text:
13/2019. (VI. 13.) KKM utasítása egyes elismerések, vezetői dicséretek és a soron kívüli rangadományozás részletes szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában foglalt jogkörömben eljárva, figyelemmel
a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény rendelkezéseire a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az  utasítás hatálya a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) alapján
a Külgazdasági és Külügyminisztériummal (a továbbiakban: minisztérium) kormányzati szolgálati jogviszonyban álló
kormánytisztviselőkre, politikai szolgálati jogviszonyban politikai felsővezetőkre, politikai vezetőkre, politikai
tanácsadókra, biztosi jogviszonyban álló személyekre, valamint a  kormányzati igazgatási szervek munkavállalóira
(a továbbiakban: munkatárs) terjed ki.
2. § Jelen utasítás szabályozza
a) a  rangadományozás és ranghasználat részletes szabályairól szóló 6/2016. (X. 12.) KKM rendelet
[a továbbiakban: 6/2016. (X. 12.) KKM rendelet] szerinti soron kívüli rangadományozás, és a külgazdasági és
külügyminiszter által adományozható elismerésekről szóló 1/2014. (VII. 30.) KKM rendelet [a továbbiakban:
1/2014. (VII. 30.) KKM rendelet] szerinti egyes elismerések adományozásával összefüggő részletes
szabályokat, valamint
b) az  1.  § hatálya alá tartozó személyek részére adományozható vezetői dicséreteket és adományozásuk
szabályait.
2. A külgazdasági és külügyminiszter által adományozható egyes elismerések kezdeményezésének
és adományozásának részletes szabályai
3. § A  Külgazdasági és Külügyminisztérium Kiváló Külgazdasági Attaséja Kitüntető Oklevél adományozását önállóan
vagy a külképviselet vezetőjének javaslatára
a) az 1/2014. (VII. 30.) KKM rendelet 12/D. § (2) bekezdés a)–c) pontjai szerinti esetekben az export növeléséért
felelős helyettes államtitkár,
b) az 1/2014. (VII. 30.) KKM rendelet 12/D. § (2) bekezdés d) pontjában meghatározott esetben a beruházások
ösztönzéséért felelős helyettes államtitkár
kezdeményezi a miniszternél. 4. § (1) A  szervezeti egységek és a  külképviseletek vezetői a  jutalmazási alkalmat megelőzően legalább 60 nappal,
de legkésőbb
a) a tárgyév január 20. napjáig a március 15-i nemzeti ünnep alkalmából javasolt,
b) a tárgyév szeptember 10. napjáig az október 23-i nemzeti ünnep alkalmából javasolt
munkatársak névsorát – rövid, tényszerű, de részletesen alátámasztott indokolással ellátva – elektronikus formában
küldik meg a helyettes államtitkári titkárságok, illetve államtitkári titkárságok vezetői részére az 1. melléklet szerinti
táblázat alkalmazásával.
(2) Az államtitkárok és a helyettes államtitkárok titkárságai az 1. melléklet szerinti táblázat alapján összesítik a szervezeti
egységek és a  külképviseletek által felterjesztett javaslatokat. A  helyettes államtitkárságok és az  államtitkárságok
kizárólag a  közigazgatási államtitkár által meghatározott mértékű keretre, azonos számban tehetnek konkrét
személyi javaslatot tartalmazó jutalmazási javaslatot legkésőbb a tárgyév február 10. napjáig a március 15-i, illetve
szeptember 20. napjáig az október 23-i nemzeti ünnepet megelőzően.
(3) A  minisztérium humánpolitikáért felelős szakterülete az  államtitkárságok és a  helyettes államtitkárságok által
megküldött javaslatokat összesíti, és jóváhagyás céljából továbbítja a  közigazgatási államtitkár részére legkésőbb
a  tárgyév február 20. napjáig a  március 15-i, illetve szeptember 30. napjáig az  október 23-i nemzeti ünnepet
megelőzően.
3. A vezetői dicséret és a soron kívüli rang adományozásának és kiadmányozásának rendje
5. § (1) Vezetői dicséretben a  legalább kétéves politikai szolgálati jogviszonnyal, kormányzati szolgálati jogviszonnyal,
biztosi szolgálati jogviszonnyal rendelkező, kiemelkedő munkát végző munkatárs részesíthető. Politikai szolgálati
jogviszonyban álló politikai vezető, államtitkár, illetve kormányzati szolgálati jogviszonyban álló szakmai
felsővezető, szakmai vezető részére a (3) bekezdés szerinti vezetői dicséret nem adható.
(2) A vezetői dicséretek adományozásánál be kell tartani a fokozatosság és arányosság elvét. Vezetői dicséret kizárólag
a Kit. szerinti teljesítményértékelés alapján kiemelkedő munkát végző munkatársak részére adományozható.
(3) Vezetői dicséretként adományozható:
a) Államtitkári Dicséret,
b) Helyettes Államtitkári Dicséret,
c) Főosztályvezetői Dicséret,
d) Külképviselet-vezetői Dicséret.
(4) Államtitkári Dicsérettel 386 500 forint, Helyettes Államtitkári Dicsérettel 309 200 forint összegű pénzjutalom jár.
 (5) A (3) bekezdés c)–d) pontja szerinti vezetői dicsérettel pénzjutalom nem jár.
6. § (1) Vezetői dicséretre és soron kívüli rangemelésre
a) belföldön a  foglalkoztató önálló szervezeti egység vezetőjének javaslatára az  önálló szervezeti egységet
irányító helyettes államtitkár, annak hiányában államtitkár,
b) külképviseleten – kivéve gazdasági munkakört betöltő személy esetén – a  misszióvezető javaslatára
a külképviseletet felügyelő helyettes államtitkár, annak hiányában államtitkár,
c) külképviseleten gazdasági munkakört betöltő személy esetén a  külképviseletet felügyelő főosztályvezető,
annak hiányában helyettese,
d) a  szervezeti egységek vezetői és a  misszióvezetők tekintetében az  államtitkár, illetve a  felügyelő helyettes
államtitkár
tesz javaslatot. (2) A  főosztályvezető, illetve a  külképviselet vezetője az  általa irányított szervezeti egység munkatársainak saját
hatáskörben Főosztályvezetői, illetve Külképviselet-vezetői Dicséretet adhat.
(3) A  6/2016. (X. 12.) KKM rendelet 1.  § a)  pontja szerinti kihelyezettek esetében soron kívüli rangadományozásra
a március 15-ei, illetve az október 23-ai nemzeti ünnepek alkalmából kerülhet sor.
7. § (1) Pénzjutalommal járó vezetői dicséret kizárólag jelen utasítás szerint jóváhagyott pénzügyi keret terhére nyújtható.
 (2) A közigazgatási államtitkár
a) jóváhagyja a vezetői dicséretekre fordítható pénzügyi keret mértékét,
b) meghatározza – az  a)  pont szerinti pénzügyi keret, valamint az  egyes szervezeti egységek állományi
létszámának figyelembevételével – az évente adható vezetői dicséretek számát, és
c) vezeti a vezetői dicséretek nyilvántartását.
(3) A gazdasági ügyekért felelős helyettes államtitkár az (1) bekezdés szerinti vezetői dicséretekre fordítható pénzügyi
keret mértékére vonatkozó javaslatát legkésőbb a  tárgyévet megelőző év december 10. napjáig teszi meg
a közigazgatási államtitkár részére.
(4) A  közigazgatási államtitkár a  vezetői dicséretekre fordítható pénzügyi keret mértékét legkésőbb a  tárgyévet
megelőző év december 31. napjáig jóváhagyja.
(5) A  (2)  bekezdés b)  pontja szerinti mértéken felül Államtitkári Dicséret, illetve Helyettes Államtitkári Dicséret
adományozására a miniszter vagy közigazgatási államtitkár külön engedélyével kerülhet sor.
(6) Ugyanazon munkatársnak miniszteri dicséret legfeljebb háromévente egy alkalommal, államtitkári, illetve helyettes
államtitkári dicséret kétévente egy alkalommal adható.
8. § A vezetői dicséretet írásba kell foglalni, és azt a jutalmazottnak – a 4. alcímben foglaltak szerint – át kell adni.
9. § Kiadmányozásra
a) Miniszteri Dicséret tekintetében a miniszter,
b) Államtitkári Dicséret és Helyettes Államtitkári Dicséret tekintetében a közigazgatási államtitkár
jogosult.
4. A miniszteri elismerés és a vezetői dicséret átadása
10. § (1) Az  1/2014. (X. 12.) KKM rendelet 2.  § (2)  bekezdés a)–f ) és h)–i)  pontja szerinti elismerések átadására ünnepélyes
keretek között kerül sor.
(2) Az  Államtitkári Dicséret, Helyettes Államtitkári Dicséret átadását az  illetékes államtitkári titkárság, illetve helyettes
államtitkári titkárság szervezi meg.
(3) A  vezetői dicséretek átadására évente két alkalommal, a  március 15-i és október 23-i nemzeti ünnep alkalmából
kerül sor.
(4) A vezetői dicséretek átadásának rendjéről a miniszter jelen §-ban foglaltaktól eltérően is rendelkezhet.
11. § (1) A  10.  § (1)  bekezdése szerinti elismerések és a  vezetői dicséretek ünnepélyes átadásának megszervezéséért
a protokoll feladatok ellátásáért felelős szervezeti egység felelős.
(2) Az  1/2014. (X. 12.) KKM rendelet 2.  § (2)  bekezdés h)  pontja szerinti elismerés átadásának megszervezésébe
a protokoll feladatok ellátásáért felelős szervezeti egységet be kell vonni.
(3) A Főosztályvezetői, illetve a Külképviselet-vezetői Dicséretet a főosztályvezetők, illetve a misszióvezetők készítik el,
látják el aláírásukkal, és adják át az érintett munkatársaknak a 2. mellékletben található minta alkalmazásával.
(4) A  minisztérium humánpolitikáért felelős szakterülete a  miniszteri és közigazgatási államtitkári döntést követően
– az üzemeltetésért felelős szervezeti egység közreműködésével – gondoskodik a szükséges mennyiségű oklevél és
átadó mappa megrendeléséről.
(5) Az elkészült okleveleket a minisztérium humánpolitikáért felelős szakterülete megküldi aláírásra az érintett vezető
részére.
(6) Az 1/2014. (VII. 30.) KKM rendelet alapján nemzeti ünnep alkalmából elismerésben, valamint jelen utasítás alapján
vezetői dicséretben részesített munkatársak névsorát a  minisztérium humánpolitikáért felelős szakterülete
a minisztérium belső honlapján közzéteszi.
5. Záró rendelkezések 12. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
13. § Hatályát veszti az elismerési és jutalmazási formákról a Külügyminisztériumban című 17/2004. KüM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1506/2017. (VIII. 11.) Korm. határozata a tatabányai Szent Borbála Kórház Modern Városok Program keretében történő fejlesztésének támogatásáról.
A Kormány a Magyarország Kormánya és Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1240/2016. (V. 13.) Korm. határozat 9. pontja és 10. pont b) alpontja végrehajtása
érdekében
 1. egyetért azzal, hogy a  tatabányai Szent Borbála Kórház fejlesztése program állami beruházás keretében,
mindösszesen legfeljebb 5 900 570 000 forint értékben kerüljön megvalósításra, amely magában foglalja a Kórház
modernizálását, egy új épületszárny megépítését, a  Gőzfürdő központi telephelyre való beköltöztetését, továbbá
a tatai Szent Erzsébet Rehabilitációs Szakkórház fekvőbeteg-ellátó egysége átköltöztetését (a továbbiakban együtt:
fejlesztési program) az alábbi ütemezés szerint:
a) a 2017. évben 312 350 000 forint,
b) a 2018. évben 2 440 000 000 forint,
c) a 2019. évben 2 097 050 000 forint,
d) a 2020. évben 1 051 170 000 forint;
2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a fejlesztési program megvalósításáról a tatabányai
Szent Borbála Kórház útján;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatos 3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva a  fejlesztési program megvalósításához 2017. évben szükséges 312 350 000 forint
átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: 2017. évi Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 10. Gyógyító-megelőző
ellátás szakintézetei cím, 2. Gyógyító-megelőző ellátás intézetei alcím javára, a  2017. évi Kvtv. 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok
Program jogcímcsoport terhére, az 1. melléklet szerint;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  fejlesztési program
megvalósításához 2018. évben szükséges 2 440 000 000 forint – a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: 2018. évi Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
10. Gyógyító-megelőző ellátás szakintézetei cím, 2. Gyógyító-megelőző ellátás intézetei alcím javára, a  2018. évi
Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére történő – átcsoportosítása céljából nyújtsanak be előterjesztést
az Áht. 33. § (2) bekezdése szerinti döntés kezdeményezése érdekében;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2018. évi Kvtv. végrehajtása során, a finanszírozási szükséglet felmerülésének időpontjában
5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – gondoskodjon
a fejlesztési program
a) 2019. évi megvalósításához szükséges 2 097 050 000 forint forrás biztosításáról a  2019. évi központi
költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében,
b) 2020. évi megvalósításához szükséges 1 051 170 000 forint forrás biztosításáról a  2020. évi központi
költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
 a b) alpont tekintetében a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
133/2014. (XI. 19.) ME határozata az Országos Statisztikai Tanács tagjának felmentéséről és új tag megbízásáról.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 7.  § (4)  bekezdésében és (6)  bekezdésének d)  pontjában foglalt
jogkörömben eljárva – a Miniszterelnökséget vezető miniszter előterjesztésére –
Misovicz Tibort, a Külgazdasági és Külügyminisztérium volt helyettes államtitkárát
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátása alól – a  jelölés visszavonására tekintettel – felmentem,
egyidejűleg
Kohut Balázst, a Külgazdasági és Külügyminisztérium közigazgatási államtitkárát
– a 2014. október 1-jétől 2015. március 31-éig terjedő időtartamra –
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
234/2007. (XI. 17.) KE határozata Horvát János rendkívüli és meghatalmazott nagyköveti kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Horvát
Jánost kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság havannai nagykövetségének vezetésével, valamint a Magyar Köztársaság Panamában, Nicaraguában és a Dominikai Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2007. január 22. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
482/2015. (XII. 3.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Szilas
Andrea Cecília rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország pekingi nagykövetségének a vezetésére
kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett – felmentem Magyarország Mongóliában való képviseletére kapott
megbízása alól.
Budapest, 2015. március 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
263/2013. (VII. 11.) Korm. rendelete az ENSZ Transz-Európai Észak-Déli Autópálya (TEM) Együttműködési Alapítványi Egyezmény kihirdetéséről.
[Az ENSZ Transz-Európai Észak-Déli Autópálya (TEM) Együttműködési Alapítványi Egyezmény Magyarország tekintetében nemzetközi
jogi szempontból 1991. december 18-án lépett hatályba.]
1. § A Kormány az  ENSZ Transz-Európai Észak-Déli Autópálya (TEM) Együttműködési Alapítványi Egyezményt
(a továbbiakban: Egyezmény) e rendelettel kihirdeti.
Az ENSZ Transz-Európai Észak-Déli Autópálya Együttműködési
Alapítványi Egyezményről (TEM) szóló Megállapodás
Létrejött egyrészt az  Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága (EGB) és másrészt a  TEM-ben részt vevő
Kormányok között, az alábbiak szerint:
I. Cikk
Az Egyezmény tárgya
Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága és a TEM-Kormányok (a továbbiakban: részt vevő Kormányok)
megállapodtak abban, hogy együttműködnek a Transz-Európai Észak-Déli Autópálya (TEM) projekt (a továbbiakban:
Projekt) megvalósításában. A Projekt leírását a mellékletek tartalmazzák. Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági
Bizottsága és a  részt vevő Kormányok megállapodtak továbbá abban, hogy az  Egyesült Nemzetek Európai
Gazdasági Bizottsága legyen az említett Projekt Végrehajtó Ügynöksége.
II. Cikk
A részt vevő Kormányok pénzalapokkal járulnak hozzá a Projekt költségeinek finanszírozásához, az alábbiak szerint.
III. Cikk
A Végrehajtó Ügynökség lesz a felelős a jelen Egyezmény feltételei között és a TEM Intéző Bizottság döntései alapján
a  részt vevő Kormányok által a  Projekt költségeinek fedezésére adott alapok kezelésének munkaprogramjáért és
költségvetéséért.
Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának Végrehajtó Titkársága látja el továbbá azokat a  titkársági
feladatokat, amelyeket a jelen Egyezmény számára előír, és amelyeket a felek ezeken felül még meghatározhatnak.
IV. Cikk
 1. Minden részt vevő Kormány, az  alábbi 2.  pontban leírt módon, az  Egyesült Nemzetek rendelkezésére bocsát évi
7500 dollár összeget, amelyet adott esetben további hozzájárulások egészíthetnek ki valamely más forrásból,
és az  Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága ezt az  alapot a  Projekt költségeinek fedezésére fordítja,
az A mellékletben foglaltak szerint.
2. Minden részt vevő Kormány legkésőbb minden év januárjában letétbe helyezi a fent említett alapokat, konvertibilis
valutában, korlátlan felhasználásra, az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által megjelölt, a Swiss Bank
Corporation, Case postale 2770, CH 1211 Genéve 2. banknál vezetett számlára.
3. Az  Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága egy alapítványt hoz létre az  Egyesült Nemzetek Pénzügyi
Szabályzatai és Szabályai szerint a fenti alapok fogadása és kezelése céljából.
4. Az alapítványt és az abból finanszírozott tevékenységeket az Európai Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága kezeli
az Egyesült Nemzetek érvényes szabályzatai, szabályai és irányelvei szerint. E szerint kell a személyzetet alkalmazni
és irányítani, a  berendezések, beszállítások és szolgáltatások beszerzését intézni, és szerződéseket kötni, ezekkel
a szabályzatokkal, szabályokkal és irányelvekkel összhangban.
5. Az összes könyvelési számlát és kimutatást USA dollárban kell vezetni.
V. Cikk
 1. Az  alapítványt terhelik az  Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága részéről a  Projekt-tevékenységek
megvalósítása során felmerült kiadások.
 2. Az alapítványt terheli továbbá az alapítvány összes kiadásának tizenhárom (13) százaléka; ez a részarány az Egyesült
Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által az  alapítványból finanszírozott Projekt programtámogatási
szolgáltatásának a díja.
3. Az alapítványt terheli továbbá a Végrehajtó Ügynökség által alkalmazott személyek, illetve az alapítványból fizetett
személyek díjazásának vagy nettó bérének egy (1) százalékával megegyező összeg is, amely tartalékot képez
a szolgáltatás során előforduló haláleset, baleset vagy betegség miatti követelés fedezetére, az Egyesült Nemzetek
érvényes szabályzatainak és szabályainak vagy szerződéseinek alapján; ezt a  tartalékot nem lehet visszafizetni
a részt vevő Kormányoknak.
VI. Cikk
 1. Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága a  jelen Egyezmény szerinti tevékenységeket a hozzájárulások
kézhezvétele után kezdi el és folytatja.
 2. Az  Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága semmiféle kötelezettséget nem vállal a  Projekt kiadásaira
meghatározott összegeken felül.
 3. Amennyiben előre nem látott kiadások merülnek fel, vagy ha a  IV. Cikk 1.  pontjában meghatározott éves
hozzájárulás nem bizonyul elegendőnek a  Projekt költségeinek finanszírozására, akkor az  Egyesült Nemzetek
Európai Gazdasági Bizottsága pótköltségvetést nyújt be a  részt vevő Kormányoknak, a szükséges további fedezeti
igényről. Ha nem áll rendelkezésre ilyen további fedezet, akkor az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága
csökkentheti, vagy szükség esetén beszüntetheti a  Projekthez a  jelen Egyezmény alapján nyújtott támogatást.
Az  Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága semmilyen esetben sem vállal kötelezettséget az  alapítvány
pénzalapjain felül.
VII. Cikk
Az ezen alapítványból finanszírozott berendezések, beszállítások és egyéb vagyontárgyak tulajdonjoga az Egyesült
Nemzetekre száll át. A jelen Egyezmény felbontása vagy lejárta után a tulajdonjog ügye a részt vevő Kormányok és
a Végrehajtó Ügynökség között folytatandó tárgyalások tárgyát képezi.
VIII. Cikk
A jelen alapítványból finanszírozott Projekt tevékenységek értékelését az  Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági
Bizottsága és a részt vevő Kormányok közösen végzik, megfelelő időszakonként.
IX. Cikk
A jelen alapítvány kizárólag az  Európai Nemzetek Pénzügyi Szabályzataiban, Szabályaiban és irányelveiben
lefektetett könyvvizsgálói eljárások hatálya alá tartozik.
X. Cikk
Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága átadja a  részt vevő Kormányoknak az  Egyesült Nemzetek
számviteli és jelentéstételi eljárásaival összhangban készített következő kimutatásokat és beszámolókat:
a) Éves pénzügyi kimutatásokat, amelyek a minden év december 31-ei időpontnak megfelelő bevételt, kiadást,
eszközöket és forrásokat tartalmaznak az adományozó Kormány által nyújtott alap vonatkozásában.
b) Zárójelentést és záró pénzügyi kimutatást, a jelen Egyezmény lejártától vagy megszüntetésétől számított hat
hónapon belül. XI. Cikk
Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága, a TEM Intéző Bizottságával konzultálva értesíti a  részt vevő
Kormányokat, ha – véleménye szerint – megvalósultak azok a  célok, amelyekre az  alapítványt létrehozták. Ennek
az  értesítésnek az  időpontja a  jelen Egyezmény lejártának a  dátuma, attól függően, hogy hatályban marad-e
a XIV. Cikk a benne foglalt célok érdekében.
XII. Cikk
Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának bármely tagállama, valamint a  Bizottsággal konzultatív
státuszban álló államok, továbbá az  Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának szuverén tagállamai
által létrehozott regionális gazdasági integrációs szervezetek, amelyek illetékesek a  jelen Egyezményben szereplő
kérdésekben és részt óhajtanak venni a  Projektben, következésképpen a  jelen Egyezményben is, erről értesítést
adnak az  Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága Végrehajtó Titkárságának. A  Végrehajtó Titkárság
az értesítések másolatát megküldi a részt vevő Kormányoknak.
Amennyiben a  Végrehajtó Titkársághoz a  feleknek elküldött értesítéstől számított kilencven napon belül nem
érkezik kifogás a  részvételi szándékkal kapcsolatosan, a  szóban forgó állam vagy szervezet a  jelen Egyezmény
Szerződő Felévé válik, feltéve, ha vállalja, többek között, az  I. Cikkben foglalt kötelezettségek betartását.
A Végrehajtó Titkárság gondoskodik a felek megfelelő tájékoztatásáról.
XIII. Cikk
A jelen Egyezményt akár az  Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága, akár a  részt vevő Kormányok
megszüntethetik, a többi félnek 30 nappal korábban megküldött írásos értesítéssel, attól függően, hogy hatályban
marad-e a X. Cikk a benne foglalt célok érdekében.
XIV. Cikk
A jelen Egyezmény XI. vagy XIII. Cikk szerinti megszüntetése vagy lejárta után az alapokat továbbra is az Egyesült
Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága kezeli, mindaddig, amíg ebből az  alapból ki nem elégítik az  Egyesült
Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága részéről felmerülő összes kiadást. Ezt követően az  alapítványban maradó
bármely maradványról a részt vevő Kormányok által megjelölt módon történik intézkedés.
XV. Cikk
Ez az Egyezmény minden TEM állam részére aláírásra nyitva áll. Akkor lép hatályba, miután az Egyesült Nemzetek
Európai Gazdasági Bizottsága és a  következő TEM részt vevő Kormányok aláírták: Magyarország, Olaszország,
Lengyelország, Románia és Jugoszlávia.
A fentiek hiteléül, a szabályosan meghatalmazott aláírók Genfben, két példányban, aláírták a jelen Egyezményt.”
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1871/2017. (XI. 29.) Korm. határozata a magyarországi kényszerkollektivizálás áldozatai emlékére tervezett programokról.
A Kormány
 1. támogatja a  magyarországi kényszerkollektivizálás áldozatai emlékére tervezett programok (a  továbbiakban:
programok) megrendezését a nemzeti emlékezet megőrzése céljából;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – a  Nemzeti Emlékezet Bizottsága Hivatalának főigazgatójával
együttműködésben – gondoskodjon a  programok megvalósításához 2018. évben szükséges 48 900 000 forint
forrás biztosításáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet
I. Országgyűlés fejezet, 25. Nemzeti Emlékezet Bizottságának Hivatala cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2009. (XI. 30.) ÖM rendelete a tűzoltóságok legkisebb erő- és eszközállományáról, a Riasztási és Segítségnyújtási Tervről, a működési területről, valamint a tűzoltóságok vonulásaival kapcsolatos költségek megtérítéséről.
A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 47. §-a (2) bekezdésének 7., 8., 11.,
13. és 20. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm.
rendelet 1. §-ának c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A hivatásos önkormányzati tűzoltóságok és az önkéntes tűzoltóságok szervezési kategóriába sorolása
1. § (1) A szervezési kategóriák meghatározásának alapja a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok és az önkéntes
tűzoltóságok (a továb biak ban: tűzoltóságok) elsődleges működési körzetének (a továb biak ban: körzet) reális
veszélyeztetettsége.
(2) A reális veszélyeztetettség meghatározására a mentő-tűzvédelmet befolyásoló szempontok (a továb biak ban:
veszélyeztető tényezők) figye lembe véte lével kerül sor.
(3) Veszélyeztető tényezők az alaptényezők és a korrekciós tényezők összessége.
(4) Alaptényezők a következők:
a) a körzethez tartozó települések (a továb biak ban: település) lakosságszáma,
b) a település közigazgatási területének nagysága,
c) a település ipari területének nagysága,
d) a településen az idegenforgalmi vendégéjszakák száma.
(5) Korrekciós tényezők a következők:
a) a körzet területének erdősültségi aránya,
b) a településen található középmagas és magas épületek száma,
c) a körzet területén található nyílt vízfelületek területének nagysága,
d) a körzet területén áthaladó gyorsforgalmi utak, valamint az 1 és a 2 számjegyű főútvonalak hossza.
2. § (1) A tűzoltóságok szervezési kategóriába sorolását az alaptényezők súlyozásával számított, a veszélyeztetettséget
kifejező pontszám határozza meg.
(2) Az alaptényezők súlyozása során a település lakosságszáma 80,5, a település közigazgatási területének nagysága 15,
a település ipari területének nagysága 3, a településen az idegenforgalmi vendégéjszakák száma 1,5 súlyszázalékban
kerül figye lembevételre.
(3) Az egyes szervezési kategóriák és azok ponthatárai a következők:
a) az I. szervezési kategória 0–900;
b) a II. szervezési kategória 901–1200;
c) a III. szervezési kategória 1201–2000;
d) a IV. szervezési kategória 2001–3200;
e) az V. szervezési kategória 3201–4200;
f) a VI. szervezési kategória 4201–6000;
g) a VII. szervezési kategória 6001–8500;
h) a VII. kiemelt szervezési kategória 8501-től.
(4) A (3) bekezdés szerinti ponthatárok értékének ±5%-os tartománya olyan átfedési területet (toleranciasávot) képez,
amelyen belül a korrekciós tényezők figye lembe véte lével a tűzoltóságok magasabb vagy alacsonyabb szervezési
kategóriába sorolhatók.
(5) Az a hivatásos önkormányzati tűzoltóság, amelynek működési területe reális veszélyeztetettsége alapján kialakított
pontszáma a működési terület változása miatt csökken, – a működési területének megváltozását követő évtől
számított 3 éven belül (a továb biak ban: türelmi idő) – nem sorolható alacsonyabb szervezési kategóriába.
(6) Az (5) bekezdés szerinti hivatásos önkormányzati tűzoltóság, a 3 éves türelmi idő leteltével a veszélyeztetettségét
kifejező pontszám szerinti kategóriába kerül.
3. § A tűzoltóságok szervezési kategóriákba történő besorolását a működési területek reális veszélyeztetettsége alapján
e rendelet 1. melléklete tartalmazza.
A hivatásos önkormányzati tűzoltóságok központilag finanszírozott létszáma 4. § A hivatásos önkormányzati tűzoltóságok központilag finanszírozott létszámát e rendelet 2. melléklete tartalmazza.
A hivatásos önkormányzati és az önkéntes tűzoltóságok készenlétben tartandó legkisebb gépjármű
és technikai eszköz állománya
5. § (1) A tűzoltóságok különleges erő és eszköz állományának meghatározása a korrekciós veszélyeztető tényezők
figye lembe véte lével történik.
(2) A tűzoltóságok készenlétben tartandó legkisebb gépjármű és technikai eszköz állományát e rendelet 3. melléklete
tartalmazza.
(3) A tűzoltóságok készenlétben tartandó legkisebb gépjármű és technikai eszköz állományának kezeléséhez szükséges
minimális létszámot e rendelet 4. melléklete tartalmazza. Azt csökkenteni a szakmai felügyeletet gyakorló megyei
katasztrófavédelmi igazgatóság (a továb biak ban: igazgatóság) igazgatójának, a Fővárosi Tűzoltóparancsnokság
(a továb biak ban: FTP) vonatkozásában az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a továb biak ban: OKF)
főigazgatójának (a továb biak ban együtt: főigazgató) az írásos – halasztást nem tűrő esetekben elő ze tes szóbeli –
engedélyével lehet.
(4) A tűzoltóságok a készenlétben tartandó legkisebb gépjármű és technikai eszköz állományukkal, a körzetben
általánosan előforduló káresetek felszámolására önállóan, azt meghaladó mértékű terheléssel járó események
felszámolására e rendelet 5. mellékletben meghatározott működési területek figye lembe véte lével készített Riasztási
és Segítségnyújtási Tervekben tervezett tűzoltóságokkal közösen alkalmasak.
A Riasztási és Segítségnyújtási Terv 6. § (1) A Riasztási és Segítségnyújtási Terv (a továb biak ban: RST kötet) tűzesetek eloltására, műszaki mentést igénylő
események felszámolására és a katasztrófák elleni védekezésre irányuló terv, amely
a) a tűzoltóságok és a létesítményi tűzoltóságok, valamint külön jogszabály alapján a Repülőtéri Katasztrófavédelmi
Igazgatóság (a továb biak ban: RKI),
b) az alapszabályukban tűzoltási és műszaki mentési tevékenységet vállaló tűzoltó egyesületek,
c) önkéntes adatszolgáltatás alapján a gazdálkodási tevékenységet folytató magánszemélyek, jogi személyek,
valamint a magán- és jogi személyek jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetei
erői és eszközei igénybevételének rendjét határozza meg.
(2) A bázisok működési területét (elsődleges működési körzet és segítségnyújtási működési körzet) és különleges
technikai eszközeit a 6. melléklet tartalmazza. Az RST kötet tartalmi követelményeit e rendelet 7. melléklete rögzíti.
Az egységes adatbázis létrehozása, kezelése érdekében az RST kötet részét képező RST adatlapok formáját e rendelet
8. melléklete határozza meg. Az egységes RST adatbázis létrehozásáról és működéséröl a főigazgató intézkedik.
(3) Az RST kötetből az OKF Központi Ügyeletén (a továb biak ban: Központi Ügyelet) kell elhelyezni
a) a tűzoltóságok elsődleges és segítségnyújtási működési körzetét (a továb biak ban együtt: működési terület),
valamint légi jármű balesete esetén az RKI működési területét magába foglaló jegyzéket,
b) a településekre vonatkozó RST adatlapokat,
c) a hivatásos önkormányzati tűzoltóságoknak az ország egész területére térítésmentesen igénybe vehető,
a rendelet 9. mellékletében felsorolt technikai eszközeinek jegyzékét.
7. § (1) A tűzoltóságok elsődleges működési körzetükre, valamint légi jármű balesete esetén az RKI a működési területére
köteles RST kötetet készíteni.
(2) Az elkészült RST kötetet 3 munkanapon belül köteles egy példányban, nyomtatott formában, jóváhagyásra
felterjeszteni
a) a tűzoltóságok a szakmai felügyeletet ellátó igazgatóságra,
b) az FTP és az RKI, az OKF-re.
(3) Ha a tűzoltóságok elsődleges működési körzete átnyúlik egy másik megye közigazgatási területére, akkor
a jóváhagyáshoz szükséges a közigazgatási terület szerint ille té kes igazgatóság egyetértése is. Az egyetértést
a jóváhagyó igazgatóság, az FTP és az RKI esetén az OKF köteles beszerezni.
8. § Az RST kötetbe történő tervezésről az RST kötet készítője tájékoztatja az érintett
a) településen működő létesítményi tűzoltóságokat és az alapszabályukban tűzoltási és műszaki mentési
tevékenységet vállaló tűzoltó egyesületeket,
b) tűzoltóságok elsődleges működési körzetén, valamint az RKI működési területén gazdálkodó tevékenységet
folytató magánszemélyeket, jogi személyeket, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeteket, amelyektől az
RST kötetet készítő tűzoltóságok, illetve az RKI – tűzoltási vagy műszaki mentési célra – járműveket, eszközöket,
felszereléseket, anyagokat tervez igénybe venni.
9. § (1) Az RST kötet készítője az RST kötetek adattartalmában bekövetkező változásokat soron kívül átvezeti, amelyről
az érintetteket haladéktalanul tájékoztatja.
(2) A hatályos RST köteteket a készítő tűzoltóságok, valamint az RKI híradóügyeletén, továbbá az igazgatóság ügyeletén,
és az RST kötetben tervezett tűzoltó gépjárműfecskendőkön kell elhelyezni.
(3) A készítő tűzoltóságok – az FTP kivételével – a jóváhagyott RST kötetet megküldi az igazgatóságra. Az RST adatlapokat
a készítő tűzoltóságok és az RKI megküldi a segítségnyújtásra betervezett tűzoltóságokra. Az igazgatóság, az RKI
és az FTP az RST adatlapokat megküldik azon igazgatóságok számára, amelyek szakmai felügyelete alá tartozó
tűzoltóságok gépjárműveit betervezték. Az igazgatóság, az RKI és az FTP a jóváhagyott RST kötetből e rendelet
6. §-ának (3) bekezdésében meghatározott dokumentumokat megküldik a Központi Ügyeletnek.
(4) A Regionális Műszaki Mentő Bázis (a továb biak ban: bázis) különleges technikai eszközeit – az RST kötetben – tervező
tűzoltóságok, valamint az RKI, az érintett településekre vonatkozó adatlapot kötelesek a tervezett bázist üzemeltető
hivatásos önkormányzati tűzoltóságra megküldeni. Az adatlapok összeállításánál a bázis elsődleges működési
körzetén elhelyezkedő tűzoltóságok, valamint az RKI kötelesek egymással együttműködni.
10. § (1) A tűzoltáshoz, ille tő leg a műszaki mentéshez szükséges erők és eszközök riasztását – az RST adatlap alapján – a jelzést
értékelő személy döntése szerint kell végrehajtani.
(2) Az RST adatlapon rögzítettek szerinti erők, eszközök riasztását a tűzoltóságok elsődleges működési körzete szerinti
híradóügyeletes hajtja végre a saját erők, eszközök részére. A riasztással egyidejűleg értesíteni kell az alapszabályában
mentő-tűzvédelmi feladatok ellátását vállaló és a működési körzet szerinti tűzoltóságokkal együttműködési
megállapodással rendelkező tűzoltó egyesületet. A segítségnyújtásra tervezett tűzoltóságok erőinek, eszközeinek
riasztását, az igazgatóság ügyeletese – az FTP esetében az FTP Hírközpontja – hajtja végre.
(3) A tűzoltás- vagy mentésvezető döntése alapján a bázis különleges technikai eszközeinek a riasztása a bázist
üzemeltető hivatásos önkormányzati tűzoltóság elsődleges működési körzetébe, az üzemeltető hivatásos
önkormányzati tűzoltóság híradóügyeletesének, egyéb esetben az igazgatóság ügyeletesének feladata.
(4) A tűzoltóságok a működési területükön kívülre is kötelesek vonulni, ha azt számukra a Központi Ügyelet elrendeli,
egyéb esetben működési területüket csak az főigazgató engedélyével hagyhatják el. A bázis különleges technikai
eszközeinek riasztását – működési területén és azon túl is – a Központi Ügyelet közvetlenül is elrendelheti.
(5) A bázisok különleges technikai eszközei az üzemeltetést végző hivatásos önkormányzati tűzoltóságok különleges
szerállományához tartoznak. Olyan tűzoltási, műszaki mentési, katasztrófaveszélyt megelőző, illetve
katasztrófahelyzetben a védekezési feladatok végrehajtásához vehetők igénybe, ahol a tűzoltóságok egyéb eszközei
mennyiségükből vagy teljesítményükből adódóan nem elegendőek az esemény felszámolásához.
11. § (1) A létesítményi tűzoltóság a saját működési területén kívülre csak akkor riasztható, ha az RST kötet alapján igénybe
vehető erők és eszközök nem elegendőek a tűzoltáshoz, műszaki mentéshez, vagy késedelmes kiérkezésük hátráltatná
ezen feladatok ellátását.
(2) Az önkéntes tűzoltóságokat – önkéntes kötelezettségvállalás esetén – segítségnyújtásra a katasztrófák elleni
védekezésért felelős miniszter által kijelölt területen tervezni kell, amennyiben vállalják, hogy az elsődleges működési
körzetük védelmét e rendeletben meghatározott szinten, a segítségnyújtással egyidejűleg biztosítani képesek.
A tűzoltóságok működési területével kapcsolatos általános szabályok 12. § Település szétválása, új település alakítása esetén a település létrejöttével vagy szétválásával egyidejűleg meg kell
határozni, hogy a település mely tűzoltóságok elsődleges működési körzetéhez tartozik. A meghatározás alapjául az
adott település elérhetőségi ideje szolgál.
A beavatkozással kapcsolatos költségek megtérítése 13. § (1) A hivatásos önkormányzati tűzoltóság vonulásainak költségét, az erre a célra biztosított költségkeret mértékéig, annak
terhére meg kell téríteni:
a) a működési területén kívül elrendelt vonulás esetén,
b) a bázis különleges technikai eszközeinek a működési területen kívüli igénybevételekor.
(2) Az önkéntes tűzoltóság vonulásainak költségét a működési területén kívül elrendelt vonulások esetén – kivéve,
ha a működési területen túli segítségnyújtást a 11. § (2) bekezdése alapján önként vállalták – az erre a célra biztosított
költségkeret mértékéig, annak terhére meg kell téríteni.
(3) A létesítményi tűzoltóság vonulásainak költségét a külön jogszabályban meghatározott működési területén kívül
elrendelt vonulások esetében az erre a célra biztosított költségkeret mértékéig, annak terhére kell megtéríteni.
(4) Az RST kötetben szereplő, a tűzoltóságok erőin eszközein kívüli, vagy a 13. § (3) bekezdésébe nem tartozó erők,
eszközök igénybevételével felmerült költségeket a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról
 szóló törvény és a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény elő írásainak meg fele lően kell megtéríteni.
(5) A tűzoltó egyesület beavatkozásai költségét, az erre a célra biztosított költségkeret mértékéig, annak terhére meg kell
téríteni, ha értesítését köve tően az egyesület a megjelölt helyszínre indult, kivéve, ha a beavatkozás azokon
a településeken, létesítményekben történik, amelyekre alapszabályában, együttműködési megállapodás(ok)ban
az egyesület ellenszolgáltatás nélküli kötelezettségként vállalta a tűzoltási és műszaki mentési tevékenységet.
14. § (1) Az e rendeletben meghatározott igénybevétel esetén a beavatkozás költségeként számolható el:
a) a 13. § (1) bekezdésének a) pontja, valamint a (2)–(3) és (5) bekezdéseiben foglaltak esetében a vonulással és
az állomáshelyre történő visszatéréssel, ille tő leg a beavatkozással összefüggésben felhasznált hajtóanyag,
kenőanyag és a beavatkozás során felhasznált oltógáz, oltópor, habképző anyag (a továb biak ban együtt:
oltóanyag) és a felitató anyag értéke,
b) a 13. § (1) bekezdésének b) pontja esetében a vonulással és az állomáshelyre történő visszatéréssel, ille tő leg
a beavatkozással összefüggésben felhasznált hajtóanyag, a cserefelépítményes gépjárművek málhaterében
rendszeresített és a beavatkozás során szakmailag indokoltan elhasznált anyag értéke,
c) a vonulás, a beavatkozás és az állomáshelyre történő visszatérés során, önhibán kívül keletkezett olyan kár, amely
más jogviszonyból nem térül meg.
(2) A tűzoltó gépjárművek elszámolható költségnormáit a működési területen érvényes elő írásokkal egyezően kell
alkalmazni.
15. § A 13. § (1)–(3) és (5) bekezdéseiben foglalt esetekben az igénybevétel költségeit – a riasztásra jogosultak általi
elrendelés esetén – az OKF, az erre a célra biztosított költségkeret mértékéig, annak terhére téríti meg.
16. § (1) Az igénybevétellel kapcsolatos költségtérítést az igénybe vett tűzoltóságok és létesítményi tűzoltóság parancsnoka az
igénybevétel helye szerint a fővárosi tűzoltóparancsnok, illetve a területileg ille té kes igazgatóság útján igényli az
OKF-től a 10. mellékletben meghatározott igénybejelentő nyomtatványon és adatlapon.
(2) A költségtérítési igény jogosságát a fővárosi tűzoltóparancsnok, illetve a megyei katasztrófavédelmi igazgató
megvizsgálja, és véleményével kiegészítve, a kérelem benyújtásától számított 10 napon belül felterjeszti az OKF-re.
(3) A költségtérítési igény jogosságáról és mértékéről a főigazgató a kérelem benyújtásától számított 30 napon belül
dönt.
17. § (1) Ez a rendelet 2009. december 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Riasztási és Segítségnyújtási Tervről, a hivatásos önkormányzati és az önkéntes tűzoltóságok
működési területéről, valamint a tűzoltóságok vonulásaival kapcsolatos költségek megtérítéséről szóló 57/2005.
(XI. 30.) BM rendelet, valamint a hivatásos önkormányzati tűzoltóságok központilag finanszírozott létszámáról,
valamint a hivatásos önkormányzati és az önkéntes tűzoltóságok szervezési kategóriába sorolásáról és a készenlétben
tartandó legkisebb gépjármű és technikai eszköz állományról szóló 11/2008. (XI. 26.) ÖM rendelet. Ez a bekezdés
a rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
18. § (1) A tűzoltóság tűzoltási és műszaki mentési tevékenységének szabályairól szóló 1/2003. (I. 9.) BM rendelet
(a továb biak ban: R.) melléklete 4. számú függelékének 3. pontja a következő 3.3. alponttal egészül ki:
„3.3. Szolgálatszervezés szervezési kategóriánkénti elvei:
a) III. szervezési kategóriába tartozó HÖT-ök esetén
1. Az erdőtüzes gépjármű kezelőjét, valamint két kezelőhelyes magasból mentő esetén a második kezelői létszámot,
segítségnyújtásra történő önálló riasztás esetén az I. fecskendő terhére kell biztosítani;
2. A vízszállító létszáma önálló segítségnyújtásra történő riasztás esetén 1 fővel csökkenthető. Az 1 fő – parancsnoki
döntés szerint – az erdőtüzes vagy a magasból mentő gépjárműre átcsoportosítható;
3. Az I. szer segítségnyújtásra történő vonulása esetén a vízszállító 2 fő létszáma – parancsnoki döntés alapján –
a tartalék gépjárműfecskendőre átcsoportosítható;
b) IV. szervezési kategóriába tartozó HÖT-ök esetén
1. Az I. szer létszáma segítségnyújtásra történő riasztáskor 1 fővel csökkenthető. Az 1 fő – parancsnoki döntés szerint –
a vízszállítóra, vagy a vízszállító 1 fős létszámával együtt a tartalék gépjárműfecskendőre átcsoportosítható;
2. A K teher vagy az erdőtüzes gépjármű kezelőjét, valamint két kezelőhelyes magasból mentő esetén a második
kezelőt, segítségnyújtásra történő önálló riasztás esetén az I. fecskendő terhére kell biztosítani;
c) V. szervezési kategóriába tartozó HÖT-ök esetén
1. A K teher vagy az erdőtüzes gépjármű kezelőjét, valamint a műszaki mentőszer vagy a két kezelőhelyes magasból
mentő esetén a második kezelőt, segítségnyújtásra történő önálló riasztás esetén a II. fecskendő terhére kell
biztosítani. A szerek egyidejű segítségnyújtásra történő riasztása esetén a parancsnok intézkedjen az átcsoportosított
létszám pótlásáról;
2. Az egyedi speciális konténerszállító jármű létszám nélkül tartható készenlétben, riasztása esetén a kezelői létszám
biztosítására a parancsnok saját hatáskörben intézkedik;
d) VI. szervezési kategóriába tartozó HÖT-ök esetén a K teher vagy az erdőtüzes gépjármű kezelőjét, valamint
a műszaki mentőszer vagy a két kezelőhelyes magasból mentő esetén a második kezelőt, segítségnyújtásra történő
önálló riasztás esetén a III. fecskendő terhére kell biztosítani. A szerek egyidejű segítségnyújtásra történő riasztása
esetén a parancsnok intézkedjen az átcsoportosított létszám pótlásáról;
e) VII. és VII. kiemelt szervezési kategóriába tartozó HÖT-ök esetén
1. A K teher vagy az erdőtüzes gépjármű kezelőjét, valamint a műszaki mentőszer vagy a két kezelőhelyes magasból
mentő esetén a második kezelőt, segítségnyújtásra történő önálló riasztás esetén a III. fecskendő terhére kell
biztosítani. A szerek egyidejű segítségnyújtásra történő riasztása esetén a parancsnok intézkedjen az átcsoportosított
létszám pótlásáról;
2. Az egyedi por-hab konténerszállító jármű létszám nélkül tartható készenlétben, riasztása esetén a kezelői létszám
biztosítására a parancsnok saját hatáskörben intézkedik.”
(2) Az R. melléklete 4. számú függelékének 6. pontja a következő 6.3–6.7. alponttal egészül ki:
„6.3. Amennyiben a párhuzamosítás lehetősége nem áll fenn, a K tehert vagy az erdőtüzes gépjárművet létszám
nélkül kell készenlétben tartani, riasztása esetén a kezelőt a 12. pontban meghatározottak szerint kell biztosítani.
6.4. A magasból mentő és a műszaki mentő szereket 1-1 fővel kell készenlétben tartani, üzemeltetésük más
jogszabályban, vagy a gyártó által kiadott kezelői utasításban meghatározott kezelői létszámmal történik.
6.5. Két kezelőhelyes magasból mentő és a műszaki mentőszer segítségnyújtásra történő önálló risztása esetén csak
két kezelővel vonultatható. A második kezelőt a szervezési kategóriánként meghatározott szer terhére kell biztosítani.
6.6. Azon tűzoltóságokon, ahol a gépjármű és technikai állománytábla szerint két magasból mentő áll készenlétben az
elsődleges a két kezelőhelyes magasból mentő, melyet két fővel kell készenlétben tartani. A másodlagos magasból
mentőt egy fővel kell készenlétben tartani. Abban az esetben, ha az is két kezelőhelyes, segítségnyújtásra történő
önálló riasztás esetén a szervezési kategóriánként meghatározott szer terhére második kezelőt kell biztosítani.
6.7. A Regionális Műszaki Mentő Bázisokon a két konténerszállító gépjárműt három fő kezelővel kell készenlétben
tartani, egyidejű riasztásuk esetén – parancsnoki döntés szerint – a kezelői létszám átcsoportosítható.”
19. § A tűzoltósági célokat szolgáló ingatlanok, tűzvédelmi berendezések, szakfelszerelések rendeltetéstől eltérő
használatának szabályairól szóló 34/1996. (XII. 29.) BM rendelet 2. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(3) A készenlétben tartott tűzoltó gépjárműveket és szakfelszereléseket csak akkor lehet rendeltetésüktől eltérő célra
használni, ha azok folyamatosan riaszthatók, ille tő leg az eltérő célra használt gépjárművek és szakfelszerelések
a tűzoltóság elsődleges működési körzetét nem hagyják el.”
20. § A 18. § és a 19. § a rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti. Ez a § a rendelet hatálybalépését követő
második napon hatályát veszti.
Varga Zoltán s. k.,
önkormányzati miniszter


text:
385/2016. (HK 10.) HVKF szakutasítása a Mentor Kézikönyv című főnökségi kiadvány kiadásáról.
A Honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre és a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. Felkérem a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatóját, hogy szakterületén biztosítsa a szakutasításban foglaltak végrehajtását.
3. A szakutasítás mellékleteként kiadom a Mentor Kézikönyv című főnökségi kiadványt, amelyet az érintettek
külön kapnak meg.
4. A szakutasítás egy elektronikus példányát az MH
Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság
feltölti az MH Központi Doktrinális Adatbázis állományába.
5. Ez a szakutasítás a közzétételét követő 30. napon lép
hatályba.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
1078/2003. (VII. 30.) Korm. határozata a Versenyképességi Tanács létrehozásáról.
1. A Kormány a gazdasági versenyképesség javítása
érdekében — a Befektetői Tanács döntés-előkészítési
és vitafórumként való rendszeres működtetése mellett —
kezdeményezi a Versenyképességi Tanács létrehozását.
2. A Versenyképességi Tanács feladata a magyar gazdaság versenyképességét rövid, közép- és hosszú távon meghatározó gazdaságpolitikai döntések tervezeteinek és
cselekvési programok koncepcióinak megvitatása, a versenyképességet javító javaslatok megtétele. A Versenyképességi Tanács munkája során konszenzusos javaslatok
kialakítására törekszik.
3. A Versenyképességi Tanács elnöke a gazdasági és
közlekedési miniszter, társelnöke a Befektetői Tanács elnöke, állandó tagjai a Kormány részéről a Pénzügyminisztérium, a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium, továbbá az Oktatási Minisztérium képviselője.
4. A gazdasági és közlekedési miniszter kérje fel a Versenyképességi Tanács munkájában való részvételre a munkáltatók, a munkavállalók, az érdekelt civil szervezetek,
valamint a mértékadó tudományos műhelyek képviselőit.
Felelős: gazdasági és közlekedési miniszter
Határidő: 2003. augusztus 31.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
15/2003. (II. 26.) OGY határozata dr. Horváth Balázs országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. Horváth Balázs
országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Győri Városi
Bíróság B.1956/2001/6. számú megkeresésével érintett
ügyben nem függeszti fel.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke