text:
28/2014. (IV. 10.) EMMI rendelete az Egészségügyi Tudományos Tanácsról.
Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 247.  § (2)  bekezdés m)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes
miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
41. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az  Egészségügyi Tudományos Tanács (a  továbbiakban: ETT) az  egészségügyért felelős miniszter (a  továbbiakban:
miniszter) javaslattevő, véleményező és tanácsadó testülete. Az  ETT ellátja az  e  rendeletben, illetve más
jogszabályban meghatározott feladatokat.
(2) Az ETT az Elnökségből, a bizottságokból (a továbbiakban együtt: testületek) és az Egészségügyi Területen Működő
Igazságügyi Szakértői Testületből (a továbbiakban: ISZT) áll.
(3) Az  ETT működése felett a  miniszter törvényességi felügyeletet gyakorol, melynek célja annak ellenőrzése, hogy
az ETT működése a testületek ügyrendjének és a jogszabályoknak megfelel-e. A törvényességi felügyelet nem terjed
ki egyedi hatósági ügyekre, a szakértői vizsgálatra és a szakvélemény tartalmára, valamint az ISZT tevékenységére.
(4) A miniszter törvényességi felügyeleti jogkörében
a) felhívja az ETT testületét a szabályszerű működés helyreállítására,
b) összehívja az ETT testületét a szabályszerű működéshez szükséges intézkedések megtétele érdekében,
c) ha a  szabályszerű működés másként nem biztosítható, a  testület elnökének vagy bármely tagjának
kinevezését visszavonja.
 (5) Az ETT az (1) bekezdés szerinti feladatkörében:
a) a  miniszter vagy a  testületek kezdeményezésére állást foglal – az  orvostudomány mindenkori állásának
megfelelően – orvostudományi, szakmai-etikai kérdésekben,
b) koordinálja a  miniszter által vezetett minisztérium (a  továbbiakban: minisztérium) kormányzati felelősségi
körébe tartozó kutatásokat, javaslatot tesz a kutatási prioritásokra,
c) a kutatási és fejlesztési tevékenység keretében kezdeményezi és elősegíti a nemzetközi és a hazai kutatások
eredményeinek a  hazai betegellátás gyakorlatába való átültetését, koordinálja Magyarország képviseletét
az európai klinikai kutatási szervezetekben,
d) a  nemzetközi etikai és tudományos minőségi követelményrendszerek szerint javaslatot tesz az  emberen
végzett klinikai vizsgálatok és orvostudományi kutatások szervezési kérdéseiben,
e) szakmai-etikai véleményt alkot a tudományosan megalapozottnak minősített kutatásokról.
2. § A testületek működési rendjét az általuk megalkotott ügyrend állapítja meg. Az ügyrend a miniszter jóváhagyásával
lép hatályba.
3. § (1) Az  ETT tagjait – ide nem értve az  ISZT tagjait – a  miniszter nevezi ki a  szakterületén szakképesítéssel, speciális,
kiemelkedő szakértelemmel, szaktudással és gyakorlattal rendelkező személyek közül hároméves időtartamra.
A kinevezés – annak lejárta előtt – újabb három évvel korlátlan alkalommal meghosszabbítható.
(2) Az ETT elnökének személyéről a miniszter előzetesen kikéri a Magyar Tudományos Akadémia (a továbbiakban: MTA)
Orvosi Tudományok Osztályának a  véleményét. Az  MTA Orvosi Tudományok Osztálya véleményének kikérésével
a  miniszter az  elnököt három éves időtartamra bízza meg. A  kinevezés újabb három évvel korlátlan alkalommal
meghosszabbítható.
(3) Az  elnököt akadályoztatása esetén az  ETT titkára teljes jogkörrel helyettesíti. Az  ETT titkárát az  Elnökség tagjai
közül a miniszter bízza meg hároméves időtartamra. A kinevezés – annak lejárta előtt – újabb három évvel korlátlan
alkalommal meghosszabbítható.
4. § (1) Az Elnökség az ETT operatív irányító szerve. Az Elnökség hét tagból áll. Az Elnökség vezetője az ETT elnöke.
 (2) Az  Elnökség szervezi és koordinálja az  ETT munkáját. Az  Elnökség a  döntéseit az  elnökségi ülésen hozza meg.
Az elnökségi üléseket a titkár hívja össze, amelyre az elnök – a tárgyalásra kerülő napirendtől függően – szakértőket
is meghívhat tanácskozási joggal. Az Elnökség üléséről nyolc napon belül jegyzőkönyvet kell készíteni.
(3) Az Elnökség feladatkörében:
a) állást foglal mindazon kérdésekben, amelyekben véleményalkotásra a miniszter vagy a bizottságok elnökei
felkérik,
b) az egészségüggyel kapcsolatban jogszabályalkotást kezdeményezhet,
c) a jogszabály alapján hozzá benyújtott felülvizsgálati kérelmekről határozatot hoz,
d) állást foglal és ajánlásokat dolgoz ki az  orvostudományi kutatásokkal kapcsolatos általános érvényű etikai
kérdésekben, amelyet az ETT honlapján közzétesz,
e) évente egyszer beszámoltatja a bizottságok elnökeit,
f ) működéséről évente összefoglalót készít a miniszternek,
g) jogszabályban meghatározott esetben elbírálja a bizottságok döntései elleni fellebbezéseket,
h) vitás esetekben dönt több bizottságot érintő ügyekben,
i) javaslatot tesz a bizottságok tagjaira,
j) koordinálja és elősegíti az  emberen végzett orvostudományi kutatásokról szóló miniszteri rendelet szerinti
Regionális Kutatásetikai Bizottságok (a  továbbiakban: Regionális Kutatásetikai Bizottságok) egységes
működését, ennek keretében a  Regionális Kutatásetikai Bizottságokat nyilvántartásba veszi az  etikai
bizottságok működését meghatározó szakmai és etikai szabályok szerint,
k) értékeli a  Regionális Kutatásetikai Bizottságok éves jelentéseit, irányelveket ad ki a  Regionális Kutatásetikai
Bizottságok tagjainak képzéséhez, továbbképzéséhez,
l) állásfoglalást hoz országos érvényű kutatásetikai kérdésekben. 5. § (1) Az ETT és az Elnökség döntés-előkészítő, javaslattevő és véleményező szakmai szervei a bizottságok. A bizottságok
testületként látják el a jogszabályokban meghatározott országos feladataikat.
(2) Az ETT bizottságai:
a) Tudományos és Kutatásetikai Bizottság (a továbbiakban: ETT TUKEB),
b) Klinikai Farmakológiai Etikai Bizottság (a továbbiakban: ETT KFEB),
c) Humán Reprodukciós Bizottság (a továbbiakban: ETT HRB),
d) Kutatási és Fejlesztési Bizottság (a továbbiakban: ETT KFB)
e) Klinikai Kutatási Bizottság (a továbbiakban: ETT KKB).
(3) A  bizottság az  Elnökség által javasolt és a  miniszter által kinevezett elnökből és tagokból áll, tagjainak száma
– jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – bizottságonként nem haladhatja meg a harminc főt.
(4) A  bizottság ülését annak elnöke hívja össze. A  bizottság munkája segítésére szakértőket kérhet fel, illetve eseti
szakértői bizottságot hozhat létre. A bizottság üléséről nyolc napon belül jegyzőkönyvet kell készíteni.
(5) Ha az Elnökség ezt szükségesnek tartja, meghatározott feladat ellátására az ETT tagjaiból vagy szakértőkből ad hoc
bizottságot hoz létre.
6. § (1) Az  ETT bizottságai ellátják az  orvostudományi kutatásokról szóló jogszabályok szerinti kutatások szakmai-etikai
véleményezését.
(2) Az  ETT TUKEB, az  ETT KFEB és az  ETT HRB a  feladatait az  emberen végzett orvostudományi kutatásokról szóló
jogszabályokban foglaltakkal összhangban végzi, ügyrendjét annak megfelelően alakítja ki.
7. § (1) Az ETT KFEB ellátja az emberi felhasználásra kerülő vizsgálati készítmények klinikai vizsgálatáról és a helyes klinikai
gyakorlat alkalmazásáról szóló jogszabály szerint meghatározott kutatások szakmai-etikai véleményezését.
(2) A  vizsgálati készítményekkel folytatott klinikai vizsgálatok szakmai-etikai véleményezése során a  jogszabályban
meghatározott esetekben az  ETT KFEB minimum 5 fős, az  egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 159.  §
(6)  bekezdésének megfelelő – az  ETT KFEB elnöke által az  ETT KFEB tagjaiból kijelölt – testületben hoz döntést.
A vélemény kialakításához e testület tagjai kétharmadának szavazata szükséges.
8. § (1) Az ETT HRB ellátja az orvostudományi kutatásokról szóló jogszabály szerint meghatározott kutatások szakmai-etikai
véleményezését.
(2) Az  egészségügyi szolgáltató működési engedélyének kiadására illetékes egészségügyi államigazgatási szerv
megkeresésére az  ETT HRB előzetesen véleményt nyilvánít az  egészségügyi szolgáltató működési engedélye
megadásához, ha a szolgáltató reprodukciós eljárások végzését, ivarsejtek, őssejtek és embriók fagyasztva tárolását
kívánja végezni. A  bizottság az  előzetes véleményében nyilatkozik arról, hogy az  egészségügyi szolgáltató által
végezni kívánt tevékenységhez rendelkezik-e a megfelelő személyi, tárgyi és szakmai feltételekkel.
(3) Az ETT HRB évente értékeli és elemzi a reprodukciós tevékenység végzésére vonatkozó adatokat és jelentéseket.
 (4) Az egészségügyi államigazgatási szerv felkérése alapján az ETT HRB szakértőként részt vesz a reprodukciós eljárások
végzésére, illetve az  ivarsejtek, őssejtek és embriók fagyasztva tárolására működési engedéllyel rendelkező
egészségügyi szolgáltatók ellenőrzésében. Az ETT HRB elnöke által kijelölt bizottsági tag a közigazgatási hatósági
eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény szakértőre vonatkozó rendelkezései szerint
működik közre az ellenőrzésben. Ha az ellenőrzés során szakértői vélemény adása válik szükségessé, azt az ETT HRB
testületként adja.
(5) Ha feladatkörében az  ETT HRB tudomására jut, hogy az  egészségügyi szolgáltató nem rendelkezik a  működési
engedélyének megfelelő személyi és tárgyi feltételekkel, vagy a szakmai szabályoknak nem megfelelően működik,
az ETT HRB kezdeményezi az egészségügyi államigazgatási szerv helyszíni ellenőrzését.
9. § Az ETT KKB
a) koordinálja a magyar Klinikai Kutatási Hálózatban végzett nem kereskedelmi vizsgálatokat,
b) kapcsolatot tart az európai klinikai kutatások szakmai-etikai szabályozását koordináló szervezetekkel,
c) az  ETT többi bizottságával együttműködve az  európai nemzetközi képzési, továbbképzési rendszerek
irányelvei szerint segíti a vizsgálókat az európai programokban való részvételben,
d) képviseli Magyarországot az európai klinikai kutatási szervezetekben.
10. § (1) Az  ETT KFB végzi az  egészségügyi szakterületek kutatási és fejlesztési tevékenységének döntés-előkészítését,
véleményezését és értékelését. Az  ETT KFB a  tevékenységét az  egészségügyi szakterülethez igazodó, az  Elnökség
által létrehozott szakmai bizottságok közreműködésével végzi.
(2) Az  ETT KFB javaslatot tesz a  tárcaszintű kutatási pályázatok kiírására, a  prioritások meghatározására; véleményezi
a  beérkezett pályázatokat, és javaslatot készít azok anyagi támogatására; értékeli és véleményezi a  támogatott
kutatási pályázatok időközi, valamint záró jelentéseit.
(3) Az ETT KFB az ülésére – napirendtől függően – meghívja az MTA Orvosi Tudományok Osztálya képviselőjét.
11. § Az ETT a munkáját a Regionális Kutatásetikai Bizottságok közreműködésével végzi.
12. § (1) Ha a  testületek tagjainál, illetve tisztségviselőinél a  napirenden szereplő témában jogi, etikai vagy gazdasági
okból összeférhetetlenség áll fenn, azt az  érintett személy köteles a  tanácskozás előtt a  testületnek bejelenteni.
Ha a  testület tagja összeférhetetlenséget jelent be más tagra vonatkozóan, arról a  testület egyszerű
szótöbbséggel határoz. Nem vehet részt a  napirendi pont tárgyalásában és a  döntés meghozatalában az, aki
maga jelentette be az összeférhetetlenséget, illetve akivel szemben a  testület az összeférhetetlenséget kimondta.
Az összeférhetetlenség bejelentését, valamint megállapítását a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
(2) Összeférhetetlenség akkor áll fenn, ha
a) a  tárgyalt napirendi ponttal az  érintett személy bármilyen érdekeltségi kapcsolatban van vagy az  ügy
tárgyilagos megítélése tőle nem várható,
b) az  érintett személy az  adott ügyben korábban személyesen vagy testület tagjaként eljárt, illetve szakértői
véleményt adott.
 (3) Nem eredményez összeférhetetlenséget, ha az  etikai-szakmai véleményt adó bizottság tagja az  eredeti vizsgálati
terv módosítására vonatkozó kérelem elbírálásához ad véleményt.
 (4) A testületek ülése akkor határozatképes, ha azon tagjainak több mint a fele jelen van. A bizottság által hozott érdemi
határozathoz a jelen lévő tagok több mint kétharmadának a szavazata szükséges.
 (5) A  testületek elnökei szükség szerint munkaterven kívüli ülést is összehívhatnak, illetve a  tagok egyharmadának
kezdeményezésére kötelesek az ülést összehívni.
 (6) Megszűnik a testületek tagjának a tagsága, ha
a) a kinevezését nem hosszabbítják meg, a kinevezése lejártával,
b) a kinevezését visszavonják,
c) a tagságáról lemond,
d) meghal,
e) az adott évben tartott üléseknek több mint felét neki felróható okból kifolyólag elmulasztja.
(7) A  bizottság elnökének és tagjainak, valamint a  bizottság munkáját segítő személyeknek titoktartási nyilatkozatot
kell tenniük.
(8) Ha jogszabály a  bizottság szakmai és etikai véleményezéséért díjat állapít meg, annak felhasználási módját
a bizottság elnöke az ETT titkárával együttesen állapítja meg. A bizottság elnöke és az ETT titkára a díj felhasználási
módjáról évente írásban beszámol az ETT elnökének és a miniszternek.
13. § A testületek feladatainak ellátását és munkája szervezését az  ETT Titkársága (a  továbbiakban: Titkárság)
segíti. A  Titkárság a  minisztérium önálló szervezeti egysége, feladatait a  minisztérium Szervezeti és Működési
Szabályzatában foglaltaknak megfelelően látja el.
14. § (1) A  testületek, az  ISZT és a  Titkárság működésével kapcsolatos személyi és dologi kiadásokról a  minisztérium
költségvetési fejezetén belül kell gondoskodni.
(2) A testületek tagjait tevékenységükért díjazás illet meg, amelyet a miniszter állapít meg.
15. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
 (2) A 17. § (2) bekezdése 2014. november 1-jén lép hatályba.
16. § (1) Az Egészségügyi Tudományos Tanácsról szóló 34/2003. (VI. 7.) ESZCSM rendelet 3. § (1) bekezdése szerint létrejött
megbízások – e rendelet erejénél fogva – az ETT tagok e rendelet szerinti kinevezéséig meghosszabbodnak.
(2) A miniszter legkésőbb 2014. július 1-jéig kinevezi az ETT tagjait.
 (3) Az  ETT Elnöksége az  e  rendelet hatálybalépésekor már működő Regionális Kutatásetikai Bizottságokat
2014. október 31-éig nyilvántartásba veszi. 17. § (1) Hatályát veszti az Egészségügyi Tudományos Tanácsról szóló 34/2003. (VI. 7.) ESZCSM rendelet.
 (2) Hatályát veszti a 16. §.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1045/2004. (V. 14.) Korm. határozata az Európai Beruházási Bank által Budapest Főváros Önkormányzata oktatási intézményfejlesztéseinek finanszírozása céljából nyújtandó kölcsön felvételéhez szükséges állami garancia vállalásáról.
1. A Kormány a Magyar Köztársaság 2004. évi költségvetéséről és az államháztartás hároméves kereteiről szóló
2003. évi CXVI. törvény 38. §-ában, az államháztartásról
szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 33. §-ának (6) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
a) tudomásul veszi Budapest Főváros Önkormányzata
(a továbbiakban: Főváros) és az Európai Beruházási Bank
(a továbbiakban: EIB) között oktatási projektek finanszírozásával kapcsolatban 2004. április 30-án megkötött kölcsönszerződésben foglaltakat;
b) a Magyar Köztársaság nevében az államháztartásról
szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 33. §-ának (6) bekezdése
szerinti szerződést biztosító önálló kötelezettséget (garanciát) vállal az EIB által egyes oktatási intézményfejlesztések részbeni finanszírozására a Főváros részére nyújtandó
35 millió euró összegű kölcsön és járulékai Főváros általi
visszafizetésére;
c) felhatalmazza a pénzügyminisztert vagy az általa meghatalmazott személyt, hogy az EIB-vel kötendő garanciamegállapodást a Magyar Köztársaság nevében aláírja;
d) felhívja az igazságügy-minisztert, hogy a garanciamegállapodás hatálybalépéséhez szükséges jogi véleményt
adja ki;
e) felhatalmazza a pénzügyminisztert, hogy az állam
által vállalt kezesség előkészítésének és a kezesség beváltásának eljárási rendjéről szóló 151/1996. (X. 1.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: R.) 3. § (1) és (3) bekezdése
alapján a Fővárossal szemben a kezességvállalást garanciadíj megfizetése nélkül biztosítsa.
2. A Kormány feltételnek tekinti az állami garanciamegállapodás aláírásához és hatálybalépéséhez, hogy a
pénzügyminiszter vagy az általa meghatalmazott személy
és a Főváros a kiegészítő feltételek tekintetében előzetesen
külön megállapodást kössön.
3. Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 42. § (2) bekezdése alapján a Kormány úgy rendelkezik, hogy a kezesség útján szerzett pénzeszközökből végrehajtott beszerzésekre a közbeszerzésekről szóló törvény
szabályait kell alkalmazni.
4. Minden további feltételre az R. és a hatályos adatszolgáltatási jogszabályok vonatkoznak.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
94/2015. (II. 9.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény
27. § (3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Rényi Andrást 2015. február 10.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2015. január 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1231/2010. (XI. 12.) Korm. határozata az EDUCATIO Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft. működőképességének fenntartása érdekében.
1. A Kormány
1.1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében 2635 millió forint
melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el az EDUCATIO Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft. tőkerendezése
érdekében a 2010. évi központi költségvetés általános tartaléka terhére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 1.2. az Áht. 26. § (4) bekezdése szerinti elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséget
rendel el az 1.1. pontban átcsoportosított összegre.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. január 31.
2. A Kormány felkéri a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnökét, hogy az EDUCATIO Társadalmi Szolgáltató Nonprofit
Kft.-nél rendeljen el soron kívüli ellenőrzést, és az ellenőrzés eredményéről készült jelentést terjessze a Kormány elé.
Felelős: a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
Határidő: 2011. március 31.
3. A Kormány elrendeli, hogy az EDUCATIO Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft. tevékenységi körének és feladatainak
felülvizsgálata és ez alapján új struktúra kialakítása történjen meg elsősorban annak érdekében, hogy az uniós
projektek megvalósíthatósága és fenntarthatósága biztosított legyen.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: 2010. december 31.
4. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
A miniszterelnök helyett: Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
1221/2017. (IV. 25.) Korm. határozata a 2017. fejlesztéspolitikai célokról.
A Kormány
 1. elfogadja a  2017. évi fejlesztéspolitikai célokat (a  továbbiakban: célok) a  2–4.  pont szerint az  1.  mellékletben
meghatározott fejlesztési programokra (a továbbiakban: programok),
 2. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, a Miniszterelnökséget vezető minisztert, a nemzetgazdasági minisztert és
a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy 2017. március 31-ei határnappal gondoskodjanak az általuk kezelt programok
teljes keretének meghirdetéséhez szükséges felhívások megjelentetéséről,
3. felhívja az  európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt
minisztereket, hogy gondoskodjanak az  általuk kezelt programok teljes kerete legalább 85%-ának megfelelő
kötelezettségvállalás megtételéről,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. december 31.
4. felhívja az  európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági és nemzeti hatósági feladatok
ellátására kijelölt minisztereket, hogy gondoskodjanak az  1.  melléklet szerinti, 2017. évi kifizetési munkaterv
teljesítéséről az általuk kezelt programok vonatkozásában,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. december 31.
5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy minden hónap 15. napjáig készítsen jelentést a  Kormány
számára a  célok teljesítéséről, és – szükség esetén – tegyen javaslatot az  elérendő célokhoz képest jelentkező
elmaradás ledolgozását szolgáló intézkedések alkalmazására,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos 6. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, a Miniszterelnökséget vezető minisztert, a nemzetgazdasági minisztert és
a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a célok teljesítéséhez hozzájáruló munkatársak részére a teljesítménycélokat,
teljesítménykövetelményeket (a továbbiakban: célfeladat) tűzzék ki akként, hogy
a) a  kifizetési munkaterv 100%-os teljesítése, valamint a  2. és 3.  pont teljesítése esetén a  céljuttatás éves
összege legfeljebb 24 havi illetménynek, munkabérnek felelhet meg,
b) a 2. vagy 3. pont teljesítésének elmaradása esetén a céljuttatás összegét 2 havi illetménynek, munkabérnek
megfelelő összeggel csökkenteni szükséges,
c) a  2. és 3.  pont teljesítésének elmaradása esetén a  céljuttatás összegét 6 havi illetménynek, munkabérnek
megfelelő összeggel csökkenteni szükséges,
d) a mérések időpontja június 30. és december 31.,
e) a  június 30-i mérési időpont vonatkozásában a  céljuttatás összege legfeljebb 8 havi illetménynek,
munkabérnek felelhet meg,
f ) a  minimum kifizetési célszámokat elérő vagy meghaladó, de 100%-ot el nem érő teljesítése esetén
a kifizetendő céljuttatás legfeljebb az a) alpont szerint adható – szükség esetén a b) vagy c) alpont alapján
csökkentett – legnagyobb céljuttatás fele lehet,
g) ha a  kifizetési célszámok teljesítésének összege a  második mérési időpontig nem éri el a  2064,1 milliárd
forintot, akkor a második mérési időpontot követően céljuttatás nem fizethető ki,
h) a célfeladat mértéke az egyes programok szintjén az irányító hatóságok vonatkozásában egységes legyen, és
a kifizetésre kerülő céljuttatás összege arányos legyen a munkatársak célokhoz történő hozzájárulásával,
i) kizárólag próbaidő letelte után tűzhető ki célfeladat – kivéve, ha a  próbaidő kikötése 2017. január 1. utáni
jogviszonyváltás miatt volt szükséges –, és a próbaidő alatt eltöltött időt a célfeladat kitűzésekor figyelembe
kell venni,
j) a Miniszterelnökség európai uniós források felhasználása területén koordinációs feladatokat ellátó szervezeti
egységei tekintetében a  mérési időpontokban meghatározott célfeladat 70%-a az  e) és az  f )  alpontban
foglaltak alkalmazásával, 30%-a egyéni célfeladat formájában kerül meghatározásra,
k) az egyes minisztériumokra összesített a) alpont szerinti céljuttatás és járulékai teljes összege nem haladhatja
meg az  adott minisztérium számára a  7.  pontban meghatározott előirányzatok terhére megállapított,
illetve támogatói okirattal vagy támogatási szerződéssel, megállapodással biztosított személyi juttatások és
járulékai 2017. évi keretösszegének a 200%-át,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. április 30.
7. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
9.  2014–2020 közötti kohéziós politikai operatív programok alcím, 7. Közigazgatás- és Közszolgáltatás Fejlesztési
OP (KÖFOP) jogcímcsoport és 12. Vidékfejlesztési és halászati programok 2014–2020 alcím, 3. Vidékfejlesztési
és halászati programok technikai segítségnyújtása jogcímcsoport, továbbá a  XI. Miniszterelnökség fejezet,
1. Miniszterelnökség cím (a továbbiakban együtt: előirányzatok) felhasználása függvényében az előirányzatok javára
további forrás biztosításáról a 6. és 8. pont szerinti céljuttatással összefüggő kifizetések teljesítése érdekében,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 8. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, a Miniszterelnökséget vezető minisztert, a nemzetgazdasági minisztert és
a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a 6. pontban nem érintett munkatársak részére a célfeladatot tűzzék ki akként,
hogy
a) a céljuttatás éves összege legfeljebb 12 havi illetménynek, munkabérnek felelhet meg,
b) a céljuttatás mértéke differenciált legyen,
c) az érintettek körére és a differenciálásra vonatkozó szabályokat minisztériumonként határozzák meg,
d) a kifizethető céljuttatás mértéke az  egyes minisztériumok 6.  pont szerint mért teljesítménye alapján
arányosan kerüljön kifizetésre,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. május 31.
9. egyetért
a) a KÖFOP-3.2.2-16 azonosító jelű, „A támogatáskezelés menedzsment feltételeinek biztosítása, színvonalának
megőrzése az Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program végrehajtásánál” című,
b) a KÖFOP-3.2.3-16 azonosító jelű, „A támogatáskezelés menedzsment feltételeinek biztosítása,
színvonalának megőrzése a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program, valamint az  Integrált
Közlekedésfejlesztési Operatív Program végrehajtásánál” című,
c) a KÖFOP-3.2.4-15 azonosító jelű, „A támogatáskezelés menedzsment feltételeinek biztosítása, színvonalának
megőrzése a Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program, a Terület- és Településfejlesztési Operatív
Program, valamint a  Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program végrehajtásánál, továbbá
az igazoló hatósági feladatok ellátásánál” című,
d) a KÖFOP-3.2.5-16 azonosító jelű, „A támogatáskezelés menedzsment feltételeinek biztosítása, színvonalának
megőrzése a Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztés Operatív Program végrehajtásánál” című és
e) a KÖFOP-3.2.6-16 azonosító jelű, „A támogatáskezelés menedzsment feltételeinek biztosítása, színvonalának
megőrzése a Miniszterelnökség központi koordinációs feladatainak ellátásánál” című
projektek támogatási szerződéssel biztosított, 2016. évi személyi juttatásra és járulékaira vonatkozó keretösszegből
keletkezett megtakarítás 8.  pont szerint kitűzött céljuttatás forrásbiztosításaként történő felhasználásával és
az ehhez szükséges felhívásmódosításokkal,
10. felhívja az érintett minisztereket, hogy azon irányításuk, felügyeletük alá tartozó költségvetési szervek és tulajdonosi
joggyakorlásuk alá tartozó gazdasági társaságok esetén, amelyek a  programokból finanszírozott projektek
kedvezményezettjei, a  projektek végrehajtásáért felelős munkatársak részére tűzzenek ki célfeladatot oly módon,
hogy
a) a támogatási szerződésében vállalt mérföldkövek és a  projekt likviditási tervének teljesítése esetén
a céljuttatás összege legfeljebb 12 havi illetménynek, munkabérnek felelhet meg,
b) a célfeladat fedezetét a  projekt költségvetésében, illetve az  érintett költségvetési szerv vagy gazdasági
társaság saját pénzügyi keretében keletkezett megtakarítás biztosíthatja,
c) a projekt támogatási szerződése nem módosítható a célfeladat forrásainak biztosítása érdekében,
d) a céljuttatás összege arányos legyen a munkatársak hozzájárulásával a projektek végrehajtásához,
e) a mérések időpontja június 30. és december 31.,
f ) a június 30-i mérési időpont vonatkozásában a  céljuttatás összege legfeljebb 8 havi illetménynek,
munkabérnek felelhet meg,
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2017. május 31.
11. teljesültnek fogadja el a  2016-os fejlesztéspolitikai munkaterv kifizetési célszámait, és felhívja az  érintett
minisztereket a fennmaradó céljuttatások kifizetésére.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
60/2009. (XI. 3.) KHEM rendelete a bányászatban műszaki biztonsági szempontból jelentős munkakörök betöltéséhez szükséges szakmai képesítésről és gyakorlatról.
A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 50/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a közlekedési,
hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés c) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A rendelet mellékletében meghatározott munkaköröket csak az ott megjelölt szakmai képesítéssel és gyakorlattal
rendelkező személyek tölthetik be.
2. § (1) Szakmai képesítésnek az alap- vagy mesterképzésben szerzett, szakterületnek megfelelő, szakirányú felsőfokú
szakképzettség, az adott bányászati szakterületnek megfelelő középfokú szakképesítés vagy szakiskolában szerzett
szakképesítés minősül.
(2) A bányászatban műszaki biztonsági szempontból jelentős munkakörök betöltéséhez szükséges minimális gyakorlati
idő mértékét és a szakmai képesítéseket a rendelet melléklete tartalmazza.
(3) E rendelet alkalmazásában szakirányú felsőfokú szakképzettség
a) az alapképzésben szerzett
aa) földtudományi mérnök (bánya- és geotechnikai, földtudományi, olaj- és gázmérnöki, vagy
előkészítés-technikai szakirány),
ab) gépészmérnöki,
ac) villamosmérnöki, b) a mesterképzésben szerzett
ba) okleveles bánya- és geotechnika mérnöki,
bb) okleveles előkészítés-technikai mérnöki,
bc) okleveles olaj- és gázmérnöki,
bd) okleveles hidrogeológus mérnöki,
be) okleveles földtudományi mérnöki,
bf) okleveles gépészmérnöki,
bg) okleveles villamosmérnöki,
c) az egyetemi szintű alapképzési szakon szerzett
ca) bánya- és geotechnikai mérnöki,
cb) előkészítés-technikai mérnöki,
cc) műszaki földtudományi mérnöki,
cd) olaj- és gázmérnöki,
ce) gépészmérnöki,
cf) villamosmérnöki
végzettség.
(4) E rendelet alkalmazásában az adott bányászati szakterületnek megfelelő középfokú szakképesítés
a) a bányaipari aknász-technikusi,
b) a külszíni bányaipari technikusi,
c) geológus technikusi,
d) a mélyművelési bányaipari technikusi,
e) a bányagépész technikusi,
f) a bányagépész és villamos technikusi,
g) a bányavillamossági technikusi,
h) a gépész-, gáz- és olajipari technikusi,
i) az olajipari technikusi,
j) a mélyfúró technikusi,
k) fluidumkitermelő technikusi,
l) a villamos ipari technikusi,
m) a vegyipari,
n) az építőipari technikusi,
o) a mélyépítő technikusi
végzettség.
(5) E rendelet alkalmazásában az adott bányászati szakterületnek megfelelő alapfokú szakképesítés
a) vájár,
b) villanyszerelő,
c) elektrolakatos és villamossági szerelő,
d) elektromechanikai műszerész,
e) bányaelektro-lakatos,
f) elektrikus,
g) bányavillamossági szerelő,
h) kőműves,
i) ács-állványozó,
j) állványozó,
k) géplakatos,
l) bányagépész,
m) hegesztő,
n) szerkezetlakatos,
o) fluidumkitermelő,
p) mélyfúró,
q) mélyfúrómotor- kezelő,
r) cső-távvezeték üzemeltető.
3. § (1) Szakmai gyakorlati időként a szakmai képesítések megszerzését köve tően, az adott bányászati szakterületen eltöltött
idő vehető figye lembe. A különböző munkavégzések során megszerzett gyakorlati időt együttesen kell figye lembe
venni.
(2) A szakmai gyakorlati időt közokirattal vagy teljes bizonyító erejű magánokirattal kell igazolni.
(3) A (2) bekezdés szerinti igazolásnak tartalmaznia kell:
a) az igazolást kérő személy
aa) nevét, születési helyét és idejét, anyja nevét,
ab) lakcímét,
ac) által betöltött munkakör és a végzett tevékenység megnevezését,
b) a munkakörben töltött idő naptári időtartamát,
c) a munkáltató vagy foglalkoztató megnevezését, címét és cégszerű aláírását.
(4) Ha a munkáltató vagy foglalkoztató jogutód nélkül szűnt meg, a szakmai gyakorlati idő igazolására a munkáltatóval
vagy foglalkoztatóval kötött olyan megállapodás is alkalmas, amely hitelt érdemlően tanúsítja a bányászati
szakterületen szerzett gyakorlati időt, és amely tartalmazza a (3) bekezdés a) pont aa) alpontjában meghatározott
természetes személyazonosító adatokat.
Záró rendelkezések 4. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 60. napon lép hatályba.
(2) A rendelet hatálybalépésekor az e rendelet szerinti jelentős munkakört betöltő munkavállaló munkakörében
változatlan feltételekkel tovább foglalkoztatható.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti
a) a Külszíni bányászati tevékenységek Bányabiztonsági Szabályzata kiadásáról szóló 101/2004. (VII. 30.) GKM
rendelet mellékletében foglalt Külszíni bányászati tevékenységek Bányabiztonsági Szabályzatának függeléke,
b) az egyes ipari, kereskedelmi és idegenforgalmi tevékenységek gyakorlásához szükséges képesítésekről szóló
5/1997. (III. 5.) IKIM rendelet mellékletének „BÁNYÁSZAT” című része,
c) a földgázellátásban műszaki biztonsági szempontból jelentős munkakörök betöltéséhez szükséges szakmai
képesítésről és gyakorlatról szóló 12/2004. (II. 13.) GKM rendelet mellékletének „Tárolói engedélyes tevékenység
követelményei” szövegrész az azt követő táblázattal.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
109/2011. (VII. 12.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. július 6-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva T. I.-né magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozó 2011. június 17-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„ÖN EGYETÉRT-E AZ ORSZÁGOS SZERETETT EGYSÉG BIZOTTSÁGOK LÉTREHOZÁSÁVAL, FELÁLLÍTÁSÁVAL?”
Az Nsztv. 17. §-a szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra
javasolt kérdést. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő
kezdeményezés megfogalmazása megtévesztő a választópolgárok számára. A Magyar Köztársaság Alkotmányáról
szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/D. §-a értelmében a népi kezdeményezés célja az, hogy a
feltett kérdést tárgyalja meg az Országgyűlés. Az Országgyűlés a tárgyalás nyomán szabadon dönt arról, hogy
szükséges-e további lépés megtétele, akár egy országgyűlési határozat, akár egy törvény elfogadása, módosítása,
hatályon kívül helyezése.
A beadványozó által feltett kezdeményezés tartalmi vizsgálatát követően azonban megállapítható, hogy az konkrét
jogalkotásra irányul, nem pedig napirendre tűzésre. Így a kezdeményezés megfogalmazása a választópolgár számára
azt a téves látszatot kelti, mintha az aláírásgyűjtés alkalmával népszavazási kezdeményezést támogatna.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés nem felel meg az
egyértelműség követelményének azért sem, mivel nem állapítható meg egyértelműen sem a választópolgár, sem a
jogalkotó számára, hogy a kezdeményezés pontosan milyen szervezet létrehozását kívánja kezdeményezni.
Az Országos Választási Bizottság szerint a kérdés megfogalmazásának pontatlansága miatt nem állapítható meg
továbbá az sem egyértelműen, hogy a népi kezdeményezés kérdése az Országgyűlés hatáskörébe tartozik-e vagy sem.
Mivel a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe és annak megfogalmazása nem felel meg az Nsztv.
17. §-ában foglalt követelményeknek, ezért ugyanezen jogszabály 18. §-ának a) és b) pontja értelmében az Országos
Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 28/D. §-án, az Nsztv. 2. §-án, 17. §-án és 18. § a) és b) pontjain, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
98/2012. (V. 2.) KE határozata bírák kinevezéséről és felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 3. §
(2) bekezdése és 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
nyugállományba helyezés iránt kérelmére dr. Takácsy Idát 2012. szeptember 9-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
dr. Antal Erikát,
dr. Balsai Csaba Zoltánt,
dr. Belovai Henriettét,
dr. Biró Ágnes Györgyit,
dr. Éliás Dávidot,
dr. Fuglovics Gabriellát,
dr. Futó Ildikót,
dr. Illés Juditot,
dr. Kincsesné dr. Szalai Kornéliát,
dr. Kiss Zoltánt,
dr. Korpás-Földi Zsuzsannát,
dr. Macsári Józsefet,
dr. Marcinkó Esztert,
dr. Megyes Zoltánt,
dr. Pap Esztert,
dr. Puskár Józsefet,
dr. Rozgonyi Viktória Erzsébetet,
dr. Sághy Leventét,
dr. Sándor Erikát,
Spiegelbergerné dr. Pofonka Mariannt,
dr. Szabó Csillát,
dr. Takács Péter Attilát és
dr. Tokár Gabriellát
2012. május 1. napjától határozatlan időtartamra, dr. Albrecht Krisztiánt,
dr. Asbóth Orsolyát,
dr. Hornyák Zsolt Sándort és
dr. Lukács Levente Jánost
2012. május 1. napjától 2015. április 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. április 25. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke,


text:
313/2018. (XII. 27.) Korm. rendelete a Budai Palotanegyed területén megvalósuló kiemelten közérdekű beruházások megnevezéséről, valamint az ingatlanok vagyonkezelési feladatainak ellátásáról.
A Kormány a  Budapest és az  agglomeráció fejlesztésével összefüggő állami feladatokról, valamint egyes fejlesztések
megvalósításáról, továbbá egyes törvényeknek a  Magyarország filmszakmai támogatási programjáról szóló SA.50768 számú
Európai Bizottsági határozattal összefüggő módosításáról szóló 2018. évi XLIX. törvény 20. § (2) bekezdés b)–f ) pontjában,
a 7. § (5)–(7) bekezdése tekintetében a mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 37. § (1) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya a  Budai Palotanegyed területébe tartozó ingatlanok meghatározásáról szóló 154/2018. (IX. 3.)
Korm. rendeletben meghatározott ingatlanokra, az azokkal kapcsolatos eljárásokra, jogügyletekre, jogviszonyokra,
valamint az azokban részt vevő személyekre terjed ki.
2. A Budai Palotanegyeddel kapcsolatos vagyonkezelési szabályok 2. § A Budapest és az  agglomeráció fejlesztésével összefüggő állami feladatokról, valamint egyes fejlesztések
megvalósításáról, továbbá egyes törvényeknek a  Magyarország filmszakmai támogatási programjáról szóló
SA.50768 számú Európai Bizottsági határozattal összefüggő módosításáról szóló 2018. évi XLIX. törvény
(a  továbbiakban: Budapest tv.) 18.  §-a szerinti, a  Várnegyed rehabilitációs programot, valamint a  Budai
Palotanegyedet érintően a Budai Palotanegyed fenntartható fejlesztését, valamint tervszerű és egységes szemléletű
helyreállítását szolgáló, kiemelten közérdekű beruházások felsorolását az 1. melléklet tartalmazza.
3. § (1) A  100%-os állami tulajdonban álló Várgondnokság Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság
(a továbbiakban: Vagyonkezelő)
a) – mint a  Budapest tv. 17.  § (2)  bekezdése szerinti gazdasági társaság – látja el a  Budai Palotanegyedben
található állami tulajdonban lévő ingatlanok vagyonkezelési feladatait,
b) – mint a Budapest tv. 15. § d) pontja szerinti gazdasági társaság – látja el a Budai Palotanegyedben található
zöldfelületek és egyéb közterületek fejlesztési, karbantartási feladatait.
 (2) A Vagyonkezelő az (1) bekezdés keretében ellátja a 2. melléklet szerinti épületek díszkivilágításának üzemeltetésével
kapcsolatos feladatokat. 3. A Budai Palotanegyedben lévő közterület használatának általános szabályai
4. § (1) A  Budai Palotanegyedben található közterületek használatához – az  5.  §-ban foglalt kivétellel – a  Vagyonkezelő
hozzájárulása vagy a Vagyonkezelővel kötött megállapodás (a továbbiakban: használati szerződés) szükséges.
(2) A Vagyonkezelő a közterület használatát használati szerződés megkötése esetén – a 8. § (3) bekezdés a) pontjában
meghatározott kivétellel – díjfizetés ellenében biztosítja.
5. § (1) Nem szükséges a  Budai Palotanegyedben található közterület használatához a  Vagyonkezelő hozzájárulása,
valamint használati szerződés megkötése:
a) a közterület rendeltetésszerű használata esetén,
b) a közterület idegenforgalmi célra irányuló látogatása esetén,
c) a 13. § (4) bekezdése alapján kiadott hozzájárulás szerinti közúti közlekedéshez,
d) élet- és balesetveszély elhárítása esetén,
e) ünnepi célra az  Alaptörvényben foglalt nemzeti ünnepek alkalmából szervezett hivatalos állami, valamint
kiemelt fontosságú rendezvények esetén,
f ) állami protokolláris rendezvény esetén,
g) az úttartozékok és a  közúti közlekedés szervezésének és irányításának céljait szolgáló berendezések
elhelyezéséhez a feltétlenül szükséges munkálatok elvégzésének időtartamára, valamint
h) a távközlési kábelek, a  közműves berendezések, illetve létesítmények hibaelhárításához szükséges munkák
elvégzéséhez a feltétlenül szükséges munkálatok elvégzésének időtartamára.
 (2) Az  (1)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti célra a  közterületet – a  jogszabályok keretei között – bárki szabadon
használhatja, más – az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti – használati jogának csorbítása nélkül.
 (3) Az  (1)  bekezdés e)–h)  pontja szerinti igénybevételt a  Vagyonkezelő részére az  igénybevétel megkezdése előtt
legalább öt munkanappal írásban be kell jelenteni az  igénybevétel várható időtartamának megadásával, valamint
a használni kívánt terület helyszínrajzon történő megjelölésével.
(4) Az  (1)  bekezdés g) és h)  pontja szerinti igénybevétel bejelentéséhez csatolni kell a  műszaki vagy egyéb hiba
leírását, a  hiba elhárításához szükséges intézkedések részletes felsorolását. Ha az  (1)  bekezdés h)  pontja szerinti
igénybevételre azonnali hibaelhárítás vagy előre nem látható káresemény elhárítása miatt van szükség, akkor
a  (3)  bekezdés szerinti bejelentést haladéktalanul, de legkésőbb az  igénybevétel megkezdésével egyidejűleg kell
megtenni.
(5) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti igénybevétel esetén a bejelentés mellőzendő.
 (6) Használati szerződéskötés nélküli használati módok esetében sem folytatható olyan használati tevékenység, amely
nem veszi figyelembe a 6. § (1) bekezdésében meghatározott szempontokat, illetve amely a 6. § (2) bekezdésében
esetköröket valósítja meg.
6. § (1) A  Vagyonkezelőnek a  használati szerződés megkötése, illetve 13.  § (4)  bekezdése szerinti hozzájárulása során
figyelemmel kell lennie:
a) a Budai Palotanegyed nemzeti értéket hordozó örökségének megőrzését biztosító,
b) a Budai Palotanegyed rendeltetésével összefüggő állami feladatokból adódó,
c) városképi,
d) kialakult tájépítészeti, építészeti és térelrendezéssel való összhangot biztosító,
e) műemlékvédelmi,
f ) régészeti,
g) közlekedési,
h) környezetvédelmi,
i) közegészségügyi,
j) köztisztasági,
k) kulturális és idegenforgalmi, valamint
l) a Budai Palotanegyedben elhelyezkedő intézmények működését biztosító
szempontokra.
(2) A Vagyonkezelő a használati szerződés megkötését megtagadja, ha
a) a kezdeményező által megjelölt használati mód, tevékenység sérti a  Budai Palotanegyed mint nemzeti
emlékhely méltóságát, történelmi jelentőségét,
b) a használat, tevékenység megvalósítása során létrejövő építmény, emelvény, dobogó, díszítőelem vagy
egyéb tárgy megjelenését tekintve nem illeszkedik a Budai Palotanegyed és annak környezete történelmi és
műemléki megjelenéséhez, egységes arculatához,
c) a kezdeményező által megjelölt használati mód előreláthatóan károsítaná vagy veszélyeztetné
a  Budai Palotanegyed épületeit, közterületeit, műemléki jellegét, védettségét, környezetét, vagy
környezetszennyezéssel járna,
d) a kezdeményező által megjelölt használati mód, tevékenység a Budai Palotanegyed idegenforgalmát, a Budai
Palotanegyedben működő intézmények működését vagy a  területén megrendezésre kerülő állami ünnep,
protokolláris rendezvény megtartását jelentősen korlátozná, megnehezítené,
e) a Budai Palotanegyedben a védett személyek és kijelölt létesítmények védelmét ellátó szervezet álláspontja
szerint a kérelmezett használat akadályozza a védelem ellátását,
f ) a használati szerződésben szereplő időszakkal, a budai palotanegyedbeli közterületek használati óráinak éves
száma elérné vagy meghaladná az adott évben a 2500 órát, vagy
g) a kezdeményező korábban a 9. § (3) bekezdésében foglaltakat megvalósította.
 (3) A Vagyonkezelő a  használati szerződésben a  tervezett használati módot vagy tevékenység végzésének feltételeit
az (1) és (2) bekezdés, valamint a Budapest tv. 14. §-a szerinti szempontok teljesülése érdekében feltételekhez köti.
 (4) A településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 11/B. § (1) bekezdésétől eltérően a Budai Palotanegyedben
a  fokozott védelem alatt álló területen lévő közterületen is elhelyezhető a  Vagyonkezelővel kötött használati
szerződés alapján reklámhordozó és reklám.
7. § (1) A Budai Palotanegyedben található közterületre vonatkozó használati szerződés megkötését kezdeményezheti
a) a közterület tényleges használója vagy
b) az, akinek az érdekében a közterület használat történik
(a továbbiakban együtt: használó).
(2) A használati szerződés megkötését kezdeményező nyilatkozatot a Vagyonkezelőnél írásban kell megtenni.
 (3) A kezdeményező nyilatkozat tartalmazza
a) a használó nevét, valamint lakóhelyének vagy székhelyének, telephelyének címét,
b) a közterület használatának pontos célját és időtartamát,
c) a közterület használata pontos helyének, területnagyságának, módjának meghatározását és helyszínrajzon
történő megjelölését, rendezvények esetén a tervezett résztvevői létszámot.
 (4) A kezdeményező nyilatkozathoz csatolni kell
a) a közterületen folytatni kívánt tevékenységre jogosító okirat egyszerű másolatát, ha a tevékenység végzését
jogszabály feltételhez, engedélyhez köti,
b) építési engedélyhez kötött építmény létesítése vagy elhelyezése esetében a  végleges építésügyi hatósági
engedélyt vagy építési munkálatokkal összefüggő használat esetében az építtetőtől kapott meghatalmazást,
c) a használattal érintett területről fényképekkel kiegészített állapotfelmérési dokumentációt és
d) rendezvények esetében a keletkező hulladék elszállításáról szóló szerződést.
(5) A  filmforgatási célú közterület használatának kezdeményezése esetén a  (3) és (4)  bekezdéstől eltérően
a (6) és (7) bekezdés szerint kell eljárni.
(6) A filmforgatási célú közterület-használatot kezdeményező nyilatkozatot a 3. melléklet szerinti formanyomtatványon
kell benyújtani.
(7) A filmforgatási célú közterület-használatot kezdeményező nyilatkozathoz csatolni kell
a) a közérdekű célt szolgáló – különösen oktatási, tudományos vagy ismeretterjesztő témájú, vagy
filmművészeti állami felsőoktatási képzés keretében készülő – filmalkotás forgatása esetén az  e  célt
alátámasztó dokumentumokat,
b) a forgatási helyszín pontos megjelölését tartalmazó helyszínrajzot,
c) a forgatandó filmalkotás rövid bemutatását, a forgatandó jelenet rövid leírását.
8. § (1) A  használati szerződés megkötése esetén fizetendő használati díjat a  Vagyonkezelő az 5.  mellékletben
meghatározott díj és a  használt területnagyság szorzataként állapítja meg, azzal, hogy a  területhasználathoz
kapcsolódó építés ideje a területhasználat idejébe beszámít.
(2) A  használati díjat a  használati szerződésben meghatározott módon a  tárgyidőszakra előre kell megfizetni.
A közterület-használattal járó járulékos költségek viselése és Vagyonkezelő részére történő megfizetése a használó
kötelezettsége.
(3) A Budai Palotanegyedben található közterület használatáért
a) használati díjat nem kell fizetni, ha a  közfeladat ellátása céljából, a  közfeladat ellátásához szükséges
mértékben kerül sor,
b) a Vagyonkezelő 55%-ban csökkentett használati díjat állapít meg, ha a közterület használatára humanitárius
és karitatív cél érdekében történő tevékenység végzésére kerül sor,
c) a Vagyonkezelő 90%-ban csökkentett használati díjat állapít meg, ha a közterület használatára
ca) a Köztársasági Elnöki Hivatal, a Miniszterelnökség, a Miniszterelnöki Kabinetiroda, a Miniszterelnöki
Kormányiroda által szervezett, az a) pont esetkörén kívül eső rendezvény lebonyolítása, vagy
cb) közérdekű célokat szolgáló (különösen oktatási, tudományos vagy ismeretterjesztő témájú, vagy
filmművészeti állami felsőoktatási képzés keretében készülő) filmalkotások forgatása
érdekében kerül sor. 9. § (1) Aki a  Budai Palotanegyedben található közterületet jogosulatlanul vagy a  használati szerződéstől eltérő módon
használja, köteles
a) a  Vagyonkezelő vagy annak megbízottja felhívására a  közterület jogellenes használatát haladéktalanul
megszüntetni,
b) a közterület eredeti állapotát helyreállítani,
c) az okozott kárt megtéríteni és
d) a  használati szerződés valamely lényeges feltételének súlyos megszegése esetén a  közterület tényleges
használatának és annak időtartamának megfelelő használati díj tízszeresét megfizetni a  Vagyonkezelő
részére.
(2) A  használó vagy a  közterületet használati szerződés nélkül igénybe vevő költségére a  Vagyonkezelő maga is
gondoskodhat a közterület eredeti állapotának azonnali helyreállításáról, ha az élet- vagy balesetveszély elhárítása,
illetve a vagyonbiztonság, a közrend, közbiztonság, a közterület rendeltetésszerű használata sérelmének elhárítása
érdekében vagy jelentős közérdekből egyébként indokolt.
(3) A  Vagyonkezelő a  jövőben a  hozzájárulása megadását és használati szerződés megkötését megtagadja azzal
a  használóval szemben, aki a  korábbi használati szerződés valamely lényeges feltételét súlyosan megszegte és
a feltétel megszegését felhívás ellenére sem orvosolta.
(4) Filmforgatás céljából legfeljebb 1000 m2 nagyságú közterület használatához járulhat hozzá a  Vagyonkezelő,
legfeljebb 5 egymást követő napra, vasárnap, illetve ünnepnap kivételével.
(5) Sportesemény céljából évente legfeljebb 2 alkalommal hasznosítható közterület, alkalmanként legfeljebb 12 óra
időtartamban.
10. § (1) A  Budai Palotanegyedben található közterület használatát és a  használati szerződésben foglaltak megtartását
a Vagyonkezelő, a Vagyonkezelő által megbízott személyek, valamint a  (2)  bekezdés szerint ellenőrzésre jogosult
szervek ellenőrizhetik. Az  ellenőrzésre jogosult vizsgálja, hogy a  közterület-használat az  e  rendeletben foglalt
szabályoknak, valamint a  használati szerződésnek megfelelően valósul-e meg (különös tekintettel a  használó
személyére, a használat céljára, a terület nagyságára, a közterület elhelyezkedésére, valamint a közterület-használat
időtartamára).
(2) A Budapest Főváros Önkormányzata Közgyűlésének a Budai Palotanegyedben a Fővárosi Önkormányzat közterületfelügyeleti feladatainak ellátásáról szóló rendeletét kell alkalmazni a  közterület-felügyelők alábbi feladatai
tekintetében:
a) a közterületek jogszerű használatának, a  közterületen folytatott engedélyhez, útkezelői hozzájáruláshoz
kötött tevékenység szabályszerűségének ellenőrzése,
b) a közterület rendjére és tisztaságára vonatkozó jogszabály által tiltott tevékenység megelőzése,
megakadályozása, megszakítása, megszüntetése, szankcionálása,
c) közreműködés a közterület, az épített és a természeti környezet védelmében,
d) közreműködés a  társadalmi bűnmegelőzési feladatok megvalósításában, a  közbiztonság és a  közrend
védelmében,
e) közreműködés a köztisztaságra vonatkozó jogszabályok végrehajtásának ellenőrzésében, valamint
f ) közreműködés állategészségügyi és ebrendészeti feladatok ellátásában.
(3) A  használati szerződés eredeti példányát vagy annak hiteles másolatát, a  közterületet használó személy köteles
a helyszínen magánál tartani és az (1) bekezdés szerinti ellenőrzésre jogosult személyeknek felhívásra bemutatni.
11. § (1) Ha a  használati szerződés hatálya megszűnik, a  használó kártalanítási igény nélkül köteles a  közterület eredeti
állapotát haladéktalanul helyreállítani, különös tekintettel az építmény lebontására és a terület megtisztítására.
(2) A  közterület-használattal járó kötelezettségek – így különösen a  közterület-használati díj megfizetése –
szempontjából azt az  időt is be kell számítani a  közterület-használatba, ameddig a  használó az  eredeti állapotot
helyre nem állította.
12. § (1) A  4.  mellékletben felsorolt közterületi ingatlanok területére – a  (2)–(5)  bekezdésben foglalt kivétellel – állatot
beengedni vagy bevinni tilos.
(2) A  4.  mellékletben felsorolt közterületi ingatlanok területére katasztrófavédelmi tevékenységet végző szervezetek,
a Magyar Honvédség, a rendvédelmi szervek, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
és a közfeladatokat ellátó őrszolgálatok feladatainak ellátását szolgáló állat beengedhető vagy bevihető.
(3) A  4.  mellékletben felsorolt közterületi ingatlanok területére segítő kutya beengedhető vagy bevihető. A  segítő
kutyának nem minősülő kutya a  Vagyonkezelő által az  (5)  bekezdés alapján meghatározott területre pórázon
beengedhető vagy bevihető.
(4) A 4. mellékletben felsorolt közterületi ingatlanok területére a Vagyonkezelő hozzájárulásával állat
a) az 5. § (1) bekezdés e) és f ) pontja szerinti rendezvényre, továbbá
b) használati szerződésben foglaltak szerint
engedhető vagy vihető be.
(5) A Vagyonkezelő meghatározza, hogy segítő kutyának nem minősülő kutya a 4.  mellékletben felsorolt közterületi
ingatlanok mely területére engedhető be vagy vihető be, ezt a  honlapján közzéteszi, valamint a  közterület adott
részén jól látható módon jelzi.
4. A Budai Palotanegyed behajtási és várakozási rendje
13. § (1) A Budai Palotanegyed területére – a (2) és (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – tilos járművel behajtani.
 (2) A Budai Palotanegyed területére
a) az Országos Mentőszolgálat, a  Magyar Honvédség és a  rendvédelmi szervek sürgősségi betegellátást
végző, a  hivatásos katasztrófavédelmi szervek, az  önkormányzati tűzoltóság, a  főfoglalkozású létesítményi
tűzoltóság, a beavatkozó önkéntes tűzoltó egyesület, az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott
szerv közvetlen helyszíni beavatkozásra rendszeresített (vonuló), megkülönböztető fény- és hangjelzéssel
felszerelt – és azt jogszerűen használó – járműve hozzájárulás nélkül,
b) a védett személyek és a  kijelölt létesítmények védelméről szóló kormányrendeletben meghatározott
személyek és a kijelölt létesítmények védelmét ellátó jármű hozzájárulás nélkül,
c) a terrorizmust elhárító szerv, a  nemzetbiztonsági szolgálatok, a  Magyar Honvédség, a  Budai Palotanegyed
területén működő intézmények és költségvetési szervek, valamint az  általuk meghívott vendégek járműve
– a Vagyonkezelővel kötött megállapodásban foglalt feltételek fennállása esetén –, valamint
d) a Vagyonkezelő foglalkoztatottja, megbízottja
behajthat. (3) A  Vagyonkezelő megállapodást köt a  Miniszterelnökséggel, a  Miniszterelnöki Kormányirodával, a  Miniszterelnöki
Kabinetirodával, a  Köztársasági Elnöki Hivatallal és a  Budai Palotanegyed területén működő közfeladatot ellátó
szervekkel a behajtás és a rendezvények koordinációjának rendjéről.
(4) A (2) bekezdésben foglalt eseteken kívül a Budai Palotanegyed területére történő eseti vagy rendszeres behajtáshoz
– a  Budai Palotanegyed fenntartásának és működtetésének zavartalan biztosítása érdekében – a  Vagyonkezelő
hozzájárulása vagy használati szerződés megkötése szükséges.
14. § (1) A  Budai Palotanegyed területén a  Vagyonkezelő és a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározottak kivételével – tilos
várakozni.
(2) A  Budai Palotanegyed területén hozzájárulás nélkül várakozhat a  13.  § (2)  bekezdésében meghatározott jármű
a tevékenysége végzésének ideje alatt.
(3) A  13.  § (2)  bekezdésében meghatározott eseteken kívül a  Budai Palotanegyed területére történő behajtáshoz
és várakozáshoz – a  Budai Palotanegyed fenntartásának és működtetésének zavartalan biztosítása érdekében –
a  Vagyonkezelő hozzájárulása, valamint a  Vagyonkezelő által üzemeltetett honlapon feltüntetett díj megfizetése
szükséges.
(4) A  közterület-felügyeletről szóló törvényben meghatározott feltételek fennállása esetén a  Budai Palotanegyed
területén a közterület-felügyelő kerékbilincset alkalmazhat.
15. § (1) A  13.  § (4)  bekezdése és a  14.  § (3)  bekezdése szerinti behajtási hozzájárulás kiadása iránti igénylést
a Vagyonkezelőhöz kell írásban benyújtani.
(2) Az igénylésnek tartalmaznia kell:
a) az igénylő megnevezését, székhelyét,
b) a jármű forgalmi rendszámát,
c) a forgalmi engedély másolatát, valamint
d) az igénylés indokait.
(3) Az  igénylést a  Vagyonkezelő megvizsgálja és amennyiben az  igénylésben meghatározott indokok alapján
a  behajtást, valamint várakozást fontos közérdek vagy különös méltánylást érdemlő magánérdek indokolja,
az  igénylő részére a  hozzájárulást öt munkanapon belül kiadja. A  Vagyonkezelő a  hozzájárulás megadását
– a Budapest tv. 14. §-ában foglaltakkal összhangban álló – feltételekhez köti.
(4) A hozzájárulás iránti igénylés benyújtásának részletes eljárási szabályait a Vagyonkezelő honlapján teszi közzé.
16. § (1) A Budai Palotanegyed területén tilos valamennyi járműnek nem minősülő gépi vagy emberi erővel hajtott, közúti
vagy gyalogos forgalomban részt vevő közlekedésre szolgáló eszköz – különösen segway, roller, görkorcsolya,
gördeszka, hoverboard, egykerekű, sörbike, riksa – használata.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti eszköz – amennyiben tulajdonságai lehetővé teszik – a  Budai Palotanegyed területére
kézben tartva bevihető.
5. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet 2019. január 1-jén lép hatályba.
18. § (1) E rendeletet a hatálybalépésekor folyamatban lévő, a Budai Palotanegyed területébe tartozó közterület-használatra
is alkalmazni kell, amennyiben a  közterület használatát 2018. december 31. napján még nem kezdték meg. Ha
a használó a Budai Palotanegyedben elhelyezkedő közterület használatát az e rendelet hatálybalépését megelőzően
kezdte meg, használati szerződés megkötésére nem köteles, de a  közterület használatának 2018. december 31.
napján követő folytatása esetén legkésőbb 2019. január 15. napjáig szerződési ajánlatot kell tennie a Vagyonkezelő
felé. Az ajánlattétel elmulasztása vagy késedelme esetén a 9. §-t kell alkalmazni.
(2) A 2. mellékletben foglalt táblázat 7–9. sorában lévő építményt a nagyközönség részére történő átadás napjától kell
kivilágítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
324/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelete az egységes elektronikus közműnyilvántartásról.
A Kormány az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 31. pontjában,
a 16. § tekintetében a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45. § (7) bekezdés e) pontjában,
a 17. § tekintetében a távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény 60. § (1) bekezdés b), c) és k) pontjában,
a 18. § tekintetében a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (1) bekezdés 30. pontjában,
a 19. § tekintetében a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 50/A. § (1) bekezdés 2. és 23. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya
a) az állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis felhasználására,
b) a  víziközmű-szolgáltatást, az  elválasztott rendszerű csapadékvíz-elvezetést, a  szénhidrogén-ellátást,
a  távhőszolgáltatást, a  villamosenergia-ellátást biztosító közművezetékekre, valamint az  elektronikus
hírközlést biztosító nyomvonalas építményekre,
c) az egységes elektronikus közműnyilvántartási rendszerre (a továbbiakban: e-közmű),
d) az e-közmű adatszolgáltatóra, az e-közműt üzemeltető szervezetre és a felhasználóra,
e) a sajátos építményfajták építésügyi hatósági feladatait ellátó szervekre
terjed ki.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki
a) a  sajátos építményfajták körébe tartozó honvédelmi és katonai célú építményekre vonatkozó építésügyi
hatósági engedélyezési eljárások szabályairól szóló kormányrendelet szerinti honvédelmi és katonai célú
közművezetékekre,
b) a  bányászatról szóló törvény szerinti bányászati tevékenységgel és a  bányászati hulladék kezelésével
kapcsolatos mezőbeni vezetékrendszerekre,
c) az  atomenergiáról szóló törvény szerinti nukleáris létesítményekre, nukleáris létesítménnyel összefüggő
építményekre, nukleáris rendszerre és rendszerelemekre,
d) a villamosenergia-átviteli hálózat 220 kV-os, 400 kV-os és 750 kV-os távvezetékeire,
e) a nagynyomású szénhidrogén-vezetékekre,
f ) a nagysebességű országos elektronikus hírközlési vezetékekre,
g) az  elektronikus hírközlés veszélyhelyzeti és minősített időszaki felkészítésének rendszeréről,
az államigazgatási szervek feladatairól, működésük feltételeinek biztosításáról szóló kormányrendelet szerinti
kormányzati célú hálózatokra,
h) a nemzetbiztonsági célú, illetve rendeltetésű építményekre,
i) a közlekedési hálózatok biztosító és távközlési vezetékeire,
j) a mobil távközlési építményekre.
2. § E rendelet alkalmazásában
1. adatszolgáltatás: az e-közmű adatokhoz való hozzáférés biztosítása az e-közmű számára, a Web Map Service
(WMS) és Web Feature Service (WFS) műszaki követelményeknek megfelelően,
2. adatszolgáltatási szintek: az  e-közmű által szolgáltatott adatok minőségét és felhasználhatóságát kifejező
kategóriák,
3. e-közmű: elektronikus, osztott relációs adatbázisokon megvalósuló lekérdezési rendszer, amely
a közművezetékeket üzemeltetők nyilvántartásaira építve, internetes felületen a közművezetékek adatainak
hozzáférését biztosítja a felhasználók számára,
4. e-közműt üzemeltető szervezet: az  érintettségi adatok gyűjtésével, a  megkapott szakági adatok
szolgáltatásával, valamint az e-közmű üzemeltetésével, fenntartásával és fejlesztésével megbízott szerv,
5. e-közműből történő információszolgáltatás: az  e-közmű által szolgáltatott adatokhoz előre meghatározott
tartalommal és szerkezetben történő, elektronikus úton megvalósuló hozzáférés biztosítása,
6. elválasztott rendszerű csapadékvíz-elvezetés: a  település elkülönített belterületi csapadékvíz-elvezető
rendszerének üzemeltetése révén nyújtott szolgáltatás, amely a  víziközmű-szolgáltatásról szóló
2011. évi CCIX. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló kormányrendelet elválasztott rendszerű
szennyvízelvezetésre vonatkozó előírásainak érvényesülését szolgálja,
7. felhasználó: a lakosság, a tervezők, a közigazgatási szervek, a bíróság, a gazdálkodó szervezetek, a szakmai és
érdekképviseleti szervezetek,
8. közművezeték: a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezet által üzemeltetett,
fogyasztói igények kielégítése céljából térszín felett, térszínen vagy térszín alatt elhelyezett vezetékrendszer.
2. Az e-közmű feladata 3. § Az e-közmű feladata információ szolgáltatása
a) helyrajzi szám alapján egy adott földrészlet közművezetékkel való ellátottságáról és azok elhelyezkedéséről,
b) a  közművezeték tulajdonosáról, üzemeltetőjéről és szolgáltatói engedélyeséről, továbbá azok
elérhetőségéről,
c) tájékoztatási szinten az  állami adóhatóság részére, adóbevallást követő utólagos ellenőrzési
tevékenységéhez. 3. Az e-közmű üzemeltetése, fenntartása és fejlesztése
4. § (1) Az  e-közmű üzemeltetéséért, fenntartásáért és fejlesztésért az  építésügyért felelős miniszter (a  továbbiakban:
miniszter) felelős.
(2) A miniszter az  (1)  bekezdés szerinti feladatok ellátásáról a  kizárólagos joggal rendelkező Lechner Lajos
Tudásközpont Nonprofit Kft. (a továbbiakban: e-közműt üzemeltető szervezet) útján gondoskodik.
(3) Az e-közműt üzemeltető szervezet a 3. § szerinti feladatát közszolgáltatási szerződés alapján látja el.
 (4) A miniszter vagy az  általa megbízott személy vagy szervezet bármikor jogosult a  közszolgáltatási szerződés
teljesítésének ellenőrzésére, amely keretében:
a) betekinthet az e-közműt üzemeltető szervezet dokumentumaiba, és
b) felvilágosítást kérhet az e-közműt üzemeltető szervezet tisztségviselőjétől és alkalmazottaitól.
4. Az e-közmű részére történő adatszolgáltatás 5. § (1) Az e-közmű részére adatszolgáltatásra kötelezett:
a) a  közművezeték elhelyezkedése tekintetében a  közművezetékek üzemeltetője, amelynél az  e-közmű által
szolgáltatott adat elsődlegesen keletkezik és felelős annak naprakész nyilvántartásáért (a  továbbiakban:
közművezeték üzemeltető),
b) az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tekintetében az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi
adatbázis szolgáltatására jogszabályban kijelölt szerv (a továbbiakban: térképi adatbázist szolgáltató szerv).
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti e-közmű adatszolgáltatók regisztráció útján kötelesek csatlakozni az  e-közműre.
A  regisztrációt az  1.  melléklet szerinti adatlap kitöltésével kell elindítani e  rendelet hatálybalépésétől számított
15 napon belül, új közművezeték üzemeltető esetében az  üzemeltetés megkezdésétől számított 15 napon
belül. A  regisztrációt az  e-közműt üzemeltető szervezet végzi. A  regisztrációs lap aláírását követően az  aláírt
eredeti példányt a  regisztrációtól számított 15 napon belül az  e-közműt üzemeltető szervezethez kell eljuttatni.
A  regisztrációs adatlapnak az  e-közműt üzemeltető szervezethez történő megérkezésével lesz regisztrált
a közművezeték üzemeltető és térképi adatbázist szolgáltató szerv.
(3) A regisztrációt követően
a) a közművezeték üzemeltető a 11–13. §-ban meghatározott időponttól,
b) a 11–13. §-ban szereplő határidő után üzemeltetést megkezdő közművezeték üzemeltető azonnal,
c) a térképi adatbázist szolgáltató szerv a 15. §-ban meghatározott időponttól
köteles a folyamatos adatszolgáltatásra.
(4) Az (1)  bekezdés szerinti e-közmű adatszolgáltatók saját adatbázisukban, az  e-közmű infrastruktúrájától fizikailag
elkülönülten, Egységes Országos Vetületi Rendszerben (EOV rendszerben) vezetik nyilvántartásukat.
6. § (1) A közművezeték üzemeltető az e-közmű számára a 2. és 3. mellékletben meghatározott adatcsere és megjelenítési
műszaki követelmények alapján, a  4.  mellékletben meghatározott metaadatokkal ellátva szolgáltat naprakész
adatot.
(2) Az  újonnan létesült közművezeték csak az  5.  melléklet szerinti műszaki követelmények alapján, a  földmérési és
térképészeti tevékenység végzéséhez szükséges szakképzettségről szóló miniszteri rendeletben meghatározott
szakképzettséggel rendelkező személy (a  továbbiakban: geodéziai bemérést végző személy) által elvégzett
geodéziai bemérést követően kerülhet be a  szakági nyilvántartásba. A  térszín alatt elhelyezett közművezeték
geodéziai bemérését a vezeték elfedése előtt, nyílt munkaárokban kell végezni.
(3) Az  újonnan létesült közművezeték használatbavételi (üzemeltetési) engedélyének kérelmezője a  geodéziai
bemérést végző személy által elkészített bemérési dokumentációt köteles megküldeni a közművezeték üzemeltető
részére.
(4) A közművezeték üzemeltető a megküldéstől számított 15 napon belül a geodéziai bemérésben foglalt nyomvonalat
a) ellenőrzi,
b) minősíti a 6. melléklet szerinti adatszolgáltatási szintek alapján és
c) szakági nyilvántartásába veszi.
(5) A közművezeték üzemeltető a (4) bekezdésben foglaltakról a használatbavételi (üzemeltetési) engedély kérelmezője
részére igazolást állít ki, melynek másolati példányát digitális formában megküldi az e-közműt üzemeltető szervezet
részére.
(6) A közművezeték üzemeltető a jogerős használatbavételi (üzemeltetési) engedély közlését követően 15 napon belül
gondoskodik a nyilvántartásba vett közművezeték e-közmű részére történő adatszolgáltatásáról.
(7) A  közművezeték fennmaradási engedélyének megszerzése során a  (3)–(6)  bekezdést azzal az  eltéréssel kell
alkalmazni, hogy a  korábban épített közművezetékeknél az  5.  melléklet 5.  pontja szerinti utólagos bemérést kell
elvégezni.
7. § A közművezeték üzemeltető minden év március 31-ig az  e-közműt üzemeltető szervezet részére megküldi
az  általa üzemeltetett hálózat által lefedett települések listáját, valamint adatokat szolgáltat ügyfélszolgálata és
közműegyeztetésben hatáskörrel rendelkező munkatársa címéről és elérhetőségéről.
8. § A térképi adatbázist szolgáltató szerv az  állami ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis adatait a  földmérési és
térképészeti tevékenységről szóló törvény szerint, adatfelhasználási szerződés alapján a 7. melléklet szerint biztosítja
az e-közmű részére, WMS szolgáltatás keretében.
5. Az e-közműből történő információszolgáltatás 9. § (1) Az  e-közmű által szolgáltatott adat, valamint a  közművezeték tulajdonosáról, üzemeltetőjéről, szolgáltatói
engedélyeséről és ezek elérhetőségéről szóló információ a felhasználók számára ügyfélkapus azonosítást követően
nyilvános és díjmentesen elérhető. Az e-közmű személyes adatot nem tartalmaz.
(2) Az e-közmű által szolgáltatott adat, a közművezeték
a) nyomvonala,
b) elhelyezkedésének módja,
c) a közműhálózati hierarchiában betöltött funkciója,
d) szakági típusa,
e) által szállított közeg, valamint a szállítás módja.
(3) Az e-közmű az  állami adóhatóság részére, utólagos ellenőrzési feladatai ellátásához webalapú szolgáltatás
keretében betekintést biztosít a közművezetékek tulajdonosai – állami vagy helyi önkormányzati tulajdonban lévő
közművezetékek esetében az üzemeltetői – közműhálózati hosszadataihoz.
6. Hatálybalépés 10. § Ez a rendelet 2013. november 1-jén lép hatályba.
7. Átmeneti rendelkezések 11. § A közművezeték üzemeltető a  közművezetékekre vonatkozó nyilvántartásában meglévő, EOV-ban vezetett
digitális adatokat az  e-közmű részére a  6.  § (1)  bekezdése szerinti műszaki követelményekkel és metaadatokkal,
az 5. melléklet 1. és 2. pontjának megfelelően 2014. január 1-jétől köteles naprakészen szolgáltatni.
12. § A közművezeték üzemeltető a közművezetékekre vonatkozó nyilvántartásában meglévő, de nem EOV-ban vezetett
digitális adatokat az  e-közmű részére a  6.  § (1)  bekezdése szerinti műszaki követelményekkel és metaadatokkal,
az 5. melléklet 1. és 3. pontjának megfelelően 2015. január 1-jétől köteles naprakészen szolgáltatni.
13. § A közművezeték üzemeltető az  e  rendelet hatálybalépésekor a  nyilvántartásában digitálisan meg nem lévő
adatokat digitálisan az e-közmű részére a 6. § (1) bekezdése szerinti műszaki követelményekkel és metaadatokkal,
az 5. melléklet 1., 4. és 5. pontjának megfelelően 2017. január 1-jétől köteles naprakészen szolgáltatni.
14. § A 7.  § szerinti adatszolgáltatás első alkalommal történő teljesítésének határideje valamennyi közművezeték
üzemeltető tekintetében 2014. március 31.
15. § Az e-közmű részére a térképi adatbázis szolgáltató szerv 2014. január 1-jétől köteles a 8. § szerinti adatszolgáltatásra.
8. Módosuló rendelkezések 16. § (1) A vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló 72/1996. (V. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.) 5. §-a
a következő (6a) bekezdéssel egészül ki:
„(6a) A víziközmű-vezetékre és az elválasztott rendszerű csapadék-vízelvezető műre vízjogi üzemeltetési engedély
csak akkor adható, ha a  kérelmező a  vízjogi üzemeltetési engedély iránti kérelemhez csatolja az  e-közmű
adatszolgáltatásra kötelezett leendő üzemeltető igazolását a nyíltárkos geodéziai bemérésben szereplő nyomvonal
ellenőrzéséről, adatszolgáltatási szintek szerinti minősítéséről és nyilvántartásba vételéről. A  felügyelőség a vízjogi
üzemeltetési engedélyt közli a  víziközmű és az  elválasztott rendszerű csapadék-vízelvezető mű – e-közmű
adatszolgáltatásra kötelezett – üzemeltetőjével is.”
(2) Az R1. 15. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) A  víziközmű-vezetékre és az  elválasztott rendszerű csapadék-vízelvezető műre fennmaradási engedély csak
akkor adható, ha a  kérelmező a  fennmaradási engedély iránti kérelemhez csatolja az  e-közmű adatszolgáltatásra
kötelezett üzemeltető igazolását a  közművezeték utólagos beméréséről, adatszolgáltatási szintek szerinti
minősítéséről és nyilvántartásba vételéről. A  felügyelőség a  fennmaradási engedélyt közli a  víziközmű és
az elválasztott rendszerű csapadék-vízelvezető mű – e-közmű adatszolgáltatásra kötelezett – üzemeltetőjével is.”
17. § (1) A  távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény végrehajtásáról szóló 157/2005. (VIII. 15.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R2.) 10. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Az  engedélyező hatóság a  távhővezeték megvalósítását követően jogosult ellenőrizni, hogy a  távhővezeték
adatai az  e-közműben szerepelnek-e. Amennyiben az  e-közmű a  távhővezeték adatait nem tartalmazza,
az engedélyező hatóság a szolgáltatónál kezdeményezi a naprakész adatszolgáltatást.”
(2) Az R2. 13. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) A  vezetékjogi engedély nélkül létesült távhővezetékre fennmaradási engedély csak akkor adható, ha
a  kérelmező a  fennmaradási engedély iránti kérelemhez csatolja az  e-közmű adatszolgáltatásra kötelezett
szolgáltató igazolását a  távhővezeték utólagos beméréséről, adatszolgáltatási szintek szerinti minősítéséről és
nyilvántartásba vételéről. Az engedélyező hatóság a fennmaradási engedélyt közli a távhőszolgáltatást végzővel is.”
18. § (1) A  villamosenergia-ipari építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról szóló 382/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: R3.) 26. §-a a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Közcélú, magán-, termelői és közvetlen vezetékre üzemeltetési engedély csak akkor adható, ha a  kérelmező
az  üzemeltetési engedély iránti kérelemhez csatolja az  e-közmű adatszolgáltatásra kötelezett leendő üzemeltető
igazolását a  geodéziai bemérésben szereplő nyomvonal ellenőrzéséről, adatszolgáltatási szintek szerinti
minősítéséről és nyilvántartásba vételéről. A Hatóság az üzemeltetési engedélyt közli a közcélú, magán-, termelői és
közvetlen vezeték üzemeltetőjével is.”
(2) Az R3. 32. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Közcélú, magán-, termelői és közvetlen vezetékre fennmaradási engedély csak akkor adható, ha a kérelmező
a fennmaradási engedély iránti kérelemhez csatolja az e-közmű adatszolgáltatásra kötelezett üzemeltető igazolását
a  vezeték utólagos beméréséről, adatszolgáltatási szintek szerinti minősítéséről és nyilvántartásba vételéről.
A Hatóság a fennmaradási engedélyt közli a közcélú, magán-, termelői és közvetlen vezeték üzemeltetőjével is.”
19. § (1) A  bányafelügyelet hatáskörébe tartozó egyes sajátos építményekre vonatkozó építésügyi hatósági eljárások
szabályairól szóló 53/2012. (III. 28.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R4.) 21. §-a a következő j) ponttal egészül ki:
[A használatbavételi engedély iránti kérelemhez az 5. § (1) bekezdés b) és c) pontjában foglaltakon túl mellékelni kell:]
„j) a  szénhidrogén-szállítóvezeték, továbbá a  földgáz-elosztó és célvezeték esetében – a  nagynyomású
szénhidrogén-vezeték kivételével – az  e-közmű adatszolgáltatásra kötelezett leendő üzemeltető igazolását
a  geodéziai bemérésben szereplő nyomvonal ellenőrzéséről, adatszolgáltatási szintek szerinti minősítéséről és
nyilvántartásba vételéről.”
(2) Az R4. a következő 23/A. §-sal egészül ki:
„23/A. § A bányafelügyelet a használatbavételi engedélyt közli a szénhidrogén-szállítóvezetéket, földgáz-elosztó és
célvezetéket üzemeltetővel is.”
(3) Az R4. 26. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A  szénhidrogén-szállítóvezeték, továbbá a  földgáz-elosztó és célvezeték esetében – a  nagynyomású
szénhidrogén-vezeték kivételével – a  fennmaradási engedélye iránti kérelemhez az  e-közmű adatszolgáltatásra
kötelezett leendő üzemeltetőnek a 21. § j) pontjában előírt igazolása helyett az üzemeltetőnek a vezeték utólagos
beméréséről, adatszolgáltatási szintek szerinti minősítéséről és nyilvántartásba vételéről szóló igazolását kell
csatolni.”
(4) Az R4. 27. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A  bányafelügyelet a  fennmaradási engedélyt közli a  szénhidrogén-szállítóvezetéket, földgáz-elosztó és
célvezetéket üzemeltetővel is.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
95/2019. (III. 5.) KE határozata a bírósági ülnökök megválasztása időpontjának kitűzéséről.
A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 216.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos
Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – a törvényszékek, a  járásbíróságok, valamint a közigazgatási és munkaügyi
bíróságok ülnökeinek megválasztását a  2019. március 7. napja és 2019. április 30. napja közé eső időtartamra
tűzöm ki.
Budapest, 2019. március 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1392/2019. (VI. 27.) Korm. határozata a 2003/87/EK irányelv 10c. cikke által elérhetővé tett finanszírozási mechanizmus magyarországi felhasználásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a 2021–2030. közötti időszakban Magyarország éljen az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási
egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról
szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10c.  cikke szerinti opcionális
mechanizmussal, és a 2013–2020. közötti időszakból megmaradt 10c. derogáció céljára szánt kibocsátási egységek
is ennek keretében kerüljenek felhasználásra;
2. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti döntés
végrehajtásához szükséges intézkedések megtételéről.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1087/2015. (III. 3.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2014-0047 azonosító számú („31. sz. főút Heves megyei szakasz 115 kN tengelyterhelésre történő megerősítése” című) projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról és akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2014-0047 azonosító számú, „31. sz. főút Heves megyei szakasz 115 kN
tengelyterhelésre történő megerősítése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot
(a továbbiakban: projekt) az 1. melléklet szerint,
2. elfogadja a projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. visszavonja a  KÖZOP-3.5.0-09-11-2013-0037 azonosító számú („31. sz. főút Heves megyei szakasz 115 kN
tengelyterhelésre történő megerősítése” című) projektjavaslat akciótervi nevesítéséről és támogatásának
jóváhagyásáról szóló 1829/2013. (XI. 14.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
24/2012. (II. 22.) ME határozata egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külpolitikáért felelős miniszter és az igazságügyért felelős miniszter egyetértésében tett előterjesztése alapján
1. felhatalmazom a külpolitikáért felelős minisztert vagy az általa kijelölt személyt az egyrészről az Európai Unió és
tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a külpolitikáért felelős minisztert, valamint az igazságügyért felelős minisztert, hogy a Megállapodás
kihirdetéséről szóló törvény tervezetét a Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul
terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök