzetére vonatkozó nyilatkozatát;
c) a menekült, illetve az oltalmazott és közeli hozzátartozójuk keresetének vagy jövedelmének igazolását;
d) értékbecslést az ingatlanról, illetve hiteles költségvetési főösszesítőt;
e) a különös méltánylást érdemlő körülmények mérlegeléséhez szükséges igazolásokat.
(3) A lakáscélú támogatásra – a kérelem alapján – a
jegyző tesz javaslatot. A javaslat tartalmazza:
a) a támogatás összegére, a visszafizetés időtartamára
és megkezdése időpontjának esetleges halasztására vonatkozó véleményt;
b) a különös méltánylást érdemlő körülményeket. (4) A lakáscélú támogatás megítéléséről a menekültügyi
hatóság dönt. A menekültügyi hatóság a megállapított kamatmentes kölcsön összegét a jegyzőnek átutalja.
(5) A menekültügyi hatóság döntése alapján a jegyző
a) a támogatásra szerződést köt a menekülttel, illetve
az oltalmazottal,
b) gondoskodik a támogatás menekült, illetve oltalma
zott részére történő folyósításáról, továbbá
c) intézkedik az ingatlanra jelzálogjog, valamint elide
genítési és terhelési tilalom menekültügyi hatóság javára
történő bejegyeztetése, ezek törlése, valamint a törlesztésnek a menekültügyi hatóság, illetve a jegyző írásbeli fel
szólítása ellenére történő elmulasztása esetén a lejárt követelés bírósági úton történő érvényesítése iránt.
(6) Ha a menekült, illetve az oltalmazott a támogatás
odaítéléséről szóló értesítés kézhezvételétől számított hat
hónapon belül a támogatás összegét nem veszi át, azt a
jegyző visszautalja a menekültügyi hatóságnak.
A különleges bánásmódot igénylő menekült, oltalmazott,
valamint menedékes ellátása és támogatása
59. § A befogadó állomáson elhelyezett különleges bánásmódot igénylő menekült, oltalmazott, valamint menedékes ellátására és támogatására a 32–34. §-ban foglaltak megfelelően irányadók.
A menekültnek, az oltalmazottnak és a menedékesnek
nyújtott ellátás és támogatás megvonása és megtagadása
60. § (1) A menekült, az oltalmazott és a menedékes részére
biztosított ellátások és támogatások – a Tv. 30. §
(2)–(3) bekezdésében meghatározott kivétellel – megvonhatók, illetve megtagadhatók.
(2) Ha a menekültügyi hatóság a Tv. 30. § (7) bekezdés
alapján a menekültet, az oltalmazottat vagy a menedékest
a pénzbeli támogatás, illetve a befogadás anyagi feltételei
költségeinek visszafizetésére kötelezte, a visszafizetési
kötelezettség teljesítéséig ellátás, illetve támogatás akkor
sem nyújtható, ha arra a menekült, az oltalmazott vagy a
menedékes időközben jogosulttá vált.
(3) A menekültügyi hatóság a (2) bekezdésben foglaltak
alól különös méltánylást érdemlő esetben kivételt tehet.
(4) Az ellátás, illetve támogatás megvonására vagy
megtagadására, illetve azok visszaállítására vagy megítélésére vonatkozó döntésnek a menekült, az oltalmazott, illetve a menedékes helyzetének egyéni értékelésén kell alapulnia.
A menekült és oltalmazott társadalmi beilleszkedésének
elősegítése 61. §
(1) A menekültügyi hatóság – a Tv., valamint az e rendelet szerint biztosítható ellátásokra és támogatásokra vonatkozó rendelkezések figyelembevételével – a menekült
és az oltalmazott számára, beilleszkedésük elősegítése céljából integrációs programot ajánlhat fel.
(2) Az integrációs program célja a magyar társadalomba
történő beilleszkedéshez szükséges nyelvismeret, alapvető
társadalmi, kulturális, életvezetési és munkajogi ismeretek, valamint a munkaerőpiacon való elhelyezkedést
könnyítő egyéb ismeretek elsajátítása.
(3) A menekültügyi hatóság befogadó állomást integrációs központnak jelölhet ki. Az integrációs központ feladata az integrációs program előkészítése, lebonyolítása,
valamint a programban közreműködő állami és önkormányzati szervekkel, továbbá társadalmi szervezetekkel
való együttműködés.
VI. Fejezet A MENEKÜLTÜGYI ELJÁRÁS ÁLTALÁNOS
SZABÁLYAI Az elismerés iránti kérelem benyújtása
62. § (1) Az elismerését kérő az elismerés iránti kérelmet a
menekültügyi hatóságnál szóban vagy írásban terjesztheti
elő. Az írásban benyújtott kérelmet az elismerését kérőnek
saját kezűleg alá kell írnia.
(2) Ha a Tv. vagy e rendelet írásbeliséget követel meg,
és az elismerését kérő írásképtelen, az elismerését kérő
nyilatkozatát és az írásképtelenség tényét jegyzőkönyvbe
kell foglalni.
(3) Az írásban benyújtott elismerés iránti kérelem benyújtásának napja az a nap, amelyen az elismerés iránti kérelem a menekültügyi hatósághoz megérkezik. A szóbeli
kérelem előterjesztésének napja az a nap, amelyen az elismerés iránti kérelmet jegyzőkönyvbe foglalják.
(4) A szóbeli kérelemről készült jegyzőkönyvben rögzíteni kell:
a) az elismerését kérőnek a Tv. 82. § a)–h) pontja szerinti természetes személyazonosító adatait;
b) az elismerését kérő rendelkezésére álló, a személyazonosságát igazoló okmányok és az úti okmányok adatait
(az okmány azonosító jelét és számát, érvényességi idejét,
a kiállítás időpontját, a kiállító hatóság nevét, a kiállítás
helyét);
c) az elismerés iránti kérelmet. (5) Az elismerését kérőnek elismerés iránti kérelméhez
mellékelnie kell a Tv. 41. § (1) bekezdés a) pontjában
meghatározott iratokat, valamint be kell mutatnia a Tv.
41. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott okmányait.
(6) Családtagok közös kérelmezése esetén a jegyzőkönyvnek a (4) bekezdésben meghatározott adatokat minden családtagra vonatkozóan tartalmaznia kell.
(7) Ha az írásban benyújtott kérelem a (4) bekezdés a)
és b) pontja szerinti adatokat nem vagy csak részben tartal
mazza, a hiányzó adatokat a menekültügyi hatóság jegyzőkönyvbe foglalja.
(8) A menekültügyi hatóság a fogva tartott külföldi számára a kérelem benyújtásának lehetőségét a fogva tartás
helyén biztosítja.
(9) A menekültügyi hatóság ügygondnok kirendelése
iránt a gyámhatóságot keresi meg.
63. § (1) Az elismerés iránti kérelem előterjesztését követően
a menekültügyi hatóság haladéktalanul értesíti a befogadó
állomás helye szerint illetékes egészségügyi államigazgatási szerv kistérségi tisztifőorvosát (a továbbiakban: tisztifőorvos) az adott járványügyi helyzetnek megfelelő orvosi
vizsgálatok elrendelése érdekében.
(2) Ha az (1) bekezdésben elrendelt vizsgálatok elvégzését követően a befogadó állomáson működő háziorvos
megállapítja, hogy az elismerését kérő közegészséget veszélyeztető betegségben szenved, illetve fertőzőképes, haladéktalanul értesíti a tisztifőorvost, aki – a menekültügyi
hatóság tájékoztatása mellett – javaslatot tesz a szükséges
korlátozó intézkedések megtételére.
(3) A (2) bekezdés szerinti egészségi állapot fennállásáig az elismerését kérő közösségben nem vagy állapotára,
betegségére, illetve kórokozó-hordozó állapotára figyelemmel a tisztifőorvos által meghatározott korlátozásokkal helyezhető el. Ha az elismerését kérő közösségben nem
helyezhető el, gondozásba vételéről és elhelyezéséről a
tisztifőorvos által meghatározott módon elkülönítetten
kell gondoskodni. Az elkülönítésről a menekültügyi hatóságot értesíteni kell. A járványügyi érdekből szükséges intézkedések költségeit a menekültügyi hatóság megtéríti.
(4) Ha a fekvőbeteg-gyógyintézet fertőző osztályán
vagy kijelölt gyógyintézetben elkülönített elismerését
kérő elkülönítésére a továbbiakban nincs szükség, erről a
tisztifőorvos a menekültügyi hatóságot értesíti, és az elismerését kérőt a számára kijelölt szálláshelyre irányítja.
64. § (1) Ha a külföldi nem a menekültügyi hatóságnál kíván
elismerés iránti kérelmet előterjeszteni, az érintett hatóságnak tájékoztatnia kell a külföldit, hogy kérelmével
mely hatósághoz fordulhat.
(2) Ha a külföldi elismerés iránti kérelem benyújtására
irányuló szándékát idegenrendészeti, szabálysértési vagy
büntetőeljárás során nyilvánítja ki, nyilatkozatát az eljáró
hatóság jegyzőkönyvbe foglalja, és – a jegyzőkönyv, valamint az általa rögzített ujjnyomat-lap egyidejű megküldésével – haladéktalanul értesíti a menekültügyi hatóságot,
valamint az előzetes vizsgálati eljárás alatt állók elhelyezésére szolgáló befogadó állomást.
(3) A menekültügyi hatóság az értesítést követően haladéktalanul gondoskodik a külföldinek az előzetes vizsgálati eljárás alatt állók elhelyezésére szolgáló befogadó állomásra szállításáról, kivéve, ha a külföldi ügyében a repülőtéri eljárásra vonatkozó szabályok irányadók, vagy a
külföldivel szemben személyi szabadságot korlátozó intézkedés alkalmazásának van helye.
65. § (1) A menekültügyi hatóság az elismerés iránti kérelem
benyújtásakor intézkedik a külföldi arcképmásának és ujjnyomatának rögzítése iránt, kivéve, ha arról az elismerés
iránti kérelem benyújtását megelőző idegenrendészeti,
szabálysértési vagy büntetőeljárás során eljáró hatóság
már gondoskodott.
(2) A menekültügyi hatóság az ujjnyomatot nyilvántartásba vétel és ellenőrzés céljából haladéktalanul továbbítja
a külön jogszabályban meghatározott adatfeldolgozó
szervnek. Az adatfeldolgozó szerv az ellenőrzés eredményéről legkésőbb a megkereséstől számított három munkanapon belül tájékoztatja a menekültügyi hatóságot.
Az elismerését kérő eljárási jogai és kötelezettségei 66. §
(1) Ha az elismerés iránti kérelmet szóban terjesztik elő,
és az elismerését kérő a magyar nyelvet nem beszéli, részére az anyanyelvén vagy az általa értett más nyelven beszélő tolmácsot a menekültügyi hatóság biztosít. A tolmács
igénybevételétől el lehet tekinteni, ha a menekültügyi hatóság ügyintézője az elismerését kérő anyanyelvén vagy az
általa értett más nyelven beszél, és az elismerését kérő a
tolmács mellőzéséhez írásban hozzájárul.
(2) Ha az eljárás lefolytatását nem akadályozza, az elismerését kérő kérelmére vele azonos nemű tolmácsot kell
alkalmazni, illetve az ügyben az elismerését kérővel azonos nemű ügyintéző jár el.
(3) Ha az elismerését kérő arra hivatkozik, hogy az elismerés iránti kérelmét megalapozó üldöztetése során nemi
hovatartozásával összefüggő sérelem vagy megaláztatás
érte, kérelmére az ügyben azonos nemű ügyintéző kijelölése kötelező.
(4) A menekültügyi eljárás során az elismerését kérő részére kézbesítendő iratokat egyidejűleg törvényes képviselője, ügygondnoka vagy meghatalmazottja részére is
kézbesíteni kell.
67. § A menekültügyi hatóság a kísérő nélküli kiskorú elismeréséről rendelkező határozatot – a kiskorú jogainak védelme, valamint a róla való gondoskodás biztosítása érdekében – a kiskorú szálláshelye szerint illetékes gyámhatóságnak is megküldi.
68. § (1) Az elismerését kérő által meghatalmazott személy a
képviseleti jogosultságát írásbeli meghatalmazással köteles igazolni.
(2) A külföldi előállítását vagy őrizetét foganatosító
szerv lehetővé teszi, hogy az elismerését kérők számára
jogi segítség nyújtásával rendszeresen foglalkozó jogvédő
szervezet képviselője – az előzetes megállapodás szerinti
időpontban – az előállítás, illetve az őrizet végrehajtásának helyére belépjen abból a célból, hogy a külföldieket tájékoztassa a menekültügyi eljárásról, valamint arról, hogy
az eljárás során ingyenes jogi segítséget vehetnek igénybe.
69. § (1) Az elismerését kérő csomagja, ruházata és járműve
átvizsgálásának csak indokolt esetben van helye.
(2) Az elismerését kérő ruházatának átvizsgálásakor a
hatóságnak az elismerését kérővel azonos nemű tagja
jár el.
(3) A befogadó állomáson elhelyezett elismerését kérő
köteles tűrni a befogadó állomás házirendje szerint tiltott
személyes tárgyak elvételét.
A bizonyítás szabályai 70. § (1) A Kormány az országinformáció szolgáltatásáért felelős szervként (a továbbiakban: országinformációs központ) a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatalt jelöli ki.
(2) Az országinformációs központ
a) információt gyűjt és tárol az elismerését kérő, a me
nekült, az oltalmazott, valamint a menedékes származási
országáról, továbbá az elismerés vagy az elismerés visszavonása szempontjából jelentőséggel rendelkező harmadik
országokról;
b) országinformációs jelentést készít. (3) Az országinformációs központ – megkeresésre –
a) a menekültügyi hatóság,
b) a bíróság,
c) az idegenrendészeti hatóság, valamint
d) az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága
részére készít országinformációs jelentést. (4) Az országinformációs központ a jelentés elkészítése
során felhasználja az általa tárolt információkat, valamint
– szükség szerint – új információkat kutat fel.
(5) Az országinformációs jelentés ismerteti a megkeresés tárgyát, továbbá tartalmazza az arra adott választ, az információt alátámasztó források pontos megjelölésével. Ha
a megkeresésnek az országinformációs központ adatok
hiányában nem tud eleget tenni, a jelentés ennek tényét tartalmazza.
(6) Az országinformációs központ nem foglalhat állást
jogkérdésben, valamint az elismerés iránti kérelemre vonatkozó döntés vagy az elismerés visszavonása kérdésében.
(7) Az országinformációs központ az országinformációs jelentés iránti megkeresésnek haladéktalanul, de legkésőbb nyolc napon belül tesz eleget.
(8) Az országinformációs központ az információgyűjtést, valamint a jelentés készítését objektíven, pártatlanul
és pontosan végzi. Ennek érdekében
a) különböző információforrásokat használ;
b) egyenlő mértékben és a lehető legszélesebb körben
használ kormányzati, nem kormányzati és nemzetközi információforrásokat. (9) Az országinformációs központ a tárolt információkat rendszeresen frissíti
a) naprakész információk beszerzésével, és
b) a valós helyzetet már nem tükröző, elavult informá
ciók helyesbítésével. (10) Az országinformációs központ együttműködési
megállapodást köthet külföldi állam országinformációs
szolgáltatást nyújtó hatóságával vagy szervével.
71. § A Tv. 41. § (1) bekezdés c) pontjának alkalmazása során
releváns az az információ, amely
a) a kérelmező egyéni körülményeihez kapcsolódik,
b) az elismerését kérő, a menekült, az oltalmazott és a
menedékes származási országában, továbbá az elismerés
vagy az elismerés visszavonása szempontjából jelentőséggel rendelkező harmadik országokban fennálló valós helyzetet írja le vagy elemzi, és
c) érdemben segíti annak megállapítását, hogy az elismerését kérő, a menekült vagy az oltalmazott esetében
fennáll-e az üldöztetéstől való megalapozott félelem vagy
a súlyos sérelem veszélye, továbbá, hogy az elismerését
kérő, a menekült vagy az oltalmazott esetében egy adott
ország a Tv. 2. § h) pontja értelmében biztonságos származási országnak, illetve a Tv. 2. § i) pontja értelmében biztonságos harmadik országnak minősül-e.
72. § (1) A menekültügyi hatóság szükség esetén ismételten
is megkereséssel fordulhat az országinformációs központhoz.
(2) A menekültügyi hatóság az országinformációs központ jelentésének beszerzésétől eltekinthet
a) az előzetes vizsgálati eljárásban, továbbá
b) ha az elismerés visszavonására irányuló eljárás a
jogállásról történő önkéntes lemondáson alapul. 73. § Az elismerését kérő menekültként, oltalmazottként
vagy menedékesként történő elismerése esetén a Tv. 42. §
(1) bekezdésében meghatározott kapcsolatfelvétel tilalma
az elismerés visszavonásáról rendelkező bírósági döntés
meghozataláig áll fenn.
74. § (1) Az eljárási képességgel nem rendelkező elismerését
kérőt törvényes képviselője vagy ügygondnoka jelenlétében kell meghallgatni.
(2) Az ügygondnok a személyes meghallgatásról, az
arra való felkészülés módjáról, valamint annak következményeiről az elismerését kérőt tájékoztatni köteles.
(3) Ha az eljárási képességgel nem rendelkező elismerését kérő törvényes képviselőjének a személyes meghallgatáson való jelenléte a tényállás tisztázását akadályozná, a
menekültügyi hatóság köteles eseti gondnok kirendelését
kérni.
(4) Az eljárási képességgel rendelkező családtagokat
külön-külön kell meghallgatni. Ha a tényállás tisztázása
érdekében szükséges, a menekültügyi hatóság a családtagokat egymás jelenlétében is meghallgatja.
(5) A menekülthöz vagy oltalmazotthoz később érkező
elismerését kérő családtag esetén meg kell hallgatni a menekültet vagy az oltalmazottat is.
(6) A fogva tartott külföldit soron kívül kell meghallgatni. A fogva tartást foganatosító szerv a fogva tartott elismerését kérőt személyes meghallgatásra a menekültügyi
hatóság hivatali helyiségébe kíséri.
(7) A fogva tartott elismerését kérőt a menekültügyi hatóság a fogva tartás helyén is meghallgathatja.
(8) A fogva tartást foganatosító szerv köteles gondoskodni az elismerését kérő meghallgatásához szükséges feltételek biztosításáról, így különösen
a) a meghallgatás idejére a menekültügyi hatóság kizárólagos használatára bocsátott meghallgató helyiségről,
b) az elismerését kérő személyes meghallgatáson történő megjelenéséről.
75. § (1) Az elismerését kérőnek személyes meghallgatása alkalmával a menekültügyi hatóság részére át kell adnia a
rendelkezésére álló, az elismerés iránti kérelmet alátámasztó és még elő nem terjesztett bizonyítékait. E kötelezettségére az elismerését kérőt a meghallgatás megkezdésekor figyelmeztetni kell.
(2) A személyes meghallgatáson az elismerését kérő
számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy összefüggően nyilatkozzon az elismerés iránti kérelem benyújtásának okairól és Magyarországra érkezésének körülményeiről. Ezt követően az elismerését kérőhöz a menekültügyi
hatóság, az ügygondnok, valamint az elismerését kérő
meghatalmazottja további kérdéseket intézhet.
(3) Az elismerését kérő személyes meghallgatásának az
elismerését kérő családi állapotára, házasságkötésének helyére és idejére, házastársa, valamint gyermekei családi és
utónevére, születési helyére és idejére, az elismerését kérő
iskolai végzettségére, foglalkozására, a származási országában lévő lakóhelyére, a magyarországi szálláshelyére
vagy tartózkodási helyére, valamint a jövedelmi és vagyoni helyzetére is ki kell terjednie.
(4) A meghallgatásról készült jegyzőkönyvnek tolmács,
illetve szakértő igénybevétele esetén tartalmaznia kell a
hamis tolmácsolás, illetve a hamis véleményadás következményeire való figyelmeztetés megtörténtét, valamint
annak tudomásulvételét.
76. § (1) A személyes meghallgatásról az elismerését kérőt,
valamint vele egyidejűleg törvényes képviselőjét, ügygondnokát, illetve meghatalmazottját is értesíteni kell.
(2) Ha a törvényes képviselő vagy az ügygondnok a személyes meghallgatáson nem jelenik meg, a meghallgatásra
új időpontot kell tűzni, valamint értesíteni kell az ügygondnokot kirendelő gyámhatóságot.
(3) Ha a törvényes képviselő a személyes meghallgatáson ismételt értesítés ellenére sem jelenik meg, a menekültügyi hatóság – az eljárási képességgel nem rendelkező
elismerését kérő érdekeinek védelmére – eseti gondnok kirendelése iránt intézkedik. A menekültügyi hatóság eseti
gondnok kirendelése iránt a gyámhatóságot keresi meg.
(4) Az elismerését kérő személyes meghallgatásának
nem akadálya, ha az elismerését kérő meghatalmazottja a
személyes meghallgatáson szabályszerű értesítés ellenére
nem jelenik meg.
77. § (1) Az elismerését kérő személyes meghallgatása a Tv.
43. § (2) bekezdés alapján akkor mellőzhető, ha az elismerését kérő rajta kívül álló tartós ok miatt nincs meghallgatható állapotban. Kétség esetén a menekültügyi hatóság orvos- vagy pszichológus szakértőt vehet igénybe annak
megállapítása érdekében, hogy az elismerését kérő meghallgatható állapotban van-e.
(2) Ha az elismerését kérő meghallgatására nincs lehetőség, a menekültügyi hatóság minden lehetséges eszközt
felhasznál az elismerését kérő menekülésére okot adó tények és körülmények feltárása érdekében, így különösen
a) lehetőséget biztosíthat az elismerését kérő számára,
hogy meneküléséről írásban nyilatkozzon;
b) meghallgathatja az elismerését kérő Magyarországon tartózkodó családtagjait, illetve a vele együtt érkezett
más személyeket.
78. § (1) Ha a Tv. 44. § (1) bekezdése szerinti orvosszakértői
vizsgálat szükségessége felmerül, a menekültügyi hatóság
az elismerését kérőt – az anyanyelvén vagy az általa értett
más nyelven – közérthető módon tájékoztatja a szakértő
által elvégzendő vizsgálatról, a szakértői vizsgálat eredményének jelentőségéről, továbbá a vizsgálat elvégzéséhez való hozzájárulás megtagadásának – a Tv. 44. § (3) bekezdésében meghatározott – következményeiről.
(2) Ha az elismerését kérő az orvosszakértői vizsgálat
eredményét vitatja, kérheti a menekültügyi hatóságtól új
szakértő kirendelését. Ellentétes szakértői vélemények
esetén a menekültügyi hatóság a szakértői vélemények
mérlegelése alapján dönt, vagy újabb szakértőt rendel ki.
79. § A menekültügyi hatóság szakértő kirendelése esetén a
menekültügyi eljárást indokolt esetben a szakvélemény
megérkezéséig felfüggesztheti.
A visszaküldés tilalmának vizsgálata 80. § (1) Ha a menekültügyi hatóság az országelhagyásra vonatkozó kötelezést mellőzi, ennek tényéről, valamint indokáról a Tv. 45. § (3) bekezdése szerinti határozatában rendelkezik.
(2) Ha a menekültügyi hatóság az országelhagyásra kötelezést a Tv. 45. § (8) bekezdés b) pont alapján a külföldi
egészségi állapotára tekintettel mellőzi, határozatában az
országelhagyási kötelezettség teljesítésére a veszélyeztetett állapot megszűntét követően harminc napos határidőt
biztosít.
(3) Ha az országelhagyásra vonatkozó kötelezés mellőzése a Tv. 45. § (8) bekezdés b) pontján alapul, a külföldi a
veszélyeztetett állapot megszűnéséig az idegenrendészeti
hatóság által kiállított ideiglenes tartózkodásra jogosító
igazolással jogosult a Magyar Köztársaság területén való
tartózkodásra.
VII. Fejezet A MENEKÜLTKÉNTI VAGY OLTALMAZOTTKÉNTI
ELISMERÉSRE IRÁNYULÓ ELJÁRÁS
Az előzetes vizsgálati eljárás 81. § (1) A Tv. 48. § (1) bekezdése alapján a menekültkénti
vagy oltalmazottkénti elismerését kérő külföldit (e fejezetben a továbbiakban: kérelmező) az előzetes vizsgálati eljárás alatt állók elhelyezésére szolgáló befogadó állomáson
kell elhelyezni.
(2) Az (1) bekezdés szerint kell eljárni akkor is, ha a kérelmező részére az idegenrendészeti hatóság kötelező tartózkodási helyként befogadó állomást vagy közösségi
szállást jelölt ki.
(3) A kérelmezőt a kijelölt szálláshelyen történő elhelyezés alkalmával tájékoztatni kell a szálláshelyen előírt
magatartási szabályokról, valamint e szabályok megszegésének következményeiről.
82. § (1) A menekültügyi hatóság a kérelmezőt az előzetes
vizsgálati eljárás során – a Tv. 43. §-ában, valamint e rendelet 74–77. §-ában foglaltak szerint – személyesen meghallgatja.
(2) A személyes meghallgatást az előzetes vizsgálati eljárásban a menekültkénti vagy oltalmazottkénti elismerés
iránti kérelem (e fejezetben a továbbiakban: kérelem) benyújtását követő lehető legrövidebb időn belül le kell folytatni.
83. § (1) A Tv. 49. § (2) bekezdése szerinti eljárás (a továbbiakban: dublini eljárás) magában foglalja az egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljá
rási szabályok megállapításáról szóló, 2003. február 18-i
343/2003/EK tanácsi rendeletet (a továbbiakban: Dublin
II. rendelet), valamint a valamely harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok
megállapításáról szóló 343/2003/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló,
2003. szeptember 2-i 1560/2003/EK bizottsági rendeletet
(a továbbiakban együtt: dublini rendeletek) alkalmazó más
állam (a továbbiakban: tagállam) hatóságának megkeresését, a más tagállam hatóságával történő egyeztetést, az átadás-átvételi eljárás lefolytatását, valamint a kérelmező átadását, illetve visszaadását (a továbbiakban együtt: átadás).
(2) A dublini eljárás kezdőnapja az a nap, amikor a menekültügyi hatóság más tagállam hatóságát megkeresi. A
dublini eljárás befejező napja az a nap, amikor a kérelmezőt más tagállam hatósága átveszi, az átvételt megtagadja,
vagy nyilvánvalóvá válik, hogy az átadás nem hajtható
végre.
(3) Ha a megkeresett tagállam a kérelmező átvételét
vagy visszavételét vállalja, a menekültügyi hatóság a kérelmező átadásáról rendelkező végzést legkésőbb a megkeresett tagállam válaszának megérkezését vagy a Dublin
II. rendelet 18. cikk (1) és (6) bekezdésében, illetve a
20. cikk (1) bekezdés b) pontjában foglalt határidők lejártát követő nyolc napon belül köteles meghozni.
(4) A kérelmező átadásáról rendelkező végzés a Dublin
II. rendelet 19. cikk (1)–(2) bekezdésében, valamint
20. cikk (1) bekezdés e) pontjában foglaltakat tartalmazza.
(5) Az átadásról hozott végzés közlését követően a kérelem visszavonásának nincs helye.
(6) A Tv. 49. § (5) bekezdése alapján tartózkodási helyként a dublini eljárás során átadásra kerülő személyek elhelyezésére szolgáló befogadó állomást kell kijelölni.
84. § (1) A kérelmező átadását hatósági kísérettel kell végrehajtani. A végrehajtásra a kitoloncolás foganatosításának
– külön jogszabályban meghatározott – szabályait kell
megfelelően alkalmazni.
(2) A Tv. 41. § (1) bekezdés a)–b) pontjaiban meghatározott iratoknak, illetve okmányoknak a megkeresett tagállamhoz történő eljuttatása iránt a menekültügyi hatóság a
kérelmező átadásával egyidejűleg intézkedik.
85. § (1) Ha a dublini rendeletek alapján más tagállam a menekültügyi hatóságot külföldi átadása vagy visszaadása
céljából megkeresi, a menekültügyi hatóság a dublini rendeletek szerint jár el.
(2) Ha a dublini rendeletek alapján a menekültügyi hatóság a más tagállamban kérelmező külföldit átveszi, a
külföldi számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy kérelmet terjesszen elő. Ha a külföldi nem kíván kérelmet
előterjeszteni, a menekültügyi hatóság – a szükséges intézkedések megtétele érdekében – értesíti az idegenrendészeti hatóságot.
86. § A Tv. 51. § (2) bekezdés d) pontja szerinti esetben a menekültügyi hatóság elsősorban azt vizsgálja, hogy a jogerős elutasító döntés meghozatalát követően felmerültek-e
olyan új tények, illetve körülmények, amelyek alapján a
kérelmező menekültkénti vagy oltalmazottkénti elismerésének lenne helye.
Az érdemi eljárás 87. § A kérelmezőt a kijelölt szálláshelyen történő elhelyezés
alkalmával tájékoztatni kell a szálláshelyen előírt magatartási szabályokról, valamint e szabályok megszegésének
következményeiről.
88. § (1) A menekültügyi hatóság a kérelmezőt az érdemi eljárásban meghallgatja.
(2) Az érdemi eljárás során lefolytatott személyes meghallgatásról a kérelmező kérelmére hangfelvételt kell készíteni. A személyes meghallgatásra egyebekben a Tv.
43. §-ában, valamint e rendelet 74–77. §-aiban foglaltak
irányadók.
89. § (1) A menekültügyi hatóság az érdemi eljárásra utaló
végzés meghozatalát követő munkanapon megkeresi a
Nemzetbiztonsági Hivatalt.
(2) A megkeresésben a menekültügyi hatóság a Nemzetbiztonsági Hivatal részére továbbítja a kérelmező menekültügyi nyilvántartásban kezelt adatait. A Nemzetbiztonsági Hivatal megkeresésére a menekültügyi hatóság a
kérelemhez csatolt okiratokba betekintést biztosít, illetve
azokról másolatot készít.
(3) A Nemzetbiztonsági Hivatal a kérelmezőt meghallgathatja. A meghallgatáson a kérelmező jogi képviselője
részt vehet.
(4) Ha a szakhatósági állásfoglalás megküldését követően a külföldire vonatkozóan olyan adat merül fel, amely
a szakhatósági hozzájárulás visszavonását indokolja, a
Nemzetbiztonsági Hivatal a menekültügyi hatóságot haladéktalanul értesíti.
90. § Annak megállapítása érdekében, hogy az elismerését
kérővel szemben elkövetett cselekmények vagy azon cselekmények, amelyeket vele szemben elkövethetnek, üldözésnek, illetve súlyos sérelemnek minősülnek-e, figyelembe kell venni az elismerését kérő társadalmi helyzetét,
személyes körülményeit, valamint nemét és életkorát.
91. § A Tv. 63. § (1) bekezdésének alkalmazásában a hatékony eszközök rendelkezésre állásának követelménye akkor valósul meg, ha az állam, ahonnan a kérelmező menekülni kényszerül,
a) rendelkezik az üldöztetésnek, illetve a súlyos sérelemnek minősülő cselekmények felderítéséhez, büntetőeljárás lefolytatásához és a cselekmények szankcionálásához szükséges hatékony jogszabályokkal, valamint azok
érvényesülését biztosítani hivatott intézményrendszerrel, és
b) különösen az a) pontban meghatározott eszközök segítségével megfelelő és hatásos lépéseket tesz az üldöztetés, illetve a súlyos sérelem megakadályozása érdekében.
92. § (1) A menekültügyi hatóság a Tv. 63. § (2) bekezdésének alkalmazása során
a) megvizsgálja, hogy a kérelmező hozzáférhet-e a védelemhez abba az államba történő visszatérése esetén,
ahonnan menekülni kényszerült;
b) konkrétan megnevezi azt az országrészt, amelyre
nézve a védelmet biztosítottnak tekinti.
(2) A kérelmezőtől – egyéni körülményeire is tekintettel – akkor várható el ésszerűen, hogy az érintett országrészbe visszatérjen, ha
a) a kérelmező jogszerűen, biztonságosan és a gyakorlatban véghezvihető módon eljuthat ebbe az országrészbe,
b) a kérelmező az adott országrészben családi vagy rokoni kapcsolatokkal rendelkezik, illetve alapvető megélhetése és lakhatása más módon biztosítható, és
c) nem áll fenn annak a veszélye, hogy a kérelmező ebben az országrészben üldöztetés, súlyos sérelem vagy más
súlyos emberi jogsértés áldozata lesz, függetlenül attól,
hogy ezek kapcsolódnak-e a kérelmében előadott menekülési okokhoz.
(3) A menekültügyi hatóság a (2) bekezdés alkalmazása
során különösen a kérelmező egészségi állapotát, különleges bánásmód iránti igényét, életkorát, nemi, vallási, nemzetiségi hovatartozását, valamint kulturális kötődését értékeli egyéni körülményként.
(4) Nem tekinthető biztosítottnak a Tv. 63. § (2) bekezdésében foglalt védelem, ha az üldözés vagy súlyos sérelem hátterében az az állam vagy annak az államnak az egészét ellenőrzése alatt tartó párt vagy szervezet áll, ahonnan
a kérelmező menekülni kényszerült.
93. § A menekültügyi hatóság annak vizsgálata során, hogy
az az állam vagy annak az államnak egy jelentős része,
ahonnan a kérelmező menekülni kényszerül, valamely
nemzetközi szervezet ellenőrzése alatt áll-e, továbbá, hogy
e szervezet biztosítja-e a kérelmező számára a Tv. 63. §-a
szerinti védelmet, figyelembe veszi a Tanács iránymutatásait.
94. § A Tv. 65. §-ban foglalt összefüggés akkor áll fenn, ha
a) a Tv. 6. § (1) bekezdés szerinti üldözési okok és a
Tv. 60. § értelmében üldözésnek minősülő cselekmények
között ok-okozati viszony áll fenn, vagy
b) az állam, ahonnan a kérelmező menekülni kényszerült, a kérelmező számára faji, vallási okokból, a kérelmező nemzeti hovatartozása, meghatározott társadalmi csoporthoz tartozása vagy politikai meggyőződése miatt nem
biztosítja a Tv. 63. § (1) bekezdése szerinti védelmet.
95. § Ha a menekültügyi hatóság a kérelmet a Tv. 59. § (1) bekezdés b) pontja alapján utasítja el, a jogerős elutasító határozat közlésével egyidejűleg a külföldi részére igazolást
állít ki, melyben a harmadik ország érintett hatóságait – a
harmadik ország hivatalos nyelvén – tájékoztatja a kérelem elutasításának tényéről és indokáról.
Dublini eljárás 96. § (1) Ha a dublini eljárás lefolytatására az érdemi eljárásban kerül sor, a 83–85. §-ban foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
(2) Dublini eljárás lefolytatásának csak a menekültügyi
hatóság érdemi eljárást lezáró döntése meghozataláig van
helye.
Repülőtéri eljárás 97. § (1) A Tv. 72. §-a szerinti repülőtéri eljárás során e fejezet rendelkezéseit az e §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A repülőtéri eljárás során a menekültügyi hatóság a
kérelmezőt a kérelem előterjesztését követően haladéktalanul meghallgatja.
(3) A Tv. 72. § (5) bekezdése alapján a kérelmező beléptetését a menekültügyi hatóság kezdeményezi.
(4) Ha a különleges bánásmódot igénylő személy családtagjaival közös kérelmet nyújt be, a repülőtéri eljárás
szabályai a családtagokra sem alkalmazhatók.
A menekültkénti és az oltalmazottkénti elismerés
visszavonása 98. §
(1) A menekültkénti vagy oltalmazottkénti elismerés
visszavonására irányuló eljárás – a jogállásról írásban történő lemondás esetét kivéve – hivatalból indul.
(2) A menekültkénti vagy oltalmazottkénti elismerés
visszavonására irányuló eljárásban a Tv. VII. Fejezetének,
valamint e rendelet VI. Fejezetének rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
99. § Ha a menekültügyi hatóság a menekültkénti elismerés
visszavonását a Tv. 11. § (2) bekezdés e) pontja alapján
vagy az oltalmazottkénti elismerés visszavonását a Tv.
18. § (2) bekezdés e) pontja alapján kezdeményezi, döntésének meghozatala során vizsgálnia kell, hogy a körülményekben bekövetkezett változás van-e annyira jelentős és
maradandó jellegű, amelyre tekintettel a menekült üldözéstől vagy az oltalmazott súlyos sérelemtől való félelme
már nem tekinthető megalapozottnak.
VIII. Fejezet A MENEDÉKESKÉNTI ELISMERÉSRE IRÁNYULÓ
ELJÁRÁS 100. §
Ha az Országgyűlés a Tanács által ideiglenes védelemre
jogosultként elismert személyekkel azonos származási országból vagy régióból, azonos okok miatt elmenekülni
kényszerülő személyeket ismer el ideiglenes védelemre jogosultként, az elismerésről a Tanácsot és a Bizottságot haladéktalanul értesíteni kell.
101. § (1) A menekültügyi hatóság a menedékeskénti elismerését kérőt (e fejezetben a továbbiakban: kérelmező) a menedékeskénti elismerésre irányuló eljárás tartamára befogadó állomáson helyezi el, vagy – kérelmére – magánszálláshelyet jelöl ki részére.
(2) A kérelmező a menedékeskénti elismerésre irányuló
eljárás alatt köteles a számára kijelölt szálláshelyen életvitelszerűen tartózkodni.
(3) A kérelmezőt a kijelölt szálláshelyen történő elhelyezés alkalmával tájékoztatni kell a szálláshelyen előírt
magatartási szabályokról, valamint e szabályok megszegésének következményeiről.
102. § (1) A menedékeskénti elismerésre irányuló eljárásban a
Tv. VII. Fejezetének, valamint e rendelet VI. Fejezetének
rendelkezései – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – megfelelően alkalmazandók.
(2) A menedékeskénti elismerésre irányuló eljárásban a
67. §-t nem kell alkalmazni.
103. § (1) A menekültügyi hatóság a kérelmező személyes
meghallgatását követő munkanapon megkeresi a Nemzetbiztonsági Hivatalt.
(2) A megkeresésben a menekültügyi hatóság a Nemzetbiztonsági Hivatal részére továbbítja a kérelmező menekültügyi nyilvántartásban kezelt adatait. A Nemzetbiztonsági Hivatal megkeresésére a menekültügyi hatóság a
menedékeskénti elismerés iránti kérelemhez csatolt okiratokba betekintést biztosít, illetve azokról másolatot készít.
(3) A Nemzetbiztonsági Hivatal a kérelmezőt meghallgathatja. A meghallgatáson a kérelmező jogi képviselője
részt vehet.
(4) Ha a szakhatósági állásfoglalás megküldését követően a külföldire vonatkozóan olyan adat merül fel, amely
a szakhatósági hozzájárulás visszavonását indokolja, a
Nemzetbiztonsági Hivatal a menekültügyi hatóságot haladéktalanul értesíti.
A menedékeskénti elismerés visszavonása 104. § (1) A menedékeskénti elismerés visszavonására irányuló eljárás – a Tv. 25. § (2) bekezdés a) és c) pontjában foglalt esetet kivéve – hivatalból indul.
(2) A menedékeskénti elismerés visszavonására irányuló eljárásban a Tv. VII. Fejezetének, valamint e rendelet
VI. Fejezetének rendelkezéseit megfelelően alkalmazni
kell.
Menedékes átadása 105. § (1) Ha a menedékes családtagját a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimumkövetelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás
következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései
közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről szóló, 2001. július 20-i, 2001/55/EK tanácsi irányelvet
(a továbbiakban: 2001/55/EK irányelv) alkalmazó más állam részesíti ideiglenes védelemben, a menedékes – a család egységének biztosítása céljából – kezdeményezheti a
menekültügyi hatóságnál, hogy a továbbiakban őt is ezen
állam részesítse ideiglenes védelemben.
(2) A menekültügyi hatóság a menedékes (1) bekezdés
szerinti kezdeményezésére megkeresi az érintett államot
arra nézve, hogy a menedékest – a család egységének biztosítása céljából – ideiglenes védelemben részesíti-e.
(3) Ha a megkeresett állam vállalja, hogy a menedékest
ideiglenes védelemben részesíti, a menekültügyi hatóság a
menedékeskénti elismerést a Tv. 25. § (2) bekezdés
a) pontja alapján visszavonja, és a menedékest az e rendelet 4. mellékletében meghatározott igazolvánnyal látja el.
(4) Ha a megkeresett állam a menedékes ideiglenes védelemben részesítését nem vállalja, a menekültügyi hatóság erről a menedékest értesíti, egyidejűleg tájékoztatja a
Tv. 20. § (2) bekezdésében foglaltakról.
106. § (1) Ha a Tv. 19. § a) pontja alapján menedékesként elismert személyek száma meghaladja a Magyar Köztársaságnak a Tanács határozatában megállapított befogadóképességét, a menekültügyi hatóság a befogadóképességet meghaladó számú menedékes átadása céljából – a Bizottság
egyidejű értesítése mellett – megkereséssel fordulhat a
2001/55/EK irányelvet alkalmazó más államhoz.
(2) A Magyar Köztársaság (1) bekezdés szerinti befogadóképességét a miniszter a külpolitikáért és az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben állapítja meg.
(3) Ha a megkeresett állam menedékes átvételét vállalja, a menekültügyi hatóság a menedékest a megkeresett állam részére csak a menedékes beleegyezésével adhatja át.
Ennek érdekében a menekültügyi hatóság a menedékest az
átadást megelőzően meghallgatja. A meghallgatásról jegyzőkönyvet kell készíteni.
(4) Ha a menedékes hozzájárul ahhoz, hogy a Magyar
Köztársaság helyett a megkeresett állam részesítse ideiglenes védelemben, a menekültügyi hatóság a menedékeskénti elismerést a Tv. 25. § (2) bekezdés a) pontja alapján
visszavonja, és a menedékest az e rendelet 4. mellékletében meghatározott igazolvánnyal látja el.
Menedékes átvétele 107. § (1) Ha a menekültügyi hatóságot a 2001/55/EK irányelvet alkalmazó más állam ideiglenes védelemben részesített
személy átadása céljából megkeresi, a menekültügyi hatóság az átvételről a Magyar Köztársaságnak a Tanács határozatában megállapított befogadóképessége alapján dönt.
(2) Az (1) bekezdés alapján átvett külföldit a feltételek
vizsgálata nélkül menedékesként kell elismerni.
(3) Ha a megkereső állam az átvételt a család egységének biztosítása céljából kezdeményezi, és a családtag átvételével a menedékes egyetért, a menekültügyi hatóság az
átvételt nem tagadhatja meg azon az alapon, hogy az a Magyar Köztársaság befogadóképességére tekintettel nem
teljesíthető.
(4) A (3) bekezdés nem zárja ki annak kezdeményezését, hogy a családegyesítésre a megkereső államban kerüljön sor, feltéve, hogy ezzel a menedékes egyetért. A menekültügyi hatóság a menedékest az egyetértés beszerzése
érdekében meghallgatja. A meghallgatásról jegyzőkönyvet kell készíteni.
108. § A menedékeskénti elismerésnek a Tv. 25. § (2) bekezdés c) pontja alapján történő visszavonása nem akadálya
annak, hogy a menekültügyi hatóság a származási országából visszatért külföldit – kérelmére – ismételten menedékesként ismerje el, feltéve, hogy rá nézve a Tv. 20. §
(1) bekezdésében foglalt feltétel fennáll.
IX. Fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Hatályba léptető és hatályon kívül helyező
rendelkezések
109. § (1) Ez a rendelet 2008. január 1-jén lép hatályba.
(2) Ez a bekezdés, a (3) bekezdés, a 111–116. §, a
111. §-t megelőző alcím, valamint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és
tartózkodásáról szóló 2007. évi I. törvénnyel, valamint a
harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvénnyel összefüggő egyes
kormányrendeletek módosításáról szóló 115/2007.
(V. 24.) Korm. rendelet 2008. január 2-án hatályát veszti.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a) a magánszálláshelyek idegenforgalmi célú hasznosításáról szóló 110/1997. (VI. 25.) Korm. rendelet 4. §
(5)–(6) bekezdése;
b) a menedékjogról szóló 1997. évi CXXXIX. törvény
hatálya alá tartozó külföldiek ellátásáról és támogatásáról
szóló 25/1998. (II. 18.) Korm. rendelet;
c) a menedékjogról szóló 1997. évi CXXXIX. törvény
hatálya alá tartozó külföldiek ellátásáról és támogatásáról
szóló 25/1998. (II. 18.) Korm. rendelet módosításáról
szóló 171/2001. (IX. 26.) Korm. rendelet;
d) a menekültügyi eljárás részletes szabályairól és a
menedékesek okmányairól szóló 172/2001. (IX. 26.)
Korm. rendelet;
e) a Belügyminisztérium Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal létrehozásáról szóló 162/1999. (XI. 19.)
Korm. rendelet módosításáról szóló 173/2001. (IX. 26.)
Korm. rendelet;
f) a külföldiek beutazásáról és tartózkodásáról szóló
2001. évi XXXIX. törvény végrehajtásáról szóló
170/2001. (IX. 26.) Korm. rendelet módosításáról szóló
99/2002. (V. 5.) Korm. rendelet;
g) a Belügyminisztérium Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal létrehozásáról szóló 162/1999. (XI. 19.)
Korm. rendelet módosításáról szóló 214/2002. (X. 17.)
Korm. rendelet;
h) az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet, valamint a Magyar
Államkincstár Részvénytársaság és az Államháztartási Hivatal átszervezése miatt szükségessé váló kormányrendeletek módosításáról szóló 89/2003. (VI. 25.) Korm. rendelet 96. § g) pontja;
i) a menedékjogról szóló 1997. évi CXXXIX. törvény
hatálya alá tartozó külföldiek ellátásáról és támogatásáról
szóló 25/1998. (II. 18.) Korm. rendelet módosításáról
szóló 12/2004. (II. 5.) Korm. rendelet;
j) a menekültügyi eljárás részletes szabályairól és a menedékesek okmányairól szóló 172/2001. (IX. 26.) Korm.
rendelet, valamint a Belügyminisztérium Bevándorlási és
Állampolgársági Hivatal létrehozásáról szóló 162/1999.
(XI. 19.) Korm. rendelet módosításáról szóló 278/2004.
(X. 12.) Korm. rendelet;
k) a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény hatálybalépésével összefüggő, egyes belügyi ágazati feladatokat
érintő kormányrendeletek módosításáról szóló 223/2005.
(X. 13.) Korm. rendelet 7–12. §-a;
l) az Igazságügyi Hivatalról szóló 303/2006. (XII. 23.)
Korm. rendelet 24. § (2) bekezdése, valamint 25. §-a.
Átmeneti rendelkezések 110. § (1) A rendelet hatálybalépése előtt megtérítési kötelezettséggel nyújtott támogatásokra fennálló visszafizetési
igényt a támogatási szerződésben foglaltaktól függően a
jegyző érvényesíti.
(2) Ha a menekült a rendelet hatálybalépése előtt megkötött szerződés alapján az otthonteremtési támogatás törlesztő részleteit az önkormányzathoz fizeti be, a jegyző
félévente tájékoztatja a Hivatalt a törlesztésről.
Módosuló rendelkezések 111. § (1) A külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény
végrehajtásáról szóló 101/1998. (V. 22.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Utv. Vhr.) 2. § (1) bekezdése a következő
új c) ponttal egészül ki, ezzel egyidejűleg az eredeti
c)–d) pont megjelölése d)–e)-re változik:
[E rendelet alkalmazásában az útlevél mellett az úti okmányok fajtái:]
„c) az oltalmazottként elismert személyek úti okmánya;” (2) Az Utv. Vhr. 2. § (1) bekezdése a következő f) ponttal egészül ki:
[E rendelet alkalmazásában az útlevél mellett az úti okmányok fajtái:]
„f) a menekültként elismert személy, az oltalmazottként
elismert személy és a menedékes egyszeri visszautazásra
jogosító úti okmánya.”
(3) Az Utv. Vhr. 4. § (2) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
[A külképviselet hatáskörébe tartozik:]
„c) a menekültként elismert személy, az oltalmazottként
elismert személy és a menedékes egyszeri visszautazásra
jogosító úti okmányával kapcsolatos hatósági eljárás.”
(4) Az Utv. Vhr. 11. §-a a következő (4) bekezdéssel
egészül ki:
„(4) A menedékes úti okmánya tartalmazza:
a) a kérelmező családi és utónevét, születési helyét,
idejét, nemét, állampolgárságát vagy hontalanságát, arcképmását, saját kezű aláírását;
b) a menedékes jogállást igazoló okmány számát, az
okmányt kiállító hatóság megnevezését, továbbá a kérelmező jogállására vonatkozó bejegyzést;
c) az úti okmány megnevezését, számát, keltét, érvényességi idejét, a kiállító magyar útlevélhatóság megnevezését és bélyegzőlenyomatát.”
(5) Az Utv. Vhr. a következő 11/A. és 11/B. §-sal és alcímekkel egészül ki:
„A menekültként elismert személyek kétnyelvű
úti okmánya és az oltalmazottként elismert személyek
úti okmánya 11/A. § (1) A menekültként elismert személyek kétnyelvű úti okmánya és az oltalmazottként elismert személyek
úti okmánya egy évig érvényes.
(2) Az oltalmazottként elismert személyek úti okmánya
32 számozott oldalt tartalmazó füzet.
(3) Az oltalmazottként elismert személyek úti okmánya
tartalmazza:
a) a kérelmező családi és utónevét, születési helyét,
idejét, nemét, állampolgárságát vagy hontalanságát, arcképmását, saját kezű aláírását;
b) a kérelmező oltalmazott jogállására vonatkozó bejegyzést; c) az úti okmány megnevezését, számát, keltét, érvényességi idejét, a kiállító magyar útlevélhatóság megnevezését és bélyegzőlenyomatát.
A menekültként elismert személy, az oltalmazottként
elismert személy és a menedékes egyszeri visszautazásra
jogosító úti okmánya 11/B. § (1) A menekültként elismert személy, az oltalmazottként elismert személy és a menedékes az elveszett,
eltulajdonított, megrongálódott, illetve személyazonosság
megállapítására más módon alkalmatlanná vált úti okmánya helyett Magyarországra történő egyszeri visszautazásra jogosító úti okmányra jogosult.
(2) Az úti okmány tartalmazza:
a) a kérelmező családi és utónevét, születési helyét,
idejét, nemét, állampolgárságát vagy hontalanságát, arcképmását, saját kezű aláírását;
b) a kérelmező menekült, oltalmazott vagy menedékes
jogállására vonatkozó bejegyzést;
c) az úti okmány megnevezését, számát, keltét, érvényességi idejét, a kiállító magyar útlevélhatóság megnevezését és bélyegzőlenyomatát.”
(6) Az Utv. Vhr. 13. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az úti okmány iránti kérelem, illetve az új úti okmány átvételekor leadott úti okmány átvételéről elismervényt kell kiállítani. A leadott útlevelet, a menekültként elismert személy kétnyelvű úti okmányát, illetve az oltalmazottként elismert személy úti okmányát a kérelmező kérésére érvénytelenítve vissza kell adni. A vissza nem adott
útlevél megsemmisítéséről a Hivatal útján kell intézkedni,
a menekültként elismert személy kétnyelvű úti okmányát,
illetve az oltalmazottként elismert személy úti okmányát a
Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal illetékes területi
szerve megsemmisíti.”
(7) Az Utv. Vhr. 14. § (1) bekezdése a következő
e) ponttal egészül ki:
[A kérelmező]
„e) a menekültként elismert személy, az oltalmazottként
elismert személy és a menedékes egyszeri visszautazásra
jogosító úti okmánya iránti kérelmet a külképviseletnél”
(8) Az Utv. Vhr. 31. §-a a következő (4) bekezdéssel
egészül ki:
„(4) E rendelet 2. § (1) bekezdés b) és c) pontja, valamint 11/A. §-a a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más
okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó
minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i
2004/83/EK tanácsi irányelv 25. cikkének való megfelelést szolgálja.”
(9) Az Utv. Vhr. 6. § (1) bekezdésében a „menekültként
elismert személyek kétnyelvű úti okmányával, továbbá a
menedékesek úti okmányával” szövegrész helyébe a „menekültként elismert személyek kétnyelvű úti okmányával,
az oltalmazottként elismert személyek úti okmányával, továbbá a menedékesek úti okmányával” szöveg, 11. §
(1) bekezdésében az „utazásának időtartamára, de legfeljebb hat hónapra érvényes úti okmánnyal lehet” szövegrész helyébe a „hat hónapra érvényes úti okmánnyal kell”
szöveg, 11. § (3) bekezdésében a „csak egyszeri utazásra”
szövegrész helyébe az „egyszeri kiutazásra és visszautazásra” szöveg, 14. § (1) bekezdés c) pontjában a „menekültként elismert személy kétnyelvű úti okmánya, valamint a menedékes úti okmánya iránti kérelmet” szövegrész
helyébe a „menekültként elismert személy kétnyelvű úti
okmánya, az oltalmazottként elismert személy úti okmá
nya, valamint a menedékes úti okmánya iránti kérelmet”
szöveg, 17. § (3) bekezdésében az „útlevél” szövegrész helyébe „úti okmány” szöveg, 23. § (1) bekezdésében az „a
Hivatalnál” szövegrész helyébe az „az eljáró útlevélhatóságnál” szöveg lép.
112. § (1) A Bevándorlási és Állampolgársági Hivatalról szóló
162/1999. (XI. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
BÁHr.) 2. § (4) bekezdésében a „menekülteket befogadó
állomások” szövegrész helyébe a „befogadó állomások”
szöveg lép.
(2) A BÁHr. a következő 4/A. §-sal egészül ki:
„4/A. § (1) A Hivatalt a főigazgató vezeti.
(2) Főigazgatói megbízást az a köztisztviselő kaphat,
aki állam- és jogtudományi egyetemi végzettséggel, valamint jogi vagy közigazgatási szakvizsgával rendelkezik.”
113. § A közigazgatási hatósági eljárásban a személyes költségmentesség megállapításáról szóló 180/2005. (IX. 9.)
Korm. rendelet 4. § (2) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Költségmentességben lehet részesíteni – jövedelmi és
vagyoni helyzetének vizsgálata nélkül – azt a felet is, aki a
kérelem benyújtásakor]
„d) menekült, menedékes, illetve menekültkénti vagy
oltalmazottkénti elismerését kérő vagy menedékeskénti elismerését kérő személy számára biztosított ellátásra és támogatásra jogosult.”
114. § (1) A közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről szóló 85/2007. (IV. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Utazási kedvezményekről szóló Korm. rend.)
6. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„6. § Az 1. mellékletben meghatározott utazási kedvezmény igénybevételére jogosult
a) a tartózkodási engedéllyel rendelkező menekültkénti vagy oltalmazottkénti elismerését kérő, valamint a menedékeskénti elismerését kérő személy, továbbá
b) a menekült és a menedékes
a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal által kiállított
igazolás alapján az igazolásban meghatározott viszonylatra és alkalommal.”
(2) Az Utazási kedvezményekről szóló Korm. rend.
1. mellékletének 26. pontja feletti sorban a „Menekültkénti
elismerését kérő személyek utazási kedvezményei” szövegrész helyébe a „Menekültkénti vagy oltalmazottkénti
elismerését kérő, a menedékeskénti elismerését kérő személyek, valamint a menekültek és a menedékesek utazási
kedvezményei” szöveg lép.
(3) Az Utazási kedvezményekről szóló Korm. rend.
1. mellékletének 26. pontjában a „tartózkodási engedéllyel
rendelkező menekültkénti elismerést kérő személy” szövegrész helyébe a „tartózkodási engedéllyel, valamint a
Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal által kiállított
igazolással rendelkező, menekültkénti vagy oltalmazottkénti elismerését kérő, valamint a menedékeskénti elismerését kérő személy” szöveg lép.
(4) Az Utazási kedvezményekről szóló Korm. rend.
1. mellékletének 27. pontjában a „menekültkénti elismerést kérő személy egy alkalommal” szövegrész helyébe a
„a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal által kiállított
igazolással rendelkező menekült és menedékes” szöveg
lép.
115. § (1) A szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező
személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi
I. törvény végrehajtásáról szóló 113/2007. (V. 24.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Szmtv. Vhr.) 63. § (2) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az egészségbiztosítási szolgáltatások ellátási igazolvánnyal vehetők igénybe.”
(2) Az Szmtv. Vhr. 63. §-a a következő új (3)–(4) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Az egészségügyi szolgáltató az elvégzett szolgáltatást – az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási
Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól
szóló jogszabály által – az adott ellátás jelentésére és elszámolására előírt nyomtatványon az OEP egészségügyi
szolgáltató székhelye (telephelye) szerint illetékes szervének jelenti, amely a térítés ellenjegyzése után a jelentést
továbbítja az OEP részére. A jelentések alapján történő elszámolást – az egészségügyi szolgáltatások szerinti részletezésben – az OEP küldi meg havonta az őrzött szállást
fenntartó hatóságnak.
(4) Az egészségügyi szolgáltató az elvégzett szolgáltatás költségét – vényköteles készítmények esetében – az
EGT-állampolgár, illetve a családtag tartózkodási jogát
igazoló okmányának számát feltüntető vény, valamint a
gyógyszerkészítmény megnevezését, árát és mennyiségét
tartalmazó, az őrzött szállást fenntartó hatóság mint vevő
részére kiállított összesített számla bemutatásával igényelheti vissza. A vényt és a számlát az egészségügyi szolgáltató az OEP egészségügyi szolgáltató székhelye (telephelye) szerint illetékes szervéhez továbbítja.”
116. § (1) A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról
és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény végrehajtásáról szóló 114/2007. (V. 24.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Harmtv. Vhr.) 140. § (2) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az egészségbiztosítási szolgáltatások ellátási igazolvánnyal vehetők igénybe.”
(2) A Harmtv. Vhr. 140. §-a a következő új (3)–(4) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Az egészségügyi szolgáltató az elvégzett szolgáltatást – az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási
Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól
szóló jogszabály által – az adott ellátás jelentésére és elszámolására előírt nyomtatványon az OEP egészségügyi
szolgáltató székhelye (telephelye) szerint illetékes szervének jelenti, amely a térítés ellenjegyzése után a jelentést
továbbítja az OEP részére. A jelentések alapján történő elszámolást – az egészségügyi szolgáltatások szerinti részletezésben – az OEP küldi meg havonta az idegenrendészeti
szállást fenntartó hatóságnak.
(4) Az egészségügyi szolgáltató az elvégzett szolgáltatás költségét – vényköteles készítmények esetében – a harmadik országbeli állampolgár tartózkodásra jogosító engedélyének számát feltüntető vény, valamint a gyógyszerkészítmény megnevezését, árát és mennyiségét tartalmazó, az idegenrendészeti szállást fenntartó hatóság mint
vevő részére kiállított összesített számla bemutatásával
igényelheti vissza. A vényt és a számlát az egészségügyi
szolgáltató az OEP egészségügyi szolgáltató székhelye
(telephelye) szerint illetékes szervéhez továbbítja.”
Az Európai Unió jogának való megfelelés 117. §
(1) E rendelet – a menedékjogról szóló 2007. évi
LXXX. törvénnyel együtt – a következő közösségi jogi aktusoknak történő megfelelést szolgálja:
a) az Európai Közösségek bevándorlásért felelős minisztereinek 1992. november 30-i állásfoglalása a nyilvánvalóan alaptalan menedékjogi kérelmekről;
b) az Európai Közösségek bevándorlásért felelős minisztereinek 1992. november 30-i állásfoglalása a harmadik befogadó országokra vonatkozó kérdések összehangolt megközelítéséről;
c) az Európai Közösségek bevándorlásért felelős minisztereinek Londonban, 1992. november 30-án és december 1-jén meghozott állásfoglalásai azokról az országokról, amelyekben az üldöztetésnek nincs komoly veszélye;
d) a Tanács 1995. június 20-i állásfoglalása a menekültügyi eljárások minimális garanciáiról;
e) a Tanács 1995. szeptember 25-i állásfoglalása az
ideiglenes védelemben részesülő személyek belépésével
és tartózkodásával kapcsolatos kötelezettség megosztásáról; f) a Tanács 1997. június 26-i állásfoglalása a harmadik
államból származó kísérő nélküli kiskorúakról;
g) a Tanács 2001/55/EK irányelve (2001. július 20.) a
lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó átmeneti védelem minimum
követelményeiről, valamint a tagállamok e személyek befogadása és a befogadás következményeinek viselése tekintetében tett erőfeszítései közötti egyensúly előmozdítására irányuló intézkedésekről 7. cikk (1) bekezdés,
13. cikk, 15. cikk (2)–(3) és (5) bekezdés, 16. cikk, 21.
cikk (1) bekezdés, 25. cikk (1) bekezdés, 26. cikk (1)–(2)
és (5) bekezdés;
h) a Tanács 2003/9/EK irányelve (2003. január 27.) a
menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról 5. cikk, 7. cikk (2) és (4) bekezdés, 8. cikk,
9. cikk, 13. cikk (2)–(5), 14. cikk (1)–(4) bekezdés, 15.
cikk, 16. cikk (1) bekezdés b) pont, 16. cikk (4) bekezdés,
17. cikk (1) bekezdés, 18. cikk (2) bekezdés, 19. cikk
(2)–(3) bekezdés, 20. cikk;
i) a Tanács 2004/83/EK irányelve (2004. április 29.) a
harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan
személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi
védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és
az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról 4. cikk (3) bekezdés, 7. cikk (3) bekezdés, 8. cikk
(1) bekezdés, 9. cikk (3) bekezdés, 11. cikk (2) bekezdés,
14. cikk (2) bekezdés, 16. cikk (2) bekezdés, 19. cikk
(4) bekezdés, 23. cikk (1)–(2) bekezdés, 25. cikk (2) bekezdés, 27. cikk (2)–(3) bekezdés, 29. cikk (3) bekezdés,
30. cikk (5) bekezdés, 33. cikk, 34. cikk;
j) a Tanács 2005/85/EK irányelve (2005. december 1.)
a menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimumszabályairól 6. cikk
(5) bekezdés, 8. cikk (2) bekezdés b) pont, 10. cikk (1) bekezdés a) és b) pont, 11. cikk (2) bekezdés b) pont, 12. cikk
(1) és (3) bekezdés, 13. cikk (1)–(3) és (4) bekezdés,
16. cikk (3) és (4) bekezdés, 17. cikk (1) bekezdés, (5) bekezdés a) pont, (6) bekezdés, 22. cikk, 27. cikk (2) bekezdés b) és c) pont, 27. cikk (3) bekezdés b) pont, 27. cikk
(5) bekezdés, 29. cikk (4)–(5) és (7) bekezdés, 30. cikk (5)
és (6) bekezdés, 32. cikk (3) bekezdés, 34. cikk (2) bekezdés a) és b) pont, 35. cikk (3) bekezdés c) és d) pont, 38.
cikk (1) bekezdés b)–d) pont, 38. cikk (2)–(3) bekezdés.
(2) E rendelet – a menedékjogról szóló 2007. évi
LXXX. törvénnyel együtt – a következő közösségi jogi aktusok végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít
meg:
a) a Tanács 2725/2000/EK (2000. december 11.) rendelete a dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló „Eurodac” létrehozásáról;
b) a Tanács 343/2003/EK (2003. február 18.) rendelete
az egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok
egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizs
gálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról.
(3) E rendelet a következő közösségi jogi aktusok végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg:
a) a Tanács 407/2002/EK rendelete (2002. február 28.)
a Dublini Egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az
ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló Eurodac létrehozásáról szóló 2725/2000/EK rendelet végrehajtására
vonatkozó egyes szabályok megállapításáról;
b) a Bizottság 1560/2003/EK rendelete (2003. szeptember 2.) egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem
megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó szempontok és eljárási szabályok megállapításáról
szóló 343/2003/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási
szabályainak megállapításáról.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter