type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1151/2011. (V. 18.) Korm. határozata a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a, a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által
folyósított ellátásokról szóló 52/2011. (III. 31.) Korm. rendelet, továbbá a Kormány által alapított közalapítványokkal és
alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt felülvizsgálati eljárás
megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 4. pontja alapján a következők szerint
határoz:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (4) bekezdése alapján kezdeményezi a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány
(a továbbiakban: Közalapítvány) megszüntetését, a közfeladat más szervezeti keretek között történő hatékonyabb
ellátása érdekében.
2. A Kormány felhívja az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő
Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján, a nemzeti erőforrás miniszternek az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 100/L. § (3) bekezdése és az állami vagyonnal való gazdálkodásról
szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet 6. §-a szerinti, az MNV Zrt.-hez benyújtott kérelme alapján gondoskodjon Magyar
Alkotóművészeti Közhasznú Nonprofit Kft. megalapításának engedélyezéséről és a nemzeti erőforrás miniszter
részére az ehhez szükséges meghatalmazás kiadásáról, továbbá a nemzeti erőforrás miniszterrel az állami vagyonról
szóló 2007. évi CVI. törvény 29. § (5) bekezdése szerinti megállapodás megkötéséről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
3. A Kormány a) felhatalmazza a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az állami alapító nevében kérelmezze a Fővárosi Bíróságnál a
Közalapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés kapcsán
felmerülő kérdésekben az állami alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket
megtegye;
b) megbízza a nemzeti erőforrás minisztert, valamint a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagyonelszámoló,
könyvvizsgáló, valamint az átadás-átvételi eljárásban közreműködő személyek kijelölésére;
c) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy a Közalapítvány megszűnése napjával
mint mérlegfordulónappal elkészítésre kerüljön a Közalapítványnak a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámoló-készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.)
Korm. rendelet 6. §-a szerinti beszámolója.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: Magyar Alkotóművészeti Közhasznú Nonprofit Kft. megalapítását követően azonnal
4. A Kormány megállapítja, hogy a Magyar Köztársaság Művészeti Alapjának megszüntetéséről és a Magyar
Alkotóművészeti Alapítvány létesítéséről szóló 117/1992. (VII. 29.) Korm. rendelet szerinti ellátásokat a Magyar
Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló 52/2011. (III. 31.) Korm. rendeletben
meghatározottak szerint a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság folyósítja.
5. A Kormány a megszűnt Közalapítvány feladatainak hatékonyabb ellátása érdekében felhívja
a) a nemzeti erőforrás minisztert és az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy gondoskodjanak arról,
hogy a Közalapítványnak a Képcsarnok Kft.-ben meglévő tulajdonosi részesedése a Közalapítvány
megszüntetését követően az MNV Zrt.-hez kerüljön azzal, hogy a tulajdonosi joggyakorlás módjáról az MNV Zrt.
vagyonkezelési megállapodást köt a nemzeti erőforrás miniszterrel;
b) a nemzeti erőforrás minisztert, az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, valamint a közigazgatási és
igazságügyi minisztert, hogy gondoskodjanak arról, hogy a Közalapítványnak az Akadémiai Nyomda Kft.-ben
meglévő tulajdonosi részesedése a Közalapítvány megszüntetését követően az MNV Zrt.-hez kerüljön azzal, hogy
a tulajdonosi joggyakorlás módjáról az MNV Zrt. vagyonkezelési megállapodást köt a közigazgatási és
igazságügyi miniszterrel;
c) a nemzeti erőforrás minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy a Közalapítvány 4. pontban, valamint 5. pont a) és
b) alpontban nem említett feladatait a Közalapítvány megszüntetését követően a Magyar Alkotóművészeti
Közhasznú Nonprofit Kft. lássa el, akként, hogy a megszűnt Közalapítvány céljait megvalósító tevékenység
vagyonvesztés nélkül, folyamatosan biztosítható legyen. A Közalapítvány hitelezők kielégítése után fennmaradt
vagyonát – ideértve a vagyoni értékű jogokat is, kivéve a 4. pont szerinti feladat ellátásához szükséges
vagyonelemeket, valamint a Közalapítványnak az Akadémiai Nyomda Kft.-ben, valamint a Képcsarnok Kft.-ben
meglévő tulajdonosi részesedését – a Kormány a Magyar Alkotóművészeti Közhasznú Nonprofit Kft.
támogatására fordítja, amely vagyont a Magyar Alkotóművészeti Közhasznú Nonprofit Kft. egyéb bevételként
számolja el. A Magyar Alkotóművészeti Közhasznú Nonprofit Kft. vagyonává váló volt közalapítványi vagyon
kizárólag a megszűnt Közalapítvány célja szerinti tevékenységre fordítható, és a társaság megszűnése esetén is
csak e céloknak megfelelően használható fel;
d) a nemzeti erőforrás minisztert arra, hogy mérje föl a megszüntetésre kerülő Közalapítvány feladatait átvevő
Magyar Alkotóművészeti Közhasznú Nonprofit Kft. 2011. évi működéséhez szükséges forrásokat és
gondoskodjon ennek biztosításáról; amennyiben a forrásigény a Nemzeti Erőforrás Minisztérium költségvetési
fejezetén belül nem teljesíthető, a nemzetgazdasági miniszter egyetértésével szükség szerint készítsen
előterjesztést a Kormány számára.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: az a)–c) pontok tekintetében a Közalapítvány bírósági törlését követően azonnal
a d) pont tekintetében azonnal
6. A megszűnő Közalapítvány iratainak jogszabály szerint kötelező őrzésére a Kormány a Nemzeti Erőforrás
Minisztériumot jelöli ki.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a Közalapítvány bírósági törlését követően azonnal
7. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a Közalapítvány megszüntetéséről, valamint a 4–6. pontokban
foglalt intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) a Magyar Alkotóművészeti Közalapítványról szóló 1077/1995. (VIII. 24.) Korm. határozat,
b) a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 2226/1999. (IX. 3.) Korm.
határozat, továbbá
c) a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1131/2006. (XII. 25.) Korm.
határozat. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
13/2018. (II. 28.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján a  2018. március 17. napjától legfeljebb a  Ksztv.
38. § (5) bekezdésében meghatározott időpontig Vargha Tamást az Árpád-ház Program (a továbbiakban: Program)
előkészítésével és megvalósításával kapcsolatos feladatok ellátásáért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos feladata a  Program első ütemének előkészítésével és megvalósításával összefüggő feladatok
időarányos végrehajtásának irányítása, koordinálása és felügyelete, ehhez kapcsolódóan:
a) kormány-előterjesztések, jogszabálytervezetek, kormány- és minisztériumi vezetői szintű döntések,
intézkedések előkészítése vagy koordinálása, jelentések és beszámolók elkészítése,
b) kapcsolattartás az  előkészítésben és megvalósításban közreműködő egyéb minisztériumokkal,
önkormányzatokkal, kulturális és tudományos intézményekkel,
c) az a)–b)  pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az  emberi erőforrások minisztere (a továbbiakban:
miniszter) által meghatározott eseti, egyedi feladatok ellátása. 3. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a kultúráért felelős államtitkár útján a miniszter irányítja.
5. § A Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján a miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért díjazásban nem részesül.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a Ksztv. 38. § (8) bekezdése
szerinti titkárság nem segíti.
7. § Ez az utasítás 2018. március 17-én lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 43/2017. (IX. 8.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
120/2012. (XI. 23.) VM rendelete az Agrár Forgóeszköz Hitelprogram kapcsán igénybe vehető kamattámogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el: 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. csekély összegű (de minimis) támogatás: a) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet szerinti támogatás [a továbbiakban: általános csekély összegű (de
minimis) támogatás], b) a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis)
támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2007. december 20-i 1535/2007/EK bizottsági rendelet szerinti
támogatás [a továbbiakban: mezőgazdasági csekély összegű (de minimis) támogtás], továbbá
c) a Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati ágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra
való alkalmazásáról és az 1860/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2007. július 24-i 875/2007/EK
bizottsági rendelet szerinti támogatás [a továbbiakban: halászati csekély összegű (de minimis) támogatás];
2. hitelprogram: az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MFB Zrt.)
által működtetett Agrár Forgóeszköz Hitelprogram; 3. hitelkérelemhez kapcsolódó kamattámogatási kérelem: e rendelet hatályba lépését követően benyújtott új
hitelkérelemhez vagy hitelszerződést módosító kérelemhez kapcsolódó kamattámogatási kérelem, amely a hitel
teljes futamidejére vonatkozik; 4. költségátalány: a 2014. január 31-ig a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalhoz (a továbbiakban: MVH)
beérkezett és elfogadott támogatáslehívási kérelmek esetében az elfogadott kamattámogatási összeg 0,6 %-a;
5. kezességvállaló intézmény: Agrár- Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány; 6. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 6. §-ában
meghatározott vállalkozás; 7. önálló kamattámogatási kérelem: e rendelet hatálybalépése előtt megkötött, e rendelet hatálybalépésének
napján és azt követően hatályos hitelszerződéssel összefüggésben, a hitel kamattámogatási kérelem beadásától
számított hátralévő futamidejére vonatkozó kamattámogatási kérelem; 8. pénzügyi intézmény: a hitelprogramban résztvevő, MFB Zrt. honlapján közzétett, a hitelprogramhoz csatlakozott
hitelintézet, valamint az MFB Zrt; 9. támogatástartalom: a vállalkozás számára nyújtott állami támogatás forint fizetőeszközben számolt támogatási
egyenértéke; 10. támogatástartalomról szóló igazolás: a kamattámogatás támogatástartalmáról szóló, az MVH által kiállított
igazolás, amely a hitelcél szerint megállapított támogatás „de minimis” jellegét is megjelöli;
11. vállalkozás: a hitelprogramban meghatározott jogosultsági feltételeknek megfelelő egyéni vállalkozás, gazdasági
társaság, szövetkezet, európai részvénytársaság, mezőgazdasági őstermelő. 2. § (1) E rendelet alapján a hitelprogram keretében e rendelet hatálybalépése napján és azt követően hatályos
hitelszerződéssel rendelkező vállalkozások a hitelek e rendelet hatálybalépését követően esedékes kamatfizetéséhez
kamattámogatás igénybevételére jogosultak. (2) A kamattámogatás mértéke a vállalkozás rendelkezésére álló szabad csekély összegű (de minimis) keret
figyelembevételével legfeljebb a hitelkamat 50%-a, de legfeljebb évi 4 százalékpont lehet.
(3) A kamattámogatás és a költségátalány forrása a Magyarország 2012. évi költségvetéséről szóló törvény
XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Nemzeti támogatások alcím,
8. Folyó kiadások és jövedelem-támogatások jogcímcsoport. 3. § A vállalkozás 1. mellékletben megjelölt adattartalommal rendelkező önálló kamattámogatási kérelmét vagy a
hitelkérelemhez kapcsolódó kamattámogatási kérelmét (a továbbiakban együtt: kamattámogatási kérelem) a
pénzügyi intézményhez nyújthatja be 2013. december 31-ig. A kamattámogatási kérelemben százalékpontban
kifejezve, két tizedes jegy pontossággal, 0,05 százalékpontos lépésköz alkalmazásával kell megjelölni a vállalkozás által
igénybe venni kívánt kamattámogatás mértékét. 4. § (1) A kamattámogatás igénybevételére az a vállalkozás jogosult, amely a kamattámogatási kérelem benyújtásának
időpontjában a) a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Törvény) szerinti regisztrációs
kötelezettségének eleget tett, valamint a Törvény alapján vezetett Egységes Mezőgazdasági
Ügyfél-nyilvántartási Rendszerben támogatást igénylő pénzügyi kapcsolattal típusú besorolással és bejelentett
érvényes fizetési számlaszámmal rendelkezik, vagy a kamattámogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg
igazolja, hogy az erre vonatkozó kérelmét benyújtotta; b) nem rendelkezik adók módjára behajtható köztartozással vagy lejárt esedékességű adótartozással, kivéve, ha az
adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett; c) nem áll felszámolási, végelszámolási eljárás alatt;
d) nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak; e) nyilatkozik arról, hogy
ea) mekkora összegű általános csekély összegű (de minimis) támogatást vett igénybe a kamattámogatási
kérelem benyújtását megelőző kettő pénzügyi évben és a folyamatban lévő pénzügyi évben,
eb) milyen mértékű kamattámogatást kíván igénybe venni, ec) tudomásul veszi, hogy amennyiben az intézkedéssel kapcsolatos lejárt tartozását nem egyenlíti ki, úgy a
fizetési számláját vezető pénzforgalmi szolgáltató az MVH hatósági átutalási megbízását a végrehajtható
okirat csatolása nélkül köteles teljesíteni, ed) tudomásul veszi, hogy amennyiben az ea) pont alapján tett nyilatkozat támogatási adataiban változás
következik be a kamattámogatási kérelem benyújtását követően más de miminis (csekély összegű)
támogatás igénybevétele miatt, úgy arról köteles haladéktalanul tájékoztatni a pénzügyi intézményt;
f) kötelezettséget vállal arra, hogy a hitel nem rendeltetésszerű felhasználásából adódó, a Törvény szerinti
jogosulatlan részvétel megállapítása esetén a már igénybe vett kamattámogatás összegét az MVH részére
megfizeti; g) meghatalmazza a pénzügyi intézményt, hogy a kamattámogatás támogatástartalmának zárolása, lekötése
– szükség esetén – felszabadítása érdekében, továbbá a megelőlegezett kamattámogatás lehívásával
kapcsolatosan az MVH előtt eljárjon; h) hozzájárul ahhoz, hogy
ha) a pénzügyi intézmény a vállalkozás szabad csekély összegű (de minimis) keretének ellenőrzése céljából
az MVH-tól erre vonatkozóan adatokat kérjen a vállalkozás regisztrációs száma alapján,
hb) a rendelkezésre álló szabad csekély összegű (de minimis) keret alapján kerüljön megállapításra az igénybe
vehető kamattámogatás mértéke és ezen összeg mértékéig az MVH zárolás, lekötés érdekében eljárjon.
(2) A vállalkozás részére azon hitelhez nyújtható kamattámogatás, amelynél a pénzügyi intézmény
a) a kamattámogatási kérelem benyújtását követő 5 napon belül – a vállalkozás hozzájárulása alapján – lekérdezi
az MVH-tól a vállalkozás számára rendelkezésre álló szabad csekély összegű (de minimis) támogatási keretet, és
azzal egyidejűleg kéri a kamattámogatás támogatástartalmának zárolását az MVH-nál,
b) a vállalkozás számára rendelkezésre álló szabad csekély összegű (de minimis) keret figyelembevételével – önálló
kamattámogatási kérelem esetén az MVH-tól kapott csekély összegű (de minimis) adatok rendelkezésre állását
követő 5 napon belül, hitelkérelemhez kapcsolódó kamattámogatási kérelem esetén a hiteldöntést követő
5 napon belül – záradékkal látja el a kamattámogatási kérelmet, és azzal egyidejűleg kezdeményezi az MVH-nál
a kamattámogatás támogatástartalmának a lekötését, c) a kamattámogatási kérelemben megjelölt támogatás támogatástartalmát a 2. mellékletben meghatározott
módszertan szerint számolja ki, d) vállalja, hogy a kamattámogatás meghiúsulása esetén intézkedik a zárolt, illetve lekötött támogatástartalom
feloldása érdekében. (3) Az MVH a pénzügyi intézmény (2) bekezdés a) pontja szerinti megkeresésének beérkezését követő 5 napon belül
köteles tájékoztatást adni a rendelkezésre álló szabad mezőgazdasági és halászati csekély összegű (de minimis)
támogatási keretről, amely eljárás során az MVH a tagállami keretösszeg kihasználtságának rendelkezésre állását is
ellenőrzi. (4) A hitelkérelemhez kapcsolódó kamattámogatási kérelem esetén a kamattámogatás támogatástartalmáról történő
döntésnél, a rendelkezésre álló szabad csekély összegű (de minimis) keret meghatározásánál figyelembe kell venni
a hitel kedvezményes kamatából és a kezességvállaló intézmény által kedvezményes kezességvállalási díj mellett
nyújtott kezességből származó támogatástartalmat. (5) Amennyiben a (1) bekezdés ea) pontja szerinti nyilatkozat vagy a (3) bekezdés szerinti adatok alapján a vállalkozás
számára rendelkezésre álló szabad csekély összegű (de minimis) keret nem nyújt fedezetet a kamattámogatási
kérelemben megjelölt kamattámogatás támogatástartalmára, úgy a vállalkozás legfeljebb a rendelkezésre álló szabad
csekély összegű (de minimis) keret figyelembevételével megállapított mértékű kamattámogatásban részesül.
(6) A pénzügyi intézmény és az MVH a vállalkozás rendelkezésére álló csekély összegű (de minimis) keret lekérdezéséhez,
zárolásához, lekötéséhez, valamint felszabadításához kapcsolódó eljárás során megvalósuló adatszolgáltatást
elektronikus úton teljesítik. 5. § (1) Az MVH a pénzügyi intézmény által záradékolt kamattámogatási kérelem adatai alapján az MVH közleményben
meghatározott adatok elektronikus megküldését követően kiállítja a támogatástartalomról szóló igazolást és
megküldi a vállalkozás részére. A támogatástartalomról szóló igazolást a vállalkozás 10 évig köteles megőrizni.
(2) A támogatástartalom összegét a kamattámogatási kérelem benyújtása hónapjának első napján érvényes, az Európai
Központi Bank által közzétett forint/euró átváltási árfolyam alapján kell euróban meghatározni.
(3) Az (1) bekezdés szerinti támogatástartalomról az MVH az agrár- és vidékfejlesztési állami támogatásokkal kapcsolatos
egyes eljárási kérdésekről szóló kormányrendelet alapján nyilvántartást vezet.
6. § (1) A vállalkozás a kamattámogatási kérelem benyújtásától számított első teljes és az azt követő kamatidőszakok
tekintetében, az esedékes kamatfizetések időpontjában, a 2. § (2) bekezdés figyelembevételével megállapított
kamattámogatás mértékével csökkentett kamatot fizeti meg a pénzügyi intézmény számára.
(2) Amennyiben a pénzügyi intézmény a hitel nem rendeltetésszerű felhasználását állapítja meg, arról 15 napon belül
tájékoztatja az MVH-t. (3) A hitel nem rendeltetésszerű felhasználása a Törvény 69. §-a szerint intézkedésben való jogosulatlan részvételnek
minősül. (4) Az MVH a már igénybe vett kamattámogatással érintett hitel nem rendeltetésszerű felhasználása esetén a
vállalkozással szemben – a pénzügyi intézmény (2) bekezdés szerinti tájékoztatása alapján – a Törvény alapján jár el.
7. § (1) A pénzügyi intézmény a szervezeti egységei által megkötött, hatályos hitelszerződések adatait összesíti és az
általa megelőlegezett kamattámogatást az MVH által rendszeresített és honlapján közzétett támogatáslehívási
kérelem nyomtatvány benyújtásával naptári negyedévente, a negyedévet követő hónap végéig, első alkalommal
2013. január 1. és 31. között a vállalkozás meghatalmazása alapján igényelheti az MVH-tól.
(2) Az MVH az (1) bekezdés szerinti, hiánytalan támogatáslehívási kérelemről annak beérkezését követő 30 napon belül
döntést hoz. A forrás rendelkezésre állása esetén az MVH a döntést követő 15 napon belül folyósítja a
kamattámogatást és költségátalányt a pénzügyi intézmény részére. Amennyiben az MVH – a forrás rendelkezésre
állásának hiánya okán – a döntést követő 15 napon belül nem folyósítja a kamattámogatást, úgy a vidékfejlesztési
miniszternek ezen összeg erejéig lejárt tartozása keletkezik a pénzügyi intézménnyel szemben.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
9. § Ez a rendelet a) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet, b) az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis)
támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2007. december 20-i 1535/2007/EK bizottsági rendelet, valamint
c) az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a halászati ágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra
való alkalmazásáról és az 1860/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2007. július 24-i 875/2007/EK bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó támogatásokat tartalmaz. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
1995/2013. (XII. 29.) Korm. határozata az Emberi Erőforrások Minisztériuma és a Honvédelmi Minisztérium fejezetek között az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzéshez kapcsolódó állami támogatások érdekében történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében az MH
Egészségügyi Központ részére a  2013. évre vonatkozóan, az  egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzéssel
összefüggő állami támogatások biztosítása céljából 19 497 ezer forint átcsoportosítását rendeli el a Magyarország
2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 7. Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal cím, 1. Működési
költségvetés előirányzat terhére, a Kvtv. 1. melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 6. MH Honvédkórház cím,
1. Működési költségvetés előirányzat javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 honvédelmi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1763/2015. (X. 16.) Korm. határozata a KÖZOP-2.5.0-09-11-2012-0014 azonosító számú („GSM-R rendszer beszerzése és kapcsolódó szolgáltatások” című) nagyprojekt szakaszolásának jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  KÖZOP-2.5.0-09-11-2012-0014 azonosító számú, „GSM-R rendszer beszerzése és kapcsolódó
szolgáltatások” című nagyprojekt (a  továbbiakban: nagyprojekt) – a  2007–2013 programozási időszakban
az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés 25b. pontja szerinti – szakaszolásával,
2. egyetért a nagyprojekt forrásszerkezetének 1. melléklet szerinti módosításával,
 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a nagyprojekt 1. és 2. pontban foglaltakra figyelemmel
átdolgozott támogatási kérelmének Európai Bizottság részére történő ismételt benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
4. hozzájárul a nagyprojekt első szakasza tekintetében a támogatási szerződés 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. október 31.
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Programmal
(a  továbbiakban: IKOP) összefüggő tervezési tevékenysége során vegye figyelembe a nagyprojekt 1. mellékletben
meghatározott költségeit,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 6. hozzájárul a nagyprojekt második szakaszára vonatkozó támogatási szerződés megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az IKOP-ban a nagyprojektre vonatkozó felhívás megjelenését követően azonnal
7. jóváhagyja a  Közlekedés Operatív Program 2. prioritása keretének átmeneti növeléséről és egyes vasútfejlesztési
nagyprojektek finanszírozásának megváltoztatásáról szóló 1296/2015. (V. 7.) Korm. határozat 1.  pont a)  alpontja
szerinti többlet-kötelezettségvállalás összegének az  1.  mellékletben foglalt táblázat H:3 mezője szerinti összeggel
történő csökkentését,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. december 15.
8. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Közlekedés Operatív Program (a  továbbiakban:
KÖZOP) módosításának előkészítéséről, ha a  KÖZOP 2. prioritása esetén a  forrásfelhasználás várható mértéke
a 110%-os korlátot meghaladja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
483/2016. (XII. 14.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés d) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37. §
(8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – az  Állatorvostudományi Egyetemen
Dr. Sótonyi Péter Tamás egyetemi tanárt a 2017. január 1. napjától 2019. szeptember 26. napjáig terjedő időtartamra
megbízom a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2016. november 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
247/2012. (HK 10.) HVKF intézkedése a „Nyílászáró robbantási szakutasítás” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végre
hajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 11. §
p) pontja alapján a „Nyílászáró robbantási szakutasítás”
című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. „Nyílászáró robbantási szakutasítás” című főnökségi
kiadványt ezen intézkedés mellékleteként kiadom.
2. A „Nyílászáró robbantási szakutasítás” című főnökségi kiadvány egy elektronikus példányát kapja az MH
Vezetési és Doktrinális Központ, Doktrinális és Szabályzatfejlesztő osztálya, amelyet feltölt az MH Központi
Doktrinális Adatbázis állományába.
3. A kiadványt 2017. június 30-ig felül kell vizsgálni és
a 13612011. (XII. 20.) HM utasítás 2. § n) pontja szerinti
kategóriákba kell sorolni.
4. Az intézkedés a közzététel napján lép hatályba.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
114/2013. (IX. 5.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 223. § (3) bekezdésében foglalt
jogkörömben – az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére – megállapítom, hogy
Langerné Victor Katalinnak, az  Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárának e  megbízatása
a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 222.  § (1)  bekezdése alapján történt lemondására
tekintettel
– 2013. augusztus 31-ei hatállyal – megszűnik, egyidejűleg a Kttv. 220. § (2) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára –
dr. Garai Pétert az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2013. szeptember 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
30/2015. (XII. 17.) ORFK utasítása az alaki és technikai szemle végrehajtásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltak alapján, az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv hivatásos állománya
alakiasságának, megjelenésének, szakmai felkészültségének, az  alkalmazott eszközök használhatóságának és ezáltal a  területi
szervek egésze vagy egyes alegységei alkalmazásának, reagálóképességének ellenőrzése érdekében kiadom az alábbi utasítást:
1. Az utasítás hatálya kiterjed:
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra (a továbbiakban: ORFK) az utasítás 11. és 18–20. pontjának vonatkozásában;
b) a Készenléti Rendőrségre (a továbbiakban: KR);
c) a Repülőtéri Rendőr Igazgatóságra (a továbbiakban: RRI);
d) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra [a b)–d) alpontban felsoroltak a továbbiakban együtt: területi
szervek];
e) a rendőrkapitányságokra és a határrendészeti kirendeltségekre (a továbbiakban együtt: helyi szervek).
2. A területi és helyi szerveknél az alaki és technikai szemlét (a továbbiakban együtt: szemle) kétévente egy alkalommal
kell végrehajtani.
3. A szemlét a  területi szerv vezetője által az  érintett szolgálati ágak, szolgálatok, szakszolgálatok munkatársai közül
kijelölt tagokból álló – a  rendőri szerv állománya nagyságának és elhelyezési adottságainak megfelelő létszámú –
bizottságok (a továbbiakban: szemlebizottság) végzik. A  szemlék végrehajtására területi szervenként egy
szemlebizottságot kell létrehozni.
4. A szemlebizottságok vezetői és helyettesei:
a) a KR-nél a  rendészeti igazgató, helyettese a  gazdasági igazgató, az  RRI-nél a  rendészeti igazgatóhelyettes,
helyettese a gazdasági igazgatóhelyettes;
b) a rendőr-főkapitányságokon a  rendészeti rendőrfőkapitány-helyettes, helyettese a  gazdasági
rendőrfőkapitány-helyettes;
c) a helyi szerveket érintő szemlék esetében a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság rendészeti szakterületének
legalább osztályvezető jogállású vezetője, helyettese a gazdasági szakterület azonos jogállású vezetője.
5. A szemle kiterjed:
a) a személyi állomány csapatszolgálati védőfelszereléseinek – ütésálló védősisak, lángálló kámzsa, ütésálló
védőpajzs, ütés- és vágásálló testvédő készletek és hordtáskái, ütésálló védőpajzsok, csapatszolgálati
kiszerelésű ingerlőgázok – hiánytalan meglétére, rendeltetésszerű használatára, minőségi állapotára,
karbantartottságára;
b) a rendőrségi objektumban elhelyezett, valamint egyéni tárolásra kiadott fegyverzet, lőszer, robbanóanyag
biztonságos tárolására, őrzésére, az  előírt mennyiség meglétére, karbantartottságára (a továbbiakban:
a fegyverzeti szakterület);
c) a vízi járművel rendelkező helyi szervek esetében:
ca) a vízi járművek, az úszóművek, a kikötő és annak berendezései műszaki állapotára, üzemképességére,
hajózásra való alkalmasságára, karbantartottságára,
cb) az üzemképtelenné vált vízi járművek meghibásodása okának, a javítás költségeinek, üzemeltetésük
gazdaságosságának, a menetokmányok, továbbá az üzemóra felhasználásának vizsgálatára,
cc) a hajóvezetői képesítések meglétének, érvényességének ellenőrzésére;
d) a bűnügyi-technikai eszközök, anyagok – bűnügyi technikusok fotó- és egyéb technikai felszerelésének –
meglétére, állapotára, karbantartottságára (a továbbiakban: bűnügyi-technikai szakterület);
e) a számítástechnikai berendezések műszaki állapotára, karbantartottságára, a számítástechnikai adathordozók
tárolásának szabályszerűségére (a továbbiakban: informatikai szakterület);
f ) az objektumokra és épületekre, ezen belül:
fa) a hivatali helyiségek (irodák, ügyeletek, fegyverszobák, fogdák, raktárak, műhelyek),
fb) az ügyfélfogadásra szolgáló helyiségek,
fc) a szociális helyiségek
rendjére, állagára, kihasználtságára és rendeltetésszerű használatára, a helyiségek berendezési és felszerelési
tárgyainak állapotára, az  építés vagy az  átalakítás során az  építési szabályok megtartására, a  munkavégzés
egészségügyi feltételeire, a dohányzással kapcsolatos szabályok megtartására;
g) a személyi állomány szakterületének megfelelően a  munkavégzéshez szükséges jogszabályok és közjogi
szervezetszabályozó eszközök ismeretére;
h) az alaki fogások és mozdulatok egyénenkénti és alakzatban történő végrehajtására, a  megjelent állomány
öltözetére.
6. Az 5. pont h) alpontjában meghatározott feladatokat a személyi állománnyal az adott szervezeti elem vezetője köteles
végrehajtatni.
7. A szemlére történő felkészítést a  saját személyi állományuk részére a  vezetők végzik. A  felkészítést megelőzően
a rendészeti szakterület kijelölt vezetője vagy beosztottja – valamennyi vezető együttes jelenlétében, ismertető és
szemléltető jelleggel – szükség szerint segítséget nyújt az 5. pont h) alpontjában meghatározottak végrehajtására
történő felkészüléshez.
8. Az 5. pont a), b) és h) alpontjában meghatározottak végrehajtásáért a rendészeti szakterület, az 5. pont c), d), e) és
f ) alpontjában meghatározottak végrehajtásáért a gazdasági szakterület, az 5. pont g) alpontjában meghatározottakért
a feladatkörében érintett szakterület felelős.
9. A szemle időpontját és helyét a területi és a helyi szervek éves ellenőrzési tervükben ütemezik.
10. A soron kívül elrendelt szemle esetében a  területi és a  helyi szervek vezetőjét a  tervezett időpont előtt legalább
30 nappal írásban tájékoztatni kell a szemle elrendeléséről és időpontjáról.
11. A területi szervek vezetői a szemlék tervezett helyéről és időpontjáról készült kimutatást a szemle évében január 15-ig
a rendészeti és a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettesnek küldik meg.
12. A szemlét végrehajtó területi szervek vezetői gondoskodnak arról, hogy a szemlék lefolytatása előtt:
a) az 1. melléklet szerint készüljön végrehajtási terv;
b) a szemlebizottság tagjai az ellenőrző kérdéseket a 2. melléklet szerint állítsák össze;
c) a szemlebizottság felkészítése megtörténjen.
13. A szemle akkor értékelhető, ha azon a szemlére kötelezett személyi állomány és technikai eszközök legalább 70%-a
részt vett.
14. Az alaki szemle értékelése:
a) 47 pontig „Nem megfelelő”;
b) 48–55 pontig „Megfelelő”;
c) 56–63 pontig „Átlagos”;
d) 64–71 pontig „Jó”;
e) 72–80 pontig „Kiváló”.
15. A technikai szemle során az egyes szakterületek értékelése:
a) 50%-ig „Nem megfelelő”;
b) 51–70%-ig „Megfelelő”;
c) 71–80%-ig „Jó”;
d) 81%-tól „Kiváló”.
16. A technikai szemle során „Nem megfelelő” minősítést kell adni, ha
a) a fegyverzeti szakterületen
aa) a tároló objektum nincs ellátva a kötelezően előírt biztonsági eszközök, berendezések valamelyikével,
ab) az okmányok hiányosak, illetve egy vagy több okmány vezetése nem szabályos,
ac) a tárolt anyagok, eszközök mennyiség szerinti nyilvántartása nem naprakész, illetve abban hiány
állapítható meg;
b) a bűnügyi-technikai szakterületen a  szemle alá vont eszközök, készletek több mint 15%-a vagy efölötti
mennyisége műszakilag használhatatlan;
c) az informatikai szakterületen a számítástechnikai adathordozók tárolása szabálytalan.
17. A technikai szemle értékelése:
a) „Nem megfelelő”, ha legalább egy szakterület „nem megfelelő”;
b) „Megfelelő”, ha legalább egy szakterület „jó”;
c) „Jó”, ha legalább egy szakterület „kiváló”, és egy szakterület „jó”;
d) „Kiváló”, ha három szakterület „kiváló”;
értékelést kapott. Az  eredménytelenül végrehajtott szemle esetén a  területi szerv vezetője kivizsgálja a  szemle
eredménytelenségének okát, valamint intézkedik a szemle ismételt végrehajtására.
18. A szemle végrehajtását a rendészeti és a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes ellenőriztetheti.
19. A szemlebizottságok vezetője és helyettese által a  szemléről – a  3. és 4.  melléklet szerint – elkészített összegzett
értékelő jelentést a  területi szerv vezetője hagyja jóvá, és a  végrehajtást követő 15 napon belül a  rendészeti és
a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettesnek terjeszti fel.
20. A rendészeti és a gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes a szemlék értékeléséről, tapasztalatairól készített
összefoglaló jelentést a szemle évét követő év január 15-ig az országos rendőrfőkapitány részére felterjeszti.
21. Ez az utasítás 2016. január 1-jén lép hatályba.
22. Hatályát veszti a Rendőrség hivatásos állománya alaki- és technikai szemléjének végrehajtására kiadott 4/2001. (II. 12.)
ORFK intézkedés.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
7/2013. (VII. 22.) OBH utasítása az európai jogi szaktanácsadói hálózatról szóló szabályzatról.
Az Országos Bírósági Hivatal elnöke a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (1) bekezdés
b) pontja szerinti jogkörében eljárva – a bíróságok véleményét megismerve – a következő szabályzatot alkotja:
A szabályzat célja A jelen szabályzat szerint megújuló európai jogi szaktanácsadói hálózat (a továbbiakban: szaktanácsadói hálózat)
célja, hogy hatékonyan elősegítse az  európai uniós jog megfelelő alkalmazását a  magyar igazságszolgáltatási
rendszerben, a  bírák szaktanácsadó kollégáik speciális ismereteire támaszkodva alkalmazzák az  uniós joganyagot,
megismerjék az Európai Unió Bírósága és az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlatát a tagállamok közötti
igazságügyi együttműködés és koordináció megerősítése és fokozása érdekében.
A szabályzat hatálya 1. § (1) A szabályzat hatálya a Kúriára, az ítélőtáblákra és a törvényszékekre (továbbiakban: bíróságok), továbbá az Országos
Bírósági Hivatalra (a továbbiakban: OBH) terjed ki.
Általános rendelkezések 2. § (1) A szaktanácsadói hálózat a bírák központilag koordinált, önigazgatással is rendelkező szerveződése.
 (2) A hálózat tagjai a regionalitás elvén alapulva, a szabályzat szerint meghatározott illetékességi területre kiterjedően,
valamint a Kúrián működnek.
 (3) A szaktanácsadói hálózat tagjai:
a) az európai jogi szaktanácsadók (a továbbiakban: szaktanácsadó),
b) az európai jogi szaktanácsadók koordinátora (a továbbiakban: koordinátor),
c) az európai jogi szaktanácsadók koordinátorának négy helyettese (a továbbiakban: koordinátor-helyettes).
(4) A szaktanácsadói hálózat tagjai megbízatásukat pályázat útján nyerik el.
A szaktanácsadó jogállása és megbízása 3. § (1) A szaktanácsadók a  Kúriára vagy a  szabályzat szerint meghatározott területre kiterjedő illetékességgel kapnak
megbízást.
(2) A Kúria szaktanácsadóit – pályázat alapján – a Kúria elnöke bízza meg a Kúria bírái közül, és döntéséről tájékoztatja
az OBH elnökét.
(3) A (2) bekezdésen túl a szaktanácsadói helyek a Fővárosi Törvényszék és az ítélőtáblák illetékességi területei szerint,
ügyszakonként kerülnek betöltésre pályázat útján az 1. melléklet szerinti megoszlásban. A létszámok meghatározása
az adott régió engedélyezett bírói létszámának arányában történik.
(4) Az adott illetékességi területhez tartozó törvényszékek hatáskörére, illetékességére, bírói létszámára, valamint
a közösségi joggal kapcsolatos munkájára figyelemmel az OBH elnöke az 1. mellékletben meghatározott létszámon
felül további szaktanácsadói helyek kiírására jogosult.
(5) Az OBH elnöke jogosult a betöltetlen szaktanácsadói helyek 1. mellékletben meghatározott illetékességi területek
közötti, határozott időre történő átcsoportosítására.
(6) Szaktanácsadói feladattal bízható meg az a határozatlan időre kinevezett bíró, aki
a) az európai uniós jog területén magas szintű elméleti és gyakorlati ismeretekkel, és
b) az európai unió hivatalos nyelveinek valamelyikéből (kivéve a magyar nyelv) legalább középfokú, államilag
elismert komplex (korábban C típusú) nyelvvizsgával és megfelelő nyelvtudással
rendelkezik.
(7) Nem bízható meg szaktanácsadói feladattal az a bíró, aki fegyelmi büntetés hatálya alatt áll.
 (8) Nem bízható meg szaktanácsadói feladattal az  a  bíró, akinek az  európai jogi szaktanácsadók koordinátora vagy
valamelyik koordinátor-helyettese a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 13. § (2) bekezdése szerinti
hozzátartozója.
4. § (1) A szaktanácsadói pályázatot – a 3. § (2) bekezdésében foglalt kivételtől eltekintve – az OBH elnöke írja ki és teszi közzé
a Bírósági Közlönyben, a bíróságok honlapján, valamint a bíróságok központi intranetes honlapján. A pályázatot 30
napra kell közzétenni. A pályázatban meg kell határozni a pályázattal érintett ítélőtáblai illetékességi területet, illetve
a Fővárosi Törvényszéket és az ügyszak szerinti szakterületet.
(2) A pályázathoz a 3. melléklet szerinti szakmai önéletrajzot, a nyelvismeret és a szakjogi ismeretek meglétét igazoló
dokumentumokat kell csatolni. A pályázatot a munkáltatói jogkört gyakorló bírósági elnökön keresztül kell az OBH
elnökéhez benyújtani. A  pályázat továbbítását megelőzően a  bíróság elnöke, az  adott ügyszak kollégiumvezetője
vagy a regionális kollégium vezetője véleményt nyilvánít arról, hogy a pályázatot támogatja-e.
(3) Szaktanácsadóként elsősorban az  adott ítélőtábla és az  illetékességi területéhez tartozó törvényszékek, területén
dolgozó bírákat kell megbízni. Ezt a  körülményt a  pályázat elbírálása során előnyként kell értékelni, és lehetőség
szerint biztosítani kell, hogy az  ítélőtábláról és az  adott ítélőtábla illetékességi területéhez tartozó valamennyi
törvényszékről legalább egy-egy bíró szaktanácsadóként kerüljön megbízásra.
(4) A pályázatot a koordinátor, az ügyszaknak megfelelő koordinátor-helyettesek, valamint az Országos Bírói Tanács (a
továbbiakban: OBT) kijelölt tagja értékeli, szükség szerint a pályázót meghallgatja.
(5) A pályázatot a pályázati határidőtől számított 45 napon belül kell elbírálni.
 (6) Az elbírálás eredményét 8 napon belül az érintettekkel írásban kell közölni, a munkáltatói jogokat gyakorló bíróság
elnökének egyidejű értesítése mellett.
 (7) A Kúria szaktanácsadóin kívül a  szaktanácsadókat az  OBH elnöke bízza meg. A  megbízás időtartama három év.
A  megbízás a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény (a továbbiakban: Bjt.) 29.  §
(2) bekezdése alapján központi igazgatási feladatok végrehajtására szól.
A Kúriai szaktanácsadók megbízásának eltérő szabályai 5. § A Kúria szaktanácsadóit az alábbi eltérésekkel kell megbízni:
a) a pályázatot a Kúria elnöke írja ki;
b) a pályázatot a Kúria elnökéhez kell benyújtani;
c) a pályázatot a Kúria elnöke bírálja el az adott ügyszak kollégiumvezetője előzetes véleményének bekérését
követően. A szaktanácsadói megbízás megszűnése 6. § (1) A szaktanácsadói megbízás megszűnik:
a) a bírói szolgálati jogviszony megszűnésével;
b) a határozott idejű megbízás lejártával;
c) a megbízásról történő lemondással;
d) a megbízás visszavonásával;
e) ha a 3. § (8) bekezdés szerinti összeférhetetlenség merül fel;
f ) ha a szaktanácsadó fegyelmi büntetés hatálya alatt áll;
g) ha a  szaktanácsadó áthelyezésére kerül sor, és az  új szolgálati helye szerinti illetékességi területen nincs
az adott ügyszakban üres szaktanácsadói hely.
 (2) A szaktanácsadó – a megszűnési ok felmerülését követően – haladéktalanul köteles bejelenteni a megbízási jogkör
gyakorlójának, ha vele szemben megszűnési ok áll fenn.
 (3) A szaktanácsadói megbízás megszűnéséről a megbízási jogkör gyakorlója minden esetben határozatot hoz.
 (4) A megbízó a  szaktanácsadó megbízását akkor vonhatja vissza [(1)  bekezdés d)  pontja], ha a  szaktanácsadó
megbízásának ellátásában 60 napot meghaladóan akadályoztatva van, ideértve az  OBH-ba és a  Kúriára történő
beosztást is, valamint ha a szaktanácsadó a megbízója írásbeli felhívására, a kézhezvételtől számított 10 napon belül
nem vagy nem megfelelően tesz eleget a jelen szabályzatban meghatározott kötelezettségének.
(5) A megbízás megszűnésének időpontja:
a) az (1) bekezdés a) és b) pontjában foglalt esetben a szolgálati jogviszony megszűnésének, illetve a határozott
idejű megbízás lejártának napja;
b) az (1) bekezdés c) pontja esetében a lemondástól számított 60. nap;
c) az (1) bekezdés d) pontjában foglalt esetben a megbízás visszavonásának napja;
d) az (1) bekezdés f ) pontjában foglalt esetben a fegyelmi büntetés jogerőre emelkedése napja;
e) az (1) bekezdés e) pontjában foglalt esetben a az összeférhetetlenségi ok felmerülésének napja;
f ) az (1) bekezdés g) pontja szerinti esetben a szaktanácsadó áthelyezésének napja.
(6) Amennyiben a  szaktanácsadó megbízása megszűnik, a  helyére a  folyamatosság biztosítása érdekében
– az 1. mellékletben rögzített létszámra figyelemmel – 30 napon belül új pályázatot kell kiírni.
Az európai jogi szaktanácsadó feladatai 7. § (1) Az európai jogi szaktanácsadó tevékenységét a bírói feladatainak ellátása mellett végzi. A szaktanácsadói feladatainak
ellátása az ítélkezési tevékenységét nem hátráltathatja.
(2) A szaktanácsadó az alábbi alapvető feladatokat látja el:
a) jogi tanácsadást nyújt az európai uniós jog alkalmazásának elméleti és gyakorlati kérdéseiben, az elsődleges
és másodlagos jog szabályainak hatályához kapcsolódó, továbbá az  előzetes döntéshozatali eljárást érintő
bármely kérdésben,
b) tevékenyen közreműködik az  Európai Unió jogi struktúrájának, működésének, jogi aktusainak, az  Európai
Unió Tanácsa jogi eljárásainak, az Európai Unió Bírósága és az Emberi Jogok Európai Bírósága ítéleteinek és
joggyakorlatának megismertetésében,
c) az európai e-igazságszolgáltatási eszközök alkalmazásával, valamint a nyomtatványok kitöltéséhez szükséges
ismeretek átadásával kapcsolatban segíti a bírák és igazságügyi alkalmazottak munkáját,
d) köteles részt venni az éves szaktanácsadói konzultációkon és a kötelező képzéseken.
 (3) A szaktanácsadó a koordinátor kijelölése alapján az alábbi feladatokat látja el:
a) külön díjazás nélkül közreműködik a bírák és az igazságügyi alkalmazottak európai uniós jogi tárgyú központi
oktatásában, a Magyar Igazságügyi Akadémia vezetőjének felkérésére előadóként, tananyag készítőként vesz
részt az Akadémia európai uniós joggal kapcsolatos képzéseiben,
b) helyi és regionális oktatási rendezvényeken európai uniós jogi témakörökben előadásokat tart,
c) közreműködik a bírósági fogalmazók részére szervezett európai uniós jogi témájú tanulókörök és beszámolók
megtartásában, valamint a jogi szakvizsgára való felkészítésükben,
d) részt vesz az unió jogalkotási folyamatát, az Európai Unió Bíróságának és az Emberi Jogok Európai Bíróságának
fontosabb és magyar igazságszolgáltatást érintő döntéseit bemutató tájékoztató adatbázis elkészítésében és
aktualizálásában.
A szaktanácsadót megillető kedvezmények és juttatások 8. § (1) A szaktanácsadó térítésmentesen vehet részt a  Magyar Igazságügyi Akadémián a  szaktanácsadók részére
megrendezett konzultáción és az európai jogi tárgyú képzéseken.
(2) A szaktanácsadó részt vehet a  Magyar Igazságügyi Akadémia jogi szaknyelvi képzésén, ha az  adott nyelven már
legalább középfokú nyelvvizsgával rendelkezik vagy nyelvi tudása ennek megfelelő.
(3) A szaktanácsadók feladataik végzése során az Európai Unió hivatalos nyelveit használják. A szaktanácsadó az Európai
Unió hivatalos nyelveinek állami nyelvvizsgával (C típusú, legalább középfokú) igazolt ismeretéért a Bjt. 180. § (1) és
(2) bekezdés a) és b) pontja szerinti idegennyelv-ismereti pótlékra jogosult.
(4) A szaktanácsadó a  Bjt. 181.  § (1)  bekezdése szerinti kiegészítő pótlékra jogosult, amelynek mértéke a  Bjt. 181.  §
(2) bekezdésében foglaltakra figyelemmel az alapilletmény 10%-a.
(5) A szaktanácsadót évi 2 tárgyalási nap kedvezmény illeti meg.
 (6) Az OBH által közvetített külföldi tanulmányi ösztöndíjra, külföldi tanulmányutakra és konferenciákra, valamint
a  Magyar Igazságügyi Akadémián szervezett idegen nyelvű képzésekre történő jelentkezés elbírálása során
a szaktanácsadó előnyt élvez legfeljebb évente egy tanulmányút erejéig.
Az európai jogi szaktanácsadó felügyelete és beszámolási kötelezettsége
A szaktanácsadói hálózat nyilvánossága
9. § (1) A szaktanácsadó tevékenységének szakmai felügyeletét a  koordinátor és az  ügyszaknak megfelelő koordinátorhelyettes látja el.
(2) A szaktanácsadó évente, legkésőbb a  tárgyév december 31. napjáig köteles beszámolni a  koordinátornak és
a munkáltatói jogokat gyakorló bíróság elnökének az adott évben végzett szaktanácsadói munkájáról a 2. mellékletben
foglalt tartalommal.
(3) Az OBH elnöke, a  koordinátor vagy a  munkáltatói jogokat gyakorló bíróság elnöke kérésére a  szaktanácsadó
köteles tájékoztatást adni az európai jog bíróságokat, igazságszolgáltatást, valamint a fontosabb anyagi és eljárási
jogszabályokat érintő változásáról, továbbá az ismétlődően felmerülő jogi problémákról.
10. § (1) A beszámolóknak és a  csatolt anyagoknak a  bíróságok központi intranetes honlapján történő közzétételéről
a koordinátor gondoskodik.
(2) A szaktanácsadók beszámolóikat, úti jelentéseiket és egyéb szakmai anyagaikat a koordinátornak elektronikus úton
küldik meg, aki azokat továbbítja az OBH elnöke vagy az általa kijelölt személy részére.
(3) A beszámolókat az  OBH a  bíróságok integrált könyvtári rendszerében feldolgozza és szolgáltatja. A  szakmai
tartalomhoz való elektronikus hozzáférés a beérkezést követő 30 napon belül az Országos Bírósági Katalógus biztosítja
a bírósági felhasználók számára.
(4) A bíróságok központi intranetes honlapján közzé kell tenni az európai jogi szaktanácsadók koordinátora és helyettesei,
valamint a szaktanácsadók nevét és elérhetőségét.
Az európai jogi szaktanácsadók koordinátora 11. § (1) Az európai jogi szaktanácsadók koordinátorát (a továbbiakban: koordinátor) az OBH elnöke bízza meg pályázat útján.
A megbízás tartama három év.
(2) Koordinátori feladattal bízható meg az a határozatlan időre kinevezett bíró, aki megfelel a 3. § (6) bekezdésben foglalt
feltételeknek, továbbá legalább 5 éves bírói gyakorlattal rendelkezik.
(3) Nem bízható meg koordinátori feladattal az a bíró, aki fegyelmi büntetés hatálya alatt áll.
 (4) A pályázatot az  OBH elnöke írja ki a  Bírósági Közlönyben, a  bíróságok honlapján, valamint a  bíróságok központi
intranetes honlapján. A pályázatot 30 napra kell közzétenni.
 (5) A pályázathoz a  3.  melléklet szerinti szakmai önéletrajzot, pályaművet, a  nyelvismeret és a  szakjogi ismeretek
meglétét igazoló dokumentumokat kell csatolni. A  pályázatot a  munkáltatói jogkört gyakorló bíróság elnökén
keresztül kell az OBH elnökéhez benyújtani. A pályázat továbbítását megelőzően a bíróság elnöke, az adott ügyszak
kollégiumvezetője vagy a  regionális kollégium vezetője véleményt nyilvánít a pályázatról, arról, hogy a pályázatot
támogatja vagy ellenzi.
(6) A pályázat elbírálásánál előnyt jelent a bírósági vezetői gyakorlat.
 (7) A pályázatot az  OBH elnöke és a  Kúria elnöke, valamint a  Kúria kollégiumvezetői, továbbá az  OBT kijelölt tagja
értékelik, és a pályázót meghallgatják.
 (8) A pályázatot a pályázati határidőtől számított 45 napon belül kell elbírálni.
 (9) Az elbírálás eredményét 8 napon belül az érintettekkel írásban kell közölni, a munkáltatói jogokat gyakorló bíróság
elnökének egyidejű értesítése mellett. 12. § (1) A koordinátor megbízásának megszűnésére a 6. § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
 (2) Amennyiben a koordinátor megbízása megszűnik, a helyére a folyamatosság biztosítása érdekében 30 napon belül új
pályázatot kell kiírni.
 (3) A pályázat elbírálásáig a koordinátor feladatait az előre meghatározott helyettesítési rend szerint eljáró koordinátor
helyettes látja el. 13. § (1) A koordinátor feladata a szaktanácsadók tevékenységének irányítása és szervezése, a szaktanácsadók találkozóinak,
képzéseinek levezetése, továbbá a  szaktanácsadói hálózat képviselete, az  uniós elektronikus adatbázis tartalmi
szerkesztésének koordinálása és felügyelete.
(2) A koordinátor kialakítja a szaktanácsadók működésének szabályait és munkarendjét. Ennek keretében meghatározza
különösen a kapcsolattartás módját, a koordinátor felé történő beszámolás rendjét, a képzéseken történő részvétel
rendjét. A  koordinátornak a  munkarend kialakításánál figyelemmel kell lennie az  arányos munkateher elosztásra.
A  koordinátor a  szaktanácsadókkal írásban közli a  munkarendet és a  működés szabályait, valamint rendszeresen
ellenőrzi ennek megtartását.
(3) A koordinátor a szaktanácsadók működésének szabályait és munkarendjét tájékoztatásul megküldi az OBH és a Kúria
elnökének, valamint közzéteszi a bíróságok központi intranetes honlapján.
(4) A koordinátor haladéktalanul bejelenti a megbízónak, ha valamelyik szaktanácsadó nem tesz eleget kötelezettségeinek,
feladatai ellátásában akadályoztatva van vagy vele szemben megszűnési ok áll fenn.
(5) A koordinátor a szaktanácsadói hálózat éves működéséről írásbeli beszámolót nyújt be az OBH elnökéhez a tárgyévet
követő év január 30. napjáig.
(6) Az írásbeli beszámoló a tárgyévre vonatkozóan tartalmazza:
a) a szaktanácsadói hálózat tagjainak megjelölését;
b) a szaktanácsadói hálózat tagjai részére szervezett, a szaktanácsadók által elnyert külföldi tanulmányutak és
a részvételükkel lezajlott külföldi konferenciák rövid bemutatását;
c) a szaktanácsadók közreműködését a központilag szervezett bírósági képzéseken;
d) a szaktanácsadók közreműködését a regionális képzéseken, rendezvényeken és a hozzájuk tartozó bíróságokon
folyó ítélkezési tevékenység segítésében;
e) utalást arra, ha valamely szaktanácsadó nem tett eleget beszámolási kötelezettségének vagy egyébként
akadályoztatva van megbízásának ellátásában.
 (7) A koordinátor a Bjt. 181. § (1) bekezdése szerinti kiegészítő pótlékra jogosult, amelynek mértéke 30 százalék.
 (8) A koordinátorra egyebekben a szaktanácsadókra vonatkozó rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell.
Az európai jogi szaktanácsadók koordinátor-helyettesei 14. § (1) A koordinátor munkáját – a  polgári-gazdasági, büntető, közigazgatási és munkajogi ügyszaknak megfelelően –
koordinátor-helyettes segíti szaktanácsadói feladatainak ellátása mellett.
(2) A koordinátor-helyettesek megbízásánál figyelembe kell venni, hogy az 1. mellékletben meghatározott helyelosztásra
figyelemmel illetékességi területenként legfeljebb egy koordinátor-helyettesi pozíció tölthető be.
(3) A koordinátor-helyettesek megbízására és a megbízás megszűnésére a 11. § és 12. § rendelkezéseit kell megfelelően
alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy koordinátor-helyettesnek az adott ügyszaknak megfelelő szaktanácsadó bízható
meg. A véleményező bizottság tagjai: az OBH elnöke, a Kúria elnöke, a koordinátor, valamint az OBT kijelölt tagja.
(4) A helyettesítés rendjét a koordinátor határozza meg, és megküldi az OBH elnökének, aki azt közzéteszi a bíróságok
központi intranetes honlapján.
(5) A koordinátor-helyettes a Bjt. 181. § (1) bekezdése szerinti kiegészítő pótlékra jogosult, amelynek mértéke 20 százalék.
 (6) A koordinátor-helyettesre egyebekben a szaktanácsadókra vonatkozó rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell.
A szaktanácsadói hálózat működtetésével kapcsolatos költségek viselése 15. § (1) A szaktanácsadó hálózat tagjait megillető kiegészítő és idegennyelv-ismereti pótlék fedezetét az OBH költségvetési
előirányzat átcsoportosítással biztosítja minden év december 31. napjáig.
(2) A Magyar Igazságügyi Akadémián szervezett éves szaktanácsadói konzultációk és szaktanácsadók részére szervezett
képzésekre történő utazással kapcsolatos költségeket a  szaktanácsadói hálózat tagjának szolgálati helye szerinti
Kúria, ítélőtábla, törvényszék, minden más költséget az OBH biztosítja.
Átmeneti és záró rendelkezések 16. § (1) A szabályzat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az európai jogi szaktanácsadói hálózatról szóló 1/2009. OIT szabályzat.
 (3) Az európai jogi szaktanácsadói hálózatról szóló 1/2009. OIT szabályzat alapján kinevezett európai jogi szaktanácsadók
megbízása 2013. november 30. napján megszűnik.
 (4) A koordinátori helyre, a  koordinátor-helyettesi helyekre és a  szaktanácsadói helyekre 2013. augusztus 5. napjáig
pályázatot kell kiírni.
 (5) A Kúria elnöke az általa megbízott szaktanácsadók személyét 2013. november 30. napjáig jelenti be az OBH elnökének.
Dr. Handó Tünde s. k.,
 Országos Bírósági Hivatal elnöke


text:
193/2011. (XII. 5.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. november 29-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva D. Zs. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. november 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy Magyarországon az Országos Választási Bizottság létszáma kettő fő legyen?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló
1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/C. § (5) bekezdésének d) pontjának tiltó rendelkezésébe ütközik,
amely szerint nem lehet országos népszavazást tartani az Országgyűlés hatáskörébe tartozó személyi és
szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekről. Az Országgyűlés a döntési jogkörébe tartozó szervezetalakító kérdésekről számos formában és minőségben dönthet.
Az Országgyűlés szervezetalakító hatalma kiterjed a szervezetén kívüli egyes intézmények szabályozására.
Az Alkotmány szervezetalakítás alatt nem csupán valamely szerv belső szervezetének megállapítását érti, hanem
valamely szerv létrehozását vagy átalakítást is [25/2004. (VII. 7.) ABH]. Az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdésének d) pontja
a belső és a külső szervezetalakítás tekintetében is kizárja az országos népszavazást.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a kezdeményezés tárgyában tartott eredményes népszavazás egy
olyan jellegű szervezet-átalakításra kötelezné az Országgyűlést, mely megváltoztatná az Országos Választási Bizottság
eredeti funkcióját, ellehetetlenítené működését, ezáltal funkciójának kiüresedését idézné elő.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, így a
Bizottság az Nsztv. 10. § b) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Alkotmány 28/C. § (5) bekezdés d) pontján, az Nsztv. 2. §-án, 10. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1383/2017. (VI. 20.) Korm. határozata a Fővárosi Állat- és Növénykert fejlesztési programjának keretében megvalósuló beruházások kivitelezéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány a  Fővárosi Állat- és Növénykert fejlesztési programjainak keretében megvalósuló beruházások kivitelezésének
érdekében
 1. egyetért a  Pannon Park projekt eredeti műszaki tartalmának megvalósításához szükséges többletforrás
biztosításával, valamint a projekt 2020. december 31-ig történő megvalósításával;
 2. egyetért azzal, hogy a  Pannon Park projekt a  Fővárosi Állat- és Növénykert fejlesztésének támogatásáról szóló
1044/2015. (II. 10.) Korm. határozat 1. pontjától eltérően 2015–2020 között összesen legfeljebb 43 725 millió forint
felhasználásával valósuljon meg, további 18 725 millió forint költségvetési többletforrás biztosításával;
3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere és a belügyminiszter bevonásával –
gondoskodjon a  Pannon Park projekt teljes körű megvalósításához a  2015–2020.  évek között szükséges
43 725 millió forint rendelkezésre állása érdekében a 2015. és 2016. években biztosított forrásokon felül legfeljebb
37 495 millió forint támogatás biztosításáról a központi költségvetésben Budapest Főváros Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) számára az alábbi ütemezés szerint:
a) 2018-ban 18 477 millió forint,
b) 2019-ben 15 875 millió forint,
c) 2020-ban 3143 millió forint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
belügyminiszter Határidő: a 2018. évben a központi költségvetés végrehajtása során
a 2019. és a 2020. év tekintetében a központi költségvetés tervezése során
4. visszavonja a  Fővárosi Állat- és Növénykert fejlesztésére irányuló beruházások megvalósításának ütemezett
támogatásáról szóló 1514/2015. (VII. 23.) Korm. határozat 4. pontját;
5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
a) a Budapest XIV. kerület, 29732/3 helyrajzi számú, Állatkerti körút 12/a szám alatti, a  Fővárosi Nagycirkusz
elhelyezését szolgáló, 4972 m2 nagyságú,
b) a Budapest XIV. kerület, 29743 helyrajzi számú, az  egykori ISZKI Országos Toxikológiai Intézet elhelyezését
szolgáló, 2226 m2 nagyságú,
c) a Budapest XIV. kerület, 29737 és 29834/14 helyrajzi számú ingatlanokból a  vasúti forgalom számára nem
szükséges, a Fővárosi Állat- és Növénykertnek bérbe adott, összesen 1926 m2 nagyságú,
állami vagyonba tartozó ingatlanok, illetve földrészletek a  Fővárosi Állat- és Növénykert vagyonkezelésébe
kerüljenek a Fővárosi Állat- és Növénykert fejlesztése és működése céljából;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében a Fővárosi Nagycirkusz elköltözését követő 6 hónapon belül
a b) és c) alpont tekintetében 2017. december 31-ig
 6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság útján folytasson tárgyalásokat az  Önkormányzattal az  5.  pontban szereplő ingatlanok
önkormányzati tulajdonba kerülésének lehetőségeiről, és a tárgyalások eredményéről tájékoztassa a Kormányt.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a tárgyalások megkezdése tekintetében azonnal
a Kormány tájékoztatása tekintetében 2018. március 31-ig Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
117/2003. (XII. 17.) ME határozata helyettes államtitkári juttatások biztosításáról.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról és
felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 52. § (2) bekezdése alapján
Zalai Istvánné, a Miniszterelnöki Hivatal kormányfőtanácsadója részére — 2003. december 1-jei hatállyal, e megbízatása időtartamára —
a helyettes államtitkári juttatások teljes körét biztosítom. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
42/2007. (HK 4.) HM határozata a Magyar Honvédség Pápa Bázisrepülőtér költségvetési szerv alapításáról (hatályos szöveg).
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 76. § (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján – figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. §
(1) bekezdésében, az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 10. §-ában, valamint a honvédelmi
szervek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: R.) foglaltakra – a következő alapító okiratot adom ki:
1.1 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 2001. július 1-jei hatállyal
költségvetési szervet alapítok. Megalakulásának időpontja jogfolytonosság alapján: 1950. november 1.
2.2 A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség Pápa Bázisrepülőtér.
Rövidített megnevezése: MH PBRT 3.3 A költségvetési szerv székhelye: 8500 Pápa, Vaszari út 101.
Postacíme: 8501 Pápa, Pf. 35. 4.4 A költségvetési szerv közvetlen jogelődje és annak székhelye:
MH 47. Pápa Harcászati Repülőezred, 8500 Pápa, Vaszari út 101.
5.5 6 7 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és
gazdálkodó, a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve;
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány
ellátásához szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi.
6.8 9 10 A költségvetési szerv tevékenysége a 842250 Haderő (hazai) tevékenysége szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
751427 Fő véderők tevékenysége. 7.11 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező, önálló zászlóalj jogállású szervezet.
Állománya az MH költségvetési létszámkeretéből az MH önálló állománytáblás szervezetek és szervek részére
biztosított létszámkeretbe tartozik. 8.12 A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
1 Módosította: 47/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
2 Módosította: 47/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
3 Módosította: 47/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
4 Módosította: 47/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
5 Módosította: 2/2009. (HÉ 4.) HM határozat 1. pont.
6 Módosította: 47/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
7 Módosította az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 30. pont.
8 Módosította: 2/2009. (HÉ 4.) HM határozat 2–3. pont.
9 Beiktatta: 34/2008. (HK 8.) HM határozat 1. pont.
10 Módosította: 47/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
11 Módosította: 47/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
12 Módosította: 47/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
9.13 A költségvetési szerv az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka közvetlen szolgálati alárendeltségébe
tartozik. 10.14 A költségvetési szerv illetékessége: országos. 11.15 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
A Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása.
12.16 17 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842204 Haderő kiképzése, felkészítése; 842205 Haderő (hazai) tevékenysége;
842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek; 842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve ár- és belvíz esetén).
13.18 A költségvetési szerv kisegítő tevékenységei arányának felső határa 1% a költségvetési szerv kiadásaiban.
14.19 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje: a) a vezető megnevezése: parancsnok;
b) a parancsnokot – a HM Honvéd Vezérkar főnök javaslat alapján – a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
15.20 költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 16.21 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
17.22 A költségvetési szerv vezetési rendjét, szervezeti felépítését, működésének sajátos szabályait a Szervezeti és
Működési Szabályzat tartalmazza. A Szervezeti és Működési Szabályzatot a Magyar Honvédség Pápa Bázisrepülőtér
parancsnoka 2007. március 1-jét követő 60 napon belül módosítja és azt szolgálati úton jóváhagyásra felterjeszti a HM
Honvéd Vezérkar főnökhöz. 18.23 Ez a határozat 2007. március 1-jén lép hatályba, egyidejűleg a Magyar Honvédség Pápa Bázisrepülőtér
alapításáról szóló 51/2001. (HK 12.) HM határozat és az azt módosító 181/2005. (HK 2/2006.) HM határozat hatályát
veszti. A határozat szövege hatályos 2010. február 15-től.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
31/2011. (XI. 21.) KüM határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló 2007. június 18-i Megállapodást módosító 1. Kiegészítés kihirdetéséről szóló 83/2011. (V. 20.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ainak hatálybalépéséről.
A 83/2011. (V. 20.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2011. május 20-i, 53. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya
és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről,
fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló 2007. június 18-i Megállapodást módosító 1. Kiegészítés 3. cikke a hatálybalépésről
az alábbiak szerint rendelkezik:
„Jelen Kiegészítést a Szerződő Feleknek a belső jogszabályaikkal összhangban jóvá kell hagyniuk, és az a jóváhagyást
igazoló későbbi jegyzék kézhezvételétől számított 30. (harmincadik) napon lép hatályba.”
Az utolsó értesítés időpontja: 2011. október 24.
A Kiegészítés hatálybalépésének időpontja: 2011. november 23.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 83/2011. (V. 20.) Korm. rendelet 4. §-ának (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyar Közlöny 2011. május 20-i, 53. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság
Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és
rekonstrukciójáról szóló 2007. június 18-i Megállapodást módosító 1. Kiegészítés kihirdetéséről szóló 83/2011. (V. 20.)
Korm. rendelet 2. és 3. §-ai 2011. november 23-án, azaz kettőezer-tizenegy november huszonharmadikán lépnek
hatályba.
Martonyi János s. k.,
külügyminiszter


text:
372/2018. (VII. 31.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés
iránti kérelmére tekintettel dr. Kelemenné dr. Rácz Katalin Erzsébetet 2018. december 30-ai hatállyal bírói tisztségéből
felmentem.
Budapest, 2018. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
533/2013. (XII. 30.) Korm. rendelete az újrahasználható csomagolószer bérleti rendszerének szabályairól.
A Kormány
a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény 38. § (1) bekezdés h) pontjában,
a 14. § tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110/A. §-ában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. A rendelet hatálya 1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) az engedélyezett bérleti rendszer keretében használt újrahasználható csomagolószerekre,
b) a  bérleti rendszert működtető engedélyesre, illetve a  bérleti rendszer részét képező csomagolószereket
használókra,
c) a bérleti rendszer nyilvántartás-vezetési szabályaira, és
d) a bérleti rendszerben felhasznált csomagolószerekkel kapcsolatos tevékenységekre.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
1. bérletes csomagolószer: az  a  csomagolás létrehozására többször felhasználható csomagolószer, amelyet
a bérbeadó kérelmére az Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség (a továbbiakban:
Főfelügyelőség) felvett az újrahasználható csomagolószerek nyilvántartásába;
2. bérletes csomagolószert használó:
a) az  a  gazdasági tevékenységet végző személy, aki a  bérleti rendszert üzemeltető személlyel
–  e  rendelet alapján – a  bérletes csomagolószerek csomagolási célú használatára vonatkozóan
szerződést kötött, vagy
b) aki olyan áruszállítmányt fogad, amely csomagolásának részét képezi a bérletes csomagolószer;
3. engedélyes: az a gazdasági tevékenység keretében bérleti rendszert működtető személy, aki
a) megfelel a 3. §-ban meghatározott feltételeknek,
b) tulajdonosként vagy bérlőként jogosult a  bérletes csomagolószereket az  engedélyezett bérleti
rendszer más szereplői számára csomagolási célú használat céljából ideiglenesen, bérleti díj
ellenében átadni, és
c) a bérleti rendszer működtetésére a Főfelügyelőség hatályos engedélyével rendelkezik.
3. Az engedélyezés szabályai 3. § A bérleti rendszer üzemeltetését a  Főfelügyelőség annak a  belföldön vagy külföldön nyilvántartásba vett, jogi
személyiséggel rendelkező gazdálkodó szervezet kérelemére engedélyezi:
a) amelynek jegyzett tőkéje legalább 25 millió forint vagy annak megfelelő összegű deviza, amely esetében
a jegyzett tőke forintra történő átszámításához a kérelemnek a Főfelügyelőséghez történő benyújtása napján
érvényes, a Magyar Nemzeti Bank által közzétett deviza-középárfolyamot kell figyelembe venni;
b) amely olyan nyilvántartási, bizonylati rendszert alkalmaz, hogy annak alapján a  bérletes csomagolószerek
mennyiségi számbavétele, az  azokat fizikailag birtokló személyek neve, címe, adószáma az  egyes bérletes
csomagolószer-fajták tekintetében külön-külön, folyamatosan, naprakészen ellenőrizhető;
c) amelynek az állami adó- és vámhatóság felé nincs vám- vagy adótartozása, kivéve, ha arra részletfizetést vagy
fizetési halasztást engedélyeztek, továbbá amely nyilatkozik arról, hogy egyéb köztartozása sem áll fenn;
d) amely nem áll csőd-, felszámolási vagy végelszámolási, kényszertörlési eljárás alatt;
e) amely a bérleti rendszer üzemeltetésének nyilvántartásba vételét követő évtől független könyvvizsgáló által
hitelesített (auditált) beszámolóval rendelkezik;
f ) amely a  bérleti rendszerhez történő csatlakozást mindazok számára biztosítja, akik az  általános szerződési
feltételekben meghatározott feltételeknek megfelelnek. 4. § (1) A kérelemnek a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) a kérelmező nevét, székhelyét, levelezési címét, adószámát, ügyintézőjének nevét és telefonszámát;
b) képviselet esetén a képviselő vagy pénzügyi képviselő nevét, székhelyét, levelezési címét, adószámát;
c) a csomagolószereknek az újrahasználható csomagolószerek nyilvántartásába történő felvételére vonatkozó,
a  környezetvédelmi termékdíjról szóló törvényben meghatározott kérelmet, vagy a  Főfelügyelőség
által kiadott nyilvántartási számot, ha a  csomagolószer a  bérleti rendszer engedélyezését megelőzően
az újrahasználható csomagolószerek nyilvántartásába már felvételre került; valamint
d) a csomagolószer megnevezését, típusazonosító jelét.
 (2) A kérelemhez csatolni kell:
a) a 3. § a) pontjában meghatározott jegyzett tőke rendelkezésre állását bizonyító okiratot,
b) a kérelmező cégszerűen aláírt nyilatkozatát a fennálló vám- vagy adótartozásról, egyéb köztartozásról,
c) a  kérelmező cégszerűen aláírt nyilatkozatát, amely szerint vállalja, hogy a  regisztrált bérleti rendszer
üzemeltetésének nyilvántartásba vételét követő évtől a  beszámolóját független könyvvizsgáló által
hitelesíttetni (auditáltatni) fogja, és
d) a  regisztrált bérleti rendszer működési üzletszabályzatának tervezetét, ideértve az  általános szerződési
feltételeket is (ha az nem magyar nyelven íródott, úgy azok hiteles magyar nyelvű fordítását).
5. § Az engedélyesnek a kérelemben megadott adatokban bekövetkezett változást 30 napon belül a Főfelügyelőségnek
be kell jelentenie.
6. § A Főfelügyelőség az engedélyt visszavonja, ha
a) annak visszavonását az engedélyes kéri,
b) az engedélyezés feltételei már nem állnak fenn, vagy
c) az  engedélyes az  e  rendeletben meghatározott kötelezettségeit a  Főfelügyelőség írásbeli felszólításában
meghatározott határidőig nem teljesíti. 7. § (1) Az  engedély kiadását, annak módosítását vagy visszavonását a  Főfelügyelőség a  határozata egy példányának
megküldésével közli az  állami adó- és vámhatósággal, továbbá az  Országos Hulladékgazdálkodási Ügynökség
Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társasággal.
(2) A  Főfelügyelőség nyilvánosan, bárki számára hozzáférhető módon, naprakészen közzéteszi a  honlapján
az  engedélyesek nevét, címét, adószámát, az  engedély számát és az  engedélyes által a  bérleti rendszerben
használható csomagolószerek azonosító adatait.
4. Az engedélyes kötelezettségei 8. § A regisztrált bérleti rendszert üzemeltető személy köteles:
a) a bérletes csomagolószeren olyan jelzést elhelyezni (a továbbiakban: típusazonosító jel), amely egyértelműen
azonosítja a  regisztrált bérleti rendszert üzemeltető személyt vagy annak kapcsolt vállalkozását, de annak
nem kell egyedileg azonosítania az azonos típusú bérletes csomagolószerek különböző darabjait,
b) a bérletes csomagolószert a bérletes csomagolószert használó személytől vagy ez utóbbi üzleti partnereitől
teljes mennyiségben (saját maga vagy alvállalkozója, vagy – ha a  bérletes csomagolószer külföldre került
kiszállításra – kapcsolt vállalkozása vagy annak alvállalkozója útján) visszafogadni és azt saját költségén
–  figyelembe véve az  ésszerűségi, gazdaságossági követelményeket is – újbóli felhasználásra előkészíteni
vagy előkészíttetni,
c) a csomagolás létrehozására alkalmatlanná vált bérletes csomagolószert a bérletes csomagolószert használó
személytől vagy ez utóbbi üzleti partnereitől teljes mennyiségben visszafogadni,
d) a  bérletes csomagolószerek újbóli felhasználhatóságát – figyelembe véve az  ésszerűségi-gazdaságossági
követelményeket is – saját költségén folyamatosan biztosítani saját tevékenysége keretében vagy
alvállalkozó igénybevételével, és
e) a  bérleti rendszer többi szereplője részére csomagolási célú használatra átadott bérletes csomagolószerek
mennyiségéről folyamatos, naprakész nyilvántartást vezetni csomagolószer-fajtánként és bérletes
csomagolószer-használónkénti megbontásban.
9. § Az engedélyesnek a bérletes csomagolószereket csomagolási célra használó személlyel kötött szerződése legalább
az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a szerződő felek neve, székhelye, adószáma,
b) a  szerződés hatályosságának kezdő időpontja és – amennyiben határozott időre szól –, annak időtartama,
továbbá
c) a csomagolószerek vámtarifaszáma, megnevezése, leírása, típusazonosító jele.
5. Eljáró hatóságok 10. § (1) A bérleti rendszer engedélyesét a Főfelügyelőség ellenőrzi, és eljár az engedélyben foglaltak megsértése esetén.
 (2) A  csomagolószert bérbevevőknél a  környezetvédelmi termékdíjra, továbbá a  bérleti rendszerre vonatkozó
szabályok betartását az állami adó- és vámhatóság is ellenőrizheti.
6. Záró rendelkezések 11. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – 2013. december 31-én lép hatályba.
 (2) Az 1–10. és 12. § 2014. január 1-jén lép hatályba.
 (3) A 13. § 2014. március 15-én lép hatályba.
12. § E rendelet tervezetének
a) a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom
szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv 8–10. cikke,
b) a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
15. cikk (7) bekezdése, és
c) a csomagolásról és a  csomagolási hulladékról szóló, 1994. december 20-i 94/62/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv 16. cikk (1) és (2) bekezdése
szerinti bejelentése megtörtént. 13. § A 3. § nyitó szövegrészében a „jogi személyiséggel rendelkező gazdálkodó szervezet” szövegrész helyébe „a polgári
perrendtartásról szóló törvényben meghatározott gazdálkodó szervezet” szöveg lép.
14. § A környezetvédelmi, természetvédelmi, vízvédelmi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó szervek kijelöléséről
szóló 481/2013. (XII. 17.) Korm. rendelet a következő 14/A. §-sal kiegészülve lép hatályba:
„14/A.  § A  környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény 3/A.  §-ában és 27.  § (2)  bekezdésében
foglalt esetekben környezetvédelmi hatóságként az OKTF jár el.”
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1586/2018. (XI. 21.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya között a  nemzetközi közúti személyszállításról és
árufuvarozásról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  innovációért és technológiáért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás
bemutatott szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
az innovációért és technológiáért felelős minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
478/2009. (XII. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 7-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Stekler Ottó, a Zöld Párt elnöke (1440 Budapest, Pf. 20) által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. november 23-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük a törvények olyan módosítását, hogy jogerős ítéletkor határozzák meg az elkövetési cselekményből
eredő kárösszeg nagyságát, amit az elítéltek visszatéríteni kötelesek, kiszabott börtönbüntetés esetén pedig nem
szabadulhat senki addig, amíg az okozott kárt és a fogvatartás költségeit meg nem térítette, amit a büntetés ideje alatt
végezhető termelőmunkával törleszthet.”
Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 2. §-a
alapján az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani
az Országos Választási Bizottsághoz.
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglaltaknak,
amely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt
kérdést. Az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés megfogalmazása megtéveszti a választópolgárokat.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továb biak ban: Alkotmány) 28/D. §-a szerint
az országos népi kezdeményezés arra irányul, hogy az Országgyűlés a hatáskörébe tartozó kérdést tűzze napirendjére.
A beadványozó által feltett kezdeményezés azonban konkrét jogszabályi rendelkezések megváltoztatására irányul,
nem napirendre tűzésre. Így a kezdeményezés megfogalmazása a választópolgár számára azt a téves látszatot kelti,
mintha az aláírásgyűjtés alkalmával népszavazási kezdeményezést támogatna.
Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek ugyanezen jogszabály
18. §-ának b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Alkotmány 28/D. §-án, az Nsztv. 2. §-án, 17. §-án és a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
30/2015. (IX. 2.) MNB rendelete „Nemzeti és Történelmi Emlékhelyek” felirattal ellátott 50 forintos címletű érme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „Nemzeti és Történelmi Emlékhelyek” feliratú 50 forintos címletű érmét bocsát ki.
 (2) A kibocsátás időpontja: 2015. szeptember 3.
2. § (1) Az érme réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 7,70 gramm, átmérője 27,4 mm, peremvastagsága
1,8 mm, széle sima.
(2) Az érme előlapjának szélén található gyöngysor-szegélyen belül, köriratban a  „NEMZETI ÉS TÖRTÉNELMI
EMLÉKHELYEK” és – két oldalt ponttal elválasztva – a „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható. A körvonal által határolt
középmezőben kettős csomót ábrázoló embléma látható, amely az  érmét álló helyzetben tartva a  nemzeti
emlékhelyek, 45 fokkal elforgatva pedig a  történelmi emlékhelyek emblémájának felel meg. Az  emblémák
ábrázolása alatt, a  körvonalat megszakítva a  „2015” verési évszám olvasható. Az  érme előlapjának képét
az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az érme hátlapjának szélén található gyöngysor-szegélyen belül, a  középmezőben a  – kissé egymásra csúsztatott
számjegyekből álló – „50” értékjelzés, az  értékjelzés bal és jobb oldalán, alul díszítővonal látható. Az  értékjelzés
alatti két vízszintes sorban a „FORINT” felirat és a „BP.” verdejel olvasható. Az érme hátlapjának képét a 2. melléklet
tartalmazza.
3. § Az érméből 2 000 000 darab készíthető.
4. § Ez a rendelet 2015. szeptember 3-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
49/2004. (V. 21.) ESZCSM rendelet. A védőnői családgondozási törzslap tartalmi követelményei A családgondozási törzslap tartalmazza: — a családi adatlapot, — a nővédelemi, — a várandós anya, — a gyermekágyas, — a 0—6 éves korú gyermek védőnői gondozási lapját. A családi adatlap tartalmi követelményei: családtagok személyi adatai, családi anamnézis.
A védőnői gondozási lapok tartalmi követelményei:
— személyi adatok,
— anamnézis,
— szűrővizsgálatok/státus vizsgálatok,
— védőoltások adatai,
— fokozott gondozásba vétel adatai,
— védőnői látogatások, tanácsadások, intézkedések
dokumentációja,
— a gondozott háziorvosának/házi gyermekorvosának neve, elérhetősége.
A védőnő a családgondozási törzslap helyett eseti nyilvántartást vezet azokról a gondozottakról, akik nála eseti
ellátást igényelnek.
A védőnői eseti nyilvántartás tartalmazza:
— a gondozott és az eltartója személyi adatait (név,
születési hely, idő),
— a gondozott = lakóhelyét és az ellátás idején tartózkodási
helyét,
= állampolgárságát,
= a védőnői ellátás okát, időpontját, ellátás módját
és a védőnő további intézkedését. Az egészségügyi, szociális és családügyi
miniszter
50/2004. (V. 21.) ESZCSM
rendelete az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerek
és tápszerek társadalombiztosítási támogatásának
2003. november és 2003. december hónapra történő
elszámolásakor alkalmazandó korrekciós hányados
értékéről A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi
LXXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 217/1997. (XII. 1.)
Korm. rendelet 7/A. §-a (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az alábbiakat rendelem el:
1. § (1) A 2003. november és 2003. december hónapra elszámolt, az egyes gyógyszerekhez és különleges táplálkozási
igényt kielégítő tápszerekhez tartozó társadalombiztosítási támogatás azonos a támogatott termékek — a társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyszerekről és
a támogatás összegéről szóló 1/2003. (I. 21.) ESZCSM
rendelet szerinti — támogatási összegének és a
(2)—(3) bekezdésben meghatározott korrekciós hányadosnak a szorzatával.
(2) A korrekciós hányados értéke 2003. november hónapra: 0,9100.
(3) A korrekciós hányados értéke 2003. december hónapra: 0,9303.
2. § Ez a rendelet kihirdetésének napján lép hatályba.
Dr. Vojnik Mária s. k.,
egészségügyi, szociális és családügyi minisztériumi


text:
207/2012. (VIII. 13.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4. § (3) bekezdése alapján – a nemzetgazdasági miniszter javaslatára
– dr. Vankó László pénzügyőr ezredest 2012. augusztus 20-ai hatállyal pénzügyőr dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2012. július 13. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
76/2003. (VII. 16.) ME határozata a Kormányzati Koordinációs Bizottság Tudományos Tanácsa tagjainak megbízatásának megszűnéséről.
A katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény
végrehajtásáról szóló 179/1999. (XII. 10.) Korm. rendelet
4. §-a alapján megállapítom, hogy
Ecsedy Gábornak,
dr. Szabó Gábornak,
dr. Straub Ilonának és
Tátrai Ildikónak
a Kormányzati Koordinációs Bizottság Tudományos
Tanácsa tagsági teendőinek ellátására vonatkozó megbízatása — a jelölés visszavonása miatt — megszűnt.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
2/2010. (II. 5.) HM HV FH közleménye egységes NATO-előírások elfogadásáról.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a NATO-egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és végrehajtásáról
szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. § (2) bekezdés c) pontjában biztosított jogkörömnél fogva, az MH Műveleti Szabványosítási
és Doktrinális Bizottság 2010. január 21-i ülésén kialakított javaslata alapján a következő NATO-dokumentumokra vonatkozó
PERSONNEL AGAINST BIOLOGICAL WARFARE AGENTS – Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2010. október hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 2242 NBC/MED (EDITION 1) dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a
Magyar Honvédség egységesítési, szabványosítási eljárásairól és doktrinális feladatairól szóló 56/2009. (HK 15.) HM VTI
SZÁT–HM HVKFH együttes intézkedés 26. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem az alkalmazásba
vételét az alábbiak szerint: – Témafelelős: Magyar Honvédség Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ
– Témakezelő: Magyar Honvédség Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ, Preventív Igazgatóság
– Bevezetés időpontja: 2010. október 1. – Végrehajtás módja: MH HEK parancsnoki intézkedés.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2010. szeptember hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 2294 C-IED (EDITION 1) dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a
Magyar Honvédség egységesítési, szabványosítási eljárásairól és doktrinális feladatairól szóló 56/2009. (HK 15.) HM VTI
SZÁT–HM HVKFH együttes intézkedés 26. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem az alkalmazásba
vételét az alábbiak szerint: – Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság, Kiképzési Főnökség
– Bevezetés időpontja: 2010. szeptember 1. – Végrehajtás módja: az egységesítési egyezmény kiadása teljes terjedelemben, magyar fordításban.
ENVIRONMENTS – Elfogadásra került fenntartás nélkül. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2012. június hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 2478 NBC/MED (EDITION 1) dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a
Magyar Honvédség egységesítési, szabványosítási eljárásairól és doktrinális feladatairól szóló 56/2009. (HK 15.) HM VTI
SZÁT–HM HVKFH együttes intézkedés 26. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem az alkalmazásba
vételét az alábbiak szerint: – Témafelelős: Magyar Honvédség Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ
– Témakezelő: Magyar Honvédség MH Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ, Tudományos Intézet
– Bevezetés időpontja: 2012. június 1. – Végrehajtás módja: MH HEK parancsnoki intézkedés.
AJP-3.4.4 – Elfogadásra került fenntartás nélkül. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: a NATO-kihirdetést követő 6 hónap múlva (DOP+6m), a szárazföldi
haderőnél és a légierőnél egyaránt. V. STANAG 3204 AMD (EDITION 7) – AEROMEDICAL EVACUATION
– Elfogadásra került fenntartással – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2010. október hónap a légierőnél.
– Fenntartás: 1. Magyarország nem fogja alkalmazni a dokumentum „F” függelékét a hazai légi-egészségügyi képzés hiánya miatt,
valamint a „G” függelékét azért, mert az MH nem képes a vegyileg szennyezett vagy erősen fertőzött betegek
szállítására. 2. Az MH nem rendelkezik az „Átmeneti sebesültellátó hellyel (Casualty Staging Unit, CSU)” és a „Szállítási útvonalon
lévő kiürítő létesítménnyel (In-trasit Evacuation Facility, IEF)”. Tekintettel arra, hogy a STANAG 3204 AMD (EDITION 7) dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a
Magyar Honvédség egységesítési, szabványosítási eljárásairól és doktrinális feladatairól szóló 56/2009. (HK 15.) HM VTI
SZÁT–HM HVKFH együttes intézkedés 26. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem az alkalmazásba
vételét az alábbiak szerint: – Témafelelős: Magyar Honvédség Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ
– Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság, Egészségügyi Főnökség és a Magyar Honvédség
Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi Központ Repülőorvosi, Egészségvizsgáló és Kutató Intézet együttműködésben
– Bevezetés időpontja: 2010. október 1. – Végrehajtás módja: MH HEK parancsnoki intézkedés.
ENVIRONMENT – Elfogadásra került fenntartás nélkül. – Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2010. július hónap, a légierőnél.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 3827 AMD (EDITION 4) dokumentumot a NATO már kihirdette és így hatályos, a
Magyar Honvédség egységesítési, szabványosítási eljárásairól és doktrinális feladatairól szóló 56/2009. (HK 15.) HM VTI
SZÁT–HM HVKFH együttes intézkedés 26. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem az alkalmazásba
vételét az alábbiak szerint: – Témafelelős: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság, Egészségügyi Főnökség
– Bevezetés időpontja: 2010. július 1. – Végrehajtás módja: az egységesítési egyezmény kiadása teljes terjedelemben, eredeti angol nyelven.
Budapest, 2010. január 12. Mikita János mk. altábornagy s. k.,
a Honvédelmi Minisztérium