text:
2018. CXIV. törvény a honvédelmi alkalmazottak jogállásáról.
Magyarország a  honvédelmi szervezetektől alkotmányos kötelezettségeik teljesítését, feladataiknak a  jogszabályok keretei
közötti hatékony és a  köz érdekének megfelelő ellátását várja el. Az  Országgyűlés – elismerve a  honvédelmi szervezeteknél
foglalkoztatottak áldozatvállalását, és az azzal arányban álló erkölcsi, valamint anyagi megbecsülés indokoltságát – a következő
törvényt alkotja:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A törvény hatálya
1. § (1) A  törvény hatálya a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011.  évi CXIII.  törvény (a  továbbiakban: Hvt.) 80.  § 13.  pontja szerinti honvédelmi
szervezetekre – ide nem értve a  honvédelemért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) által vezetett
minisztériumot –, valamint az ott jogviszonyban álló honvédelmi alkalmazottakra terjed ki.
(2) A 26. § (4) bekezdése, a 31. §, a 34. §, az 51. § – az ott meghatározottak szerint – kiterjed a honvédelmi szervezet
fenntartójára is.
2. § A honvédelmi alkalmazotti jogviszony alanya a honvédelmi szervezet és a honvédelmi alkalmazott.
3. § (1) A honvédelmi alkalmazott kinevezésében vállalja a honvédelmi szervezet feladatkörébe tartozó közszolgáltatások
végrehajtását, valamint azt, hogy a  honvédelmi alkalmazottak részére tartott, szakterületének megfelelő
éves kötelező honvédelmi továbbképzéseken részt vesz, a  honvédelemért felelős miniszter rendeletében
(a továbbiakban: miniszteri rendelet) meghatározottak szerint.
A törvényt az Országgyűlés a 2018. december 12-i ülésnapján fogadta el.
(2) A  honvédelmi alkalmazott az  (1)  bekezdésben foglaltakon túlmenően önkéntesen vállalhatja, hogy rendkívüli
állapot vagy megelőző védelmi helyzet idején a  hadkötelezettség bevezetését követően tényleges katonai
szolgálatot teljesít. Ebben az esetben a honvédelmi alkalmazott az (1) bekezdésben meghatározott továbbképzésen
felül a hadkötelezettség bevezetését követően a katonai szolgálathoz szükséges kiképzésen, illetve felkészítésen is
köteles részt venni.
(3) A (2) bekezdés szerinti többletkötelezettség vállalását miniszteri rendelet szerint ellentételezni kell.
4. § (1) A honvédelmi alkalmazotti jogviszonyra a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.)
szabályait az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A honvédelmi alkalmazotti jogviszony tekintetében kollektív szerződés nem köthető.
 (3) A  honvédelmi alkalmazotti jogviszony tekintetében az  Mt. 12.  § (3)  bekezdését azzal az  eltéréssel kell alkalmazni,
hogy a munkaerő-piaci viszonyokat nem kell figyelembe venni.
 (4) Az  Mt. 13.  §-a, 198–207.  §, 213.  §-a és 228.  §-a a  honvédelmi alkalmazotti jogviszony tekintetében nem
alkalmazható.
 (5) E  törvény alkalmazásában munkaviszonyra vonatkozó szabály a  jogszabály és az  Mt. 293.  §-ban foglaltak szerint
kötelező határozat.
 (6) Az  Mt. 41.  §-ának, 56.  § (1)  bekezdésének, 94.  § (3) és (4)  bekezdésének, 103.  § (3)  bekezdésének, 135.  §
(1)–(3) bekezdésének, 209. §-ának, 222. §-ának, 272. § (1) bekezdésének, XXII. Fejezetének, 285. §-ának, 289. §-ának,
290. §-ának, 291. §-ának és 295. §-ának kollektív szerződésre vonatkozó rendelkezése nem alkalmazhatóak.
2. A honvédelmi alkalmazotti jogviszony alanyai 5. § A honvédelmi alkalmazotti jogviszony a honvédelmi szervezet és az annak feladatkörébe tartozó közszolgáltatások
ellátásában történő közreműködést vállaló honvédelmi alkalmazott közötti közszolgálati jogviszony.
3. A munkáltatói jogkör gyakorlása 6. § (1) A munkáltatói jogkörök gyakorlására jogosultak körét és hatáskörüket miniszteri rendelet határozza meg.
 (2) A miniszter magához vonhatja a Magyar Honvédség parancsnokának, a honvédelmi szervezet vezetőjének, valamint
a központi személyügyi szerv vezetőjének munkáltatói jogköreit.
 (3) A  Magyar Honvédség parancsnoka magához vonhatja a  honvédségi szervezet vezetőjének és a  központi
személyügyi szerv vezetőjének munkáltatói jogköreit.
 (4) A  honvédelmi alkalmazott honvédelmi alkalmazotti jogviszonyával kapcsolatos jogviták a  közigazgatási
perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény hatálya alá tartoznak.
II. FEJEZET
A MUNKAÜGYI KAPCSOLATOK 4. Az országos, ágazati érdekegyeztetés
7. § A honvédelmi alkalmazott vonatkozásában a  munkaügyi, foglalkoztatási, bér- és jövedelempolitikai kérdések
országos szintű érdekegyeztetési fóruma az  Országos Közszolgálati Érdekegyeztető Tanács, valamint ágazati
érdekegyeztetési fóruma a Honvédelmi Érdekegyeztető Fórum.
5. A honvédelmi alkalmazottak részvételi jogai 8. § (1) A  részvételi jogokat a  honvédelmi szervezettel honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban álló honvédelmi
alkalmazottak közössége nevében az  általuk közvetlenül választott honvédelmi alkalmazottak tanácsa, illetve
honvédelmi alkalmazottak képviselője gyakorolja.
(2) Honvédelmi alkalmazottak tanácsát kell választani minden olyan honvédelmi szervezetnél, ahol a  honvédelmi
alkalmazottak létszáma a  tizenöt főt eléri. A  tizenöt főnél kevesebb honvédelmi alkalmazottat foglalkoztató
honvédelmi szervezetnél honvédelmi alkalmazottak képviselőjét kell választani.
(3) A  honvédelmi alkalmazottak képviselőjére a  honvédelmi alkalmazottak tanácsára, illetve a  honvédelmi
alkalmazottak tanácsának tagjára vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
9. § A honvédelmi szervezet legalább félévente köteles tájékoztatni a honvédelmi alkalmazottak tanácsát a honvédelmi
szervezetnél megvalósuló részmunkaidős és a határozott időre szóló foglalkoztatás helyzetének alakulásáról.
10. § (1) A  honvédelmi alkalmazottak tanácsa e  törvényben meghatározott jogai körében a  honvédelmi szervezettel
együttesen megalkotja a honvédelmi alkalmazottak szabályzatát.
(2) A  honvédelmi alkalmazottak tanácsa és a  honvédelmi szervezet kapcsolatrendszerét érintő egyes kérdéseket
a honvédelmi alkalmazottak szabályzata állapítja meg.
11. § A honvédelmi alkalmazotti jogviszony tekintetében az  Mt. üzemi tanácsra vonatkozó rendelkezései (XX.  fejezet)
közül a 235. § (2) bekezdése, 236. § (1) bekezdése, 251. §-a, 268. §-a és 269. §-a nem alkalmazható.
III. FEJEZET
A HONVÉDELMI ALKALMAZOTTI JOGVISZONY 6. A honvédelmi alkalmazotti jogviszony létesítése és módosítása
12. § (1) Honvédelmi alkalmazotti jogviszony
a) büntetlen előéletű,
b) tizennyolcadik életévét betöltött,
c) magyar állampolgárságú, vagy külön jogszabály szerint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező,
illetve bevándorolt vagy letelepedett,
d) cselekvőképes,
e) állam elleni bűncselekmény [a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Btk.)
XXIV.  Fejezet, illetve a  Büntető Törvénykönyvről szóló 1978.  évi IV.  törvény (a  továbbiakban: 1978.  évi
IV.  törvény) X.  fejezet], igazságszolgáltatás elleni bűncselekmény (Btk. XXVI. Fejezet, illetve az  1978.  évi
IV.  törvény XV.  fejezet VI.  cím), korrupciós bűncselekmény (Btk. XXVII. Fejezet) vagy közélet tisztasága,
valamint a  nemzetközi közélet tisztasága elleni bűncselekmény (1978.  évi IV.  törvény XV.  fejezet VII. és
VIII. cím), hivatali bűncselekmény (Btk. XXVIII. Fejezet, illetve az 1978. évi IV. törvény XV. fejezet IV. cím), illetve
közbizalom elleni bűncselekmény (Btk. XXXIII. Fejezet, illetve az 1978. évi IV. törvény XVI. fejezet III. cím) miatt
indult büntetőeljárás hatálya alatt nem álló
személlyel létesíthető.
 (2) Honvédelmi alkalmazotti jogviszony nem létesíthető
a) azzal, aki
aa) a  2013. június 30-ig hatályban volt emberölés [1978.  évi IV.  törvény 166.  § (2)  bekezdés i)  pont],
öngyilkosságban való közreműködés [1978. évi IV. törvény 168. § (2) bekezdés], személyi szabadság
megsértése [1978.  évi IV.  törvény 175.  § (3)  bekezdés e)  pont], emberkereskedelem [1978.  évi
IV.  törvény 175/B.  § (2)  bekezdés a)  pont és (5)  bekezdés], családi állás megváltoztatása [1978.  évi
IV.  törvény 193.  § (2)  bekezdés b)  pont], kiskorú veszélyeztetése [1978.  évi IV.  törvény 195.  §
(1)–(3)  bekezdés], erőszakos közösülés [1978.  évi IV.  törvény 197.  § (2)  bekezdés a)  pont és
(3)  bekezdés], szemérem elleni erőszak [1978.  évi IV.  törvény 198.  § (2)  bekezdés a)  pont és
(3)  bekezdés], megrontás (1978.  évi IV.  törvény 201–202/A.  §), tiltott pornográf felvétellel
visszaélés (1978.  évi IV.  törvény 204.  §), üzletszerű kéjelgés elősegítése [1978.  évi IV.  törvény
205.  § (3)  bekezdés a)  pont], visszaélés kábítószerrel [1978.  évi IV.  törvény 282/B.  § (1)  bekezdés,
(2) bekezdés a) és c) pont, 282/B. § (5) bekezdés és (7) bekezdés a) pont],
ab) tiltott toborzás [Btk. 146.  § (3)  bekezdés], emberölés [Btk. 160.  § (2)  bekezdés i)  pont],
öngyilkosságban közreműködés [Btk. 162.  § (2)  bekezdés], emberi test tiltott felhasználása
[Btk. 175. § (3) bekezdés a) pont], kábítószer-kereskedelem [Btk. 177. § (1) bekezdés a) és b) pont],
kábítószer birtoklása [Btk. 179.  § (1)  bekezdés a)  pont és (2)  bekezdés], kóros szenvedélykeltés
(Btk.  181.  §), teljesítményfokozó szerrel visszaélés [Btk. 185.  § (3) és (5)  bekezdés], emberrablás
[Btk.  190.  § (2)  bekezdés a)  pont és (3)  bekezdés a)  pont], emberkereskedelem [Btk. 192.  §
(4) bekezdés a) pont, (5) és (6) bekezdés], kényszermunka [Btk. 193. § (2) bekezdés c) pont], személyi
szabadság megsértése [Btk. 194.  § (2)  bekezdés a)  pont és (3)  bekezdés], szexuális kényszerítés
[Btk.  196.  § (2)  bekezdés a)  pont és (3)  bekezdés], szexuális erőszak [Btk. 197.  § (2)  bekezdés,
(3)  bekezdés a)  pont és (4)  bekezdés], szexuális visszaélés (Btk. 198.  §), kerítés [Btk.  200.  §
(2)  bekezdés és (4)  bekezdés a)  pont], prostitúció elősegítése [Btk. 201.  § (1)  bekezdés c)  pont és
(2)  bekezdés], gyermekprostitúció kihasználása (Btk. 203.  §), gyermekpornográfia (Btk. 204.  §),
szeméremsértés [Btk. 205.  § (2)  bekezdés], kiskorú veszélyeztetése (Btk. 208.  §), gyermekmunka
(Btk. 209. §), családi jogállás megsértése [Btk. 213. § (2) bekezdés b) pont]
miatt büntetőeljárás hatálya alatt áll,
b) azzal, aki a Btk. 52. § (3) bekezdése szerinti foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll, vagy
c) azzal, aki az a) pontban meghatározott bűncselekmények elkövetése miatt kényszergyógykezelés alatt áll.
(3) Honvédelmi alkalmazotti jogviszony nem létesíthető azzal, akivel szemben a  (2)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott
a) szándékos bűncselekmény miatt végrehajtandó szabadságvesztést szabtak ki,
aa) öt évet el nem érő szabadságvesztés esetén a mentesítés beálltától számított öt évig,
ab) ötévi vagy azt meghaladó szabadságvesztés esetén a mentesítés beálltától számított nyolc évig,
b) szándékos bűncselekmény miatt közérdekű munkát vagy pénzbüntetést szabtak ki, a mentesítés beálltától
számított két évig,
c) szándékos bűncselekmény miatt végrehajtásában felfüggesztett szabadságvesztést szabtak ki, a mentesítés
beálltától számított három évig.
(4) A  honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt létesíteni szándékozó személy hatósági bizonyítvánnyal igazolja, hogy
büntetlen előéletű, továbbá, hogy nem áll az  (1)  bekezdés e)  pontja szerinti büntetőeljárás hatálya alatt, és vele
szemben nem állnak fenn a (2) és (3) bekezdésben foglalt kizáró okok.
(5) Indokolt esetben a  honvédelmi szervezet írásban felszólíthatja a  honvédelmi alkalmazottat, hogy a  felhívástól
számított tizenöt munkanapon belül – ha e határidőn belül menthető ok miatt nem lehetséges, annak megszűnését
követően haladéktalanul – hatósági bizonyítvánnyal igazolja, hogy büntetlen előéletű, nem áll az  (1)  bekezdés
e) pontja szerinti büntetőeljárás hatálya alatt, illetve nem állnak fenn vele szemben a (2) és (3) bekezdésben foglalt
kizáró okok.
(6) A  honvédelmi szervezet az  (1)  bekezdés a)  pontjában, a  (2) és (3)  bekezdésben, valamint az  (5)  bekezdésben
meghatározott feltételeknek való megfelelés ellenőrzése céljából kezeli
a) a honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt létesíteni szándékozó személy,
b) a honvédelmi alkalmazott
azon személyes adatait, amelyeket a bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított hatósági bizonyítvány tartalmaz.
(7) A  (4)–(6)  bekezdésben foglaltak alapján megismert személyes adatokat a  honvédelmi szervezet a  honvédelmi
alkalmazotti jogviszony létesítéséről meghozott döntés időpontjáig vagy – honvédelmi alkalmazotti jogviszony
létesítése esetén – a honvédelmi alkalmazotti jogviszony megszűnéséig (megszüntetéséig) kezeli.
13. § (1) Ha a  munkáltatói jogkört gyakorló döntése alapján a  megüresedett vagy a  megüresedő munkakör betöltése
pályázati eljárással történik, a  munkakör csak olyan személlyel tölthető be, aki a  pályázaton részt vett, és
a pályázati feltételeknek megfelelt. Ha a munkakör betöltése honvédelmi alkalmazotti jogviszony létesítésével jár,
a munkáltatói jogkört gyakorló a pályázat nyertesével honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt létesít.
(2) A pályázati eljárás szabályait miniszteri rendelet határozza meg.
14. § (1) A  honvédelmi alkalmazotti jogviszony határozatlan időre történő kinevezéssel és annak elfogadásával jön létre.
A kinevezést és annak elfogadását írásba kell foglalni.
(2) Honvédelmi alkalmazotti jogviszony
a) helyettesítés céljából, vagy
b) meghatározott munka elvégzésére, illetve feladat ellátására
határozott időre történő kinevezéssel létesíthető.
(3) A kinevezési okmánynak tartalmaznia kell a honvédelmi alkalmazott munkakörét, a besorolásának alapjául szolgáló
fizetési osztályt és fokozatot, az  illetményét és a  munkavégzés helyét. A  tárgyév március 1-jétől a  következő év
február végéig terjedő időszakra vonatkozó havi illetmény és a havi rendszeres illetménypótlékok együttes összege
nem haladhatja meg a Központi Statisztikai Hivatal által hivatalosan közzétett, a tárgyévet megelőző évre vonatkozó
nemzetgazdasági havi átlagos bruttó kereset tízszeresét. A kinevezési okmányban más, a honvédelmi alkalmazotti
jogviszonyt érintő kérdés is meghatározható.
(4) A honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt határozatlan idejűnek kell tekinteni, ha a határozott időre történő kinevezés
nem felel meg a (2) bekezdésben foglaltaknak.
15. § (1) A  kinevezésben a  honvédelmi alkalmazotti jogviszony létesítésekor – a  (4)–(5)  bekezdésben foglalt kivétellel  –
három hónap próbaidő megállapítása kötelező.
(2) A kinevezésben a honvédelmi alkalmazotti jogviszony létesítésekor három hónapot meghaladó próbaidő köthető
ki, amelynek tartama legfeljebb négy hónapig terjedhet.
(3) A próbaidő nem hosszabbítható meg. A próbaidő tartama alatt a honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt bármelyik fél
azonnali hatállyal indokolás nélkül megszüntetheti.
(4) Nem kell próbaidőt megállapítani – kivéve, ha a honvédelmi alkalmazotti jogviszony a 16. § (16) bekezdése szerint
szűnt meg, és az újabb honvédelmi alkalmazotti jogviszony létesítésekor a gyakornoki idő kikötése kötelező –
a) áthelyezés,
b) meghatározott munka elvégzésére vagy feladat ellátására szóló határozott idejű kinevezés, illetve
c) azonos felek közötti újabb kinevezés
esetén.
(5) Miniszteri rendelet megállapíthatja munkakörönként azt a  szakmai gyakorlatot, amelynek megléte esetén
az (1) bekezdés szerinti próbaidőt nem lehet megállapítani.
16. § (1) Az E–H fizetési osztályba sorolt, a honvédelmi szervezet alaptevékenységének ellátásával összefüggő munkakörbe
történő határozatlan időre szóló kinevezés esetén – ideértve az  ilyen tartalmú áthelyezést is – a  gyakornoki idő
kikötése kötelező, ha a honvédelmi alkalmazott nem rendelkezik a munkaköréhez szükséges iskolai végzettséget és
szakképzettséget, szakképesítést igénylő, legalább három év időtartamú szakmai gyakorlattal.
(2) A  gyakornoki idő folyamatosságát nem érinti a  21.  § (2)  bekezdés b)  pont 1.  alpontja szerinti áthelyezés. Ha
a  honvédelmi alkalmazotti jogviszony a  gyakornoki idő alatt megszűnt, annak tartamát a  szakmai gyakorlat
megállapításakor abban az esetben kell figyelembe venni, ha a honvédelmi alkalmazott a honvédelmi alkalmazotti
jogviszonya megszűnését követően a korábbival azonos vagy – a (4) bekezdésben foglaltak megfelelő alkalmazása
alapján – azzal egyenlő értékű munkakörre honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt létesít. Ettől eltérően, nem
lehet a  szakmai gyakorlat megállapításakor beszámítani a  honvédelmi alkalmazotti jogviszony időtartamát, ha
az a gyakornoki idő alatt
a) a (16) bekezdésben foglaltak szerint megszűnik, vagy
b) rendkívüli felmentéssel, illetve a  honvédelmi alkalmazott munkaköri feladatainak ellátására való
–  az  egészségügyi alkalmatlanság kivételével – tartós alkalmatlansága vagy nem megfelelő munkavégzése
miatt felmentéssel megszüntetésre került.
(3) A szakmai gyakorlat
a) a 83. § (1) bekezdésében és (2) bekezdés a) pontjában felsorolt jogviszonyok, valamint
b) munkavégzésre irányuló további jogviszonyban, így különösen vállalkozási és megbízási szerződésen alapuló
jogviszonyban, személyes közreműködéssel járó gazdasági és polgári jogi társasági viszonyban, egyéni cég
személyesen közreműködő tagjaként, továbbá ügyvédi és egyéni vállalkozói tevékenység
során szerezhető meg. Az a)–b) pont szerinti, több jogviszonyban megszerzett szakmai gyakorlat időtartamát össze
kell számítani. Az összeszámításkor egy évnek 365 nap felel meg.
(4) Az  (1) és (2)  bekezdés alkalmazásával kapcsolatban miniszteri rendelet állapítja meg a  honvédelmi szervezet
alaptevékenységének ellátásával összefüggő munkakört. Miniszteri rendelet meghatározhatja munkakörönként
–  a  kinevezéshez szükséges iskolai végzettséggel, szakképesítéssel, illetve szakképzettséggel egyenértékű – azon
iskolai végzettséget, szakképesítést, illetve szakképzettséget, amellyel a  honvédelmi alkalmazott által korábban
ellátott, a  (3)  bekezdés szerinti jogviszony tartamát a  szakmai gyakorlat idejébe be kell számítani. A  szakmai
gyakorlat meglétét a honvédelmi alkalmazott köteles igazolni.
(5) A  gyakornoki idő az  E fizetési osztályba tartozó munkakörben két, az  F–H fizetési osztályba tartozó, illetve
az (1) bekezdésben meghatározott tudományos kutatói munkakörben három év. Ha a honvédelmi alkalmazott
a) az E fizetési osztályba tartozó munkakörben egy évet,
b) az F–H fizetési osztályba tartozó, illetve a tudományos kutatói munkakörben két évet
meghaladó szakmai gyakorlattal rendelkezik, a gyakornoki idő tartama egy év. Miniszteri rendelet meghatározhatja
azokat a  munkaköröket, ahol – az  egyenértékű követelményrendszer, vizsga, illetve továbbképzések miatt – nem
kell gyakornoki időt kikötni.
(6) A gyakornoki idő tartamát a kinevezéskor kell előírni. A gyakornoki idő megszűnik,
a) a honvédelmi alkalmazotti jogviszony határozott idejűre történő módosításakor, vagy
b) ha a honvédelmi alkalmazott munkaköre úgy változik, hogy az (1)–(3) bekezdés alapján nem lenne kötelező
a gyakornoki idő kikötése.
 (7) Ha a kinevezés módosításakor vagy az áthelyezés időpontjában a honvédelmi alkalmazott megváltozott munkaköre
tekintetében nem rendelkezik az  (1)–(4)  bekezdés szerinti feltételekkel, a  gyakornoki idő kikötését mellőzni kell,
ha a 83. § (1) bekezdése szerinti honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban töltött idő tartama a tíz évet meghaladja.
Ekkor a  honvédelmi alkalmazott és a  honvédelmi szervezet köteles a  (6)  bekezdés b)  pontjában, valamint
a  (8)–(11)  bekezdésben foglaltakat teljesíteni azzal, hogy a „nem megfelelt” minősítés a  honvédelmi alkalmazotti
jogviszony fennállását nem érinti.
(8) A gyakornoki idő tartamába nem számít be:
a) a harminc napot meghaladó keresőképtelenséggel járó betegség,
b) a harminc napot meghaladó fizetés nélküli szabadság, valamint
c) a szabadságvesztés, a szigorított javító-nevelő munka, a javító-nevelő munka, valamint a közérdekű munka
tartama.
(9) A gyakornoki idő kikötésekor a honvédelmi szervezet köteles tájékoztatni a honvédelmi alkalmazottat a gyakornoki
idő alatti szakmai segítő személyéről. Másik szakmai segítőt kell kijelölni, ha a  kinevezésben a  munkavégzés
helyének vagy a munkakörnek a módosítása ezt indokolttá teszi.
(10) A  gyakornokkal szembeni szakmai követelmények biztosítják a  munkakör ellátásához szükséges gyakorlati
ismeretek elsajátítását. Miniszteri rendelet a gyakornoki idő szakmai követelményeit részletesen megállapíthatja.
(11) A szakmai segítő
a) figyelemmel kíséri a gyakornok tevékenységét,
b) segíti a gyakornoki követelmények teljesítését,
c) félévente, illetve a  szakmai segítő személyének a  (9)  bekezdés szerinti változása előtt írásban értékeli
a gyakornok munkavégzését.
 (12) Az értékeléshez a gyakornok írásban észrevételt tehet.
 (13) A  szakmai követelményekre figyelemmel közjogi szervezetszabályozó eszköz állapítja meg a  gyakornoki idővel
kapcsolatos kötelezettségeket, különösen:
a) a szakmai követelmények részletes tartalmát,
b) a gyakornok és a szakmai segítő egyes kötelezettségeit,
c) a gyakornoki idő alatti számonkérés feltételeit,
d) az értékelés részletes szabályait.
(14) A  gyakornoknak és szakmai segítőjének munkavégzési kötelezettségét úgy kell megállapítani, hogy ennek
teljesítése mellett rendes munkaidőben a gyakornoki idővel kapcsolatos kötelezettségének is eleget tehessen.
(15) A  gyakornoki idő lejártának hónapjában a  honvédelmi alkalmazottat minősíteni kell. A  minősítés során a  45.  §-t
azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy
a) a  munkáltatói jogkört gyakorló a  honvédelmi alkalmazott közvetlen felettese véleménye mellett – ha
személyük nem azonos – a szakmai segítő értékelését is köteles mérlegelni, valamint
b) a minősítés eredményeként
ba) harminctól száz százalékig „megfelelt” és
bb) harminc százalék alatt „nem megfelelt”
eredmény adható.
 (16) A  honvédelmi alkalmazotti jogviszony e  törvény erejénél fogva megszűnik, ha a  honvédelmi alkalmazott „nem
megfelelt” minősítést kap. A  honvédelmi alkalmazotti jogviszony a  minősítés eredményének 45.  § (7)  bekezdése
szerinti ismertetését követő tizedik napon szűnik meg.
17. § A honvédelmi alkalmazottra a gyakornoki idő tartama alatt a 31–33. §-ban foglalt szabályok nem alkalmazhatók.
18. § (1) A magasabb vezetői, illetve vezetői feladat ellátása magasabb vezető, illetve vezető beosztásra történő megbízással
(a  továbbiakban: megbízott vezető) történik. A  magasabb vezetői, illetve vezetői megbízás feltétele, hogy
a  honvédelmi alkalmazott – a  kinevezés szerinti munkaköre mellett – látja el a  magasabb vezetői, illetve vezetői
beosztásból eredő feladatait. A megbízást és annak elfogadását írásba kell foglalni. Magasabb vezető csak felsőfokú
iskolai végzettséggel rendelkező honvédelmi alkalmazott lehet. Nem lehet megbízott vezető a  honvédelmi
alkalmazott a gyakornoki idő tartama alatt.
(2) A  magasabb vezetői, valamint vezetői megbízások körét, továbbá a  megbízás feltételeit miniszteri rendelet
határozza meg.
(3) A  magasabb vezetői, valamint a  vezetői megbízás jogszabályban megjelölt, legfeljebb öt évig terjedő határozott
időre szól.
(4) A magasabb vezető és a vezető a vezetői beosztásáról írásban lemondhat. A lemondási idő két hónap.
 (5) A  munkáltatói jogkört gyakorló a  megbízást írásban visszavonhatja, amelyet – a  honvédelmi alkalmazott
kérelmére – indokolni kell. Az indokolásból a visszavonás okának világosan ki kell tűnnie. Vita esetén a visszavonás
indokának valóságát és okszerűségét a  honvédelmi szervezetnek kell bizonyítania. A  honvédelmi alkalmazott
az  indokolást a  visszavonás kézbesítésétől számított három munkanapon belül, írásban kérheti. Ha a  honvédelmi
alkalmazott a kérelmet menthető okból e határidőn belül nem tudja benyújtani, az akadály elhárultától számított
három munkanapon belül ezt pótolhatja azzal, hogy a  megbízás visszavonásától számított hat hónapon túl
az indokolás kérésének nincs helye. A munkáltatói jogkört gyakorló az indokolást a kérelem benyújtásától számított
öt munkanapon belül köteles a honvédelmi alkalmazott részére írásban megadni.
(6) A  lemondás, a  megbízás visszavonása, valamint a  megbízás határozott idejének letelte után a  honvédelmi
alkalmazottat a kinevezése szerinti munkakörében kell továbbfoglalkoztatni.
(7) Ha a  bíróság megállapítja, hogy a  megbízás visszavonása jogellenes, a  honvédelmi alkalmazottat – kérelmére  –
az eredeti magasabb vezető, illetve vezető beosztásában kell továbbfoglalkoztatni. Ezen túlmenően a vezetői pótlék
elmaradt összegét a honvédelmi alkalmazott részére meg kell téríteni.
(8) A bíróság mellőzi a honvédelmi alkalmazott magasabb vezető, illetve vezető beosztásba történő visszahelyezését,
ha a  jogvita elbírálásáig a  megbízás visszavonás nélkül is megszűnt volna. A  honvédelmi alkalmazottat ebben
az esetben a vezetői pótléknak a határozott idő leteltéig számított összege illeti meg.
(9) A  honvédelmi alkalmazottat, ha a  megbízás jogellenes visszavonása esetén nem kéri a  magasabb vezető, illetve
vezető beosztásba való visszahelyezését, a vezetői pótléknak a határozott idő leteltéig, de legfeljebb hat hónapra
számított összege illeti meg.
(10) A  vezetői pótlék (7)–(9)  bekezdés szerinti megtérítésén túlmenően a  honvédelmi szervezet a  honvédelmi
alkalmazott felmerült kárát is köteles megtéríteni.
19. § (1) A  teljes munkaidőben foglalkoztatott honvédelmi alkalmazott írásbeli kérelmére a  honvédelmi szervezet köteles
a kinevezésben heti húszórás részmunkaidőt kikötni, ha a honvédelmi alkalmazott a kérelem benyújtásakor az Mt.
128. §-ában foglalt fizetés nélküli szabadságot vesz igénybe.
(2) A  honvédelmi szervezet a  honvédelmi alkalmazottnak a  munkaidő egyenlőtlen beosztására vonatkozó kérelmét
csak abban az  esetben tagadhatja meg, ha az  számára lényegesen nagyobb munkaszervezési terhet jelentene.
A honvédelmi szervezet köteles írásban megindokolni a kérelem megtagadását.
(3) A részmunkaidő kikötése
a) a fizetés nélküli szabadság megszűnését követő naptól,
b) – ha a  honvédelmi alkalmazott betegsége vagy a  személyét érintő más elháríthatatlan akadály esetén
az  akadályoztatás megszűnésétől számított harminc napon belül ki kell adni rendes szabadságát  –
a szabadság leteltét követő naptól
hatályos.
 (4) A  (3)  bekezdés b)  pontjában foglaltak alkalmazása esetén – a  felek eltérő megállapodása hiányában – a  rendes
szabadság kiadását a  fizetés nélküli szabadság lejártát követő első munkanapon meg kell kezdeni. Eltérő
megállapodás esetén a rendes szabadság kiadását a fizetés nélküli szabadság lejártát követő harminc napon belül
meg kell kezdeni.
(5) A kérelmet az  (1) bekezdés szerinti fizetés nélküli szabadság igénybevételének megszűnése előtt legalább hatvan
nappal kell a  honvédelmi szervezettel közölni. A  kérelemben a  honvédelmi alkalmazott köteles tájékoztatni
a honvédelmi szervezetet
a) a fizetés nélküli szabadság igénybevételére jogosító gyermeke harmadik életéve betöltésének időpontjáról,
továbbá
b) ha egyenlőtlen munkaidő-beosztásban kíván dolgozni, a munkaidő-beosztásra vonatkozó javaslatáról.
(6) A (3) bekezdés szerinti időponttól a honvédelmi alkalmazotti jogviszony alapján közvetlenül vagy közvetve nyújtott
pénzbeli vagy természetbeni juttatás tekintetében e törvény erejénél fogva az időarányosság elve alkalmazandó, ha
a juttatásra való jogosultság a munkaidő mértékével összefügg.
(7) Az  (1)  bekezdés szerinti kérelem alapján kikötött részmunkaidőben a  honvédelmi szervezet a  honvédelmi
alkalmazottat
a) a kérelem szerinti időpontig, de
b) legfeljebb a  gyermek hároméves, fogyatékos gyermek esetén tizennégy éves koráig, három vagy több
gyermeket nevelő honvédelmi alkalmazott esetén a gyermek ötéves, fogyatékos gyermek esetén tizennyolc
éves koráig
köteles foglalkoztatni. Ezt követően a  honvédelmi alkalmazott munkaidejét a  kérelem benyújtása előtti mérték
szerint kell megállapítani.
(8) Az  (1)–(7)  bekezdés nem alkalmazható a  magasabb vezetői és vezetői megbízású honvédelmi alkalmazott
tekintetében.
(9) A honvédelmi alkalmazott gyermeke harmadik életéve betöltéséig – a gyermek gondozása céljából – fizetés nélküli
szabadságra jogosult, amelyet a honvédelmi alkalmazott kérésének megfelelő időpontban kell kiadni.
20. § (1) Ha a honvédelmi alkalmazott munkaköre ellátása mellett a honvédelmi szervezet rendelkezése alapján átmenetileg
más munkakörébe tartozó feladatokat is ellát, és ezáltal jelentős többletmunkát végez, illetményén felül a végzett
munkával arányos külön díjazás (helyettesítési díj) is megilleti.
(2) A  honvédelmi alkalmazotti jogviszony tekintetében az  Mt.-nek a  munkaviszony alanyairól, a  munkaviszony
létesítéséről és a  munkaszerződés módosításáról szóló rendelkezései (V., VII. és IX.  fejezet) közül a  32–35.  §,
a 42–43. §, a 44/A. §, a 45. § (1) bekezdése, a 45. § (5) bekezdése, az 50. § és a 62. § nem alkalmazható.
(3) A honvédelmi alkalmazotti jogviszony tekintetében az Mt.-nek a munkáltató személyében bekövetkező változásról
szóló VI.  fejezete megfelelően abban az  esetben alkalmazható, ha az  átadó és az  átvevő munkáltató e  törvény
hatálya alá tartozik.
(4) A  honvédelmi alkalmazotti jogviszony tekintetében az  Mt. 40.  § (1)  bekezdése azzal az  eltéréssel alkalmazandó,
hogy a  38.  § (2)–(3)  bekezdésben és a  42.  §-ban foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni, ha
a  honvédelmi alkalmazott honvédelmi alkalmazotti jogviszonyát lemondással arra hivatkozva szünteti meg, hogy
a  honvédelmi szervezet személyében bekövetkezett változás miatt a  rá irányadó munkafeltételek lényeges és
hátrányos megváltozása következtében a  honvédelmi alkalmazotti jogviszony fenntartása számára aránytalan
sérelemmel járna vagy lehetetlenné válna.
(5) A  honvédelmi alkalmazotti jogviszony tekintetében az  Mt. 40.  § (2)  bekezdését azzal az  eltéréssel kell alkalmazni,
hogy a  honvédelmi alkalmazott a  (4)  bekezdés szerinti lemondást – a  27.  § (1)  bekezdésében foglalt szabályok
alkalmazásával – köteles megindokolni.
7. A honvédelmi alkalmazotti jogviszony megszűnése 21. § (1) A honvédelmi alkalmazotti jogviszony megszűnik:
a) a kinevezésben foglalt határozott idő lejártával,
b) a honvédelmi alkalmazott halálával,
c) a honvédelmi szervezet jogutód nélküli megszűnésével, vagy
d) a  16.  § (16)  bekezdésében és a  22.  § (1)  bekezdésében meghatározott esetben, továbbá ha törvény így
rendelkezik.
 (2) A honvédelmi alkalmazotti jogviszony megszüntethető: a) közös megegyezéssel,
b) áthelyezéssel
1. az e törvény,
2. az e törvény és a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény,
3. az e törvény és a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény,
4. az  e  törvény és a  hivatásos és szerződéses katonák szolgálati viszonyát, valamint a  rendvédelmi
feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyát szabályozó jogszabályok,
5. az e törvény és az állami tisztviselőkről szóló törvény,
6. az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló törvény
hatálya alá tartozó munkáltatók között, c) lemondással,
d) rendkívüli lemondással,
e) felmentéssel,
f ) azonnali hatállyal
fa) a próbaidő alatt,
fb) a 27. § (2) bekezdése szerint,
fc) az 50. § (4) bekezdése szerint, vagy
fd) a (3) bekezdés szerint, valamint
g) rendkívüli felmentéssel.
 (3) A honvédelmi szervezet köteles a honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt az Mt. 29. § (1) bekezdése alapján azonnali
hatállyal megszüntetni, ha
a) a honvédelmi alkalmazott a 12. § (5) bekezdésében foglalt kötelezettségének a felhívástól számított tizenöt
munkanapon belül nem tesz eleget és nem igazolja, hogy a  kötelezettség elmulasztása menthető ok
következménye,
b) a  12.  § (1)  bekezdés a)  pontjában, (2) és (3)  bekezdésében meghatározott feltételnek való megfelelést
a  honvédelmi alkalmazott a  bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított hatósági bizonyítvánnyal nem tudja
igazolni.
(4) A  honvédelmi alkalmazotti jogviszony (3)  bekezdésben meghatározott azonnali hatályú megszüntetését írásban
indokolni kell.
(5) A  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011.  évi CXIII.  törvény IX. Fejezetében szabályozott különleges jogrend kihirdetése esetén a  honvédelmi
alkalmazott nem gyakorolhatja a (2) bekezdés c) és d) pontjában foglalt megszüntetési okokat.
22. § (1) Ha a  honvédelmi szervezet azért változik meg, mert a  honvédelmi szervezet egésze vagy egy része (szervezeti
egysége, anyagi és nem anyagi erőforrásainak vagy feladat- és hatáskörének meghatározott csoportja) az  Mt.
hatálya alá tartozó munkáltató számára kerül átadásra, a  honvédelmi szervezet átadásra kerülő szervezete vagy
tevékenysége keretében foglalkoztatott honvédelmi alkalmazottak honvédelmi alkalmazotti jogviszonya az átadás
időpontjában megszűnik.
(2) Az  átadó honvédelmi szervezet és az  átvevő munkáltató legkésőbb az  átadást megelőzően harminc nappal
korábban köteles tájékoztatni a  honvédelmi alkalmazottat, a  munkáltatónál képviselettel rendelkező
szakszervezetet és a honvédelmi alkalmazottak tanácsát (honvédelmi alkalmazottak képviselőjét) az átadás
a) időpontjáról,
b) okáról és
c) honvédelmi alkalmazottakat érintő jogi, gazdasági és szociális következményeiről,
továbbá köteles a  szakszervezettel és a  honvédelmi alkalmazottak tanácsával (honvédelmi alkalmazottak
képviselőjével) konzultációt kezdeményezni a  honvédelmi alkalmazottakat érintő tervbe vett egyéb
intézkedésekről. A  konzultációnak ki kell terjednie az  intézkedések elveire, a  hátrányos következmények
elkerülésének módjára, eszközére, továbbá a következmények enyhítését célzó eszközökre.
(3) A  (2)  bekezdésben meghatározott tájékoztatással egyidejűleg az  átadó honvédelmi szervezet és az  átvevő
munkáltató köteles írásban tájékoztatni a honvédelmi alkalmazottat arról, hogy az átadást követően a honvédelmi
alkalmazott foglalkoztatását az  átvevő biztosítja. A  tájékoztatásnak tartalmaznia kell a  további foglalkoztatást
biztosító munkaszerződés tartalmi elemeire vonatkozó ajánlatot. Az ajánlatot a 23. § rendelkezéseire figyelemmel
kell megtenni. A  tájékoztatásnak tartalmaznia kell azokat a  kötelezettségeket is, amelyeknek a  honvédelmi
alkalmazott a  honvédelmi alkalmazotti jogviszony létesítését követően a  honvédelmi alkalmazotti jogviszonya
fenntartása érdekében köteles eleget tenni.
(4) Ha a  (2)  bekezdésben meghatározott időpontban az  átvevő munkáltató megalapítására még nem került sor,
az  átvevő munkáltató számára a  (2) és (3)  bekezdésben előírt kötelezettség teljesítése az  átvevő munkáltató
alapítóját terheli.
(5) A  honvédelmi alkalmazott – a  (7)  bekezdésben meghatározott esetet kivéve – a  (3)  bekezdésben meghatározott
tájékoztatás kézhezvételétől számított tizenöt napon belül az  átadó honvédelmi szervezetnek írásban nyilatkozik,
hogy az  átvevő munkáltatónál történő további foglalkoztatásához hozzájárul-e. Ha a  honvédelmi alkalmazott
az előírt határidőn belül nem nyilatkozik, úgy kell tekinteni, mintha nem járulna hozzá a további foglalkoztatásához.
(6) Ha a honvédelmi alkalmazott az átvevő munkáltatónál történő további foglalkoztatásához nem járul hozzá, az átadó
honvédelmi szervezet az  átadás napjával köteles írásban értesíteni a  honvédelmi alkalmazottat a  honvédelmi
alkalmazotti jogviszony (1)  bekezdés szerinti megszűnéséről, valamint köteles a  honvédelmi alkalmazott számára
a  42.  § (2) és (4)–(6)  bekezdése alkalmazásával megállapított végkielégítést – határozott idejű honvédelmi
alkalmazotti jogviszony esetén a 27. § (2) bekezdésében meghatározott távolléti díjat – megfizetni.
(7) Ha a honvédelmi szervezet azért változik meg, mert az alapító a költségvetési szerv útján ellátott közfeladatot
a) az alapító közvetett vagy közvetlen, legalább többségi befolyása alatt álló, vagy
b) az államháztartásról szóló törvény szerint az alapításra jogosult szerv által alapított és annak közvetett vagy
közvetlen, legalább többségi befolyása alatt álló
gazdasági társaság utódszervezet vagy alapítvány részére adja át közfeladat-ellátási és továbbfoglalkoztatási
kötelezettséggel, a  honvédelmi alkalmazotti jogviszony megszűnik, és a  megszűnését követő nappal az  új
munkáltatóval munkaviszony létesül. Ebben az  esetben az  átadó honvédelmi szervezet és átvevő munkáltató
tájékoztatási kötelezettsége kizárólag a  (2) és (3)  bekezdésben foglaltakra kiterjedően áll fenn. A  munkaviszony
tartalmi elemeit az  e  bekezdésben foglaltak szerint adott tájékoztatás és a  23.  § rendelkezései alapján kell
meghatározni és legkésőbb az átadás napjáig írásba foglalni.
23. § (1) Ha a  honvédelmi alkalmazott az  átvevő munkáltatónál történő további foglalkoztatásához hozzájárul, az  átvevő
munkáltató köteles a  honvédelmi alkalmazottal munkaszerződést kötni. A  munkaszerződés megkötése során
az  átvevő munkáltatót köti a  22.  § (3) és (4)  bekezdése alapján adott tájékoztatás, az  abban foglaltaktól csak
a  honvédelmi alkalmazott kifejezett hozzájárulásával lehet eltérni. Az  átadó honvédelmi szervezet az  átadás
napjával köteles írásban értesíteni a  honvédelmi alkalmazottat a  honvédelmi alkalmazotti jogviszony 22.  §
(1) bekezdése szerinti megszűnéséről.
(2) Ha az  átvevő munkáltatónál munkaviszony létesül, a  munkaszerződés alapján a  honvédelmi alkalmazott
munkabére (alapbérének, bérpótlékainak és egyéb bérelemeinek együttes összege) nem lehet alacsonyabb
mértékű, mint az  átadást megelőzően irányadó illetményének és a  jogszabály alapján járó illetménypótlékainak
együttes összege, kivéve, ha valamely honvédelmi alkalmazott illetménypótlék megállapításának alapjául szolgáló
körülmény a  munkaszerződés megkötését követően már nem áll fenn. Az  alapbérbe a  honvédelmi alkalmazott
illetménypótlékok beépíthetőek.
(3) Határozatlan időtartamú honvédelmi alkalmazotti jogviszony esetén – eltérő törvényi rendelkezés hiányában  –
az  átvevő munkáltatónál határozatlan időtartamú jogviszonyt kell létesíteni. Teljes munkaidőben történő
foglalkoztatás esetén az átvevő munkáltatónál teljes munkaidős jogviszonyt kell létesíteni. Az átvevő munkáltatónál
létesítendő jogviszony tekintetében próbaidő nem köthető ki.
(4) Az  átvevő munkáltatóval létesített munkaviszonyra az  Mt. rendelkezéseit kell alkalmazni azzal az  eltéréssel, hogy
a honvédelmi alkalmazottnak az átadó honvédelmi szervezetnél honvédelmi alkalmazotti jogviszonyként elismert
idejét úgy kell tekinteni, mintha azt az átvevő munkáltatónál töltötte volna el.
(5) Ha a  munkaszerződés megkötésével létesített jogviszony megszűnése vagy megszüntetése esetén a  honvédelmi
alkalmazottat felmondási idő, valamint végkielégítés illeti meg, annak mértékét az  átadó honvédelmi szervezet
és az  átvevő munkáltatónál jogviszonyban töltött idő együttes tartamának figyelembevételével, a  jogviszonyra
irányadó szabályok alapján kell megállapítani. Ettől eltérően a  felmondási időt, valamint a  végkielégítés mértékét
az  átadó honvédelmi szervezet és az  átvevő munkáltatónál jogviszonyban töltött idő együttes tartamának
figyelembevételével és e  törvénynek az  átadás napján hatályos szabályai szerint kell megállapítani, ha
az a honvédelmi alkalmazottra nézve kedvezőbb.
24. § (1) A 22. §-t és a 23. §-t, valamint a 25. §-t nem kell alkalmazni, ha a 22. § (2) bekezdése vagy az (5) bekezdés szerinti
időpont előtt
a) tett honvédelmi szervezeti vagy honvédelmi alkalmazotti egyoldalú jognyilatkozat, vagy
b) megkötött megállapodás – ideértve az áthelyezést is –
alapján a  honvédelmi alkalmazotti jogviszony a  22.  § (2)  bekezdése vagy (5)  bekezdése szerinti időpontot
követően megszűnik. Az a)–b) pont szerinti, a 22. § (1) bekezdésében vagy (4) bekezdésében foglalt időpont előtti
jognyilatkozattal vagy megállapodással kapcsolatban a  honvédelmi alkalmazott által kezdeményezett munkaügyi
jogvita esetén a  22.  § (1)  bekezdésében vagy(4)  bekezdésében foglalt időpontot követően az  átadó honvédelmi
szervezet helyébe az átvevő munkáltató lép, valamint ezen időpont után a keresetlevelet az átvevő munkáltató ellen
kell előterjeszteni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben az átadás 22. § (1) bekezdésében vagy a (4) bekezdésben meghatározott időpontját
követően a honvédelmi alkalmazottat az átvevő munkáltatónál munkavégzési kötelezettség nem terheli, továbbá
a korábbi megszüntető nyilatkozat vagy megállapodás alapján az átadás és a honvédelmi alkalmazotti jogviszony
megszűnésének időpontja közötti időtartam alatt esedékes díjazást, valamint juttatást az  átadó honvédelmi
szervezetnek – a honvédelmi alkalmazotti jogviszony megszűnésével összefüggő juttatások kifizetésére vonatkozó
szabályok alkalmazásával – legkésőbb az  átadás időpontjában ki kell fizetnie. Ezek összegét – e  törvény eltérő
rendelkezése hiányában – a távolléti díj alapulvételével kell meghatározni.
(3) A  honvédelmi alkalmazotti jogviszony jogellenes megszüntetése esetén – ha a  honvédelmi alkalmazottat eredeti
munkakörében kell továbbfoglalkoztatni – az  átvevő munkáltató köteles az  ítélet jogerőre emelkedésekor
a  22.  §-ban és a  23.  §-ban, valamint a  25.  §-ban foglaltak megfelelő alkalmazásával az  állásfelajánlási és
foglalkoztatási kötelezettséget teljesíteni. Az  átvevő munkáltató a  22.  § (2)–(3)  bekezdése, és a  25.  § (2)  bekezdés
szerinti tájékoztatási kötelezettséget a jogerős ítélet közlésétől számított tizenöt napon belül köteles teljesíteni.
25. § (1) A  honvédelmi szervezet személyében a  jogszabály rendelkezése folytán bekövetkező olyan változás esetén,
ha a  honvédelmi szervezet egésze vagy egy része (szervezeti egysége, anyagi és nem anyagi erőforrásainak
vagy feladat- és hatáskörének meghatározott csoportja) a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény, az  állami
tisztviselőkről szóló törvény, az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról vagy a  közalkalmazottak
jogállásáról szóló törvény hatálya alá tartozó munkáltatóhoz kerül, a  munkáltató érintett szervezete vagy
tevékenysége keretében foglalkoztatott honvédelmi alkalmazott honvédelmi alkalmazotti jogviszonya
–  a  (3) és (4)  bekezdésben, valamint a  (9)  bekezdésben foglalt kivétellel – a  jogállásváltozás időpontjában
kormányzati szolgálati, közszolgálati, állami szolgálati, igazságügyi szolgálati vagy közalkalmazotti jogviszonnyá
alakul át.
(2) A  honvédelmi alkalmazotti jogviszony átalakulásáról az  érintetteket az  átvevő munkáltató az  átalakulást követő
harminc napon belül tájékoztatja.
(3) Az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően nem alakul át a  honvédelmi alkalmazott honvédelmi alkalmazotti
jogviszonya, ha az  átvevő munkáltató a  közszolgálati tisztviselőkről szóló, az  állami tisztviselőkről szóló,
az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló vagy a  közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény
rendelkezései alapján nem létesíthet kormányzati szolgálati, közszolgálati, állami szolgálati, igazságügyi szolgálati
vagy közalkalmazotti jogviszonyt az  átadással érintett honvédelmi alkalmazottal, ebben az  esetben a  honvédelmi
alkalmazotti jogviszony a  törvény erejénél fogva az  átadás időpontjában megszűnik. A  honvédelmi alkalmazotti
jogviszony megszűnéséről a  honvédelmi alkalmazottat az  átadás napjával írásban értesíteni kell. A  honvédelmi
alkalmazotti jogviszony megszűnése esetén a  honvédelmi alkalmazott számára a  42.  § (2) és (4)–(7)  bekezdése
alkalmazásával megállapított végkielégítést – határozott idejű jogviszony esetén a  27.  § (2)  bekezdésében
meghatározott távolléti díjat – kell megfizetni.
(4) A  (3)  bekezdésben foglaltakat kell megfelelően alkalmazni, ha az  átadással érintett honvédelmi alkalmazottal
szemben a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény, a  közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény vagy
az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati viszonyáról szóló törvény alapján összeférhetetlenség áll fenn, kivéve, ha
az összeférhetetlenséget kiváltó ok megszüntethető, és ennek érdekében a honvédelmi alkalmazott a honvédelmi
alkalmazotti jogviszony átalakulását megelőzően intézkedik, és ezt igazolja.
(5) A honvédelmi alkalmazotti jogviszony kormányzati szolgálati, közszolgálati, állami szolgálati, igazságügyi szolgálati
vagy közalkalmazotti jogviszonnyá történő átalakulását követő negyvenöt napon belül a honvédelmi alkalmazottat
a  kormányzati szolgálati jogviszonyra, közszolgálati jogviszonyra, állami szolgálati jogviszonyra, az  igazságügyi
szolgálati vagy a közalkalmazotti jogviszonyra vonatkozó szabályok szerint be kell sorolni, és illetményét meg kell
állapítani.
(6) Határozatlan időtartamú honvédelmi alkalmazotti jogviszony – eltérő törvényi rendelkezés hiányában  –
határozatlan időtartamú kormányzati szolgálati, közszolgálati, állami szolgálati, igazságügyi szolgálati vagy
közalkalmazotti jogviszonnyá alakul át. Teljes munkaidőben történő foglalkoztatás esetén a  honvédelmi
alkalmazotti jogviszony teljes munkaidős kormányzati szolgálati, közszolgálati, állami szolgálati, igazságügyi
szolgálati vagy közalkalmazotti jogviszonnyá alakul át.
(7) Az átalakult jogviszony esetén a honvédelmi alkalmazottnak az átalakulással érintett, e törvény hatálya alá tartozó
honvédelmi szervezetnél honvédelmi alkalmazotti jogviszonyként elismert idejét úgy kell tekinteni, mintha azt
az átvevő munkáltatónál töltötte volna el.
(8) A  honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban álló vezető honvédelmi alkalmazotti jogviszonyának átalakulását
követően – a  kormányzati szolgálati, közszolgálati, állami szolgálati, igazságügyi szolgálati vagy közalkalmazotti
jogviszonyra vonatkozó szabály figyelembevételével – kell a  vezetői munkakör szintjét és megnevezését
megállapítani.
(9) Az  (1)  bekezdéstől eltérően a  honvédelmi alkalmazotti jogviszony munkaviszonnyá alakul át, ha a  honvédelmi
alkalmazott a  munkakörére tekintettel a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény vagy az  állami tisztviselőkről
szóló törvény szabályai szerint a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény, az  állami tisztviselőkről szóló törvény
hatálya vagy a  közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény alá tartozó munkáltatóval nem kormányzati szolgálati,
közszolgálati, állami szolgálati vagy közalkalmazotti jogviszonyban, hanem munkaviszonyban állhat. Ebben
az  esetben a  honvédelmi alkalmazott átalakulás utáni munkabére (alapbérének, bérpótlékainak és egyéb
bérelemeinek együttes összege) az  átalakulást megelőzően irányadó illetményének és a  jogszabály alapján
járó illetménypótlékainak együttes összege, kivéve, ha valamely honvédelmi alkalmazotti illetménypótlék
megállapításának alapjául szolgáló körülmény a  munkaviszonyban már nem áll fenn. Az  alapbérbe a  honvédelmi
alkalmazotti illetménypótlékok beépíthetőek. A  munkabérről való tájékoztatást a  jogviszony átalakulását követő
hatvan napon belül meg kell adni. E bekezdés alkalmazása során megfelelően alkalmazni kell a (2) és (3) bekezdést,
továbbá a (6)–(8) bekezdést.
(10) Ha a  jogviszony átalakulása időpontjában munkaügyi per fegyelmi elbocsátás tekintetében folyik, a  honvédelmi
alkalmazotti kereset elbírálásánál
a) az  azonnali hatályú felmondás szabályait kell megfelelően alkalmazni, ha a  honvédelmi alkalmazotti
jogviszonya munkaviszonnyá,
b) a  hivatalvesztés fegyelmi büntetés szabályait kell megfelelően alkalmazni, ha a  honvédelmi alkalmazott
honvédelmi alkalmazotti jogviszonya kormányzati szolgálati vagy közszolgálati jogviszonnyá
alakul át.
26. § (1) Az áthelyezésben a két munkáltatónak egymással és a honvédelmi alkalmazottal kölcsönösen meg kell állapodnia.
 (2) Az  áthelyezés során meg kell állapodni a  honvédelmi alkalmazott új munkakörében, munkahelyében,
illetményében és az áthelyezés időpontjában.
 (3) Az áthelyezett honvédelmi alkalmazottnak az áthelyezést megelőző honvédelmi alkalmazotti jogviszonyát úgy kell
tekinteni, mintha azt új munkáltatójánál töltötte volna el.
 (4) A  honvédelmi szervezet fenntartója – törvény eltérő rendelkezése hiányában – az  általa fenntartott, e  törvény
hatálya alá tartozó honvédelmi szervezetek között kezdeményezheti az  honvédelmi alkalmazott határozatlan
időre szóló áthelyezését. Erre rendkívül indokolt esetben, így különösen akkor kerülhet sor, ha annak a honvédelmi
szervezetnek, ahová az áthelyezés irányul, a feladatai – különösen a munka- és pihenőidő, illetve a rendes szabadság
kiadása szabályaira tekintettel – munkaszervezési eszközök alkalmazásával sem teljesíthetők.
27. § (1) A  határozott idejű honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt a  honvédelmi alkalmazott írásban indokolt lemondással
akkor szüntetheti meg, ha a  lemondás indoka olyan ok, amely számára a  honvédelmi alkalmazotti jogviszony
fenntartását lehetetlenné tenné vagy körülményeire tekintettel, aránytalan sérelemmel járna.
(2) A  határozott idejű honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt a  30.  § (1)  bekezdés a), b) és d)  pontjában foglalt okok
alapján a  honvédelmi szervezet azonnali hatállyal megszüntetheti, a  honvédelmi alkalmazott részére azonban
egyévi, ha a  határozott időből még hátralévő idő egy évnél rövidebb, a  hátralévő időre jutó távolléti díját
köteles előre megfizetni. Ettől eltérően, ha a  megszüntetésre a  30.  § (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározott,
a  honvédelmi alkalmazott nem megfelelő munkavégzése vagy – nem egészségügyi okkal összefüggő  –
alkalmatlansága miatt került sor, a honvédelmi alkalmazottat egyhavi távolléti díj illeti meg. Ha ekkor a határozott
időből még hátralévő idő egy hónapnál rövidebb, a  honvédelmi szervezet a  hátralévő időre járó távolléti díjat
köteles megfizetni.
28. § (1) A  honvédelmi alkalmazott a  határozatlan idejű honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt lemondással bármikor
megszüntetheti.
(2) Lemondás esetén a  lemondási idő két hónap. Ezen időtartam egy részére vagy annak egészére a  honvédelmi
szervezet mentesítheti a honvédelmi alkalmazottat a munkavégzés alól.
29. § (1) Rendkívüli lemondással a honvédelmi alkalmazott a honvédelmi alkalmazotti jogviszonyát akkor szüntetheti meg,
ha a honvédelmi szervezet
a) a  honvédelmi alkalmazotti jogviszonyból eredő lényeges kötelezettségét szándékosan vagy súlyos
gondatlansággal jelentős mértékben megszegi, vagy
b) olyan magatartást tanúsít, amely a honvédelmi alkalmazotti jogviszony fenntartását lehetetlenné teszi.
(2) A rendkívüli lemondást indokolni kell. Az  indokolásból a rendkívüli lemondás okának világosan ki kell tűnnie. Vita
esetén a rendkívüli lemondás indokának valóságát és okszerűségét a honvédelmi alkalmazottnak kell bizonyítania.
(3) A  rendkívüli lemondás jogát az  annak alapjául szolgáló okról való tudomásszerzéstől számított tizenöt napon
belül, legfeljebb azonban az  ok bekövetkeztétől számított egy éven belül, bűncselekmény elkövetése esetén
a büntetőeljárás megindítására nyitva álló elévülési idő alatt lehet gyakorolni.
(4) Rendkívüli lemondás esetén a honvédelmi szervezet a honvédelmi alkalmazott részére annyi időre járó távolléti díját
köteles kifizetni, amennyi felmentése esetén járna, továbbá a honvédelmi alkalmazotti jogviszony megszűnésének
időpontját a  honvédelmi alkalmazottra irányadó felmentési idő figyelembevételével kell meghatározni.
A honvédelmi alkalmazott követelheti felmerült kárának megtérítését is.
(5) Rendkívüli lemondás esetén – e  törvényben előírt kivételektől eltekintve – a  lemondás szabályai nem
alkalmazhatók.
30. § (1) A honvédelmi szervezet a honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt – a 31–33. §-ban és a 37. §-ban foglalt korlátozással –
felmentéssel akkor szüntetheti meg, ha
a) megszűnt a  honvédelmi szervezetnek az  a  tevékenysége, amelyben a  honvédelmi alkalmazottat
foglalkoztatták,
b) az Országgyűlés, a Kormány, a költségvetési  fejezetet irányító szerv vezetője döntése alapján a honvédelmi
szervezetnél létszámcsökkentést, illetve átszervezést kell végrehajtani, és emiatt a  honvédelmi alkalmazott
további foglalkoztatására nincs lehetőség,
c) a munkaköri feladatainak ellátására tartósan alkalmatlanná vált vagy munkáját nem végzi megfelelően,
d) a honvédelmi alkalmazott legkésőbb a felmentési idő letöltésének napján nyugdíjasnak minősül [Mt. 294. §
(1) bekezdés g) pont].
 (2) A  honvédelmi szervezet a  felmentést köteles megindokolni. Az  indokolásból a  felmentés okának világosan ki kell
tűnnie, és a honvédelmi szervezetnek kell bizonyítania, hogy a felmentés indoka valós és okszerű.
 (3) Az  (1)  bekezdés a) és b)  pontja esetén a  munkáltatói jogkört gyakorló legkésőbb a  felmentés közlésekor írásban
tájékoztatja az állami foglalkoztatási szervet a felmentéssel érintett honvédelmi alkalmazottak személyes adatairól,
utolsó munkaköréről, szakképzettségéről és illetményéről.
(4) A  (3)  bekezdésben foglalt tájékoztatási kötelezettség feltétele, hogy a  felmentésre az  (1)  bekezdés a)  pont vagy
b)  pontjában meghatározott okból kerüljön sor és a  felmentéssel érintett honvédelmi alkalmazottak létszáma
harminc napon belül
a) húsz főnél kevesebb honvédelmi alkalmazott foglalkoztatása esetén legalább öt fő,
b) húsznál több, száznál kevesebb honvédelmi alkalmazott foglalkoztatása esetén legalább tíz fő,
c) száz vagy annál több, de háromszáznál kevesebb honvédelmi alkalmazott foglalkoztatása esetén legalább
a honvédelmi alkalmazottak tíz százaléka,
d) háromszáz vagy annál több honvédelmi alkalmazott foglalkoztatása esetén legalább harminc fő.
(5) A  (4)  bekezdés alkalmazása szempontjából a  hivatásos és szerződéses, a  kormányzati szolgálati jogviszonyban,
a közalkalmazotti jogviszonyban, a honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban és a munkaviszonyban állók létszámát
össze kell számítani.
(6) Ha az  (1) bekezdés c) pontjában meghatározott alkalmatlanság a honvédelmi alkalmazott munkavégzésével vagy
magatartásával függ össze, a felmentés előtt lehetőséget kell adni számára a vele szemben felhozott kifogások elleni
védekezésre, kivéve, ha az eset összes körülményeiből következően ez a honvédelmi szervezettől nem várható el.
(7) A  honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt felmentéssel meg kell szüntetni, ha a  társadalombiztosítási nyugellátásról
szóló 1997. évi LXXXI. törvény 18. § (2a) bekezdésében foglalt feltételt legkésőbb a felmentési idő leteltekor teljesítő
honvédelmi alkalmazott kérelmezi.
(8) A  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997.  évi LXXXI.  törvény 18.  § (2a)  bekezdésében foglalt feltétel
megállapításához szükséges jogosultsági időt a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv határozatával kell igazolni.
31. § (1) A 30. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott esetben, valamint, ha a 30. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
alkalmatlanság egészségügyi ok következménye – feltéve, hogy a  honvédelmi alkalmazott e  törvény alkalmazása
szempontjából nem minősül nyugdíjasnak –, a  honvédelmi szervezet a  honvédelmi alkalmazottat írásban
tájékoztatja
a) a honvédelmi szervezeten belül,
b) a honvédelmi szervezet irányítása alatt álló másik honvédelmi szervezethez, illetve
c) a  honvédelmi szervezet fenntartója által fenntartott más, e  törvény hatálya alá tartozó honvédelmi
szervezethez
az iskolai végzettségének és szakképzettségének, szakképesítésének, továbbá – egészségügyi alkalmatlanság
esetén – egészségi állapotának megfelelő másik betöltetlen munkakör felajánlásának lehetőségéről. A honvédelmi
alkalmazott a  tájékoztatás közlésétől számított két munkanapon belül írásban nyilatkozik a  munkakör-felajánlási
lehetőség igénybevételéről. Ha a honvédelmi alkalmazott a határidő leteltéig a nyilatkozattételt elmulasztja, azt úgy
kell tekinteni, mintha a  munkakör-felajánlási lehetőséget nem igényelte volna. A  munkakör-felajánlási lehetőség
igénybevételekor a honvédelmi alkalmazotti jogviszony felmentéssel történő megszüntetésére csak akkor kerülhet
sor, ha az  a)–c)  pontban foglalt honvédelmi szervezetnél a  honvédelmi alkalmazott az  iskolai végzettségének és
szakképzettségének, szakképesítésének, továbbá – egészségügyi alkalmatlanság esetén – egészségi állapotának
megfelelő másik betöltetlen munkakör nincs, vagy ha a  honvédelmi alkalmazott az  ilyen munkakörbe történő
áthelyezéshez, illetve kinevezése módosításához nem járul hozzá.
(2) Ha a honvédelmi alkalmazott az (1) bekezdés szerint kéri betöltetlen munkakör felajánlását, a honvédelmi szervezet
a fenntartóját, illetve az (1) bekezdés b) pontja szerinti honvédelmi szervezetet köteles haladéktalanul megkeresni.
A  megkeresés kizárólag az  érintett honvédelmi alkalmazottnak az  1.  melléklet szerinti honvédelmi alkalmazotti
alapnyilvántartás II–VII. pontjaiban foglalt adatait és az általa betöltött munkakör megnevezését tartalmazza.
(3) A  honvédelmi szervezet fenntartója a  34.  § szerinti nyilvántartás felhasználásával a  megkereséstől számított
öt  napon belül közvetlenül tájékoztatja a  honvédelmi alkalmazott honvédelmi szervezetét azokról a  betöltetlen
munkakörökről, amelyek az (1) bekezdés alapján a honvédelmi alkalmazott részére felajánlhatók.
(4) Az  (1)–(3)  bekezdést, továbbá a  33.  § (1)  bekezdés a)  pontját, (2)  bekezdés a)  pontját és (3)–(4)  bekezdését
megfelelően alkalmazni kell a honvédelmi szervezet jogutód nélküli megszűnésekor is azzal, hogy
a) felmentésen a honvédelmi szervezet jogutód nélküli megszűnését kell érteni, és
b) a 31. § és 33. § szerinti eljárást legalább a honvédelmi szervezet jogutód nélküli megszűnése előtt tíz nappal
be kell fejezni. 32. § (1) A  30.  § (1)  bekezdésének b)  pontja szerinti létszámcsökkentést elrendelő döntés esetén nem szüntethető meg
felmentéssel azoknak az  azonos munkakört betöltő, e  törvény alkalmazásában nyugdíjasnak nem minősülő
honvédelmi alkalmazottnak a  honvédelmi alkalmazotti jogviszonya, akik együttesen írásban, egy nyilatkozatba
foglaltan olyan tartalommal kérik kinevezésükben a  munkaidő mértékének módosítását, hogy az  a  honvédelmi
szervezet által közölt, a  honvédelmi alkalmazottak között kérelmük szerint elosztható napi vagy heti munkaidő
együttes mértékét nem haladja meg. A  kérelmet az  abban részes valamennyi honvédelmi alkalmazottnak alá kell
írnia, megjelölve a  kinevezésében kikötendő munkaidő mértékét, amely napi négy óránál rövidebb nem lehet,
kivéve, ha a 33. § (1) bekezdés b) pontja alapján a honvédelmi szervezet erre lehetőséget ad. Több, a feltételeknek
megfelelő kérelem esetén a  honvédelmi szervezet – a  (2)  bekezdésben foglaltaktól eltérően – mérlegelési
jogkörében dönt arról, hogy mely kérelem alapján módosítja az azt benyújtó honvédelmi alkalmazottak kinevezését.
(2) A  honvédelmi szervezet köteles a  kérelemben foglaltak szerint a  kinevezést módosítani. Az  illetmény összegét
– a felek honvédelmi alkalmazottra kedvezőbb megállapodásának hiányában – a kinevezés módosítását közvetlenül
megelőző illetmény alapulvételével, a rész- és a teljes munkaidő arányában kell megállapítani.
33. § (1) A  honvédelmi szervezet a  31.  §-ban foglalt állásfelajánlás során a  felmentés közlésének tervezett időpontja előtt
legalább tíz nappal köteles írásban tájékoztatni a honvédelmi alkalmazottat
a) a 31. § (3) bekezdése szerinti felajánlható munkakörről (munkakörökről), továbbá
b) a  32.  § szerinti lehetőségről és a  tervezett felmentéssel esetlegesen érintettek nevéről, munkakörük
megnevezéséről, továbbá a kinevezésmódosítással a honvédelmi alkalmazottak között elosztható munkaidő
mértékének felső határáról, illetve – döntése esetén – a  napi négy óránál rövidebb munkaidő kikötésének
lehetőségéről.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatást követő öt napon belül
a) a honvédelmi alkalmazott írásban nyilatkozik a felajánlott munkakör elfogadásáról, illetve
b) a 32. § (1) bekezdés szerinti kérelmet a honvédelmi szervezettel közölni kell.
(3) A  munkakör elfogadása esetén a  honvédelmi szervezet gondoskodik a  kinevezés megfelelő módosításáról,
illetve kezdeményezi a  honvédelmi alkalmazott áthelyezését. Ha felajánlható munkakör nincs vagy a  honvédelmi
alkalmazott a felajánlott munkakört elutasította, ezt a felmentést tartalmazó iratban a honvédelmi szervezetnek fel
kell tüntetnie. A (2) bekezdés szerinti nyilatkozat elmaradását a munkakör elutasításának kell tekinteni.
(4) A  31.  §-ban foglaltak teljesítésével felajánlott munkakör elfogadását a  kinevezés módosításához vagy
az áthelyezéshez történő honvédelmi alkalmazotti hozzájárulásnak kell tekinteni. A (2) bekezdés a) pontjában foglalt
nyilatkozat elmaradását a felajánlott munkakör elutasításának kell tekinteni.
34. § (1) Az e törvény hatálya alá tartozó honvédelmi szervezet fenntartója elektronikus adatnyilvántartást vezet
a) a honvédelmi szervezet, továbbá
b) a saját szervezete e törvény hatálya alá tartozó
betöltetlen munkaköreiről, az ahhoz szükséges képesítési előírásokról és egészségügyi feltételeiről.
(2) A  honvédelmi szervezet legkésőbb a  honvédelmi alkalmazotti jogviszony megszűnésekor köteles tájékoztatni
a fenntartót a megszűnés következtében betöltetlenné váló munkakör
a) megnevezéséről, továbbá
b) a  betöltéséhez szükséges iskolai végzettségről, szakképzettségről és szakképesítésről, illetve egészségügyi
alkalmassági feltételekről. 35. § Felmentés esetén a  felmentési idő legkorábban az  alábbiakban meghatározott tartam lejártát követő napon
kezdődik:
a) a  külföldön nemzetközi szervezetnél, vagy államközi egyezmény végrehajtásaként idegen állami, illetve
egyéb intézménynél munkára kötött megállapodás alapján, külföldön végzett munka,
b) a  tartósan külföldi szolgálatot teljesítő személy külföldre utazására tekintettel fizetés nélküli szabadságban
részesült házastársánál, élettársánál a fizetés nélküli szabadság,
c) az ösztöndíjjal külföldi tanulmányútra kiküldött a tanulmányút és az esetleges előzetes tanfolyam, valamint
d) a honvédelmi szervezet hozzájárulásával iskolai vagy iskolarendszeren kívüli képzésre tekintettel biztosított
munkavégzés alóli felmentés
tartama. 36. § A felmentési védelem fennállása szempontjából a felmentés közlésének időpontja az irányadó. Ettől eltérően
a) a 31. § (1) bekezdésében foglalt munkakör-felajánlási lehetőség, illetve
b) a 32. § (1) bekezdése szerinti kinevezés módosítási lehetőség esetén
az erről szóló tájékoztatás közlésének időpontja irányadó a felmentési védelem fennállása tekintetében.
37. § (1) A honvédelmi alkalmazotti jogviszony csak különösen indokolt esetben szüntethető meg felmentéssel, ha
a) a  honvédelmi alkalmazott házastársa, élettársa nem rendelkezik önálló, legalább az  országosan kötelező
legkisebb munkabérnek megfelelő jövedelemmel és legalább három eltartott gyermeke van, vagy
b) a honvédelmi alkalmazott egyedülálló, eltartott gyermeke tizennyolc éves koráig.
(2) Ha a  31.  § (1)  bekezdése szerinti honvédelmi szervezetnél van olyan munkakör, amelynek ellátására
az  (1)  bekezdésben említett honvédelmi alkalmazott alkalmas, a  honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt mindaddig
nem lehet felmentéssel megszüntetni, amíg a  honvédelmi alkalmazott ilyen munkahelyre áthelyezhető,
feltéve, hogy ezt elvállalja. Nem terheli ez  a  kötelezettség a  honvédelmi szervezetet, ha a  felmentés indoka
–  az  egészségügyi alkalmatlanság esetét kivéve – a  30.  § (1)  bekezdés c)–d)  ponttján és (7)  bekezdésén alapul.
A honvédelmi szervezet munkakör-felajánlásával kapcsolatban a 31. § és a 33. § szerint köteles eljárni.
38. § (1) Felmentés esetén a felmentési idő legalább két hónap, de a nyolc hónapot nem haladhatja meg. Ettől eltérően, ha
a felmentés – az egészségügyi alkalmatlanság esetét kivéve – a 30. § (1) bekezdés c) pontján alapul, a felmentési idő
egy hónap.
(2) A két hónapos felmentési idő a honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban töltött
a) öt év után egy hónappal,
b) tíz év után két hónappal,
c) tizenöt év után három hónappal,
d) húsz év után négy hónappal,
e) huszonöt év után öt hónappal,
f ) harminc év után hat hónappal
meghosszabbodik.
(3) A  honvédelmi szervezet legalább a  felmentési idő felére köteles a  honvédelmi alkalmazottat mentesíteni
a munkavégzés alól. A munkavégzés alól a honvédelmi alkalmazottat – a mentesítési idő legalább felének megfelelő
időtartamban – a kérelmének megfelelő időben és részletekben kell felmenteni.
39. § A honvédelmi alkalmazott a munkavégzési kötelezettség alóli mentesítés idejére járó távolléti díjra havonta egyenlő
részletekben jogosult.
40. § (1) A  honvédelmi szervezet a  honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt rendkívüli felmentéssel megszüntetheti, ha
a honvédelmi alkalmazott
a) a  honvédelmi alkalmazotti jogviszonyból eredő lényeges kötelezettségét szándékosan vagy súlyos
gondatlansággal jelentős mértékben megszegi, vagy
b) olyan magatartást tanúsít, amely a honvédelmi alkalmazotti jogviszony fenntartását lehetetlenné teszi.
(2) A  honvédelmi szervezet köteles a  rendkívüli felmentést megindokolni. Az  indokolásból a  rendkívüli felmentés
okának világosan ki kell tűnnie. Vita esetén a  rendkívüli felmentés indokának valóságát és okszerűségét
a honvédelmi szervezetnek kell bizonyítania.
(3) A  rendkívüli felmentés jogát az  annak alapjául szolgáló okról való tudomásszerzéstől számított tizenöt napon
belül, legfeljebb azonban az  ok bekövetkeztétől számított egy éven belül, bűncselekmény elkövetése esetén
a büntethetőség elévüléséig lehet gyakorolni.
(4) Rendkívüli felmentés esetén – az e törvényben meghatározott kivételektől eltekintve – a felmentés szabályai nem
alkalmazhatók.
41. § (1) A  honvédelmi szervezet a  honvédelmi alkalmazotti jogviszony megszűnésekor a  honvédelmi alkalmazott részére
honvédelmi alkalmazotti igazolást ad.
(2) A honvédelmi alkalmazotti igazolás tartalmazza
a) a  honvédelmi alkalmazott természetes személyi azonosító adatait (név, születési név, anyja neve, születési
hely, év, hónap, nap),
b) a  honvédelmi alkalmazott társadalombiztosítási azonosító jelét, a  honvédelmi alkalmazott pénztártag által
választott magánnyugdíjpénztár megnevezését, címét, pénzforgalmi számlaszámát,
c) a honvédelmi alkalmazott munkakörét,
d) a honvédelmi szervezetnél honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban töltött idő tartamát,
e) a 16. § (8) bekezdés a)–c) pontjában meghatározottakat és a szülési szabadság időtartamát,
f ) minden olyan, a  honvédelmi alkalmazotti jogviszony megszűnésének évében munkában nem töltött időt,
amely alatt a honvédelmi alkalmazott illetményben részesült,
g) a  honvédelmi alkalmazott illetményéből jogerős határozat vagy jogszabály alapján levonandó tartozást,
illetve ennek jogosultját, vagy pedig azt, hogy a honvédelmi alkalmazott illetményét tartozás nem terheli,
h) a jubileumi jutalom kifizetését és ennek időpontját,
i) a  honvédelmi alkalmazott 42.  § (7)  bekezdésében meghatározott, emelt összegű végkielégítésben való
részesülését, továbbá
j) a honvédelmi alkalmazotti jogviszony megszűnésének módját.
42. § (1) Végkielégítés illeti meg a honvédelmi alkalmazottat, ha honvédelmi alkalmazotti jogviszonya
a) felmentés,
b) rendkívüli lemondás,
c) a honvédelmi szervezet jogutód nélküli megszűnése következtében vagy
d) a (3) bekezdés szerint szűnik meg.
(2) Nem jogosult végkielégítésre a  honvédelmi alkalmazott, ha felmentésére – az  egészségügyi okot kivéve – tartós
alkalmatlansága vagy nem megfelelő munkavégzése miatt került sor. Nem jár továbbá végkielégítés a honvédelmi
alkalmazottnak, ha
a) legkésőbb a  honvédelmi alkalmazotti jogviszony megszűnésének időpontjában nyugdíjasnak minősül
[Mt. 294. § (1) bekezdés g) pont],
b) felmentésére a 30. § (7) bekezdése alapján kerül sor,
c) honvédelmi alkalmazotti jogviszonya a 22. § (7) bekezdése vagy a 25. § (9) bekezdése szerint alakult át.
(3) Ha a  honvédelmi alkalmazottal ugyanazon honvédelmi szervezet legalább két alkalommal határozott időre szóló
honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt létesít, és a  korábbi honvédelmi alkalmazotti jogviszony megszűnése,
valamint az  újabb honvédelmi alkalmazotti jogviszony létesítésének időpontja között hat hónapnál hosszabb idő
nem telt el, a honvédelmi alkalmazott végkielégítésre jogosult, feltéve, hogy honvédelmi alkalmazotti jogviszonya
a  27.  § (2)  bekezdés szerinti eljárásban, a  30.  § (1)  bekezdés a)  pont vagy b)  pontjában foglalt okok alapján kerül
megszüntetésre, vagy a 31. § (1) bekezdés a) pontja szerint szűnik meg. Kettőnél több határozott idejű honvédelmi
alkalmazotti jogviszony esetén a  hat hónapnál hosszabb megszakítás előtt fennállt jogviszonyok időtartamát
nem lehet figyelembe venni. A  végkielégítésre való jogosultság megállapításakor a  (6)  bekezdést kell alkalmazni
azzal, hogy az  e  bekezdés szerinti jogcímen megszűnt vagy megszüntetett határozott idejű jogviszonyok
időtartamát kell összeszámítani. Ha az  első mondatban szereplő okokra alapított megszüntetés vagy megszűnés
alapján a  honvédelmi alkalmazott végkielégítésre vált jogosulttá, az  azonos felek közötti újabb határozott idejű
kinevezés esetén a végkielégítésre való jogosultság megállapításakor figyelmen kívül kell hagyni azon honvédelmi
alkalmazotti jogviszonyok időtartamát, amelyekre tekintettel a korábbi végkielégítés kifizetése megtörtént.
(4) A végkielégítésre való jogosultság feltétele, hogy a honvédelmi alkalmazott legalább a  (6) bekezdés a) pontjában
meghatározott időtartamú honvédelmi alkalmazott jogviszonnyal rendelkezzen. A  honvédelmi alkalmazott
végkielégítésre való jogosultságának megállapításánál – az  áthelyezést kivéve – nem lehet beszámítani
a  korábbi honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban töltött időt. A  végkielégítésre való jogosultság szempontjából
emellett figyelmen kívül kell hagyni a  16.  § (8)  bekezdés b) és c)  pontjában meghatározott időtartamot is, kivéve
a hozzátartozó, valamint a tizennégy éven aluli gyermek gondozása, ápolása céljából, továbbá a tizenkét éven aluli
gyermek betegsége esetén az otthoni ápolás érdekében igénybe vett fizetés nélküli szabadság időtartamát.
(5) A végkielégítésre való jogosultság megállapításánál figyelembe kell venni
a) jogutódlás esetén a jogelődnél,
b) a  honvédelmi szervezet egészének vagy egy részének átadása esetén az  átadó honvédelmi szervezetnél
munkaviszonyban, közalkalmazotti jogviszonyban vagy honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban töltött
időt is [23. § (5) bekezdés].
(6) A  honvédelmi alkalmazott végkielégítésének mértéke, ha a  honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban töltött idő
legalább
a) három év: egyhavi,
b) öt év: kettőhavi,
c) nyolc év: háromhavi,
d) tíz év: négyhavi,
e) tizenhárom év: öthavi,
f ) tizenhat év: hathavi,
g) húsz év: nyolchavi,
h) huszonöt év: kilenchavi
i) harminc év: tízhavi
távolléti díjnak megfelelő összeg.
(7) A  végkielégítés a  (6)  bekezdésben meghatározott mértéke négyhavi távolléti díj összegével emelkedik, ha
a  honvédelmi alkalmazott honvédelmi alkalmazotti jogviszonya az  öregségi nyugdíjra [Mt. 294.  § (1)  bekezdés
g)  pont ga)  alpont] való jogosultság megszerzését megelőző öt éven belül szűnik meg. Nem illeti meg az  emelt
összegű végkielégítés a  honvédelmi alkalmazottat, ha valamelyik jogcímen korábban már emelt összegű
végkielégítésben részesült.
(8) A  végkielégítés mértéke a  (6)–(7)  bekezdésben foglaltak kétszeresének megfelelő összeg, ha a  honvédelmi
alkalmazotti jogviszony rendkívüli lemondás folytán szűnt meg.
(9) A  végkielégítés összegének a  felére jogosult a  honvédelmi alkalmazott, ha felmentésére vagy honvédelmi
alkalmazotti jogviszonyának a 21. § (1) bekezdés c) pontja szerinti megszűnésére azért került sor, mert a honvédelmi
szervezet által felajánlott, a  31.  § szerinti munkakörbe helyezéséhez szükséges kinevezés módosításához, illetve
áthelyezéséhez nem járult hozzá vagy a felajánlott megfelelő munkakör elfogadásáról nem nyilatkozott, kivéve, ha
a hozzájárulását alapos indokkal tagadta meg, így különösen, ha
a) a felajánlott illetmény összege kevesebb a korábbi illetménye nyolcvan százalékánál,
b) teljes munkaidőre szóló kinevezés esetén hat óránál rövidebb részmunkaidőben történő foglalkoztatást,
illetve hat óránál rövidebb részmunkaidő esetén teljes munkaidőben történő foglalkoztatást ajánlanak fel,
és utóbbi esetben a munkaidő mértékének növekedése a honvédelmi alkalmazott személyes, illetve családi
körülményeire figyelemmel aránytalan sérelemmel járna,
c) a korábbi határozatlan idejű helyett határozott idejű honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt ajánlanak fel, vagy
d) az  új munkahely és a  lakóhely között – tömegközlekedési eszközzel – történő oda- és visszautazás ideje
naponta a  két órát, illetve tíz éven aluli gyermeket nevelő honvédelmi alkalmazott esetében a  másfél
órát meghaladja, kivéve, ha az  utazási idő mértéke honvédelmi alkalmazotti jogviszonyában az  említett
időtartamot elérte.
(10) A  (9)  bekezdés a)  pontjának alkalmazásakor a  felajánlott illetmény a  honvédelmi alkalmazott fizetési osztálya és
fokozata szerinti garantált illetménye mértékénél nem lehet alacsonyabb összegű.
(11) Ha a  honvédelmi alkalmazotti jogviszony felmentés következtében szűnik meg, a  végkielégítést a  honvédelmi
szervezet a felmentési idő utolsó napján köteles a honvédelmi alkalmazott részére kifizetni.
(12) A  végkielégítést a  honvédelmi szervezet költségére a  honvédelmi alkalmazott tartózkodási helyére történő
megküldéssel vagy az általa megjelölt fizetési számlára történő átutalással kell teljesíteni.
(13) Ha a  honvédelmi alkalmazott a  munkavégzési kötelezettség alóli mentesítés ideje alatt bármely költségvetési
szervvel vagy költségvetési szerv legalább többségi befolyása alatt álló bármely gazdálkodó szervezettel teljes vagy
részmunkaidős jogviszonyt létesít,
a) ezt a tényt korábbi honvédelmi szervezetének haladéktalanul köteles írásban bejelenteni,
b) a felmentési időből hátralevő idő tekintetében távolléti díjra nem jogosult,
c) végkielégítésre nem jogosult, azonban új jogviszonyában a végkielégítés alapjául szolgáló időszak számítása
során a  felmentéssel megszüntetett jogviszony alapján végkielégítésre jogosító idejét is számításba kell
venni.
43. § (1) A honvédelmi alkalmazotti jogviszony tekintetében az Mt.-nek a munkaviszony megszűnéséről és megszüntetéséről
szóló rendelkezései (X. fejezet) közül a 63–64. §, 65. § (1)–(2) bekezdés, 66. § (1)–(3) és (8)–(9) bekezdés, a 69–79. § és
a 85. § nem alkalmazható.
(2) A  létszámcsökkentést eredményező döntést megelőzően a  miniszter a  7.  § szerinti érdekegyeztető fórumban
– az érdekegyeztetésben részt vevő felekkel – tárgyalást kezdeményez.
(3) A  honvédelmi alkalmazotti jogviszony tekintetében az  Mt. 83.  §-át azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy
a  honvédelmi alkalmazott kérelmére – az  Mt. 82.  § (1)  bekezdésében meghatározott jogkövetkezményen
túlmenően – a  bíróság a  honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt abban az  esetben is helyreállítja, ha a  honvédelmi
szervezet, vagy annak fenntartója megsérti a felmentési korlátozásokra vonatkozó rendelkezéseket [29–31. §, 35. §].
8. A munkavégzés 44. § (1) A  honvédelmi szervezet biztosítja a  honvédelmi alkalmazott munkakörével összefüggő, rendszeres képzésben,
illetve továbbképzésben való részvételét.
(2) Amennyiben a  honvédelmi alkalmazott nem vesz részt a  munkakörével összefüggő, rendszeres képzésben,
továbbképzésben, vagy nem teljesíti azt, nem sorolható magasabb fizetési fokozatba annak teljesítéséig.
(3) A honvédelmi alkalmazott a munkaköri feladatait a honvédelmi alkalmazotti jogviszonyra vonatkozó szabályoknak,
az  egyéb szakmai szabályoknak és szokásoknak, valamint a  honvédelmi szervezet utasításainak megfelelően,
a  közérdek figyelembevételével látja el. A  honvédelmi alkalmazott köteles a  honvédelmi szervezetet tájékoztatni
arról, ha vele szemben közvádra üldözendő bűntett megalapozott gyanúját közölték. A  kötelezett a  honvédelmi
szervezetet erről a  megalapozott gyanú közlését követő tizenöt napon belül köteles írásban tájékoztatni,
e  határidő elmulasztása esetén a  honvédelmi alkalmazott igazolással élhet. Igazolásnak nincs helye akkor,
ha a  büntetőeljárásról a  honvédelmi szervezet tudomást szerzett. Ha a  honvédelmi alkalmazott tájékoztatási
kötelezettségének önhibáján kívül nem tud eleget tenni, ez esetben a határidőt az akadály elhárultát követő naptól
kell számítani.
(4) Ha a  honvédelmi alkalmazott a  (2)  bekezdésben foglalt tájékoztatási kötelezettségét nem teljesíti és mulasztása
miatt igazolással nem élt, de a honvédelmi szervezet tudomására jut, hogy a honvédelmi alkalmazott ellen közvádra
üldözendő bűntett miatt büntetőeljárás indult és a  megalapozott gyanú közlése is megtörtént, a  honvédelmi
szervezet megvizsgálja a 21. § (2) bekezdésében foglalt munkáltatói intézkedések alkalmazhatóságát.
(5) A honvédelmi szervezet tartósan magas színvonalú munkavégzés vagy kiemelkedő munkateljesítmény esetén
a) a „B”, „C” vagy „D” fizetési osztályba besorolt honvédelmi alkalmazottnak munkatársi, illetve főmunkatársi,
b) az  „E”, „F”, „G”, „H”, „I” vagy „J” fizetési osztályba besorolt honvédelmi alkalmazottnak tanácsosi, illetve
főtanácsosi
címet adományozhat. (6) Miniszteri rendelet a  (4)  bekezdésben foglaltakon kívül egyéb  címeket is alapíthat és megállapíthatja
az adományozás feltételeit.
45. § (1) A honvédelmi alkalmazottat
a) vezetőként a  vezetői megbízást követő második év elteltével, valamint a  magasabb vezetői vagy vezetői
megbízás lejárta előtt legalább három hónappal,
b) a  várakozási idő 62.  § (3)  bekezdés szerinti csökkentése előtt, kivéve, ha a  várakozási idő csökkentése
kötelező,
c) a 67. § (1)–(5) bekezdés szerinti garantáltnál magasabb összegű illetmény megállapítása előtt,
d) a 67. § (9) bekezdés szerinti esetben, illetve
e) kérésére, legkorábban honvédelmi alkalmazotti jogviszonyának keletkezését, illetve a  korábbi minősítését
követő három évet követően, illetve honvédelmi alkalmazotti jogviszonyának megszűnése esetén,
f ) címadományozást megelőzően, illetve
g) gyakornoki ideje alatt a 16. § (15) bekezdésében foglalt esetben
minősíteni kell.
(2) Az  (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően, a honvédelmi szervezet mérlegelési jogkörében eljárva is minősítheti
a honvédelmi alkalmazottat.
(3) Nem kerülhet sor a  honvédelmi alkalmazott minősítésére – az  (1)  bekezdés e)  pontban és a  (2)  bekezdésben
foglaltak kivételével –, ha korábbi minősítésének, illetve a  honvédelmi alkalmazotti jogviszonya létesítésének
időpontjától tizenkét hónap nem telt el. Ez esetben a korábbi minősítés eredményét kell irányadónak tekinteni.
(4) A  minősítés célja a  honvédelmi alkalmazott munkaköri feladatai ellátásának megítélése, az  ezt befolyásoló
ismeretek, képességek, személyi tulajdonságok értékelése, továbbá a szakmai fejlődés elősegítése.
(5) A minősítés a munkáltatói jogkört gyakorló feladata.
 (6) A  minősítés a  honvédelmi alkalmazott azonosításához szükséges személyes adatain túl csak a  munkakör
betöltésével kapcsolatos tényeket és a  ténymegállapításokon alapuló értékelést tartalmazhat. A  minősített
alkalmasságának megítélését a minősítő írásban indokolni köteles.
(7) A  honvédelmi alkalmazottal minősítését ismertetni kell, és annak egy példányát az  ismertetésekor a  honvédelmi
alkalmazottnak át kell adni. A  megismerés tényét a  honvédelmi alkalmazott a  minősítésen aláírásával igazolja,
továbbá feltüntetheti esetleges észrevételeit is.
(8) A minősítési lap egy példányát a honvédelmi alkalmazotti alapnyilvántartás tartalmazza.
 (9) A  honvédelmi alkalmazott a  minősítés hibás vagy valótlan ténymegállapításának, személyiségi jogát sértő
megállapításának megsemmisítését a minősítés közlésétől számított harminc napon belül a bíróságtól kérheti.
46. § (1) A  honvédelmi alkalmazott nem létesíthet munkavégzésre irányuló további jogviszonyt, ha az  a  honvédelmi
alkalmazotti jogviszonya alapján betöltött munkakörével összeférhetetlen.
(2) A  magasabb vezető, vezető, továbbá a  pénzügyi kötelezettségvállalásra jogosult honvédelmi alkalmazott
munkakörével, vezető megbízásával összeférhetetlen
a) ha hozzátartozójával [Mt. 294.  § (1)  bekezdés b)  pont] irányítási (felügyeleti), ellenőrzési vagy elszámolási
kapcsolatba kerülne,
b) a  honvédelmi szervezetével azonos, vagy ahhoz hasonló tevékenységet is végző, illetve a  honvédelmi
szervezettel rendszeres gazdasági kapcsolatban álló más gazdasági társaságban betöltött vezető
tisztségviselői, felügyelőbizottsági tagság.
(3) A  (2)  bekezdés az  egészségügyi szolgáltatónál létesített honvédelmi alkalmazotti jogviszonyhoz kapcsolódó
munkakörre, magasabb vezetői, vezetői megbízásra nem alkalmazható.
47. § A honvédelmi szervezet a  vele honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban álló honvédelmi alkalmazottal munkaköri
feladatai ellátására munkavégzésre irányuló további jogviszonyt nem létesíthet.
48. § (1) Ha a honvédelmi alkalmazott munkaideje a honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban és a munkavégzésre irányuló
további jogviszonyban – részben vagy egészben – azonos időtartamra esik, a  munkavégzésre irányuló további
jogviszony csak a honvédelmi szervezet előzetes írásbeli hozzájárulásával létesíthető.
(2) A hozzájárulás megtagadásával szemben munkaügyi jogvita nem kezdeményezhető.
49. § A 46–48. §-ban foglaltakon túlmenően a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatnál összeférhetetlen a munkavégzésre
irányuló további jogviszony létesítése, ha
a) a munkavégzés a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat jogszabályban előírt tevékenysége eredményességét
veszélyezteti,
b) a  munkavégzés a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat tevékenységi körébe is tartozik, vagy ha
a munkavégzésre a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálattal gazdasági vagy egyéb elszámolási kapcsolatban
álló munkáltatónál kerül sor,
c) a munkavégzés veszélyezteti a honvédelmi alkalmazott munkaköri kötelezettségének teljesítését.
50. § (1) A  honvédelmi alkalmazott a  munkaidejét nem érintő további munkavégzésre irányuló jogviszony létesítését
–  a  tudományos, oktatói, művészeti, lektori, szerkesztői, a  jogi oltalom alá eső szellemi tevékenység, a  közérdekű
önkéntes tevékenység, valamint az  állami projektértékelői jogviszony kivételével – köteles a  honvédelmi
szervezetnek előzetesen írásban bejelenteni, amely összeférhetetlenség esetén a  további jogviszony létesítését
írásban megtiltja.
(2) A  honvédelmi szervezetnek a  munkavégzésre irányuló további jogviszony létesítését megtiltó intézkedése ellen
munkaügyi jogvita kezdeményezhető.
(3) Ha a  honvédelmi szervezet az  összeférhetetlenségről nem az  (1)  bekezdés szerinti bejelentés alapján szerez
tudomást, a  tudomásszerzéstől számított öt munkanapon belül írásban felszólítja a  honvédelmi alkalmazottat
az összeférhetetlenség megszüntetésére.
(4) Ha a  honvédelmi alkalmazott az  (1)  bekezdés szerinti tiltás vagy a  (3)  bekezdés szerinti felszólítás kézhezvételét
követő harminc napon belül az  összeférhetetlenséget nem szünteti meg, a  honvédelmi szervezet a  honvédelmi
alkalmazotti jogviszonyt azonnali hatállyal megszünteti.
(5) Az  (1)–(4)  bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni a  további jogviszony létesítésének megtiltására, illetve a  már
fennálló összeférhetetlenség jogkövetkezményeire vonatkozóan akkor is, ha az összeférhetetlenség a 46. §, valamint
a 49. § alapján áll fenn.
51. § (1) A  honvédelmi alkalmazotti jogviszony tekintetében az  Mt.-nek a  munkaszerződés teljesítésére vonatkozó
rendelkezései (VIII. fejezet) közül az 57. § nem alkalmazható.
(2) Az Mt. 53. §-a alapján más munkáltatónál történő munkavégzésre akkor kerülhet sor, ha ez alapján a honvédelmi
alkalmazott az e törvény vagy a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény, az állami tisztviselőkről
szóló törvény vagy a közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény hatálya alá tartozó munkáltatónál végez munkát.
(3) Az  Mt. 53.  § (2)  bekezdésétől a  honvédelmi alkalmazottak tekintetében a  felek írásbeli megállapodás alapján
eltérhetnek.
(4) A  honvédelmi alkalmazottak tekintetében miniszteri rendelet a  honvédelmi feladatok ellátásával összefüggésben,
az Mt. 143. és 144. §-a szerinti pótlék helyett napi átalány illetménypótlékot is megállapíthat.
(5) Az Mt. 55. § (1) bekezdése szerinti eseteken túl a honvédelmi alkalmazott a honvédelmi szervezet engedélye alapján
is mentesülhet a  munkavégzési kötelezettség teljesítése alól. A  mentesítés miatt kiesett munkaidő az  Mt. 115.  §
(2)  bekezdése alkalmazásában munkában töltött időnek minősül, és ezen időtartamra a  honvédelmi alkalmazott
az Mt. 146. § (2) bekezdésétől eltérően távolléti díjra jogosult.
(6) A  Hvt. 36.  § (1)  bekezdés h)  pontja vagy (2)  bekezdés a)  pontja szerinti feladat-végrehajtásban, valamint
az  egészségügyről szóló törvény szerinti egészségügyi válsághelyzet kezelésében személyesen részt vevő
honvédelmi alkalmazott által a  tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet, a  katasztrófa elleni védekezés,
az  egészségügyi válsághelyzet vagy a  honvédelmi válsághelyzet időtartama alatt teljesített munkavégzés
tekintetében a felek az Mt. 99. § (2) bekezdés b) pontjától, 109. § (1) bekezdésétől és 135. § (3) bekezdésétől írásbeli
megállapodással eltérhetnek, azzal, hogy a megállapodás alapján teljesített munkaidő
a) nem vehető figyelembe a rendkívüli munkaidő éves felső korlátja szempontjából,
b) időtartamát a más munkaköri feladatokhoz kapcsolódó rendkívüli munkavégzéstől elkülönítve tartja nyilván
a munkáltató, és
c) időtartama a  rendes munkaidőn és a  más munkaköri feladatokhoz kapcsolódó rendkívüli munkaidőn felül
naptári évenként legfeljebb 832 óra lehet.
 (7) A  Hvt. 36.  § (1)  bekezdés h)  pontja vagy (2)  bekezdés a)  pontja szerinti feladat-végrehajtásban, valamint
az  egészségügyről szóló törvény szerinti egészségügyi válsághelyzet kezelésében személyesen részt vevő
honvédelmi alkalmazott által a  tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet, a  katasztrófa elleni védekezés,
az  egészségügyi válsághelyzet vagy a  honvédelmi válsághelyzet időtartama alatti munkavégzés tekintetében
az  Mt.  56.  § (1)  bekezdésétől eltérően miniszteri rendelet határozza meg a  vétkes kötelezettségszegés esetén
alkalmazható hátrányos jogkövetkezményeket.
9. A munkaidő és pihenőidő 52. § A munka jellegétől függően miniszteri rendelet meghatározhatja a teljes munkaidőből kötelezően a munkahelyen
töltendő idő tartamát, továbbá az ezen időtartam alatti munkavégzés egyes sajátos szabályait.
53. § A honvédelmi alkalmazottat
a) az „A”, „B”, „C” és „D” fizetési osztályban évi húsz munkanap,
b) az „E’’, „F’’, „G’’, „H’’, „I’’, „J’’ fizetési osztályban említett munkakör betöltése esetén évi huszonegy munkanap
alapszabadság illeti meg.
54. § (1) A  honvédelmi alkalmazottnak a  fizetési fokozatával egyenlő számú munkanap pótszabadság jár. Az  1. fizetési
fokozatban a honvédelmi alkalmazottat e címen pótszabadság nem illeti meg.
(2) A magasabb vezető megbízású honvédelmi alkalmazottat évi tíz munkanap, a vezető megbízásút évi öt munkanap
pótszabadság illeti meg.
(3) A föld alatt állandó jelleggel dolgozó, illetve az  ionizáló sugárzásnak kitett munkahelyen naponta legalább három
órát töltő honvédelmi alkalmazottat évenként öt munkanap pótszabadság illeti meg. Ha a honvédelmi alkalmazott
ilyen munkahelyen legalább öt évet eltöltött, évenként tíz munkanap pótszabadságra jogosult.
(4) A  jogszabályban meghatározott egészségkárosító kockázatok között munkahelyen eltöltött napi munkaidőtől
függetlenül a  (3)  bekezdésben meghatározott pótszabadság megilleti azt a  honvédelmi alkalmazottat is, akit
rendszeresen kettős egészségkárosító kockázatnak kitett munkakörben foglalkoztatnak, feltéve, hogy az  egyik
kockázat nem ionizáló sugárzással függ össze.
55. § Az apának gyermeke születése esetén, legkésőbb a  születést követő második hónap végéig öt, ikergyermekek
születése esetén hét munkanap pótszabadság jár, amelyet kérésének megfelelő időpontban kell kiadni. A szabadság
akkor is jár, ha a gyermek halva születik vagy meghal.
56. § A férjnek és a feleségnek a házasságkötést követően öt munkanap pótszabadság jár, feltéve, hogy legalább az egyik
házastárs első házasságát kötötte. Ezt a pótszabadságot az  igénybe vevő kérésének megfelelően a házasságkötés
napját követő 365 napon belül kell kiadni.
57. § (1) A  pótszabadság a  honvédelmi alkalmazottat alapszabadságán felül – a  (2)–(3)  bekezdésben foglalt kivételekkel  –
egyszerre többféle jogcímen is megilleti.
(2) A fizetési fokozathoz kapcsolódó [54. § (1) bekezdés] és a munkakör [54. § (3) bekezdése] alapján járó pótszabadság
közül a magasabb mértékű pótszabadság jár.
(3) A munkakör és a beosztás [54. § (2) bekezdése] alapján járó pótszabadság közül a magasabb mértékű pótszabadság
jár.
58. § (1) A  honvédelmi alkalmazottnak – kérelmére – a  külszolgálat időtartamára fizetés nélküli szabadságot kell
engedélyezni, ha a honvédelmi alkalmazott házastársa, élettársa külszolgálatot teljesít.
(2) A  honvédelmi szervezet – ha a  kutatónak a  kutatás-fejlesztési munka eredménye hasznosításában érdekelt
vállalkozásnál történő munkavégzéshez e törvény szerint előzetesen hozzájárult – a kutatóval kötött megállapodás
alapján a kutató számára a megállapodásban meghatározott időtartamra fizetés nélküli szabadságot engedélyez.
(3) Az (1) és (2) bekezdés, valamint az Mt. 128–132. §-án túl a honvédelmi alkalmazott kérelmére – méltányolható egyéb
egyéni indokból – a munkáltatói jogkört gyakorló fizetés nélküli szabadságot engedélyezhet.
59. § (1) A szabadságot az esedékesség évében kell kiadni.
 (2) Ha erre a honvédelmi szervezet kivételesen fontos érdeke vagy a működését közvetlenül és súlyosan érintő ok miatt
nincs lehetőség, úgy azt a következő év június 30-ig, a honvédelmi alkalmazott betegsége vagy a személyét érintő
más elháríthatatlan akadály esetén az akadályoztatás megszűnésétől számított harminc napon belül kell kiadni, ha
az esedékesség éve letelt.
(3) A munkáltatói jogkört gyakorló a honvédelmi szervezet kivételesen fontos érdeke vagy a működését közvetlenül és
súlyosan érintő ok esetén a honvédelmi alkalmazott szabadság kiadásának közölt időpontját módosíthatja, illetve
a honvédelmi alkalmazott már megkezdett szabadságát megszakíthatja.
(4) A honvédelmi alkalmazott szabadság kiadására vonatkozó igénye a honvédelmi alkalmazotti jogviszony fennállása
alatt nem évül el. A  szabadság megváltásával kapcsolatos igény elévülése a  honvédelmi alkalmazotti jogviszony
megszűnésének napján kezdődik.
60. § (1) A honvédelmi alkalmazotti jogviszony tekintetében
a) az  Mt. munka- és pihenőidőről szóló rendelkezései (XI. Fejezet) közül a  92.  § (4)  bekezdése, a  116–117.  §,
a 118. § (4) bekezdése, a 119. § (2) bekezdése, a 123. § (1)–(6) bekezdése és a 135. § (4)–(6) bekezdése nem
alkalmazható,
b) miniszteri rendelet – ágazati, szakmai sajátosságokra tekintettel – az  Mt. 86.  § (3)  bekezdés a)  pontjától
a honvédelmi alkalmazott javára eltérhet.
(2) A honvédelmi alkalmazotti jogviszony tekintetében
a) az Mt. 95. § (2) bekezdés c) pontjában és (3) bekezdés c) pontjában foglalt, a munkáltató 79. § (1) bekezdése
szerinti azonnali hatályú felmondásán
aa) a munkáltató általi próbaidő alatti azonnali hatályú megszüntetést, valamint
ab) a 27. § (2) bekezdése szerinti – ide nem értve a honvédelmi alkalmazott szakmai alkalmatlanságával
vagy nem megfelelő munkavégzésével indokolt – azonnali hatályú megszüntetést,
b) az  Mt. 95.  § (2)  bekezdés d)  pontjában és (3)  bekezdés d)  pontjában foglalt, a  munkáltató működésével
összefüggő okkal indokolt felmondásán a 30. § (1) bekezdés a) vagy b) pontjával indokolt felmentést,
c) az Mt. 95. § (4) bekezdés d) pontjában foglalt, a munkáltatónak a munkavállaló munkaviszonnyal kapcsolatos
magatartásával, valamint e)  pontjában foglalt, nem egészségi okkal összefüggő képességével indokolt
felmondásán a 27. § (2) bekezdés és a 30. § (1) bekezdés c) pontja szerinti, a honvédelmi alkalmazott tartós
szakmai alkalmatlanságával vagy nem megfelelő munkavégzésével indokolt azonnali hatályú megszüntetést
vagy felmentést
kell érteni.
 (3) Az Mt. 95. § (4) bekezdését alkalmazni kell a 30. § (7) bekezdése szerinti felmentés esetén is.
 (4) A munkáltató a felek naptári évre kötött írásbeli megállapodása alapján
a) az 54. § (1) bekezdés szerinti, a fizetési fokozat alapján, és
b) az 54. § (2) bekezdés szerinti, a magasabb vezetői vagy vezetői megbízás alapján
megállapított pótszabadságot az esedékesség évét követő év végéig adja ki.
(5) A honvédelmi alkalmazotti jogviszony tekintetében az Mt. 298. § (7) bekezdése nem alkalmazható.
10. A honvédelmi alkalmazottak előmeneteli és illetményrendszere 61. § E törvény biztosítja a  honvédelmi alkalmazott számára a  honvédelmi alkalmazotti pályán való előmenetel
lehetőségét.
62. § (1) A  honvédelmi alkalmazotti munkakörök az  ellátásukhoz jogszabályban előírt iskolai végzettség, illetve állam által
elismert szakképesítés, szakképzettség, doktori cím, tudományos fokozat, valamint akadémiai tagság alapján fizetési
osztályokba tagozódnak:
a) az „A” fizetési osztályba
aa) a legfeljebb alapfokú iskolai végzettséghez kötött munkakör,
ab) az alapfokú iskolai végzettséget nem igénylő szakképesítéshez kötött munkakör,
b) a „B” fizetési osztályba az alapfokú iskolai végzettséget igénylő szakképesítéshez kötött munkakör,
c) a „C” fizetési osztályba
ca) a „B” fizetési osztály szerinti szakképesítésre épülő szakképesítéshez kötött munkakör,
cb) a középfokú végzettséget igénylő szakképesítéshez kötött munkakör,
cc) az érettségi végzettséghez kötött munkakör,
d) a „D” fizetési osztályba
da) a „C” fizetési osztály cb) pontja szerinti szakképesítésre épülő szakképesítéshez kötött munkakör,
db) az érettségi végzettséget igénylő szakképesítéshez kötött munkakör,
e) az „E” fizetési osztályba
ea) az  egyetemi, főiskolai végzettséget nem tanúsító felsőfokú szakképesítéshez, felsőoktatási
szakképzésben szerzett szakképzettséghez kötött munkakör,
eb) az  érettségi végzettséghez kötött akkreditált iskolai rendszerű felsőfokú szakképesítéshez kötött
munkakör,
f ) az „F” fizetési osztályba a főiskolai végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevélhez kötött munkakör,
g) a  „G” fizetési osztályba a  főiskolai végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevélhez és a  munkakör
betöltéséhez jogszabályban előírt szakvizsgát vagy jogszabályban azzal egyenértékűnek elismert vizsgát
igazoló oklevélhez kötött munkakör,
h) a „H” fizetési osztályba
ha) az egyetemi végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevélhez kötött munkakör,
hb) a  főiskolai végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevélhez kötött munkakör és ehhez
az oklevélhez kapcsolódó tudományos fokozat,
i) az „I” fizetési osztályba
ia) az  egyetemi végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevélhez és a  munkakör betöltéséhez
jogszabályban előírt szakvizsgát vagy jogszabályban azzal egyenértékűnek elismert vizsgát igazoló
oklevélhez kötött munkakör,
ib) az  egyetemi végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevélhez kötött munkakör és 1984.
szeptember 1-je előtt doktori cselekmény alapján szerzett egyetemi doktori  cím, vagy egyetemi
végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevél és 1984. szeptember 1-je után szerzett egyetemi
tudományos fokozat (dr.univ.),
j) a „J” fizetési osztályba
ja) az  egyetemi végzettséget és szakképzettséget igazoló oklevélhez kötött munkakör és
a felsőoktatásról szóló törvény szerinti tudományos fokozat,
jb) a Magyar Tudományos Akadémia hazai rendes és levelező tagsága, az akadémiai doktori cím.
(2) Az  (1)  bekezdés szerint iskolai végzettséget, illetve szakképesítést, szakképzettséget a  köznevelési, a  szakképzési
és a  felsőoktatási törvényekben használt fogalmakkal azonosan kell értelmezni. Ennek során a  részszakképesítés
és a  szakképesítés-elágazás is szakképesítésnek, a  szakképesítés-ráépülés pedig szakképesítésre épülő
szakképesítésnek tekintendő.
(3) Az Országos Képzési Jegyzék szerinti emelt szintű szakképesítést az (1) bekezdés, valamint a 64. § (2) bekezdésének
alkalmazásakor felsőfokú szakképesítésnek, a középszintű szakképesítést középfokú szakképesítésnek kell tekinteni.
(4) Azon szakképesítés esetében, ahol a  szakképesítés szakmai és vizsgakövetelménye a  szakképzésben való
részvétel feltételeként az  iskolai végzettség megléte helyett a  bemeneti kompetenciák meglétét is elfogadja,
a  szakképesítéssel rendelkező személyt a  besorolás szempontjából minden esetben úgy kell tekinteni, mintha
rendelkezne az előírt iskolai végzettséggel is.
(5) Miniszteri rendelet rendelkezhet az (1) és (3) bekezdésben foglaltak alól indokolt esetben lehetséges felmentésről.
A  felmentéssel egyidejűleg elő kell írni a  szükséges iskolai végzettség, illetve szakképesítés, szakképzettség
legfeljebb öt éven belüli megszerzését. Nem számítható be az  ötéves határidőbe mindazon időtartam, amelyet
a  gyakornoki időnél figyelmen kívül kell hagyni. A  felmentés időtartamának eredménytelen eltelte esetén
a honvédelmi alkalmazotti jogviszony a törvény erejénél fogva megszűnik.
63. § A fizetési osztályok fizetési fokozatokra tagozódnak. Az  egyes fizetési osztályok tizenhét fizetési fokozatot
tartalmaznak.
64. § (1) A honvédelmi alkalmazott fizetési osztályát (besorolását) – a 62. § (1) bekezdésében foglaltak figyelembevételével –
az  ellátandó munkakör betöltésére előírt annak a  legmagasabb iskolai végzettségnek, illetve szakképesítésnek,
szakképzettségnek, doktori  címnek, tudományos fokozatnak alapján kell meghatározni, amellyel a  honvédelmi
alkalmazott rendelkezik.
(2) A művészeti területen foglalkoztatottak esetében az „F” fizetési osztály helyett a „G” fizetési osztályba, a „H” fizetési
osztály helyett az  „I” fizetési osztályba kell besorolni azt a  honvédelmi alkalmazottat, aki a  Kossuth-díjról
és a  Széchenyi-díjról szóló törvény vagy a  Magyarország  címerének és zászlajának használatáról, valamint
állami kitüntetéseiről szóló törvény, a  Magyar Köztársaság Kiváló Művésze, a  Magyar Köztársaság Érdemes
Művésze, a  Magyar Köztársaság Babérkoszorúja-díjjal vagy a  kultúráért felelős miniszter által jogszabály alapján
adományozható művészeti díjjal rendelkezik. E  rendelkezést kell alkalmazni a  korábban hatályos jogszabályok
alapján Kossuth-díjban vagy állami díjban, illetve a  jelenleg hatályos jogszabályokban szereplőkkel azonos
elnevezésű művészeti díjban vagy kitüntető  címben részesült, művészeti területen foglalkoztatott honvédelmi
alkalmazottak besorolásánál is.
(3) Nem érinti a  62.  § (1)  bekezdése szerinti besorolást, ha a  munkakör ellátásához az  iskolai végzettségen, illetve
szakképesítésen, szakképzettségen, doktori címen, tudományos fokozaton, valamint akadémiai tagságon túl egyéb
más képesítés is szükséges.
65. § (1) A  honvédelmi alkalmazott fizetési fokozatát honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban töltött ideje alapján kell
megállapítani.
(2) A  fizetési fokozat megállapításánál a  honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban töltött idő számítására a  83.  §-ban
foglaltakat kell alkalmazni.
(3) A honvédelmi alkalmazotti jogviszony létesítésekor a fizetési fokozat megállapításánál a várakozási időnek a 66. §
(3)–(5) bekezdése alapján megelőzőleg történt csökkentését is figyelembe lehet venni.
66. § (1) A  honvédelmi alkalmazott a  honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban töltött idő alapján háromévenként eggyel
magasabb fizetési fokozatba lép. A  honvédelmi alkalmazottat a  tárgyév első napján kell a  magasabb fizetési
fokozatba besorolni. A magasabb fizetési fokozat elérésével a hároméves várakozási idő újra kezdődik.
(2) A  fizetési fokozatok közötti várakozási időbe nem számítható be mindazon időtartam, amelyet a  42.  §
(4)  bekezdésének harmadik mondata alapján a  végkielégítésre való jogosultság tekintetében figyelmen kívül kell
hagyni.
(3) A  honvédelmi alkalmazott várakozási ideje tartósan magas színvonalú munkavégzése esetén csökkenthető.
A  tartósan magas színvonalú munkavégzés megállapításához kiválóan alkalmas vagy alkalmas eredményű
minősítés szükséges. A  várakozási időt csökkenteni kell, ha a  honvédelmi alkalmazott miniszteri vagy állami
kitüntetésben részesült.
(4) A várakozási idő csökkentésének mértéke fizetési fokozatonként nem haladhatja meg az egy évet.
 (5) A várakozási idő csökkentése esetén az annak megfelelő időpontban a honvédelmi alkalmazott eggyel magasabb
fizetési fokozatba lép. 67. § (1) A fizetési osztályok első fizetési fokozatához tartozó illetmény garantált összegét, valamint a növekvő számú fizetési
fokozatokhoz tartozó – az első fizetési fokozat garantált illetményére épülő – legkisebb szorzószámokat miniszteri
rendelet határozza meg. Ez  az  összeg és a  szorzószámok nem lehetnek alacsonyabbak, mint a  közalkalmazotti
jogviszony tekintetében az  éves költségvetési törvényben meghatározott, a  fizetési osztályok első fizetési
fokozatához tartozó illetmény garantált összege, valamint a növekvő számú fizetési fokozatokhoz tartozó – az első
fizetési fokozat garantált illetményére épülő – legkisebb szorzószámok.
(2) Ha a  honvédelmi alkalmazottnak a  munkaköre ellátásához a  besorolás alapjául szolgáló iskolai végzettség, illetve
szakképesítés, szakképzettség mellett a  kinevezésében feltüntetett további szakképesítésre, szakképzettségre
vagy azzal jogszabályban egyenértékűnek elismert képesítésre is szükség van, és azzal a  honvédelmi alkalmazott
rendelkezik, az (1) bekezdés szerint járó garantált illetménye
a) egy további szakképesítés esetén legalább öt százalékkal,
b) kettő vagy több további szakképesítés esetén legalább nyolc százalékkal növekszik.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti illetménynövekedés feltétele, hogy a  honvédelmi alkalmazott a  további szakképesítését
munkaidejének legalább tíz százalékában hasznosítja.
(4) A  (2)  bekezdés szerinti illetménynövekedés mértéke a  „H”, „I” vagy „J” fizetési osztályba besorolt honvédelmi
alkalmazott által megszerzett
a) egy további szakképesítés esetén legalább hét százalék,
b) kettő vagy több további szakképesítés esetén legalább tíz százalék.
(5) Azokban az  esetekben, ahol a  további szakképesítés hasznosításának mértéke előre nem határozható meg,
az illetménynövekedés feltételeit miniszteri rendelet állapítja meg.
(6) További szakképesítésként a honvédelmi alkalmazott besorolásánál alapul vettel azonos képzettségi szinten szerzett
szakképesítést, szakképzettséget lehet figyelembe venni.
(7) A (6) bekezdés alkalmazása során a képzettségi szintek a következők:
a) alsó képzettségi szint az „A” fizetési osztályban meghatározott iskolai végzettség, illetve szakképesítés,
b) közép képzettségi szint a  „B”, „C” és „D” fizetési osztályokban meghatározott iskolai végzettség, illetve
szakképesítés, c) felső képzettségi szint a „E”, „F”, „G”, „H”, „I” és „J” fizetési osztályokban meghatározott iskolai végzettség, illetve
szakképesítés, szakképzettség.
(8) Az  (1)–(6)  bekezdésben foglaltak alkalmazásával meghatározott illetménynél (garantált illetmény) magasabb
összegű illetmény akkor állapítható meg, ha a honvédelmi alkalmazott kiválóan alkalmas vagy alkalmas minősítést
kapott.
(9) A  (8) bekezdéstől eltérően, a honvédelmi alkalmazotti jogviszony létesítésekor a garantált illetménynél magasabb
összegű illetmény megállapítható, azzal, hogy – az  egy évet meg nem haladó időtartamú határozott idejű
honvédelmi alkalmazotti jogviszony kivételével – egy év elteltével a  honvédelmi alkalmazottat minősíteni kell.
Ha ekkor a  honvédelmi alkalmazott alkalmatlan vagy kevéssé alkalmas minősítést kapott, illetményét – e  törvény
erejénél fogva a besorolása szerinti – garantált mértékre kell csökkenteni.
(10) A honvédelmi alkalmazottat garantált illetményként legalább
a) a kötelező legkisebb munkabérnek,
b) középfokú vagy magasabb iskolai végzettséget, illetve középfokú vagy magasabb szakképzettséget igénylő
munkakör betöltése esetén a garantált bérminimumnak
megfelelő összeg illeti meg.
(11) A garantált illetmény összegét a kerekítés általános szabályai szerint száz forintra kerekítve kell megállapítani, azzal,
hogy a kerekítésre egy alkalommal, a garantált illetmény végösszegének megállapítása során kerül sor.
(12) A  (2)–(5)  bekezdés szerinti illetményrész azon időszak alatt illeti meg a  honvédelmi alkalmazottat, amely alatt
a  további szakképesítést alkalmazza. Ha a  (2)–(5)  bekezdés szerinti további szakképesítések alkalmazásának
időtartama egybefüggően nem éri el az egy hónapot, akkor a (2)–(5) bekezdés szerinti illetményrész nem állapítható
meg.
68. § (1) A  honvédelmi alkalmazott a  fizetési fokozata alapján járó illetményén felül gazdálkodási illetménykiegészítésben
részesülhet.
(2) A  honvédelmi szervezet határozza meg, hogy a  gazdálkodás eredményének mely hányadát és milyen feltételek
szerint fordítja gazdálkodási illetménykiegészítésre.
(3) A  honvédelmi szervezet, ha az  elért teljesítménytől függően térítésben részesül, annak meghatározott hányadát
gazdálkodási illetménykiegészítésre fordíthatja jogszabályban foglaltak szerint. Ebben az  esetben a  honvédelmi
alkalmazottal külön megállapodásban kell meghatározni a részére járó gazdálkodási illetménykiegészítés feltételeit
és mértékét.
69. § Az e  törvényben megállapított feltételek mellett a  honvédelmi alkalmazott a  70–74.  § szerinti illetménypótlékra
jogosult. A  70–74.  § szerinti illetménypótlék számításának alapja (a  továbbiakban: pótlékalap) a  mindenkori éves
költségvetési törvény által a  közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény szerinti illetménypótlék számításaként
megállapított összeg.
70. § (1) A megbízott vezetőt vezetői pótlék illeti meg.
 (2) A pótlék mértéke
a) magasabb vezető megbízással rendelkező honvédelmi alkalmazott esetén a pótlékalap száz-ötszáz százaléka,
b) vezető megbízással rendelkező honvédelmi alkalmazott esetén a pótlékalap száz-kétszázötven százaléka.
(3) A pótlék munkakörönkénti mértékét a (2) bekezdésben foglalt keretek között miniszteri rendelet állapítja meg.
71. § (1) A főtanácsost, a főmunkatársat, a tanácsost, valamint a munkatársat címpótlék illeti meg.
 (2) A pótlék mértéke
a) munkatársi cím esetén a pótlékalap huszonöt százaléka,
b) tanácsosi cím esetén a pótlékalap ötven százaléka,
c) főmunkatársi cím esetén a pótlékalap hetvenöt százaléka,
d) főtanácsosi cím esetén a pótlékalap száz százaléka.
(3) Miniszteri rendelet által alapított cím esetén a pótlék mértéke nem haladhatja meg a pótlékalap száz százalékát.
 (4) Ha a honvédelmi alkalmazott vezetői és címpótlékra is jogosult, részére a vezetői pótlék jár.
72. § (1) A honvédelmi alkalmazott illetménypótlékra jogosult, ha
a) foglalkoztatására munkaideje legalább felében jogszabályban meghatározott egészségkárosító kockázatok
között kerül sor, vagy b) a  védelem csak egyéni védőeszköz olyan állandó vagy tartós használatával valósítható meg, amely
a honvédelmi alkalmazott számára fokozott megterhelést jelent.
(2) A pótlékra jogosító munkaköröket a honvédelmi szervezet állapítja meg.
 (3) A pótlék mértéke a pótlékalap száz százaléka.
73. § (1) Idegennyelv-tudási pótlékra jogosult a  honvédelmi alkalmazott, ha olyan munkakört tölt be, amelyben a  magyar
nyelv mellett meghatározott idegen nyelv rendszeres használata indokolt.
(2) Az idegennyelv-tudási pótlékra jogosító idegen nyelveket és munkaköröket a munkáltatói jogkört gyakorló állapítja
meg.
(3) A  pótlék megállapításának további feltétele, hogy a  meghatározott idegen nyelvből a  honvédelmi alkalmazott
állami nyelvvizsga eredményes letételét igazoló bizonyítvánnyal vagy azzal egyenértékű igazolással rendelkezzék.
(4) Nem fizethető idegennyelv-tudási pótlék a nyelvtanári, tolmácsi, valamint a fordítói (revizor-fordítói) munkakörben
foglalkoztatott honvédelmi alkalmazottnak a munkaköre ellátásához szükséges idegen nyelv használata alapján.
(5) A pótlék mértéke
a) középfokú nyelvvizsga esetén a pótlékalap ötven százaléka,
b) felsőfokú nyelvvizsga esetén a pótlékalap száz százaléka.
74. § (1) Miniszteri rendelet a  69–73.  § rendelkezéseiben foglaltakon túl szakmai sajátosságokra tekintettel további
illetménypótlékot állapíthat meg, ha ezt a  munkakörbe tartozó, valamely, az  általánostól eltérő munkafeltétel
indokolja.
(2) Miniszteri rendelet a  honvédelmi alkalmazottnak az  e  törvényben megállapított mértéknél magasabb pótlékot is
megállapíthat.
75. § (1) A  honvédelmi alkalmazott számára miniszteri rendeletben foglaltak szerint honvédelmi illetménykiegészítés jár.
Az  illetménykiegészítés összege az  illetménykiegészítés alapösszege és a  miniszteri rendeletben meghatározott
szorzószám szorzata, amit száz forintra kerekítve kell megállapítani.
(2) Az illetménykiegészítés alapösszege 39.200 Ft. 76. § (1) A munkáltató jogkört gyakorló a honvédelmi alkalmazottat a meghatározott munkateljesítmény eléréséért, illetve
átmeneti többletfeladatok – ide nem értve kinevezéstől eltérő foglalkoztatást – teljesítéséért a  megállapított
személyi juttatások előirányzatán belül egyszeri vagy meghatározott időre szóló, havi rendszerességgel fizetett
keresetkiegészítésben részesítheti.
(2) A keresetkiegészítés feltételeit miniszteri rendelet állapítja meg.
 (3) A  kiemelkedő, illetve tartósan jó munkát végző honvédelmi alkalmazottat a  munkáltatói jogkört gyakorló
jutalomban részesítheti. Naptári évenként a  jutalom összege nem haladhatja meg a  kifizetés esedékessége
időpontjában a honvédelmi alkalmazott kinevezés szerinti havi illetményének hatszorosát.
77. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti célfeladat végrehajtásában a közszolgálati tisztviselőkről szóló
törvényben és végrehajtására kiadott rendeletben foglalt feltételekkel és korlátozásokkal a honvédelmi alkalmazott
is részt vehet, és a  kormánytisztviselőkkel azonos feltételek szerint a  célfeladat eredményes végrehajtásáért
céljuttatásra jogosult.
78. § (1) A honvédelmi alkalmazottnak a (2) bekezdésben meghatározott időközönként és mértékben jubileumi jutalom jár.
 (2) A jubileumi jutalom:
a) huszonöt év honvédelmi alkalmazotti jogviszony esetén kéthavi,
b) harminc év honvédelmi alkalmazotti jogviszony esetén háromhavi,
c) harmincöt év honvédelmi alkalmazotti jogviszony esetén öthavi,
d) negyven év honvédelmi alkalmazotti jogviszony esetén héthavi,
e) negyven évet követően minden öt év honvédelmi alkalmazotti jogviszony esetén héthavi
illetményének megfelelő összeg.
(3) Miniszteri rendeletben meghatározott esetekben a  (2)  bekezdés alapján a  jubileumi jutalom alapjául szolgáló
illetmény összegébe a 70–75. § szerinti pótlékot is be kell számítani.
(4) Ha a honvédelmi alkalmazotti jogviszonya a 30. § (1) bekezdés d) pontja alapján szűnik meg, részére a megszűnés
évében esedékessé váló jubileumi jutalmat az utolsó munkában töltött napon ki kell fizetni.
79. § (1) Az állam készfizető kezességet vállal a honvédelmi alkalmazott által a lakás építéséhez, vásárlásához hitelintézettől
igényelt állami kamattámogatású kölcsön összegének a  hitel fedezetéül szolgáló, hitelcél szerinti lakásingatlan
hitelbiztosítéki értékének hatvan százalékát meghaladó részére, legfeljebb e hitelbiztosítéki érték száz százalékáig.
(2) Az állam készfizető kezességet az (1) bekezdésben foglaltakon túl annál a honvédelmi alkalmazottnál vállalhat, aki:
a) határozatlan időre létesített honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt,
b) a 83. § figyelembe vételével legalább hároméves honvédelmi alkalmazott jogviszonnyal rendelkezik,
c) felmentési vagy lemondási idejét nem tölti,
d) nem áll – a magánvádas vagy pótmagánvádas eljárás kivételével – büntetőeljárás hatálya alatt,
e) az (1) bekezdés szerinti kezességvállalással biztosított hitelrészt a hitelintézetnek kiegyenlítette, illetve a vele
közös háztartásban élő házas vagy élettárs – az igénylés időpontjában – állami kezességvállalással biztosított
lakáscélú hitel törlesztésére nem kötelezett, és
f ) a  kölcsönt nyújtó hitelintézet belső szabályai szerint – saját, illetve adóstársa jövedelmi helyzetét is
figyelembe véve – a kölcsön teljes összegére vonatkozóan hitelképesnek bizonyul.
(3) A  (2)  bekezdés a)–c)  pontjaiban foglalt feltételek teljesülését, valamint a  kezességvállalás alapjául szolgáló
honvédelmi alkalmazotti jogviszony fennállását a munkáltatói jogkört gyakorló igazolja.
(4) A (2) bekezdés d) pontjában foglalt feltétel teljesülését a honvédelmi alkalmazott hatósági bizonyítvánnyal igazolja,
a (2) bekezdés e) pontjában foglalt feltétel teljesüléséről a honvédelmi alkalmazott a kölcsönt nyújtó hitelintézetnek
nyilatkozik.
(5) A  honvédelmi alkalmazott a  munkáltatói jogkört gyakorlónak köteles bejelenteni a  hitelszerződés megkötését
követő öt munkanapon belül
a) a hitelszerződést kötő pénzintézet nevét, címét,
b) az állami kezességvállalással biztosított hitel nagyságát, és
c) a hitel lejártának időpontját.
(6) Az  (5)  bekezdés szerinti adatokban bekövetkezett változásokról a  honvédelmi alkalmazott haladéktalanul köteles
tájékoztatni a munkáltatói jogkört gyakorlót.
(7) Ha a honvédelmi alkalmazott honvédelmi alkalmazotti jogviszonya a 21. § (2) bekezdés a) pont, c) vagy g) pontja,
illetve (3)  bekezdése alapján szűnik meg, a  még fennálló állami kezesség után a  központi költségvetés javára
–  a  hitelintézet útján – egyszeri kezességvállalási díjat kell fizetnie. A  kezességvállalási díj mértéke a  kezességgel
biztosított kötelezettség összegének két százaléka.
(8) A  munkáltatói jogkört gyakorló a  honvédelmi alkalmazott honvédelmi alkalmazotti jogviszonyának (7)  bekezdés
szerinti megszűnése esetén erről nyolc napon belül értesíti a honvédelmi alkalmazott által az (5) bekezdés alapján
bejelentett hitelintézetet.
(9) A  hitelintézet megállapítja, és nyolc napon belül írásban közli a  honvédelmi alkalmazottal a  (7)  bekezdés
szerint megfizetendő kezességvállalási díj összegét, amelyet a  honvédelmi alkalmazott a  hitelintézeti értesítés
kézhezvételétől számított harminc napon belül a folyósító hitelintézet részére megfizet.
(10) Ha a honvédelmi alkalmazott a (7) bekezdés szerinti fizetési kötelezettségének nem tesz eleget, akkor a hitelintézet
erről, valamint a honvédelmi alkalmazott adatairól nyolc napon belül értesíti az állami adóhatóságot.
(11) A hitelintézet a negyedévet követő hónap tizenötödik napjáig tájékoztatja a kincstárt a honvédelmi alkalmazottnak
nyújtott kölcsönök állami kezességvállalással érintett részének negyedév végén fennálló állományáról, valamint
e kölcsönök számáról. Az adatgyűjtés és adatszolgáltatás egyedi azonosításra alkalmatlan módon történhet.
(12) Ha az állam a készfizető kezességvállalás alapján a honvédelmi alkalmazott helyett a kezességvállalással biztosított
– a hitelintézetnek meg nem térülő – összeget kifizette, illetve a (7) bekezdés szerinti egyszeri kezességvállalási díj
megfizetését a  honvédelmi alkalmazott elmulasztotta, akkor a  honvédelmi alkalmazott ezen tartozásai a  magyar
állammal szembeni köztartozásnak minősülnek, amelyet az állami adóhatóság adók módjára hajt be.
80. § (1) Miniszteri rendelet előírhatja a munka jellegére tekintettel biztosítandó munka- vagy formaruha-juttatást.
 (2) A  munka- és formaruha juttatásra jogosító munkaköröket, az  egyes ruhafajtákat, a  juttatási időket, valamint
a juttatás egyéb feltételeit miniszteri rendelet alapján a munkáltatói jogkört gyakorló állapítja meg.
 (3) A  juttatási idő eltelte után a  munka-, illetve formaruha a  honvédelmi alkalmazott tulajdonába kerül. Ha
a  honvédelmi alkalmazotti jogviszony a  juttatási idő letelte előtt megszűnik, miniszteri rendelet rendelkezései
irányadóak a visszaszolgáltatás vagy a honvédelmi alkalmazott részéről történő megváltás tekintetében.
81. § (1) A  honvédelmi alkalmazottat a  61–80.  § és a  (2)  bekezdés alapján megillető juttatások kifizetése a  honvédelmi
alkalmazott által meghatározott fizetési számlára történő átutalással, fizetési számla hiányában pénzforgalmi
számláról történő készpénzkifizetés kézbesítése útján történik.
(2) A fizetési számlához kapcsolódóan a honvédelmi alkalmazott részére legfeljebb havonta a központi költségvetésről
szóló törvényben meghatározott mértékű bankszámla-hozzájárulás adható.
(3) A  honvédelmi szervezet viseli az  illetmény fizetési számlára történő átutalásának vagy készpénzben történő
kifizetésének a költségét.
(4) Az  (1)–(3)  bekezdésben foglaltaktól a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat személyi állományába tartozó
honvédelmi alkalmazottak tekintetében el lehet térni.
82. § (1) A honvédelmi alkalmazotti jogviszony tekintetében az Mt. munkabérre vonatkozó rendelkezései (XII. fejezet) közül
a 136. § (1)–(2) bekezdés, a 137–138. §, a 145. §, a 150. §, a 151. § (5) bekezdés, a 156. § (1) bekezdésének b) pontja,
a 157. § (2) bekezdés, a 159. § és a 165. § nem alkalmazható.
(2) Az  Mt. 148–149.  §-át, valamint 151.  § (1)–(4)  bekezdését és 152.  §-át azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy
a  távolléti díj megállapításakor a  69–74.  § szerinti illetménypótlékot, a  76.  § (1)  bekezdése szerinti havi
rendszerességgel fizetett keresetkiegészítést, valamint a honvédelmi alkalmazott honvédelmi illetménykiegészítést
is figyelembe kell venni.
(3) A  távolléti díj megállapításakor a  69–74.  § szerinti illetménypótlékok közül azokat, amelyek a  honvédelmi
alkalmazottat a munkavégzés esetén
a) folyamatosan megilletik, az Mt. 149. §-ának megfelelően, az alapbérre,
b) folyamatosan nem illetik meg, az Mt. 151. § (4) bekezdésének megfelelően, a bérpótlékra
vonatkozó szabályok szerint kell figyelembe venni.
(4) A  távolléti díj megállapításakor a  76.  § (1)  bekezdés szerinti, havi rendszerességgel fizetett keresetkiegészítést és
a honvédelmi illetménykiegészítést a (3) bekezdés a) pontjában foglaltak szerint kell figyelembe venni.
11. A honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban töltött idő számítása
83. § (1) E törvény alkalmazásakor honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban töltött időnek kell tekinteni
a) a  közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény hatálya alá tartozó munkáltatónál munkaviszonyban,
közalkalmazotti jogviszonyban, valamint ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyban eltöltött időt,
b) a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény hatálya alá tartozó szervnél munkaviszonyban, kormányzati
szolgálati jogviszonyban, közszolgálati jogviszonyban, valamint ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyban
töltött időt,
c) a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény, valamint 2010. július 6. és 2012. február 29.
között a  kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010.  évi LVIII.  törvény (a  továbbiakban: Ktjv.) hatálya alá
tartozó szervnél munkaviszonyban, kormánytisztviselői jogviszonyban, valamint ösztöndíjas foglalkoztatási
jogviszonyban töltött időt,
d) a honvédek jogállásról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) szerinti szolgálati viszonyban töltött
időt, kivéve az önkéntes tartalékos szolgálati viszony rendelkezésre állási időszakát, valamint a tisztjelölti és
altisztjelölti szolgálati viszonyban eltöltött időt,
e) a d) ponttól eltérő szolgálati jogviszony időtartamát,
f ) a bíróságnál és ügyészségnél szolgálati viszonyban, munkaviszonyban,
g) a hivatásos nevelőszülői jogviszonyban és a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonyban,
h) a  köztisztviselők jogállásáról szóló 1992.  évi XXIII.  törvény hatálya alá tartozó szervnél munkaviszonyban,
köztisztviselői jogviszonyban, közszolgálati jogviszonyban, valamint ösztöndíjas foglalkoztatási
jogviszonyban,
i) az állami vezetői szolgálati jogviszonyban,
j) az  állami tisztviselőkről szóló törvény hatálya alá tartozó munkáltatónál állami szolgálati jogviszonyban,
ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyban, illetve munkaviszonyban
töltött időt. (2) A honvédelmi alkalmazott fizetési fokozatának megállapításánál az (1) bekezdésen túlmenően figyelembe kell venni
a) a  munkaviszonynak, illetve közalkalmazotti jogviszonynak azt az  időtartamát, amely alatt a  honvédelmi
alkalmazott a  honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban betöltendő munkaköréhez szükséges iskolai
végzettséggel vagy képesítéssel rendelkezett,
b) az 1992. július 1-jét megelőzően fennállt munkaviszony teljes időtartamát,
c) a sor- vagy tartalékos katonai szolgálatban, illetve a polgári szolgálatban, valamint
d) az (1) bekezdés g) pontja alá nem tartozó foglalkoztatónál ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyban
eltöltött időt.
(3) A  (2)  bekezdéstől eltérően a  honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban töltött idő számításakor figyelmen kívül
kell hagyni a  sor- vagy tartalékos katonai szolgálatnak, illetve a  polgári szolgálatnak azt a  tartamát, amely e  §
rendelkezése szerint egyébként honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban töltött időnek minősül.
(4) Ha a honvédelmi alkalmazotti jogviszony megállapításakor azonos időtartamra több jogviszony vehető figyelembe,
közülük erre az időre csak egy jogviszony számítható be.
(5) Ha a  honvédelmi alkalmazott a  honvédelmi alkalmazotti jogviszonya megszűnését vagy megszüntetését
követő 30 napon belül újabb honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt létesít, honvédelmi alkalmazotti jogviszonyát
folyamatosnak kell tekinteni.
IV. FEJEZET
A HONVÉDELMI ALKALMAZOTTI JOGVISZONYRA VONATKOZÓ SAJÁTOS ELŐÍRÁSOK
12. A véleménynyilvánítási szabadság korlátozása 84. § A honvédelmi alkalmazott
a) párt nevében vagy érdekében közszereplést nem vállalhat,
b) a kapott utasítást nem bírálhatja, kivéve, ha annak végrehajtásával bűncselekményt követne el,
c) a szervezeti rendet és a fegyelmet sértő nyilatkozatot nem tehet,
d) a sajtónyilvánosság igénybevételével hivatalos eljárásban magánvéleményt nem nyilváníthat,
e) nem állíthat elő, nem terjeszthet, nem tehet közzé, nem jelentethet meg, és nem hozhat nyilvánosságra
a Magyar Honvédség szervezeti rendjét és fegyelmét veszélyeztető sajtóterméket, ilyen tartalmú kiadványt,
plakátot, hirdetményt, emblémát, más szöveges vagy képi adatot.
13. A gyülekezési jog korlátozása 85. § A honvédelmi alkalmazott nem vehet részt olyan rendezvényen, amely
a) a Magyar Honvédségben ellátott feladat, szervezeti rend és fegyelem ellen irányul, vagy azt bírálja,
b) a Magyar Honvédség iránti közbizalom megingatására alkalmas vagy
c) a Magyar Honvédség feladataival ellentétes célra irányul.
86. § A honvédelmi alkalmazott nem csatlakozhat és nem lehet tagja olyan szervezetnek, amelynek tevékenysége
a Magyar Honvédség feladataival ellentétes.
14. A szabad mozgás és a tartózkodási hely szabad megválasztása jogának korlátozása
87. § (1) A  honvédelmi alkalmazott tartózkodási helyéről a  feladatellátás helyére miniszteri rendeletben meghatározottak
szerint visszarendelhető. A  visszarendelésről a  munkáltatói jogkört gyakorló dönt. A  visszarendelésre csak
különösen indokolt esetben kerülhet sor akkor, ha az a feladatellátási kötelezettség alóli mentesülés vagy a kiadott
szabadság kezdő időpontjának módosítását vagy időtartamának megszakítását eredményezi. Nem rendelhető
vissza a honvédelmi alkalmazott, ha a visszarendelés számára a feladat végrehajtásával arányban nem álló jog- vagy
érdeksérelmet okozna.
(2) A  visszarendelés következtében feladatellátással töltött időt miniszteri rendeletben meghatározottak szerint
szabadidővel, díjazással vagy a szabadság ismételt kiadásával kell ellentételezni.
(3) A  honvédelmi alkalmazott köteles külföldre utazását miniszteri rendeletben meghatározott módon a  munkáltatói
jogkört gyakorlónak bejelenteni.
V. FEJEZET
A HONVÉDELMI ALKALMAZOTT ÉS A HONVÉDELMI SZERVEZET KÁRTÉRÍTÉSI FELELŐSSÉGE
88. § (1) A magasabb vezető a vezetői tevékenységének keretében gondatlanul okozott kárért teljes mértékben felel.
 (2) A magasabb vezető, ha a honvédelmi alkalmazotti jogviszonyát jogellenesen szüntette meg hat havi távolléti díjával
felel. 89. § A honvédelmi alkalmazotti jogviszony tekintetében az  Mt.-nek a  munkáltató és a  munkavállaló kártérítési
felelősségére szóló rendelkezései (XIII. és XIV. fejezet) közül a 178. § és a 191. § nem alkalmazható.
VI. FEJEZET
A HONVÉDELMI ALKALMAZOTT NYILVÁNTARTÁS 90. § (1) A  honvédelmi szervezet a  honvédelmi alkalmazottról az  1.  mellékletben meghatározott adatkörre kiterjedő
nyilvántartást vezet (a továbbiakban: honvédelmi alkalmazotti alapnyilvántartás). Az 1. mellékletben nem szereplő
körben – törvény eltérő rendelkezésének hiányában – adatszerzés nem végezhető, ilyen adatot nyilvántartani nem
lehet.
(2) A  honvédelmi alkalmazotti alapnyilvántartás adatai közül a  honvédelmi szervezet megnevezése közérdekű
adat, a  honvédelmi alkalmazott neve, továbbá a  besorolására vonatkozó adat közérdekből nyilvános adat, ezeket
az adatokat a honvédelmi alkalmazott előzetes tudta és beleegyezése nélkül nyilvánosságra lehet hozni.
91. § (1) A  honvédelmi szervezet honvédelmi alkalmazotti alapnyilvántartási rendszere törvény felhatalmazásának
hiányában – a katonai nyilvántartásban történő kezelés kivételével – más adatrendszerrel nem kapcsolható össze.
(2) A  honvédelmi alkalmazotti alapnyilvántartásból statisztikai célra csak személyazonosításra alkalmatlan módon
szolgáltatható adat.
92. § A honvédelmi alkalmazotti alapnyilvántartásba – az  érintetten kívül – a  következők jogosultak betekinteni, illetve
abból adatot átvenni a rájuk vonatkozó jogszabályban meghatározott feladataik ellátása céljából:
a) a honvédelmi alkalmazott felettese,
b) a minősítést végző vezető,
c) feladatkörének keretei között a  törvényességi ellenőrzést végző vagy törvényességi felügyeletet gyakorló
szerv,
d) munkaügyi, polgári jogi, közigazgatási per kapcsán a bíróság,
e) a honvédelmi alkalmazott ellen indult büntetőeljárásban a bíróság, az ügyészség és a nyomozó hatóság,
f ) a személyzeti, munkaügyi és illetmény-számfejtési feladatokat ellátó szerv e feladattal megbízott munkatársa
feladatkörén belül, és
g) az  adóhatóság, a  nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv és az  egészségbiztosítási szerv, az  üzemi baleseteket
kivizsgáló szerv és a munkavédelmi szerv. VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
15. Felhatalmazó rendelkezések 93. § Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg
 1. a munkáltatói jogkörök gyakorlására jogosultak körét és hatáskörüket,
 2. a  honvédelmi alkalmazottal betölthető munkaköröket, a  munkakörhöz kapcsolódó fizetési osztályokat,
a  munkakör betöltéséhez szükséges képesítési és más többletkövetelményeket, továbbá a  munkakör
betöltéséhez jogszabályban előírt szakvizsgával egyenértékűnek elismert vizsgát igazoló oklevelek körét,
3. a  honvédelmi alkalmazottak fizetési osztályának első fizetési fokozatához tartozó illetmény garantált
összegét, valamint a  növekvő számú fizetési fokozatokhoz tartozó – az  első fizetési fokozat garantált
illetményére épülő – legkisebb szorzószámokat,
4. az egyes pótlékok mértékét, a honvédelmi illetménykiegészítés mértékét, a keresetkiegészítés feltételeit,
 5. a gyakornoki idővel kapcsolatosan a honvédelmi szervezet alaptevékenységébe tartozó munkaköröket,
 6. a  magasabb vezető, valamint a  vezető megbízás körét, továbbá ezek e  törvényben meghatározottakon
túlmenő feltételeit,
 7. a  magasabb vezető, illetve vezető megbízással rendelkező honvédelmi alkalmazott vezetői pótlékának
mértékét,
 8. munkakörönként azt a  szakmai gyakorlatot, amelynek megléte esetén a  15.  § (1)  bekezdése szerinti
próbaidőt nem lehet megállapítani,
 9. a gyakornoki idő kikötése alól mentes munkaköröket,
10. a gyakornoki követelmények honvédelmi ágazati szakmai tartalmát,
11. azokat a  munkaköröket, illetve munkakörönként – a  kinevezéshez szükséges iskolai végzettséggel,
szakképesítéssel, illetve szakképzettséggel egyenértékű – azon iskolai végzettséget, szakképesítést,
illetve szakképzettséget, amellyel a  honvédelmi alkalmazott által korábban ellátott, a  16.  § (3)  bekezdés
szerinti jogviszony tartamát a  szakmai gyakorlat idejébe be kell számítani, valamint az  iskolai végzettség,
szakképesítés, illetve szakképzettség alóli mentesülés szabályait,
12. a  minősítési szempontokat, illetve az  egyes munkakörökben foglalkoztatott honvédelmi alkalmazott
minősítésénél kizárt szempontokat,
13. munkakörönként a napi munkaidőből kötelezően a munkahelyen töltendő időt, továbbá az ezen időtartam
alatti munkavégzés egyes sajátos szabályait,
14. a  honvédelmi alkalmazottnak adományozható  címeket, az  adományozás feltételeit és a  hozzájuk
kapcsolódó címpótlékot,
15. a  honvédelmi alkalmazottak illetményének folyósítására, illetve jutalmazására vonatkozó részletes
szabályokat,
16. az 51. § (7) bekezdése szerinti hátrányos jogkövetkezményeket,
17. a honvédelmi alkalmazottaknak és hozzátartozóiknak nyújtható juttatások, költségtérítések, kedvezmények,
támogatások, természetbeni ellátás fajtáit, mértékét, a  jogosultság feltételeit, az  azokban való részesítés,
a megállapítás, a kifizetés, az elszámolás, a visszatérítés és – visszatérítési kötelezettség esetén – az elengedés
részletes rendjét,
18. a honvédelmi alkalmazottak és hozzátartozóik üdültetésének rendjét,
19. a munka- és formaruha juttatásra jogosító munkaköröket, az egyes ruhafajtákat, a juttatási időket, a juttatás
egyéb feltételeit, valamint a visszaszolgáltatás vagy a megváltás részletes szabályait,
20. azokat a munkaköröket, amelyek pályázat útján tölthetők be, a pályázat kiírásának és elbírálásának rendjét,
21. a  külföldön tanulmányokat folytató, illetve külföldi kiküldetést teljesítő honvédelmi alkalmazottak pénzbeli
járandóságaira vonatkozó részletes szabályokat,
22. az Mt. alapján kollektív szerződésben szabályozható tárgyköröket
23. a  honvédelmi alkalmazottak részére tartott, szakterületnek megfelelő kötelező továbbképzéseken való
részvétel részletes szabályait,
24. az  illetménynövekedés feltételeit azon esetekben, ahol a  további szakképesítés hasznosításának mértéke
előre nem határozható meg,
25. azokat az eseteket, ahol a jubileumi jutalom alapjául szolgáló illetmény összegébe a 70–75. § szerinti pótlékot
is be kell számítani,
26. a honvédelmi alkalmazott önként vállalt többletkötelezettségeit, különösen a hadkötelezettség bevezetése
esetére vállalt katonai szolgálatvállalással és az  ehhez kapcsolódó kiképzéssel, felkészítéssel kapcsolatos
kötelezettségeket,
27. a  honvédelmi alkalmazott feladatellátási helyére történő visszarendelésére, a  visszarendelés
ellentételezésére, a  honvédelmi alkalmazott külföldre utazásának bejelentésére vonatkozó részletes
szabályokat.
16. Hatályba léptető rendelkezések 94. § (1) Ez a törvény – a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel – 2019. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A 100. § 2020. január 1-jén lép hatályba.
 (3) A 101. § 2021. január 1-jén lép hatályba.
 (4) A 102. § 2022. január 1-jén lép hatályba.
95. § E törvénynek más jogszabályban alkalmazandó rövid megjelölése: Haj.tv.
17. Átmeneti rendelkezések 96. § Eltérő rendelkezés hiányában, ahol jogszabály
a) közalkalmazotti jogviszonyra vonatkozó szabályt említ, azon honvédelmi alkalmazottra vonatkozó szabályt,
b) közalkalmazotti jogviszonyt említ, azon honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt,
c) közalkalmazottat említ, azon honvédelmi alkalmazottat,
is érteni kell, kivéve, ha a  jogszabály vagy közjogi szervezetszabályozó eszköz eleve kizárja a  honvédelmi
alkalmazottat vagy a honvédelmi alkalmazotti jogviszonyt.
97. § (1) E  törvény hatálybalépésével a  hatálya alá tartozó honvédelmi szervezetnél foglalkoztatott közalkalmazottak
közalkalmazotti jogviszonya honvédelmi alkalmazott jogviszonnyá alakul át, valamint a  honvédelmi szervezet
közalkalmazotti munkakörei honvédelmi alkalmazott munkakörökké alakulnak át.
(2) A munkáltatói jogkört gyakorló az (1) bekezdésben érintettek részére legkésőbb 2019. január 18-ig kinevezést ad.
 (3) Határozatlan időtartamú közalkalmazotti jogviszony határozatlan időtartamú honvédelmi alkalmazott jogviszonnyá
alakul át. Teljes munkaidőben történő foglalkoztatás esetén a jogviszony teljes munkaidős honvédelmi alkalmazott
jogviszonnyá alakul át.
(4) Az  átalakult jogviszony esetén a  honvédelmi alkalmazottnak az  átalakulással érintett, e  törvény hatálya alá
tartozó munkáltatónál közalkalmazotti jogviszonyként elismert idejét úgy kell tekinteni, mintha azt az  átvevő
munkáltatónál töltötte volna el.
(5) Az  (1)–(4)  bekezdésben foglaltakat kell továbbá alkalmazni arra a  2018. december 31-én a  Magyar Honvédségnél
közalkalmazotti jogviszonyban álló közalkalmazottra is, aki a  miniszter által vezetett minisztérium és a  Magyar
Honvédség integrációjának megszüntetése miatti szervezeti átalakításra figyelemmel 2019. január 1-től más
honvédelmi szervezetnél kerül továbbfoglalkoztatásra.
(6) A  Magyar Honvédségnél foglalkoztatott közalkalmazottak számára 2018. december 31. előtt kiállított
közalkalmazotti igazolványok – az azon feltüntetett érvényességi időtől függetlenül – a honvédelmi alkalmazottak
vonatkozásában 2019. december 31-ig érvényesek.
(7) A  Magyar Honvédséggel 2018. december 31-ét megelőzően közalkalmazottként tanulmányi szerződést kötött
honvédelmi alkalmazott tanulmányi szerződését – a  közalkalmazotti jogviszony átalakulásától függetlenül –
a szerződésben foglaltak szerint kell teljesíteni.
(8) A Magyar Honvédségnél 2018. december 31-én hatályos közalkalmazotti kollektív szerződések
a) 2019. december 31-ig alkalmazhatóak, illetve hosszabbíthatóak meg,
b) 2019. december 31-én e törvény erejénél fogva megszűnnek.
(9) A  (8)  bekezdésben meghatározott időpontig a  4.  § (5)  bekezdés szerinti munkaviszonyra vonatkozó szabályon
a kollektív szerződéseket is érteni kell.
(10) Az (1) bekezdés szerinti átalakulás nem minősül:
a) a Hjt. 68/H. § (3) bekezdése szerinti, a honvédségi szervezet érdekkörében felmerült okból történő,
b) az Mt. 125. § szerinti
jogviszony-megszűnésnek.
98. § Az e  törvény hatálybalépését megelőzően a  közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény szerint lakás építéséhez,
vásárlásához vállalt állami készfizető kezesség esetén a hitelszerződésben foglaltakat – a közalkalmazotti jogviszony
97.  § (1)  bekezdés szerinti átalakulásától függetlenül – a  közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény szerint kell
teljesíteni.
99. § (1) E törvény hatálybalépésével
a) az addig közalkalmazotti jogviszonyban elismert idők honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban töltött időnek
minősülnek,
b) az  addig közalkalmazottként a  garantált illetménynél magasabban megállapított illetmény,  címpótlék,
a különböző jogcímek alapján járó kereset-kiegészítés, jövedelem-kiegészítés, illetve kompenzációs bérelem
nem lehet kevesebb, mint 2018. december 31-én,
c) a közalkalmazottként kapott címek továbbra is fennmaradnak,
d) a  közalkalmazotti jogviszonyhoz kapcsolódó alkalmasság-vizsgálat, illetve a  hatósági erkölcsi bizonyítvány
érvényessége a honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban továbbra is fennáll,
e) a  honvédelmi alkalmazottat a  jogviszony 97.  § (1)  bekezdés szerinti átalakulása előtti közalkalmazotti
jogviszonyából származó, a  közalkalmazotti jogviszony megszűnése, megszüntetése esetére jogszabályban
meghatározott kötelezettségeivel – a jogviszonyváltás időpontjában – elszámoltatni nem kell,
f ) a 2018. december 31-én közalkalmazotti jogviszonyban lévő közalkalmazott ki nem adott szabadság igénye
nem évül el a  közalkalmazotti jogviszony honvédelmi alkalmazott jogviszonnyá alakulásával. Az  ilyen
szabadság megváltásával kapcsolatos igény elévülése a honvédelmi alkalmazotti jogviszony megszűnésének
napján kezdődik.
(2) Ha a honvédelmi alkalmazott 2009. január 1-jét megelőzően létesített közalkalmazotti jogviszonya 2018. december
31-én megszakítás nélkül fennáll, e  törvény nem érinti a  korábbi jogszabályok által biztosított betegszabadság
időtartamára járó kiegészítő pótlék, éjszakai pótlék, délutáni és éjszakai műszakpótlék (ideértve az  1992-ben
fenntartott korábbi műszakpótlékokat is), teljesítménypótlék, valamint rendkívüli munkavégzésért járó pótlék
megállapítását és folyósítását.
18. Módosító rendelkezések 100. § E törvény 75. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az illetménykiegészítés alapösszege 47.300 Ft.”
101. § E törvény 75. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az illetménykiegészítés alapösszege 55.100 Ft.”
102. § E törvény 75. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az illetménykiegészítés alapösszege 63.000 Ft.”
103. § (1) Az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény (a továbbiakban: Eütev.)
7. § (2) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Egészségügyi tevékenység végzésére az alábbi jogviszonyokban kerülhet sor:)
„d) közalkalmazotti jogviszonyban, honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban,”
(2) Az Eütev. 14/D. §
a) (1) bekezdésében a „Kjt. hatálya” szövegrész helyébe a „Kjt. és a honvédelmi alkalmazottak jogállásáról szóló
törvény (a továbbiakban: Haj.) hatálya” szöveg,
b) (1) bekezdésében a „Kjt. 41. § (2) bekezdés a) pontja” szövegrész helyébe a „Kjt. 41. § (2) bekezdés a) pontja és
a Haj. 46. § (2) bekezdés a) pontja” szöveg,
c) (2) bekezdésében a „41. § (3) bekezdésében” szövegrész helyébe a „41. § (3) bekezdésében, valamint a Haj.
46. § (2) bekezdés b) pontjában és 46. § (3) bekezdésében” szöveg,
d) (2)  bekezdésében a  „munkavállaló” szövegrész helyébe a  „munkavállaló, illetve honvédelmi alkalmazott”
szöveg,
e) (3) bekezdésében a „Kjt. 44. § (2)–(5) bekezdése” szövegrész helyébe a „Kjt. 44. § (2)–(5) bekezdése és a Haj.
50. § (2)–(5) bekezdése” szöveg,
f ) (3)  bekezdésében a „Kjt. 44.  § (2)  bekezdése” szövegrész helyébe a „Kjt. 44.  § (2)  bekezdése és a  Haj. 50.  §
(2) bekezdése” szöveg
lép. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke