text:
171/2010. (IX. 23.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott
kifogás tárgyában meghozta a következő határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 368/2009. (IX. 3.) OVB határozatát megsemmisíti, és az Országos
Választási Bizottságot új eljárásra utasítja. 2. Az Alkotmánybíróság a határozott kérelmet nem tartalmazó kifogást érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) a 368/2009. (IX. 3.) OVB határozatával hitelesítette egy
országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívét. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „A Magyar
Országgyűlés tűzzön napirendjére és tárgyaljon meg az ifjúsággal kapcsolatos közfeladatokról szóló
törvénytervezetet!”. A 368/2009. (IX. 3.) OVB határozat a Magyar Közlöny 2009. évi 124. számában, 2009. szeptember 3-án jelent meg.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek
az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat
közzétételét követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen 2009. szeptember 16-án és
szeptember 17-én, határidőn belül nyújtottak be kifogásokat. 2. Az egyik kifogás benyújtója szerint a kérdés egyrészt „nyelvtanilag helytelen”, másrészt „nem egyértelmű”, hogy
„pontosan melyik törvénytervezetet kellene az Országgyűlésnek napirendjére tűznie”, ezért az OVB határozatának
megemmisítését és az OVB új eljárás lefolytatására való kötelezését kérte. Az OVB-nek ugyanis emiatt az országos
népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 18. § b) pontja, illetőleg
17. §-a alapján meg kellett volna tagadnia az aláírásgyűjtő ív hitelesítését. Az indítványozó úgy vélte, hogy
az OVB megsértette a Ve. 29/B. § (2) bekezdésének e) pontjában foglaltakat is, mivel nem tüntette fel a határozat
indokolásában a Ve. 117. § (1) bekezdését, amelyre – álláspontja szerint – alapozta döntését. A kifogás benyújtója
szerint az OVB-nek egyébként nem is a Ve. 117. § (1) bekezdése alapján kellett volna eljárnia. A kifogás benyújtója
megjegyezte továbbá, hogy az OVB határozat indokolása „elírásra került”, mivel az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya
országos népi kezdeményezésre irányult, a határozat indokolása viszont „népszavazásra feltenni kívánt
kezdeményezésre” hivatkozik. 3. A másik kifogás benyújtója indokainak megjelölése nélkül csupán annyit írt, hogy kifogást jelent be az OVB határozata
ellen „annak alkotmánysértősége okán”. 4. Az Alkotmánybíróság a kifogásokat az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló,
többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.) 28. §
(1) bekezdése alapján egyesítette és egy eljárásban bírálta el.
II. 1. Az Alkotmány érintett rendelkezései: „28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet.
(...) 28/D. § Országos népi kezdeményezést legalább 50000 választópolgár nyújthat be. Az országos népi kezdeményezés
arra irányulhat, hogy az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdést az Országgyűlés tűzze a napirendjére. Az országos
népi kezdeményezésben megfogalmazott kérdést az Országgyűlés köteles megtárgyalni.”
2. Az Nsztv. érintett rendelkezései: „17. § A népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen tartalmaznia kell a megtárgyalásra javasolt kérdést.”
„18. § Az Országos Választási Bizottság akkor tagadja meg az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
c) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
3. A Ve. érintett rendelkezései: „117. § (1) Az Országos Választási Bizottság a jogszabályi feltételeknek megfelelő aláírásgyűjtő ívet, illetőleg kérdést
a benyújtástól számított harminc napon belül hitelesíti.” „130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” „131. § Az országos népi kezdeményezés során a 117–121. § és a 130. § (1) és (3) bekezdésének rendelkezéseit kell
megfelelően alkalmazni.” III. A kifogások részben megalapozottak. 1. A jelen ügyben az Alkotmánybíróság hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása jogorvoslati
eljárás, ezért az Alkotmánybíróság a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív
hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002.
(XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is alkotmányos jogállásával
és rendeltetésével összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az Alkotmánybíróság a kérdés egyértelműségét vitató kifogással kapcsolatban az alábbiakat állapította meg. Az Nsztv.
17. §-a értelmében a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kérdést. Az „Országgyűlésnek a kérdés napirendre tűzésére, megvitatására és határidőn belüli döntésre van
kötelezettsége, (...) a döntés tartalmát a népi kezdeményezés nem határozza meg. (...) A népi kezdeményezésnek
– ellentétben a népszavazással – (...) nem kell konkrét jogalkotási kötelezettséget megfogalmaznia” [42/2002. (X. 11.)
AB határozat, ABH 2002, 316, 318.]. A jelen ügyben az Alkotmánybíróság azt állapította meg, hogy a kezdeményezők
által megfogalmazott kérdés nem egyértelmű, a kifogás tehát megalapozott. Az Alkotmány 28/D. §-a értelmében
a népi kezdeményezés célja az, hogy a feltett kérdést tárgyalja meg az Országgyűlés. Az Országgyűlés a tárgyalás
nyomán szabadon dönt arról, hogy szükséges-e további lépés megtétele, akár egy országgyűlési határozat, akár egy
törvény elfogadása, módosítása, hatályon kívül helyezése. Ezért a népi kezdeményezésben sem fogalmazható meg
úgy a kérdés, hogy azt sugallja, egy konkrét törvénytervezet megtárgyaltatása a cél. Ez a megfogalmazás ezért nem
egyeztethető össze a népi kezdeményezés alkotmányos jelentésével. Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság
az Országos Választási Bizottság 368/2009. (IX. 3.) OVB határozatát megsemmisítette és az OVB-t új eljárás
lefolytatására kötelezte. Nem tartotta az egyértelműség követelményébe ütközőnek az Alkotmánybíróság a kifogás benyújtójának a kérdés
esetleges nyelvtani hibájára való hivatkozását. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az OVB határozat
indokolásában a népszavazásra való utalás az ügy érdemét nem érinti, ezért annak vizsgálatát mellőzte.
3. A Ve. 77. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerint a kifogásnak tartalmaznia kell a jogszabálysértés megjelölését és annak
bizonyítékait. A Ve. 77. § (5) bekezdése alapján a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha az elkésett, vagy
nem tartalmazza a 77. § (2) bekezdés a)–b) pontjában foglaltakat [85/2008. (VI. 13.) AB végzés, ABH 2008, 1553, 1554.;
13/2009. (II. 13.) ABK 2009. február, 154.]. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a I. 3. pontban ismertetett kifogás
nem tekinthető érdemben elbírálhatónak, mivel a törvényben előírt követelményeknek nem felel meg. A kifogás
benyújtója kifogásában nem jelölt meg az OVB döntésével kapcsolatban konkrét jogsértést, és nem utalt annak
bizonyítékaira. Ezért az Alkotmánybíróság a tartalmi feltételeknek meg nem felelő kifogást az Abtv. 22. §
(2) bekezdésében, valamint a Ve. 116. §-ában, és a 77. § (5) bekezdésében foglaltak alapján érdemi vizsgálat nélkül
visszautasította. Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben történt közzétételére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2010. szeptember 20. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
94/2010. (X. 12.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 51. §-a alapján, a nemzetgazdasági miniszter
javaslatára
Seres Lászlót, a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2010. október 8-ai hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2013. XXXII. törvény a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés kihirdetéséről.
[A gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés Magyarország vonatkozásában
2013. január 1-jén lépett nemzetközi jogilag hatályba.] 1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Dán Királyság,
a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság,
a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság,
a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, Málta, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel
Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, Svéd
Királyság között a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés
(a továbbiakban: Szerződés) kötelező hatályának elismerésére. 2. § Az Országgyűlés a Szerződést e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Szerződés hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„SZERZŐDÉS A GAZDASÁGI ÉS MONETÁRIS UNIÓBELI STABILITÁSRÓL, KOORDINÁCIÓRÓL ÉS KORMÁNYZÁSRÓL
A BELGA KIRÁLYSÁG, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG,
A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, MAGYARORSZÁG, MÁLTA, A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, ROMÁNIA, A SZLOVÉN
KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG ÉS A SVÉD KIRÁLYSÁG KÖZÖTT
A BELGA KIRÁLYSÁG, A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, MAGYARORSZÁG, MÁLTA, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, ROMÁNIA, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK
KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG ÉS A SVÉD KIRÁLYSÁG,
a továbbiakban: a szerződő felek; TUDATÁBAN annak, hogy az Európai Unió tagállamaiként kötelességük, hogy gazdaságpolitikájukat közös érdekű
ügynek tekintsék, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy megteremtsék a fokozottabb gazdasági növekedés feltételeit az Európai Unióban, és
e célból az euroövezetben egyre szorosabb gazdaságpolitikai koordinációt alakítsanak ki,
SZEM ELŐTT TARTVA, hogy az euroövezet egésze stabilitásának megőrzése érdekében alapvető fontosságú, hogy
a kormányok biztosítsák államháztartásuk stabilitását és fenntarthatóságát, továbbá megakadályozzák az
államháztartási hiány túlzott mértékének kialakulását, ami konkrét szabályok bevezetését teszi szükségessé, ideértve
a „költségvetési egyensúlyi szabályt” és az automatikus korrekciós mechanizmust,
A törvényt az Országgyűlés a 2013. március 25-i ülésnapján fogadta el.
TUDATÁBAN annak, hogy biztosítaniuk kell, hogy államháztartási hiányuk ne haladja meg a piaci áron számított bruttó
hazai termékük 3%-át, és hogy államadósságuk ne haladja meg a piaci áron számított bruttó hazai termékük 60%-át,
vagy megfelelő mértékben közelítsen ahhoz, EMLÉKEZTETVE arra, hogy a szerződő feleknek mint az Európai Unió tagállamainak tartózkodniuk kell minden olyan
intézkedéstől, amely veszélyeztetheti az Unió gazdasági unióra vonatkozó célkitűzéseinek megvalósítását, így
különösen az államháztartási számlákon kívüli adósságfelhalmozás gyakorlatától, SZEM ELŐTT TARTVA, hogy az euroövezeti tagállamok állam-, illetve kormányfői 2011. december 9-én megállapodtak
a gazdasági és monetáris unió megerősített struktúrájáról, amely az Európai Unió alapját képező szerződéseken
alapszik, és elősegíti az Európai Unió működéséről szóló szerződés 121., 126. és 136. cikke alapján hozott intézkedések
végrehajtását, SZEM ELŐTT TARTVA, hogy az euroövezeti tagállamok és az Európai Unió más tagállamai állam-, illetve kormányfőinek
célja, hogy e szerződés rendelkezéseit a lehető leghamarabb belefoglalják az Európai Unió alapját képező
szerződésekbe, ÜDVÖZÖLVE az Európai Bizottságnak az Európai Unió alapját képező szerződések keretében 2011. november 23-án az
euroövezet számára tett, a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek
által fenyegetett tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről, továbbá az előzetes
költségvetési tervek nyomon követésére és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya
megszüntetésének biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló jogalkotási javaslatait, és NYUGTÁZVA az
Európai Bizottság azon szándékát, mely szerint különösen az állampapír-kibocsátási tervek előzetes bejelentésére,
a túlzotthiány-eljárás alatt álló tagállamokban a végrehajtandó strukturális reformokat részletesen meghatározó
gazdasági partnerségi programokra, valamint a tagállamokban a tervbe vett fő gazdaságpolitikai reformok
koordinációjára vonatkozóan további jogalkotási javaslatokat kíván az euroövezet számára előterjeszteni,
KIFEJEZVE készségüket azoknak a javaslatoknak a támogatására, amelyeket az Európai Bizottság – azon tagállamok
vonatkozásában, amelyek pénzneme az euro – esetlegesen előterjeszthet azzal a céllal, hogy az e szerződésben
megállapított korlátokkal összhangban lévő új középtávú célkitűzések bevezetésével tovább erősítse a Stabilitási és
Növekedési Paktumot, NYUGTÁZVA, hogy az e szerződésben rögzített költségvetési kötelezettségvállalások felülvizsgálata és nyomon
követése során az Európai Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződésben, különösen annak 121., 126. és
136. cikkében foglalt hatáskörén belül fog eljárni, MEGÁLLAPÍTVA különösen azt, hogy az e szerződés 3. cikkében rögzített „költségvetési egyensúlyi szabály”
alkalmazása tekintetében az említett nyomon követés adott esetben minden egyes szerződő fél számára külön
országspecifikus középtávú célkitűzések és konvergencia-menetrend meghatározása révén fog megvalósulni,
MEGÁLLAPÍTVA, hogy a középtávú célkitűzéseket a Stabilitási és Növekedési Paktum céljaival összhangban
rendszeresen aktualizálni kell egy olyan, közösen elfogadott módszer alapján, amelynek paraméterei szintén
rendszeres felülvizsgálat tárgyát képezik és megfelelően tükrözik az explicit és implicit kötelezettségek kockázatát az
államháztartásra, MEGÁLLAPÍTVA, hogy az európai uniós jogban előírt rendelkezésekkel, különösen a költségvetési egyenleg
felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, a 2011. november
16-i 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi
rendelettel (a továbbiakban: felülvizsgált Stabilitási és Növekedési Paktum) összhangban a középtávú célkitűzés
elérése tekintetében elért eredményeket a strukturális egyenleget alapul vevő átfogó értékelés keretében kell
felmérni, amelynek részét képezi a diszkrecionális bevételi intézkedések hatásától megtisztított kiadások elemzése is,
MEGÁLLAPÍTVA, hogy a szerződő felek által bevezetendő korrekciós mechanizmusnak azt a célt kell szolgálnia, hogy
korrigálni lehessen a középtávú célkitűzéstől vagy a korrekciós pályától való eltérést, ideértve ennek az államadósság
alakulására gyakorolt kumulált hatását is, MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 273. cikkével összhangban a szerződő feleknek
a „költségvetési egyensúlyi szabály” kötelező erejű, állandó jellegű, lehetőség szerint alkotmányos rendelkezések
útján a nemzeti jogrendjükbe történő átültetésére vonatkozó kötelezettsége teljesítése tárgyában az Európai Unió
Bíróságának hatáskörrel kell rendelkeznie, EMLÉKEZTETVE arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 260. cikke feljogosítja az Európai Unió
Bíróságát arra, hogy átalányösszeg vagy kényszerítő bírság fizetésére kötelezze az Európai Unió azon tagállamát,
amely nem tett eleget valamely ítéletének, és EMLÉKEZTETVE arra, hogy az Európai Bizottság kritériumokat állapított
meg az említett cikk értelmében kiszabandó átalányösszeg vagy kényszerítő bírság meghatározására vonatkozóan,
EMLÉKEZTETVE arra, hogy meg kell könnyíteni az Európai Unió túlzotthiány-eljárása szerinti intézkedések elfogadását
azon tagállamok tekintetében, amelyek pénzneme az euro és amelyek esetében az államháztartási hiánynak a bruttó
hazai termékhez viszonyított tervezett vagy tényleges aránya meghaladja a 3%-ot, egyúttal határozottan meg kell
erősíteni az említett eljárás alapjául szolgáló célkitűzést, vagyis azt, hogy a tagállamokat ösztönözni és – szükség
esetén – kötelezni kell az esetlegesen megállapított hiány csökkentésére,
EMLÉKEZTETVE arra a kötelezettségre, hogy azoknak a szerződő feleknek, amelyek államadóssága meghaladja
a 60%-os referenciaértéket, azt főszabály szerint évente átlagosan egyhuszad résszel kell csökkenteniük,
SZEM ELŐTT TARTVA, hogy e szerződés végrehajtásakor tiszteletben kell tartani a szociális partnereknek az egyes
szerződő felek jogában, illetve nemzeti berendezkedésében elismert sajátos szerepét,
HANGSÚLYOZVA, hogy e szerződés egyetlen rendelkezése sem értelmezhető azon gazdaságpolitikai feltételek
bármilyen módon történő módosításaként, amelyek mellett valamely szerződő fél pénzügyi segítségnyújtásban
részesült az Európai Unió, annak tagállamai vagy a Nemzetközi Valutaalap részvételével létrejött stabilizációs program
keretében, MEGÁLLAPÍTVA, hogy a gazdasági és monetáris unió megfelelő működése megkívánja a szerződő felek
együttműködését egy olyan gazdaságpolitika kialakításában, amelynek megfelelően – a gazdaságpolitikák
összehangolásának az Európai Unió alapját képező szerződésekben meghatározott mechanizmusaira építve –
minden olyan területen megteszik a szükséges lépéseket és intézkedéseket, amelyek elengedhetetlenek az
euroövezet megfelelő működéséhez, NYUGTÁZVA különösen a szerződő felek arra irányuló kívánságát, hogy a belső piac hátrányos befolyásolása nélkül
aktívabban vegyék igénybe az Európai Unióról szóló szerződés 20. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 326–334. cikkében meghatározott megerősített együttműködés eszközét, valamint hogy teljes körűen
használják az Európai Unió működéséről szóló szerződés 136. cikke szerinti, azon tagállamokra vonatkozó
intézkedéseket, amelyek pénzneme az euro, és azt az eljárást, amely a legjobb gyakorlatok megállapítása céljából
lehetővé teszi azon szerződő felek számára, amelyek pénzneme az euro, hogy az általuk tervezett jelentős
gazdaságpolitikai reformokat előzetesen megvitassák és koordinálják, EMLÉKEZTETVE az euroövezeti tagállamok állam-, illetve kormányfőinek 2011. október 26-i megállapodására az
euroövezet kormányzásának javításáról, amely többek között kiterjed arra, hogy évente legalább két euroövezeti
csúcstalálkozót kell tartani, amelyet – kivéve, ha azt rendkívüli körülmények indokolják – közvetlenül az Európai Tanács
ülését vagy valamennyi, az e szerződést megerősítő szerződő fél részvételével tartott ülést követő időpontra kell
összehívni, EMLÉKEZTETVE továbbá az euroövezet versenyképességének előmozdításához elengedhetetlenül fontos kérdéseket
azonosító Euro Plusz Paktumra, amelyet az euroövezeti tagállamoknak és az Európai Unió más tagállamainak állam-,
illetve kormányfői 2011. március 25-én hagytak jóvá, HANGSÚLYOZVA az európai stabilitási mechanizmus létrehozásáról szóló szerződésnek mint a gazdasági és monetáris
unió erősítésére szolgáló globális stratégia egyik elemének fontosságát, és RÁMUTATVA, hogy az európai stabilitási
mechanizmus új programjainak keretében igénybe vehető pénzügyi segítségnyújtásnak 2013. március 1-jétől
feltétele, hogy az érintett szerződő fél megerősítse e szerződést, és hogy az e szerződés 3. cikkének (2) bekezdésében
említett átültetési időszak lejártával megfeleljen az említett cikk követelményeinek,
MEGÁLLAPÍTVA, hogy a Belga Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög
Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Luxemburgi
Nagyhercegség, Málta, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, a Szlovén Köztársaság,
a Szlovák Köztársaság és a Finn Köztársaság olyan szerződő felek, amelyek pénzneme az euro, és hogy ilyen
minőségükben a megerősítő okiratuk letétbe helyezését követő hónap első napjától e szerződés rájuk nézve kötelező,
amennyiben a szerződés abban az időpontban hatályos, MEGÁLLAPÍTVA AZT IS, hogy a Bolgár Köztársaság, a Dán Királyság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság,
Magyarország, a Lengyel Köztársaság, Románia és a Svéd Királyság olyan szerződő felek, amelyek az Európai Unió
tagállamaiként e szerződés aláírásának napján a közös pénznemben való részvétel tekintetében eltérésre vagy
mentességre jogosultak, és így rájuk nézve ezen eltérés vagy mentesség megszűnéséig csak az e szerződés III. és a IV.
címének azon rendelkezései lehetnek kötelezők, amelyek tekintetében a megerősítő okiratuk letétbe helyezésekor
vagy egy későbbi időpontban olyan nyilatkozatot tesznek, hogy azokat magukra nézve kötelezőnek kívánják
elismerni, MEGÁLLAPODTAK az alábbi rendelkezésekről: I. CÍM CÉL ÉS HATÁLY
1. CIKK (1) E szerződéssel a szerződő felek az Európai Unió tagállamaiként megállapodnak abban, hogy egy költségvetési paktum
révén a költségvetési fegyelem előmozdítását célzó szabályrendszer elfogadásával megerősítik a gazdasági és
monetáris unió gazdasági pillérét, megerősítik gazdaságpolitikájuk koordinációját és javítják az euroövezet
kormányzását, ezáltal támogatják az Európai Unió fenntartható növekedésre, foglalkoztatásra, versenyképességre és
társadalmi kohézióra vonatkozó célkitűzéseinek megvalósítását. (2) E szerződést teljes körűen alkalmazni kell azokra a szerződő felekre, amelyek pénzneme az euro. A többi szerződő félre
e szerződést a 14. cikkben rögzített mértékben és feltételeknek megfelelően kell alkalmazni.
II. CÍM AZ UNIÓ JOGÁVAL VALÓ ÖSSZHANG ÉS KAPCSOLAT AZ UNIÓS JOGGAL
2. CIKK (1) Ezt a szerződést a szerződő felek az Európai Unió alapját képező szerződésekkel, illetve különösen az Európai Unióról
szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésével, továbbá az Európai Unió jogával összhangban alkalmazzák és értelmezik,
ideértve az eljárásjogot is, amennyiben másodlagos jogi aktus elfogadása szükséges.
(2) E szerződés annyiban alkalmazandó, amennyiben összeegyeztethető az Európai Unió alapját képező szerződésekkel
és az Európai Unió jogával. A szerződés nem sértheti az Unió hatáskörét a gazdasági unió terén.
III. CÍM KÖLTSÉGVETÉSI PAKTUM 3. CIKK (1) A szerződő felek – az európai uniós jog alapján fennálló kötelezettségeik mellett és azok sérelme nélkül – az
e bekezdésben rögzített szabályokat alkalmazzák: a) a szerződő fél államháztartási egyenlegének egyensúlyban kell lennie vagy többletet kell mutatnia;
b) az a) pontban foglalt szabályt betartottnak kell tekinteni, ha az államháztartás éves strukturális egyenlege
megfelel a felülvizsgált Stabilitási és Növekedési Paktumban meghatározott országspecifikus középtávú
célkitűzésnek, ugyanakkor a strukturális hiány alsó határa a piaci áron számított bruttó hazai termék 0,5%-a.
A szerződő felek biztosítják a saját középtávú célkitűzésükhöz való gyors közelítést. A közelítésre rendelkezésre
álló időre az országspecifikus fenntarthatósági kockázatokat mérlegelve az Európai Bizottság tesz javaslatot.
A középtávú célkitűzés elérése tekintetében elért eredményeket és a célkitűzés betartását a felülvizsgált
Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban a strukturális egyenleget alapul vevő átfogó értékelés
keretében kell felmérni, amelynek részét képezi a diszkrecionális bevételi intézkedések hatásától megtisztított
kiadások elemzése is; c) a szerződő felek kizárólag a (3) bekezdés b) pontjában meghatározott rendkívüli körülmények esetén, átmeneti
jelleggel térhetnek el a rájuk vonatkozó középtávú célkitűzésüktől, illetve az ahhoz vezető korrekciós pályától;
d) amennyiben az államadósság piaci áron számított bruttó hazai termékhez viszonyított aránya jelentősen
alacsonyabb, mint 60%, és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok
alacsonyak, a középtávú célkitűzés b) pont szerinti, alsó határa a piaci áron számított bruttó hazai termék
legfeljebb 1,0%-át kitevő strukturális hiányt is elérheti; e) a középtávú célkitűzéstől vagy az ahhoz vezető korrekciós pályától való jelentős észlelt eltérés esetén
automatikusan életbe lép egy korrekciós mechanizmus. A mechanizmusnak köteleznie kell az érintett szerződő
felet, hogy az eltérés korrekciója érdekében meghatározott időn keresztül intézkedéseket tegyen.
(2) Az (1) bekezdésben rögzített szabályok a szerződő felek nemzeti jogában e szerződés hatálybalépése után legkésőbb
egy évvel hatályba lépnek kötelező erejű, állandó jellegű, lehetőség szerint alkotmányos vagy olyan más
rendelkezések formájában, amelyeknek a nemzeti költségvetési folyamatban való maradéktalan betartása és
teljesítése egyéb módon garantált. A szerződő felek az Európai Bizottság által javasolt, különösen a – rendkívüli
körülményekre esetére vonatkozóan is bevezetendő – korrekciós intézkedés jellegét, nagyságrendjét és időkeretét,
valamint a szabályok betartásának nemzeti szintű felügyeletéért felelős intézmények szerepét és függetlenségét
érintő közös elvek alapján nemzeti szinten hozzák létre az (1) bekezdés e) pontjában említett korrekciós
mechanizmust. Az ilyen mechanizmus teljes mértékben tiszteletben tartja a nemzeti parlamentek előjogait.
(3) E cikk alkalmazásában az európai uniós szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló (12.)
jegyzőkönyv 2. cikkében foglalt meghatározásokat kell alkalmazni. E cikk alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat is alkalmazni kell:
a) „az államháztartás éves strukturális egyenlege”: az egyszeri és átmeneti intézkedések hatásától megtisztított,
ciklikusan kiigazított éves egyenleg; b) „rendkívüli körülmények”: az érintett szerződő fél által nem befolyásolható, kivételes esemény, amely jelentős
hatást gyakorol az államháztartás pénzügyi helyzetére, vagy a felülvizsgált Stabilitási és Növekedési
Paktumban meghatározott súlyos gazdasági visszaesés időszaka, feltéve, hogy a szerződő fél átmeneti eltérése
nem veszélyezteti a középtávú költségvetési fenntarthatóságot. 4. CIKK
Amennyiben valamely szerződő fél államadósságának a bruttó hazai termékhez viszonyított aránya meghaladja az
európai uniós szerződésekhez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló (12.) jegyzőkönyv 1. cikkében
rögzített 60%-os referenciaértéket, azt a szerződő fél főszabály szerint évente átlagosan egyhuszad résszel csökkenti,
a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, a 2011. november 8-i
1177/2011/EU tanácsi rendelettel módosított 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet 2. cikkében előírtak szerint.
A túlzott hiánynak az adósságkritérium megsértéséből adódó fennállásának megállapítására az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 126. cikkében meghatározott eljárással összhangban kerül sor.
5. CIKK (1) Az a szerződő fél, amely az Európai Unió alapját képező szerződések szerinti túlzotthiány-eljárás alatt áll, költségvetési
és gazdasági partnerségi programot léptet életbe, amely részletes leírást ad a túlzott hiánya hatékony és tartós
kiigazításához bevezetendő és végrehajtandó strukturális reformokról. E programok tartalmát és formáját az Európai
Unió jogában kell meghatározni. A programoknak az Európai Unió Tanácsához és az Európai Bizottsághoz
jóváhagyásra történő benyújtására és nyomon követésére a Stabilitási és Növekedési Paktum alapján már létező
felügyeleti eljárások keretében kerül sor. (2) A költségvetési és gazdasági partnerségi program és az azzal összhangban álló éves költségvetési tervek végrehajtását
az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság követi nyomon.
6. CIKK Nemzeti állampapír-kibocsátásuk tervezésének jobb koordinációja érdekében a szerződő felek előzetesen bejelentik
az Európai Unió Tanácsának és az Európai Bizottságnak állampapír-kibocsátási terveiket.
7. CIKK Azok a szerződő felek, amelyek pénzneme az euro – az Európai Unió alapját képező szerződések eljárási
követelményeinek teljes körű tiszteletben tartása mellett – vállalják, hogy támogatják az Európai Bizottság javaslatait
és ajánlásait, amennyiben a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében valamely olyan európai uniós
tagállamról, amelynek pénzneme az euro, az Európai Bizottság úgy ítéli meg, hogy az megsértette a hiánykritériumot.
Ez a kötelezettség nem áll fenn, ha azok a szerződő felek, amelyek pénzneme az euro, megállapítják, hogy az Európai
Unió alapját képező szerződések vonatkozó rendelkezéseinek értelemszerű alkalmazásával – az érintett szerződő fél
álláspontját figyelmen kívül hagyva – meghatározott minősített többségük ellenzi a javasolt vagy ajánlott határozatot.
8. CIKK (1) Az Európai Bizottság felkérést kap arra, hogy kellő időben nyújtson be jelentést a szerződő feleknek az általuk a 3. cikk
(2) bekezdésének megfelelően elfogadott rendelkezésekről. Ha az Európai Bizottság, miután az érintett szerződő
félnek lehetőséget adott észrevételei megtételére, jelentésében úgy ítéli meg, hogy a szerződő fél nem teljesítette
a 3. cikk (2) bekezdésének rendelkezéseit, egy vagy több szerződő fél az Európai Unió Bíróságához fordul. Ha valamely
szerződő fél a Bizottság jelentésétől függetlenül úgy véli, hogy egy másik szerződő fél nem teljesítette a 3. cikk
(2) bekezdésében foglaltakat, szintén a Bírósághoz fordulhat. A Bíróság ítélete mindkét esetben kötelező az eljárásban
részt vevő felekre nézve, akik a Bíróság által megállapított határidőn belül kötelesek megtenni az ítéletben foglaltak
teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. (2) Ha valamely szerződő fél saját vagy az Európai Bizottság értékelése alapján úgy véli, hogy egy másik szerződő fél nem
tette meg a Bíróság (1) bekezdésben említett ítéletében foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket,
a Bírósághoz fordulhat, és kérheti az Európai Bizottság által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 260. cikke
keretében meghatározott kritériumok szerinti pénzügyi szankció kiszabását. Ha a Bíróság megállapítja, hogy az
érintett szerződő fél nem tett eleget az ítéletében foglaltaknak, e szerződő felet az adott körülményeknek megfelelő
átalányösszeg vagy kényszerítő bírság fizetésére kötelezheti, amely nem haladhatja meg az érintett szerződő fél
bruttó hazai termékének 0,1%-át. Az azon szerződő felekre kiszabott összegeket, amelyek pénzneme az euro, az
európai stabilitási mechanizmus javára kell befizetni. Egyéb esetben a befizetést az Európai Unió általános
költségvetése javára kell teljesíteni. (3) E cikk az Európai Unió működéséről szóló szerződés 273. cikke értelmében a szerződő felek közötti külön
megállapodásnak minősül. IV. CÍM GAZDASÁGPOLITIKAI KOORDINÁCIÓ ÉS KONVERGENCIA
9. CIKK A szerződő felek vállalják, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződésben előírt gazdaságpolitikai
koordinációra építve közösen olyan gazdaságpolitika kialakítására törekednek, amely a konvergencia és
a versenyképesség fokozása révén elősegíti a gazdasági és monetáris unió megfelelő működését és a gazdasági
növekedést. E célból a szerződő felek minden, az euroövezet megfelelő működéséhez elengedhetetlen területen
megteszik a szükséges lépéseket és intézkedéseket a versenyképesség előmozdítására, a foglalkoztatás elősegítésére,
az államháztartás fenntarthatóságának fokozására és a pénzügyi stabilitás megerősítésére vonatkozó célkitűzések
megvalósítása érdekében. 10. CIKK A szerződő felek az Európai Unió alapját képező szerződések követelményeivel összhangban készek arra, hogy adott
esetben és szükség szerint aktívan igénybe vegyék az Európai Unió működéséről szóló szerződés 136. cikke szerinti,
azon tagállamokra vonatkozó intézkedéseket, amelyek pénzneme az euro, továbbá hogy az euroövezet megfelelő
működése szempontjából alapvetően fontos kérdések kapcsán – a belső piac működésének hátrányos befolyásolása
nélkül – aktívan igénybe vegyék az Európai Unióról szóló szerződés 20. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 326–334. cikkében meghatározott megerősített együttműködés eszközét. 11. CIKK
A legjobb gyakorlatok megállapítása céljából és a szorosabb gazdaságpolitikai koordinációra irányuló törekvések
érdekében a szerződő felek biztosítják az általuk bevezetni tervezett minden jelentős gazdaságpolitikai reform
előzetes megvitatását, illetve adott esetben azokat koordinálják egymás között. A koordinációban az Európai Unió
jogának előírásaival összhangban részt vesznek az Európai Unió intézményei is.
V. CÍM AZ EUROÖVEZET KORMÁNYZÁSA 12. CIKK (1) Azon szerződő felek állam-, illetve kormányfői, amelyek pénzneme az euro, valamint az Európai Bizottság elnöke az
euroövezeti csúcstalálkozók keretében informális üléseket tartanak. Ezen ülésekre az Európai Központi Bank elnöke is
meghívást kap. Az euroövezeti csúcstalálkozó elnökét azon szerződő felek állam-, illetve kormányfői, amelyek pénzneme az euro,
egyszerű többségi szavazással, az Európai Tanács elnökének megválasztásával egy időben és annak hivatali idejével
azonos időtartamra választják meg. (2) Az euroövezeti csúcstalálkozó üléseire szükség szerint, de évente legalább két alkalommal kerül sor, azzal a céllal, hogy
azon szerződő felek, amelyek pénzneme az euro, megvitassák a közös pénznemmel összefüggésben közösen viselt
különleges felelősséggel kapcsolatos kérdéseket, az euroövezet kormányzásával és az arra vonatkozó szabályokkal
kapcsolatos egyéb kérdéseket, valamint a gazdaságpolitika végrehajtására vonatkozó, az euroövezet
konvergenciájának növelésére irányuló stratégiai iránymutatásokat. (3) Azon szerződő felek állam-, illetve kormányfői, amelyek pénzneme nem az euro, de amelyek megerősítették
e szerződést, részt vesznek az euroövezeti csúcstalálkozóknak a szerződő felek versenyképességével, az euroövezet
általános felépítésének módosításával és az euroövezetre vonatkozó alapvető jövőbeli szabályokkal kapcsolatos
megbeszélésein, továbbá, amennyiben ez helyénvaló és legalább évente egyszer, a gazdasági és monetáris unióbeli
stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló ezen szerződés végrehajtására vonatkozó különleges kérdésekkel
kapcsolatos megbeszélésein. (4) Az euroövezeti csúcstalálkozó üléseinek előkészítését és folytonosságát – az Európai Bizottság elnökével szoros
együttműködésben – az euroövezeti csúcstalálkozó elnöke biztosítja. Az euroövezeti csúcstalálkozó üléseinek
előkészítésével és az azokat követő intézkedésekkel megbízott testület az eurocsoport, amelynek elnökét e célból
meghívhatják ezen ülésekre. (5) Az Európai Parlament elnökét fel lehet hívni arra, hogy szólaljon fel. Az euroövezeti csúcstalálkozó elnöke minden
euroövezeti csúcstalálkozó után jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek.
(6) Az euroövezeti csúcstalálkozó elnöke az euroövezeti csúcstalálkozó üléseinek előkészítéséről és eredményeiről
folyamatosan részletesen tájékoztatja azokat a szerződő feleket, amelyek pénzneme nem az euro, és az Európai Unió
többi tagállamát. 13. CIKK Az európai uniós szerződésekhez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló
(1.) jegyzőkönyv II. címében előírtaknak megfelelően az Európai Parlament és a szerződő felek nemzeti parlamentjei
közösen határozzák meg az Európai Parlament megfelelő bizottságainak képviselőiből és a nemzeti parlamentek
megfelelő bizottságainak képviselőiből álló konferencia megszervezésének és előmozdításának módját,
a költségvetési politikák és az e szerződés hatálya alá tartozó egyéb kérdések megvitatása céljából.
VI. CÍM ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 14. CIKK
(1) E szerződést a szerződő felek alkotmányos követelményeiknek megfelelően megerősítik. A megerősítő okiratokat az
Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán (a továbbiakban: a letéteményes) helyezik letétbe.
(2) E szerződés 2013. január 1-jén lép hatályba, feltéve hogy tizenkét olyan szerződő fél, amelynek pénzneme az euro,
megerősítő okiratát letétbe helyezte, vagy – amennyiben arra korábbi időpontban kerül sor – az azt követő hónap első
napján, amelyen valamely olyan szerződő fél, amelynek pénzneme az euro, tizenkettedikként helyezi letétbe
megerősítő okiratát. (3) E szerződést a hatálybalépése napjától alkalmazni kell azon szerződő felek tekintetében, amelyek pénzneme az euro és
e szerződést megerősítették. Azon többi szerződő fél tekintetében, amelyek pénzneme az euro, a szerződést az azt
követő hónap első napjától kell alkalmazni, amikor e szerződő felek saját megerősítő okiratukat letétbe helyezik.
(4) A (3) bekezdéstől és az (5) bekezdéstől eltérve az V. címet e szerződés hatálybalépésének napjától kell alkalmazni
valamennyi érintett szerződő fél tekintetében. (5) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 139. cikkének (1) bekezdése szerinti eltérést, illetve az európai uniós
szerződésekhez csatolt, az egyes Dániára vonatkozó rendelkezésekről szóló (16.) jegyzőkönyvben meghatározott
mentességet alkalmazó azon szerződő felek tekintetében, amelyek e szerződést megerősítették, ezt a szerződést attól
a naptól kezdődően kell alkalmazni, amelyen a szóban forgó eltérést vagy mentességet megszüntető határozat
hatályba lép, kivéve, ha az érintett szerződő fél nyilatkozatot tesz, amely szerint e szerződés III. és IV. címének
a rendelkezéseit vagy azok egy részét magára nézve már korábban kötelezőnek kívánja elismerni.
15. CIKK E szerződéshez csatlakozhat az Európai Unió bármely nem szerződő fél tagállama. A csatlakozás a csatlakozási okirat
letéteményesnél való letétbe helyezésével lép hatályba, amiről a letéteményes értesíti a többi szerződő felet.
A szerződő felek általi hitelesítést követően e szerződésnek a csatlakozó tagállam azon hivatalos nyelvén készült
szövegét, amely egyúttal az Unió intézményeinek hivatalos nyelve és munkanyelve, a letéteményes irattárában
e szerződés hiteles szövegeként letétbe kell helyezni. 16. CIKK
A szerződés hatálybalépését követő legfeljebb öt éven belül a végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatok értékelése
alapján az Európai Unióról szóló szerződéssel és az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel összhangban meg
kell tenni az ahhoz szükséges lépéseket, hogy e szerződés tartalma az Európai Unió jogi keretének részévé váljon.
Kelt Brüsszelben a kétezer-tizenkettedik év március havának második napján.
E szerződést, amely egyetlen eredeti példányban angol, bolgár, dán, észt, finn, francia, görög, holland, ír, lengyel, lett,
litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven készült, és amelynek az
e nyelveken készült szövegeinek mindegyike egyaránt hiteles, a letéteményes irattárában helyezik letétbe, amely
minden szerződő félnek eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.” 4. § (1) Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter és a gazdaságpolitikáért
felelős miniszter gondoskodik. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
106/2015. (HK 4.) MH KDK intézkedése az MH Kiképzési és Doktrinális Központ Fegyverzet-ellenőrzési Osztály csapatkarjelzésének rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján
– figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet és
a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM
utasítás rendelkezéseire – a következő
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya az MH KDK FEO hivatásos és
szerződéses katona állományára terjed ki.
2. A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék
tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás
és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.)
HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) előírásai szerint elkészített, elbírált és jóváhagyásra felterjesztett tervezet
alapján az MH KDK FEO csapatkarjelzését rendszeresítem és viselését MH KDK FEO hivatásos és szerződéses
állománya részére engedélyezem.
3. A fegyverzet-ellenőrzési feladatokba bevont állomány részére az MH KDK FEO csapatkarjelzés viselését
kizárólag a feladat ellátásának időtartamára engedélyezem.
4. A sivatagi változat viselése csak a speciális feladatok
végrehajtása folyamán lehetséges.
5. A rendszeresített csapatkarjelzés szöveges leírását az
1. melléklet, a csapatkarjelzés eredeti méretű mását a
2. melléklet, kétszeres méretű grafikáját a 3. melléklet tartalmazza.
6. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a jóváhagyott
csapatkarjelzés műszaki dokumentációjának kidolgozásáról, valamint a rendszeresítéséből adódó költségvetés tervezéséről, beszerzéséről, legyártásáról, az MH KDK FEO
igényjogosult állományának ellátásáról az MH Logisztikai
Központ gondoskodik.
7. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba.
Szpisják József dandártábornok s. k.,
parancsnok


text:
1428/2014. (VII. 31.) Korm. határozata a Mozgássérültek Pető András Nevelőképző és Nevelőintézete által ellátott feladatok átvételével kapcsolatos egyes kérdésekről.
A Kormány egyetért a  nem állami főiskolaként működtetett Mozgássérültek Pető András Nevelőképző és
Nevelőintézete által fenntartott köznevelési intézmény az  MPANNI Gyakorló Óvodája, Általános Iskolája,
Kollégiuma, Előkészítő Szakiskolája és Egységes Konduktív Módszertani Intézete állami fenntartásba vételével,
olyan formában, hogy az átalakuló köznevelési intézmény új szerkezetben a Pető András Főiskola fenntartásában,
annak a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 103. § (4) bekezdése szerinti gyakorló intézményeként
mint a felsőoktatási intézmény szervezeti egysége, az egészségügyi ellátórendszer részeként járóbeteg-szakellátási
tevékenységet is ellátó Pető András Főiskola részeként működjön tovább.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2014. szeptember 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
84/2007. (HK 12.) HM határozata a Magyar Honvédség Központi Kiképző Bázis költségvetési szerv alapításáról (hatályos szöveg).
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. §
(1) bekezdésében, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) 10. §-ában,
valamint a honvédelmi szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: R.) foglaltakra – a következő alapító okiratot adom ki:
1.1 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 2007. július 1-jei hatállyal
költségvetési szervet alapítok. 2.2 A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség Központi Kiképző Bázis.
Rövidített megnevezése: MH KKB 3.3 A költségvetési szerv székhelye: 2000 Szentendre, Dózsa György út 12–14.
Postacíme: 2000 Szentendre, Dózsa György út 12–14. 4.4 A költségvetési szerv közvetlen jogelődje és annak székhelye:
MH Szentendrei Kiképző Központ, 2000 Szentendre, Dózsa György út 12–14.
5.5 6 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és
gazdálkodó, a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve;
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány
ellátásához szükséges tárgyi eszköz- és anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi.
6.7 A költségvetési szerv tevékenysége a 842240 Haderő kiképzése, felkészítése szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
751416 Magyar Honvédség parancsnoksága és katonai igazgatási tevékenysége.
7.8 9 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező, dandár jogállású katonai szervezet.
Állománya az MH költségvetési létszámkeretéből az MH önálló állománytáblás szervezetek és szervek részére
biztosított létszámkeretbe tartozik. 8.10 A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
9.11 A költségvetési szerv a HM Honvéd Vezérkar főnök közvetlen szolgálati alárendeltségébe tartozik.
1 Módosította: 27/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
2 Módosította: 27/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
3 Módosította: 27/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
4 Módosította: 27/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
5 Módosította: 27/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
6 Módosította az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 11. pont.
7 Módosította: 27/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
8 Módosította: 3/2009. (HÉ 4.) HM határozat 1. pont.
9 Módosította: 27/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
10 Módosította: 27/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
11 Módosította: 27/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
10.12 A költségvetési szerv illetékessége: országos. 11.13 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
a) a Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása;
b) a hivatásos és szerződéses katonák át-és továbbképzési rendszerében meghatározott feladatok végzése;
c) közreműködés a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem ösztöndíjas hallgatóinak katonai alapképzésében.
12.14 15 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842204 Haderő kiképzése, felkészítése; 842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek;
842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve ár- és belvízvédelem).
13.16 17 A költségvetési szerv kisegítő tevékenységei arányának felső határa 2% a költségvetési szerv kiadásaiban.
14.18 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje: a) a vezető megnevezése: parancsnok;
b) a parancsnokot – a HM Honvéd Vezérkar főnök javaslata alapján – a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel;
c) a parancsnok – külön meghatározottak szerint, a HM Honvéd Vezérkar főnök képviseletében – szolgálati
elöljáróként gyakorolja az MH Kinizsi Pál Tiszthelyettes Szakképző Iskola igazgatója feletti egyéb munkáltatói jogokat.
15.19 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 16.20 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
17.21 A katonai szervezet szervezeti felépítését, vezetési rendjét, működésének sajátos szabályait a Szervezeti és
Működési Szabályzat tartalmazza. A Szervezeti és Működési Szabályzatot az MH KKB parancsnoka ezen határozat
hatályba lépését követő 60 napon belül elkészíti és azt jóváhagyásra felterjeszti a HM Honvéd Vezérkar főnökhöz.
18.22 Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
A határozat szövege hatályos 2010. február 15-től. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1204/2018. (IV. 4.) Korm. határozata az országos jégcsarnok-fejlesztési program előkészítéséhez szükséges intézkedésekről és a Beruházás Előkészítési Alapból történő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért az  országos jégcsarnok-fejlesztési program (a továbbiakban: Program) előkészítéseként a  részére
bemutatott és általa megtárgyalt műszaki tartalommal több helyszínre adaptálható jóváhagyási terv elkészítésével,
illetve azzal, hogy a Program első ütemében négy helyszínen, Budapesten a XII. kerületben, Pécsett, Kecskeméten és
Egerben kerüljön sor a fejlesztések megvalósíthatóságának vizsgálatára;
2. a Program előkészítésének kormányzati felelőseként a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki az emberi erőforrások
minisztere, illetve a megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter bevonásával;
3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva, a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
39. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcímet a 72. Az országos jégcsarnok-fejlesztési program támogatása
jogcímcsoporttal egészíti ki;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. a Programmal összefüggően, a Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről szóló
222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 2.  § (2)  bekezdés a) és l)  pontja szerinti fázisokra
mindösszesen – a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – legfeljebb
80 280 000 forint forrást biztosít a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére azzal, hogy az  előkészítési fázisokat
legkésőbb 2018. év augusztus 31-ig kell megvalósítani;
5. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva, az  1.  pont szerinti beruházás előkészítési fázisai
finanszírozása érdekében 80 280 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím
terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
39. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 72. Az  országos jégcsarnok-fejlesztési program támogatása
jogcímcsoport javára az  1.  melléklet szerint, a  fel nem használt rész tekintetében a  Beruházás Előkészítési Alapba
történő visszafizetési kötelezettséggel;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: az átcsoportosítás tekintetében a  Beruházás Előkészítési Alap 2018. évi létrehozásához
szükséges intézkedésekről szóló 1020/2018. (II. 6.) Korm. határozatban foglalt feladatok
végrehajtását követően azonnal
a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében a  8.  pont a)  alpontja szerinti jelentés
tudomásulvételét követő 15 napon belül
6. egyetért azzal, hogy a  4.  pont szerinti előkészítési fázisokat a  Magyar Jégkorong Szövetség (a továbbiakban:
MJSZ) valósítsa meg, ezért felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy 80 000 000 forint költségvetési támogatás
nyújtására kössön támogatási szerződést az MJSZ-szel a Program előkészítésére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a forrás átcsoportosítását követően azonnal
7. egyetért azzal, hogy a  Program megvalósítása során kialakításra tervezett jégcsarnokok fejlesztésére állami,
önkormányzati, illetve az állam vagy önkormányzat többségi vagy kizárólagos tulajdonában lévő gazdasági társaság
tulajdonában lévő ingatlanokon kerüljön sor, ennek érdekében felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a megyei
jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy – az MJSZ bevonásával – vizsgálja meg a lehetséges
fejlesztési helyszíneket, majd kezdeményezzen tárgyalásokat a  program helyszíneiről, és kössön együttműködési
megállapodásokat az érintettekkel a beruházások megvalósításával kapcsolatos kérdések tisztázása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
 8. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az emberi erőforrások minisztere, a megyei jogú városok fejlesztéséért
felelős tárca nélküli miniszter és az MJSZ bevonásával
a) készítsen jelentést a  Rendelet 7.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése érdekében
a  4.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint a  felhasznált forrás
összegéről,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2018. szeptember 30.
b) az 1.  pont szerinti helyszínekre vonatkozó részletes megvalósíthatósági tanulmányok tartalmát és
a  kidolgozott jóváhagyási tervet figyelembe véve készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  Program
megvalósításához szükséges további intézkedésekről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: 2018. október 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
85/2012. (XII. 7.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium Védelmi Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1) bekezdése alapján, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. §
(5) bekezdés o) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény
23. § (4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást adom ki:
1. § A Honvédelmi Minisztérium Védelmi Hivatal (a továbbiakban: HM VH) Szervezeti és Működési Szabályzatát
(a továbbiakban: Szabályzat) a jelen utasítás 1. mellékletében foglaltak szerint határozom meg.
2. § A Szabályzat eltérő rendelkezésének hiányában a Hivatal szervezetével és működésével kapcsolatos kérdésekre a HM
Szervezeti és Működési Szabályzatában foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
3. § A Szabályzatot, valamint a HM VH belső szabályzatait szükség szerint, de legalább évente felül kell vizsgálni.
4. § Ez az utasítás a közzétételét követő hónap első napján lép hatályba.
5. § Hatályát veszti a HM Védelmi Hivatal 2010. december 27-én 1385/117 Nyt. számon kiadott Szervezeti és Működési
Szabályzata, valamint annak 2011. június 22-én 316-64/2011 Nyt. számon kiadott 1. sz. módosítása.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
1541/2016. (X. 13.) Korm. határozata a rendkívüli migrációs nyomás kezeléséhez szükséges források biztosításáról.
A Kormány a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban:
Kvtv.) 4.  melléklet 2.  pontja alapján a  rendkívüli migrációs nyomás kezeléséhez kapcsolódó feladatok hatékony
megvalósításához jóváhagyja a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 21. A  tömeges bevándorlás kezeléséhez kapcsolódó kiadások alcím 29 381,9 millió forint összeggel történő
túllépését.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2015. (II. 20.) IM rendelete a helyi népszavazási eljárás során a választási irodák hatáskörébe tartozó feladatok végrehajtásának részletes szabályairól és a használandó nyomtatványokról.
A népszavazás kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról szóló 2013. évi
CCXXXVIII. törvény 91. § a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 6. § tekintetében a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról
szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény 91. § j) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 21.  §, a  23.  § és az  1–13.  melléklet tekintetében a  népszavazás kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről,
valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény 91. § b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 22. § tekintetében a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról
szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény 91. § a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 2.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) települési szintű helyi népszavazás: a települési – kivéve a fővárosi – önkormányzat hatáskörébe tartozó ügyre
vonatkozó, továbbá a településrészt érintő helyi népszavazás,
b) területi szintű helyi népszavazás: a  megyei, illetve a  fővárosi önkormányzat hatáskörébe tartozó ügyre
vonatkozó helyi népszavazás. 2. A választási irodák tagjainak oktatása
2. § A választási iroda tagjait a  feladataik ellátására fel kell készíteni. A  felkészítésen való részvétel kötelező.
A felkészítésért a választási iroda vezetője felelős.
3. A választási informatikai rendszer 3. § (1) A választási informatikai rendszer (a továbbiakban: informatikai rendszer) e rendelet vonatkozásában a népszavazás
kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról szóló 2013. évi
CCXXXVIII. törvényben (a  továbbiakban: Nsztv.) és a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvényben
(a  továbbiakban: Ve.) meghatározott választási feladatok végrehajtásában részt vevő és azokat kiszolgáló
szervezetek által működtetett választási informatikai infrastruktúra és választási alkalmazói rendszerelemek
összessége.
(2) A választási informatikai infrastruktúra elemei lehetnek különösen:
a) a választási célú dedikált informatikai eszközök,
b) az Elektronikus Anyakönyvi Rendszer (továbbiakban: EAK) használatát biztosító informatikai eszközök,
c) a fővárosi és megyei kormányhivatalok, a  járási (fővárosi kerületi) hivatalok (a  továbbiakban együtt:
kormányhivatal) informatikai eszközei,
d) az okmányirodák, valamint az  okmányirodai funkciókat is ellátó kormányablakok (a  továbbiakban együtt:
okmányiroda) informatikai eszközei és
e) az a)–d) pontban meghatározott informatikai eszközöket összekötő adatátviteli hálózatok.
(3) A  választási alkalmazói rendszerek elemei lehetnek különösen: a  névjegyzékek vezetését, a  szavazatösszesítést,
az eredménymegállapítást, a logisztikai és pénzügyi lebonyolítást támogató alkalmazói szoftverrendszerek.
4. § (1) A  helyi választási iroda (a  továbbiakban: HVI) az  informatikai rendszert a  választási célú dedikált informatikai
eszközök, szükség esetén az EAK infrastrukturális hátterének igénybevételével éri el.
(2) A  népszavazási informatikai feladatok ellátására indokolt esetben a  HVI vezetőjének kérésére, a  területi választási
iroda (a  továbbiakban: TVI) vezetőjének döntése alapján az  okmányirodai infrastruktúra is igénybe vehető. Ha
a  TVI vezetője az  okmányirodai infrastruktúra bevonása mellett dönt, erről értesíti a  Nemzeti Választási Iroda
(a továbbiakban: NVI) elnökét és az igénybevétel helye szerint illetékes kormánymegbízottat.
(3) Közös önkormányzati hivatalt működtető települések esetében a  TVI vezetője a  székhely településtől eltérő
településen is engedélyezheti az  adatfeldolgozási feladatok elvégzését. Az  adatfeldolgozási helyszín változásáról
a TVI vezetője az engedély kiadását követően haladéktalanul tájékoztatja az NVI elnökét.
(4) A TVI az  informatikai rendszer elérésére a  választási célú dedikált informatikai eszközöket, az  EAK infrastrukturális
hátterét, illetve az okmányirodai infrastruktúrát használhatja.
5. § Az informatikai rendszert kell használni
a) a szavazóköri névjegyzék, valamint a  mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékének összeállításához,
továbbvezetéséhez, a szavazóhelyiségbe kerülő példányának elkészítéséhez,
b) az értesítők elkészítéséhez,
c) a választójogosultság megállapításához, illetve ellenőrzéséhez,
d) a szavazóköri névjegyzék megtekintésének biztosításához,
e) a szavazólapok adattartalma jóváhagyásának támogatására és a nyomdai adatátadáshoz,
f ) a logisztikai feladatok ellátásához,
g) a szavazóhelyiségekbe kerülő szavazóköri névjegyzékek, valamint a  mozgóurnát igénylő választópolgárok
jegyzékeinek kinyomtatásáról és hitelesítésének megtörténtéről szóló értesítés továbbításához,
h) a szavazóköri jegyzőkönyvek előállításához, a jegyzőkönyvek adatainak rögzítéséhez és ellenőrzéséhez,
i) a népszavazás eredménye előzetes tájékoztató adatainak előállításához,
j) a népszavazás eredménye megállapításának támogatásához és
k) a bírságokkal kapcsolatos feladatok támogatásához.
6. § (1) A kormányhivatal a népszavazási feladatok ellátása érdekében a TVI, illetve a HVI vezetője számára – megállapodás
alapján – biztosítja
a) a megfelelő számú, a  kormányhivatallal kormányzati szolgálati jogviszonyban álló személy választási iroda
tagjává történő megbízásának lehetőségét és
b) a választási iroda tagjának közreműködését a  népszavazási feladatok ellátásában, a  választási iroda
vezetőjének rendelkezése szerint.
 (2) A kormányhivatal a TVI, illetve a HVI részére – megállapodás alapján – biztosítja
a) az okmányhálózat elérését az okmányirodákban,
b) az okmányhálózat eléréséhez szükséges informatikai eszközöket az okmányirodai infrastruktúrán,
c) a választási informatikai hálózat eléréséhez szükséges eszközöket és
d) az a)–c) pontban foglaltakhoz szükséges kiemelt rendelkezésre állást.
(3) A választási iroda tagjává történő megbízása esetén a kormányhivatallal kormányzati szolgálati jogviszonyban álló
személy is a választási iroda tagjával megegyező díjazásra jogosult.
(4) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltak különösen a következő állandó választási feladatok elvégzését szolgálhatják:
a) az informatikai rendszerhez kapcsolódó helpdesk feladatok támogatása és
b) az informatikai rendszerrel kapcsolatos oktatási feladatok támogatása.
(5) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltak különösen a következő népszavazási feladatok elvégzését szolgálhatják:
a) közreműködés a szavazólap jóváhagyási folyamatában,
b) a szavazóköri névjegyzék és a mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékének kinyomtatása,
c) a szavazóköri jegyzőkönyvek adatainak rögzítése,
d) a népszavazás eredményét megállapító jegyzőkönyv összeállításához szükséges ellenőrzési feladatok ellátása
és
e) a választások pénzügyi és logisztikai elszámolási feladatai informatikai támogatása.
(6) A  választási iroda és a  kormányhivatal együttműködik a  népszavazási feladatok határidőre történő elvégzése
érdekében. A  népszavazási feladatok határidőre történő elvégzése elsőbbséget élvez a  kormányhivatal egyéb
feladataival szemben.
II. FEJEZET
A VÁLASZTÁSI IRODÁK FELADATAI TELEPÜLÉSI SZINTŰ HELYI NÉPSZAVAZÁSON
4. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
7. § (1) A HVI – az Nsztv.-ben és a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) a népszavazás kitűzését haladéktalanul jelzi az NVI-nek,
b) közleményt ad ki a szavazás helyéről és idejéről, a szavazás módjáról,
c) az informatikai rendszerben biztosítja a szavazóköri névjegyzék megtekinthetőségét,
d) a bírság kiszabásáról hozott határozat adatait az NVI elnökének intézkedése szerint haladéktalanul megküldi
az NVI-nek,
e) fogadja a szavazatszámláló bizottság (a  továbbiakban: SZSZB), a helyi választási bizottság (a  továbbiakban:
HVB) megbízott tagjainak bejelentését; ellenőrzi az  SZSZB, a  HVB tagjainak választójogát, gondoskodik
az SZSZB, a HVB tagjainak eskü-, illetve fogadalomtételéről,
f ) nyilvánosságra hozza a  HVB tagjainak és a  HVI vezetőjének nevét, valamint a  HVB és a  HVI hivatali
helyiségének címét, telefonszámát, e-mail címét és fax-számát; a  HVB hivatali helyiségének címét
az informatikai rendszerben rögzíti és karbantartja,
g) a HVB tagjainak nevét, az SZSZB tagjainak számát, valamint a HVB-be és az SZSZB-be tagot megbízó jelölő
szervezeteket rögzíti az informatikai rendszerben,
h) előterjeszti a HVB részére a szavazólap tervezetét annak adattartalma jóváhagyása céljából,
i) előkészíti a szavazóköri jegyzőkönyvek feldolgozását és továbbítását,
j) az NVI által megjelölt helyen és időben gondoskodik az  NVI által biztosított választási kellékek,
nyomtatványok átvételéről, az ezekkel kapcsolatos ügyviteli feladatok ellátásáról, valamint a helyben készülő
nyomtatványok előállításáról,
k) fogadja az NVI által – szavazókörönként – összeállított szállítódobozokat, tartalmukat tételesen ellenőrzi, és
gondoskodik a szavazás napjáig történő megőrzésükről,
l) biztosítja a szavazáshoz szükséges technikai feltételeket, a szavazóhelyiségek felszerelését,
m) a szavazást megelőző napon előkészíti és tételenként – átvételi elismervénnyel – átadja az  SZSZB elnöke
vagy helyettese részére a  szavazás lebonyolításához szükséges szavazólapokat, nyomtatványokat, iratokat,
bélyegzőt és egyéb kellékeket,
n) gondoskodik a szavazólapok és az egyéb választási iratok őrzéséről és
o) továbbítja a  szavazóköri névjegyzék lezárását követően beérkező mozgóurna iránti igényeket az  SZSZB
részére.
 (2) A HVI vezetője – az Nsztv.-ben és a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) a szavazóköri névjegyzék és a mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékének nyomtatásával megbízhatja
a  TVI-t, amely a  feladatot a  kormányhivatal útján is elláthatja; a  nyomtatás megtörténtéről haladéktalanul
értesíteni kell az NVI-t,
b) az egyéb választási kellékek, nyomtatványok előállításával, illetve az  értesítők postázásával megbízhatja
az NVI-t és
c) a kinyomtatott szavazóköri névjegyzéket és a mozgóurnát igénylő választópolgárok kinyomtatott jegyzékét
az utolsó oldalon aláírásával és lebélyegzéssel hitelesíti, és a hitelesítésről értesíti az NVI-t.
5. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napján
8. § (1) Az SZSZB mellett működő jegyzőkönyvvezető – az Nsztv.-ben és a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) közreműködik a szavazóhelyiség szabályszerű berendezésében,
b) gondoskodik a  szavazóköri névjegyzék kezeléséről, a  visszautasítottak jegyzéke és a  mozgóurnát igénylő
választópolgárok jegyzékének vezetéséről, c) a szavazás közben történt rendkívüli eseményről kiállított jegyzőkönyv másolatát haladéktalanul továbbítja
a HVI vezetőjéhez,
d) közreműködik a szavazóköri jegyzőkönyv kiállításában,
e) közreműködik a  szavazóköri jegyzőkönyv, a  szavazás közben történt rendkívüli eseményről kiállított
jegyzőkönyv, valamint az SZSZB határozata másolatainak előállításában és az SZSZB megbízott tagjai részére
történő átadásában és
f ) közreműködik a  szavazóurnáknak, a  szavazóköri jegyzőkönyveknek, valamint az  egyéb választási iratoknak
a HVI hivatali helyiségébe történő szállításában.
(2) A HVI – az Nsztv.-ben és a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) biztosítja az SZSZB-k működésének és a szavazás menetének törvényes feltételeit,
b) haladéktalanul továbbítja az SZSZB részére a szavazás napján elektronikus úton beérkező mozgóurna iránti
igényeket,
c) átvételi elismervénnyel átveszi az  SZSZB-től a  szavazóurnákat, a  szavazóköri jegyzőkönyveket, valamint
az egyéb választási iratokat,
d) a beérkező szavazóköri jegyzőkönyveket jogi és számszaki szempontból ellenőrzi,
e) haladéktalanul elvégzi az  adatbeviteli teendőket úgy, hogy a  számítógépes adatfeldolgozásra
a jegyzőkönyvek első példánya szolgál és
f ) a hibásan vagy hiányosan kitöltött jegyzőkönyvre felhívja az  SZSZB figyelmét, és a  jegyzőkönyv javítását
követően intézkedik az adatok informatikai rendszerbeli javításáról. 6. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napját követően
9. § A HVI – az Nsztv.-ben és a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) gondoskodik az SZSZB-ktől átvett szavazási iratok biztonságos tárolásáról,
b) a szavazást követő három napon keresztül biztosítja a  szavazóköri jegyzőkönyvek második példánya,
valamint a határozatok nyilvánosságát, majd azokat irattározza,
c) a HVB döntésének előkészítéseként tételesen ellenőrzi a  szavazóköri jegyzőkönyvek és a  számítógépes
adatok azonosságát, és annak eredményéről jelentést tesz a HVB-nek,
d) a népszavazás eredményét a HVB jegyzőkönyve alapján rögzíti az informatikai rendszerben,
e) három napon keresztül biztosítja a  HVB eredménymegállapító jegyzőkönyvei második példánya, valamint
a határozatok nyilvánosságát, majd azokat irattározza és
f ) a szavazóköri jegyzőkönyvek és a  HVB eredménymegállapító jegyzőkönyve első példányait továbbítja
az NVI-nek. 7. A területi választási iroda feladatai
10. § (1) A TVI – az Nsztv.-ben és a Ve.-ben foglalt feladatain túl –
a) ellenőrzi és irányítja a HVI-k tevékenységét,
b) megszervezi a HVI-k vezetőinek oktatását,
c) felügyeli az informatikai rendszer használatát, megteszi a szükséges intézkedéseket a hiányzó adatok pótlása,
a hibás adatok kijavítása érdekében,
d) a székhely településtől eltérő településen történő adatfeldolgozás tényét átvezeti az informatikai rendszeren
és
e) gondoskodik a szavazatösszesítést akadályozó zavarok, vészhelyzetek elhárításáról, szükség szerint intézkedik
a  vészhelyzet esetére előírt tartalékmegoldások alkalmazásáról, és erről tájékoztatja a  HVI vezetőjét és
az NVI elnökét.
(2) A TVI a választási informatikai feladatokat – szükség esetén – a kormányhivatal közreműködésével látja el.
8. A Nemzeti Választási Iroda feladatai 11. § Az NVI – az Nsztv.-ben és a Ve.-ben foglalt feladatain túl – a szavazás napját megelőzően
a) biztosítja a HVI részére a központi névjegyzék és a szavazóköri névjegyzék elérését,
b) irányítja a  szavazólapok tartalmának jóváhagyásával kapcsolatos feladatok végrehajtását, a  nyomdai
adatátadás folyamatát, gondoskodik a szavazólapok előállításáról, c) gondoskodik a Braille-írással ellátott szavazósablon elkészítéséről és eljuttatásáról a HVI-hez és
d) megküldi a Braille-írással készült értesítőt az azt igénylő választópolgároknak.
III. FEJEZET
A VÁLASZTÁSI IRODÁK FELADATAI TERÜLETI SZINTŰ HELYI NÉPSZAVAZÁSON
12. § A területi szintű helyi népszavazáson a II. fejezet rendelkezéseit az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
9. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
13. § A HVI a TVI által megjelölt helyen és időben gondoskodik az NVI által biztosított választási kellékek, nyomtatványok
átvételéről, az  ezekkel kapcsolatos ügyviteli feladatok ellátásáról, valamint a  helyben készülő nyomtatványok
előállításáról.
10. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napján
14. § (1) Az  SZSZB mellett működő jegyzőkönyvvezető 7.00, 9.00, 11.00, 13.00, 15.00 és 17.30 órakor adatot szolgáltat
a HVI részére a szavazókörben megjelent választópolgárok számáról.
(2) A HVI
a) az informatikai rendszerben – ellenőrzést követően – haladéktalanul rögzíti a  szavazókörökből
érkezett napközbeni részvételi adatokat, a  szavazás közben történt rendkívüli eseményekről kiállított
jegyzőkönyveket,
b) az informatikai rendszerben – ellenőrzést követően – haladéktalanul rögzíti a  szavazóköri jegyzőkönyvek
adatait és
c) az SZSZB mellett működő jegyzőkönyvvezető útján azonnal tájékoztatja az  SZSZB-t, ha adathiány van
a szavazóköri jegyzőkönyvben, vagy az adatrögzítés során az  informatikai rendszer összefüggés-hibát vagy
egyéb hibát jelzett.
11. A helyi választási iroda feladatai a szavazás napját követően
15. § A HVI a szavazóköri jegyzőkönyvek első példányait a TVI vezetőjének utasítása szerint a TVI-hez szállítja.
12. A területi választási iroda feladatai a szavazás napját megelőzően
16. § (1) A TVI
a) az adattartalom jóváhagyása céljából előterjeszti a területi választási bizottság (a továbbiakban: TVB) részére
a szavazólap tervezetét,
b) meghatározza az  NVI által biztosított választási kellékek, nyomtatványok elosztásának és a  helyi készítésű
nyomtatványok előállításának, szállításának és átvételének rendjét és
c) gondoskodik az  NVI által biztosított választási kellékek, nyomtatványok átvételéről, az  ezekkel kapcsolatos
ügyviteli feladatok ellátásáról, valamint a helyben készülő nyomtatványok előállításáról.
 (2) A TVI vezetője
a) elkészíti az üzemzavar esetére irányadó intézkedési tervet és
b) kiadja a szavazóköri jegyzőkönyvek továbbításával kapcsolatos utasítását.
13. A területi választási iroda feladatai a szavazás napján
17. § A TVI
a) felügyeli az  informatikai rendszer napközbeni részvételi jelentésekhez kapcsolódó és szavazatösszesítő
funkcióinak használatát,
b) gondoskodik az üzemzavar elhárításáról, szükség esetén gondoskodik a tartalékmegoldások alkalmazásáról
és
c) a központi tájékoztató rendszer adatainak segítségével tájékoztatja a nyilvánosságot.
14. A területi választási iroda feladatai a szavazás napját követően
18. § A TVI
a) fogadja a szavazóköri jegyzőkönyvek első példányait,
b) a TVB döntésének előkészítéseként tételesen ellenőrzi a  számítógépes adatok és a  szavazóköri
jegyzőkönyvekben szereplő adatok azonosságát, és annak eredményéről jelentést tesz a TVB-nek,
c) a népszavazás eredményét a TVB jegyzőkönyve alapján rögzíti az informatikai rendszerben,
d) három napon keresztül biztosítja a  TVB eredménymegállapító jegyzőkönyve második példánya, valamint
a határozatok nyilvánosságát és
e) a szavazóköri jegyzőkönyvek és a  TVB eredménymegállapító jegyzőkönyve első példányait továbbítja
az NVI-nek. 15. A Nemzeti Választási Iroda feladatai a szavazás napján
19. § Az NVI
a) nyilvánosságra hozza a napközbeni részvételi jelentések adatait és
b) folyamatosan nyilvánosságra hozza a népszavazás előzetes eredményére vonatkozó tájékoztató adatokat.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 20. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2015. március 1-jén lép hatályba.
 (2) Az 5. § h)–k) pontja, a 6. § (5) bekezdés c) és d) pontja, a 8. § (2) bekezdés e) és f ) pontja, a 9. § c) és d) pontja, a 14. §
(2) bekezdése, a 17. §, a 18. § b) pontja és a 19. § 2016. január 1-jén lép hatályba.
21. § (1) A népszavazás kezdeményezése során a választási irodák hatáskörébe tartozó feladatokról szóló 37/2013. (XII. 30.)
KIM rendelet (a továbbiakban: R.) 6. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„6.  § Az  országos népszavazási kezdeményezés személyi azonosítóval rendelkező választópolgárok aláírására
szolgáló aláírásgyűjtő ívének mintáját az  1.  melléklet, az  országos népszavazási kezdeményezés személyi
azonosítóval nem rendelkező választópolgárok aláírására szolgáló aláírásgyűjtő ívének mintáját a  2.  melléklet,
a helyi népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének mintáját a 3. melléklet állapítja meg.”
(2) Az R.
a) 1. melléklete helyébe a 11. melléklet,
b) 2. melléklete helyébe a 12. melléklet
lép.
(3) Az R. a 13. melléklet szerinti 3. melléklettel egészül ki.
22. § Hatályát veszti a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény végrehajtásáról a helyi népszavazáson és a helyi népi
kezdeményezésen szóló 29/2000. (X. 27.) BM rendelet.
23. § A helyi népszavazási eljárásban használandó nyomtatványok jegyzékét az  1.  melléklet, a  nyomtatványok mintáit
a 2–10. melléklet állapítja meg.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
211/2018. (V. 22.) KE határozata közigazgatási államtitkári felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
218.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök javaslatára – dr. Firicz Lászlót, a  Honvédelmi Minisztérium
közigazgatási államtitkárát e tisztségéből 2018. május 21-ei hatállyal felmentem.
Budapest, 2018. május 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1554/2016. (X. 13.) Korm. határozata az egri vár Modern Városok Program keretében történő fejlesztésével kapcsolatos intézkedésekről.
1. A Kormány – a  Magyarország Kormánya és Eger Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési
megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1251/2015. (IV. 23.) Korm. határozat 3.  pontjának
végrehajtása keretében, a Nemzeti Várprogram megvalósításával összhangban – az egri vár mint hazánk kiemelten
fontos kulturális öröksége, nemzeti emlékhelye fejlesztése érdekében
a) egyetért az  egri vár Modern Városok Program keretében történő fejlesztésére kidolgozott programmal
(a továbbiakban: fejlesztési program);
b) egyetért azzal, hogy a  fejlesztési program legfeljebb 4500,0 millió forint központi költségvetési forrásból
történő megvalósításáról Eger Megyei Jogú Város Önkormányzata és a Miniszterelnökség gondoskodik.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos, a fejlesztési program megvalósítására 2018. december 31.
2. A Kormány
a) egyetért azzal, hogy a  fejlesztési program 2017. évi feladatainak megvalósításához szükséges 3901,8 millió
forint forrás a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet
XI.  Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célirányzatok alcím, 78. Modern
Városok Program jogcímcsoporton rendelkezésre álló előirányzatból kerüljön biztosításra;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Miniszterelnökséget vezető miniszter közreműködésével
gondoskodjon a  fejlesztési program 2018. évi feladatainak megvalósításához szükséges 348,2 millió forint
forrás biztosításáról a 2018. évi központi költségvetés XI. Miniszterelnökség fejezetében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2018. évi központi költségvetés tervezése során
3. A Kormány
a) egyetért a vasúti közlekedés biztonságát veszélyeztető Zárkándy-bástya állagmegóvásának, helyreállításának
szükségességével és annak indikatív forrásigényeként legfeljebb 309,0 millió forint biztosításával;
b) a feladat végrehajtása érdekében felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy készítsen
előterjesztést a Kormány számára a szükséges intézkedésekről és a forrásigényről.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. október 31.
4. A Magyarország Kormánya és Eger Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás
végrehajtásával összefüggő feladatokról szóló 1251/2015. (IV. 23.) Korm. határozat 3.  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
[A Kormány 2015. április 10. napján együttműködési megállapodást (a  továbbiakban: Megállapodás) kötött Eger
Megyei Jogú Város Önkormányzatával. A Kormány a Megállapodásban foglaltak eredményes kormányzati végrehajtása
érdekében]
„3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  már megkezdett
fejlesztéseket folytatva tegyék meg a  szükséges intézkedéseket hazánk kiemelten fontos kulturális öröksége,
nemzeti emlékhelye, az egri vár és környezete fejlesztési programjának megvalósítása érdekében, amely keretében
megtörténik
a) a Nemzeti Várprogram keretében európai uniós forrásból az egri vár és erődrendszer turisztikai célú fejlesztése,
b) az egri vár állagmegóvó felújítása keretében:
ba) a vár középkori főtere és a Provizori palota rekonstrukciója,
bb) a középkori székesegyház részleges rekonstrukciója és környezetének megújítása,
bc) a  vár északi bástya-rendszerének, valamint a  Gótikus-palota és környezetének helyreállítása, rekonstrukciója
(Föld-bástya, Tömlöc-bástya),
bd) az  egykori városfal jelenleg is álló, de leromlott állapotban lévő szakaszának helyreállítása (Bródy Sándor és
Városfal utca sarka);
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a fejlesztési program megvalósítására 2018. december 31.”
5. A Modern Városok Program keretében Magyarország Kormánya és a megyei jogú városok önkormányzatai között
első ütemben kötött együttműködési megállapodásokkal összefüggő intézkedésekről szóló 1038/2016. (II. 10.)
Korm. határozat (a továbbiakban: Határozat) 1. melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
181/2010. (X. 21.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 337/2010. (IV. 23.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 337/2010. (IV. 23.) OVB határozatában (a továbbiakban: OVBh.)
magánszemély által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának
hitelesítését megtagadta.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy az áramszolgáltatók ne vásárolhassanak
a szabad piaci feltételek alapján elérhető és a biztonságos ellátás követelményeinek megfelelő legolcsóbb áramnál
drágább áramot?”
Az OVBh. indokolása szerint a népszavazásra feltett kérdés nem felel meg sem a választópolgári, sem a jogalkotói
egyértelműség követelményének, amelyet az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi
III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdése fogalmaz meg. Egyrészt nem állapítható meg pontosan, hogy
milyen alanyi körre vonatkozik, másrészt több, egyaránt a választópolgár és a jogalkotó számára bizonytalan fogalmat
tartalmaz, nem értelmezhető, mit ért a népszavazás kezdeményezője a „szabad piaci feltételek” és a „legolcsóbb áram”
kifejezéseken.
Az OVB véleménye szerint az eredményes népszavazás olyan jogalkotási kötelezettséget róna az Országgyűlésre,
amely korlátozná az Alkotmány 9. § (2) bekezdésében foglalt vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát, így
a kezdeményezés alkotmánymódosítás szükségességét vetné fel. Az OVB hivatkozik az Alkotmánybíróság állandó
gyakorlatára, mely szerint a népszavazás közvetetten sem vonhatja el az Országgyűlés alkotmányozó szerepét.
Következésképpen az OVB az Nsztv. 10. § b), illetve c) pontja értelmében megtagadta az aláírásgyűjtő ív hitelesítését.
2. Az OVB határozata a Magyar Közlöny 60. számában, 2010. április 23-án jelent meg.
A kezdeményező a törvényes határidőn belül kifogást nyújtott be, melyben kérte, hogy az Alkotmánybíróság
a 337/2010. (IV. 23.) OVB határozatot semmisítse meg, és az OVB-t utasítsa új eljárásra.
Véleménye szerint a kérdés egyértelmű, megfelel a népszavazási kezdeményezés követelményeinek, ezért hitelesíteni
kellett volna. Az egyértelműséget csak az aláírásgyűjtő ív által szabott terjedelmi korlátok közt lehet értelmezni.
3. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
határozata ellen beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a)–c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. §
(1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.] Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott kifogás érveit nem találta megalapozottnak. Az OVB
a kifogásolt határozatban az aláírásgyűjtő ív hitelesítését az Nsztv. 10. § b) és c) pontjában foglaltak alapján jogszerűen
tagadta meg, ezért az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve, az indokok
helyességére tekintettel a 337/2010. (IV. 23.) OVB határozatot helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. október 19. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
77/2003. (VII. 16.) ME határozata a Kormányzati Koordinációs Bizottság Tudományos Tanácsa tagjainak felkéréséről.
A katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény
végrehajtásáról szóló 179/1999. (XII. 10.) Korm. rendelet
4. §-ában foglalt felhatalmazás alapján a Kormányzati
Koordinációs Bizottság Tudományos Tanácsa munkájában, annak tagjaként történő részvételre felkérem
dr. Jónás Endre dandártábornokot, a Nemzetbiztonsági
Hivatal főigazgató-helyettesét,
dr. Melles Mártát, az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium Országos Epidemiológiai Központ főigazgatóját,
dr. Ruppert Lászlót, a Közlekedéstudományi Intézet
vezérigazgatóját, dr. Siegler Andrást, az Oktatási Minisztérium helyettes
államtitkárát,
dr. Szebényi Imrét, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Kémiai Technológiai Tanszék vezetőjét.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1788/2014. (XII. 18.) Korm. határozata a HANKOOK TIRE Magyarország Gyártó és Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság létszámbővítéshez kapcsolódó képzéseinek támogatásáról.
A Kormány a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény 14. §
a) pontjában meghatározott hatáskörében eljárva a HANKOOK TIRE Magyarország Gyártó és Kereskedelmi Korlátolt
Felelősségű Társaság (székhelye: 2459 Rácalmás, Hankook tér 1., cégjegyzékszáma: 07-09-012055) részére képzési
támogatásként a  központi költségvetésről szóló törvény Nemzeti Foglalkoztatási Alap fejezet, Szakképzési és
felnőttképzési támogatások 2015–2016. évi kiadási előirányzatai terhére összesen 132 578 202 forint költségvetési
támogatás biztosítását rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
302/2009. (XII. 22.) Korm. rendelete a vizsgáló állomás engedélyezésének részletes eljárási szabályairól és a vizsgáló állomással kötendő hatósági szerződés tartalmáról.
A Kormány a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés a) pont 24. alpontjában foglalt felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdésében foglalt feladatkörében a következőket rendeli el:
1. § (1) A közúti közlekedésről szóló törvény szerinti vizsgáló állomás engedélyezése iránti kérelmet a kérelmező székhelye
szerint ille té kes közlekedési hatóság bírálja el.
(2) Az engedély iránti kérelemnek – a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény ben foglaltakon
túl – tartalmaznia kell:
a) azoknak a telephelyeknek a címét, amelyeken a kérelmező a kérelmezett tevékenységet kívánja végezni,
b) a kérelmezőnél rendelkezésre álló emberi és technikai erőforrások bemutatását,
c) a kérelmező adószámát, számlaszámát, a számláját vezető pénzintézet nevét, elektronikus levélcímét, telefax
számát, telefonos elérhetőségét, valamint képviselőjének nevét,
d) annak a járműkategóriának a megjelölését, amelyre vonatkozóan a kérelmező tanúsító szervezetként kíván
közreműködni a közlekedési hatóság eljárásában.
(3) A kérelemhez csatolni kell:
a) ha az engedélyt kérő nem szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban, 30 napnál nem régebben kiállított
közokirati igazolást arról, hogy az engedélyt kérő – az engedély iránti kérelem benyújtásának időpontjában –
az adózás rendjéről szóló törvény szerint köztartozásmentes adózónak minősül,
b) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy rendelkezik a tevékenység végzéséhez szükséges jogszabályban
meghatározott feltételekkel,
c) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy a tevékenysége engedélyezése esetén valamennyi e rendelet alapján
a hatósági szerződésbe foglalandó kötelezettség tekintetében aláveti magát a szerződésszegés közigazgatási
hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény szerinti következményeinek, valamint
d) a kérelmező minőségirányítási kézikönyvének egy példányát. 2. § (1) Ha a kérelmező több hatóság ille té kességi területén is végez tevékenységet, a kérelmező székhelye szerint ille té kes
közlekedési hatóság ille té kességi területén kívül is végezhet eljárási cselekményt.
(2) A közlekedési hatóság az eljárás során a kérelmezőnek a kérelemben megjelölt valamennyi telephelyén helyszíni
szemlét tart.
(3) Az eljárásban a nemzetközi jogsegéllyel összefüggésben felmerült költség eljárási költség.
3. § A vizsgáló állomással a közúti közlekedésről szóló törvény alapján kötendő hatósági szerződésnek tartalmaznia kell:
a) az eljáró hatóság megnevezését, a Magyar Államkincstárnál vezetett számlaszámát, az ügy számát, valamint
ügyintézőjének és képviselőjének a nevét,
b) a vizsgáló állomás megnevezését, székhelyét, a kérelemben megjelölt telephelyeinek felsorolását, adószámát,
cégjegyzékszámát, számlaszámát és a számláját vezető pénzintézet megnevezését, elektronikus levélcímét,
valamint képviselőjének a nevét,
c) a szerződés tárgyát: a szerződés alapján tanúsító szervezetként végzett tevékenység leírását, az arra vonatkozó
kötelezettségvállalást,
d) annak a járműkategóriának a megjelölését, amelyre vonatkozóan a vizsgáló állomás a tevékenységét végzi,
e) a közlekedési hatóság engedélyét a vizsgáló állomásként való közreműködésre,
f) arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a vizsgáló állomás a szerződében meghatározott tevékenységét
– a jogszabályban meghatározottaknak megfelelő – vizsgabiztos alkalmazásával végzi, valamint a vizsgabiztosok
felsorolását,
g) a vizsgáló állomásnak a közlekedési hatóság által működtetett információs rendszerben nyilvántartásra kerülő
adataival kapcsolatos a közlekedési hatóságnak történő adatszolgáltatás módját, az adatok körét, az adatokban
bekövetkezett változás bejelentésének a módját és annak határidejét,
h) a közlekedési hatóság részéről kötelezettségvállalást, hogy a szerződésben meghatározott időtartamban
biztosítja a vizsgáló állomásnak az információs rendszerhez történő kapcsolódását, illetve a kapcsolódás
informatikai és biztonsági feltételeit,
i) a vizsgáló állomás által az információs rendszerbe elektronikus úton továbbítandó, az információs rendszerben
rögzítendő adatok körét, az erre vonatkozó kötelezettségvállalást,
j) a vizsgáló állomás és a hatóság közötti elszámolás rendjét,
k) a felek közötti kapcsolattartás módját,
l) a szerződés időbeli hatályát,
m) a felmondási okokat,
n) a szerződésszegésnek minősülő magatartásokat és azok jogkövetkezményeit,
o) a tevékenység ellenőrzésének gyakoriságát és rendjét, valamint
p) a vizsgáló állomás nyilatkozatát arról, hogy valamennyi e rendelet alapján a szerződésben foglalt kötelezettség
tekintetében aláveti magát a szerződésszegés közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény
szerinti következményeinek.
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2009. december 31-én lép hatályba.
(2) Az 1–3. § 2010. január 1-jén lép hatályba.
(3) Az 1–3. § rendelkezéseit a 2010. január 1-jét köve tően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
5. § (1) Nem lép hatályba a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990. (IV.12.) KöHÉM rendelet módosításáról
 szóló 66/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 11. §-ának a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990. (IV.12.)
KöHÉM rendelet 12/A. § (8) bekezdés a) pontját megállapító rendelkezése.
(2) Nem lép hatályba a közúti járművek környezetvédelmi felülvizsgálatának szabályairól szóló 77/2009. (XII. 15.)
KHEM–IRM–KvVM együttes rendelet 7. § (9) bekezdés a) pontja.
(3) Ez a § 2010. január 2-án hatályát veszti.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
6/2007. (II. 6.) MeHVM–GKM együttes rendelete a Közép-magyarországi operatív program I. „A tudásalapú gazdaság innováció- és vállalkozásorientált fejlesztése” prioritása – a „helyi gazdaságfejlesztés” intézkedés kivételével – végrehajtásában közreműködő szervezet kijelöléséről.
A 2007–2013 programozási időszakban az Európai
Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának alapvető szabályairól és felelős intézményeiről
szóló 255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
R.) 10. §-ának (4) bekezdésében foglaltak figyelembevételével, az R. 21. §-a (2) bekezdésének b) pontjában kapott
felhatalmazás alapján – az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben – a következőket rendeljük el:
1. § A Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter, mint a Közép-magyarországi operatív program (a továbbiakban:
KMOP) felügyeletéért felelős miniszter a Vállalkozói Támogatásközvetítő Zártkörűen Működő Részvénytársaságot a KMOP I. „A tudásalapú gazdaság innováció- és vállalkozásorientált fejlesztése” prioritásának végrehajtása
tekintetében – a „helyi gazdaságfejlesztés” intézkedés kivételével – közreműködő szervezeteként (a továbbiakban:
közreműködő szervezet) jelöli ki.
2. § A közreműködő szervezet feladatait az R., a 2007–2013
időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az
Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának általános eljárási szabályairól szóló 16/2006. (XII. 28.) MeHVM–PM együttes
rendelet, a 2007–2013. programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális
Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások fogadásához kapcsolódó pénzügyi lebonyolítási és ellenőrzési rendszerek kialakításáról szóló 281/2006. (XII. 23.)
Korm. rendelet vonatkozó rendelkezései, továbbá a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség (a továbbiakban: NFÜ) által elkészített eljárásrend és a 3. § szerinti megállapodás határozzák meg.
3. § Az NFÜ a közreműködő szervezettel az 1. §-ban meghatározottak végrehajtásával kapcsolatos feladatairól, valamint azok végrehajtásáról és az ehhez szükséges finanszírozás mértékéről és módjáról megállapodást köt.
4. § A közreműködői feladatok ellátásához szükséges pénzügyi eszközöket a KMOP Technikai Segítségnyújtás keret
terhére kell biztosítani.
Záró rendelkezések 5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg:
a) a Tanács 1083/2006/EK rendelete (2006. július 11.)
az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános
rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről,
b) a Bizottság 1828/2006/EK rendelete (2006. december 27.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1083/2006/
EK Tanácsi rendelet, valamint az Európai Regionális
Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK Európai Parlamenti és Tanácsi rendelet végrehajtásáról.
Dr. Szilvásy György s. k., Dr. Kóka János s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt gazdasági és közlekedési


text:
42/2007. (VI. 26.) ME határozata szakállamtitkár kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006.
évi LVII. törvény 57. §-ában foglalt jogkörömben, a környezetvédelmi és vízügyi miniszter javaslatára
Kóthay Lászlót, a Környezetvédelmi és Vízügyi
Minisztérium szakállamtitkárává
2007. július 1-jei hatállyal kinevezem. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
94/2011. (X. 14.) VM rendelete az egységes területalapú támogatás, valamint a különleges tejtámogatás összegének megállapításáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és
b) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Egységes területalapú támogatás 1. § (1) Az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint az
ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2011. évi igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről
szóló 25/2011. (IV. 7.) VM rendelet alapján járó egységes területalapú támogatás jogcímen hektáronként legfeljebb
58 073,38 Ft vehető igénybe. (2) A támogatásra jogosult országos bázisterület nagysága 4 829 000 hektár.
(3) A támogatási keretek túllépése esetén az igényelt támogatás összege – az érintett mezőgazdasági termelőnél
a túllépés mértékével megegyezően – arányos visszaosztás alkalmazásával csökkentésre kerül.
2. Különleges tejtámogatás 2. § A tejtermelőket sújtó különleges hátrányok kezeléséhez kapcsolódó, 2011. évi különleges támogatás
igénybevételének szabályairól szóló 21/2011. (III. 25.) VM rendelet alapján járó különleges támogatás mértéke
legfeljebb 9,70 Ft/kg, a számításba vehető összes tejmennyiség legfeljebb 1 392 296 721 kg.
3. Záró rendelkezés 3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter