text:
98/2014. (VII. 31.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter javaslatára
dr. Csonka Ernőt a Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárává
– 2014. július 21-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
23/2019. (I. 24.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Nagy Istvánt 2019. február 1. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2019. január 14. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
67/2016. (VI. 13.) ME határozata az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kelet-afrikai Közösség partnerállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásokról szóló 2005. évi L. törvény 5.  § (2)  bekezdése szerinti hatáskörömben
eljárva, a külgazdasági és külügyminiszter és az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt az  egyrészről az  Európai Unió
és tagállamai, másrészről a  Kelet-afrikai Közösség partnerállamai közötti gazdasági partnerségi megállapodás
(a  továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegének – a  megerősítés fenntartásával történő – végleges
megállapítására;
2. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás
kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a  Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1021/2019. (II. 6.) Korm. határozata a Népi Építészeti Program folytatásáról.
A Kormány
 1. egyetértve veszélyeztetett népi építészeti örökségünk megőrzésének, megmentésének szükségességével,
támogatja és kiemelt célnak tekinti a népi műemlékek, illetve a műemléki értéket képviselő vidéki épített örökség
megóvása, megőrzése, fenntartása érdekében a Népi Építészeti Program folytatását;
2. az 1. pontban meghatározott cél végrehajtása érdekében
a) az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
elrendeli a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím 1. Célelőirányzatok alcímének 86. Népi
Építészeti Program jogcímcsoporttal történő kiegészítését,
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2019. február 28. b) felhívja a  pénzügyminisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával gondoskodjon
– a kifizetéshez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – 1 500 000 000 forint
forrás biztosításáról a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 86. Népi
Építészeti Program jogcímcsoport javára, az alábbi megosztásban:
ba) első részlet 105 000 000 forint,
bb) második részlet 698 000 000 forint,
bc) harmadik részlet 697 000 000 forint,
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a ba) alpont tekintetében a jogcímcsoport létrehozását követően azonnal
a bb) alpont tekintetében 2019. április 15.
a bc) alpont tekintetében 2019. szeptember 15.
c) felhívja a pénzügyminisztert, hogy a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával gondoskodjon a Népi
Építészeti Program további folytatásáról, amelynek a  megvalósításához a  2020. költségvetési évtől évente
beépülő jelleggel – a  kifizetéshez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt –
1 500 000 000 forint támogatást biztosítson a központi költségvetés Miniszterelnökség fejezetében;
Felelős: pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  Népi Építészeti Program végrehajtására a  2.  pont b) és
c)  alpontjai szerint rendelkezésre álló forrás évenként legfeljebb 7%-át a  Népi Építészeti Program lebonyolítói,
szakmai minőségbiztosítási, szakmai ellenőrzési és ismeretterjesztési feladatainak ellátására biztosítsa;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
4. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2.  pont b) és c)  alpontja szerinti forrás felhasználásáról
évente jelentésben számoljon be a Kormánynak;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: minden év január 31.
5. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a Népi Építészeti Program lebonyolítói feladatainak ellátására
kössön megállapodást a Teleki László Alapítvánnyal.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2016. (II. 9.) FM rendelete az illegális bevándorlók által okozott mezőgazdasági károk kompenzálására igénybe vehető mezőgazdasági csekély összegű támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 7. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. egy és ugyanazon vállalkozás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet] 2. § 5a. pontja szerinti vállalkozás;
2. jövedelempótló támogatás: a  mezőgazdasági kár kompenzálására szolgáló, egyszeri, vissza nem térítendő
mezőgazdasági csekély összegű támogatás;
3. mezőgazdasági csekély összegű támogatás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 1408/2013/EU bizottsági rendelet)
alapján nyújtott támogatás;
4. mezőgazdasági kár: a  mezőgazdasági termelő által 2015.  évben elszenvedett, terméscsökkenésben
megnyilvánuló, az  időjárási és más természeti események által okozott károktól eltérő mezőgazdasági
veszteség;
5. mezőgazdasági kárral érintett termőföldterület: a  2015.  évi egységes kérelemben 2015. június 16. napjáig
bejelentett, az  1.  melléklet szerinti település közigazgatási határán belül elhelyezkedő szántóföldi
növénykultúrák, valamint ültetvények vagy szántóföldi és egyéb zöldségfélék – ideértve ezen növénykultúrák
fóliás vagy üvegházi termesztését is – termőföldterületének azon része, amelyen mezőgazdasági kár
keletkezett;
6. mezőgazdasági termelő: mezőgazdasági kárral érintett termőföldterületen gazdálkodó, mezőgazdasági
termékek elsődleges előállításával foglalkozó természetes személy, jogi személy, vagy jogi személyiséggel
nem rendelkező gazdálkodó szervezet;
7. mezőgazdasági termék: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés I.  mellékletében felsorolt
termékek, a  halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az  1184/2006/EK és az
1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-ei 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
I. mellékletében felsorolt halászati és akvakultúra-termékek kivételével.
2. A jövedelempótló támogatás jellege 2. § (1) E  rendelet alapján a  mezőgazdasági termelő a  mezőgazdasági kár kompenzálása céljából vissza nem térítendő
mezőgazdasági csekély összegű támogatásnak minősülő jövedelempótló támogatás igénybevételére jogosult.
(2) A  csekély összegű támogatás odaítélése során az  adott üzleti évben, valamint az  azt megelőző két üzleti évben
odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(3) Az 1408/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatás esetén, a mezőgazdasági termékek elsődleges
előállításával foglalkozó ágazatban, valamint az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének
a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet
(a  továbbiakban: 1407/2013/EU bizottsági rendelet) hatálya alá tartozó egy vagy több ágazatban egyaránt
tevékenységet folytató vállalkozások esetében a  mezőgazdasági termelőágazatra tekintettel az  1408/2013/EU
bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében
rögzített felső határig halmozhatók az  utóbbi tevékenységre vagy tevékenységekre tekintettel nyújtott
támogatással, feltéve, hogy a tevékenységek szétválasztása vagy a költségek megkülönböztetése révén biztosított,
hogy az elsődleges mezőgazdasági termelőtevékenység ne részesüljön az 1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján
nyújtott támogatásban.
(4) A  mezőgazdasági termékek elsődleges előállításával foglalkozó ágazatban, valamint a  halászati és akvakultúraágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében a  mezőgazdasági termelőágazatra tekintettel
az  1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások az  Európai Unió működéséről szóló
szerződés 107. és 108.  cikkének a  halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra
való alkalmazásáról szóló, 2014. június 27-i 717/2014/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 717/2014/EU
bizottsági rendelet) 3.  cikk (2)  bekezdésében rögzített felső határig halmozhatók az  utóbbi tevékenységre vagy
tevékenységekre tekintettel az 1408/2013/EU bizottsági rendelettel összhangban nyújtott támogatásokkal, feltéve,
hogy a  tevékenységek szétválasztása vagy a  költségek megkülönböztetése révén biztosított, hogy az  elsődleges
mezőgazdasági termelőtevékenység ne részesüljön a  717/2014/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott
támogatásban.
(5) A  csekély összegű támogatás nem halmozható azonos támogatható költségek kapcsán vagy azonos
kockázatfinanszírozási célú intézkedés kapcsán nyújtott állami támogatással, ha a  támogatások halmozása
túllépi az  Európai Bizottság által elfogadott határozatban vagy csoportmentességi rendeletben az  egyes
esetek meghatározott körülményeire vonatkozóan rögzített maximális támogatási intenzitást vagy összeget.
A  nem konkrét elszámolható költségekre nyújtott vagy azokhoz hozzá nem rendelhető támogatás halmozható
más, az  Európai Bizottság által elfogadott csoportmentességi rendelet vagy határozat alapján nyújtott állami
támogatással.
(6) A  forintban meghatározott összegek euróra történő átszámításánál a  támogatási kérelem benyújtási hónapja
utolsó napján érvényes, az  Európai Központi Bank által közzétett, két tizedes jegy pontossággal meghatározott
devizaárfolyam alkalmazandó.
(7) Nem nyújtható mezőgazdasági csekély összegű támogatásként
a) olyan támogatás, amelynek összege a  piacon forgalmazott termékek ára vagy mennyisége alapján kerül
rögzítésre,
b) a  harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységekhez
nyújtott támogatás, különösen az  exportált mennyiségekhez, az  értékesítési hálózat kialakításához és
működtetéséhez vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz
közvetlenül kapcsolódó támogatás, valamint
c) az importáruval szemben belföldi áru használatához kötött támogatás.
 (8) Az egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az 1408/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá
tartozó, a folyó üzleti évben, valamint az azt megelőző két üzleti év során Magyarországon odaítélt mezőgazdasági
csekély összegű támogatás bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a  15  000 eurónak megfelelő
forintösszeget, figyelembe véve az 1408/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (3) bekezdésében foglalt felső határt.
3. A jövedelempótló támogatás igénybevételének feltételei 3. § (1) A  jövedelempótló támogatás igénybevételére az  a  mezőgazdasági kárt szenvedett mezőgazdasági termelő
jogosult, aki vagy amely
a) nyilatkozik
aa) arról, hogy a mezőgazdasági kárát illegális bevándorló okozta,
ab) a mezőgazdasági kárral érintett termőföldterület nagyságáról és hasznosítási módjáról,
b) rendelkezik a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara által foglalkoztatott falugazdász
3. melléklet szerinti igazolásával,
c) az  e  rendelet szerinti jövedelempótló támogatás iránti kérelme (a  továbbiakban: támogatási kérelem)
benyújtásának időpontjában
ca) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban:
Eljárási törvény) szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb
a  jövedelempótló támogatás iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg kérelmezi nyilvántartásba
vételét az  Eljárási törvény alapján vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási
Rendszerben,
cb) megfelel az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 50.  § (1)  bekezdés a) és c)  pontjában
meghatározott feltételeknek, és
cc) nem áll felszámolási, végelszámolási vagy adósságrendezési eljárás alatt, valamint
d) a  támogatási kérelméhez csatolja a  37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11/A.  §-ában meghatározott
nyilatkozatot.
 (2) A  falugazdász az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti igazolást a  mezőgazdasági termelő által rendelkezésre bocsátott,
a  mezőgazdasági kár bekövetkezését alátámasztó dokumentum, képi bizonyíték, vagy két tanú egybehangzó
– a 4. melléklet szerinti nyomtatványnak megfelelő – írásbeli nyilatkozata alapján állítja ki.
4. A jövedelempótló támogatás iránti kérelem 4. § (1) A  mezőgazdasági termelő a  támogatási kérelmét 2016. március 1. és március 30. között nyújthatja be
a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalhoz (a  továbbiakban: MVH) a  2.  melléklet szerinti adattartalmú,
az MVH által rendszeresített és honlapján közzétett nyomtatványon.
(2) A támogatási kérelemhez mellékelni kell a falugazdász 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti igazolását.
 (3) Hiányosan benyújtott támogatási kérelem esetén az  MVH egyszeri alkalommal, tíz napos határidő tűzésével
hiánypótlásra szólítja fel a mezőgazdasági termelőt. 5. A jövedelempótló támogatás mértéke és keretösszege
5. § (1) A jövedelempótló támogatás mértéke – figyelemmel a (2) bekezdésben foglaltakra – szántóföld esetében legfeljebb
15  000  Ft/ha, ültetvények vagy szántóföldi és egyéb zöldségfélék – ideértve ezen növénykultúrák fóliás vagy
üvegházi termesztését is – esetében legfeljebb 30 000 Ft/ha.
(2) Az MVH a támogatási jogosultságot, valamint a jövedelempótló támogatás összegét a 3. és 4. §-ban meghatározott
feltételek fennállása és a mezőgazdasági termelő vagy az egy és ugyanazon vállalkozás rendelkezésére álló szabad
csekély összegű támogatási keret figyelembevételével állapítja meg.
(3) Ha a támogatási kérelemben igényelt támogatás összege a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11. § (8) bekezdésében
meghatározott összeget túllépi, akkor a támogatási kérelemben feltüntetett igénynek a csekély összegű támogatási
keretet meghaladó része elutasításra kerül.
(4) Ha a  benyújtott támogatási kérelmekben foglalt összes jogos igény meghaladja a  6.  § (1)  bekezdése szerinti
keretösszeget, akkor a  mezőgazdasági termelő részére legfeljebb megállapítható támogatás összege a  túllépés
mértékével arányosan csökken.
(5) Az MVH a forrás rendelkezésre állását követően intézkedik a támogatás folyósításáról.
 (6) A támogatáshoz kapcsolódó iratokat a mezőgazdasági termelő köteles a támogatás odaítélésétől számított tíz évig
megőrizni. 6. § (1) Az  e  rendeletben foglalt jövedelempótló támogatás finanszírozására a  2016.  évben 100 millió Ft keretösszeg áll
rendelkezésre.
(2) A  jövedelempótló támogatás forrása az  agrárpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium 1003200001220191-51200002 számú, Folyó kiadások és jövedelemtámogatások fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási
keretszámla.
6. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba.
8. § Ez a  rendelet az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
1312/2015. (V. 21.) Korm. határozata a Nemzeti Hauszmann-terv (2014–2024) végrehajtása érdekében a budavári Királyi Palota átfogó rekonstrukciója tudományos előkészítéséhez szükséges egyes intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  budavári Királyi Palota átfogó rekonstrukciójának tudományos előkészítése és a  budavári
Királyi Palota még fellelhető berendezési tárgyainak, képzőművészeti alkotásainak felderítése kiemelt kormányzati
feladat, melynek érdekében felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét,
hogy a  főpolgármesterrel együttműködve – a  Budapesti Történeti Múzeum koordinációjával – a  Nemzeti
Hauszmann-terv keretében kutassa fel és azonosítsa
a) a budavári Királyi Palota fénykorát jelentő, a II. világháborúig fennálló Hauszmann-féle állapot átfogó, hiteles
rekonstrukciója érdekében a fennmaradt egykorú, illetve a II. világháború utáni átépítéshez kötődő szöveges
és képi forrásokat (tervek, fotók, iratok, képzőművészeti ábrázolások, fényképek, publikációk, kéziratok,
hagyatékok), és készítse el ezek digitális adatbázisát,
b) a vélhetően a  budavári Királyi Palotából származó bútor- és műtárgyállományt, valamint egyéb
tárgyakat az  Országgyűlés épületében és hivatalainak épületeiben, a  kormányzati szervek épületeiben,
az  egyéb államigazgatási szerveknél, az  állami és önkormányzati intézményekben (elsősorban
a  közgyűjteményekben), a  Magyar Tudományos Akadémia tulajdonában lévő ingatlanokban és
Magyarország külképviseleti ingatlanaiban, továbbá a közgyűjteményekben, valamint gyűjtse össze a tárgyak
azonosításához és felkutatásához szükséges könyvtári, levéltári és egyéb archívumi dokumentumokat;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: folyamatosan, de legkésőbb 2016. szeptember 30.
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsenek jelentést
az 1. pontban szereplő feladat végrehajtásáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2016. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
313/2010. (XII. 23.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére dr. Horváth
István rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság
bécsi nagykövetségének vezetésére kapott megbízása alól. Budapest, 2010. augusztus 19.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
8/2014. (X. 27.) NMHH rendelete a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke által alapított elismerésekről és adományozásukról.
A Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 24.  §
(8)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  médiaszolgáltatásokról és a  tömegkommunikációról szóló 2010. évi
CLXXXV. törvény 109. § (5) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke (a  továbbiakban: Elnök) a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság
(a  továbbiakban: Hatóság) feladatkörével összefüggő kiemelkedő tevékenység, teljesítmény elismeréseként,
a hírközlés és a média területén kiemelkedő szakmai munkát nyújtó hazai és külföldi szakember, a Hatóság feladatai
megvalósításában, szakmai tekintélyének erősítésében tartósan kimagasló színvonalon tevékenykedő közszolgálati
tisztviselő, valamint munkavállaló szakmai elismerése érdekében Dr. Magyari Endre-díjat és Goldmark Péter
Károly-díjat (a továbbiakban együtt: szakmai díj) alapít és adományozhat.
(2) Az Elnök a Hatóság feladatkörével összefüggő kiemelkedő tevékenység, teljesítmény elismeréseként, a hírközlés és
a média területén kiemelkedő szakmai munkát nyújtó, tartósan kimagasló színvonalon tevékenykedő közszolgálati
tisztviselő és munkavállaló szakmai elismerésére az  Év Dolgozója és A  kiemelkedő szakmai munkáért elismerő
oklevelet (a továbbiakban együtt: elismerő oklevél) adományozhat.
2. § (1) Szakmai díj és elismerő oklevél (a  továbbiakban együtt: elismerés) adományozását az  adományozási alkalmat
legalább hatvan nappal megelőzően, az  1.  melléklet szerint a  Hatóság vezető tisztségviselői – főosztályvezetői
szintig bezárólag – kezdeményezhetik az Elnöknél.
(2) Az  elismerés adományozására irányuló kezdeményezéseket – amennyiben e  rendelet eltérően nem rendelkezik –
az erre a célra létrehozott értékelő bizottság (a továbbiakban: bizottság) készíti elő döntésre.
(3) A  bizottság tagja a  Hatóság elnökhelyettese, a  főigazgató, a  Hatóság négy, az  Elnök által kijelölt vezető
tisztségviselője, valamint az  Elnök által felkért, a  Hatósággal legalább tíz éve közszolgálati jogviszonyban vagy
munkaviszonyban álló további két fő.
(4) Az elismerés adományozásáról a bizottság javaslata alapján az Elnök dönt.
 (5) A határidő után beérkezett kezdeményezést a soron következő adományozási alkalomnál lehet figyelembe venni.
3. § (1) Nem lehet elismerésben részesíteni azt a személyt, aki ellen fegyelmi vagy büntetőeljárás van folyamatban, vagy aki
jogerős fegyelmi vagy büntető ítélet hatálya alatt áll.
(2) Az elismerésre jelölt az elismerési kezdeményezés elnöki döntésre való felterjesztését megelőzően tett, a személyes
adatai kezeléséhez hozzájáruló nyilatkozata hiányában elismerésben nem részesíthető.
(3) A (2) bekezdés szerinti nyilatkozatot a 2. melléklet tartalmazza.
4. § (1) Az elismerést ünnepélyes keretek között az Elnök vagy az általa megbízott személy adja át.
 (2) Az  Elnök döntése esetén az  elismerések átadására az  e  rendeletben meghatározott időponttól eltérő időpontban
is sor kerülhet. Az  Elnök kivételes és indokolt esetben az  e  rendelet szerint évente adományozható elismerések
legfeljebb kétszeresének megfelelő számú elismerést adományozhat.
5. § (1) Méltatlanná válik az elismerésre
a) akit szándékos bűncselekmény miatt jogerősen elítéltek,
b) akinek közszolgálati jogviszonya a  közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényben foglalt hivatalra való
méltatlanság vagy nem megfelelő munkavégzés miatt felmentéssel szűnik meg, vagy
c) akinek munkaviszonya azonnali hatályú felmondással szűnik meg.
 (2) A méltatlanná vált személytől az Elnök az elismerést visszavonja.
6. § A Hatóság az elismerések adományozásáról és visszavonásáról szóló közleményt a Hatóság honlapján és a Hivatalos
Értesítőben közzéteszi.
7. § Az elismerésekkel összefüggő kiadások fedezetét a Hatóság költségvetésében kell előirányozni.
2. Egyes elismerésekre vonatkozó rendelkezések 8. § (1) A  Dr. Magyari Endre-díj a  hírközlés területén, a  hírközlési piac fejlődéséért folytatott kimagasló színvonalú
tevékenység, valamint több évtizeden át végzett kiemelkedő munka, életmű elismerése céljából adományozható.
(2) A Dr. Magyari Endre-díj posztumusz is adományozható.
 (3) A Dr. Magyari Endre-díj évente legfeljebb két fő részére adományozható.
 (4) A Dr. Magyari Endre-díj átadására minden évben május 17-én, a Távközlés világnapja alkalmából kerül sor.
 (5) A  2.  § (1)  bekezdésében foglaltakon túlmenően a  Dr. Magyari Endre-díj adományozására hírközlési szakmai
szervezetek vezetői is tehetnek javaslatot a  főigazgatónak. Amennyiben a  javaslattal a  főigazgató egyetért,
az elismerés adományozására javaslatot tehet az Elnöknek.
(6) A  díjazott emlékérmet, az  adományozást igazoló oklevelet és pénzjutalmat kap. A  külföldi személynek
adományozott elismeréshez angol nyelvű oklevél készül.
(7) Az  emlékérem díszdobozban elhelyezett, proof kivitelű ezüstérem. Az  érem átmérője 50 mm, vastagsága 5 mm.
Előlapján a névadó mellképe, felette körívben a díj elnevezése látható. Hátoldalán a Laki-hegyi adóállomás stilizált
képe, amelyet felülről a „NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG” felirat és alulról az adományozás évszámát jelző
felirat vesz körül.
(8) Az emlékérem értéke legfeljebb a kötelező legkisebb munkabér huszonöt százaléka lehet.
 (9) A pénzjutalom összege a kötelező legkisebb munkabér háromszorosa, amely nem önálló tevékenységből származó
jövedelemnek minősül és személyi jövedelemadó- és járulékfizetési kötelezettség terheli.
 (10) Posztumusz adományozás esetén a  Dr. Magyari Endre-díjat és a  díjjal járó pénzjutalmat a  díjazott özvegye,
leszármazója vagy más, intézkedésre jogosult hozzátartozója veheti át.
9. § (1) A  Goldmark Péter Károly-díj a  média területén, a  műsorszórás és a  médiaszolgáltatások fejlődéséért folytatott
kimagasló színvonalú tevékenység, valamint több évtizeden át végzett kiemelkedő munka, életmű elismerése
céljából adományozható.
(2) A Goldmark Péter Károly-díj posztumusz is adományozható.
 (3) A Goldmark Péter Károly-díj évente legfeljebb két fő részére adományozható.
 (4) A  Goldmark Péter Károly-díj átadására minden évben október 11-én, a  Médiatanács megalakulásának évfordulója
alkalmából kerül sor.
 (5) A  2.  § (1)  bekezdésében foglaltakon túlmenően a  Goldmark Péter Károly-díj adományozására média szakmai
szervezetek vezetői is tehetnek javaslatot a  főigazgatónak. Amennyiben a  javaslattal a  főigazgató egyetért,
az elismerés adományozására javaslatot tehet az Elnöknek.
(6) A  díjazott emlékérmet, az  adományozást igazoló oklevelet és pénzjutalmat kap. A  külföldi személynek
adományozott elismeréshez angol nyelvű oklevél készül.
(7) Az  emlékérem díszdobozban elhelyezett, proof kivitelű ezüstérem. Az  érem átmérője 50 mm, vastagsága 5 mm.
Előlapján a  névadó mellképe, felette körívben a  díj elnevezése látható. Hátoldalán egy televíziókészülék stilizált
képe, amelyet felülről a „NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG” felirat és alulról az adományozás évszámát jelző
felirat vesz körül.
(8) Az emlékérem értéke legfeljebb a kötelező legkisebb munkabér huszonöt százaléka lehet.
 (9) A pénzjutalom összege a kötelező legkisebb munkabér háromszorosa, amely nem önálló tevékenységből származó
jövedelemnek minősül és személyi jövedelemadó- és járulékfizetési kötelezettség terheli.
 (10) Posztumusz adományozás esetén a  Goldmark Péter Károly-díjat és a  díjjal járó pénzjutalmat a  díjazott özvegye,
leszármazója vagy más, intézkedésre jogosult hozzátartozója veheti át.
10. § (1) A  Kiemelkedő szakmai munkáért elismerő oklevél a  Hatóság tevékenységét, hatékonyságát nagymértékben
támogató, eredményes szakmai munka elismerése céljából közszolgálati tisztviselő vagy munkavállaló részére
adományozható.
(2) A Kiemelkedő szakmai munkáért elismerő oklevél évente legfeljebb tíz fő részére adományozható.
 (3) A Kiemelkedő szakmai munkáért elismerő oklevél átadására évente egyszer kerül sor.
 (4) A díjazott oklevelet és pénzjutalmat kap.
 (5) A  pénzjutalom összege a  kötelező legkisebb munkabér összege, amely nem önálló tevékenységből származó
jövedelemnek minősül és személyi jövedelemadó- és járulékfizetési kötelezettség terheli.
11. § (1) Az  Év Dolgozója elismerő oklevél a  Hatóság tevékenységének ellátását, feladatainak és céljainak megvalósulását
kiemelkedő színvonalú munkájával elősegítő közszolgálati tisztviselő vagy munkavállaló részére adományozható.
(2) Az Év Dolgozója elismerő oklevél évente legfeljebb öt fő részére adományozható.
 (3) Az Év Dolgozója elismerő oklevél átadására évente egyszer kerül sor.
 (4) A díjazott oklevelet és pénzjutalmat kap.
 (5) A  pénzjutalom összege a  kötelező legkisebb munkabér kétszerese, amely nem önálló tevékenységből származó
jövedelemnek minősül és személyi jövedelemadó- és járulékfizetési kötelezettség terheli.
3. Záró rendelkezés 12. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
Dr. Karas Monika s. k.,
 a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


text:
3/2004. (I. 22.) ME határozata kormányzati főtisztviselői kinevezésről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény 31/A. § (3) bekezdése
alapján
dr. Jakab Ferencnét — 2003. december 3-i hatállyal —
kormányzati főtisztviselővé kinevezem.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1285/2014. (V. 5.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Katar Állam Kormánya közötti oktatási, felsőoktatási és tudományos együttműködésről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Katar Állam Kormánya közötti oktatási, felsőoktatási és tudományos
együttműködésről szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  oktatásért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. felhívja az  oktatásért felelős minisztert, hogy a  Megállapodás kihirdetéséről szóló Korm. rendelet tervezetét
a Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően terjessze a Kormány elé;
 5. visszavonja a  Magyar Köztársaság Kormánya és Katar Állam Kormánya közötti Kulturális, Oktatási, Tudományos,
Ifjúsági és Sport Együttműködési Egyezmény aláírásáról szóló 1087/2003. (VIII. 22.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1964/2013. (XII. 17.) Korm. határozata a határon túl élő magyar állampolgárokkal folytatandó nemzeti konzultáció keretében felmerülő aktuális feladatokról.
A Kormány folytatni kívánja a kedvezményes honosítással állampolgárságot szerzett, külföldön érvényes lakóhellyel rendelkező
személyekkel (a továbbiakban együtt: címzettek) megkezdett nemzeti konzultációt, ennek keretében részükre miniszterelnöki
levél kerül kézbesítésre.
A Kormány ennek érdekében felhívja
 1. a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a 3. pont szerinti feladatok ellátásához szükséges adatfeldolgozási
tevékenységek ellátására adatfeldolgozási szerződést kössön a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások
Központi Hivatalával (a továbbiakban: KEK KH) és a Magyar Posta Zártkörűen Működő Részvénytársasággal;
Felelős: a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal 2. a közigazgatási és igazságügyi minisztert a címzettek részére megküldendő – személyes adatot nem tartalmazó –
miniszterelnöki levelek nyomdai előállításával kapcsolatos feladatok ellátására;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. a  közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a  címzettek részére megküldendő miniszterelnöki levelek
megszemélyesítésével, a  küldemények összeállításával, a  borítékok nyomdai előállításával és a  címzettek részére
való soron kívüli megküldésével kapcsolatos feladatok ellátásáról a KEK KH útján gondoskodjon.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2017. (IV. 28.) KKB határozata a ConvEx-3-2017 nemzetközi nukleárisbaleset-elhárítási gyakorlat előkészítésének helyzetéről szóló tájékoztató elfogadásáról.
1. A Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: KKB) a jelen határozat mellékletét képző,
a  ConvEx-3-2017 nemzetközi nukleárisbaleset-elhárítási gyakorlat előkészítésének helyzetéről szóló tájékoztatót
megtárgyalta, és az abban foglaltakat elfogadja.
2. A KKB felhívja a BM OKF főigazgatóját mint a KKB adminisztratív feladatait ellátó szervezet vezetőjét, hogy a KKB
Ügyrend 36. pont j) alpontjának megfelelően gondoskodjon a határozat Hivatalos Értesítőben történő közzétételéről.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 KKB elnök


text:
93/2007. (HK 17.) HM utasítása a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 76/2007. (HK 15.) HM utasítás kiegészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontjában kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartás hatékony működését elősegítő szervezeti átalakításokról és az azokat megalapozó intézkedésekről szóló
2118/2006. (VI. 30.) Korm. határozat 6. i) pontjában foglaltakra – a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 76/2007.
(HK 15.) HM utasítást (a továbbiakban: Ut.) az alábbiak
szerint kiegészítem:
1. § Az Ut. 3. §-a a következő e) ponttal egészül ki:
[A miniszteri biztos feladatai:]
„e) a miniszter által átruházott jogkörben meghozza a
felügyeleti (alapítói, fenntartói) jogosítványokból eredő,
az ÁEK zavartalan működéséhez szükséges döntéseket.
E körben – szükség esetén – soron kívüli eljárásra kéri
fel az ÁEK illetékes vezetőit”
2. § Ez az utasítás az aláírás napján lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
28/2015. (VI. 15.) BM rendelete az állami és önkormányzati nyilvántartások együttműködésének általános szabályairól szóló 2013. CCXX. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról.
Az állami és önkormányzati nyilvántartások együttműködésének általános szabályairól szóló 2013. évi CCXX. törvény
16. § (2) és (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 21. § 5. és 13. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Az automatikus adatelérési felület megvalósítására és üzemeltetésére vonatkozó részletes
követelmények
1. § (1) Az  automatikus adatelérési felületen történő adatátadást biztosító nyilvántartó (a továbbiakban: adatátadó
nyilvántartó) az  adatkapcsolat-szolgáltatási szabályzatának a  rendelkezésre állásra vonatkozó rendelkezéseinek
megfelelően biztosítja az automatikus adatelérési szolgáltatás igénybevételének lehetőségét.
(2) Ha az adatátadó nyilvántartó az automatikus adatelérési felületet úgy alakítja ki, hogy a hozzáférést nem a tényleges
nyilvántartáshoz, hanem annak másolatához vagy a  nyilvántartással összekapcsolt elektronikus információs
rendszer útján közvetett módon biztosítja, adatátadás esetén jeleznie kell, hogy az  átadott adat a  tényleges
nyilvántartás mikori állapotának felel meg.
(3) Az  adatátadó nyilvántartó gondoskodik az  adatátvételi jogosultság automatikus ellenőrzéséről és a  jogosulatlan
adatvétel elutasításáról. Ennek érdekében nyilvántartást vezet az  általa nyilvántartott adatok átvételére
jogosultságot megállapító jogszabályokról és az  ezek alapján adatátvételre jogosult nyilvántartásokról, az  általuk
igényelhető adatok köréről.
2. § (1) A  nyilvántartó biztosítja az  informatikai biztonsági szabályzatában az  elektronikus információs rendszer
sértetlenségének és az  adatok bizalmasságának megóvása érdekében a  biztonsági osztályra tekintettel előírt
védelmi intézkedéseket.
(2) Ha az  automatikus adatátvételben közreműködő elektronikus információs rendszerek üzemszerű működésének
leállása vagy meghibásodása jogosulatlan adathozzáférést eredményezett, a  nyilvántartó erről haladéktalanul
értesíti a  másik érintett nyilvántartót, valamint a  Nemzeti Elektronikus Információbiztonsági Hatóságot és – ha
a biztonsági esemény személyes adatokat érintett – a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságot.
3. § Az adatátvételről az adatátadó nyilvántartó elektronikus naplót vezet. E rendelkezés az adattovábbítási nyilvántartás
vezetésére vonatkozó kötelezettséget nem érinti.
2. A származtatott adatot és az elsődleges adatot tartalmazó nyilvántartás adatai egyezősége
automatikus adatátvétel keretében történő biztosításának részletszabályai
4. § A nyilvántartó az adategyezőség biztosítása érdekében rögzíti az informatikai biztonsági szabályzatban a biztonsági
mentés készítéséről szóló előírásokat.
5. § Az automatikus adatátvételben résztvevő nyilvántartó gondoskodik arról, hogy jogosulatlan személy
az  automatikus adatátvételi folyamatba ne léphessen be és azt más módon se zavarhassa meg, adatot ne
nyerhessen ki és ne juttathasson be.
6. § (1) Az  automatikus adatátvételi szolgáltatásban közreműködő elektronikus információs rendszerek sértetlenségét,
az adatok bizalmasságát veszélyeztető vagy sértő meghibásodás esetén a szolgáltatást automatikusan azonnal meg
kell szakítani.
(2) Az  üzemszerű működés helyreállítása során minden esetben meg kell vizsgálni, hogy sérült-e az  adatállomány.
Ha igen, haladéktalanul intézkedni kell az  adatállomány biztonsági mentés felhasználásával történő helyreállítása
érdekében. Vizsgálni kell azt is, hogy a  meghibásodást külső beavatkozás vagy belső üzemzavar okozta-e,
történhetett-e jogosulatlan hozzáférés az adatokhoz, ha igen, milyen irányból.
(3) Az adatátvételi szolgáltatás során bekövetkező biztonsági eseményekről, az (1) bekezdés szerinti meghibásodásról
az adatátadó nyilvántartó haladéktalanul értesíti a kormányzati eseménykezelő központot.
3. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet 2015. július 1-jén lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
30/2012. (VI. 27.) AB határozata utólagos normakontrollra irányuló indítvány elutasításáról.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése jogszabály alaptörvény-ellenességének utólagos vizsgálatára, továbbá mulasztással
előidézett alaptörvény-ellenesség megállapítására irányuló eljárásban – dr. Balogh Elemér, dr. Holló András,
dr. Kovács Péter és dr. Lévay Miklós alkotmánybírók párhuzamos indokolásával, valamint dr. Bragyova András,
dr. Kiss László, dr. Paczolay Péter és dr. Stumpf István alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság a sztrájkról szóló 1989. évi VII. törvény 3. § (2) bekezdés második mondata
alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére, valamint a mulasztásban megnyilvánuló
alaptörvény-ellenesség megszüntetésére irányuló indítványt elutasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1.1. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az Alkotmánybíróságnál kezdeményezte a sztrájkról szóló 1989. évi
VII. törvény (a továbbiakban: Sztrájk tv.) 3. § (2) bekezdés második mondata alkotmányellenességének megállapítását
és megsemmisítését. Az indítványában kifejtett álláspontja szerint az Alkotmány 8. § (2) bekezdésébe ütközött
a sztrájkjog olyan korlátozása, amely az államigazgatási szervek vonatkozásában a Kormány és az érintett
szakszervezetek megállapodására bízta a sztrájk gyakorolhatósága szabályainak meghatározását. Az Alkotmány
2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamisághoz fűződő jogbiztonság sérelmét látta az állampolgári jogok
országgyűlési biztosa az „államigazgatási szervek” megfogalmazásban, amely szerinte nem egyértelmű a tekintetben,
hogy a köztisztviselők mely csoportjaira terjed ki. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdését, a 8. § (2) bekezdését és a 70/C. § (2) bekezdését sértő, mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenesség megállapítását kérte az állampolgári jogok országgyűlési biztosa amiatt, hogy a Sztrájk tv.
a) nem állapítja meg egyértelműen a sztrájk gyakorlására jogosultak körét, b) nem határozza meg a „szolidaritási
sztrájk” fogalmát, gyakorlásának feltételeit, c) nem tartalmazza az egyeztető eljárás lefolytatásának garanciális
szabályait, d) nem határozza meg „az elégséges szolgáltatást” és e) nem tartalmaz rendelkezést arra vonatkozóan,
hogy „mely időpontban és milyen módon” kell bejelenteni a sztrájkot.
1.2. Az Alkotmánybíróság felhívására az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jogutódja, az alapvető jogok biztosa
az indítványt – az alábbiak szerint – fenntartotta.
Kérte, hogy az Alkotmánybíróság semmisítse meg az időközben módosított Sztrájk tv. 3. § (2) bekezdésének második
mondatát, mivel az „ellentétes az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésével (a jogállamiság elvével és az ebből következő
jogbiztonság követelményével), valamint az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdésében, az Alaptörvény XVII. cikk
(2) bekezdésében (sztrájkhoz való jog) foglaltakkal”. Érvelése szerint „nem lehet [a] Kormány és az érintett
szakszervezetek megállapodásának tárgya a munkabeszüntetés gyakorolhatósága, mivel a sztrájkhoz való jog
lényeges tartalmát kizárólag törvényben lehet korlátozni”. Kérte továbbá mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenesség megállapítását amiatt, hogy a Sztrájk tv. a) nem
rendelkezik kellő egyértelműséggel a sztrájkjog gyakorlására jogosultak köréről, b) nem határozza meg az ún.
szolidaritási sztrájk fogalmi elemeit, gyakorolhatósága feltételeit és korlátait, különös tekintettel a politikai sztrájk
tilalmára, c) nem tartalmazza az egyeztető eljárás lefolytatására vonatkozó alapvető garanciális szabályokat és d) nincs
rendelkezés arra vonatkozóan, hogy a sztrájk megkezdése előtt a sztrájkot mely időpontban és milyen módon kell
bejelenteni. Mindez az alapvető jogok biztosa szerint az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdését, az I. cikk (3) bekezdését és
a XVII. cikk (2) bekezdését sérti. Az alaptörvény-ellenesség indokolásaként kérte az első indítványában kifejtettek
figyelembe vételét. 1.3. Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 71. § (1) és (2) bekezdésére, valamint
a 73. § (1) bekezdésére figyelemmel az Alkotmánybíróság az alapvető jogok biztosának indítványát érdemben
vizsgálta. II. 1. Az Alaptörvény érintett rendelkezései: „B) cikk
(1) Magyarország független, demokratikus jogállam.” „I. cikk (3) Az alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg. Alapvető jog más alapvető
jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték védelme érdekében, a feltétlenül szükséges mértékben, az elérni
kívánt céllal arányosan, az alapvető jog lényeges tartalmának tiszteletben tartásával korlátozható.”
„XVII. cikk (2) Törvényben meghatározottak szerint a munkavállalóknak, a munkaadóknak, valamint szervezeteiknek joguk van
ahhoz, hogy egymással tárgyalást folytassanak, annak alapján kollektív szerződést kössenek, érdekeik védelmében
együttesen fellépjenek, vagy munkabeszüntetést tartsanak.” 2. A Sztrájk tv. érintett rendelkezése:
„3. § (2) Nincs helye sztrájknak az igazságszolgáltatási szerveknél, a Magyar Honvédségnél, a rendvédelmi, rendészeti
szerveknél és a polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál. Az államigazgatási szerveknél a Kormány és az érintett
szakszervezetek megállapodásában rögzített sajátos szabályok mellett gyakorolható a sztrájk joga, de a Nemzeti Adó
és Vámhivatalnál a hivatásos állományúak nem jogosultak a sztrájkjog gyakorlására.”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1.1. Az Alkotmánybíróság az Alaptörvény hatálybalépését megelőzően hozott döntései további alkalmazhatóságával
kapcsolatban már állást foglalt. Hangsúlyozta, hogy az Alaptörvény szerint az „Alkotmánybíróság feladata
az Alaptörvény védelme. Az Alkotmánybíróság az újabb ügyekben felhasználhatja azokat az érveket, amelyeket
az Alaptörvény hatálybalépése előtt hozott korábbi határozata az akkor elbírált alkotmányjogi kérdéssel
összefüggésben tartalmazott, feltéve, hogy az Alaptörvény konkrét – az előző Alkotmányban foglaltakkal azonos vagy
hasonló tartalmú – rendelkezései és értelmezési szabályai alapján ez lehetséges. Az Alkotmánybíróság az egyes
hatásköreiben eljárva alkotmányértelmezést végez, akkor is, ha ez nem elvont, mint az Abtv. 38. § (1) bekezdése
szerinti hatáskörben, hanem jogszabály vagy bírói döntés vizsgálatához kapcsolódik. Az egyes intézményekről,
alapelvekről és rendelkezésekről kialakított értelmezése a határozataiban található meg. Az Alkotmánybíróságnak
azokra az alapértékekre, emberi jogokra és szabadságokra, továbbá alkotmányos intézményekre vonatkozó
megállapításai, amelyek az Alaptörvényben nem változtak meg alapvetően, érvényesek maradnak. Az előző
Alkotmányon alapuló alkotmánybírósági döntésekben kifejtett elvi jelentőségű megállapítások értelemszerűen
irányadók az Alaptörvényt értelmező alkotmánybírósági döntésekben is. Ez azonban nem jelenti az előző
Alkotmányon alapuló határozatokban kifejtettek vizsgálódás nélküli, mechanikus átvételét, hanem az előző
Alkotmány és az Alaptörvény megfelelő szabályainak összevetését és gondos mérlegelést kíván. Ha az összevetésnek
az az eredménye, hogy az alkotmányjogi szabályozás változatlan vagy jelentős mértékben hasonló, az átvételnek
nincs akadálya. Másrészt az előző Alkotmány és az Alaptörvény egyes rendelkezései tartalmi egyezősége esetén
éppen nem a korábbi alkotmánybírósági döntésben megjelenő jogelvek átvételét, hanem azok figyelmen kívül
hagyását kellene indokolni” [22/2012. (V. 11.) AB határozat, Magyar Közlöny 2012. évi 57. szám, 9737, 9737–9740.].
1.2. Az alapvető jogok biztosa a Sztrájk tv. 3. § (2) bekezdése második mondatának alaptörvény-ellenességét az
Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésével, az I. és a XVII. cikkével való ellentétre alapította. Az Alkotmánybíróság elsőként
– mivel a második indítvány az első indítványban foglaltakra utalt vissza – a felhívott alaptörvénybeli és alkotmányi
rendelkezéseket tekintette át. Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése és az Alkotmány 2. § (1) bekezdése azonosan deklarálja az ún. jogállam klauzulát.
Az Alaptörvény I. cikke az Alkotmány 8. § (2) bekezdésével szövegszerűen megegyezik annyiban, miszerint az alapvető
jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvénynek kell megállapítania. Az Alkotmány 8. § (2) bekezdése
kimondta, hogy alapvető jog lényeges tartalmát törvény sem korlátozhatta. A korlátozás további követelményeit
viszont az Alkotmánybíróság fogalmazta meg az ún. alapjogi tesztben, melynek lényege, hogy az „állam akkor nyúlhat
az alapjog korlátozásának eszközéhez, ha másik alapvető jog és szabadság védelme vagy érvényesülése, illetve egyéb
alkotmányos érték védelme más módon nem érhető el. Az alapjog korlátozásának alkotmányosságához tehát
önmagában nem elegendő, hogy az másik alapjog vagy szabadság védelme vagy egyéb alkotmányos cél érdekében
történik, hanem szükséges, hogy megfeleljen az arányosság követelményeinek: az elérni kívánt cél fontossága és
az ennek érdekében okozott alapjogsérelem súlya megfelelő arányban legyen egymással. A törvényhozó a korlátozás
során köteles az adott cél elérésére alkalmas legenyhébb eszközt alkalmazni. Alkotmányellenes a jog tartalmának
korlátozása, ha az kényszerítő ok nélkül, önkényesen történik, vagy ha a korlátozás súlya az elérni kívánt célhoz képest
aránytalan” [30/1992. (V. 26.) AB határozat, ABH 1992, 167, 171.]. Az Alaptörvény lényegében ezt az értelmezést követi,
amikor akként rendelkezik, hogy alapvető jog más alapvető jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték
védelme érdekében, a feltétlenül szükséges mértékben, az elérni kívánt céllal arányosan korlátozható. Ugyancsak
tartalmi azonosság állapítható meg az Alaptörvény I. cikkében és az Alkotmány 8. § (2) bekezdésében a lényeges
tartalom védelmét illetően. Nem található érdemi különbség a sztrájkjog szabályozásában sem. Mind az Alaptörvény, mind az Alkotmány szerint
a sztrájk (vagy munkabeszüntetés) törvényben szabályozottak szerint gyakorolható.
Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság az indítvány elbírálása során eddig kialakított gyakorlatát vette alapul.
2.1. A sztrájkjog gyakorlásának korlátozását (kizárását) az Alkotmánybíróság korábban már több alkalommal, több
szempontból vizsgálta. A 88/B/1999. AB határozatában (ABH 2006, 1188.) összefoglalóan megállapította, hogy a sztrájkjog az alapvető jogokat
és kötelezettségeket szabályozó fejezetben a gazdasági, szociális jogok között nyert elhelyezést. Az Alkotmánybíróság
szerint az „Alkotmány 70/C. § (2) bekezdése alapján a sztrájkjog egy olyan sajátos alkotmányos jog, amely
az Alkotmány rendelkezésénél fogva törvény által korlátozottan, »az ezt szabályozó törvény keretei között«
gyakorolható. Az Alkotmány e szabályozási módjából következően a törvényhozó nagyobb szabadsággal rendelkezik
a sztrájkhoz való jog szabályozásában, mint más, alanyi jogi jellegű alapvető alkotmányos jogok esetén. A sztrájkjog
nem alanyi jogi természetű alapvető jog, nem áll az Alkotmány 8. § (2) bekezdésében foglalt rendelkezés védelme
alatt, így a sztrájkjog szabályozása során a törvényhozó szélesebb körű felhatalmazással rendelkezik a sztrájkjog
korlátozására is. Ez azonban nem jelenti azt, hogy a törvényhozónak ez a felhatalmazása alkotmányos korlátok nélküli.
Abból, hogy sztrájkjog az Alkotmány által szabályozott jog, következik az, hogy a törvényhozó köteles biztosítani
a sztrájkjog gyakorlásának feltételeit, a sztrájkjog gyakorlásából való kizárásnak csak alkotmányos indokból, valamely
alkotmányos jog, alkotmányos érték, cél védelme érdekében van helye.” (ABH 2006, 1188, 1195.).
Az Alkotmánybíróság ebben a határozatában a honvédelmi és rendvédelmi szervek által ellátott sajátos,
az alkotmányos rend és az alapvető emberi jogok védelmében megnyilvánuló feladatok jellegére figyelemmel nem
találta alkotmányellenesnek az ezen szervek személyi állományába tartozó köztisztviselőkre és közalkalmazottakra
vonatkozó sztrájktilalmat (ABH 2006, 1188.). Hasonlóan foglalt állást az Alkotmánybíróság a sztrájkjog kizárásáról az igazságszolgáltatási szervek tekintetében
a 673/B/1990. AB határozatában. Az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az igazságszolgáltatás tagjainak a sztrájkja
mások alapvető jogainak érvényesítését veszélyeztetné, súlyosabb esetben ténylegesen megakadályozná.
Az állampolgári jogok védelme, e védelem hatékonysága, illetve annak a biztosítása szükségessé teszi az
igazságszolgáltatás tagjai sztrájkjogának messzemenő korlátozását – gyakorlatilag annak eltörlését – mivel enélkül
mások alapvető jogainak védelme nem biztosítható (ABH 1992, 446, 447–448.).
2.2. A jelen ügyben vizsgált rendelkezés értelmében az államigazgatási szerveknél gyakorolható a sztrájk joga, de csak
a Kormány és az érintett szakszervezetek megállapodásában rögzített sajátos szabályok mellett. Az alapvető jogok
biztosa szerint ez a korlátozás azért alaptörvény-ellenes, mert nem a törvény állapítja meg a feltételeket.
Az Alkotmánybíróság – a már hivatkozott 88/B/1999. AB határozatára (ABH 2006, 1188.) figyelemmel – abból indult ki,
hogy a sztrájkjog egy sajátos, nem alanyi jogi természetű alapvető jog, amely nem áll alapjogi védelem alatt, ezért
a szabályozása során a törvényhozó felhatalmazással rendelkezik a korlátozására is. Alaptörvényben foglalt jog lévén
azonban a szabályozás nem korlátlan: a törvényhozó köteles biztosítani a sztrájkjog gyakorlásának feltételeit,
a sztrájkjog gyakorlásából való kizárásnak csak valamely Alaptörvényben megfogalmazott jog, érték, cél védelme
érdekében, azzal arányosan van helye. Az Alkotmánybíróság ebben az esetben először is azt állapította meg, hogy a végrehajtó hatalom feladatait ellátó
államigazgatási szervek zavartalan és folyamatos működéséhez fűződő érdek alapos indoka a sztrájkjog
korlátozásának. Nem találta az Alaptörvény szempontjából aggályosnak az Alkotmánybíróság önmagában azt
a törvényi megoldást, amely a Kormány és az érintett szakszervezetek megállapodására utalta a feltételek
meghatározását. (Ezt a Megállapodást a Kormány a Közszolgálati Szakszervezetek Szövetségével, a Közalkalmazottak
Szakszervezetével, a Belügyi Dolgozók Szakszervezetével, az Adó- és Pénzügyi Dolgozók Országos Szakszervezeti
Tanácsával, a Társadalombiztosítási Dolgozók Szakszervezetével és a Közegészségügyi Szakszervezettel
1994. január 13. napján megkötötte, melyhez a Községi Önkormányzatok Országos Szövetsége, a Magyar
Faluszövetség, a Kisvárosi Önkormányzatok Szövetsége, a Megyei Jogú Városok Szövetsége, a Megyei
Önkormányzatok Országos Szövetsége, a Magyar Önkormányzatok és Önkormányzati Képviselők Szövetsége,
valamint a Települési Önkormányzatok Országos Szövetsége csatlakozott. A Megállapodást a Magyar Közlöny
1994. évi 8. számában tették közzé.) Az Alkotmánybíróság kezdetektől követett gyakorlata, hogy „nem mindenfajta
összefüggés az alapjogokkal követeli meg a törvényi szintű szabályozást. Valamely alapjog tartalmának
meghatározása és lényeges garanciáinak megállapítása csakis törvényben történhet, törvény kell továbbá az alapjog
közvetlen és jelentős korlátozásához is. Közvetett és távoli összefüggés esetében azonban elegendő a rendeleti szint
is. Ha nem így lenne, mindent törvényben kellene szabályozni” [64/1991. (XII. 17.) AB határozat, ABH 1991, 297, 300.].
A Sztrájk tv. támadott rendelkezése nem zárja ki az államigazgatási szervek tekintetében a sztrájkhoz való jogot.
Az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy önmagában a sztrájk gyakorlása valamennyi részletszabályának
a megállapítása nem csak törvényi szinten lehetséges. Különösen nem kifogásolható a feltételek kialakításában
az érintettek részvétele. Minderre figyelemmel az Alkotmánybíróság az alaptörvény-ellenességet – ebben
a tekintetben – nem állapította meg. 2.3. Az alapvető jogok biztosa szerint a Sztrájk tv. 3. § (2) bekezdésében szereplő „államigazgatási szervek” megfogalmazás
nem egyértelmű, ami a jogbiztonságot sérti. Az Alkotmánybíróság szerint a jogállamiság részét képező
jogbiztonságból „nem következik a jogalkotónak olyan kötelezettsége, hogy minden fogalmat minden jogszabályban
külön meghatározzon. Ha a jogrendszer valamelyik eleme már tartalmaz egy adott fogalomra vonatkozó
meghatározást, akkor az – eltérő rendelkezés hiányában – más jogszabályok alkalmazása során is érvényesül”
[71/2002. (XII. 17.) AB határozat, ABH 2002, 417, 424.]. Mivel az államigazgatási szervek körét a hatályos jogban több
jogszabály is definiálja, mint például a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az
államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 1. § (2)–(4) bekezdései, a közszolgálati tisztviselőkről szóló
törvénnyel összefüggő átmeneti, módosuló és hatályát vesztő szabályokról, valamint egyes kapcsolódó törvények
módosításáról szóló 2012. évi V. törvény 2. § (8) bekezdés c) pontja, ezért az Alaptörvény B) cikkének sérelmét
az Alkotmánybíróság nem állapította meg. Az Alkotmánybíróság a fentiekre tekintettel az indítványt ebben a részében elutasította.
3. Az alapvető jogok biztosa több kérdésben kezdeményezte mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség
megállapítását. Az Abtv. 71. § (2) bekezdése értelmében 2012. január 1-jével megszűnt a mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenesség megszüntetése iránt kezdeményezett minden eljárás, kivéve, ha annak indítványozója
a Kormány, az országgyűlési képviselők egynegyede vagy az alapvető jogok biztosa volt. Az Alkotmánybíróság ezért
a jelen ügyben az alapvető jogok biztosa indítványát ebben a vonatkozásában is érdemben vizsgálta.
Az alapvető jogok biztosa a mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenességet arra alapította, hogy
a törvényhozó bizonyos kérdéseket a Sztrájk tv.-ben nem, vagy nem megfelelően szabályozott. A Sztrájk tv.-t
időközben a jogalkotó módosította. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata, hogy utólagos normakontroll
keretében a hatályos rendelkezéseket vizsgálja (36/J/1990. AB végzés, ABH 1991, 669, 671.), ezért vizsgálatát
az elbíráláskor hatályos szabályozás tekintetében folytatta le. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 49. § (1) bekezdése értelmében a mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenességet az Alkotmánybíróság akkor állapította meg, ha a jogalkotó szerv a jogszabályi
felhatalmazásból származó jogalkotói feladatát elmulasztotta és ezzel alkotmányellenességet idézett elő.
Az Alkotmánybíróság következetesen érvényesített álláspontja, hogy a jogalkotói mulasztásnak és az
alkotmányellenes helyzetnek együttesen kell fennállnia [22/1990. (X. 16.) AB határozat, ABH 1990, 83, 86.; 37/1992.
(VI. 10.) AB határozat, ABH 1992, 227, 232.]. A jogalkotói feladat elmulasztása önmagában nem feltétlenül jelent
alkotmányellenességet [14/1996. (IV. 24.) AB határozat, ABH 1996, 56, 58–59.; 479/E/1997. AB határozat, ABH 1998,
967, 968–969.; 1080/D/1997. AB határozat, ABH 1998, 1045, 1046.; 10/2001. (IV. 12.) AB határozat, ABH 2001, 123, 131.].
A mulasztásból következő alkotmányellenes helyzetet pedig mindenkor konkrét vizsgálat eredményeként lehet
megállapítani [35/2004. (X. 6.) AB határozat, ABH 2004, 504, 508.]. A mulasztásban megnyilvánuló
alkotmányellenesség egyik esete, ha a jogalkotó nem megfelelő tartalommal szabályozott és ezáltal keletkezett
alkotmányellenes helyzet [15/1998. (V. 8.) AB határozat, ABH 1998, 132, 138.; 4/1999. (III. 31.) AB határozat, ABH 1999,
52, 63.]. Az alapvető jogok biztosa az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdését, az I. cikk (3) bekezdését és a XVII. cikk (2) bekezdését
sértő jogalkotói mulasztást abban látta, hogy a Sztrájk tv. a) nem rendelkezik kellő egyértelműséggel a sztrájkjog
gyakorlására jogosultak köréről, b) nem határozza meg az ún. szolidaritási sztrájk fogalmi elemeit, gyakorolhatósága
feltételeit és korlátait, különös tekintettel a politikai sztrájk tilalmára, c) nem tartalmazza az egyeztető eljárás
lefolytatására vonatkozó alapvető garanciális szabályokat és d) nincs rendelkezés arra vonatkozóan, hogy a sztrájk
megkezdése előtt a sztrájkot mely időpontban és milyen módon kell bejelenteni. Az Alkotmánybíróság az alapvető
jogok biztosa által megjelölt kérdéseket – a hatályos jogi szabályozásra figyelemmel – egyenként vizsgálta meg.
Az Alkotmánybíróság vizsgálata annak megállapítására irányult, hogy a sztrájkhoz való jog rendeltetésszerű
gyakorlásához elengedhetetlenül szükséges-e a hiányolt szabályozás, és amennyiben igen, akkor a szabályozási hiány
az Alaptörvény sérelmét eredményezi-e, különös tekintettel arra a jogalkotói – a törvényjavaslathoz fűződő
indokolásban megfogalmazott – célra, hogy a Sztrájk tv. a nemzetközi gyakorlattal összhangban „csak
a legáltalánosabb kérdéseket érinti, ugyanis a részletekbe menő szabályozás szükségképpen jogalkalmazási
problémákhoz vezetne”. Megjegyzi továbbá az Alkotmánybíróság, hogy a 88/B/1999. AB határozatában éppen
a Sztrájk tv. 3. § (2) bekezdésének vizsgálata során általános érvénnyel állapította meg, hogy a Sztrájk tv. „szabályozza
a sztrájkjog gyakorlására jogosultak körét, azt, hogy mely célból van lehetőség sztrájkra, rendezi a jogszerű sztrájk
anyagi jogi és eljárási feltételeit, megállapítja sztrájkjog érvényesülését, a jogszerű sztrájkban résztvevők védelmét
biztosító garanciális rendelkezéseket, meghatározza azokat az eseteket, amikor a sztrájk jogellenesnek minősül”
(ABH 2006, 1188, 1195.). 3.1. Az alapvető jogok biztosa szerint nem egyértelmű a sztrájkjog gyakorlására jogosultak köre, ideértve a sztrájk
kezdeményezésére és az abban való részvételre jogosultakat. A Sztrájk tv. a „dolgozók” kifejezést használja, mint
a sztrájkhoz való jog gyakorlására jogosult alanyi kört. Ez általános fogalom, az Alkotmánybíróság szerint egyértelmű,
magában foglal minden foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban munkát végző személyt. A sztrájkjog pedig kiterjed
mind a sztrájk kezdeményezésére, mind az abban való részvételre. Az általános fogalmak használatával
összefüggésben az 55/2001. (XI. 29.) AB határozatában (ABH 2001, 442.) az Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy
„a jogszabályok világossága, áttekinthetősége érdekében célszerű, ha a törvényhozó kerüli azoknak a helyzeteknek
a teljeskörű felsorolását, melyekre a jogszabály adott rendelkezését alkalmazni kell; az életviszonyok folytonos
alakulása, változásai következtében e helyzetek kimerítő felsorolása reménytelen vállalkozás volna. Ha pedig újból
és újból kiderülne, hogy a törvény hatályát ki kell terjeszteni olyan helyzetekre is, melyekre a törvényhozó eredetileg
nem gondolt vagy nem gondolhatott, ez a sorozatos törvénymódosítások kényszere folytán az Alkotmány
2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság egyik elemére, a jogbiztonságra nézve jelentene veszélyt. Ezért
alkotmányossági szempontból önmagában nem eshet kifogás alá, ha a törvényhozó (…) általános fogalmakat
alkalmaz” (ABH 2001, 442, 461.). Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt ebben a részében, mint
megalapozatlant, elutasította. 3.2. A szolidaritási sztrájkkal kapcsolatos mulasztással összefüggésben az Alkotmánybíróság elsőként ismét utal a Sztrájk
tv. javaslatához fűzött indokolásra, miszerint kifejezetten törvényhozói cél volt a szolidaritási sztrájk sajátos
szabályozása, tekintettel arra, hogy „az ilyen típusú sztrájk olyan munkáltatónál is hátrányt okozhat, amelyiknek
a sztrájkkövetelés orvoslására nincs lehetősége, indokolt különleges garancia a sztrájk jogszerűségét illetően. Ezért
ilyen sztrájkot csak a szakszervezet kezdeményezhet”. A fogalmát a törvény ugyan nem határozza meg, de annak
jelentése a köztudatban egyértelmű, az ún. idegen cél érdekében való munkabeszüntetés a szolidaritási vagy
szimpátia sztrájk (lásd a tényleges bírói gyakorlatot illetően: EBH2005. 1253, Legfelsőbb Bíróság Határozatainak
Hivatalos Gyűjteménye 2005/1.). Az Alkotmánybíróság szerint önmagában az, ha „a jogrendszer nem definiál egyes,
a jog- és a köznyelvben egyaránt bevezetett fogalmakat és kifejezéseket, nem eredményez sem
értelmezhetetlenséget, sem pedig önkényes jogalkalmazást” (460/E/2000. AB határozat, ABH 2008, 1726, 1734.;
lásd még: 983/B/2009. AB határozat, ABK 2011. november 1149, 1151.; 145/B/2000. AB határozat, ABH 2008, 1655,
1667–1670.) Az Alkotmánybíróság ezért az alaptörvény-ellenességet e tekintetben sem állapította meg.
3.3. Az egyeztető eljárás szabályozási hiányosságaival összefüggésben az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy a jogalkotó
az eredeti indítvány benyújtását követően az „értelemzavaró” jogszabályi hivatkozást pontosította, miszerint
„a vitatott kérdést érintő egyeztető eljárás” helyett, „a vitatott kérdést érintő kollektív munkaügyi vitában megtartott”
egyeztetésről rendelkezik. A kollektív munkaügyi vita szabályait pedig mind az általános munkajogi szabályokat
megállapító (a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 194/G. §–197. §), mind a speciális munkajogi
szabályokat tartalmazó ágazati törvények tartalmazzák. A jogalkotói feladat elmulasztása tehát ebben a tekintetben
sem volt megállapítható. 3.4. Hasonlóképpen nem találta megalapozottnak az Alkotmánybíróság a sztrájk bejelentésének időpontjára és módjára
irányuló szabályokat hiányoló indítványt. Az Alkotmánybíróság szerint ugyanis a sztrájkjog gyakorlásához nem
kényszerítően szükséges annak törvényi meghatározása, hogy az egyeztető eljárást követően mikor és milyen módon
kell a sztrájkot bejelenteni. „A jogalkotásra tartozik annak eldöntése, hogy valamely élethelyzetet szabályoz-e és
milyen részletességgel. Ebből a szempontból alkotmányossági kérdést csak az vet fel, ha a szabályozás hiányossága
alapvető jog vagy az Alkotmányban deklarált alkotmányos elv érvényesülését gátolja” (1621/E/1992. AB határozat,
ABH 1993, 765, 766.). A fentiek alapján az Alkotmánybíróság a mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenesség megállapítására és
megszüntetésére irányuló indítványt elutasította. A határozat Magyar Közlönyben való közzététele az Abtv. 44. § (1) bekezdésén alapul.
Budapest, 2012. június 26. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1301/2015. (V. 14.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdése alapján a  2015. évi Felnőtt Női
Kosárlabda Európa-bajnokság megrendezésével összefüggésben felmerülő feladatokra 278,1 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím,
4. Versenysport támogatása jogcímcsoport javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2015. november 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2014. (III. 31.) NVI utasítása a nemzetközi megfigyelők részvételéről az Országgyűlés tagjainak 2014. április 6. napjára kitűzött választásán.
Magyarország a  Koppenhágai Dokumentumban rögzített nemzetközi vállalásainak megfelelően a  tiszta, átlátható választások
érdekében lehetővé teszi a választások és népszavazások megfigyelését nemzetközi megfigyelők számára is. A választási eljárásról
szóló 2013. évi XXXVI. törvény 4. §-ának végrehajtása érdekében, valamint ugyanezen törvény 71. §-ában kapott felhatalmazás
alapján az alábbi utasítást adom ki:
1. § A Nemzeti Választási Iroda a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 4. §-ában foglaltak
szerint nyilvántartásba vett nemzetközi megfigyelőket akkreditációs kártyával látja el, mely egyben a  Nemzeti
Választási Központba (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) belépőként is szolgál.
2. § A szavazókörökbe látogatni szándékozó nemzetközi megfigyelőknek a Nemzeti Választási Irodához kell eljuttatniuk
akkreditációs kérelmüket.
3. § A nemzetközi megfigyelőt kísérő személyeknek nincs szüksége akkreditációra, azonban a kísérő önálló megfigyelői
tevékenység végzésére nem jogosult.
4. § A  nemzetközi megfigyelőknek be kell tartaniuk a  vonatkozó magyar választójogi rendelkezéseket, megsértésük
esetén a nemzetközi megfigyelő regisztrációja a Ve. 4. § (3) bekezdése alapján visszavonható.
5. § A nemzetközi megfigyelők jogosultak tapasztalataikat a Nemzeti Választási Irodával, a Nemzeti Választási Iroda által
szervezett sajtótájékoztatókon, a  hazai és a  külföldi sajtó képviselőinek adott interjúkban, továbbá más formában
közölni.
6. § A területi (fővárosi) választási iroda vezetője illetékességi területén
a) gondoskodik az  országgyűlési egyéni választókerületi választási irodák, valamint a  helyi választási irodák
vezetőinek tájékoztatásáról és intézkedik a szavazatszámláló bizottság elnökeinek megfelelő felkészítéséről,
b) tájékoztatást ad a  Nemzeti Választási Iroda elnökének a  nemzetközi megfigyelők számáról és az  általuk
megfogalmazott tapasztalatokról a választás lebonyolításáról szóló jelentésben. 7. § Jelen utasítás hatálya valamennyi választási iroda tagjára kiterjed.
8. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pálffy Ilona s. k.,
 elnök


text:
1140/2016. (III. 21.) Korm. határozata a KEHOP-1.4.0-15-2016-00017 azonosító számú („Tisza hullámtér: Nagyvízi meder vízszállító képességének javítása a szolnoki vasúti híd és Kisköre közötti szakaszon” című) nagyprojekt-javaslat jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KEHOP-1.4.0-15-2016-00017 azonosító számú, „Tisza hullámtér: Nagyvízi meder vízszállító
képességének javítása a szolnoki vasúti híd és Kisköre közötti szakaszon” című nagyprojekt-javaslatot az 1. melléklet
szerint,
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti nagyprojekt-javaslat támogatására
irányuló kérelemnek az Európai Bizottsághoz történő benyújtásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a támogatási szerződés megkötését követő hat hónapon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
201/2015. (V. 13.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Takács István Józsefet 2015. május 10.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2015. április 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
335/2013. (VII. 10.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok
Lisa  Helfand rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Kanada magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2013. június 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
296/2017. (VIII. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Szöllősi Györgyöt kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2017. február 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1143/2010. (VII. 5.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
1. A Kormány
a) lengyel és magyar árvízkárosult gyermekek nyári üdültetésére az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében 41,4 millió forint melléklet
szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi költségvetés általános tartaléka terhére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
b) az Áht. 26. § (4) bekezdése szerint az érintett fejezet részére nyújtott összeg tekintetében elszámolási
kötelezettséget állapít meg.
Felelős: érintett fejezet irányítását ellátó szerv vezetője
Határidő: 2010. november 30.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
18/2009. (XII. 31.) FVM utasítása a Fővárosi és Pest Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról.
1. A Fővárosi és Pest Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal szervezetének, működésének és ügyrendjének
szabályozása érdekében a Fővárosi és Pest Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Szervezeti és Működési
Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) ezen utasítás mellékleteként kiadom.
2. Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Fővárosi és Pest Megyei
Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal 2007. február 22-én kelt Szervezeti és Működési Szabályzata.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1724/2017. (X. 10.) Korm. határozata a Cook-szigetekkel való diplomáciai kapcsolatok felvételéről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy Magyarország és a Cook-szigetek között diplomáciai kapcsolat létesüljön;
 2. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  1.  pontban meghatározott tárgyban előterjesztést tegyen
Magyarország köztársasági elnökének. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök