text:
18/2012. (III. 6.) VM rendelete a tejtermelőket sújtó különleges hátrányok kezeléséhez kapcsolódó, 2012. különleges támogatás igénybevételének szabályairól.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet alkalmazásában: 1. gazdasági szempontból sérülékeny terület:
a) a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló kormányrendelet szerinti település,
b) a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló kormányrendelet szerinti kistérség,
c) az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program IV. Tengelye (LEADER) szempontjából lehatárolt vidéki térségek,
valamint d) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások esetében
a kedvezőtlen adottságú területek és az azokhoz tartozó települések megállapításáról szóló miniszteri rendelet
szerinti település; 2. környezeti szempontból érzékeny terület: a) az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekkel érintett földrészletekről szóló
miniszteri rendelet hatálya alá tartozó terület, valamint b) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló kormányrendelet szerinti
nitrátérzékeny terület; 3. különleges támogatás: a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott
közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére
meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK
rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2009. január 19-i
73/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: 73/2009/EK tanácsi rendelet) 68. cikk 1. bekezdés b) pontja szerinti
tej termeléséhez kötött különleges támogatás. (2) E rendeletben meg nem határozott fogalmak értelmezése tekintetében a tehéntej termékpálya szabályozásában
alkalmazott kvótarendszerről szóló 14/2010. (II. 23.) FVM rendelet (a továbbiakban: tejkvóta-rendelet) 1. §-ának
rendelkezéseit kell alkalmazni. (3) Jelen rendelet alkalmazása során különös figyelemmel kell lenni a 73/2009/EK tanácsi rendelet 28. cikkének
1. (b) pontjában meghatározott, a közvetlen kifizetések odaítélésének minimumkövetelményeire, valamint a
73/2009/EK tanácsi rendeletnek az ugyanezen rendelet IV. és V. címében a mezőgazdasági termelők részére
meghatározott támogatási rendszerek tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1121/2009/EK bizottsági rendelet VII. mellékletében rögzítettekre.
2. § (1) A beszállítási, illetve közvetlen értékesítési tejkvótával rendelkező tejtermelő a saját gazdaságában a
2011/2012. kvótaévben megtermelt, és ténylegesen értékesített tej után – legfeljebb a tejkvóta nyilvántartás szerint
2012. március 31-én rendelkezésére álló tejkvóta mértékéig – különleges támogatást vehet igénybe.
(2) Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a mezőgazdasági termelők gazdaságátadásához nyújtandó
támogatás részletes feltételeiről szóló 83/2007. (VIII. 10.) FVM rendelet alapján benyújtott támogatási kérelemre
hozott jogerős támogatási határozat alapján átadott teljes gazdaság tekintetében, az átadó gazdaságában a
2011/2012. kvótaévben megtermelt és ténylegesen értékesített tej, valamint a tejkvóta nyilvántartás szerint
2012. március 31-én az átadó rendelkezésére álló tejkvóta alapján, a teljes gazdaságot átvevő termelő jogosult
a különleges támogatás igénybevételére az 5. § (1) bekezdés szerinti támogatási kérelem benyújtásával.
3. § (1) A különleges támogatás igénybevételének feltétele, hogy a kérelmező
a) a támogatási kérelmében szereplő értékesített tej vonatkozásában az állatok tenyészetének állattartójaként
– a szarvasmarha-fajok egyedeinek jelöléséről, valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről
szóló 99/2002. (XI. 5.) FVM rendelet (a továbbiakban: szarvasmarha ENAR rendelet) 2. § 9. pontja szerinti magyar
ENAR-szám feltüntetésével – szerepeljen a szarvasmarha ENAR rendelet szerinti nyilvántartásban,
b) gazdasága gazdasági szempontból sérülékeny területen vagy környezeti szempontból érzékeny területen
legyen, és c) a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában megfeleljen a tejkvóta-rendelet szerinti tejtermelő
fogalmának. (2) A támogatás kifizetésének feltétele, hogy a tejtermelő legalább 1 hektár SAPS támogatásra jogosult területtel
rendelkezzen. (3) Jogosult a különleges támogatásra az a tejtermelő is, aki vagy amely felszámolási, végelszámolási vagy
adósságrendezési eljárás alatt áll feltéve, hogy az e rendeletben meghatározott egyéb feltételeknek megfelel.
4. § (1) A különleges támogatás forrása az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapnak az Európai Bizottság által meghatározott
pénzügyi kerete. (2) A különleges támogatás keretösszege évente 44 864 125 euró.
(3) A különleges támogatás alapjául szolgáló, a tejtermelő által értékesített tej mennyiségét a felvásárlónak történő
beszállítás esetén a tejkvóta-rendelet 2. mellékletének 1.1. pontja alapján alkalmazott zsírkorrekciót követően,
közvetlen értékesítés esetén az értékesített folyadéktej és az értékesített tejtermékek folyadéktejre átszámított
egyenértékének összesített mennyiségét a tejkvóta-rendelet 2. mellékletének 1.2. pontja alapján kell megállapítani.
(4) A különleges támogatás mértékét az (1) bekezdés szerinti pénzügyi keret és az összes támogatási kérelmet benyújtó
tejtermelő által a 2. § (1) bekezdés szerint értékesített összes tejmennyiség alapján külön jogszabály határozza meg.
5. § (1) A támogatási kérelmet 2012. május 15-éig a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH)
központi szerve által rendszeresített és az MVH honlapján közleményben közzétett nyomtatványon kell benyújtani.
(2) A támogatási kérelem az (1) bekezdésben meghatározott határidőt követő 25. naptári napig még benyújtható,
figyelemmel a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási
és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére
meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében,
a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 1122/2009/EK
bizottsági rendelet) 23. cikk (1) bekezdésében foglaltakra. (3) Az (1) bekezdés szerinti kérelem egyben kifizetési kérelemnek is minősül.
(4) Az (1) bekezdés szerinti kérelem a) a tejtermelő személyazonosságának megállapítására szolgáló adatokat,
b) a tejtermelő által értékesített tej mennyiségét, c) a szarvasmarha ENAR rendelet szerinti tenyészetkódot,
d) a gazdaság tejtermelési tevékenységének helyrajzi szám szerint megjelölt helyét, és
e) az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 18. cikk (1) bekezdés b) pontja szerinti nyilatkozatot
tartalmazza. (5) Az (1) bekezdés szerinti kérelemhez mellékelni kell
a) a tejnek felvásárló részére történő értékesítése esetén a felvásárló által a tejtermelőre vonatkozóan a
tejkvóta-rendelet szerinti jelentés adattartalmának megfelelően kiállított igazolást; vagy
b) a tejnek Magyarország területéről értékesítés céljából történő kiszállítása esetén a kiszállított tej mennyiségének
és minőségének (zsírtartalmának) megállapítására alkalmas számlákon alapuló nyilatkozatot.
6. § Az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, valamint a központi
költségvetésből finanszírozott egyes támogatások 2012. évi igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási
szabályokról szóló miniszteri rendeletben foglaltakat az e rendeletben foglaltak szerinti eltéréssel, illetve
kiegészítéssel kell megfelelően alkalmazni az alábbiak vonatkozásában: a) a kérelem adataiban bekövetkezett változás bejelentésére,
b) módosításra, c) pontosításra, d) adminisztratív és fizikai ellenőrzésre,
e) a döntésre, f) jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszatérítésére,
g) támogatás kifizetésére, valamint h) a jogkövetkezmények halmozódása tekintetében.
7. § Az MVH az e rendelet, valamint a tejkvóta-rendelet 14. §-ában előírt éves jelentések és az e rendelet alapján elszámolt
tejmennyiség vonatkozásában keresztellenőrzést végez. 8. § (1) Az elháríthatatlan külső ok (vis maior) miatti igazolási kérelem kizárólag az MVH központi szerve által rendszeresített
nyomtatványon nyújtható be. (2) Az elháríthatatlan külső ok (vis maior) eseteire, valamint annak igazolására az 1122/2009/EK bizottsági rendelet
75. cikk (2) bekezdésében, valamint az elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén alkalmazandó egyes szabályokról,
valamint egyes agrár tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 44/2007. (VI. 8.) FVM rendeletben foglaltakat
kell alkalmazni. 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
10. § Ez a rendelet a) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról,
valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi
rendelet, b) a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek az ugyanezen rendelet IV. és V. címében a mezőgazdasági termelők részére
meghatározott támogatási rendszerek tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1121/2009/EK bizottsági rendelet,
c) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási
rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes
támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet III. címében előírt egységes támogatási
rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. október 29-i 1120/2009/EK
bizottsági rendelet, és d) a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési
rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott
közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok
megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében,
a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes
szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 11. § Hatályát veszti a tejtermelőket sújtó különleges hátrányok kezeléséhez kapcsolódó, 2011. évi különleges támogatás
igénybevételének szabályairól szóló 21/2011. (III. 25.) VM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
190/2011. (VIII. 31.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Szegő László ezredest 2011.
augusztus 20-ai hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2011. július 21. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
12/2006. (BK 24.) ÖTM utasítása a területfejlesztéshez, az építésügyhöz, a turizmushoz és egyes lakásprogramokhoz kapcsolódó előirányzatok felhasználásának rendjéről.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 49. §-ának o) pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az Áht. 24. §-ának
(9)–(10) bekezdésében, valamint a 2112/2006. (VI. 28.)
Korm. határozatban foglaltakra – a pénzügyminiszterrel
egyetértésben az alábbi utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya a területfejlesztéshez, az építésügyhöz, a turizmushoz és egyes lakásprogramokhoz kapcsolódó alábbi előirányzatokra terjed ki:
XI/12/1 Célelőirányzatok alcím – melynek összetevői
XI/12/1/1 Területrendezés jogcímcsoport
XI/12/1/2 2007–2013 közötti időszak stratégiai tervezé
si és elemzési feladatai jogcímcsoport
XI/12/1/4 Lakás- és építésügy jogcímcsoportba tartozó
XI/12/1/4/2 Építésügyi célelőirányzatok jogcím
XI/12/1/4/6 Azbesztcementből épült házak szakértői
vizsgálata jogcím
XI/12/1/4/7 Cigányság lakáskörülményeinek javítása jogcím
XI/12/1/5 Turisztikai célelőirányzat jogcímcsoport
XI/12/1/6 Kistérségi válságkezelés és romaprogramok
támogatása jogcím
XI/12/1/7 Vidékfejlesztési menedzserek működési támo gatása jogcím
XI/12/2 Országos jelentőségű területfejlesztési programok alcím – melynek összetevői
XI/12/2/1 Balatonnal kapcsolatos feladatok támogatása jogcímcsoport XI/12/2/2 Szigetköz és térsége rehabilitációja, Mosoni-Duna komplex területfejlesztése jogcímcsoport
XI/12/2/3 Duna-Tisza közi hátság területfejlesztési
programja jogcímcsoport XI/12/2/5 a Kiemelt térségek területfejlesztése (Velencei-tó, Tisza-tó, Dunakanyar, M8, natúrparkok) jogcímcsoport
XI/12/2/6 Kiemelt infrastrukturális és vállalkozási övezetek fejlesztése (repülőterek, logisztikai központok, kritikus belterületi vízrendezések, raktárbázisok, számítástechnikai fejlesztések, termelő üzemek infra- fejlesztése,
ingatlanszerzés) jogcímcsoport
XI/12/2/7 Kiemelt kistérségek és rétegek projektfejlesztése, romák társadalmi integrációját segítő kormányzati
program jogcímcsoport
XI/12/2/8 Kistérségi megbízott hálózat működtetése XI/12/3 Terület- és régiófejlesztési célelőirányzat alcím – melynek összetevői
XI/12/3/1 Központi fejlesztési feladatok jogcímcsoport
XI/12/3/2 Decentralizált területfejlesztési programok
jogcímcsoport
XI/12/3/3 Decentralizált szakmai fejlesztési programok jogcímcsoport
– XI/12/3/3/1 Idegenforgalmi fejlesztések jogcím
– XI/12/3/3/2 Autópálya építést segítő közmunkaprog
ram jogcím
– XI/12/3/3/3 Nemzeti parkok közmunkaprogram jog
cím
– XI/12/3/3/4 Köztisztviselők és pedagógusok inter net-hozzáférésének támogatása jogcím
– XI/12/3/3/5 Háromszoros esélyteremtés a szociális el
látórendszer fejlesztésével jogcím
– XI/12/3/3/6 Belterületi kiépítetlen közúthálózat fej
lesztése jogcím
– XI/12/3/3/7 Kerékpárutak fejlesztése jogcím
– XI/12/3/3/8 Vásárhelyi Terv továbbfejlesztése jogcím
XI/12/3/4 Terület- és régiófejlesztési célelőirányzat
maradvány alcím XI/12/4 Területfejlesztési intézményrendszeri feladatok alcím – melynek összetevői
XI/12/4/1 Regionális Fejlesztési Tanácsok és munkaszervezeteik működési kiadásai jogcímcsoport
XI/12/4/2 Megyei Területfejlesztési Tanácsok és munkaszervezeteik működési kiadásai jogcímcsoport
XI/12/4/3 Kistérségi fejlesztési tanácsok és munkaszervezeteik támogatása jogcímcsoport
XI/12/4/4 Egyéb területfejlesztési intézmények működési kiadásai jogcímcsoport XI/12/4/5 Vidékfejlesztési menedzserek foglalkoztatásának támogatása
XI/12/5 Államháztartáson kívüli szervezetek támogatása alcím – melynek összetevői
XI/12/5/1 Fejlesztési projektek nyilvántartási és értékelési feladatai (Regionális Fejlesztési Holding) jogcímcsoport
XI/12/5/2 PHARE Végrehajtó Szervezeti feladatok ellátása jogcímcsoport XI/12/5/3 Információs szolgáltatások működtetése jogcímcsoport
XI/12/10 PHARE programok és az átmeneti támogatás programjai alcím – melynek összetevői
XI/12/10/1 PHARE támogatással megvalósuló programok jogcímcsoport XI/12/10/1/3 Határon átnyúló CBC (HU 03XX) jogcím
XI/12/10/1/6 Gazdasági és társadalmi kohézió erősítése
(HU 02XX) jogcím
XI/12/10/1/7 Gazdasági és társadalmi kohézió erősítése
(HU 03XX) jogcím XI/12/10/1/9 INTERREG III. HU 03XX jogcím
XI/12/10/1/11 Gazdasági és szociális kohézió erősítése
(HU 0008) jogcím
XI/12/10/1/12 Határon átnyúló CBC programok (HU
00XX) jogcím
XI/12/10/1/13 Gazdasági és szociális kohézió erősítése
(HU 01XX) jogcím
XI/12/10/1/14 Uniós projektek jogcím A PHARE programok és az átmeneti támogatás programjai korábbi évek maradványai
XI/12/10/1/1 Határon átnyúló CBC program (HU
01XX) jogcím
XI/12/10/1/2 Határon átnyúló CBC (HU 02XX) jogcím
XI/12/10/1/8 INTERREG III. HU 02XX jogcím
XI/12/10/1/10 Külső határok támogatása jogcím
XI/12/10/15 Projekt Előkészítő Alap II. (PEA II.) ma
radvány jogcím XI/12/13 Főépítészi tervtanácsok működtetése alcím XI/12/14 Nemzetközi tagdíjak alcím
XI/15 Központosított bevételek cím XI/15/1 Területfejlesztési kölcsönök visszatérülése alcím
2. Az utasítás alkalmazásában
a) kötelezettségvállalás: az államháztartás működési
rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rend. (továbbiakban: Ámr.) 134. §-ának (1)–(8), (11), illetve (13)–(15)
bekezdésében szabályozott tevékenység;
b) kötelezettségvállaló: az Ámr. 134. §-ának (1) bekezdésében meghatározott tevékenységet végző személy azzal, hogy – a vonatkozó jogszabály szerint – a decentralizált források tekintetében kötelezettségvállaló a regionális
fejlesztési tanács, a térségi fejlesztési tanács;
c) kötelezettségvállalás dokumentuma: az Ámr.
2. §-ának 67. pontjában meghatározott dokumentumok;
d) (pénzügyi) ellenjegyzés: az Ámr. 134. §-ának
(9)–(12) bekezdésében szabályozott tevékenység;
e) jogi ellenjegyzés: az ÖTM Jogi Főosztályának Szerződés-előkészítő és Peres Képviseleti Osztály vezetőjének
vagy az általa megbízott jogtanácsos/ügyvéd (továbbiakban: SZpKO) írásbeli egyetértése a kötelezettségvállalás
polgári jogi szempontból való megfelelőségének megalapozottságáról;
f) szakmai teljesítés igazolása: az Ámr. 135. §-ának
(1) bekezdésében előírt és a (3) bekezdésében szabályozott
tevékenység;
g) utalványozás: az Ámr. 136. §-ában szabályozott tevékenység;
h) utalványozó: az Ámr. 136. §-ának (1)-(2) bekezdésében meghatározott személy;
i) utalvány ellenjegyzése: az Ámr. 137. §-ában szabályozott tevékenység;
j) érvényesítés: az Ámr. 135. §-ának (1) és (4) bekezdésében szabályozott tevékenység;
k) érvényesítő: a kifizetések lebonyolítását végző szervezeti egységek azon írásban kijelölt munkatársai, akik az
Ámr. 135. §-ának (2) bekezdésében előírt feltételeknek
megfelelnek;
l) PAO (Programme Authorising Officer): a program
végrehajtásáért felelős tisztségviselő, az országos adminisztrációnak egy Implementing Agency (a továbbiakban: IA vagy Végrehajtó szervezet) vagy a Központi Pénzügyi és Szerződéskötő Egység (a továbbiakban: KPSZE)
élén álló tisztviselője. A PAO felelős az IA/KPSZE tevékenységeiért és a megvalósítandó projektek szilárd, megalapozott pénzgazdálkodásáért;
n) SAO (Senior Accounting Officer): a PHARE programok a PAO által kinevezett, másodhelyi aláírási joggal
rendelkező pénzügyi vezetője, a PAO pénzügyi helyettese.
3.1. A kötelezettségvállaló gondoskodik az előirányzat
– felhasználási céljainak, jogcímeinek megfelelő – felhasználásáról. A kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó
naprakész nyilvántartás vezetéséről a kötelezettségvállaló
személy a számviteli feladatokat ellátó szervezet útján
gondoskodik. A kötelezettségvállaló felelősséggel tartozik az előirányzat terhére történő felhasználás cél- és szabályszerűségének betartásáért és betartatásáért. Egyedi
támogatási döntést az önkormányzati és területfejlesztési
miniszter (a továbbiakban: miniszter) hoz.
3.2. Az érvényes kötelezettségvállalás alapján történt
szolgáltatás teljesítésének igazolására a kötelezettségvállaló, a megbízott közreműködő szervezet jogosult. A költségvetésből kifizetésre csak a szakmai teljesítésigazolás
alapján kerülhet sor.
3.3. Az előirányzat felett szakmai felügyeletet gyakorló
szakállamtitkárnak, főosztálynak – az éves beszámoló, illetve a zárszámadás keretében – szöveges értékelést kell
adnia az előirányzat felhasználásáról, a megvalósított
szakmai célokról és a nevesített feladatok végrehajtásáról,
amelyet az ÖTM Pénzügyi Erőforrás-gazdálkodási Főosztályának (a továbbiakban: PEF) kell átadnia.
3.4 Az előirányzat felett szakmai felügyeletet gyakorló
szakállamtitkárnak az előirányzat alakulását figyelemmel
kell kísérnie és követnie a lekötést és a felhasználást, amelyet negyedévente a PEF-fel egyeztetni kell, továbbá tételes kimutatást kell készítenie a kötelezettségvállalással terhelt maradvány összegéről, valamint javaslatot kell tennie
a kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradvány felhasználására, továbbá a számszaki beszámolót és a
maradvány-elszámolást a PEF-nek kell átadnia.
3.5. Az előirányzatok felhasználása írásbeli kötelezettségvállalás alapján történhet. A kötelezettségvállalás dokumentumait, a dokumentumokban bekövetkező változásokat és a kötelezettségvállalás meghiúsulását az érvénybelépést követő 15 napon belül a PEF-nek kell leadni.
4. A jogelőd szervezetek által kezelt előirányzatok esetében a megkötött szerződések, illetve egyéb kötelezettségvállalás tekintetében a rendelkezési jog a szakmai feladatokért felelős szakállamtitkárt illeti meg.
5.1. Az előirányzatok terhére nyújtott, vissza nem térítendő támogatások esetében a szerződéskötés feltétele:
a) a kedvezményezett bejegyzéséről szóló okirat másolatának, b) 30 napnál nem régebbi aláírási címpéldány,
c) az Ámr. 83. § (2) bekezdése szerinti felelősségi nyi
latkozat,
d) a szükséges jogerős hatósági engedélyek (beruházá
sok esetében)
megléte. 5.2. Az előirányzatok terhére nyújtott, vissza nem térítendő támogatások esetében a szerződésben meg kell határozni:
a) a támogatás konkrét célját;
b) a támogatás forrását;
c) a támogatás folyósításának feltételeit és ütemezését;
d) a támogatás felhasználásával kapcsolatos elszámo
lási, beszámolási kötelezettséget (tartalom, forma, szempontok, határidők); e) az ellenőrzési jog gyakorlására vonatkozó rendelkezést;
f) a kedvezményezett szervezet nyilatkozatát arról,
hogy nem áll felszámolási eljárás alatt, csőd- és végrehajtási eljárás nincs ellene folyamatban, valamint amennyiben a támogatás az általános forgalmi adóról szóló törvény
hatálya alá tartozik, jogosult-e áfa-visszaigénylésre és él-e
az adólevonási joggal;
g) a szerződésszegés eseteit és szankcióit.
5.3. A támogatás folyósítása azonnali hatállyal felfüg
geszthető és a már kiutalt támogatás visszafizetése írható
elő, ha a támogatott szervezet a támogatás igénylésekor lényeges körülményről, tényről valótlan vagy hamis adatot
szolgáltatott, illetve a támogatást a megjelölt céltól eltérően használja vagy használta fel.
5.4. Az előirányzatok terhére nyújtott egyedi vagy pályázati támogatások folyósítása utólagosan, a kedvezményezett által benyújtott elszámolások alapján történhet.
Ezekben az esetekben támogatási előleg, illetőleg a támogatás egy összegben történő folyósítására csak abban az
esetben kerülhet sor, ha a teljesítményarányos finanszírozás a támogatási cél megvalósítását nem teszi lehetővé.
Támogatási előleg nyújtása esetén a fennmaradó támogatás folyósításának feltétele az előleggel történő elszámolás. A kivételes finanszírozást a szerződésben rögzíteni
szükséges.
5.5. A kedvezményezett működéséhez nyújtott támogatások biztosítása időarányosan történik. Az időarányostól
eltérő folyósítást a kedvezményezett megfelelő indokokkal alátámasztott írásbeli kérelemmel kezdeményezheti.
Az időarányostól eltérő felhasználás engedélyezésére – a
szerződés módosításával – a támogatást nyújtó jogosult.
A teljesítményarányos finanszírozás kivételével a kedvezményezettek a támogatás felhasználásáról utólag, legkésőbb a költségvetési évet követő év június 30-ig kötelesek
elszámolni.
6.1. Az előirányzatok felhasználásával összefüggő feladatok lebonyolításával, így különösen szerződés-előkészítéssel, szerződéskötéssel, programmenedzseléssel, műszaki ellenőrzéssel, pénzügyi, ügyviteli, könyvvezetéssel
külső szervezetek is megbízhatók.
6.2. A szerződések, megállapodások aláírására jogi és
pénzügyi ellenjegyzést követően kerülhet sor, az egyéb
kötelezettségvállalási dokumentumokra, valamint a külső
szervezet által bonyolított közbeszerzések dokumentumaira jogi ellenjegyzés nem szükséges.
7.1. A PHARE programok felügyeletét a kedvezményezett szervezeti egységek Szakmai Programfelelőse, a PAO
vagy a DPAO látja el.
7.2. A kötelezettségvállalás – az ÖTM nevében eljáró
Végrehajtó Szervezet, a VÁTI Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Közhasznú Társaság (a továbbiakban: VÁTI) alkalmazásában álló – a PAO vagy a DPAO és
a SAO ellenjegyzésével, az ÖTM által kiadott éves kötelezettségvállaló nyilatkozatok alapján történik.
7.3. A fejezethez, vagy más fejezethez tartozó intézményekhez átadott források terhére történő finanszírozáskor,
az előirányzatot átadó szakmai szervezet előírásainak betartása mellett, az intézmény belső szabályzatai szerint kell
eljárni.
7.4. A feladatfinanszírozásba vont előirányzatok felhasználására vonatkozó „Ismertető”-ket a szakmai feladatért felelős szakállamtitkár – a PEF vezetőjének egyetértésével – hagyja jóvá.
7.5. A finanszírozás megkezdéséhez szükséges engedélyokiratokat, illetve alapokmányokat a kötelezettségvállalásra jogosult személy engedélyezi, aki egyben az „Ismertető”-ben megjelölt rendelkezésre jogosult személy.
Az okmányokat a PEF vezetője vagy az általa írásban
kijelölt személy ellenjegyzi.
7.6. A teljesítések igazolására a feladatfinanszírozási
okmányokban megjelölt – szakmailag felelős – személy
jogosult.
7.7. Utalványozásra az engedélyokiraton feltüntetett
személyek jogosultak. 7.8. A feladatfinanszírozás okmányait a PEF továbbítja
a Magyar Államkincstárhoz.
8. A XI/12/1/1 Területrendezés jogcímcsoport területrendezési szakterületi feladatok ellátására szolgál. A támogatás részben egyedi döntések alapján kerül felhasználásra, részben meghatározott keretösszeg erejéig a VÁTI-val
kötött közhasznú megállapodás alapján kerül átadásra a
VÁTI feladatainak megfelelően. Az előirányzat vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a területfejlesztési és építésügyi
szakállamtitkár, Területrendezési és Tervezési Főosztály
vezetője;
b) jogi ellenjegyző: SzPKO;
c) pénzügyi ellenjegyző: PEF vezetője, PEF vezetője ál
tal írásban kijelölt PEF munkatárs;
d) szakmai teljesítést igazoló: területfejlesztési és épí
tésügyi szakállamtitkár, Területrendezési és Tervezési Főosztály vezetője, illetve az általa írásban kijelöl személy;
e) utalványozó: PEF vezetője, PEF vezetője által írásban kijelölt PEF munkatárs;
f) érvényesítő: PEF vezetője által írásban kijelölt PEF
munkatárs.
9. A XI/12/1/2 2007–2013 közötti időszak stratégiai
tervezési és elemzési feladatai jogcímcsoport fedezetet
biztosít a 2007–2013 közötti időszak EU strukturális támogatásokhoz, valamint az operatív programok elkészítése kapcsán a regionális fejlesztési, tervezési és programozási feladatok ellátásához, valamint a végrehajtási feladatok előkészítéséhez. Az előirányzat vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: területfejlesztési és építésügyi
szakállamtitkár, Területfejlesztési Főosztály vezetője;
b) jogi ellenjegyző: SzPKO;
c) pénzügyi ellenjegyző: PEF vezetője, PEF vezetője ál
tal írásban kijelölt PEF munkatárs;
d) szakmai teljesítést igazoló: területfejlesztési és épí
tésügyi szakállamtitkár, Területfejlesztési Főosztály vezetője, illetve az általa írásban kijelölt személy;
e) utalványozó: PEF vezetője, PEF vezetője által írásban kijelölt PEF munkatárs;
f) érvényesítő: PEF vezetője által írásban kijelölt PEF
munkatárs.
10. A XI/12/1/4 Lakás- és építésügy jogcímcsoportba
tartozó XI/12/1/4/2 Építésügyi célelőirányzatok jogcím
célja, hogy forrásul szolgáljon az épített környezet alakításával és védelmével kapcsolatosan – éves és középtávú
prioritások alapján – jelentkező feladatok végrehajtásához. Az előirányzat felhasználása az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
50. §-ában szabályozottak szerint történik. Az építészeti és
településrendezési társadalmi szervezetekkel a területfejlesztésért és építésügyért felelős szakállamtitkár az Áht.
13/A. §-ának előírásai alapján támogatási szerződést köt,
valamint jóváhagyja az építésügyi célelőirányzat éves felhasználására vonatkozó feladattervet. Az előirányzat vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: területfejlesztési és építésügyi
szakállamtitkár, Építésügyi és Településrendezési Főosztály vezetője;
b) jogi ellenjegyző: SzPKO;
c) pénzügyi ellenjegyző: PEF vezetője, PEF vezetője ál
tal írásban kijelölt PEF munkatárs;
d) szakmai teljesítést igazoló: területfejlesztési és épí
tésügyi szakállamtitkár, Építésügyi és Településrendezési Főosztály vezetője, illetve az általa írásban kijelölt személy;
e) utalványozó: PEF vezetője, PEF vezetője által írásban kijelölt PEF munkatárs;
f) érvényesítő: PEF vezetője által írásban kijelölt PEF
munkatárs.
11. A XI/12/1/4 Lakás- és építésügy jogcímcsoportba
tartozó XI/12/1/4/6 Azbesztcementből épült házak szakértői vizsgálata jogcím az azbesztmentesítési program végrehajtása során olyan szakértői feladatok elvégzését szolgálja, mint az épületekben található szórt azbeszt kimutatása, a mentesítés előkészítése és a végrehajtás ellenőrzése. Az Országos Hulladékgazdálkodási Tervről szóló
110/2002. (XII. 12.) OGY határozat melléklete 3.2.3.
pontjának 12.1. alpontja tartalmazza az azbesztmentesítési
program feladatait. Az előirányzat vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a területfejlesztési és építésügyi
szakállamtitkár, Építésügyi és Településrendezési Főosztály vezetője;
b) jogi ellenjegyző: SzPKO;
c) pénzügyi ellenjegyző: PEF vezetője, PEF vezetője ál
tal írásban kijelölt PEF munkatárs;
d) szakmai teljesítést igazoló: területfejlesztési és épí
tésügyi szakállamtitkár, Építésügyi és Településrendezési
Főosztály vezetője, illetve az általa írásban kijelölt személy;
e) utalványozó: PEF vezetője, PEF vezetője által írásban kijelölt PEF munkatárs;
f) érvényesítő: PEF vezetője által írásban kijelölt PEF
munkatárs.
12. A XI/12/1/4 Lakás- és építésügy jogcímcsoportba
tartozó XI/12/1/4/7 Cigányság lakáskörülményeinek javítása jogcím az Országos Cigány Önkormányzattal
2001-ben kötött támogatási szerződés alapján a cigányság
lakáskörülményeinek javítását szolgáló program keretében megkezdett építési beruházások befejezéséhez szükséges forrást teremti meg. Az előirányzat vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az önkormányzati és lakásügyi
szakállamtitkár, Lakásügyi Titkárság vezetője,
b) jogi ellenjegyző: SzPKO;
c) pénzügyi ellenjegyző: PEF vezetője, PEF vezetője ál
tal írásban kijelölt PEF munkatárs;
d) szakmai teljesítést igazoló: szakfeladatért felelős
szakállamtitkár, Lakásügyi Titkárság vezetője, illetve az
általa írásban kijelölt személy;
e) utalványozó: PEF vezetője, PEF vezetője által írásban kijelölt PEF munkatárs;
f) érvényesítő: PEF vezetője által írásban kijelölt PEF
munkatárs.
13. A XI/12/1/5 Turisztikai célelőirányzat jogcímcsoport felhasználását és kezelését a Turisztikai Célelőirányzat felhasználásának és kezelésének részletes szabályairól
szóló 14/2002. (XI. 16.) MeHVM rendelet szabályozza.
A támogatási döntést kötelezettségvállalóként a miniszter
hozza meg. Az előirányzat vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a turisztikai szakállamtitkár
(egyedi támogatási döntések esetében a miniszter);
b) jogi ellenjegyző: SzPKO
c) pénzügyi ellenjegyző: PEF vezetője, PEF vezetője ál
tal írásban kijelölt PEF munkatárs;
d) szakmai teljesítést igazoló: Magyar Államkincstár, a
Vállalkozói Támogatásközvetítő Zrt., vagy a Magyar Vállalkozásfejlesztési Kht. kijelölt munkatársa, a turisztikai
szakállamtitkár, illetve az általa írásban kijelölt személy;
e) utalványozó: a Magyar Vállalkozásfejlesztési Kht.
kijelölt munkatársa;
f) érvényesítő: a Magyar Vállalkozásfejlesztési Kht. kijelölt munkatársa.
14. XI/12/1/6 Kistérségi válságkezelés és romaprogramok támogatása jogcím
a) kötelezettségvállaló: a területfejlesztési és építésügyi
szakállamtitkár, Építésügyi és Településrendezési Főosztály vezetője;
b) jogi ellenjegyző: SzPKO;
c) pénzügyi ellenjegyző: PEF vezetője, PEF vezetője ál
tal írásban kijelölt PEF munkatárs;
d) szakmai teljesítést igazoló: szakfeladatért felelős
szakállamtitkár, Építésügyi és Településrendezési Főosztály vezetője, illetve az általa írásban kijelölt személy;
e) utalványozó: PEF vezetője, PEF vezetője által írásban kijelölt PEF munkatárs;
f) érvényesítő: PEF vezetője által írásban kijelölt PEF
munkatárs.
15. XI/12/1/7 Vidékfejlesztési menedzserek működési
támogatása jogcím a) kötelezettségvállaló: a területfejlesztési és építésügyi
szakállamtitkár, Területi Koordinációs Titkárság vezetője;
b) jogi ellenjegyző: SzPKO;
c) pénzügyi ellenjegyző: PEF vezetője, PEF vezetője ál
tal írásban kijelölt PEF munkatárs;
d) szakmai teljesítést igazoló: szakfeladatért felelős
szakállamtitkár, Területi Koordinációs Titkárság vezetője,
területileg illetékes régióigazgatók;
e) utalványozó: PEF vezetője, PEF vezetője által írásban kijelölt PEF munkatárs;
f) érvényesítő: PEF vezetője által írásban kijelölt PEF
munkatárs.
16. A XI/12/2 Országos jelentőségű területfejlesztési
programok alcím – melynek összetevői
XI/12/2/1 Balatonnal kapcsolatos feladatok támogatása jogcímcsoport XI/12/2/2 Szigetköz és térsége rehabilitációja, Mosoni-Duna komplex területfejlesztése jogcímcsoport
XI/12/2/3 Duna–Tisza közi hátság területfejlesztési
programja jogcímcsoport XI/12/2/5 a Kiemelt térségek területfejlesztése (Velencei-tó, Tisza-tó, Dunakanyar, M8, natúrparkok) jogcímcsoport
XI/12/2/6 Kiemelt infrastrukturális és vállalkozási övezetek fejlesztése (repülőterek, logisztikai központok, kritikus belterületi vízrendezések, raktárbázisok, számítástechnikai fejlesztések, termelő üzemek infrafejlesztése, ingatlanszerzés) jogcímcsoport
XI/12/2/7 Kiemelt kistérségek és rétegek projektfejlesztése, romák társadalmi integrációját segítő kormányzati
program jogcímcsoport;
XI/12/2/8 Kistérségi megbízott hálózat működtetése –
részletes felhasználási szabályait az országos jelentőségű
területfejlesztési programokra szolgáló fejezeti kezelésű
előirányzatok felhasználásának részletes szabályairól
szóló 75/2004. (IV. 15.) Korm. rendelet állapítja meg. Az
előirányzatok vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló
aa) az 1–7 jogcímcsoportok vonatkozásában: a terület
fejlesztési és építésügyi szakállamtitkár, Területrendezési
és Tervezési Főosztály vezetője;
ab) a 8. jogcímcsoport vonatkozásában: a területfejlesztési és építésügyi szakállamtitkár, Területi Koordinációs
Titkárság vezetője;
b) jogi ellenjegyző: SzPKO;
c) pénzügyi ellenjegyző: PEF vezetője, PEF vezetője ál
tal írásban kijelölt PEF munkatárs;
d) szakmai teljesítést igazoló
da) az 1–7 jogcímcsoportok vonatkozásában: a terület
fejlesztési és építésügyi szakállamtitkár, Területrendezési
és Tervezési Főosztály vezetője, illetve az által írásban kijelölt személy;
db) a 8. jogcímcsoport vonatkozásában: a területfejlesztési és építésügyi szakállamtitkár, Területi Koordinációs
Titkárság vezetője, területileg illetékes régióigazgatók;
e) utalványozó: PEF vezetője, PEF vezetője által írásban kijelölt PEF munkatárs;
f) érvényesítő: PEF vezetője által írásban kijelölt PEF
munkatárs.
A XI/12/2/1 Balatonnal kapcsolatos feladatok támogatása jogcímcsoport térségi decentralizált részének, valamint a XI/12/2/5 a Kiemelt térségek területfejlesztése (Velencei-tó, Tisza-tó, Dunakanyar, M8, natúrparkok) jogcímcsoport térségi decentralizált részének felhasználásánál a kötelezettségvállaló – az országos jelentőségű területfejlesztési programokra szolgáló fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának részletes szabályairól szóló
75/2004. (IV. 15.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdése szerint – a kiemelt térségi fejlesztési tanács.
17. A XI/12/3 Terület- és régiófejlesztési célelőirányzat alcím – melynek összetevői
XI/12/3/1 Központi fejlesztési feladatok jogcímcsoport
XI/12/3/2 Decentralizált területfejlesztési programok
jogcímcsoport XI/12/3/3 Decentralizált szakmai fejlesztési programok
jogcímcsoport – XI/12/3/3/1 Idegenforgalmi fejlesztések jogcím
– XI/12/3/3/2 Autópálya építést segítő közmunkaprog
ram jogcím
– XI/12/3/3/3 Nemzeti parkok közmunkaprogram jog
cím
– XI/12/3/3/4 Köztisztviselők és pedagógusok inter net-hozzáférésének támogatása jogcím
– XI/12/3/3/5 Háromszoros esélyteremtés a szociális el
látórendszer fejlesztésével jogcím
– XI/12/3/3/6 Belterületi kiépítetlen közúthálózat fej
lesztése jogcím
– XI/12/3/3/7 Kerékpárutak fejlesztése jogcím
– XI/12/3/3/8 Vásárhelyi Terv továbbfejlesztése jogcím
–XI/12/3/4 Terület- és régiófejlesztési célelőirányzat
maradvány alcím – részletes felhasználását és működtetését a terület- és régiófejlesztési célelőirányzat felhasználásának részletes szabályairól szóló 90/2004. (IV. 25.)
Korm. rendelet szabályozza. A célelőirányzat vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló célelőirányzatai központi keretének vonatkozásában: a területfejlesztési és építésügyi
szakállamtitkár, Területfejlesztési Főosztály vezetője;
b) jogi ellenjegyző: SzPKO
c) pénzügyi ellenjegyző: PEF vezetője, PEF vezetője ál
tal írásban kijelölt PEF munkatárs;
d) szakmai teljesítést igazoló: területfejlesztési és épí
tésügyi szakállamtitkár, Területfejlesztési Főosztály vezetője, illetve az általa írásban kijelölt személy;
e) utalványozó: PEF vezetője, PEF vezetője által írásban kijelölt PEF munkatárs;
f) érvényesítő: PEF vezetője által írásban kijelölt PEF
munkatárs.
Az előirányzat decentralizált területfejlesztési és decentralizált szakmai fejlesztési programjai keretének felhasználásánál a kötelezettségvállaló a terület- és régiófejlesztési célelőirányzat felhasználásának részletes szabályairól szóló 90/2004. (IV. 25.) Korm. rendelet 2. §-ának
(2) bekezdése szerint a regionális fejlesztési tanács.
18. A XI/12/4 Területfejlesztési intézményrendszeri
feladatok alcím – melynek összetevői
XI/12/4/1 Regionális Fejlesztési Tanácsok és munkaszervezeteik működési kiadásai jogcímcsoport
XI/12/4/2 Megyei Területfejlesztési Tanácsok és munkaszervezeteik működési kiadásai jogcímcsoport
XI/12/4/3 Kistérségi fejlesztési tanácsok és munkaszervezeteik támogatása jogcímcsoport
XI/12/4/4 Egyéb területfejlesztési intézmények működési kiadásai jogcímcsoport XI/12/4/5 Vidékfejlesztési menedzserek foglalkoztatásának támogatása jogcímcsoport – a regionális fejlesztési tanácsok és munkaszervezeteik, a megyei területfejlesztési
tanácsok és munkaszervezeteik, a kistérségi fejlesztési tanácsok és munkaszervezeteik, valamint az egyéb terület
fejlesztési intézmények működéséhez biztosít támogatást
a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996.
évi XXI. törvényben foglaltak alapján.
A támogatások elosztásáról és felhasználásáról az Országos Területfejlesztési Tanács ajánlását követően a miniszter dönt.
A felhasznált támogatásokkal kapcsolatban a tanácsokat és ügynökségeiket utólagos elszámolási kötelezettség
terheli.
Az előirányzatok vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló:
aa) az 1–4 jogcímcsoportok vonatkozásában: a terület
fejlesztési és építésügyi szakállamtitkár, Területfejlesztési
Főosztály vezetője; ab) az 5. jogcímcsoport vonatkozásában: a területfejlesztési és építésügyi szakállamtitkár, a Területi Koordinációs Titkárság vezetője;
b) jogi ellenjegyző: SzPKO;
c) pénzügyi ellenjegyző: PEF vezetője, PEF vezetője ál
tal írásban kijelölt PEF munkatárs;
d) szakmai teljesítést igazoló:
da) az 1-4 jogcímcsoport vonatkozásában: a területfej
lesztési és építésügyi szakállamtitkár, Területfejlesztési
Főosztály vezetője, illetve az általa írásban kijelölt személy;
db) az 5. jogcímcsoport vonatkozásában: a területfejlesztési és építésügyi szakállamtitkár, a Területi Koordinációs Titkárság vezetője, a területileg illetékes régióigazgató;
e) utalványozó: PEF vezetője, PEF vezetője által írásban kijelölt PEF munkatárs;
f) érvényesítő: PEF vezetője által írásban kijelölt PEF
munkatárs;
19.1. A XI/12/5 Államháztartáson kívüli szervezetek
támogatása alcím összetevői
XI/12/5/1 Fejlesztési projektek nyilvántartási és értékelési feladatai (Regionális Fejlesztési Holding) jogcímcsoport
XI/12/5/2 PHARE Végrehajtó Szervezeti feladatok ellátása jogcímcsoport XI/12/5/3 Információs szolgáltatások működtetése jogcímcsoport
19.2. XI/12/5/1 Fejlesztési projektek nyilvántartási és
értékelési feladatai (Regionális Fejlesztési Holding) jogcímcsoport célja a szükséges elemzések elvégzése a fejlesztési projektek vonatkozásában, azok operatív programokhoz történő kapcsolódási lehetőségeinek vizsgálata, a
projektek, leendő pályázatok beadási idejének vizsgálata,
mind ágazati, mind területi szempontú elemzése, a lehívásra kerülő uniós támogatások összegének, területi és
operatív programok szerinti előrejelzése. Az előirányzat
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: területfejlesztési és építésügyi
szakállamtitkár; b) jogi ellenjegyző: SzPKO;
c) pénzügyi ellenjegyző: PEF vezetője, PEF vezetője által írásban kijelölt PEF munkatárs;
d) szakmai teljesítést igazoló: területfejlesztési és építésügyi szakállamtitkár;
e) utalványozó: PEF vezetője, PEF vezetője által írásban kijelölt PEF munkatárs;
f) érvényesítő: PEF vezetője által írásban kijelölt PEF
munkatárs.
19.3. A XI/12/5/2 PHARE Végrehajtó Szervezeti feladatok ellátása jogcímcsoport a 2006-ig megvalósuló
PHARE területfejlesztési, határon átnyúló és INTERREG
projektek szakmai, pénzügyi lebonyolítása működési költségei fedezetét biztosítja. A programot meghatározó jogforrás a 2/1991-es Nemzetközi Keret megállapodás és az
Európai Uniós előcsatlakozási eszközök és az Átmeneti
Támogatás felhasználásának pénzügyi tervezési, lebonyolítási, számviteli és ellenőrzési rendjéről szóló 119/2004.
(IV. 29.) Korm. rendelet. Az előirányzat vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a területfejlesztési és építésügyi
szakállamtitkár; b) jogi ellenjegyző: SzPKO;
c) pénzügyi ellenjegyző: PEF vezetője, PEF vezetője ál
tal írásban kijelölt PEF munkatárs;
d) szakmai teljesítést igazoló: területfejlesztési és épí
tésügyi szakállamtitkár;
e) utalványozó: PEF vezetője, PEF vezetője által írás
ban kijelölt PEF munkatárs;
f) érvényesítő: PEF vezetője által írásban kijelölt PEF
munkatárs.
19.4. A XI/12/5/3 Információs szolgáltatások működ tetése jogcímcsoport alapvető célja a Területi Információs
Rendszer és dokumentációs központ működési feltételeinek biztosítása. Az előirányzat vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a területfejlesztési és építésügyi
szakállamtitkár; c) jogi ellenjegyző: SzPKO;
d) pénzügyi ellenjegyző: PEF vezetője, PEF vezetője ál
tal írásban kijelölt PEF munkatárs;
e) szakmai teljesítést igazoló: területfejlesztési és épí
tésügyi szakállamtitkár;
f) utalványozó: PEF vezetője, PEF vezetője által írásban
kijelölt PEF munkatárs;
g) érvényesítő: PEF vezetője által írásban kijelölt PEF
munkatárs. 20.1. A XI/12/10 PHARE programok és az átmeneti
támogatás programjai alcím összetevői
XI/12/10/1 PHARE támogatással megvalósuló programok jogcímcsoport XI/12/10/1/3 Határon átnyúló CBC (HU 03XX) jogcím
XI/12/10/1/6 Gazdasági és társadalmi kohézió erősítése
(HU 02XX) jogcím
XI/12/10/1/7 Gazdasági és társadalmi kohézió erősítése
XI/12/10/1/11 Gazdasági és szociális kohézió erősítése
(HU 0008)
XI/12/10/1/12 Határon átnyúló CBC programok (HU
00XX) XI/12/10/1/13 Gazdasági és szociális kohézió erősítése
(HU 01XX)
XI/12/10/1/14 Uniós projektek jogcím
20.2. A PHARE programok és az átmeneti támogatás
programjai korábbi évek maradványai
XI/12/10/1/1 Határon átnyúló CBC (HU01 XX);
XI/12/10/1/2 Határon átnyúló CBC (HU02XX);
XI/12/10/1/8 INTERREG III. (HU02XX);
XI/12/10/1/10 Külső határok támogatása jogcím
20.3. A programok az ÖTM hatáskörébe tartozó
PHARE programoknál a VÁTI, egyéb PHARE előirányzatok esetében a Magyar Államkincstár közreműködésével kerülnek lebonyolításra.
20.4. A VÁTI közreműködésével lebonyolított programoknál a szakmai felügyelet ellátására a PAO, a DPAO, az
ÖTM részéről a feladatellátásért felelős szakállamtitkár
jogosult.
20.5. A támogatási szerződések megkötése – az ÖTM
nevében – a VÁTI mint végrehajtó szervezet által történik
a végső kedvezményezettekkel, minden projektre vonatkozóan a PAO, vagy a DPAO és a SAO együttes aláírásával. A PHARE programok társfinanszírozási előirányzata
terhére az ÖTM által kiadott kötelezettségvállalási
szabályzat alapján a beszerzések előkészítése, a szerződések megkötése és a szakmai teljesítés igazolása a PAO
vagy a DPAO és a SAO együttes aláírásával történik.
20.6. A VÁTI mint végrehajtó szervezet által kezelt
PHARE és kapcsolódó hazai központi költségvetési társfinanszírozási előirányzatok pénzügyi szabályozása minden
idevonatkozó előirányzat-csoport esetében azonos. Az
előirányzatok pályázati rendszerben működnek, a pályázatok kezelője a VÁTI, amely a magyar költségvetésen kívül
az Európai Bizottság felé is elszámolási kötelezettséggel
bír az előirányzott támogatás felhasználásáról.
20.7. A 20. 1. pontban meghatározott előirányzatok a
fejlesztéseket a PHARE program keretében megvalósuló,
határokon átnyúló együttműködési program végrehajtásáról szóló 1998. december 18-i 2760/98/EK bizottsági
rendelet alapján finanszírozzák.
20.8. Az előirányzatok vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a feladatismertető, valamint az
éves kötelezettségvállaló nyilatkozatok esetében a feladatellátásért felelős szakállamtitkár, kijelölt vezető munkatársa; a támogatási szerződések, illetve engedélyokirat tekintetében a PAO, vagy a DPAO és a SAO együttesen;
b) ellenjegyző: az engedélyokirat, az éves kötelezettségvállaló nyilatkozat esetében az ÖTM PEF vezetője, kijelölt helyettese, vezető munkatársa; a támogatási szerződések tekintetében a SAO;
c) szakmai teljesítést igazoló: a PAO, a DPAO;
d) utalványozó: a PAO, a DPAO;
e) utalvány ellenjegyzője: a SAO;
f) érvényesítő: a VÁTI kijelölt munkatársai.
20.9. XI/12/10/1/15 Projekt Előkészítő Alap II.
(PEA II.) jogcím maradvány vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: területfejlesztési és építésügyi
szakállamtitkár;
b) jogi ellenjegyző: SzPKO;
c) pénzügyi ellenjegyző: PEF vezetője, PEF vezetője ál
tal írásban kijelölt PEF munkatárs;
d) szakmai teljesítést igazoló: területfejlesztési és épí
tésügyi szakállamtitkár;
e) utalványozó: PEF vezetője, PEF vezetője által írás
ban kijelölt PEF munkatárs;
f) érvényesítő: PEF vezetője által írásban kijelölt
PEF munkatárs.
A Projekt Generation Facility II (Pályázati Előkészítő
Alap II., PEA II) maradvány részletes felhasználási szabályait a Projekt Generation Facility II fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásának részletes szabályairól szóló
15/2004. (VIII. 14.) TNM rendelet módosításáról szóló
33/2004. (XII. 23.) TNM-TNM együttes rendelet állapítja
meg.
21. A XI/12/13 Főépítészi tervtanácsok működtetése
alcím vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a területfejlesztési és építésügyi
szakállamtitkár, Építésügyi és Településrendezési Főosztály vezetője;
b) jogi ellenjegyző: SzPKO;
c) pénzügyi ellenjegyző: PEF vezetője, PEF vezetője ál
tal írásban kijelölt PEF munkatárs;
d) szakmai teljesítést igazoló: területfejlesztési és épí
tésügyi szakállamtitkár, Építésügyi és Településrendezési
Főosztály vezetője, illetve az általa írásban kijelölt személy;
e) utalványozó: PEF vezetője, PEF vezetője által írásban kijelölt PEF munkatárs;
f) érvényesítő: PEF vezetője által írásban kijelölt PEF
munkatárs.
22. A XI/12/14 Nemzetközi tagdíjak alcím vonatkozásában a) a UNWTO tagdíj tekintetében
aa) kötelezettségvállaló: a turisztikai szakállamtitkár;
ab) szakmai teljesítést igazoló: a turisztikai szakállam
titkár, illetve az általa írásban kijelölt személy;
b) Az OECD LEED tagdíj tekintetében
ba) kötelezettségvállaló: a területfejlesztési és építés
ügyi szakállamtitkár;
bb) szakmai teljesítést igazoló: a területfejlesztési és
építésügyi szakállamtitkár, illetve az általa írásban kijelölt
személy;
c) az OECD Turisztikai Bizottság tagállami hozzájárulás tekintetében
ca) kötelezettségvállaló: a turisztikai szakállamtitkár; cb) szakmai teljesítést igazoló: a turisztikai szakállamtitkár, illetve az általa írásban kijelölt személy;
d) az ACE és UIA tagdíj tekintetében
da) kötelezettségvállaló: az önkormányzati és lakásügyi
szakállamtitkár;
db) szakmai teljesítést igazoló: az önkormányzati és la
kásügyi szakállamtitkár;
e) az ESPON tagdíj tekintetében
ea) kötelezettségvállaló: a területfejlesztési és építés
ügyi szakállamtitkár;
eb) szakmai teljesítést igazoló: területfejlesztési és épí
tésügyi szakállamtitkár;
f) az IFTTA tagdíj tekintetében
fa) kötelezettségvállaló: a turisztikai szakállamtitkár
fb) szakmai teljesítést igazoló: a turisztikai szakállamtit
kár, illetve az általa írásban kijelölt személy;
g) jogi ellenjegyző: SzPKO;
h) pénzügyi ellenjegyző: PEF vezetője, PEF vezetője ál
tal írásban kijelölt PEF munkatárs;
i) utalványozó: PEF vezetője, PEF vezetője által írásban
kijelölt PEF munkatárs;
j) érvényesítő: PEF vezetője által írásban kijelölt PEF
munkatárs. 23. A XI/15 Központosított bevételek cím XI/15/1 Területfejlesztési kölcsönök visszatérülése alcím vonatkozásában irányadó a költségvetési törvény 13. §-ának
(1) bekezdése, mely központosított bevételként határozza
meg az ezt tartalmazó előirányzatot. Ennek megfelelően a
tervezett összegen felüli többletbevétel a központi költségvetést illeti meg.
24. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni
kell.
Dr. Lamperth Mónika s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési miniszter


text:
301/2008. (HK 16.) HM KPÜ intézkedése a pénzügyi referensi körbélyegzők használatának és elosztásának szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110 § (2) bekezdésében, valamint a
Magyar Honvédség belső rendelkezései kiadásának és a
szakirányítás rendjéről szóló 119/2007. (HK 20.) HM utasításban foglalt jogkörömben eljárva, összhangban az
56/2008. (HK 12.) HM utasítás 6. § d) pontjaival és a
11. §-ával, a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség
(a továbbiakban: HM KPÜ) illetékességi körébe tartozó
pénzügyi referensi körbélyegzők használatára a következők szerint
intézkedem: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a HM KPÜ Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó Igazgatóságra, illetve a
Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Referatúrára.
2. Címeres nagyméretű „Honvédelmi Minisztérium
Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség Pénzügyi Referens” feliratú számozott körbélyegző béke időszakban a
háborús vezetési rendre történő áttérésig használható:
– ellenjegyzésekre,
– készpénz felvételre,
– igazolásokra,
– nem katonai szervezetekkel történő levelezésekre (ki
adványozási jogkörrel rendelkezők esetében),
– szabályzatokban, utasításokban, intézkedésekben elő
írt, kitöltött és aláírt nyomtatványokra, utalványokra, elszámolási okmányra.
3. A Címeres nagyméretű „Honvédelmi Minisztérium
Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség Pénzügyi Referens” feliratú számozott körbélyegzőket a Vezetés- és
Program Támogató Igazgatóság, Tervezési, Szervezési és
Ügyviteli Osztály (a továbbiakban: VPTI TSZÜO) vegye
nyilvántartásba és személyi kartonon adja át a vezető
pénzügyi referensnek.
3.1. A bélyegzők használatának és tárolásának szabályai: A hivatalos bélyegző használatáért és biztonságos őrzéséért, tárolásáért a használatra jogosult személy (vezető
pénzügyi referens) felelősséggel tartozik. A bélyegzők
használati joga másra át nem ruházható.
3.2. A bélyegző használatáért felelős személy a bélyegzőt:
– csak hivatali munkájával kapcsolatban használhatja,
– a szervezet hivatalos helyiségéből csak az állományil
letékes parancsnok (vezető) vagy a helyettese engedélyével viheti ki,
– feladat végrehajtás közben Tilos a körbélyegzőt másra rábízni vagy őrizetlenül hagyni,
– a munkaidő befejezése után, illetve a hivatalos helyiségből való távozáskor köteles elzárni, biztonságos őrzéséről gondoskodni és megakadályozni azt, hogy ahhoz
illetéktelen személy hozzáférjen,
– a hivatalos körbélyegzőket Tilos munkaidő után asztalfiókban vagy faszekrényben tartani,
– vezénylés, áthelyezés, a szolgálati viszony megszűnése (leszerelés), szabadság és betegség esetén is csak a
VPTI TSZÜO szerv útján adhatja át sorszámos rendelkezésben kijelölt másik ügyintézőnek,
– ha elvesztette, vagy valamilyen oknál fogva eltűnt, a
közvetlen elöljárójának (felettesének) azonnal jelentse.
3.3. A nyilvántartásba vett hivatalos körbélyegzők csak
eredeti formájukban használhatók fel. A bélyegző lenyomatához csak lila vagy kék színű bélyegzőfestéket lehet
használni. A körbélyegzőket megváltoztatni, feliratukat
módosítani vagy megcsonkítani Szigorúan tilos!
3.4. Az elosztásra nem került Pénzügyi Referensi körbélyegzőket az Ügyviteli szervnél kell őrizni.
3.5. A referensi megbízatás megszűnésével az általa
használt bélyegzővel személyesen számoljon el az Ügyviteli szerv felé.
3.6. A Honvédelmi Minisztérium Közgazdasági és
Pénzügyi Ügynökség Pénzügyi Referens” feliratú számozott körbélyegzőket a befogadó katonai szervezeteknek
nem kell nyilvántartásba venni.
4. Ez az intézkedés az aláírás napján lép hatályba és
visszavonásig érvényes, egyidejűleg a 110/2007 HM KPÜ
intézkedés hatályát veszti.
Sulyok János dandártábornok s. k.,
HM KPÜ vezérigazgató


text:
1768/2018. (XII. 21.) Korm. határozata a gyermekek otthongondozási díjának, valamint az ápolási díj összegének a 2020–2022. években megvalósuló emeléséről.
A Kormány – a  gyermeküket és más hozzátartozójukat otthonukban ápolók áldozatos munkájának elismeréséül, a  magyar
gazdaság teljesítőképessége növekedésének figyelembevételével – döntött a 2019. január 1-jétől gyermekek otthongondozási
díja megnevezéssel bevezetésre kerülő új ellátás, valamint az ápolási díj 2020. és 2022. közötti, három ütemben megvalósítandó
emeléséről.
A Kormány
 1. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, a  pénzügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy a  gyermekek
otthongondozási díja összegének évenkénti emelésére akként kerüljön sor, hogy az  ellátás bruttó összege
megegyezzen
a) 2020. évben a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló részére a teljes munkaidő teljesítése esetén
2020. évre megállapított alapbér kötelező legkisebb havi összegének a 77%-ával,
b) 2021. évben a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló részére a teljes munkaidő teljesítése esetén
2021. évre megállapított alapbér kötelező legkisebb havi összegének a 88%-ával,
c) 2022. évtől kezdődően a  teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló részére a  teljes munkaidő
teljesítése esetén a 2022. évre megállapított alapbér kötelező legkisebb havi összegével;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
pénzügyminiszter
igazságügyi miniszter Határidő: első alkalommal a 2020. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
 2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, a  pénzügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy 2020. és
2022. között három ütemben valósuljon meg az ápolási díj összegének évenkénti 5%-os emelése;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
pénzügyminiszter
igazságügyi miniszter Határidő: első alkalommal a 2020. évi központi költségvetés tervezésével egyidejűleg
 3. felhívja a pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon a gyermekek otthongondozási díja és az ápolási díj összegének
1. és 2. pontban meghatározott mérték szerinti emeléséhez szükséges forrás biztosításáról.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: a 2020. évi, a 2021. évi és a 2022. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
29/2016. (XI. 10.) ORFK utasítása a külföldiek légi úton történő kitoloncolásának végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv légi úton
történő kitoloncolással kapcsolatos tevékenységének egységes szabályozására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Hatály 1. Az utasítás hatálya az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban: Rendőrség)
terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. Az utasítás alkalmazásában:
a) beavatkozó csoport: kísérőkből létrehozott olyan csoport, akik nem vesznek részt a külföldiek közvetlen
kísérésében, elsődleges feladatuk a légi úton történő kitoloncolás során bekövetkezett rendkívüli események
kezelése;
b) kísérés parancsnoka: a légi úton történő kitoloncolások során a kísérők tevékenységét irányító felelős
egyszemélyi vezető;
c) kísérő: a kitoloncolást foganatosító rendőr;
d) közös visszatérési művelet: az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (a továbbiakban: Frontex) által
koordinált légi úton történő kitoloncolás, amelyet valamelyik tagállam szervezésében, egy vagy több tagállam
csatlakozásával a tagállamok közösen hajtanak végre;
e) külföldi: az a nem magyar állampolgár vagy hontalan, akinek
ea) a kiutasítását az elrendelő hatóság kitoloncolással rendelte végrehajtani,
eb) kiutaztatása visszafogadási egyezmény alapján történik, vagy
ec) kiutaztatása dublini eljárás keretében történő átadással zárul;
f ) útmegszakítás: az induló és a célállomás között kijelölt repülőtér, ahol egy vagy több tagállam csatlakozik
a közös visszatérési művelethez.
II. FEJEZET
A VÉGREHAJTÁS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI 3. A légi úton történő kitoloncolás történhet:
a) menetrend szerinti polgári légi járattal;
b) ebből a célból bérelt charterjárattal;
c) közös visszatérési művelet keretében biztosított légi járattal.
4. A charterjárattal, illetve közös visszatérési művelet keretében Magyarország szervezésével vagy budapesti
útmegszakítással végrehajtott légi úton történő kitoloncolások végrehajtására – annak rendelkezésre állása esetén,
a célszerűség és a hatékonyság figyelembevételével – a Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér erre igénybe
vehető területét kell alkalmazni.
5. A légi úton történő kitoloncolások foganatosítása a Repülőtéri Rendőr Igazgatóság (a továbbiakban: RRI) Rendészeti
Igazgatóság Idegenrendészeti Osztály Légitolonc Alosztály (a továbbiakban: RRI Légitolonc Alosztály) feladata,
szükség esetén megerősítve elsősorban az RRI, egyéb esetben más rendőri szerv állományával.
6. Az RRI-n kísérői tartalékállományt kell kialakítani a kieső kísérő azonnali pótolhatóságának biztosítása érdekében.
A tartalékállomány tagjainak is rendelkezniük kell az utazáshoz szükséges úti okmánnyal.
7. A légi úton történő kitoloncolás megszervezése során
a) a légi úton történő kitoloncolást befolyásoló valamennyi információt folyamatosan gyűjteni, elemezni és
értékelni kell;
b) a kitoloncolás végrehajtási időpontjának kiválasztását megelőzően tájékozódni kell a fogadó ország
hatóságainak munkavégzését befolyásoló körülményekről (így különösen nemzeti ünnepek, munkaszüneti
napok);
c) meg kell határozni a szükséges kísérői létszámot, ki kell jelölni a kitoloncolást végrehajtó személyeket, különös
figyelemmel a kockázatelemzési szempontokra, illetve a kitoloncolás szempontjából releváns egyéb
információkra;
d) intézkedni kell a kísérők járandóságainak – napidíj, szállás és dologi költség – biztosítására;
e) elő kell készíteni, illetve be kell szerezni a légi úton történő kitoloncoláshoz szükséges iratokat;
f ) intézkedni kell a külföldi repülésre való alkalmasságának megállapítását célzó egészségügyi vizsgálatára;
g) elő kell készíteni a külföldi poggyászát, értékeit;
h) élelmiszert és ivóvizet kell biztosítani a külföldi részére;
i) meg kell szervezni és végre kell hajtani a külföldinek a légi úton történő kitoloncolás megkezdésének
helyszínére történő szállítását. 3. A külföldi idegenrendészeti ügyében eljáró hatóság feladatai a kitoloncolás megszervezésekor
8. A Rendőrség idegenrendészeti hatóságai saját ügyfeleik tekintetében:
a) kezdeményezik a szükséges hazatérési okmányok beszerzését;
b) amennyiben szükséges, megváltoztatják a külföldi őrizetének helyét;
c) a kockázatelemzés szempontjából releváns adatokat az RRI Légitolonc Alosztály rendelkezésére bocsátják;
d) a kitoloncolásról szóló határozatot vagy végzést az RRI Légitolonc Alosztály rendelkezésére bocsátják;
e) előkészítik és kihirdetik az őrizetet megszüntető végzéseket, költséghatározatokat;
f ) vizsgálják, hogy a kiutasított külföldi rendelkezik-e a kiutasítás, illetve a kiutazás költségeinek fedezetére
lefoglalható pénzösszeggel, és ha az a kiutasítás elrendelésekor nem történt meg, azt haladéktalanul lefoglalják;
g) intézkednek a kiutazás költségének fedezeteként lefoglalt pénzösszeg forintra történő átváltására és
a hatáskörrel rendelkező hatóság számára történő megfizetésére;
h) tájékoztatják a külföldit a kitoloncolás módjáról és annak menetéről.
4. Az őrzött szállások feladatai 9. A külföldit az őrzött szállások állománya szállítja a légi úton történő kitoloncolás megkezdésének helyszínére.
10. Az útba indító őrzött szállás kísérő őri állománya felel a külföldi szállításáért, az értéktárgyainak és csomagjainak
tételes és hiánytalan átadás-átvételéért.
11. Az őrzött szállásokon a kitoloncolás megszervezésekor
a) a letétként kezelt értékeket nagyméretű átlátszó borítékban kell elhelyezni, a borítékokon jól láthatóan fel kell
tüntetni a külföldi nevét, fényképét, és egyben rá kell tűzni az értékjegyzőkönyv két példányát;
b) egyeztetni kell a szállítási feladatokat a kitoloncolás időpontjainak figyelembevételével;
c) az eljáró idegenrendészeti hatósággal és az Országos Rendőr-főkapitányság Rendészeti Főigazgatóság
Határrendészeti Főosztály Idegenrendészeti Osztállyal (a továbbiakban: ORFK IO) közösen intézkedni kell
a külföldi érvényes úti okmányai összegyűjtésére, fénymásolására.
12. A letéti tárgyként kezelt szúró-vágó, valamint támadásra vagy önsértésre alkalmas egyéb eszközöket a külföldi
poggyászában kell elhelyezni, és intézkedni kell annak érdekében, hogy a poggyászhoz a külföldi a kitoloncolás során
ne férjen hozzá.
13. A külföldi csomagjainak összeállítása során úgy kell eljárni, hogy a csomagok feladott poggyászként legyenek
továbbítva, és a repülőgépre kézben felvihető kézipoggyász csak a repülés időtartama alatt feltétlenül szükséges
tárgyakat tartalmazza. Ettől eltérni a kitoloncolás módjára tekintettel lehetséges, különösen közös visszatérési
művelet vagy charterjárat igénybevétele esetén.
14. Az útba indító őrzött szállás vezetője intézkedik a külföldi csomagjának és ruházatának fokozott figyelemmel történő
átvizsgálására.
15. Az őrzött szállás vezetője a kitoloncolás végrehajtását érintő napi beadványokról és előterjesztett menedékkérelmekről
– az eljáró idegenrendészeti és az illetékes menekültügyi hatóságon túl – haladéktalanul tájékoztatja az ORFK IO-t,
amely haladéktalanul értesíti az RRI Légitolonc Alosztályát.
16. A három főt meghaladó külföldi egyidejű kitoloncolása esetén az őrzött szálláson az indulást megelőző 10 órában
folyamatos tiszti jelenlétet kell biztosítani, és az útba indítás előtti – a szállításra és az RRI Légitolonc Alosztály részére
történő átadásra vonatkozó – eligazítást az őrzött szállás vezetője vagy helyettese hajtja végre.
17. Az őrizetből történő szabadítás és a kitoloncolás végrehajtásának kihirdetése során minden külföldit tolmács útján
részletesen és az általa érthető módon tájékoztatni kell a kitoloncolás végrehajtásának menetéről, a letéti tárgyak
visszaadásának idejéről és helyéről.
18. Az őrzött szállásokról induló szállítás parancsnokának a rendkívüli események bekövetkezése esetén a gyors reagálás
biztosítása érdekében rendelkeznie kell a szállítás útvonalán elhelyezkedő megyei rendőr-főkapitányságokkal
híradó-összeköttetést biztosító eszközzel.
19. Légi úton csak olyan személyt lehet kitoloncolni, aki a repülést megelőzően ebből a célból elvégzett orvosi vizsgálaton
esett át, és a vizsgálatról kiállított igazolás alapján repülésre alkalmas egészségügyi állapotban van. Abban az esetben,
ha a külföldi egészségügyi állapota indokolja, és ezt az orvosi vizsgálatáról kiállított igazolás alátámasztja, csak
egészségügyi felügyelet és kíséret mellett történhet a kísérése a repülőút teljes időtartama alatt.
20. Az őrzött szálláson kell intézkedni a külföldi soron kívüli orvosi vizsgálatának elvégzésére. Az orvosi igazolást minden
esetben a Frontex által kiadott formanyomtatványon, angol nyelven kell elkészíteni, és a másolatát soron kívül meg
kell küldeni – a kitoloncolás módjától függően – az ORFK IO részére vagy a légi úton történő kitoloncolást foganatosító
rendőri szervnek. Az orvosi igazolás eredeti példányát az őrzött szállásról induló szállítás parancsnoka átadja a kísérés
parancsnokának.
21. A nem őrzött szálláson fogvatartott külföldi szállítását alapesetben az őrzésbiztonságért felelős, egyéb esetben az
eljáró hatóság által felkért rendőri szerv hajtja végre.
5. Kockázatelemzés és kockázatértékelés 22. A légi úton történő kitoloncolásban részt vevő kísérők számát előzetes kockázatelemzés alapján kell meghatározni
olyan módon, hogy annak garantálnia kell a szakszerű, törvényes és biztonságos végrehajtást. Ennek érdekében
a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal (a továbbiakban: BÁH) részéről, a külföldi korábbi és jelenlegi fogva tartási
vagy őrzési helyének vezetőitől, valamint az érintett légitársaságtól be kell szerezni azokat az információkat, amelyek
az utazás megszervezése során a kockázatelemzést segítik.
23. A kockázatelemzés során különösen figyelembe kell venni:
a) a külföldi
aa) állampolgárságát,
ab) nemét,
ac) életkorát,
ad) kommunikációs készségét, vallási felekezetét,
ae) előéletét, esetleges korábbi elítéléseit,
af ) korábbi magatartását,
ag) jelenlegi viselkedését, az aktuális hangulatát negatívan befolyásoló ismert körülményeket; esetleges
sérülését, betegségét, gyógyszerszedését,
ah) pszichés, mentális és fizikai állapotát,
ai) a hatóság döntéseinek kihirdetésekor tapasztalt magatartását, az esetleges jogorvoslati kérelmeket,
aj) utaztatáshoz való hozzáállását, magyarországi családi, üzleti és egyéb figyelembe veendő kötődését;
b) az őrizetben eltöltött időtartamot;
c) a kitoloncolási eljárás várható időtartamát, a tranzitrepülőtereket és országokat;
d) egyéb olyan információkat, amelyek a kitoloncolás sikeres végrehajtására hatással vannak.
24. A kísérők létszámának meghatározását körültekintő és alapos kockázatelemzésnek kell megelőzni. A külföldiről
kialakított összkép alapján a légi úton történő kitoloncolás minősítése lehet:
a) alap kockázatú;
b) közepes kockázatú;
c) magas kockázatú.
25. A cél- és tranzitországokat a kitoloncolás végrehajtása és a külföldi szempontjából is értékelni kell, valamint figyelembe
kell venni a cél- és tranzitországok geopolitikai helyzetét, a kitoloncolás ténylegesen várható időtartamát, különös
tekintettel a célországig történő eljutás várható időtartamára és az egyidejűleg kitoloncolandó külföldiek számára.
26. Közepes kockázatúnak kell minősíteni annak a külföldinek a kitoloncolását, akinek a magatartása átlagos, azonban
a rendelkezésre álló információk alapján számítani lehet arra, hogy a kitoloncolás valamilyen okból meghiúsulhat,
így  különösen személyes és családi körülmények, hátramaradó családtag, egészségügyi állapot, hazatérés során
jelentkező nehézség miatt.
27. Az alap és közepes kockázatú minősítés esetén a külföldi légi úton történő kitoloncolását két kísérő rendőr
igénybevételével kell végrehajtani. A közepes kockázatú minősítés esetén az ennél nagyobb létszámú kísérő
igénybevételét a kísérési tervben indokolni kell.
28. Magas kockázati minősítés esetén legalább három kísérő rendőr igénybevételével kell végrehajtani a külföldi légi
úton történő kitoloncolását, az ennél nagyobb létszámú kísérő igénybevételét a kísérési tervben indokolni kell.
29. A tervezés során figyelemmel kell lenni minden olyan váratlanul bekövetkező eseményre, ami a kitoloncolás
eredményes végrehajtását meghiúsíthatja. Erre tekintettel rendelkezésre kell állnia a kockázatelemzés alapján
szükségesnek ítélt és előre elkészített tartalék tervnek is, amit a meghiúsult végrehajtásból adódó, előre látható
feladatok végrehajtására és kezelésére kell felhasználni.
30. Ha a tervezés során olyan újabb, korábban nem értékelt információ merül fel, ami módosíthatja a kísérők létszámát,
a tervezési fázisban befolyásolhatja a korábbi létszámadatokat, akkor az új információkkal kiegészített kockázatelemzési
folyamatot meg kell ismételni.
6. A légi úton történő kitoloncolásban részt vevők eligazítása
31. A kitoloncolás végrehajtását megelőzően a kísérés parancsnoka eligazítást tart a résztvevő állomány részére, amely
során ismerteti
a) a kitoloncolás végrehajtási időpontjait (külföldiek érkezése vagy átvételének ideje, helye, a légi járat indulása,
célállamba történő érkezése, várható visszaérkezési ideje);
b) a külföldiek létszámát, összetételét (nemek aránya, családok, gyermekek, házastársak);
c) a kockázati minősítést;
d) a különleges bánásmódot igénylő személyek adatait;
e) a rendőri intézkedések és a kényszerítő eszközök alkalmazásának szabályait;
f ) a légi úton történő kitoloncolás menetét, főbb feladatait, a végrehajtás parancsnoki elgondolását;
g) a külföldiek fogadásával járó egyéb feladatokat;
h) a várakozási körletbe szállítás módját, a kísérés rendjét, egyéb feladatait;
i) – amennyiben szükséges – az elkülönítés rendjét a repülőút során;
j) az elkülönítés rendjét a repülőből való kiszállás során;
k) az összeköttetés szabályait.
32. Az eligazítás megkezdésekor ellenőrizni kell a végrehajtó állomány szolgálatellátásra való alkalmasságát, létszámát,
öltözetét, az előírt felszerelések meglétét. A kísérők eligazítása során a biztonsági rendszabályok betartására való
felhívás mellett kiemelten hangsúlyozni kell a művelet során alkalmazandó leghumánusabb és az emberi jogokat és
méltóságot legteljesebb mértékben tiszteletben tartó rendőri magatartás tanúsításával kapcsolatos követelményeket,
valamint az intézkedés biztonságos és határozott végrehajtásának fontosságát. Fel kell hívni a figyelmet arra, hogy
valamennyi olyan magatartás tiltott, amely a külföldit sértheti, provokálhatja.
33. Az eligazításon be kell mutatni a végrehajtó állománynak a kitoloncolásban részt vevőket (BÁH képviselője, tolmács,
egészségügyi biztosítást végző személy, valamint a művelet törvényességét felügyelő ügyész), ismertetni kell
az elérhetőségüket, a feladataikat, az igénybevételük rendjét.
34. Az eligazításon szúrópróbaszerű ellenőrző kérdésekkel fel kell mérni az állomány konkrét feladatismeretének szintjét.
7. A kísérésben részt vevő állomány feladatai 35. A kísérés parancsnoka felelős:
a) a külföldi és a kísérők ellátásának előírások szerinti biztosításáért, a szükséges előzetes egyeztetések
végrehajtásáért;
b) a felkészülés szakaszában a külföldire vonatkozó, a kísérés sikeres végrehajtását befolyásoló információk
beszerzéséért, pontosításáért;
c) a külföldivel kapcsolatban a fokozott ruházatátvizsgálás, az utasbiztonsági ellenőrzés végrehajtásáért;
d) a humánus és emberséges bánásmód betartásáért;
e) a kitoloncolás során a kényszerítő eszközök szükség szerinti alkalmazásának elrendeléséért;
f ) a repülőtérre történő kiszállítást követően a külföldi tájékoztatásáért az utasbiztonsági ellenőrzés tényéről,
menetéről, az ott végrehajtandó tevékenységről;
g) a rendkívüli események megelőzéséért, felszámolásáért, az ehhez kapcsolódó jelentési kötelezettségek
végrehajtásáért;
h) az együttműködés rendjének megszervezéséért;
i) a rábízott anyagi technikai eszközök megfelelő használatáért, megőrzéséért.
36. A kísérők feladatai:
a) a kísérés parancsnokának utasításai szerinti feladatok végrehajtása;
b) a rábízott külföldi kísérése és őrzése.
37. A kísérők öltözete olyan zárt polgári öltözet, amely kulturált, kényelmes, és a kényszerítő intézkedések foganatosítását,
illetve kényszerítő eszköz alkalmazását a kísérő nemétől függetlenül a legcsekélyebb mértékben sem akadályozza.
A kísérők a légi úton történő kitoloncolás során csak a legszükségesebb tárgyakat tarthatják maguknál. A repülőgép
fedélzetére nem lehet felvinni repülésbiztonsági szempontból tiltott dolgot.
38. A munkafolyamatot úgy kell kialakítani, hogy a kitoloncolási eljárás bármely szakaszában a külföldi valamennyi
csomagja vele együtt mozogjon az őrzött szállástól a célállomásig.
39. A légi járat felszállását követően a repülőgép kapitányának jelzésére a kísérők kikapcsolhatják biztonsági öveiket, a
külföldit azonban – amennyiben a külföldi mozgatása nem elengedhetetlen – bekötve kell tartani. Az utazás tartama
alatt a külföldi csak olyan italt kaphat, amelyet a kísérés parancsnoka engedélyez. Étkezéshez a külföldi csak műanyag
evőeszközt használhat.
8. A külföldön bekövetkező rendkívüli események kezelése 40. A kitoloncolás során külföldi állam területén bekövetkezett rendkívüli esemény – így különösen szökés, támadás,
önkárosítás, kísérő sérülése, külső személy sérülése, anyagi kár okozása, halál, kényszerleszállás, járattörlés – során
a) a rendkívüli esemény bekövetkezése esetén a kísérő erők önerejéből azonnali intézkedést kell foganatosítani
annak megszüntetésére, felszámolására;
b) ha a rendkívüli esemény azonnal megoldható, akkor annak végeztével a kialakult helyzet körülményeiről és
a tett intézkedésekről a kísérés parancsnoka azonnal szóbeli jelentést tesz a közvetlen vezetője részére;
c) amennyiben önerőből a kialakult helyzetet nem lehet kezelni vagy megoldani, segítséget kell kérni a külföldi
hatóságoktól, esetlegesen a helyszínen tartózkodó civilektől, így különösen a repülőgép személyzetétől,
orvostól, repülőtéri személyzettől;
d) a rendkívüli esemény jellegéből adódóan – amennyiben szükségszerű és lehetséges – segítségkérés céljából
fel kell venni a kapcsolatot az illetékes magyar külképviselettel.
41. A kísérés parancsnoka a rendkívüli esemény bekövetkezésének körülményeiről, a kialakult helyzet kezeléséről, a tett
intézkedésekről, az esetlegesen közreműködő szervek tevékenységéről a hazaérkezést követő munkanapon írásos
jelentést tesz. A jelentéshez mellékelni kell a rendkívüli esemény és az intézkedés során keletkezett vagy rendelkezésre
bocsátott dokumentumokat, így különösen az orvosi jelentéseket, a légitársaság igazolását, a külföldi hatóságok
jelentéseit.
9. A légi úton történő kitoloncolás végrehajtása tapasztalatainak gyűjtése, elemzése, értékelése
42. A légi úton történt kitoloncolás végrehajtását követően a kísérés parancsnokának írásbeli jelentéstételi kötelezettsége
magába foglalja a legfontosabb történeti tények rögzítését, amelynek keretében:
a) ki kell térni a végrehajtásban részt vevők tevékenységének értékelésére;
b) be kell mutatni a kitoloncolási eljárást elősegítő vagy hátráltató tényezőket;
c) javaslatot kell tenni a tapasztalatok felhasználására a további kitoloncolások tervezése, szervezése és
végrehajtása során. III. FEJEZET
MENETREND SZERINTI POLGÁRI LÉGI JÁRATTAL TÖRTÉNŐ KITOLONCOLÁS
43. Amennyiben a légi úton történő kitoloncolás célországába nincs tervezett közös visszatérési művelet, és csak kisszámú
– legfeljebb 1–3 fő – külföldi kitoloncolása szükséges, a kitoloncolást menetrend szerinti polgári légi járattal kell
megszervezni.
44. A kitoloncolást elsősorban közvetlen légi járattal kell megszervezni. Ha közvetlen légi járat nem áll rendelkezésre,
olyan tranzitútvonalat kell kijelölni, ami nem növeli a kockázati minősítés szintjét.
10. A kísérési terv 45. Az RRI Légitolonc Alosztály vezetője valamennyi kíséréshez kísérési tervet készít, amit az RRI rendészeti
igazgatóhelyettese hagy jóvá.
46. A kísérési terv az alábbiakat tartalmazza:
a) a végrehajtás elgondolását;
b) a kitoloncolásról rendelkezésre álló adatokat;
c) a kitoloncolás okát, célországát, útvonalát, időpontját, az igénybe vett járműveket, a légi járat menetrendjét;
d) a kitoloncolás végrehajtásának időszámvetését;
e) az eligazítás helyét, időpontját, az eligazítást tartó személy nevét;
f ) a külföldi adatait;
g) a biztonsági kockázat értékelését, minősítését, a szükséges kísérői létszámot és ennek indoklását;
h) a parancsnoki és a kísérő állomány adatait, járandóságát, kötelmeit, feladatait;
i) a kitoloncolásban részt vevő BÁH képviselő, egészségügyi személyzet, tolmács, ügyész adatait;
j) a ruházat- és csomagátvizsgálás, valamint az előzetes biztonsági ellenőrzések rendjét;
k) a külföldivel szembeni eljárási rendet a repülőgép fedélzetén;
l) a kényszerítő eszközök alkalmazásának szabályait;
m) a külföldivel történő kommunikáció rendjét;
n) a tranzit- és a célállamban működő magyar külképviseletek, helyi hatóságok elérhetőségeit;
o) a feladat végrehajtásában részt vevők feladatait;
p) a jogsértés esetén követendő magatartási szabályokat;
q) a speciális biztonsági rendszabályokat;
r) a rendkívüli események bekövetkezése során követendő eljárási rendet;
s) a kapcsolattartás és a jelentési kötelezettségek rendjét.
11. A menetrend szerinti polgári légi járattal történő kitoloncolás végrehajtására vonatkozó
speciális szabályok
47. Az eljáró hatóság – az ORFK IO-nak a kitoloncolás időpontjáról szóló tájékoztatása alapján – intézkedik:
a) a külföldi őrizetből történő szabadítására;
b) a kitoloncolás végrehajtásának legalább harminchat órával a végrehajtás előtti kihirdetésére;
c) az ORFK IO-val egyeztetve a kijelölt rendőri szervvel a külföldinek – a kitoloncolás megkezdése előtt legalább
huszonnégy órával – az RRI őrzött szállására szállíttatására.
48. A külföldinek a repülőtérre történő szállítására kényszerszállító gépjárművet, ennek hiányában speciálisan kialakított
szolgálati szállítójárművet kell igénybe venni.
49. A külföldi repülőtérre történő szállítása során a szolgálati gépjárműbe történő beszálláskor a kísérés parancsnoka
dönt a kísérők elhelyezkedéséről. A kísérőket úgy kell elhelyezni, hogy a külföldi mozgását minden oldalról megfelelő
módon kontrollálni tudják, és az esetleges támadási vagy szökési kísérletet meg tudják akadályozni.
50. A kiszállításban igénybe vett szolgálati gépjármű állománya köteles a légi járat indulásáig a helyszínen várakozni,
és csak akkor hagyhatja el a repülőtér területét, ha erre a kísérés parancsnokától utasítást kapott, vagy meggyőződött
a légi járat sikeres elindulásáról.
51. A gépjárműbe történő beültetés előtt a külföldivel – a kísérők kétoldalú biztosítása mellett – el kell helyeztetni
a  csomagját a gépjármű csomagtartójában. A személy beültetése során a kísérőknek két oldalról kell biztosítani
a  biztonságos beszállást, ezt követően gondoskodni kell a külföldi biztonsági övének bekötéséről, valamint arról,
hogy a gépjármű ajtaját a külföldi ne tudja belülről kinyitni.
52. A kísérők a külföldi gépjárműbe történő beültetését követően felváltva helyezik el a csomagjaikat a jármű
csomagtartójában.
53. A külföldi poggyászának és ruházatának repülésbiztonsági ellenőrzését más utasokéval megegyező módon kell
végrehajtatni. A repülőtérre történő kiszállítást követően a külföldit tájékoztatni kell az utasbiztonsági ellenőrzés
tényéről és menetéről.
54. A kísérés parancsnokának a repülőgépre történő beszállás előtt fel kell vennie a kapcsolatot a repülőgép kapitányával,
a másodpilótával vagy a vezető légi utaskísérővel a kísérés biztonsági részleteinek – így különösen a be- és kiszállás
módja, ültetés, a gépen alkalmazható kényszerítő eszközök, az alkalmazásuk módja, menet közbeni utasításadás
rendje – egyeztetése céljából.
55. A repülőgépre lehetőleg mindig elsőként, az utazóközönség beszállításának megkezdése előtt kell beszállni. A kísérés
parancsnoka határozza meg az ülési sorrendet olyan módon, hogy a kísérők képesek legyenek a külföldit
megakadályozni esetleges támadó, illetve önkárosító magatartásában.
56. Lehetővé kell tenni, hogy az ülésekhez való megérkezést követően a külföldi elhelyezze a kézipoggyászát
a tárolórekeszekben.
57. A külföldi biztonsági övét a kísérők kapcsolják be. Ameddig a repülőgép folyosóján történő közlekedés akadályozása
nélkül lehetséges, a kísérőknek – a gyorsabb reagálás érdekében – a repülőgép indulásáig állva kell várakozniuk.
58. Ha a repülőgépen még az elindulást megelőzően a külföldi agresszív magatartást tanúsít, nem együttműködő, vagy
egyéb aktív vagy passzív ellenállása és viselkedése miatt az utazást veszélyeztetné, a repülőutat nem lehet megkezdeni,
és a repülőgépet el kell hagyni.
59. Ha a repülőutat nem lehetett megkezdeni, a kísérők a külföldit visszaszállítják az RRI őrzött szállására, egyúttal
a kísérés parancsnoka szóban jelenti az eseményt az RRI Légitolonc Alosztály vezetőjének. A RRI Légitolonc Alosztály
vezetője az RRI ügyeleti szolgálatán keresztül intézkedik munkaidőben a BÁH Idegenrendészeti Igazgatóság
Kényszerintézkedési és Kiutaztatási Osztály (a továbbiakban: BÁH KKO) és az ORFK IO, munkaidőn kívül BÁH ügyelete
és az ORFK Főügyelet értesítésére a repülőút megszakításáról.
60. A leszállást követően lehetővé kell tenni, hogy a külföldi magához vegye kézipoggyászát, majd ellenőrizni kell,
hogy a külföldi vagy a kísérők valamennyi csomagjukat magukhoz vették-e.
61. A repülőgépből történő kiszállás során a kísérők a külföldi közrefogásával biztosítják a repülőgép elhagyását.
62. A BÁH képviselője jelenlétének hiányában a külföldit a kísérés parancsnoka adja át a célország hatósága képviselőjének.
63. Ha a célországba történő megérkezésekor a célország hatóságának képviselője megtagadja a személy átvételét,
a kísérés parancsnoka mobiltelefonon jelenti az eseményt az RRI ügyeleti szolgálatának, valamint az RRI Légitolonc
Alosztály vezetőjének, és a további intézkedésig megszervezi a külföldi biztonságos őrzését.
64. Ha a BÁH képviselője nem tartózkodik a helyszínen, az RRI Légitolonc Alosztály vezetője értesíti a külföldi átvételének
megtagadásáról a BÁH KKO-t.
IV. FEJEZET
A CHARTERJÁRATTAL TÖRTÉNŐ KITOLONCOLÁS SZABÁLYAI 65. A charterjárat tervezésekor az egyéni kockázatelemzésen túl el kell végezni az egész műveletre vonatkozó
kockázatelemzést is, különösen az állampolgársági, nemenkénti összetétel, célország helyzete, műveleti időtartam
hossza figyelembevételével.
66. A teljes kísérői kontingens – kísérők és beavatkozók – létszámát a kockázatelemzés eredménye alapján kell
megállapítani. A kísérői létszámot az általános szempontok szerint lefolytatott értékelést követően egyedileg kell
megállapítani, figyelemmel arra, hogy a kísérői létszám nem lehet kevesebb a külföldiek létszámánál.
67. A charterjárat ülőhelyei a kockázatelemzés eredményének figyelembevételével tölthetők fel külföldivel.
12. Beavatkozó csoport 68. A közvetlenül a külföldiek mellé rendelt kísérői létszámon felül beavatkozó csoportot kell biztosítani, amelynek
létszáma függ a charterjárat típusától, vészkijáratainak és ülőhelyeinek számától, a külföldiek számától, nem és kor
szerinti összetételétől és állampolgárságától, valamint a tervezett utazás időtartamától.
69. A beavatkozó csoport feladatai:
a) folyamatosan ellenőrzik a külföldiek létszámát a repülőtérre történő kiszállítás során, az utasbiztonsági
ellenőrzés után történő átvételnél, a repülőgépbe történő beszállításnál, valamint a repülőgép fedélzetén,
közvetlenül annak indulása előtt;
b) elvégzik a repülőgép biztonsági ellenőrzését és átvételét a repülőút megkezdése előtt;
c) a beszállítás megkezdésekor végrehajtják a külföldiek repülőgépre történő felszállításának és leültetésének
koordinálását, irányítását;
d) utazás közben ellátják a külföldiek repülőgépen lévő mellékhelyiségekbe történő kísérését, felügyeletét;
e) rendkívüli esemény bekövetkezésekor segítséget nyújtanak a közvetlenül a külföldiek mellé rendelt kísérőknek;
f ) a megérkezést követően ismét végrehajtják a repülőgép biztonsági ellenőrzését.
70. A beavatkozó csoport tagjait úgy kell elhelyezni a repülőgépen, hogy elsősorban a vészkijáratok melletti ülőhelyeken
foglaljanak helyet, párosával, egyenletesen elosztva a repülőgép fedélzetének biztonsági zónáit is figyelembe véve.
71. A rendészeti országos rendőrfőkapitány-helyettes a charterjárattal kapcsolatos – a résztvevő szerveknek szóló –
feladatszabást ad ki. A feladatszabás tartalmazza:
a) a légi úton történő kitoloncolás időpontját, helyszínét;
b) a külföldiek, a kísérők és egyéb közreműködő személyek számát;
c) a légi járat indulási és érkezési időpontját;
d) a kísérés parancsnokának nevét, rendfokozatát, beosztását, elérhetőségét;
e) a kitoloncolási művelet koordinálására kijelölt személy nevét, rendfokozatát, beosztását, elérhetőségét;
f ) a végrehajtásban érintett állomány vezetői részére megtartott, területbejárással egybekötött eligazítás
időpontját, helyszínét;
g) a kísérő állomány öltözetét, egyéni és speciális felszereléseit, járandóságainak biztosítását a biztosításra
intézkedni kötelezettek megnevezésével;
h) a kísérő állomány beérkezésének időpontját;
i) az utasbiztonsági ellenőrzés menetét, helyszíneit;
j) az utaslista (toloncolt személyek és kísérők) véglegesítésének időpontját, az ORFK IO részére történő
megküldésének határidejét. 72. Az ORFK IO a feladatszabás alapján:
a) összeállítja és véglegesíti a külföldiek névjegyzékét, melynek elején mindig a családok, házaspárok, nők
és a különleges bánásmódot igénylő személyek szerepelnek, illetve intézkedik tartalék utasok kijelölésére is;
b) a kitoloncolási művelet koordinálási feladataira az ORFK IO állományából egy főt kell kijelölni (a továbbiakban:
ORFK IO koordinátor);
c) visszafogadási egyezmény alkalmazásával végrehajtott kitoloncolási művelet esetén beszerzi a szükséges
hazatérési okmányokat (a tartalék utasok részére is);
d) biztosítja az információcserét és folyamatos kapcsolattartást az illetékes külképviseletekkel és hatóságokkal.
73. A charterjárattal történő kitoloncolásra az RRI Légitolonc Alosztály vezetője által készített kísérési tervet az RRI
igazgatója hagyja jóvá. A kísérési terv a 46. pontban foglaltakon túl tartalmazza:
a) a kísérés parancsnokának és helyettesének kijelölését az RRI állományából;
b) előzetes egyeztetés alapján az együttműködés rendjét a kitoloncolásban érintett szervekkel, a közösen
végrehajtandó feladatokat;
c) a kitoloncolásban részt vevő szervek kapcsolattartóinak nevét, elérhetőségét;
d) a feladatok végrehajtásának időpontjait;
e) a külföldiek, a kísérők és a beavatkozó csoport létszámát, összetételét;
f ) az ültetési rendet.
74. A külföldiek névjegyzékét az utazás előtt legalább 48 órával véglegesíteni kell, azon változtatni csak indokolt esetben
– így különösen betegség, repülésre alkalmatlan állapot fennállásakor – lehet. A külföldiek névjegyzékében tervezett
valamennyi változtatásról azonnal értesíteni kell az ORFK IO koordinátorát, aki egyeztet az illetékes idegenrendészeti
hatósággal és őrzött szállással a megüresedett hely feltöltésére, a szükséges intézkedések megtétele érdekében.
75. A feladott csomagok azonosíthatóságának biztosítása érdekében az őrzött szállás vezetője intézkedik a csomagok
felcímkézésére, lehetőség szerint a repülőtéri földi kiszolgáló társaság által biztosított speciális csomagcímke
használatával. A csomagcímkék beszerzése érdekében az őrzött szállás vezetője a kitoloncolási eljárást megelőzően
legalább egy héttel felveszi a kapcsolatot az RRI Idegenrendészeti Osztályának vezetőjével.
76. Az őrzött szállásokról az RRI őrzött szállására történő utazás idejére az őrzött szállás vezetője – a speciális biztonsági
szempontok figyelembevételével – a külföldieket személyenként palackozott ivóvízzel és műanyag pohárral, valamint
olyan előrecsomagolt élelmiszerrel látja el, amelynek elfogyasztása nem igényel segédeszközt.
77. A charterjárattal történő kitoloncolás esetén a Rendőrség állományába tartozó kísérők a célállomásra történő
megérkezésig folyamatosan viselik a 08. mintájú jól láthatósági átvetőt.
78. A charterjárattal történő kitoloncolást megelőzően a kísérés parancsnoka – akadályoztatása esetén az RRI
Idegenrendészeti Osztály vezetője – a műveletben érintett hatóságok és szervezetek képviselőinek részvételével
helyszínbejárást tart, ahol előzetesen ismerteti a művelet teljes folyamatát és az egyes hatóságok, szervezetek
feladatait.
79. Több őrzött szállásról történő szállítás esetében a repülőtérre történő beérkezést úgy kell meghatározni, hogy
a szállítójárművek beérkezése között legyen elegendő idő a külföldiek kiszállítására és az utasbiztonsági ellenőrzés
végrehajtására. Az őrzött szállások szállítójárművei csak a légi járat felszállását követően vagy a kísérés parancsnokának
engedélye alapján indulhatnak vissza szolgálati helyükre.
80. A szállítójárművekből történő kiszállítás gördülékeny végrehajtása érdekében azt az utaslista szerinti sorrendben kell
végezni, a külföldiek csomagjait és letétként kezelt értékeit tartalmazó borítékokat még az őrzött szállásról történő
indulás előtt ennek megfelelően kell sorba rakni.
81. A külföldieket kis csoportokban kell bekísérni a terminálba, megfelelő létszámú kísérővel, a biztosítás szabályainak
figyelembevételével.
82. A kísérők a szállítójárművek beérkezésétől a biztonsági ellenőrzés alatt a várakozási körletbe érkezésig nem
dohányozhatnak, és ezt a külföldieknek sem lehet megengedni. Ezt követően a dohányzást a kísérés parancsnoka
a  kijelölt helyen engedélyezheti, és megszervezi annak ütemezett, biztonságos végrehajtását, az őrzésbiztonsági
feladatok maradéktalan teljesítése érdekében meghatározza a kísérők dohányzásának rendjét.
83. A charterjárattal végrehajtott kitoloncolásnál – a műveleti terület nagy kiterjedésére tekintettel – a kialakított
csoportok vezetői a feladatok végrehajtásáról, illetve minden lényeges tényről, körülményről folyamatosan
tájékoztatják a kísérés parancsnokát.
84. A kísérés parancsnoka határozza meg a beszállás rendjét, a beszállást zárt utaslépcső használatával kell végrehajtani.
85. A kísérés parancsnoka határozza meg, hogy a repülőgép fedélzetén a külföldiek milyen okból és milyen ütemben
hagyhatják el ülőhelyüket, amely során figyelemmel kell lenni arra, hogy egyszerre csak egy külföldi hagyhatja el
ülőhelyét, akit két kísérőnek kell kísérnie. Ha a külföldinek csak egy kísérője van, a második kísérőt a beavatkozó
csoport tagjai közül kell kijelölni.
V. FEJEZET
KÖZÖS VISSZATÉRÉSI MŰVELETEK VÉGREHAJTÁSA 13. Közös szabályok
86. A kísérői létszámot az általános szempontok szerint lefolytatott értékelést követően egyedileg kell megállapítani
figyelemmel arra, hogy a kísérői létszám nem lehet kevesebb a külföldiek létszámánál.
87. A közös visszatérési művelet során a Rendőrség állományába tartozó kísérők a célállomásra történő megérkezésig
folyamatosan viselik a Frontex által rendszeresített mellényt, annak rendelkezésre bocsátásáig a 08. mintájú jól
láthatósági átvetőt.
14. A magyar szervezésben végrehajtott közös visszatérési művelet speciális szabályai
88. Szervező tagállamként a kísérés parancsnoka mellett ki kell jelölni művelet parancsnokot is.
89. A művelet parancsnoka:
a) felelős a csatlakozni kívánó nemzeti kontingensek érkezésének, fogadásának végrehajtásáért,
a kontingenseknek a járatra történő beszállításának végrehajtásáért;
b) koordinálja az érkező, csatlakozó kontingensek repülőgépei földi kiszolgálóinak közös tevékenységét;
c) a művelet során a résztvevő tagállamok megérkezését követően a műveletben érintett nemzeti kísérés
parancsnokoknak ismerteti a legfontosabb tudnivalókat és rendszabályokat;
d) biztosítja a csatlakozó kontingensek kísérői és az általuk kísért külföldiek részére az indulási időpontig
a kulturált és biztonságos pihenési lehetőséget, szükség esetén az élelem és ivóvíz nyújtásával;
e) intézkedik az egészségügyi biztosítás megszervezésére, szükség esetén az egyes tagállamok orvosi csoportjai
közötti átadás-átvételi folyamat biztosítására;
f ) a közös művelet eredményes végrehajtását követően értékeli a művelet egészét, belefoglalva a résztvevő
tagállamok tevékenységével kapcsolatos tapasztalatait is. 15. A más tagállam által szervezett közös visszatérési művelet speciális szabályai
90. A más tagállam által szervezett légi úton történő kitoloncoláshoz a Rendőrség csatlakozhat:
a) menetrendszerinti polgári légi járattal;
b) szárazföldi úton történő kiutazással;
c) saját vagy más tagállam által szervezett charterjárattal;
d) budapesti útmegszakítás során.
91. A közös visszatérési művelet végrehajtására előzetesen egyeztetett időpontok és menetrendi adatok szerint kerülhet
sor. Művelet parancsnokot és beavatkozó csoportot nem kell kijelölni.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 92. Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
93. A rendőri szervek vezetői az utasítás hatálybalépését követő 60 napon belül az utasításban foglaltakra tekintettel
felülvizsgálják és szükség szerint módosítják a szervezeti és működési szabályzatukat és az érintett szervezeti elemek
ügyrendjeit, valamint a tárgykörben kiadott belső normáikat.
94. A rendőri szervek vezetői intézkednek az érintett állománynak az utasításban foglaltak dokumentált módon történő
oktatására, első alkalommal az utasítás hatálybalépését követő 60 napon belül, majd ezt követően évente legalább
egy alkalommal.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
65/2016. (VI. 7.) ME határozata főiskolai tanár kinevezéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27.  § (3)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére –
dr. Latorcai Csabát – 2016. május 25-ei hatállyal –
főiskolai tanárrá kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök