text:
6/2019. (V. 16.) MvM utasítása a Miniszterelnökség Egyedi Iratkezelési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában, valamint a  köziratokról, a  közlevéltárakról
és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 10. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltaknak megfelelően,
valamint a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet
előírásainak figyelembevételével, a Miniszterelnökség Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 14/2018. (VII. 3.) MvM utasítás
6. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a Magyar Nemzeti Levéltár és a köziratok kezelésének
szakmai irányításáért felelős miniszter egyetértésével – a következő utasítást adom ki:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A Szabályzat hatálya 1. § (1) A Miniszterelnökség Egyedi Iratkezelési Szabályzata (a továbbiakban: Szabályzat) hatálya kiterjed
a  Miniszterelnökségnél keletkező, oda érkező, illetve onnan kimenő valamennyi nyílt iratra
és a Miniszterelnökséggel jogviszonyban álló valamennyi munkatársra.
(2) A Szabályzattal nem érintett kérdésekben a vonatkozó jogszabályokban foglaltakat kell alkalmazni.
 (3) A minősített iratokra és azok kezelési rendjére a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény és az annak
végrehajtására kiadott jogszabályok alapján készített Biztonsági Szabályzat vonatkozik.
Értelmező rendelkezések 2. § A Szabályzat alkalmazása során
1. alszámos iktatás: az  ügyirathoz tartozó iratoknak a  főszám alatt kiadott alszámokon, folyamatos, zárt,
emelkedő sorszámos rendszerben történő kiadása és nyilvántartása;
2. átadás-átvételi jegyzőkönyv: az  irat és az  iratkezelési segédletek átadás-átvételének rögzítésére szolgáló
dokumentum;
3. átadás-átvételi jegyzék: az  iratátadás-átvétel tételes rögzítésére szolgáló dokumentum az  átadás-átvételi
jegyzőkönyv melléklete;
4. átmeneti irattár: az  iktatóhelyhez kapcsolódóan kialakított olyan irattár, amelyben az  irattári anyag
meghatározott időtartamú átmeneti, selejtezés vagy központi irattárba adás előtti őrzése történik;
5. egységes kormányzati ügyiratkezelő rendszer központi érkeztető rendszere: az  iratkezelés a  közfeladatot ellátó
szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendeletben
meghatározott egyes fázisainak elvégzésére irányuló szolgáltatások, informatikai, technológiai és személyi
feltételek összessége, amelyben a Kormány által arra kijelölt működtető szervezet és szolgáltató biztosítja:
a) postai úton érkező, papíralapú küldemények átvételét, felbontását, érkeztető azonosítóval történő
ellátását, a  küldemények hiteles elektronikus irattá történő átalakítását, érkeztető nyilvántartásba
való bevezetését, a címzett részére elektronikus úton történő megküldését,
b) elektronikus irat hiteles papíralapú irattá történő alakítására irányuló szolgáltatást;
6. elektronikus irat: elektronikus eszköz útján értelmezhető adat vagy adategyüttes, ideértve az  elektronikus
küldeményt és az  elektronikus levelet is, mely tartalma szerint lehet szöveg, adat, grafikon, hang, kép és
mozgókép vagy bármely más formában megjelenő információ vagy ezek kombinációja;
7. elektronikus aláírás: elektronikusan aláírt, elektronikus dokumentumhoz azonosítás céljából logikailag
hozzárendelt vagy azzal elválaszthatatlanul összekapcsolt elektronikus adat;
8. előzményezés: az a művelet, amely során megállapításra kerül, hogy az új iratot egy már meglévő ügyirathoz
kell-e rendelni, vagy kezdőiratként új főszámra kell iktatni;
9. feladatkezelő: az  érdemi ügyintézési tevékenység lépéseihez kapcsolódó – az  elektronikus iratkezelési
rendszeren belül kialakított – modul;
10. feladatkör: azoknak a  feladatoknak az  összessége, amelyet a  szervezet vagy személy végez az  ügyintézési
munkafolyamat során;
11. felelős: az  a  személy (vagy nevében az  erre felhatalmazott), akinek joga és egyben feladata az  ügyirat, irat,
vagy küldemény kezelésének következő fázisát végrehajtani;
12. hivatali kapu: a  hatóságok számára a  benyújtott elektronikus űrlap átmeneti tárolását biztosító tárhely,
hozzárendelt jelszavas azonosításon alapuló elérhetőségellenőrzéssel, amelyen keresztül a Miniszterelnökség
hozzáfér a biztonságos kézbesítési szolgáltatás által részére biztosított szolgáltatásokhoz;
13. HKP jelű érkeztető könyv: hivatali kapu megjelölése az  iktatórendszerben, melyen keresztül
a Miniszterelnökség hozzáfér a biztonságos kézbesítési szolgáltatás által érkezett küldeményeihez;
14. hivatkozási szám: a beérkezett iratnak azon azonosítója, amelyen a küldő a küldeményt nyilvántartja;
15. hozzáférési jogosultság: az  a  jogosultság, ami meghatározza, hogy egy felhasználó a  hierarchiában elfoglalt
helye szerint hol élhet a részére megadott funkciókkal, szerepkörökkel;
16. időbélyeg: annak igazolása, hogy adott elektronikus dokumentum adott időpontban már létezett;
17. iktatókönyv: olyan nem selejtezhető, hitelesített iratkezelési segédeszköz, amelyben az  iratok iktatása
történik;
18. iratkezelési szabályzat: az iratok, a bármely technikai eljárással készült kép- és hangfelvételek, valamint a gépi
adatfeldolgozás során keletkezett adathordozók biztonságos őrzésének módját, rendszerezését,
nyilvántartását, segédletekkel való ellátását, irattárazásának, selejtezésének és levéltárba adásának módját
szabályozza;
19. irattári tételszámmal való ellátás: az  ügyiratnak az  irattári tervbe mint elsődleges besorolási sémába való
besorolása;
20. irattározás: az  iratkezelés része, az  a  tevékenység, amelynek során a  szervezet a  működése során keletkező
és  hozzá kerülő, rendeltetésszerűen hozzá tartozó és nála maradó iratok irattári rendezését, kezelését
és őrzését végzi;
21. irattári terv: a köziratok rendszerezésének és a selejtezhetőség szempontjából történő válogatásának alapjául
szolgáló jegyzék, amely az  irattári anyagot tételekre (tárgyi csoportokra, indokolt esetben iratfajtákra)
tagolva, a  közfeladatot ellátó szervezet feladat- és hatásköréhez, valamint szervezetéhez igazodó
rendszerezésben sorolja fel, s meghatározza a  kiselejtezhető irattári tételekbe tartozó iratok ügyviteli célú
megőrzésének időtartamát, továbbá a nem selejtezhető iratok levéltárba adásának határidejét;
22. kézbesítés: a küldeménynek kézbesítő szervezet, személy, adatátviteli eszköz útján történő eljuttatása a külső
címzetthez;
23. kiadmány: a  kiadmányozásra jogosult részéről saját kezű aláírással és a  szervezet hivatalos
bélyegzőlenyomatával vagy – elektronikus irat esetében – elektronikus aláírással és időbélyeggel ellátott irat;
24. kiadmányozás: a már felülvizsgált kiadmánytervezet jóváhagyását, elküldhetőségének engedélyezését jelenti
a kiadmányozásra jogosult részéről;
25. megőrzési határidő: az irattári tervben meghatározott, az adott ügyiraton elrendelt őrzési idő;
26. raktári egység: az irattári anyagnak az átmeneti és központi irattári rendezése, rendszerezése, tagolása során
kialakított legkisebb fizikai egysége;
27. rejtett iktatókönyv: meghatározott jogosultsági kör számára hozzáférhető, kijelölt ügycsoportra megnyitott
elektronikus iktatási adatbázis;
28. ügyintézés: valamely szervezet vagy személy működésével és tevékenységével kapcsolatban keletkező ügyek
végrehajtása, az  eközben felmerülő tartalmi (érdemi), formai (alaki) kezelési, szóbeli és/vagy írásbeli
munkamozzanatok sorozata, összessége;
29. ügyvitel: a  szervezet folyamatos működésének alapja, az  ügyintézés egymás utáni résztevékenységeinek
sorozata, amely az ügyintézés formai és technikai feltételeit, a szolgáltatások teljesítését foglalja magában;
30. vegyes ügyirat: a papíralapú és elektronikus iratokat egyaránt tartalmazó ügyirat;
31. e-papír szolgáltatás: az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló
2015.  évi CCXXII. törvény 38.  § (1)  bekezdés n)  pontja szerinti általános célú elektronikus kéreleműrlap
szolgáltatás;
32. ügyintéző: érdemi ügyintézés elvégzésére kijelölt személy, aki az üggyel kapcsolatban keletkező feladatokat
végrehajtja;
33. szervezeti egység: A Miniszterelnökség önálló szervezeti egységei:
a) a főosztály és
b) a főosztályként működő kabinet, titkárság;
34. tárgyszó: a dokumentum tárgyát röviden kifejező szó vagy szókapcsolat; egy dokumentumhoz több tárgyszó
is hozzárendelhető.
3. § A 2. §-ban nem szereplő fogalmak értelmezése során
a) a köziratokról, a  közlevéltárakról és a  magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény
(a továbbiakban: Ltv.),
b) az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény,
c) az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény,
d) az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény,
e) az elektronikus ügyintézés részletszabályairól szóló 451/2016. (XII. 19.) Korm. rendelet,
f ) egyes, az  elektronikus ügyintézéshez kapcsolódó szervezetek kijelöléséről szóló 84/2012. (IV. 21.)
Korm. rendelet,
g) a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.)
Korm. rendelet [a továbbiakban: 335/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet], valamint
h) a közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverekkel szemben támasztott
követelményekről szóló 3/2018. (II. 21.) BM rendelet, valamint
i) az elektronikus formában tárolt iratok közlevéltári átvételének eljárásrendjét és műszaki követelményeiről
szóló 34/2016. (XI. 30.) EMMI rendelet
rendelkezései az irányadóak.
Az iratkezelés szervezete, felügyelete 4. § (1) A Miniszterelnökség Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 14/2018. (VII. 3.) MvM utasításban (a továbbiakban:
SZMSZ) foglaltak a szervezeti sajátosságok figyelembevételével meghatározzák a Miniszterelnökség iratkezelésének
szervezetét, az  iratkezelésre, valamint az  azzal összefüggő tevékenységre vonatkozó feladat- és hatásköröket,
és kijelölik az iratkezelés felügyeletét ellátó vezetőt.
(2) A szervezeti tagozódásnak, valamint az  iratforgalomnak megfelelően a  Miniszterelnökség az  iratkezelést vegyes
iratkezelési rendszerben látja el. A  bejövő és kimenő küldemények kezelése központosítottan történik, az  iratok
iktatása a szervezeti egységek feladata.
(3) Az iratkezelés felügyeletét a közigazgatási államtitkár az Iratkezelési Főosztály útján látja el.
5. § Az Iratkezelési Főosztály funkcionális feladatkörében felelős
a) a Szabályzat elkészítéséért, szükség szerinti módosításáért, végrehajtásának rendszeres ellenőrzéséért,
évente történő felülvizsgálatáért,
b) a szabálytalanságok megszüntetéséért,
c) az iratkezelést végző vagy azért felelős személyek szakmai képzéséért, továbbképzéséért,
d) az iratkezelési segédeszközök biztosításáért,
e) a vonatkozó jogszabályi előírásoknak megfelelő elektronikus iktatási, iratkezelési rendszer alkalmazásáért,
a nyílt iratkezeléshez szükséges egyéb tárgyi, technikai feltételek biztosításáért, felügyeletéért,
f ) az iratkezelési szoftver hozzáférési jogosultságainak, az  egyedi azonosítók, a  helyettesítési jogok, a  külső
és a belső név- és címtárak karbantartásáért,
g) az iratanyag évenkénti szabályos selejtezéséért,
h) a selejtezett iratanyag biztonsági előírások szerinti megsemmisítéséért,
i) az irattári tervben meghatározott idő után a maradandó értékű iratanyagok levéltárba adásáért,
j) az egyéb jogszabályokban meghatározott iratkezelést érintő feladatok ellátásáért.
6. § (1) Az iratkezelési szoftver használatához az  Iratkezelési Főosztály oktatást és vizsgát biztosít. Az  iratkezelési szoftver
használatának feltétele az oktatáson történő részvétel és a szoftver használatának elsajátítását igazoló sikeres vizsga
elvégzése, valamint a  jogosultságok beállításának a  Szabályzatban foglalt előírásai maradéktalan betartása
az igénylés során.
(2) Az ügyintéző, valamint az  ügykezelésért felelős foglalkoztatott a  kinevezést követő 3 hónapon belül köteles részt
venni az  Iratkezelési Főosztály által szervezett iratkezelési oktatáson, valamint köteles a  Miniszterelnökség Egyedi
Iratkezelési Szabályzatát megismerni.
(3) A szervezeti egységek vezetői biztosítják az érintett ügyintézők részvételét az oktatáson és a vizsgán.
7. § Az iratkezelési szoftver üzemeltetését és a  rendszergazdai tevékenységet, valamint hivatalos és személyes
elektronikus postafiók szabályozott működtetését a  NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.
(a továbbiakban: NISZ) látja el jogszabály alapján.
8. § Az ügyintéző iratkezeléssel összefüggő feladatai az alábbiak:
a) döntés az előzményiratok végleges szereléséről,
b) a Miniszterelnökség feladat- és hatáskörébe tartozó ügyek érdemi intézése,
c) az érdemi ügyintézést követően az átmeneti irattárba helyezéshez az ügyiratok összekészítése az 54. §-ban
foglaltak szerint,
d) az ügyirat megfelelő irattári tételszámmal való ellátása,
e) iratkezelési utasítások megadása,
f ) a rábízott iratok szakszerű kezelése, megfelelő tárolása,
g) az iratokkal való elszámolás.
9. § Az iratkezelési feladatokat ellátó munkatárs iratkezeléssel összefüggő feladatai az alábbiak:
a) a küldemények papíralapú vagy elektronikus átvétele,
b) szükség esetén bontása, érkeztetése, szkennelése, csatolása,
c) az iratok nyilvántartásba vétele (előzményezés, iktatás), továbbítása, kézbesítése, postázása,
d) az ügyiratok átmeneti irattárba helyezése, központi irattárba történő átadása.
Az irattári terv szerkezete és rendszere 10. § (1) Az 1. mellékletben foglalt irattári terv általános és különös részből áll.
 (2) Az általános rész a Miniszterelnökség működtetésével kapcsolatos, több szervezeti egységet érintő irattári tételeket,
a különös rész pedig az alapfeladatokhoz kapcsolódó irattári tételszámokat tartalmazza.
II. FEJEZET
AZ IRATOK KEZELÉSÉNEK ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEI Az iratok rendszerezése és nyilvántartása
11. § (1) A Miniszterelnökséghez érkező, ott keletkező, illetve az onnan kimenő valamennyi iratot – ha jogszabály másként
nem rendelkezik – az  irat azonosításához szükséges, és az  ügy intézésére vonatkozó legfontosabb adatokkal
az iratkezelési szoftver adatbázisában kell nyilvántartani.
(2) Az azonos ügyre – egy adott tárgyra – vonatkozó iratokat egy irategységként, ügyiratként kell kezelni.
 (3) Az ügyintézéshez már nem szükséges – irattározási utasítással (irattári tételszám) ellátott – ügyiratokat az  ügyirat
kezelési helye szerinti szervezeti egységnél kijelölt átmeneti irattárban kell elhelyezni az  V. fejezetben foglaltak
szerint.
(4) Az irategység elvének érvényesülése érdekében az  egy ügyben keletkezett iratokból összeálló ügyiratnak csak
egyetlen irattári tételszáma lehet. Amennyiben az  ügyirat tárgya szerint több tételbe is besorolható, mindig
a hosszabb őrzési időt biztosító irattári tételszámot kell adni.
A jogosultságok kezelésének szabályai az iratkezelési szoftverben 12. § (1) Az iratkezelési szoftver telepítésének igénylése a  NISZ által az  Ellátási Portál felületén rendszeresített űrlapon
történik. Az igénylés engedélyezése a szervezeti egység vezetőjének hatásköre.
(2) A jogosultságok beállítása az Iratkezelési Főosztály feladata.
 (3) Jogosultság igénylésének módja a  kir 3 @ me . gov . hu elektronikus postafiókra a  szervezeti egység vezetőjének
e-mail-címéről küldött igénylés, mely tartalmazza:
a) a jogosult nevét,
b) szervezeti egységének megnevezését,
c) az iratkezelési szoftverhez való hozzáférés szükséges jogosultsági szintjét (érkeztető, iktató/iratkezelő,
irattáros, szignáló, ügyintéző, lekérdező) a jogosult által ellátott feladatkör alapján,
d) annak a szervezeti egységnek a megnevezését, amelynek az iktatókönyvéhez a hozzáférést kéri.
13. § (1) Az iratkezelési szoftverben megnyitott iktatókönyvek általában nyilvánosak, kivételes esetben lehetnek rejtett
iktatókönyvek.
(2) A nyilvános iktatókönyvek adatai minden felhasználó számára láthatóak. Az  iktatókönyvek megnyitását
az  iktatóhelyek vezetői kezdeményezik az  Iratkezelési Főosztály vezetőjénél a  kir 3 @ me . gov . hu e-mail-címre
megküldött elektronikus levélben.
(3) A rejtett iktatókönyv adatai a tulajdonos szervezeti egység, illetve az általuk példánnyal megszólítottak kivételével
más számára nem elérhetők. A  szervezeti egység vezetője akkor kérheti egy iktatókönyv rejtett módon történő
nyitását, ha személyiségi jogi vagy egyéb indokok szükségessé teszik a  hozzáférés korlátozását, és azt
a Miniszterelnökség közigazgatási államtitkára engedélyezi. A közigazgatási államtitkár engedélyét az  iktatókönyv
nyitásához minden esetben mellékelni kell az  Iratkezelési Főosztály vezetőjének címzett, a  ki r3 @ me . gov . hu
elektronikus postafiókcímre küldött igényléshez.
14. § A feladatkezelő modulban az  elsődleges hozzáférési csoportnak (kiemelt csoport) a  szervezeti egységhez érkező
minden egyes feladatra teljes körű jogosultsága van.
15. § (1) Az iratkezelési szoftverhez való hozzáférési jogosultságokat névre szólóan kell dokumentálni, mely jogosultságot
az  Iratkezelési Főosztály kijelölt munkatársa állít be a  KIR3 iratkezelési szoftverben az  iktatóhely szerinti vezető
döntéséről szóló e-mail alapján.
(2) Az Iratkezelési Főosztály kijelölt munkatársa az  iktatóhely szerinti vezetője kérésére kimutatást készít az  általa
irányított szervezeti egység által használt iktatókönyv hozzáférési jogosultságairól.
(3) Az iratkezelési szoftver működéséhez kapcsolódó rendszeradminisztrációs feladatokat az Iratkezelési Főosztály mint
alkalmazásgazda végzi. A  Miniszterelnökségen használt iktatórendszer a  KIR3, melynek tanúsítványszáma
20-00420/17-00154, érvényességi ideje: 2021. 02. 13.
16. § Az alkalmazásgazda feladatai az iratkezelési szoftverhez kapcsolódóan:
a) az elektronikus érkeztető könyvek, iktatókönyvek nyitása, lezárása, iktatóhelyhez rendelése,
b) az irattári tételszámok és kódtárak karbantartása,
c) a felhasználók, szerepkörök, helyettesítések, jogosultságok, funkcionális beállítások, azok rendszeres
karbantartása (a címjegyzékben szereplő címek, nevek, titulusok ellenőrzése, törlése, javítása, többszörös
példányok törlése),
d) elektronikus külső partnerek rögzítése a szoftver háttéradatbázisában,
e) iratkezeléssel összefüggő háttértámogatás a kollégák megkeresése alapján,
f ) az iratkezelési szoftver használatának rendszeres oktatása a kollégák részére,
g) a KIR3 iktató program használati utasításának elkészítése, intranetre történő feltöltése.
Hozzáférés az iratokhoz 17. § (1) Az  iratokba való betekintést és a  másolatkészítést – a  vonatkozó jogszabályok és belső utasítások
figyelembevételével – úgy kell biztosítani, hogy azzal mások személyiségi jogai ne sérüljenek.
(2) A másolatkészítés részletes szabályairól a Miniszterelnökség Másolatkészítési Szabályzata rendelkezik.
18. § A betekintéseket, kölcsönzéseket, az  adatszolgáltatási célú másolatok készítését utólag is ellenőrizhető módon,
az iratkezelési szoftverben dokumentálni kell.
19. § A döntés megalapozását szolgáló adattal összefüggő „Nem nyilvános” kezelési jelzésű iratok megismerésére
és kezelésére az alábbi szabályok vonatkoznak, míg iktatására vonatkozóan a Szabályzat rendelkezései az irányadók:
a) a „Nem nyilvános” kezelési jelzés a  minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvényben foglaltak
alapján nem minősítési jelzés,
b) a „Nem nyilvános” kezelési jelzésű iratok a  Miniszterelnökség döntés-előkészítéssel összefüggő adatokat
tartalmazó iratai,
c) a „Nem nyilvános” kezelési jelzés feltüntetését az  adatot kezelő szervezeti egység vezetője javaslatára
a  Miniszterelnökséget vezető miniszter rendelheti el, legfeljebb 10 éves időtartamra. Az  iraton fel kell
tüntetni:
ca) a „Nem nyilvános” szöveget,
cb) az információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény
megfelelő rendelkezését, amely alapján az adatok nyilvános kezelése korlátozásra kerül,
cc) a kezelési jelzés időbeli hatályát (év, hó, naptári nap).
Az iratkezelés szervezeti, személyi rendje és az ügyviteli munka kialakítása, elhelyezése
20. § (1) Az ügykezelés feladatait a  feladatkör, az  iratforgalom nagysága alapján a szervezeti egységek kijelölt munkatársai
végzik.
(2) Az iratkezelésben, iktatásban használt valamennyi eszközt védeni kell az illetéktelen hozzáféréstől.
 (3) Az iratkezelésnek, iktatásnak lehetőleg külön helyiséget kell kijelölni, vagy a  helyiséget úgy kell kialakítani, hogy
az iratok kezelése, tárolása az egyéb tevékenységtől (átadás-átvétel és iratkezeléssel nem összefüggő feladatok stb.)
elkülönítetten történjen.
21. § (1) Az iktatóhelyiséget külső behatolás ellen védetté kell tenni. A  feladatkörtől függően a  vezetők határozzák meg
a  kulcsok tárolásának rendjét. A  fokozott biztonsági igények érvényesülése érdekében a  vezető elrendelheti
kulcsdobozok használatát és meghatározott helyen történő munkaidőn kívüli tárolását.
A kulcsdobozok beszerzését a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF) végzi. A kulcsdobozok
lezárásához szükséges pecsétnyomókat az  Iratkezelési Főosztálytól szükséges igényelni a  Bélyegzőhasználati
Szabályzat előírásai szerint.
(2) Amennyiben a  kulcsok kulcsdobozokban történő tárolása indokolt, úgy a  kulcsdobozok tárolására kijelölt tároló
helyen csak nyilvántartásba vett, számmal, az  átvételére feljogosítottak neveivel és a  részükre átadott számozott
pecsétnyomók számával ellátott, valamint számozott (negatív) pecsétnyomóval lepecsételt kulcsdobozok
helyezhetőek el.
(3) Az iratkezelésre használt helyiség munkaidőn kívül, munkaszüneti napon történő felnyitásáról az iktatóhely szerinti
vezetőt értesíteni kell. A  helyiség felnyitásáról – amennyiben az  iratkezelést végző munkatárs nincs jelen –
jegyzőkönyvet kell felvenni. A  felügyelet nélkül hagyott helyiségeket munkaidő alatt is be kell zárni az  ott tárolt
iratok, technikai eszközök védelme érdekében.
III. FEJEZET
AZ IRATKEZELÉS FOLYAMATA A küldemények átvétele
22. § (1) A Miniszterelnökséghez érkezett küldemények átvételével kapcsolatos teendők, a  küldemény érkezésének módja
szerint:
a) a Miniszterelnökség postafiók címére (1357 Budapest, Pf. 6) érkező küldemények átvételére
a 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet alapján a NISZ jogosult,
b) a 62.  §-ban megjelölt küldemények átvétele a  Magyar Posta Zrt. útján a  postai szolgáltatások ellátásáról
és  a  hivatalos iratokkal kapcsolatos postai szolgáltatás részletes szabályairól, valamint a  postai szolgáltatók
általános szerződési feltételeiről és a  postai szolgáltatásból kizárt vagy feltételesen szállítható
küldeményekről és minőségi követelményeiről szóló 335/2012. (XII. 4.) Korm. rendeletben meghatározottak
szerint történik,
c) külön kézbesítés, személyes benyújtás, futárszolgálat útján érkező küldemények munkaidőben történő
átvételére meghatalmazott személyt kell kijelölni, aki az átvételt aláírásával dokumentálja,
d) a telefaxon küldött iratot, jogszabály eltérő rendelkezése hiányában, postai úton megküldött iratként kell
kezelni,
e) az elektronikus úton érkezett küldemények átvételére központi elektronikus postafiókot kell üzemeltetni,
f ) a Hivatali Kapun érkezett (HKP) küldeményeket, valamint az Egységes Kormányzati Ügyiratkezelési Rendszer
Központi Érkeztető Rendszerből (a továbbiakban: KÉR) érkező küldeményeket a  címzett szervezeti egység
iratkezelési feladatok ellátására kijelölt munkatársa a Miniszterelnökség iratkezelési szoftverében veszi át.
(2) A KÉR-ben elektronikusan feldolgozott küldemények papíralapú példányainak Miniszterelnökséghez történő
szállításáról az  Iratkezelési Főosztály gondoskodik – a KÉR-rel történő előzetes egyeztetés alapján – a  feldolgozást
követő munkanapon. Az ily módon beérkezett küldeményeket a címzett szervezeti egységekhez továbbítja.
(3) A Magyar Posta Zrt. útján tértivevényes jelzéssel ellátott papíralapú küldemények beérkezését igazoló
tértivevényének visszaküldése a  küldemény átvevőjének feladata, miután aláírásával igazolta a  küldemény
kézhezvételének tényét, valamint dátumjelzéssel megjelölte a küldemény átvételének napját.
(4) Ha az ügyfél az iratot személyesen vagy képviselő útján nyújtja be, az átvevőnek az átvételt átvételi elismervénnyel,
vagy az átvétel tényének az irat másodpéldányán való aláírásával és dátummal kell igazolnia. Az ügyfél a beadványt
kizárólag a  Honvéd utca 28. szám alatti Országházi Levélátvevőnél (a továbbiakban: Levélátvevő) adhatja be
személyesen, az Iratkezelési Főosztály erre kijelölt munkatársánál. A Közszolgálati Döntőbizottságnak címzett iratot
az eljárásban részt vevő fél vagy képviselője a Közszolgálati Döntőbizottság Titkárságánál nyújthatja be.
(5) A Levélátvevőben leadott minden lezárt borítékban lévő küldeményt (postai, hivatali és személyes kézbesítésű)
haladéktalanul biztonsági vizsgálatnak szükséges alávetni. A  biztonsági vizsgálatot az  Országgyűlési Őrség saját
belső utasítása alapján végzi, annak elvégzését és annak dátumát a küldemény zárt borítékán jelöli, amelyet egyben
a beérkezés dátumának is kell tekinteni.
23. § A küldemény átvételére jogosult (a továbbiakban: átvevő):
a) postai úton vagy telefaxon érkezett küldemények esetén
aa) a címzett vagy az általa megbízott személy,
ab) a vezető vagy az általa megbízott személy,
ac) a szervezeti egység kijelölt munkatársa,
b) külön kézbesítés, futárszolgálat, személyes benyújtás útján érkező küldemények esetén az  átvételre
megbízott személy,
c) elektronikus úton érkezett küldemények esetén annak kezelésével megbízott személy.
24. § A küldeményt átvevő személy köteles ellenőrizni
a) a címzés alapján a küldemény átvételére való jogosultságot,
b) a kézbesítő okmányon és a küldeményen levő iktatószám vagy más azonosítási jel megegyezőségét,
c) az iratot tartalmazó boríték, illetve egyéb csomagolás sértetlenségét,
d) az iraton jelzett melléklet meglétét, amennyiben a küldemény felbontására jogosult.
25. § (1) Amennyiben érkeztetésre nem jogosult személy vagy szervezeti egység veszi át az  iratot, úgy azt köteles 24 órán
belül, de legkésőbb a  következő munkanap kezdetén a  Miniszterelnökség illetékes érkeztető egységének, illetve
személyének átadni a  küldemény nyilvántartásba vétele érdekében. A  nyilvántartásba vétel módja ez  esetben
az iratkezelési szoftverben történő érkeztetés.
(2) A küldemények téves felbontásakor a  felbontó az  átvétel és a  felbontás tényét a  dátum megjelölésével,
dokumentáltan köteles rögzíteni. A borítékot újra le kell zárni, rá kell vezetni a felbontó nevét, elérhetőségét, majd
a küldeményt sürgősen el kell juttatni a címzetthez.
26. § (1) Sérült küldemény átvétele esetén a  sérülés tényét papíralapú iratok esetében az  átvételi okmányon jelölni kell,
és  a  küldemény tartalmát külön jegyzékben fel kell tüntetni. A  megállapíthatóan hiányzó iratokról vagy
mellékletekről a feladót értesíteni kell.
(2) Téves címzés vagy helytelen kézbesítés miatt a Miniszterelnökségre érkezett küldeményt felbontás nélkül azonnal
továbbítani vagy kézbesíteni kell a  megfelelő címzetthez, illetve ha ez  nem lehetséges, vissza kell küldeni
a  feladónak. Amennyiben a  címzett és a  feladó a  küldemény felbontása után sem állapítható meg, a  küldeményt
irattározni és az irattári tervben meghatározott idő után selejtezni kell.
(3) Az átvevő a  papír alapon érkező küldeményeket kézbesítőkönyvvel vagy kézbesítőlappal továbbítja az  illetékes
szervezeti egység(ek)hez. A postaátvevő a küldeményeket szükség szerint, a táviratokat, elsőbbségi küldeményeket,
„azonnal”, „sürgős” vagy más hasonló kezelési jelzésű küldeményeket pedig soron kívül továbbítja.
A küldemények felbontása 27. § (1) A Miniszterelnökség postafiók címére (1357 Budapest, Pf. 6) érkezett küldemények esetén – a  62.  §-ban
küldemények kivételével – a NISZ jogosult felbontás és érkeztetés végrehajtására.
(2) A 62.  §-ban meghatározott küldemények felbontására az  Iratkezelési Főosztály vagy a  címzett szervezeti egység
jogosult.
28. § (1) Felbontás nélkül a címzettnek kell továbbítani
a) az „s. k. felbontásra” jelzésű küldeményeket (ezeket minden esetben csak a  címzett, tartós akadályoztatása


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
45/2011. (III. 4.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Gecse Attila
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet felmentem a Magyar Köztársaság lisszaboni nagykövetségének
vezetésére, valamint a Magyar Köztársaság Zöld-foki Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2010. augusztus 19. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1156/2009. (IX. 17.) Korm. határozata a magyar kormányküldöttségnek az Egyesült Nemzetek Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete (UNESCO) Általános Konferenciájának 35. ülésszakán történő részvételéről.
A Kormány
1. egyetért azzal, hogy az UNESCO Általános Konferenciájának 35. ülésszakán magyar küldöttség vegyen részt;
2. felhatalmazza az oktatási és kulturális minisztert, hogy a pénzügyminiszterrel, a környezetvédelmi és vízügyi
miniszterrel, a szociális és munkaügyi miniszterrel, valamint a külügyminiszterrel egyetértésben kijelölje a küldöttség
vezetőjét és tagjait azzal, hogy a részvétel költségeit az egyes minisztériumok költségvetéséből kell biztosítani;
Felelős: oktatási és kulturális miniszter
érintett miniszterek Határidő: azonnal
3. felkéri a külügyminisztert, hogy a küldöttség részére szükséges meghatalmazási okiratot állítsa ki.
Felelős: külügyminiszter
Határidő: azonnal Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
20/2018. (II. 14.) Korm. rendelete a katonai egészségügyi államigazgatási szerv, valamint a Magyar Honvédség, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, a honvédelemért felelős miniszter tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaságok vonatkozásában a közegészségügyi-járványügyi feladatokat ellátó szervek kijelöléséről.
A Kormány
az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény 15.  § (4)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 7. § a) és b) pontja tekintetében a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 81. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 2.  § 13.  pontja szerinti honvédségi szervezetekre
(a továbbiakban: Honvédség), valamint a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ),
továbbá
b) a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium vagyonkezelésében
lévő ingatlanon a honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahelyre, illetve ideiglenes munkahelyre és
c) azon gazdasági társaságokra, amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a miniszter.
 (2) E  rendelet hatálya nem terjed ki a  kötelező egészségbiztosítási ellátásról szóló 1997. évi LXXXIII. törvény szerinti,
az egészségbiztosítási szerv által finanszírozott tevékenységre.
 (3) E  rendelet rendelkezéseit a  fővárosi és megyei kormányhivatal, valamint a  járási (fővárosi kerületi) hivatal
népegészségügyi feladatai ellátásáról, továbbá az  egészségügyi államigazgatási szerv kijelöléséről szóló
385/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Eár.) rendelkezéseivel összhangban kell értelmezni.
2. § A Kormány katonai egészségügyi államigazgatási szervként a minisztert jelöli ki.
2. A katonai egészségügyi államigazgatási szerv együttműködése 3. § (1) A  katonai egészségügyi államigazgatási szerv a  hatáskörei gyakorlásához szükséges döntések szakmai
előkészítésébe az országos tisztifőorvost is bevonja.
(2) A  katonai egészségügyi államigazgatási szerv ellátja az  egészségügyi és a  hozzájuk kapcsolódó személyes
adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997. évi XLVII. törvény 5.  § (3)  bekezdés a)  pontjában, 15.  § (1)–(3b), (7),
(8a), (9)  bekezdésében, valamint 15/A.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakkal összefüggő ágazati feladatokat és
egyidejűleg járványügyi adatokat szolgáltat az  elektronikus járványügyi felügyeleti informatikai rendszer útján,
továbbá elvégzi a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi
LXXVI. törvény szerinti szolgáltatás-felügyeleti feladatokat.
(3) A katonai egészségügyi államigazgatási szerv a kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV. törvény (a továbbiakban:
Kbtv.) 6–8. §-a szerinti veszélyes anyagokra és keverékekre vonatkozó bejelentési feladatokat az Országos Szakmai
Információs Rendszeren keresztül teljesíti.
(4) A  katonai egészségügyi államigazgatási szerv az  egészségügyi államigazgatási szervvel együttműködve látja el
az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) 73. §-a szerinti feladatokat.
(5) A  katonai egészségügyi államigazgatási szerv az  egészségügyi államigazgatási szervvel együttműködve végzi
az  élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény szerinti élelmiszer-biztonsággal
kapcsolatos feladatokat. A  katonai egészégügyi államigazgatási szerv e  hatáskörének gyakorlásához szükséges
döntések szakmai előkészítésében az  országos főállatorvos, illetve a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal
közreműködését kezdeményezheti.
3. A katonai egészségügyi államigazgatási szerv hatósági feladatai
4. § A katonai egészségügyi államigazgatási szerv hatósági hatáskörében ellátja
a) az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény
1. 4. § (1) bekezdés b) és d), f ), h), j), l), n), p), r) pontja,
 2. 4. § (3) bekezdése,
 3. 4. § (4) bekezdés b) és c) pontja,
 4. 4. § (6) bekezdés a)–e) és g) pontja,
 5. 4/B. § (1) és (3) bekezdése,
 6. 4/C. § (2) bekezdése,
b) az Eütv.
 1. 47. § (4) bekezdése,
 2. 52. § (3) bekezdése,
 3. 52/A. §-a,
 4. 58. § (3), (5), (7)–(9) bekezdése,
 5. 60. § (2) bekezdése,
 6. 64. § (3) bekezdése,
 7. 65. §-a,
 8. 68. § (2) és (3) bekezdése,
 9. 70/A. § (1) és (2) bekezdése,
10. 72. § (2) bekezdése,
11. 74. § (1) bekezdése,
12. 108. § (1) bekezdése,
13. 123. §-a,
c) a nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló
1999. évi XLII. törvény 2. § (9) bekezdése, valamint 7. § (1) és (2) bekezdése,
d) a Kbtv.
 1. 6–8. §-a,
 2. 29. § (1) és (2) bekezdése,
 3. 32. § (1) bekezdés a) pontja és (2) bekezdése,
e) az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény 23. §-a és
f ) a  Legionella által okozott fertőzési kockázatot jelentő közegekre, illetve létesítményekre vonatkozó
közegészségügyi előírásokról szóló 49/2015. (XI. 6.) EMMI rendelet 9. § (1) bekezdése
szerinti feladatokat.
4. Záró rendelkezések 5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § Az Eár. 9. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  Kormány egészségügyi államigazgatási szervként a  rendvédelmi szervek, valamint az  Országgyűlési Őrség
– ide nem értve a büntetés-végrehajtási szervezetnek a fogvatartottak elhelyezésére és foglalkoztatására létrehozott
büntetés-végrehajtási szerveit – vonatkozásában a rendvédelmi szervek, az Országgyűlési Őrség, közegészségügyijárványügyi feladatait ellátó egyes szervek kijelöléséről szóló kormányrendeletben meghatározott elsőfokú
közegészségügyi-járványügyi hatósági jogkör gyakorlóját jelöli ki az  Nvt. 2.  § (9)  bekezdése és 7.  §-a szerinti
feladatok ellátására.”
7. § Hatályát veszti
a) a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011 évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet] 10. § (1) bekezdés f ) pontja,
b) a 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 10. § (2) bekezdésében az „az (1) bekezdés f ) pontja szerinti szakterület
szakirányítását a Honvédség kijelölt parancsnoka, vezetője útján,” szövegrész, valamint a „pedig” szövegrész
és
c) a  rendvédelmi szervek, a  Magyar Honvédség, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, az  Országgyűlési
Őrség, valamint a honvédelemért felelős miniszter tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaságok
közegészségügyi-járványügyi feladatait ellátó egyes szervek kijelöléséről szóló 4/2014. (I. 10.) Korm. rendelet
9. §-a.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök