text:
110/2003. (X. 27.) OGY határozata országgyűlési vizsgálóbizottság létrehozásáról ,,a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete által feltárt brókerbotránynak, ezen belül különösen a Pannonplast Rt. részvényeinek megvásárlása körülményeinek, a K & H Equities Rt.-nél törént milliárdos sikkasztásnak, a Britton cégcsoportnak a tranzakcióban betöltött szerepének, a Medgyessy Péter által elnökölt Inter-Európa Bank Rt.-ben történt pénzmosásnak és az egész botránysorozattal kapcsolatos kormányzati és kormánypárti politikusok érintettségének kivizsgálására’’.
Az Országgyűlés azzal a szándékkal, hogy teljeskörűen
feltárja a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete
(a továbbiakban: PSZÁF) által feltárt brókerbotrány körülményeit, az alábbi határozatot hozza:
I. Az Országgyűlés a Házszabály 34. §-ának (1) bekezdése alapján vizsgálóbizottságot hoz létre annak megvizsgálására, hogy a PSZÁF vizsgálata szerint a Pannonplast
Rt.-ben jelentős befolyás szerzése érdekében folytatott
részvényvásárlásoknak, az ennek kapcsán a K & H Equities
Rt.-nél történt tízmilliárd forintot meghaladó sikkasztásoknak, a pénznek off-shore cégeken keresztüli mozgatásának, majd a Medgyessy Péter elnökölte Inter-Európa
Bank Rt.-nél történt pénzmosás eredményeként külföldi
állampolgárokhoz kerülésének mik a pontos körülményei,
valamint megállapítható-e az egész botránysorozattal kapcsolatosan kormányzati és kormánypárti érintettség.
II. A vizsgálóbizottság feladata különösen az előző és a
jelenlegi kormányzati és kormánypárti érintettség megvizsgálása, illetve az alább felsorolt kérdések tisztázása:
A brókerügy kezdete az előző kormányzat időszakában, a
visszaélést elősegítő folyamatok, politikai, gazdasági és személyi összefonódások
1. Kulcsár Attila kinek az ajánlására és támogatásával
vált a pénzintézet egyik legmagasabb beosztású munkatársává? Ki ellenőrizte a végzettségéről és képzettségéről
szóló okiratok valódiságát, továbbá korábbi tevékenységét?
2. Kapott-e Varga Mihály, a Pénzügyminisztérium volt
politikai államtitkára, majd pénzügyminiszter információt
a pénzügyi szabálytalanságokról és törvénytelenségekről?
3. Mit tett Varga Mihály a pénzügyi szervezetek törvényes működésének helyreállítása érdekében?
A határozatot az Országgyűlés a 2003. október 20-i ülsénapján
fogadta el.
4. Milyen személyes kapcsolat volt Varga Mihály és
Rejtő E. Tibor között?
5. Rejtő E. Tiborral kapcsolatban 2001. őszén merült-e
fel bűncselekmény elkövetésének gyanúja? Összefügg-e ez
azzal, hogy ebben az időszakban három hónap szabadságra
ment, amíg a rendőrség az előző bankjánál, az ING Bank
Rt.-nél egy állítólagos pénzmosási ügyet vizsgált?
6. Van-e alapjuk azoknak a híreszteléseknek, melyek
szerint az akkori Kormány egy tagja vagy tagjai közreműködtek az ügy elsimításában? Ha ez így van, megtörténhetett-e ez a kabinet más tagjai, a miniszterelnök tudta nélkül? Milyen szerepe volt ebben Pintér Sándornak, Demeter Ervinnek és Varga Mihálynak?
7. Találkozott-e Rejtő E. Tibor Orbán Viktorral? Ha
igen, milyen célból, és hány alkalommal?
8. Találkozott-e Rejtő E. Tibor Áder Jánossal?
Ha igen, milyen célból és hány alkalommal?
9. Találkozott-e Rejtő E. Tibor Kövér Lászlóval?
Ha igen, milyen célból és hány alkalommal?
10. Találkozott-e Kulcsár Attila Orbán Viktorral?
Ha igen, mikor, milyen célból és hány alkalommal?
11. Találkozott-e Kulcsár Attila Kövér Lászlóval?
Ha igen, mikor, milyen célból és hány alkalommal?
12. Találkozott-e Kulcsár Attila Varga Mihállyal?
Ha igen, mikor, milyen célból és hány alkalommal?
13. Milyen kezdeményezés nyomán, kinek a közvetítésével találkozott Áder János, a FIDESZ — Magyar Polgári
Szövetség frakcióvezetője Kulcsár Attilával? Értesítette-e
erről a találkozóról előzőleg pártja vezetőségének más
tagjait, így Orbán Viktor pártelnököt?
14. Ha Áder János — mint ahogy nyilatkozatai is tanúsítják — úgy véli, hogy Kulcsár őt provokatív célzattal
kereste fel, akkor milyen ok indokolta második találkozását a K & H Equities brókerével? Mennyi ideig tartott az
első és mennyi ideig a második találkozó, miről tárgyaltak
és milyen megállapodásra jutottak?
15. Megfelelnek-e a valóságnak azok a sajtóértesülések, amelyek szerint e két találkozó alkalmával Kulcsár
Attila a FIDESZ — Magyar Polgári Szövetségtől ,,politikai
menedékjogot’’ vagy ,,politikai védelmet’’ kért? Mit jelent
egy demokratikus jogállamban az ilyen jellegű védelem és
kiterjed-e a büntető jogi következmények alóli mentesítésre is?
16. Miről tájékoztatta Áder Jánost Kulcsár Attila? 17. Igaz-e, hogy Kulcsár Attila figyelmeztetni kívánta
Áder Jánost, hogy a Fidesz érintett a K & H ügyben?
18. Milyen politikai vonatkozásait tárta fel az ügynek?
19. Tett-e említést pénzmosásról? 20. Megnevezett-e segítőket (társakat) és kedvezményezetteket?
21. Igaz-e, hogy Kulcsár Attila tájékoztatta Áder Jánost
külföldre távozási szándékáról, és Áder János támogatta
azt?
22. Miért nem tartotta szükségesnek Áder János a hatóságok — közöttük a PSZÁF — értesítését a Kulcsár
Attila által neki elmondottakról? Tájékoztatta-e a két beszélgetésen elhangzottakról pártjának vezetőit, Orbán
Viktor pártelnököt?
23. Mi volt az indoka annak, hogy új törvény megalkotásával az előző Kormány eltávolította posztjáról az Állami
Pénz- és Tőkepiaci Felügyelet elnökét és elnökhelyettesét?
24. Milyen kapcsolatban állt Orbán Viktor Szász
Károllyal és családjával?
25. Milyen kapcsolatban állt a Kövér család Kulcsár
Attilával? Milyen üzleti tárgyalásai voltak Kulcsár Attilának Kövér Szilárddal, a Királyi Egyetemi Nyomda igazgatósági tagjával és társtulajdonosával, az Országgyűlés
Nemzetbiztonsági Bizottsága elnökének testvérével?
Részt vett-e ezeken a tárgyalásokon Simicska Lajos, a
nyomda korábbi igazgatósági tagja, illetve tudott-e azokról?
26. Érkezett-e Pintér Sándor belügyminiszterhez,
Demeter Ervinhez, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszterhez, illetőleg az általuk
irányított szervekhez vagy a PSZÁF-hoz olyan bejelentés,
amely Kulcsár Attila, Rejtő E. Tibor vagy más hozzájuk
kapcsolódó személyek, vállalkozások, illetve off-shore
cégek törvénytelenségeire utal? Ha érkezett ilyen bejelentés, mi lett ennek a következménye?
27. Van-e alapjuk azoknak a sajtóértesüléseknek, amelyek szerint 2001-től Rogán Antal, a FIDESZ — Magyar
Polgári Szövetség képviselője Kertész Balázsnak, a főváros
V. kerületi önkormányzat FIDESZ-es képviselőjének közreműködésével Kulcsár Attila bizonyos pénzügyi tranzakcióinak haszonélvezője volt? Mi a jelentősége az adott
ügy szempontjából annak, hogy Kertész Balázs Kelemen
László ügyvédi irodájában dolgozott, és Kelemen Lászlót,
akit eredetileg az FKgP delegált az MNB felügyelő bizottságába, utóbb a FIDESZ pénzügyi műveletei egyik tervezőjeként tartottak nyilván?
28. Ha a Rogán Antalra, illetve Kertész Balázsra vonatkozó értesülések megalapozottak és valóban léteztek 2001
júliusától kezdve ilyen tranzakciók, akkor mi volt ezekben
a szerepe a londoni bejegyzésű IT Financials Ltd-nek és az
ugyancsak londoni bejegyzésű Montrade Ltd-nek?
29. Milyen kapcsolata volt Navracsics Tibornak, Orbán
Viktor pártelnök jelenlegi kabinetfőnökének Kulcsár
Attilával, a bűncselekmények gyanúsítottjával?
30. Szerepel-e a Vegyépszer Rt. a K & H Bank ügyfelei
között?
31. Milyen jellegű pénzügyi tranzakciók folytak
1998—2002. között a Nemzeti Autópálya Rt., a Vegyépszer Rt. és a Bentonút Rt. között?
32. Voltak-e jelzések Rejtő E. Tibor vezérigazgató és
Nagy Elek, a Vegyépszer tulajdonosa közötti üzleti kapcsolat ,,különleges jellegére’’ vonatkozóan?
33. A Vegyépszer esetében, amelynek útépítési tapasztalata nem volt, és amely közbeszerzési eljárás nélkül kapott megbízást autópálya építésre, volt-e lehetőség arra,
hogy az e tevékenységbe bevont alvállalkozói esetleges
fiktív számláinak befogadásával közreműködjön közpénzek nem rendeltetésszerű, törvénytelen felhasználásában?
34. Az autópálya-építésből származó közpénzek kerülhettek-e off-shore cégek közbeiktatásával az 1998—2002
közötti vezető kormánypárt érdekcsoportjaihoz?
35. Az autópálya építéséből származó pénzeket érintő
tranzakciókban játszott-e szerepet a Töröcskei Istvánhoz
kötődő Equilor Rt., amelynek főkönyvelője Simicska
Lajos felesége volt?
36. Milyen állami projektekben vettek részt a Járai
Zsigmond és Auth Henrik által korábban vezetett bankok
az Orbán-kormány idején?
37. Milyen együttműködés alakult ki Demeter Ervin, a
FIDESZ — Magyar Polgári Szövetség országgyűlési képviselője és a Magyar Nemzet című napilap között a K & H
brókerbotrány kapcsán tendenciózusan összegyűjtött,
gyakran tudatosan eltorzított ,,információk’’ szelektív kiszivárogtatásával? Milyen tények támasztják alá azon források hitelességét, amelyekre a Magyar Nemzet és
Demeter Ervin egybehangolt fellépéseik során tényként
hivatkoztak?
38. Egy közelmúltban kiszivárgott vizsgálati anyag
,,Attila nagy barátjának’’ nevezi Mile Csabát. Ez a név
szerepel Kulcsár ún. szűkebb VIP-listáján is. Ugyanaz a
személy-e ez a Mile Csaba, aki a korábbi X Vision Animációs és Szoftverfejlesztő Kft. társtulajdonosa volt, együtt a
korábban különösen nagy értékű csalás elkövetésével meggyanúsított Tóth Béla, FIDESZ közeli vállalkozóval, egykori FIDESZ-kampánymenedzserrel, az Energol bűnügy
egyik főszereplőjével?
39. Ugyanaz a kihallgatási anyag megemlíti még a
Kulcsár szűkebb VIP-listáján ugyancsak szereplő Buruzs
Attilát. Azonos-e ő azzal, aki a 2001-ben különösen nagy
vagyoni kárt okozó hűtlen kezeléssel gyanúsított Dobos
Ferenc, az FKgP Borsod-Abaúj-Zemplén megyei elnöke
által tulajdonolt Északtej Rt. igazgatóságában foglalt
helyet? Megfelel-e a valóságnak a sosem cáfolt lapjelentés,
amely szerint Buruzs Attila jelentette a cégnél a bankszféra
felé a fideszes kapcsolatot? Azonos-e a VIP-listán szereplő
Buruzs Attila, a Kingsloke Company Limited nassaui
(Bahama) off-shore cég magyarországi képviselőjével? Ha
azonos vele, milyen tevékenységet folytat az általa kép
viselt off-shore cég, volt-e együttműködése a K & H
Equitis-sel, illetve annak ügyfeleivel?
40. Megfelel-e a valóságnak az a napvilágot látott feltételezés, hogy a PSZÁF vezetése már két évvel a brókerbotrány előtt tudta, hogy a K & H Equitis-nél valótlan
számlakivonatokat adnak ki? Ha ez igaz, miért nem tett
büntető feljelentést?
41. Igaz-e továbbá, hogy PSZÁF már 2003 áprilisában
a Pannonplast-vizsgálat során tudomást szerzett bizonyos
szabálytalanságokról, és értesült arról is, hogy a brókerbotrányban meggyanúsított két szír férfi nagy összegű pénzt
vesz fel; ennek ellenére nem tett feljelentést az ORFK-n?
42. Mi az oka ennek és mivel magyarázható az, hogy a
felügyelet nem tett azonnal bejelentést a Gazdasági és
Közlekedési Minisztériumnak az ÁAK Rt. számláin észlelt
kb. 13 milliárd forintos szabálytalan pénzmozgásról?
43. Megfelel-e a valóságnak az, hogy három nappal
Szász Károly, PSZÁF-elnököt ért támadás előtt többórás
megbeszélésre került sor Szász továbbá Varga Mihály, volt
pénzügyminiszter, valamint Wermeser Zsolt és Nemescsói
András vezető PSZÁF-munkatársak között? Lehetett-e
köze ennek a szokatlanul hosszú tárgyalásnak a Pannonplast-ügyben bekövetkezett PSZÁF-álláspont változáshoz? Készült-e magnófelvétel Kulcsár Attilának a
Pannonplast-ügyben a PSZÁF-nál folytatott tárgyalásairól, és eljutott-e ez a hatóságokhoz?
44. Megfelel-e a valóságnak ezek után az a feltételezés,
hogy saját törvényi ellenőrzési feladatai helyett, a Szász
Károly vezetése alatt álló PSZÁF a jelenlegi ellenzék
politikai utasításait hajtja végre?
45. Miért akadályozta hetekig az ügyészség Kulcsár
Attilán kívül, további gyanúsítottak meghallgatását és őrizetbe vételét?
46. Hogyan történhetett, hogy amikor a rendőrség helyett az ügyészség hallgatott ki tanút az ügyben, és a tanú
vallomása azonnal nyilvánosságra került? Vontak-e ezért
valakit felelősségre?
47. Kapott-e az ügyészség vagy a rendőrség utasítást
Polt Péter legfőbb ügyésztől a nyomozás során?
48. Egyetértett-e az ügyészség a rendőrségi nyomozás
tervezésével és menetével?
49. Kivizsgálta-e Polt Péter legfőbb ügyész azt a vádat,
amely szerint a Fővárosi Főügyészség illetékes ügyésze a
Kulcsár-ügyre vonatkozó adatokat is közölt a bróker egyik
barátnőjével, aki ezeket az információkat haladéktalanul
továbbította az érintetthez?
50. Hozzájárulhatott-e az ügyben eljáró ügyész eme
eljárása Kulcsár Attila külföldre távozásához?
51. Jóváhagyta-e Polt Péter legfőbb ügyész azt, hogy az
érintett ügyész kollégái sajtóértekezletükön Kulcsár és barátnője lehallgatott beszélgetéseit ismertessék kollégájuk
vétlenségének bizonyítására? Tudta-e a legfőbb ügyész,
hogy ezt a lehallgatást végző szervekkel való egyeztetés
nélkül végezték? Tudja-e, hogy a szöveg ismertetése
tendenciózus volt, kimaradt belőle az a Kulcsárnak adott
információ, hogy pénzmosással is vádolhatják?
52. Megengedhetőnek tartja-e a legfőbb ügyész az említett hangfelvétel teljes szövegének nyilvánosságra hozatalát?
53. Volt-e korábban off-shore cégekkel kapcsolata
Szász Károlynak? Ha igen, melyek ezek, és kik állnak
mögöttük.
54. Ki adott át banktitkokat képező információkat a
Magyar Nemzetnek? Volt-e szerepe ebben a PSZÁF vezetőinek?
55. Mely Fidesz-közeli cégek voltak üzleti kapcsolatban
a K & H és az Inter-Európa Bankkal?
56. Milyen személyes kapcsolat volt Járai Zsigmond
— aki a K & H egyik jogelődjének igazgatója volt — és a
bank jelenlegi vezetése között?
57. Helytállóak-e azok az értesülések, melyek szerint az
ügyletekről a PSZÁF tudomással bírt, ennek ellenére nem
tett semmit az ügyben?
58. Helytállóak-e azok az értesülések, melyek szerint
Járai Zsigmond pénzügyminiszter tudott ezekről az ügyekről, ennek ellenére nem tett semmit az ügyben?
59. Igaz-e, hogy a pénzfelvételekre vonatkozó információkat a PSZÁF szivárogtatta ki a FIDESZ-nek?
60. Kaphatott-e információt Pintér Sándor a rendőrséget irányító miniszterként a banknál folyó szabálytalanságokról és bűncselekményekről?
61. Mit tett Pintér Sándor belügyminiszter vagy az általa irányított rendőrség az ügy felderítése érdekében?
Közpénzek a Pannonplast Rt.-ben. Az Állami Autópálya
Kezelő Rt. és a Nemzeti Autópálya Rt. érintettsége.
62. Miként fordulhatott elő, hogy a 100 százalékban
állami tulajdonban lévő Állami Autópálya Kezelő Rt.
(a továbbiakban: ÁAK Rt.) 13 milliárdját egy tavalyi, a
PSZÁF által kiszabott bírság óta kétes hírűnek nevezhető
brókercégnek adta át?
63. Miért rendelkezett úgy László Csaba pénzügyminiszter, hogy az ÁAK Rt. több milliárd forintot kapjon?
64. Mennyi pénzt utalt át összesen az ÁAK Rt. a K & H
csoport tagjaihoz?
65. Milyen dátummal és milyen jogcímen történtek az
átutalások?
66. Kik játszottak szerepet abban, hogy a K & H
Equitieshez 13 milliárd forintnyi közpénz került? Miért
tagadta a Medgyessy-kormány szóvivője, hogy állami
szereplője is van a Pannonplast-részvényvásárlásnak?
67. Hogyan lehetséges, hogy közbeszerzés nélkül kötöttek egy ekkora nagyságrendű vagyonkezelési szerződést?
68. Hogyan dönthetett egy személyben ekkora összegről az akkor frissen kinevezett, de azóta leváltott vezérigazgató?
69. Megfelel-e a valóságnak, hogy az ÁAK Rt. igazgatótanácsában és felügyelő bizottságában senki nem tudott
a 13 milliárd forint sorsáról?
70. Végeztek-e az állami cégek kockázatbecslést az
állami források kihelyezése előtt?
71. Az állami szektorból származó pénzeszközökből
összesen mennyit fektettek a brókercégek részvényekbe,
illetve más típusú befektetésekbe?
72. Milyen dátummal és mennyi pénzt kapott vissza az
ÁAK Rt.?
73. Miként fordulhatott elő, hogy ilyen nagy kockázat
ilyen kevés hozammal járt, vagy esetleg mások kerestek a
közpénzek megforgatásán?
74. Érte-e veszteség az állami vállalatokat ezekből a
hitelezési akciókból, illetve feladataik ellátásában lassította-e, gátolta-e őket a kihelyezett pénzeszközök rendelkezésre nem állása?
75. Miért egy külső kereskedelmi bank volt a tranzakció
részese?
76. Van-e összefüggés e tranzakció, illetve azon tény
között, hogy éppen a K & H Bank képviselője került a
kormányváltás után az ÁAK Rt. igazgatótanácsának egyik
székébe?
77. Kik szorgalmazták Gáldi György delegálását az
ÁAK Rt. igazgatótanácsába?
78. Történt-e felelősségre vonás, illetve büntetőjogi feljelentés amiatt, hogy az ÁAK Rt. visszadátumozott szerződés alapján vett részt a K & H Equities-nél történt tranzakcióban?
79. Végzett-e vizsgálatot a Gazdasági Minisztérium és
az milyen eredménnyel járt?
80. Milyen megállapításra jutott az ÁAK Rt. igazgatósága abban, a tárca által elrendelt, a minisztériumit kiegészítő ellenőrzésben, amelynek célja az ÁAK Rt. és a K & H
Equities közötti szerződések körülményeinek és az ezek
keretében megvalósult pénzügyi tranzakcióknak a tisztázása volt?
81. Indított-e a Nemzeti Autópálya (NA) Rt. vizsgálatot annak kiderítésére, hogy miként fektette be az ÁAK Rt.
azt a 13 milliárd forintot, amelyet csak egy elkülönített
bankszámlán tarthatott volna, és csak föld, illetve informatikai berendezések vásárlására fordíthatta volna kamataival együtt?
82. Beleszóltak-e az állami cégek menedzserei napi
vagy heti rendszerességgel a befektetési célú tranzakciók
részleteibe?
Kulcsár Attila, a K & H Equities és a K & H Bank vezetőinek közreműködése a több mint 10 milliárd forint összegű
sikkasztásban.
83. Mit tartalmaz a K & H Bank belső vizsgálata?
Mikortól és meddig folyt a revízió? Milyen szabálytalanságokat állapított meg?
84. Összefüggésben vannak-e a K & H Banknál történt
lemondások, illetve felmentések a brókerbotránnyal?
85. Mit takar a belső vizsgálat azon megállapítása, mely
szerint mind a Pannonplast részvénycsomagot összegyűjtő
befektetők, mind a papírokat megvásárló kft.-k, mind
pedig az ügyletet közvetetten finanszírozó ÁAK Rt. kapcsolatba hozható Kulcsár Attilával, a K & H Equities vezetőjével?
86. Milyen technikai gyűjtőszámlát használt Kulcsár
Attila? 87. Ki használhatta még ezt a számlát rajta kívül?
88. Mi volt a számla létrehozásának eredeti célja?
89. Összefüggésben volt-e ez a cél a bankfúzió sikeres
lebonyolításával?
90. Ki (melyik bankvezető) rendelkezett a számla létrehozásáról?
91. A bankfúzió lebonyolítását követően milyen hosszú
ideig kellett még élnie a gyűjtőszámlának?
92. Ki volt a felelős a gyűjtőszámlán történő pénzmozgások előzetes engedélyezéséért, illetve utólagos ellenőrzéséért?
93. Kulcsár indíthatott-e önállóan tranzakciókat a
bankközi elszámolási rendszerben?
94. Kellett-e még valaki másnak az aláírása/jóváhagyása ehhez?
95. Működött-e a K & H Equities brókerházon belül
kontrolling (belső ellenőrzés) részleg?
96. A K & H Equities brókerház kontrolling részlege
milyen tartalmú kimutatásokat készített el havi vagy más
rendszerességgel?
97. A K & H Equities brókerház kontrolling részlege
készített-e havi vagy más rendszerességgel kimutatást az
ügyfelek összesített számlaegyenlegéről az informatikai
rendszer adatai alapján (összesen mekkora az értéke az
összes ügyfél összes értékpapír-számláján nyilvántartott
befektetéseknek)?
98. A K & H Equities brókerház kontrolling részlege
készített-e havi vagy más rendszerességgel kimutatást az
ügyfelek összesített számlaegyenlegéről a kibocsátott ügyfélértesítők (számlakimutatások) adatai alapján?
99. Megtörtént-e a brókerház ügyfelei összesített számlaegyenlegének egyeztetése a számlakimutatásokban szereplő összesített számlaegyenleggel?
100. Ki (melyik bankvezető) volt a felelős az összesített
számlaegyenlegek összehasonlításáért?
101. Mely cégek vettek részt korábban is az akciókban?
VIP-lista, Kulcsár Attila politikai kapcsolatai, Tóth András államtitkár, a Nemzetbiztonsági Hivatal és a rendőrség
magatartása az ügyek során.
102. Kik voltak VIP-részvényesek a K & H Equitiesnél?
103. Milyen kapcsolatban áll a Magyar Köztársaság belügyminisztere vagy közeli hozzátartozója a K & H Bankcsoporttal, vagy Kulcsár Attila gyanúsítottal?
104. A Kormány és az Országgyűlés tagjai közül áll vagy
állt-e bárki üzleti kapcsolatban Kulcsár Attilával?
105. Milyen adatok alapján tett feljelentést a Nemzetbiztonsági Hivatal (a továbbiakban: NBH) július 7-én a
K & H brókercégével szemben a Szervezett Bűnözés Elleni Igazgatóságnál?
106. Mikor került Kulcsár Attila a szakszolgálat látókörébe?
107. Mióta és milyen eszközökkel folytatott vizsgálatot
az NBH a brókercéggel, illetve Kulcsár Attilával szemben?
108. Amennyiben a bróker a szakszolgálat látókörébe
került, miért Tóth András államtitkár fogadta a műveleti
eljárás alatt álló Kulcsár Attilát, és vajon miért nem az erre
kinevezett személy?
109. Milyen körülmények között, hol és milyen formában történt a meghallgatás?
110. Miről tájékoztatta Tóth Andrást, a Miniszterelnöki Hivatal politikai államtitkárát Kulcsár Attila?
111. Milyen politikai vonatkozásait tárta fel az ügynek?
112. Tett-e említést pénzmosásról? 113. Megnevezett-e segítőket (társakat)?
114. Készített-e feljegyzést Kulcsár Attila, és megkapta-e
azt Tóth András államtitkár?
115. Mit tartalmaz az állítólagos feljegyzés? 116. Ki(ke)t tájékoztatott Tóth András a Miniszterelnöki Hivatal politikai államtitkára a Kulcsár Attilával
folytatott ,,beszélgetésről’’?
117. Ki állíttatott ki Kulcsár Attila részére belépőt a
Miniszterelnöki Hivatalba, és kinek a referenciája alapján
került kapcsolatba a bróker a Miniszterelnöki Hivatallal?
118. Állt-e munkajogi vagy egyéb jellegű jogviszonyban
Kulcsár Attilával a Miniszterelnöki Hivatal? Történt-e
bármilyen kifizetés Kulcsár Attila részére?
119. Hányszor járt Kulcsár Attila a Miniszterelnöki
Hivatalban, kikkel találkozott és miről tárgyalt?
120. Hogyan fordulhatott elő, hogy a brókerbotrány
akkor még egyetlen gyanúsítottja külföldre menekült az
eljárás elől?
121. Kit terhel a felelősség azért, hogy a gyanúsított
szabadon elhagyhatta az országot?
122. Történt-e már ezért bármilyen felelősségre vonás? 123. Az elhangzott információk birtokában Tóth András miért nem kezdeményezte Kulcsár Attila előzetes letartóztatását?
124. Mi az oka annak, hogy a Pannonplast-ügyet csak
később vonta össze a rendőrség a K & H Equities-nél elkövetett sikkasztás-sorozattal?
125. Mely off-shore cégek vettek részt a részvényvásárlási tranzakciókban?
126. A rejtélyes off-shore cégek mögött milyen üzleti
csoportok állnak?
127. Mely cégek és mely magánszemélyek tulajdonosai
a Pannonplastnak?
128. Voltak-e a tranzakciókban részt vevő magánszemélyeknek az elmúlt évek során párhuzamosan (szinkronban) végrehajtott, azonos részvények vásárlására irányuló törekvései?
129. Miért állította korábban a nyomozás egyik vezetője, hogy a Pannonplast-ügy és a K & H Equitis-nél feltárt
visszaélések között az egyetlen kapcsolódó pont, hogy a
Pannonplast-részvények felvásárlásában érintett ÁAK Rt.
is a K & H Equities ügyfele volt?
Politikai, gazdasági és személyi összefonódások a sikkasztás és a pénzmosás keretében.
130. Milyen üzleti kapcsolatrendszerrel rendelkeznek
az Inter-Európa Bank pénzmosásgyanús tranzakcióit végrehajtó személyek? Milyen méretű az összefonódás az említett személyek, illetve a K & H Equities kiemelt ügyfélköre és a Pannonplast tulajdonosai között?
131. A K & H Equities, a K & H Bank és az InterEurópa Bank felső vezetésének és közvetlen hozzátartozóiknak milyen közös vállalkozásaik vannak?
132. Milyen méretű az összefonódás? Hol biztosítanak
egymás hozzátartozói részére menedzseri pozíciókat?
133. A K & H Equitiesnek, a K & H Banknak és az
Inter-Európa Banknak milyen az üzleti kapcsolatrendszere a Magyar Állammal?
134. Milyen állami projektekben vettek részt eddig,
illetve vesznek részt jelenleg akár finanszírozói, akár tanácsadói minőségben?
135. A K & H Equitiesnek, a K & H Banknak és az
Inter-Európa Banknak vannak-e közös hitelkihelyezései?
136. Igaz-e a PSZÁF azon észrevétele, hogy a K & H
többször is tudatosan félrevezette a felügyeletet az elmúlt
évek vizsgálatai során?
137. Valós-e pénzintézet azon megállapítása, hogy a
bank és brókercége ugyan számtalan esetben jelezte a
pénzmosás gyanúját, de az ORFK pénzmosási ügyekkel
foglalkozó részlege egyetlen egy esetben sem igazolt vissza
bűncselekmény alapos gyanújára utaló adatot?
138. Mely pénzintézeteknél történt rendőrségi vizsgálat az elmúlt 6 év során pénzmosásgyanús tranzakciók
bejelentése kapcsán? Kik (cégek illetve magánszemélyek)
voltak az érintettek ezekben a rendőrségi vizsgálatokban?
139. Kimutatható-e üzleti összefonódás az elmúlt 5 év
rendőrségi vizsgálatai kapcsán érintett cégek és magánszemélyek, illetve a K & H Equities kiemelt ügyfélköre között?
140. Kimutatható-e üzleti összefonódás az elmúlt 5 év
rendőrségi vizsgálatai kapcsán érintett cégek és magánszemélyek, illetve a Pannonplast tulajdonosi köre között?
141. Milyen időpontban (mettől meddig) volt Mészáros
János a K & H Bank corporate finance igazgatója?
142. Mióta tart fenn Mészáros János személyes kapcsolatot Medgyessy Péterrel? Milyen mélységű ez a személyes
kapcsolat, adtak-e kölcsönösen üzleti, pénzügyi vagy befektetési tanácsokat egymásnak? Milyen rendszerességgel
találkoztak az elmúlt években?
143. Mióta tart fenn Mészáros János személyes kapcsolatot László Csabával? Milyen mélységű ez a személyes
kapcsolat, adtak-e kölcsönösen üzleti, pénzügyi vagy befektetési tanácsokat egymásnak? Milyen rendszerességgel
találkoztak az elmúlt években?
144. Abban az időszakban, amikor Mészáros János és
László Csaba egyaránt a K & H Bank felső vezetéséhez
tartozott, voltak-e közös szakmai feladataik? Mi volt ezeknek a szakmai feladatoknak a tartalma?
145. Tudott-e László Csaba a Britton Kft. megalapításáról, tevékenységéről, Mészáros Jánosnak a kft.-ben tulajdonosként való megjelenéséről?
146. Tudott-e László Csaba az állami cégek és a Britton
Kft. üzleti tranzakcióiról, az állami forrásoknak a Britton
Kft.-hez történő kihelyezéséről?
147. László Csaba gyakorolt-e befolyást volt munkáltatója, a K & H Bank állami projektekbe való bevonására, a
pénzintézet hitelkihelyezéssel kapcsolatos vagy egyéb döntéseire, amióta kormányzati pozícióban van?
148. Igaz-e, hogy 2000. május 9-től Zhang Man Xin és
három társa gyanús körülmények között, több részletben,
több mint 900 millió forintot utalnak át az Inter-Európa
Banktól?
149. Igaz-e, hogy 2000. július 8-tól Abdo Mahmoud és
El Abed Hassan nevű személyek gyanús körülmények
között, több részletben, készpénzben, 6,2 milliárd forintot
vettek fel az Inter-Európa Bank pénztárából?
150. Helytálló-e a gyanú, hogy ez az összeg a K & H
Equities-nél történt pénzügyi manipulációkból származik,
és a Montrade nevű off-shore cég utalta át?
151. Igaz-e, hogy 2003 júniusától, a PSZÁF által feltárt
Pannonplast-ügy kirobbanásától kezdve a gyanús banki
átutalások és pénzfelvételek ritkultak?
152. Tett-e bejelentést a pénzintézet a pénzmosásgyanús ügyletek kapcsán?
A 292/2002. (XII. 27.) Korm. rendelet hatálybalépését
megelőző államigazgatási és politikai egyeztetés.
153. Melyik minisztérium és mikor készítette el a
292/2002. (XII. 27.) Korm. rendelet tervezetét?
154. Mi volt a tervezet eredeti szövege? 155. Mikor küldték tárcák közötti egyeztetésre a javaslatot?
156. Mely szervezetek adtak írásos véleményt a javaslatról? Mit tartalmaztak a vélemények?
157. Mikor tárgyalta a közigazgatási államtitkári értekezlet az előterjesztést? Volt-e vita az értekezleten?
Ha igen: mi volt a tartalma?
158. Mikor tárgyalta a Kormány az előterjesztést?
Volt-e vita a kormányülésen? Ha igen, mi volt a tartalma?
159. Milyen arányban szavazta meg a Kormány az előterjesztést?
160. Mi volt a Magyar Nemzeti Bank véleménye a
292/2002. (XII. 27.) Korm. rendelet tervezetéről? Mit vettek figyelembe az MNB véleményéből? Mit nem vettek
figyelembe az MNB véleményéből?
161. Mi volt a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének a véleménye a 292/2002. (XII. 27.) Korm. rendelet
tervezetéről? Mit vettek figyelembe az PSZÁF véleményéből? Mit nem vettek figyelembe a PSZÁF véleményéből?
162. Mi volt a Gazdasági Minisztérium véleménye a
292/2002. (XII. 27.) Korm. rendelet tervezetéről? Mit vettek figyelembe a Gazdasági Minisztérium véleményéből?
Mit nem vettek figyelembe a Gazdasági Minisztérium véleményéből?
163. Mi volt az Igazságügyi Minisztérium véleménye a
292/2002. (XII. 27.) Korm. rendelet tervezetéről? Mit vet
tek figyelembe az IM véleményéből? Mit nem vettek figyelembe az IM véleményéből?
164. Mi volt a Miniszterelnöki Hivatal véleménye a
292/2002. (XII. 27.) Korm. rendelet tervezetéről? Mit vettek figyelembe a MeH véleményéből? Mit nem vettek
figyelembe a MeH véleményéből?
165. Mi volt a Belügyminisztérium véleménye a
292/2002. (XII. 27.) Korm. rendelet tervezetéről? Mit vettek figyelembe a BM véleményéből? Mit nem vettek figyelembe a BM véleményéből?
166. Készült-e jegyzőkönyv, illetve hangfelvétel a Kormány azon üléséről, amikor elfogadták a később 292/2002.
(XII. 27.) számon kihirdetett kormányrendeletet?
167. Kikérte-e már a rendőrség ezen jegyzőkönyvet és
hangszalagot a K & H Equities kapcsán folytatott nyomozáshoz?
168. Megküldték-e már a rendőrségnek ezen jegyzőkönyvet és hangszalagot a K & H Equities kapcsán folytatott nyomozáshoz?
Politikai nyomásgyakorlás a vizsgálatot végző független
intézményekkel szemben.
169. Miként fordulhatott elő, hogy a pénzfelvételeket
végrehajtó személyek egyike külföldre távozzon? Kit terhel ezért a felelősség?
170. Hogyan fordulhatott elő, hogy a rendőrség példa
nélküli módon sajtótájékoztatón figyelmezteti a sokmilliárdos pénzmosás vélelmezhető gyanúsítottjait, hogy
meggyanúsításuk várható, ezzel felkínálva nekik a lehetőséget a szökésre?
171. Hogyan fordulhatott elő, hogy a rendőrség ugyanezen hibát megismételve sajtótájékoztatón jelenti be, hogy
ismeri a pénzmosási ügylet kedvezményezetti körét, akik
meggyanúsítása várható?
172. Hogy történhetett meg az, hogy a nyomozást végző
rendőrök súlyos szakmai hibák sorozatát követték el az
eljárás során?
173. Hogyan tudja a továbbiakban garantálni a rendőrség, hogy a K & H-ügy és az Inter-Európa Bank-ügy
gyanúsítottjai ne szökjenek külföldre?
174. Mit állapított meg az Inter-Európa Banknál folytatott pénzügyi felügyeleti célvizsgálat?
175. Hogyan fordulhatott elő, hogy Kulcsár Attila sikkasztott pénzét elsősorban Medgyessy Péter bankjában
mosták tisztára?
176. Milyen felelősség terheli Medgyessy Péter miniszterelnököt a bankelnöki tevékenysége idején elkövetett
pénzmosási esetekkel kapcsolatban? Kizárható-e a hatályos jogszabályok alapján Medgyessy Péter felelőssége?
177. Milyen személyes kapcsolatot tartott fenn
Medgyessy Péter az Inter-Európa Bank felső vezetésével a
pénzintézetből történt távozása óta?
178. Medgyessy Péter gyakorolt-e befolyást volt munkáltatója, az Inter-Európa Bank állami projektekbe való
bevonására, a pénzintézet hitelkihelyezéssel kapcsolatos
vagy egyéb döntéseire, amióta kormányzati pozícióban
van?
179. Milyen állami projektekben való közreműködésre
kapott megbízást az Inter-Európa Bank a kormányváltás
óta? Milyen állami projektekben való részvétel tekintetében vannak folyamatban tárgyalások az Inter-Európa
Bankkal jelenleg?
180. Milyen állami projektekben való közreműködésre
kapott megbízást a K & H Bank a kormányváltás óta?
Milyen állami projektekben való részvétel tekintetében
vannak folyamatban tárgyalások a K & H Bankkal jelenleg?
181. Nem tekinthető-e összeférhetetlennek az, hogy
Medgyessy Péter a bankelnöki tevékenysége idején elkövetett bűncselekmény-gyanús esetek kivizsgálását hatalmi
eszközökkel akadályozza a PSZÁF elnökére gyakorolt
nyomásgyakorlással?
182. Milyen jogszabály (felhatalmazása) alapján indított vizsgálatot a Pénzügyminisztérium a PSZÁF-nél, és
pontosan mire terjedhet ki ez a minisztériumi vizsgálat?
183. Ameddig semmiféle vizsgálatot nem folytattak le a
PSZÁF tevékenységével kapcsolatban és semmi konkrétum nem támasztja alá azt, hogy mulasztást követett el a
Felügyelet, milyen alapon vethető fel a PSZÁF elnökének
felelőssége?
184. Biztosítja-e a kormányzat a Pénzügyi Szervezetek
Állami Felügyeletének a politikai befolyástól mentes működéséhez szükséges feltételeket?
III. A vizsgálóbizottság maga határozza meg eljárási
rendjét és vizsgálati módszereit.
IV. A vizsgálóbizottság tevékenységéről jelentést készít,
melynek tartalmaznia kell
a) a bizottság feladatát; b) a bizottság által meghatározott eljárási rendet és
vizsgálati módszereket;
c) a bizottság ténybeli és jogi megállapításait; d) annak bemutatását, hogy megállapításait milyen bizonyítékokra alapította;
e) a vizsgálat által érintett szerv(ek) vagy személy(ek)
észrevételeit a lefolytatott vizsgálat módszereire és megállapításaira vonatkozóan;
f) javaslatot az esetlegesen szükséges intézkedésekre. V. A vizsgálóbizottság 8 tagból áll, tagjai országgyűlési
képviselők. A tagokra a képviselőcsoportok vezetői tesznek ajánlást az alábbiak szerint:
Fidesz-Magyar Polgári Szövetség 3
MSZP 3
MDF 1
SZDSZ 1
VI. A bizottság tagjának csak az az országgyűlési képviselő választható meg, aki tekintetében elvégezték a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvényben meghatározott ,,C’’ típusú nemzetbiztonsági
ellenőrzést.
VII. A bizottság elnökének, alelnökének és tagjainak
megválasztására a képviselőcsoportok vezetőinek javaslata alapján a Házbizottság terjeszt elő javaslatot az
Országgyűlésnek, amelyről az vita nélkül határoz. A bizottság elnökére az ellenzéki, alelnökére a kormánypárti képviselőcsoportok a bizottsági tagságra jelöltek köréből terjesztenek elő javaslatot.
VIII. A bizottság megbízatása kiterjed minden, az
e határozat I. valamint II. 1—123. pontjait érintő vizsgálatra, és az ennek alapján szükséges intézkedésekre, vonatkozó javaslattételre. A bizottság a munkája során a feladatával összefüggésben meghallgatásokat tarthat, iratokat
kérhet be. A kért adatokat mindenki köteles a bizottság
rendelkezésére bocsátani, illetőleg köteles a bizottság előtt
megjelenni.
A bizottság a feladatköréhez tartozó ügyekben jogosult
megismerni az államtitokról és a szolgálati titokról szóló
1995. évi LXV. törvény mellékletében az általános adatfajták körében a 13.,16., 17., 18., 19., 24. pontokban jelzett
adatfajtákat, a különös adatfajták körében a (Belügyminisztérium Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálata)
30/A. (Rendőrség), 45., 46., 46/A., 46/B., 54., 55. (Nemzetbiztonsági Szolgálatok), 98., 99., 100., 101., 104., 106., 108.,
109., 110., 112., 113., 115., 116., 117., 118. (Szervezett
Bűnözés Elleni Koordinációs Központ), 150. pontjaiban
jelzett adatfajtákat.
IX. A bizottság feladatának ellátásához szakértőket
vehet igénybe. Működésének költségeit az Országgyűlés
fedezi költségvetéséből.
X. A bizottság megbízatása a bizottság megalakulásától
számított hat hónapig tart.
Mandur László s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
13/2003. (II. 12.) FVM rendelete a marhahús és marhahús-készítmények kötelező címkézéséről.
Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
(a továbbiakban: Áeü.) 45. §-a 11. pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § E rendelet szabályozza a marhahús és marhahús-készítmények egyedi, címkézéssel történő jelölését és nyilvántartásba vételét.
2. § 1. Vágómarha: a vágásra vagy egyéb felhasználásra (tenyésztésre, tejtermelésre) tartott, de kizárólag vágás céljából
értékesített szarvasmarha (fajtától és nemtől függetlenül).
2. Marhahús: a vágás során kitermelt zsigerek nélküli
olyan csontos fél test, amely tartalmazza a benne lévő inakkal
és hártyákkal, valamint zsiradékkal együtt a teljes izomzatot,
friss állapotban, fagyasztott vagy hűtött formában.
3. Vágás: a vágómarha leölése, a bőr és belsőségek eltávolítása, valamint bontása során nyert fél testek elsődleges
darabolása (negyed test).
4. Darabolás: a levágott marhatestek elsődleges darabolását (negyed test) követő további bontási és darabolási
tevékenység, beleértve az ipari és kereskedelmi célú testtáji
bontást is.
5. Darált hús: olyan marhahús, amelyet apró darabokra
vagdaltak vagy spirálcsavaros húsdarálón ledaráltak.
6. Marhahús-készítmény: olyan marhahúsból készült
termék, amelyet marhahúsból vagy marhahús felhasználá
sával állítottak elő, és amelyet olyan kezelés alá vontak,
amely után a termék a vágási felületen már nem rendelkezik a nyers hús jellemzőivel.
7. Előkészített hús: a bontott, darabolt húsrészek további feldolgozásából származó olyan termék, amelynek előállítása során (szeletelés, kockázás, darálás fűszerekkel és
egyéb adalékokkal) a friss hús jellege megmarad.
8. Egyedi darab: egy azonos vágómarhából nyert húsrész.
9. Tétel: több, azonos helyen és napon levágott vagy
feldolgozott, darabolt szarvasmarha egyedi darabjaiból
összeállított kereskedelmi értékesítésre szánt egybecsomagolt vagy összekevert húsrészek összessége, beleértve a
darált húst is.
10. Címkézés: a fogyasztó tájékoztatását szolgáló, az
egyedi darab marhahúshoz vagy húsrészekhez (tételhez),
illetve azok csomagolásához csatolt jelzés. Az előre nem
csomagolt terméken e jelzést írásban vagy egyéb látható
formában kell elhelyezni.
3. § (1) A marhahús-termelés és kereskedelem minden szakaszában biztosítani kell a marhahús és marhahús-készítmények származásával, eredetével és nyomon követhetőségével kapcsolatos adatok feltüntetését, valamint ezek
nyilvántartásba vételét.
(2) A marhahúst előállító és a vágást előkészítő, valamint kis- és nagykereskedelmi tevékenységet végző személyek kötelesek a terméken a marhahús- és marhahúskészítmények származására, vágására, darabolására, darálására vonatkozó adatokat címkézéssel feltüntetni, és
ennek költségeit viselni.
(3) A címkézésnél alkalmazni kell a szarvasmarha-fajok
egyedeinek Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszere (ENAR) nyilvántartási számát.
Név Kiszerelés (4) A marhahús és marhahús-készítmények címkézése
részletes előírásait az 1. számú melléklet tartalmazza.
4. § (1) A 3. § (2) bekezdése szerinti tevékenységet végző
személyek kötelesek nyilvántartani a címkézés adatait.
(2) A nyilvántartás adatait két évig meg kell őrizni, és az
illetékes hatósági állatorvos felhívására be kell mutatni.
5. § (1) Marhahús és marhahús-készítmény — a (2) bekezdésben foglalt országok kivételével — csak a 2. számú mellékletben előírt címkézéssel hozható be az ország területére.
(2) Az Európai Unióhoz nem tartozó országokból importált olyan marhahús és marhahús-készítmény esetében,
amelyről a 2. számú mellékletben felsorolt összes adat nem
szerezhető be, a terméket a következő feliratú címkével
kell jelölni: ,,Eredet: nem EK’’, ,,Vágás helye: ......’’ (az ország megnevezése).
6. § (1) Az illetékes hatósági állatorvos jóváhagyja a tervezett címkézés tartalmi és formai leírását, valamint adatainak nyilvántartási módját, ha meggyőződik arról, hogy az
megfelel a rendeletben foglaltaknak.
(2) Azokat az (1) bekezdés szerint tervezett címkézéseket és nyilvántartásokat, amelyek félrevezető vagy nem
megfelelő adatok szolgáltatásához vezethetnek, az illetékes hatósági állatorvos nem engedélyezi.
7. § (1) Az illetékes hatósági állatorvos a nem megfelelően
címkézett marhahús és marhahús-készítmény forgalmazását és feldolgozását megtilthatja.
(2) Ha a nem, vagy nem az előírások szerint címkézett
marhahús és marhahús-készítmény az állategészségügyi és
élelmiszer-higiéniai jogszabályi előírásoknak egyébként
megfelel, az illetékes hatósági állatorvos elrendelheti a
termék címkézését, illetve újracímkézését, vagy engedélyezheti a húskészítménybe történő bedolgozását.
8. § Ha az illetékes hatósági állatorvos az ellenőrzése során
megállapítja, hogy a címkén feltüntetett adatok megtévesztők, vagy az adatokat tévesen tüntették fel, elrendeli a
marhahús vagy marhahús-készítmény forgalomból való kivonását és megsemmisítését, egyidejűleg az illetékes megyei (fővárosi) állategészségügyi és élelmiszer-ellenőrzési
állomásnál (a továbbiakban: állomás) eljárás lefolytatását
kezdeményezi.
9. § (1) Ha a 3. § (2) bekezdés szerinti tevékenységet végző
személy az e rendeletben foglalt címkézési és nyilvántartási
kötelezettségét bármely okból nem tartja be, az illetékes
állomás felfüggeszti a tevékenysége folytatását mindaddig,
amíg nem igazolja a követelmények teljesítését.
(2) Az állomás kezdeményezi a kötelezett működési
engedélyének bevonását, ha az (1) bekezdésben foglalt követelmények teljesíthetőségére nem lát esélyt.
10. § (1) Az e rendeletben előírt címkézési kötelezettség alól
felmentés nem adható.
(2) Az állomások az ellenőrzések tapasztalatairól, az
élelmiszerekről szóló külön jogszabályokban foglaltak
alapján tájékoztatják az élelmiszer-ellenőrző hatóságokat.
11. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba,
rendelkezéseit azonban a kihirdetése napjától számított
60. naptól kötelező alkalmazni. A rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról
szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján hatályát veszti.
(2) E rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban szabályozási körében az Európai Közösségek következő jogszabályaival
összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási
rendszerének létrehozásáról, valamint a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, továbbá a 820/97/EK tanácsi
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1760/2000/EK
európai parlamenti és tanácsi rendeletének II. címe;
b) a Bizottság 1825/2000/EK rendelete az
1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a
marhahús és marhahústermékek címkézése tekintetében
történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
86/2016. (III. 17.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
Magyarország objektív nemzetközi megítélését és jó hírnevének megerősítését, illetve a  magyar kultúra
és tudomány legjelesebb képviselői által elért eredmények világszerte minél szélesebb körben történő
megismertetését szolgáló, elkötelezett tevékenysége elismeréseként
Sir George Radda, a  Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja, az  Oxfordi Egyetem professor emeritusa,
a  szingapúri Agency for Science, Technology and Research alelnöke, a  Biomedical Research Council elnöke,
a Magyarország Barátai Alapítvány alapító tagja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata; a magyar kultúrát nemzetközileg is elismert alkotásaival gazdagító szobrászművészete, a  világon szétszóródott
erdélyi magyarság kulturális értékeinek megőrzése, valamint anyanyelvének és hagyományainak ápolása iránt
elhivatott, sokrétű szervező tevékenysége elismeréseként
dr. Kolozsy Sándor szobrászművész részére,
a biokémia egyik legnagyobb szaktekintélyeként elért, világviszonylatban is kimagasló tudományos eredményei,
a  magyar kutatók tudományos pályájának támogatása, valamint hazánk kulturális értékeinek gazdagítása terén
kivételesen önzetlen és nagylelkű tevékenysége elismeréseként
Lajtha Ábel, a Magyar Tudományos Akadémia külső tagja, a Nathan S. Kline Institute for Psychiatric Research Center
for Neurochemistry igazgatója, a Magyarország Barátai Alapítvány alapító tagja részére,
az emigrációban élő magyarság összefogása és identitásának megőrzése terén hosszú évtizedeken át végzett,
odaadó és elkötelezett tevékenysége elismeréseként
Radda István, az Ausztriai Magyar Szervezetek Kerekasztalának alelnöke, a Magyarország Barátai Alapítvány alapító
tagja részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 tisztikeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2016. március 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
96/2007. (X. 31.) OGY határozata az államháztartásról szóló 1992. XXXVIII. törvény 22. § (2) bekezdése alapján az M6-os autópálya Dunaújváros–Szekszárd közötti szakaszának koncesszióba adására vonatkozó közbeszerzési eljárás megkezdéséhez szükséges országgyűlési felhatalmazás megadásáról.
Az Országgyűlés az államháztartásról szóló 1992. évi
XXXVIII. törvény 22. § (2) bekezdése alapján felhatalmazást ad az M6-os autópálya Dunaújváros–Szekszárd
közötti szakaszának a koncesszióról szóló 1991. évi
XVI. törvény szerinti koncesszióba adására vonatkozó, a
közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény
rendelkezéseinek megfelelően lefolytatandó közbeszerzési eljárás megindításához az alábbiak szerint:
1. A közbeszerzési eljárás ajánlatkérője és a konceszsziós szerződést kötő fél:
A Magyar Állam képviseletében a gazdasági és közlekedési miniszter jár el.
A határozatot az Országgyűlés a 2007. október 29-i ülésnapján
fogadta el.
2. A közbeszerzési eljárás és a szerződés tárgya:
Az M6-os jelű autópálya Dunaújváros (76+200 km szel
vény) és Szekszárd (141+300 km szelvény) közötti szakaszára, valamint a kapcsolódó kiszolgáló létesítmények megtervezésére, megépítésére, felújítására, üzemeltetésére, fenntartására, finanszírozására és hasznosítására vonatkozó kizárólagos koncessziós jog nyújtása a közbeszerzési eljárásban
nyertes koncesszor részére 30 év időtartamra.
3. Az Országgyűlés egyetért azzal, hogy a 2. bekezdésben meghatározott beruházás a köz- és magánszféra
együttműködésével, PPP finanszírozással valósuljon meg
azzal, hogy a közbeszerzési eljárás eredményeképpen létrejövő szerződésből származó állami kötelezettségvállalásnak a többéves fizetési kötelezettséggel járó kötelezettségvállalások nettó jelenérték számításának módszertanáról, valamint az alkalmazandó diszkonttényezőről szóló
161/2005. (VIII. 16.) Korm. rendeletnek megfelelően
számított nettó jelenértéke nem haladhatja meg a nettó
208,3 milliárd forintot.
4. A 2. bekezdésben meghatározott beruházás csak abban az esetben valósítható meg PPP finanszírozással, ha az
gazdaságosabb, mint az építés és üzemeltetés állami finanszírozással történő együttes megvalósítása.
5. Az Országgyűlés a 2. bekezdésben meghatározott
közbeszerzési eljárás eredményeképpen létrejövő, tervezett koncessziós szerződés és az ahhoz kapcsolódó közvetlen szerződés főbb tartalmi elemeit megismerte, és annak
tartalmát az alábbiak szerint hagyja jóvá:
a) A beruházás köz- és magánszféra partnerség keretein belül, építési koncesszió formájában megvalósuló beruházás, amelyben a magánszféra (koncesszor) viseli a
projekthez kapcsolódó tervezési, építési, felújítási, üzemeltetési, fenntartási és finanszírozási tevékenységekkel
járó kockázatok jelentős mértékét. A koncessziós szerződés alapján a Magyar Állam az autópálya rendelkezésre állásának és az útkezelés minőségének függvényében az
üzemeltetési időszak kezdetétől rendelkezésre állási díjat
fizet a koncesszornak. A koncesszor a Magyar Államnak a
koncesszió teljes időszaka alatt évente koncessziós díjat
köteles megfizetni.
b) A projekt keretében megépített autópálya az ideiglenes használatbavételi engedély kibocsátásának napjával
kezdődően a Magyar Állam kizárólagos tulajdonát képezi.
Az üzemeltetési időszak az ideiglenes használatbavételi
engedély kibocsátásától kezdődik, az üzemeltetés az érintett hatóságokkal kialakított együttműködési és eljárási
renddel, valamint a környezetvédelmi előírásokkal összhangban végzendő. Az autópályaszakasz az egységes
nemzeti díjszedési rendszer keretében vehető igénybe.
c) A Magyar Állam és a PPP-projektet finanszírozó
felek a koncessziós társaság bevonásával közvetlen szerződést kötnek, amelynek célja a koncessziós szerződésben
vállalt kötelezettségek teljesülésének biztosítása a közvetlen szerződésben előírt helyreállítási terv szerint, abban az
esetben is, amikor a koncesszor nem teljesíti vagy veszélyezteti a koncessziós szerződésben vállalt kötelezettségeit
és emiatt a Magyar Állam a koncessziós szerződést felmondhatná. A közvetlen szerződés a koncessziós szerződés
felhatalmazása alapján akkor alkalmazandó, ha a koncessziós szerződésben meghatározott és a közvetlen szerződés keretein belül orvosolható esemény következik be.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
15/2004. (II. 16.) GKM–IHM–OM–PM–TNM együttes rendelete.  a Gazdasági Versenyképesség Operatív Program végrehajtásában közreműködő szervezetek
kijelöléséről Az Európai Unió strukturális alapjaiból és Kohéziós
Alapjából származó támogatások hazai felhasználásáért
felelős intézményekről szóló 1/2004. (I. 5.) Korm. rendelet
20. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
a következőket rendeljük el:
1. § A gazdasági és közlekedési miniszter mint a Gazdasági Versenyképesség Operatív Program (a továbbiakban: GVOP) felügyeletéért felelős miniszter, az informatikai és hírközlési miniszterrel, a pénzügyminiszterrel, az oktatási miniszterrel és az európai integrációs ügyek koordinációjáért felelős tárca nélküli miniszterrel
a) a Regionális Támogatás Közvetítő Közhasznú Társaságot a GVOP 1. Beruházás-ösztönzési prioritás 1.1. ipari és szolgáltatói szektor versenyképességének fejlesztése
intézkedésén belül az 1.1.3. ,,Beszállítói integrátorok számának növelése és megerősítésük’’ programkomponens
végrehajtására,
b) az IT Információs Társadalom Informatikai és Távközlési Szolgáltató Közhasznú Társaságot a GVOP 4. Információs társadalom- és gazdaságfejlesztés prioritás valamennyi intézkedése végrehajtására,
c) a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságot
a GVOP 1.1.3. ,,Beszállítói integrátorok számának növelése és megerősítésük’’ komponenséhez kötődő
pályázatkezeléssel kapcsolatos feladatok kivételével a
1. Beruházás-ösztönzés prioritás intézkedéseinek végrehajtására,
d) a Magyar Vállalkozásfejlesztési Közhasznú Társaságot a Gazdasági Versenyképesség Operatív Program
2. Kis- és középvállalkozások fejlesztése prioritás valamennyi intézkedése végrehajtására,
e) a Kutatás-fejlesztési Pályázati és Kutatáshasznosítási Irodát a GVOP 3. Kutatás-fejlesztés, innováció prioritás
valamennyi intézkedése végrehajtására,
f) a Magyar Államkincstárt a GVOP megvalósításához
kapcsolódó helyszíni ellenőrzési feladatok végrehajtására,
e rendelet 4. §-ának megfelelően a strukturális alapok
közreműködő szervezeteként (a továbbiakban: SA közreműködő szervezet) jelöli ki.
2. § (1) Az 1. § a)—d) pontjaiban megjelölt SA közreműködő szervezetek kötelezettségeit a (2)—(8) bekezdések határozzák meg.
(2) Az SA közreműködő szervezet pályázatkezeléssel
kapcsolatos kötelezettségei különösen a pályázatok befo
gadása és iktatása, jogosultságának és teljességének ellenőrzése, értékelése, döntésre való előkészítése.
(3) Az SA közreműködő szervezet támogatási monitoring keretében befogadja a támogatottaktól az előrehaladási és projektfenntartási jelentéseket, valamint rögzíti a
támogatásokkal kapcsolatos adatokat a külön jogszabályban meghatározott1 Egységes Monitoring és Információs
Rendszerben. Ennek során gondoskodni köteles az adatkezelési szabályok betartásáról.
(4) Az SA közreműködő szervezet gondoskodik a közvélemény rendszeres tájékoztatásáról, ügyfélszolgálatot
működtet, továbbá a pályázatokra vonatkozó információszolgáltatás érdekében honlapot üzemeltet.
(5) Az SA közreműködő szervezet saját hatáskörben
eljár a támogatások felhasználásával kapcsolatos szabálytalanságok esetén, illetve a GVOP Irányító Hatóságnál
kezdeményezi a szükséges intézkedések megtételét.
(6) Az SA közreműködő szervezet végzi a támogatások
előzetes (döntést megelőző, szerződéskötést megelőző),
közbenső (a pénzügyi elszámolás, finanszírozás folyamatában végzett), és utólagos (a támogatott projekt pénzügyi
lezárását megelőző, a pénzügyi beszámolóhoz kapcsolódó
és a projektet lezáró) ellenőrzéseket.
(7) Az SA közreműködő szervezet rendszeresen jelentést tesz a GVOP végrehajtásához kapcsolódó közreműködői feladatok végrehajtásáról, a működéséhez szükséges
erőforrások rendelkezésre állásáról, az intézkedések előrehaladásáról, évente elkészíti az erőforrás-gazdálkodási tervet, továbbá haladéktalanul tájékoztatja a GVOP Irányító
Hatóságot az intézkedések végrehajtása során felmerülő
akadályokról.
(8) A GVOP Irányító Hatóság külön jogszabályban2 foglaltaknak megfelelően e rendelet 3. §-ának (1) bekezdésében meghatározott megállapodás keretében a pénzügyi lebonyolítással és számvitellel kapcsolatos feladatokat az 1. § b)—d) pontjaiban meghatározott SA közreműködő szervezetekre ruházza át. Ennek keretében az SA
közreműködő szervezet befogadja a kifizetés-igénylési kérelmeket, a teljesítést igazoló számlákat, a számlákhoz
kapcsolódó dokumentumokat, igazolja a teljesítést, továbbá megküldi az átutalási megbízásokat a Magyar Államkincstár részére.
1 Az Európai Unió által nyújtott egyes pénzügyi támogatások felhasználásával megvalósuló programok monitoring rendszerének kialakításáról
szóló 124/2003. (VIII. 15.) Korm. rendelet.
2 Az Európai Unió Strukturális Alapjai és a Kohéziós Alap támogatásainak fogadásához kapcsolódó pénzügyi lebonyolítási, számviteli és ellenőrzési rendszerek kialakításáról szóló 233/2003. (XII. 16.) Korm. rendelet
8. §-ának (1) bekezdése.
3. § (1) Az SA közreműködő szervezetnek a GVOP végrehajtásával kapcsolatos feladatairól, valamint azok végrehajtásáról a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium és a
közreműködői feladatok ellátásához szükséges pénzügyi
eszközöket az 5. § szerint biztosító minisztérium az SA
közreműködő szervezetekkel megállapodást köt. A GVOP
végrehajtása során alkalmazandó eljárási szabályokat a
Megállapodás mellékletét képező eljárásrend tartalmazza.
(2) A 2. §-ban meghatározott feladatok végrehajtásának
módja tekintetében, az SA közreműködő szervezet felé a
GVOP Irányító Hatóság vezetője közvetlen utasítási joggal rendelkezik.
4. § Az 1. § f) pontjában meghatározott SA közreműködő
szervezet a külön jogszabályban3 meghatározott feladatokon túl az Irányító Hatósággal kötött Megállapodás alapján részt vesz a támogatottak helyszíni ellenőrzésében.
5. § (1) A közreműködői feladatok ellátásához szükséges
pénzügyi eszközöket
a) az 1. § a), c), d) pontjaiban meghatározott SA közreműködő szervezet számára, a Beruházás-ösztönzési célelőirányzatból és a Kis- és középvállalkozói célelőirányzatból,
b) az 1. § b) pontjában meghatározott SA közreműködő szervezet számára az Informatikai és Hírközlési Minisztérium fejezetéből
kell biztosítani. (2) A 3. § szerinti Megállapodásban rögzített közreműködői feladatok ellátásához szükséges pénzügyi eszközöket az 1. § e) pontjában meghatározott SA közreműködő
szervezet számára az Oktatási Minisztérium fejezetében, a
Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal önálló cím alatt
kell biztosítani.
(3) A GVOP Irányító Hatóság a GVOP technikai segítségnyújtás előirányzatból az SA közreműködő szervezetek
számára kiegészítő forrást bocsáthat rendelkezésre.
6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép
hatályba.
3 Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 18/B. §-ának
(1) bekezdése.
(2) E rendelet alkalmazásában programkomponens: az
Európai Unió által nyújtott egyes pénzügyi támogatások
felhasználásával megvalósuló programok monitoring
rendszerének kialakításáról szóló 124/2003. (VIII. 15.)
Korm. rendelet 1. §-a (3) bekezdésének s) pontjában meghatározott intézkedésen belül az adott területhez tartozó
hasonló támogatási konstrukciók összessége.
Budapest, 2004. február 14. Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
287/2015. (VI. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Fejes Gáborné
dr. Takács Esztert 2015. július 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. június 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
19/2012. (III. 30.) HM utasítása.  a Magyar Honvédség 2012–2016. évre szóló Gyakorlatok és Kiképzési Rendezvények Programjáról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés g) pontja alapján a következő
utasítást adom ki. 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe és
közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint
a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
(2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg kiadott, a
Magyar Honvédség 2012–2016. évre szóló Gyakorlatok
és Kiképzési Rendezvények Programját (a továbbiakban:
Program) az érintettek külön kapják meg.
2. § (1) Magyarország Alaptörvénye és a határátlépéssel
járó csapatmozgások engedélyezésének kormányzati feladatairól szóló 190/2000. (XI. 14.) Korm. rendelet alapján
közjogi jóváhagyást igénylő nemzetközi katonai tevékenységek esetén azok előkészítését a jogszabályoknak, a
határátlépéssel járó csapatmozgások engedélyezésének
előkészítéséről szóló 32/2001. (HK 9.) HM utasításnak és a
Program rendelkezéseinek megfelelően kell megkezdeni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott katonai tevékenységeket az engedélyezésükről szóló közjogi engedély
kiadását követően lehet végrehajtani.
3. § (1) A Magyar Honvédséget érintő nemzetközi és nemzeti gyakorlatok és kiképzési rendezvények Programját a
Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) hagyja
jóvá.
(2) A Programban bekövetkezett változásokat – a programazonosító feladatok/kódok végrehajtására jóváhagyott
költségvetési előirányzat keretén belül – a HVKF hagyja
jóvá.
(3) A Programban meghatározott feladatok végrehajtása során a gyakorlatokkal, kiképzési rendezvényekkel,
gyakorlat tervezői eseményekkel kapcsolatos új adatok,
változások feldolgozását és pontosítását a Honvéd Vezérkar Kiképzési Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK
KIKCSF) végzi. A tervezett rendezvény, illetve gyakorlattervezői esemény megkezdése előtt a végrehajtásért felelős szervezet vezetője – legkésőbb 60 nappal – a HVK
KIKCSF-et köteles értesíteni.
(4) A Programban szereplő gyakorlatok adataiban és a
(2) bekezdésben írtak szerint bekövetkező változásokat a
HVK KIKCSF folyamatosan rögzíti.
(5) Új gyakorlatnak vagy vezetői döntést igénylő adatváltozásnak a Programba történő felvételét kezdeményező
javaslatot a HVK KIKCSF csoportfőnöke – a vonatkozó
HM utasítások és HVKF intézkedések alapján – terjeszt fel
jóváhagyásra feladattól függően a HM Jogi Főosztály, illetve a HVKF részére.
(6) Ha a (4)–(5) bekezdésben foglalt esetekben közjogi
engedély beszerzésére vagy a már meglévő engedély módosítására van szükség, akkor csak ezt követően kerülhet
sor a külföldi féllel történő megállapodásra.
4. § (1) A nemzeti gyakorlatok és a nemzetközi gyakorlatok
költségvetési tervezése vonatkozásában az adott évben kiadásra kerülő költségvetési tervezési szabályok és az intézményi költségvetési javaslatok elkészítésének és jóváhagyásának rendjéről szóló HM utasítás rendelkezései az
irányadók. A nemzetközi gyakorlatok költségvetési tervezésénél a nemzetközi gyakorlatok, rendezvények egyes
költségvetési és pénzügyi kérdéseiről szóló 98/2008.
(HK. 19.) HM utasítás rendelkezéseit is figyelembe kell
venni.
(2) A Programban meghatározott nemzeti gyakorlatok
és kiképzési rendezvények összesített költségvetési tervét
a gyakorlatot elrendelő elöljáró hagyja jóvá, amelynek egy
példányát a HVK KIKCSF csoportfőnöke, egy példányát
tájékoztatásul a HVK Logisztikai Csoportfőnökség csoportfőnöke részére megküldi.
(3) A Programban meghatározott nemzetközi gyakorlatok tekintetében az eseti költségvetések terveit a Honvédelmi Minisztérium Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal főigazgatója, a bevétellel is rendelkezők esetében a védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár hagyja jóvá.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Magyar Honvédség 2011–2015. évre
szóló Gyakorlatok és Kiképzési Rendezvények Programja
kiadásáról szóló 76/2011. (VII. 21.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
278/2009. (XII. 9.) Korm. rendelete a házi segítségnyújtást, illetőleg a jelzőrendszeres házi segítségnyújtást ellátási szerződés keretében biztosító helyi önkormányzatok támogatásáról, valamint az e szolgáltatások körében tevékenységet végző személyek elmaradt juttatásainak megelőlegezéséről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, valamint a Magyar Köztársaság
2009. évi költségvetésről szóló 2008. évi CII. törvény (a továbbiakban: költségvetési törvény) 49. § (1) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének g) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következő rendeletet
alkotja: 1. § E rendelet hatálya a költségvetési törvény 1. számú melléklete IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és átengedett
személyi jövedelemadója fejezet, 16. A házi segítségnyújtást és/vagy a jelzőrendszeres házi segítségnyújtást ellátási
szerződés keretében biztosító helyi önkormányzatok támogatása (a továbbiakban Önkormányzati támogatás),
valamint a XXVI. Szociális és Munkaügyi Minisztérium fejezet 16. cím 44. alcím 1. Szociális alap és szakosított ellátások,
módszertani feladatok támogatása jogcímcsoport (a továbbiakban: Egyéb támogatás) jogcímek előirányzatából
nyújtott támogatás igénylésére, felhasználására és elszámolására terjed ki.
Az önkormányzati támogatásra vonatkozó szabályok 2. § (1) Az Önkormányzati támogatás előirányzata terhére támogatást igényelhetnek a házi segítségnyújtást és/vagy
jelzőrendszeres házi segítségnyújtást a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény
120–122. §-a szerinti ellátási szerződés keretében biztosító helyi önkormányzatok és többcélú kistérségi társulások
(a továbbiakban együtt: Önkormányzat). (2) A támogatást az Önkormányzat csak azon ellátott személyek után és csak azon időszakra igényelheti, akik után a nem
állami fenntartó az adott hónapokban nem részesült normatív állami hozzájárulásban. A támogatás mértéke
megegyezik a) házi segítségnyújtásnál a költségvetési törvény 3. számú melléklete 11. da) vagy 11. db) pontok szerinti
hozzájárulás és a tényleges ellátotti létszám szorzatának időarányos összegével,
b) jelzőrendszeres házi segítségnyújtásnál a költségvetési törvény 3. számú melléklete 11. e) pont szerinti
hozzájárulás és a tényleges ellátotti létszám szorzatának időarányos összegével.
(3) A támogatás a ténylegesen ellátott személyek száma, de legfeljebb az ellátási szerződésben szereplő ellátotti létszám
után vehető igénybe. 3. § (1) A támogatási igénylésben szerepeltetni kell:
a) az Önkormányzat alapadatait; b) az érintett szolgáltatás(ok) megjelölését;
c) az ellátási szerződéssel megbízott nem állami fenntartó azonosító adatait;
d) a szerződésben szereplő ellátotti létszámot; e) szolgáltatástípusonként az igényelt támogatási összeget, és az azt megalapozó mutatószámok bemutatását;
f) azon személyek munkaszerződését, foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt létrehozó egyéb szerződéseit, akik után
az Önkormányzat 5. §-ra figyelemmel a támogatást igényelte;
g) az f) pontban megjelölt személyek nyilatkozatát, amelyben büntetőjogi felelőssége tudatában kijelenti, hogy
az 5. § (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelel;
h) az Önkormányzat nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a szolgáltatást az érintett időszakban a nem állami
fenntartó a szerződésben foglaltaknak megfelelően teljesítette. (2) A támogatási igényléshez csatolni kell a nem állami fenntartóval kötött ellátási szerződést, illetve az Önkormányzat
nyilatkozatát arról, hogy az ellátási szerződéssel érintett települések ugyanezen támogatást 2009. évben nem veszik
igénybe. 4. § (1) Az Önkormányzat az igénylést 2009. december 15-éig a Magyar Államkincstár területileg illetékes Igazgatóságához
(a továbbiakban: Igazgatóság) nyújthatja be. A határidő elmulasztása jogvesztő.
(2) Az Igazgatóság megvizsgálja az igénylést, és hiányosság észlelése esetén az Áht. 64/B. § (3) bekezdése alapján
3 munkanapos határidővel hiánypótlásra szólítja fel az Önkormányzatot. Amennyiben az Önkormányzat
a hiánypótlásnak nem, vagy nem megfelelően tesz eleget, az Igazgatóság az igénylést elutasítja.
(3) A feltételeknek megfelelő igénylések adatait az Igazgatóság megyénként összesítve, településsorosan legkésőbb
2009. december 23-áig megküldi az Önkormányzati Minisztérium, valamint a Szociális és Munkaügyi Minisztérium
részére. (4) A támogatásokat az Önkormányzati Minisztérium – a Szociális és Munkaügyi Minisztérium véleményére figyelemmel –
soron kívüli utalványozása alapján a Magyar Államkincstár legkésőbb 2009. december 30-áig folyósítja.
5. § (1) Az Önkormányzat a támogatást az ellátást végző olyan munkavállalók, valamint a szolgáltatóval foglalkoztatásra
irányuló egyéb jogviszonyban álló személyek 2009. évi elmaradt járandóságának és azok közterheinek
megelőlegezésére használhatja fel, akik a) az Önkormányzattal ellátási szerződéses jogviszonyban álló szolgáltató tevékenységének keretében a házi
segítségnyújtás és/vagy jelzőrendszeres házi segítségnyújtás ellátás biztosításában munkaviszony vagy
foglalkoztatásra irányuló egyéb jogviszony keretében közreműködtek, b) az a) pontban megjelölt tevékenységükért a munkaszerződésükben, foglalkoztatásra irányuló egyéb jogviszonyt
létrehozó szerződésükben meghatározott munkabért vagy díjazást nem kapták meg a szerződés fenntartása
mellett, valamint akik a munkabér, valamint díjazás kifizetésének elmaradása miatt éltek rendkívüli felmondással,
továbbá c) akiknek munkaviszonyát, foglalkoztatásra irányuló egyéb jogviszonyát a szolgáltató úgy szüntette meg, hogy
a jogviszony megszűntetésekor a munkavállalóval, valamint a foglalkoztatásra irányuló egyéb jogviszony
alanyával szemben a szerződésben foglalt munkabérrel, valamint díjazással összefüggésben tartozása állt fenn.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben megjelölt személyek elmaradt munkabérét, valamint díjazását a szolgáltató kifizeti,
az Önkormányzat kéri az előleg munkavállaló általi visszafizetését. A munkavállaló az elmaradt munkabérének
kifizetéséről köteles 5 munkanapon belül tájékoztatni az Önkormányzatot. A visszafizetett összeget az Önkormányzat
3 munkanapon belül köteles a költségvetés felé befizetni.
(3) Az Önkormányzat a kapott támogatást nem adhatja át a nem állami fenntartónak.
(4) Amennyiben a munkavállaló több településen is ellát gondozottakat, úgy az Önkormányzatok egymás közötti
pénzeszköz-átadással is rendezhetik a járandóság egy összegben történő kifizetését.
(5) Ha valamely Önkormányzat korábban visszatérítendő támogatással segítette az érintett munkavállalót, a támogatás
ennek kiegyenlítésére is fordítható, és ennek összege az elszámolás során figyelembe vehető.
6. § (1) A támogatás felett az Önkormányzat rendelkezik, és felelős annak jogszerű felhasználásáért.
(2) A támogatás felhasználására az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az államháztartás működési rendjéről
szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletet szabályait kell megfelelően alkalmazni.
(3) A támogatás felhasználásának végső határideje 2010. január 31. Az ezen határidőig fel nem használt támogatásrészt
vissza kell fizetni a központi költségvetésbe. A támogatás határidőn túl, illetve a jogszabályban meghatározott
céloknak és feltételeknek nem megfelelően felhasznált összegét a támogatás igénylésekor irányadó jegybanki
alapkamat kétszeresének megfelelő kamattal növelt mértékben kell visszafizetni a központi költségvetésbe.
(4) Az Önkormányzat 2010. február 15-éig adatot szolgáltat az Igazgatóság részére a kifizetett járandóság és közterheinek
összegéről. (5) Amennyiben a támogatást igénybe vevő Önkormányzattal ellátási szerződéssel rendelkező nem állami fenntartó
részére ugyanazon időszakra és jogcímen támogatás kerül megállapításra, a folyósításkor abból az Önkormányzat
(4) bekezdés szerinti adatszolgáltatásában feltüntetett összeget le kell vonni.
7. § (1) Az Önkormányzat a támogatás felhasználásáról tárgyév december 31-i fordulónappal, a mindenkori zárszámadás
keretében és rendje szerint köteles elszámolni. (2) Az Önkormányzat a támogatás felhasználásáról az elemi költségvetési beszámoló készítésével egyidejűleg részletes
pénzügyi beszámolót küld az Igazgatóság részére, amelyben igazolja a támogatás foglalkoztatottak részére történt
kifizetését. (3) A támogatás felhasználását a jogszabályban erre feljogosított szervek ellenőrizhetik.
(4) Az Önkormányzat köteles a támogatás felhasználásáról elkülönítetten naprakész nyilvántartást vezetni,
az ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az ellenőrzés lefolytatásához szükséges tájékoztatást megadni,
a kért dokumentumokat rendelkezésre bocsátani, a helyszíni ellenőrzést lehetővé tenni.
Az egyéb támogatásra vonatkozó szabályok 8. § (1) Az Állami Foglalkoztatási Szolgálatról szóló 291/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet alapján illetékes regionális munkaügyi
központ (a továbbiakban: regionális munkaügyi központ) a házi segítségnyújtást és/vagy jelzőrendszeres házi
segítségnyújtást nyújtó egyházi vagy nem állami fenntartó által működtetett szolgáltatóval munkaviszonyban,
valamint foglalkoztatásra irányuló egyéb jogviszonyban álló, a szolgáltatásban közreműködő és az 5. §
(1) bekezdésének b)–c) pontjaiban meghatározott feltételeknek megfelelő, a 2–7. §-ok szerinti támogatásban nem
részesült személy elmaradt munkabérét, valamint díjazását és ezek közterheit a források rendelkezésre állásáig
megelőlegezheti. (2) Az (1) bekezdés szerinti feltételeknek megfelelő munkavállaló a regionális munkaügyi központnál 2009. december
15-éig kérheti az 5. § (1) bekezdésének b) és c) pontjában foglaltak szerinti elmaradt munkabérének, illetve díjazásának
megelőlegezését. A határidő elmulasztása jogvesztő. (3) Az (2) bekezdésben meghatározott kérelemhez csatolni kell:
a) a munkavállaló munkaszerződésének, vagy a foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt létrehozó egyéb
szerződésének másolatát, b) a bérszámfejtéshez szükséges valamennyi dokumentumot, valamint
c) azon nyilatkozatát, amelyben büntetőjogi felelőssége tudatában kijelenti, hogy az 5. § (1) bekezdésének
b)–c) pontjaiban meghatározott feltételeknek megfelel. (4) A regionális munkaügyi központ az előleg biztosításáról – a rendelkezésre álló költségvetési forrásokra figyelemmel –
a kérelem benyújtását követő 5 munkanapon belül határoz. A regionális munkaügyi központ a határozatot annak
meghozatalát követően haladéktalanul közli a Magyar Államkincstár illetékes területi szervével.
(5) A regionális munkaügyi központ határozata alapján az előleget a Magyar Államkincstár illetékes területi szerve
számfejti, majd utalványozza. (6) Amennyiben az (1) bekezdésben megjelölt személyek elmaradt munkabérét, valamint díjazását a szolgáltató kifizeti,
a regionális munkaügyi központ kéri az előleg munkavállaló általi visszafizetését. A munkavállaló az elmaradt
munkabérének kifizetéséről köteles 5 munkanapon belül tájékoztatni a regionális munkaügyi központot.
A visszafizetett összeget a regionális munkaügyi központ 3 munkanapon belül köteles a költségvetés felé befizetni.
9. § E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és 2010. április 1-jén hatályát veszti.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
társadalompolitika összehangolásáért felelős


text:
1131/D/2010. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a köztisztviselők jogállásáról
szóló 1992. évi XXIII. törvény 51/A. § (2) bekezdésének
utolsó előtti mondata és (6) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
1. Az indítványozó a köztisztviselők jogállásáról szóló
1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 51/A. §
(2) bekezdésének utolsó előtti mondata [lehetővé kell
(a fegyelmi vizsgálat alanya) számára tenni, hogy az ügy
iratait megtekinthesse] és (6) bekezdése alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte – az
Alkotmány 2. § (1) bekezdésére és az 57. § (1) és (3) bekezdésére hivatkozással – alkotmányjogi panasz keretében az Alkotmánybíróságtól. A konkrét ügy tényállása az
alábbi volt: az indítványozó köztisztviselőként dolgozott,
ám fegyelmi büntetésként hivatalvesztéssel sújtották.
A fegyelmi határozatot bíróság előtt megtámadta, de a keresetét mind az első, mind a másodfokú bíróság elutasította. Az indítványozó arra hivatkozott, hogy a fegyelmi eljárás során nem biztosították számára a betekintést a fegyelmi iratokba, így a vizsgálóbiztosi jelentésbe sem, ezzel pedig sérült a tisztességes eljáráshoz és a „védekezéshez”
való joga, valamint sérült a fegyverek egyenlőségének
elve is. Az indítványozó szerint a támadott rendelkezések
alapján a fegyelmi eljárás alá vont köztisztviselők iratbetekintési joga korlátozott, ami a fentiek miatt alkotmányellenes.
2. Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. § (1) bekezdése szerint
az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz
az, akinek a jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása folytán következett be, és egyéb jogorvoslati
lehetőségeit már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. A (2) bekezdés kimondja, hogy az alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani.
Az indítványozó a Győr-Moson-Sopron Megyei Bíróság 2.Mf.20.001.2010/5. számú határozatát a tértivevény
tanúsága szerint 2010. május 27. napján vette kézhez, az
alkotmányjogi panasza pedig hatvan napon belül, 2010.
július 13-án érkezett meg az Alkotmánybíróságra. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az alkotmányjogi
panasz az Abtv.-ben megállapított határidőn belül érkezett.
Az alkotmányjogi panasz – bár formálisan a norma alkotmányellenességét állítja – tartalma szerint egyértelműen az egyedi ügyben született jogalkalmazói jogértelmezés
alkotmányellenességét sérelmezi, az eljárás és nem a norma alkotmányellenességére hivatkozik.
Az Alkotmánybíróság a 35/1991. (VI. 20.) AB határozatában megállapította, hogy az Abtv. 1. §-a, továbbá az
Alkotmánybíróság hatáskörét megállapító egyéb törvényi
rendelkezések alapján az Alkotmánybíróságnak önálló
jogszabály-értelmezési eljárásra hatásköre nincs, kivéve
az Alkotmány értelmezésére vonatkozó hatáskörét (ABH
1991, 175, 176.). Az Alkotmánybíróságnak az Abtv. szerint a bírói ítéletek felülvizsgálatára és a jogalkalmazási
gyakorlat alkotmányosságának a vizsgálatára nincs hatásköre, az Alkotmánybíróság az egységes jogalkalmazás kialakítására nem hozhat jogértelmező döntést, mert ezzel a
bíróságok, illetőleg a Legfelsőbb Bíróság hatáskörét vonná el. Az Alkotmánybíróság jogszabály-értelmezést csak a
hatáskörébe tartozó kérdés vizsgálatával összefüggésben
végezhet [57/1991. (XI. 8.) AB határozat, ABH 1991, 272,
276.]. Az Alkotmányíróság – hatáskör hiányában – nem
bírálhat el érdemben olyan indítványt, mely csak látszólag
irányul valamely jogszabályhely alkotmányellenességének megállapítására, tartalma szerint azonban az érintett
rendelkezésnek egy konkrét bírósági ügyben való alkalmazását kifogásolja. Hasonló álláspontot foglalt el az Alkotmánybíróság a 495/D/2006. számú ügyben is (ABK
2010. május, 670.).
Ezért az Alkotmánybíróság az ideiglenes ügyrendjéről
és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat
(ABK 2009. január, 3.) 29. § b) pontja alapján az arra irányuló alkotmányjogi panaszt, hogy Alkotmánybíróság állapítsa meg: a másodfokú bíróság tévesen alkalmazta a támadott jogszabályi rendelkezést – miszerint lehetővé kell
tenni a fegyelmi eljárásban született iratokat a fegyelmi
eljárás alá vont személy megtekinthesse –, visszautasította.
Budapest, 2010. szeptember 28. Dr. Holló András s. k.,
az Alkotmánybíróság helyettes elnöke,


text:
1312/2019. (V. 28.) Korm. határozata külgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű ügylet megvalósításához szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 35.  § (2)  bekezdés n)  pontja alapján, fejlesztéspolitikai
célok elérése érdekében úgy határoz, hogy a  Dunakeszi Járműjavító Korlátolt Felelősségű Társaság
(székhelye: 2120 Dunakeszi, Állomás sétány 19., cégjegyzékszám: 13-09-066438, a  továbbiakban: Társaság)
magyar állam és a  MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MÁV Zrt.)
tulajdonában lévő társasági részesedései (a továbbiakban együtt: Részesedések), valamint a MÁV Zrt. tulajdonában
lévő, Dunakeszi 5069/4, 5071 és 5069/5 helyrajzi számokon elhelyezkedő ingatlanok (a továbbiakban együtt:
Ingatlanok) versenyeztetés mellőzésével kerüljenek értékesítésre a  TMH Hungary Invest Zártkörűen Működő
Részvénytársaság részére (székhelye: 1024 Budapest, Lövőház utca 2–6., cégjegyzékszám: 01-10-140183,
a továbbiakban: Vevő), az alábbi feltételekkel:
a) a Részesedések és az  Ingatlanok értékesítésére legalább a  független vagyonértékelő által megállapított
forgalmi értéken kerüljön sor,
b) a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) által
a  magyar állam nevében a  Társaság részére nyújtott tulajdonosi kölcsön a  Részesedésekkel egyidejűleg
kerüljön a Vevő részére átruházásra,
c) az értékesítés során a  Vevőnek kötelezettséget kell vállalnia a  MÁV csoporttal fennálló szerződéses
kapcsolatok fenntartására;
2. felhívja a  nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert mint az  MNV Zrt. és a  MÁV Zrt. feletti
tulajdonosi joggyakorlót, hogy az  1.  pont szerinti cél megvalósítása érdekében tegye meg a  szükséges
intézkedéseket.
Felelős: nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: a megállapodások megkötésére 2019. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1088/2010. (IV. 9.) Korm. határozata a 2010. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továb biak ban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében
biztosított jogkörében 20,0 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2010. évi központi költségvetés
általános tartaléka terhére.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal 2. A Kormány felhatalmazza a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli minisztert, hogy a Polgári
Nemzetbiztonsági Szolgálatok, Nemzetbiztonsági Hivatal részére a 2177/2008. (XII. 18.) Korm. határozattal
átcsoportosított 2340,0 millió forintból még fel nem használt 1298,4 millió forintot és a 2184/2008. (XII. 23.) Korm.
határozattal átcsoportosított 1000,0 millió forintot a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok működéséhez szükséges
kiadásokra felhasználja.
Felelős: a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
254/2013. (V. 27.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a és 232/J. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba
helyezés iránti kérelmére Szendi-Horváthné dr. Kiss Idát 2013. május 24-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2013. május 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
10/2014. (II. 19.) BM rendelete az adósságkonszolidációban részt nem vett települési önkormányzatok fejlesztési támogatásáról.
A Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény 76.  § (2)  bekezdés f )  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 8.  § tekintetében a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény 76.  § (2)  bekezdés
k) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII.  1.) Korm.  rendelet 37.  § p)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § b)  pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
3.  melléklet 10.  pont a)  alpontja szerinti vissza nem térítendő támogatásban (a  továbbiakban: támogatás)
részesülhetnek a  Magyarország 2012.  évi központi költségvetéséről szóló 2011.  évi CLXXXVIII.  törvény 76/C.  §-a
szerinti törlesztési célú támogatásban és a  Magyarország 2013.  évi központi költségvetéséről szóló 2012.  évi
CCIV. törvény 72–74. §-a alapján adósságkonszolidációban részt nem vett települési önkormányzatok.
2. § (1) Támogatás nyújtható
a) a település belterületén út, híd vagy járda építésére, felújítására, karbantartására,
b) vízrendezési és csapadékelvezetési rendszer kiépítésére, felújítására,
c) településrendezési tervek készítésére,
d) olyan önkormányzati tulajdonban lévő épület felújítására, fejlesztésére, energetikai korszerűsítésére, amely
da) igazgatási tevékenységet,
db) óvodai nevelést,
dc) kulturális tevékenységet vagy
dd) szociális vagy egészségügyi
feladatellátást szolgál.
 (2) Az  (1)  bekezdés a), b) vagy d)  pontja szerinti célra nyújtott támogatás önkormányzati tulajdont érintő, építéssel
és eszközbeszerzéssel járó beruházás, fejlesztés megvalósítására használható fel.
3. § (1) A támogatás mértéke (kivéve, ha az önkormányzat ennél kisebb összeget jelöl meg)
a) 100 fő alatti lakosságszámú település esetében 1 500 000 forint,
b) 100–300 fő lakosságszám közötti település esetében 2 950 000 forint,
c) 301–500 fő lakosságszám közötti település esetében 6 500 000 forint,
d) 501–1 000 fő lakosságszám közötti település esetében 10 000 000 forint,
e) 1 001–2 000 fő lakosságszám közötti település esetében 20 000 000 forint,
f ) 2 001–3 000 fő lakosságszám közötti település esetében 44 000 000 forint,
g) 3 001–5 000 fő lakosságszám közötti település esetében 112 000 000 forint,
h) 5 001–10 000 fő lakosságszám közötti település esetében 181 000 000 forint,
i) 10 000 fő feletti lakosságszámú település esetében 200 000 000 forint.
(2) A település lakosságszámát a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala 2013. január 1-jén
fennálló adatai alapján kell meghatározni.
4. § (1) A települési önkormányzat a támogatási kérelmet az 1. melléklet szerinti adatlap ebr42 önkormányzati információs
rendszeren keresztül kitöltött és kinyomtatott négy eredeti és egy hitelesített másolati példányának a  kincstár
települési önkormányzat székhelye szerint illetékes területi szervéhez (a  továbbiakban: Igazgatóság) 2014.
március 7-éig postai úton történő megküldésével nyújtja be. A  benyújtási határidőt megtartottnak kell tekinteni,
ha a települési önkormányzat az ebr42 rendszerben a támogatási kérelmet 2014. március 6-án 16 óráig rögzítette,
és azt legkésőbb 2014. március 7-én postára adta. E  határidő elmulasztása jogvesztő. A  kizárólag postai úton
benyújtott támogatási kérelem érvénytelen.
(2) Az Igazgatóság a felülvizsgált támogatási kérelmek négy eredeti példányát 2014. március 14-éig továbbítja a helyi
önkormányzatokért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter).
5. § (1) A támogatásról a miniszter 2014. március 24-éig, a 3. § (1) bekezdés f )–i) pontja szerinti település esetében a 3. §
(1) bekezdés a)–e) pontja szerinti településre vonatkozó támogatási kérelmek elbírálását követően, a rendelkezésre
álló előirányzat erejéig dönt.
(2) A miniszter a kedvezményezettel a döntéstől számított 14 napon belül támogatási szerződést köt.
 (3) A támogatást a támogatási szerződés megkötését követően a miniszter utalványozása alapján a kincstár folyósítja.
6. § (1) A kedvezményezett a támogatás felhasználásáról elkülönített, naprakész nyilvántartást vezet.
 (2) A kedvezményezett a támogatás felhasználásáról
a) az éves költségvetési beszámoló keretében, és
b) az ebr42 önkormányzati információs rendszeren keresztül kitöltött és kinyomtatott szakmai és pénzügyi
beszámolónak a  miniszter részére a  támogatás felhasználását követő 30 napon belül, de legkésőbb
2016. január 31-éig papír alapon történő benyújtásával
számol el.
 (3) A  támogatásnak az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 57.  § (3)  bekezdésében meghatározott
határnapig fel nem használt részét a kedvezményezett a központi költségvetés részére visszafizeti.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § (1) A megyei önkormányzati tartalékból nyújtott támogatásokról és a rendkívüli önkormányzati támogatásokról szóló
7/2014. (I. 31.) BM rendelet (a továbbiakban: BM rendelet) 5. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  helyi önkormányzat a  támogatással az  éves költségvetési beszámolója keretében és – a  3.  § (5)  bekezdése
szerinti eset kivételével – a  3.  melléklet szerinti adatlapnak az  Igazgatóság részére legkésőbb 2015. április 10-éig
papír alapon történő megküldésével számol el.”
(2) A BM rendelet
a) 2. § (1) bekezdésében a „postai úton” szövegrész helyébe a „papír alapon” szöveg,
b) 2. § (2) bekezdésében a „postára adásának” szövegrész helyébe a „benyújtásának” szöveg
lép.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
439/2017. (XII. 27.) Korm. rendelete a Magyar Honvédség állományába tartozók baleseti járadékra való jogosultsága vizsgálatának és megállapításának egyes szabályairól.
A Kormány a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 238. § (1) bekezdés g) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) állományilletékes parancsnok: a  honvédelemért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) által vezetett
minisztérium vonatkozásában a  Honvéd Vezérkar főnöke, a  miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezet, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat és a  Magyar Honvédség hadrendje szerinti szervezet
tekintetében e szervezet parancsnoka, vezetője,
b) állomány tagja: a hivatásos és szerződéses állomány tagja, valamint a tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes
tartalékos katona,
c) központi pénzügyi szervezet: a  Honvédség központi pénzügyi és számviteli, ingatlanfenntartási és
üzemeltetési, logisztikai, valamint központosított igazgatási feladatokat ellátó szervezete.
2. § A baleseti járadékra való jogosultság megállapítására vonatkozó eljárásban
a) az ügyfél nyilatkozata nem pótolhatja a hiányzó bizonyítékot,
b) első fokon a központi pénzügyi szervezet dönt, és
c) felügyeleti szervként a miniszter jár el.
3. § (1) A központi pénzügyi szervezet hivatalból dönt
a) a megállapított baleseti járadék összegének az egészségkárosodás fokozatában beálló változásnak megfelelő
felemeléséről, csökkentéséről, változatlan továbbfolyósításáról, az  ellátás egészségkárosodás megszűnése
vagy a kötelező orvosi vizsgálaton való meg nem jelenés miatti megszüntetéséről, és
b) a megállapítási eljárás során az érintett által tanúsított felróható magatartás következtében az érintett által
jogalap nélkül felvett baleseti járadék visszafizetéséről.
(2) A  központi pénzügyi szervezet hivatalból intézkedik a  baleseti járadék továbbfolyósításához szükséges
rehabilitációs hatóság szakvéleményének beszerzésére.
4. § (1) A központi pénzügyi szervezet kérelemre dönt
a) a  baleseti járadék megállapításáról, az  állapotrosszabbodással, az  állapotjavulással kapcsolatos igények
elbírálásáról, és
b) a  feltételek hiányában vagy a kötelezően előírt felülvizsgálaton való meg nem jelenés miatt megszüntetett
baleseti járadék ismételt megállapítására irányuló igényről.
 (2) Az  állomány tagja a  baleseti járadékra való jogosultság megállapítására vonatkozó kérelmét az  állományilletékes
parancsnoknak nyújtja be, aki azt felterjeszti a központi pénzügyi szervezethez.
5. § A  3. és 4.  § rendelkezéseit azon személyek esetében is alkalmazni kell, akiknek szolgálati kötelmekkel összefüggő
baleseti sérülés vagy szolgálati eredetű betegség következtében fennálló egészségkárosodásuk alapján került
a szolgálati viszonyuk megszüntetésre, és részükre a központi pénzügyi szervezet baleseti járadékot állapított meg.
6. § A  központi pénzügyi szervezet a  baleseti járadékra vonatkozó döntést az  általános közigazgatási rendtartásról
szóló törvényben meghatározottakon túl közli a  nyugdíjfolyósító szervvel, továbbá tájékoztatásul megküldi
az állományilletékes parancsnok részére.
7. § Ez a rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
40/2010. (VI. 4.) ME határozata a Katonai Biztonsági Hivatal főigazgatójának kinevezéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12. §-ának (1) bekezdésében foglalt jogkörömben – a honvédelmi
miniszter előterjesztésére –
Domján László dandártábornokot a Katonai Biztonsági Hivatal főigazgatójává
– 2010. június 6-ai hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök