text:
1/2018. (VI. 21.) AM rendelete az élelmiszer-rendész feladatellátásának és nyilvántartásba vételének részletes szabályairól.
Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény 76. § (5) bekezdés k) pontjában foglalt felhatalmazás
alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 79.  § 3.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés
20. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Alkalmazási feltételek 1. § Élelmiszer-rendész az  a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a  továbbiakban: NÉBIH) állományába tartozó
kormánytisztviselő, aki
a) rendelkezik a közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló 29/2012. (III. 7.) Korm. rendelet 3. melléklet
14. vagy 18. pontja szerinti képesítéssel, valamint
b) az  egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek
az  iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló 2012.  évi CXX.  törvényben (a  továbbiakban:
Rendészeti tv.) meghatározott
ba) elméleti és gyakorlati vizsgát sikeresen letette és
bb) előéleti alkalmazási feltételeknek megfelel.
2. A képzés, az eskütétel és a vizsgáztatás rendje
2. § (1) Az  élelmiszer-rendész az  1.  § b)  pont ba)  alpontja szerinti vizsgát a  rendészeti feladatokat ellátó személyek,
a  segédfelügyelők, valamint a  személy- és vagyonőrök képzéséről és vizsgáztatásáról szóló 68/2012. (XII. 14.)
BM rendeletben kijelölt szerv előtt köteles letenni.
(2) Az 1. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontja szerinti vizsga sikeres letételét követően az élelmiszer-rendész az országos
főállatorvos előtt esküt tesz, melyről az országos főállatorvos az eskütételt követően kiállítja az 1. melléklet szerinti
esküokmányt. Az esküokmányt a NÉBIH őrzi. Az eskü szövege a következő:
„Én, ................................... esküszöm, hogy az  élelmiszerlánc-felügyelettel összefüggő feladataimat maradéktalanul,
lelkiismeretesen, a  tőlem elvárható legmagasabb szakmai elvárásoknak és a  jogszabályokban előírtaknak
megfelelően látom el. A hatályos jogszabályok szerint mindazon személyekkel szemben késedelem nélkül eljárok,
akik az állampolgárok élelmiszerbiztonsághoz fűződő jogait sértik vagy veszélyeztetik. A  jogszabályban biztosított
jogommal vissza nem élek.
(Az eskütevő meggyőződése szerint:) Isten engem úgy segéljen!”
(3) Az  élelmiszer-rendész kétévente köteles az  élelmiszerlánc-felügyelettel összefüggő jogszabályokkal kapcsolatos
NÉBIH által szervezett továbbképzésen (a továbbiakban: képzés) részt venni és vizsgát tenni.
(4) Képzés az  év folyamán bármikor szervezhető, azonban a  vizsgaidőpontokat a  kötelezettek létszámának, valamint
a munkaidő és a költségtakarékossági szempontok figyelembevételével kell meghatározni. A képzés és vizsgáztatás
időpontját a NÉBIH elnöke határozza meg.
(5) A NÉBIH gondoskodik
a) a képzéshez szükséges oktatókról,
b) a képzés és vizsgáztatás helyszíneiről,
c) az elméleti oktatáshoz kapcsolódó segédanyagokról,
d) a gyakorlati oktatáshoz szükséges eszközökről, valamint
e) az elméleti és gyakorlati vizsga követelményrendszerének meghatározásáról.
(6) A  képzésen való részvétel kötelező. A  képzésről történő megengedett hiányzás az  összóraszám 10%-a. Ennél
magasabb hiányzás esetén a képzést meg kell ismételni.
(7) Az  élelmiszer-rendészeti feladatokat ellátó élelmiszer-rendész képzésének időtartama 40 óra, amely 60% elméleti,
valamint 40% gyakorlati részből áll.
(8) A  vizsga megkezdésének feltétele a  képzésen történő részvétel. A  NÉBIH a  sikeres vizsga letételéről kiállítja
a  2.  melléklet szerinti vizsgabizonyítványt. Az  elveszett vagy megsemmisült vizsgabizonyítvány pótlására
– a vizsgajegyzőkönyv alapján – a NÉBIH hiteles vizsgabizonyítvány-másolatot állít ki. A hiteles vizsgabizonyítványmásolat tartalma megegyezik az eredeti vizsgabizonyítvány tartalmával.
(9) Az  élelmiszer-rendész gyakorlati ismereteinek szinten tartása érdekében a  NÉBIH kéthavonta intézkedéstaktikai
képzéseket szervez. A gyakorlati képzés időtartama 20 óra.
3. Nyilvántartásba vétel 3. § Az élelmiszer-rendészekről vezetett nyilvántartás – a  Rendészeti tv. 9.  § (2)  bekezdésében meghatározottakon
túl – tartalmazza
a) az eskütétel időpontját, esküokmány számát,
b) a vizsgák időpontját és vizsgabizonyítványok sorszámát.
4. Szolgálati igazolvány és szolgálati jelvény 4. § Az élelmiszer-rendész szolgálati igazolványának leírását a 3. melléklet, a szolgálati jelvényének képét a 4. melléklet,
a szolgálati jelvény leírását az 5. melléklet tartalmazza.
5. § (1) A NÉBIH – a Rendészeti tv. 8. § (2) bekezdésében foglalt eseten túl – az élelmiszer-rendész szolgálati igazolványát és
a szolgálati jelvényét késedelem nélkül bevonja, ha
a) a 2. § (4) bekezdés szerinti továbbképzési kötelezettségét nem teljesíti,
b) az  élelmiszer-rendészt érintő bejelentés kivizsgálása során vagy szakmai felügyeleti ellenőrzés keretében
megállapításra kerül, hogy feladatait nem a jogszabályokban előírtaknak megfelelően látja el.
 (2) A NÉBIH a szolgálati igazolvány és a szolgálati jelvény bevonásával egy időben kezdeményezi
a) az  országos főállatorvosnál az  érintett élelmiszer-rendész élelmiszer-rendész névjegyzékből való törlését,
valamint
b) az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervnél – a  szolgálati igazolvány és a  szolgálati
jelvény megküldésével – a szolgálati igazolvány és szolgálati jelvény visszavonását.
(3) A  szolgálati igazolvány vagy a  szolgálati jelvény elvesztését, eltulajdonítását, valamint megrongálódását
az élelmiszer-rendész közvetlen vezetője felé köteles haladéktalanul bejelenteni, majd az esemény bekövetkeztéről,
annak körülményeiről írásban jelentést készíteni.
(4) A NÉBIH elnöke az élelmiszer-rendész közvetlen vezetőjének kezdeményezése alapján
a) haladéktalanul intézkedik a megrongálódott szolgálati igazolvány vagy szolgálati jelvény cseréje iránt,
b) az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervnél kezdeményezi az  elveszett vagy
eltulajdonított szolgálati igazolvány vagy szolgálati jelvény körözését. 5. Ruházati ellátmány
6. § (1) Az  élelmiszer-rendész feladatait a  NÉBIH által biztosított formaruhában és felszereléssel látja el. Az  élelmiszerrendész ruházati ellátmányának és szolgálati felszereléseinek jegyzékét a 6. melléklet tartalmazza.
(2) A  formaruha viselésétől vezetői utasításra, illetve olyan esetekben lehet eltérni, amikor a  hatósági feladatellátás
sikeressége egyéb öltözet viselését teszi szükségessé.
(3) A szolgálati jelvényt a téli és átmeneti időszakban a formaruha bal felső zsebén gombolással vagy tűzéssel, a nyári
időszakban a póló bal mellrészének felső harmadában tűzéssel kell elhelyezni.
(4) A formaruhával és a felszereléssel kapcsolatos, e rendeletben nem szabályozott esetekben a rendészeti feladatokat
ellátó személyek, valamint a  fegyveres biztonsági őrök ruházati ellátására vonatkozó részletes szabályokról szóló
70/2012. (XII. 14.) BM rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
6. Az élelmiszer-rendész által használt kényszerítő eszközök igénylésének, átvételének,
visszavételének és térítésének szabályai
7. § (1) A NÉBIH az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv részére rendszeresített gázsprayt és legfeljebb
50  gramm töltőtömegű könnygázszóró palackot (a  továbbiakban együtt: vegyi eszköz), valamint rendőrbotot
az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv központi szervétől (a  továbbiakban: ellátó szerv)
igényelheti.
(2) A NÉBIH az igényelt vegyi eszköz, valamint rendőrbot ellenértékét köteles megtéríteni.
8. § A NÉBIH a  vegyi eszköz és rendőrbot mennyiségére vonatkozó igényét évente két alkalommal – a  tárgyévet
megelőző év december hónap tizenötödik napjáig, illetve a  tárgyév június hónap tizenötödik napjáig – az  ellátó
szerv részére írásban küldi meg.
9. § (1) A  vegyi eszköz szavatossági idejének lejártakor vagy kiürülésekor, illetve a  biztonságos használatra való
alkalmatlanná válását követően annak megsemmisítéséről a NÉBIH gondoskodik.
(2) A NÉBIH erre irányuló igénye esetén az ellátó szerv a vegyi eszköz szavatossági idejének lejártakor vagy kiürülésekor,
illetve a  biztonságos használatra való alkalmatlanná válását követően azt visszaveszi, és megsemmisíti. Eltérő
megállapodás hiányában a NÉBIH a megsemmisítés költségeit köteles az ellátó szerv részére megtéríteni.
7. Az élelmiszer-rendész által használt kényszerítő eszközökre vonatkozó általános szabályok
10. § (1) Az  élelmiszer-rendész a  feladatának jogszerű teljesítése során kényszerítő eszköz alkalmazására az  e  rendeletben
meghatározottak szerint jogosult.
(2) Kényszerítő eszközzel ellátni csak az alkalmazására kiképzett élelmiszer-rendészt lehet.
 (3) Kényszerítő eszköz – a megfogás, a leszorítás, az elvezetés vagy más, az élelmiszer-rendész által fizikai erőkifejtéssel
alkalmazott, valamely cselekvésre vagy cselekvés abbahagyására irányuló kényszerítés (a  továbbiakban együtt:
testi kényszer) kivételével – nem alkalmazható a  magatehetetlen és a  gyermekkorú személlyel, továbbá a  terhes
nővel szemben, ha e  körülményekről az  intézkedőnek tudomása van, vagy e  körülmények számára nyilvánvalóan
felismerhetők.
(4) Nincs helye kényszerítő eszköz további alkalmazásának, ha az  ellenszegülés megtört, vagy az  intézkedés
eredményessége anélkül is biztosítható.
(5) Ha a NÉBIH által alkalmazható kényszerítő eszköz nem áll rendelkezésre, vagy a használatára nincs lehetőség, más
eszköz is igénybe vehető, amennyiben a  helyettesített eszköz alkalmazásának a  feltételei fennállnak, és az  adott
eszköz alkalmas az  intézkedéssel elérni kívánt cél megvalósítására, feltéve, hogy ilyen célra történő használata
nem esik e  rendelet vagy más jogszabály tiltó rendelkezésének hatálya alá. A  kényszerítő eszközökre vonatkozó
előírásokat ilyen esetben is megfelelően alkalmazni kell.
11. § (1) Az élelmiszer-rendész köteles az intézkedése megkezdése előtt – ha az élelmiszerlánc eseménnyel vagy rendkívüli
élelmiszerlánc eseménnyel összefüggő intézkedés eredményességét aránytalan mértékben veszélyezteti,
az  intézkedés befejezésekor – a  szolgálati igazolványa felmutatásával igazolni magát, és ezzel egy időben
tájékoztatni az ellenőrzés alá vont személyt az intézkedés okáról és annak menetéről.
(2) Az  élelmiszer-rendész kényszerítő eszközt – az  arányosság követelményét szem előtt tartva – akkor alkalmazhat,
ha az  intézkedés alá vont magatartására, ellenszegülésének mértékére figyelemmel indokolt, így különösen azzal
szemben, aki
a) az intézkedés során az élelmiszer-rendész által jogszerűen adott utasításokat nem hajtja végre, de tevőleges
ellenszegülést nem mutat (passzív ellenszegülést tanúsító személy),
b) nem veti magát alá az élelmiszer-rendész jogszerű intézkedésének, magatartásával fizikai erőkifejtés útján is
igyekszik azt megakadályozni (aktív ellenszegülést tanúsító személy),
c) az  intézkedő élelmiszer-rendészre, illetve a  támogatására vagy védelmére kelt személyre rátámad (támadó
magatartást tanúsító személy).
 (3) A kényszerítő eszköz alkalmazását jól hallható, közérthető és határozott módon a következő sorrendben meg kell
előznie a  jogellenes magatartás abbahagyására való felszólításnak, „a törvény nevében” szavak előrebocsátásával,
valamint a figyelmeztetésnek, hogy kényszerítő eszköz alkalmazása következik.
12. § (1) Az  élelmiszer-rendész – a  Rendészeti tv. 22.  § (1)  bekezdésében foglaltak alapján – jelentést tesz közvetlen
vezetőjének, aki soron kívül értesíti a NÉBIH elnökét.
(2) Az élelmiszer-rendész a Rendészeti tv. 22. § (1) bekezdésében foglalt jelentést közvetlen módon felterjeszti a NÉBIH
elnökének.
(3) A Rendészeti tv. 22. § (2) bekezdésében foglalt kivizsgálást (a továbbiakban: kivizsgálás) a NÉBIH elnöke rendeli el.
 (4) A kivizsgálás során a NÉBIH elnöke vagy az általa megbízott személy
a) kényszerítő eszköz alkalmazásával okozott sérülés esetén meghallgatja azt, akivel szemben a  kényszerítő
eszközt alkalmazták, valamint azt, aki az  eseménynél jelen volt, és meghallgatása a  tényállás tisztázását
elősegítheti, feltéve, hogy a  meghallgatandó személy – ide nem értve az  élelmiszer-rendészt  –
a meghallgatásához hozzájárult,
b) tisztázza az élelmiszer-rendész jelentésében észlelt esetleges ellentmondásokat, továbbá
c) a  rendelkezésre álló adatok alapján kivizsgálja a  kényszerítő eszköz alkalmazásának szakszerűségét,
jogszerűségét, arányosságát és indokoltságát abban az  esetben, ha az  a)  pontban foglaltak alapján
hozzájárulásra jogosult személy a  meghallgatását vagy a  válaszadást megtagadja, illetve elérhetősége
a NÉBIH elnök írásos megkeresésének kibocsátását követő 30 napon belül nem vált ismertté.
(5) A  kivizsgálás során tett megállapításait a  NÉBIH elnöke vagy az  általa megbízott személy írásban rögzíti,
amelyben állást foglal a  jogszerűség, szakszerűség, indokoltság és arányosság követelményének megtartásáról.
Ha megállapítása szerint a  kényszerítő eszköz alkalmazására jogszabálysértő módon került sor, a  NÉBIH elnöke
erről – a  Rendészeti törvény 22.  § (2)  bekezdésében meghatározott jelentés, valamint az  intézkedés munkáltatói
kivizsgálásáról készült írásos dokumentum egyidejű megküldése mellett – a  következő munkanapon értesíti
az intézkedés, illetve a kényszerítő eszköz alkalmazásának helye szerint illetékes rendőrkapitányságot.
8. Testi kényszer 13. § (1) Testi kényszer – a  Rendészeti tv.-ben meghatározott feltételek fennállása esetén – akkor alkalmazható, ha
az  élelmiszer-rendész erőfölénye vagy az  intézkedés alá vont személy állapota, magatartása folytán az  intézkedés
eredményessége ezzel biztosítható.
(2) A  testi kényszer alkalmazása során az  élelmiszer-rendész – a  támadás céljára szolgáló eszköz használatának
megakadályozása, illetve a  támadás elhárítása érdekében elengedhetetlenül szükséges mértékben – önvédelmi
fogásokat is alkalmazhat.
(3) Nem minősül testi kényszernek, amikor az  élelmiszer-rendész – jogszerű intézkedése során, az  intézkedés
biztonságos végrehajtása érdekében – a  felé kartávolságon belülre lépő, illetve a  mozgásának folyamatosságát
akadályozó személyt csupán nyújtott kezével, minimális erőkifejtéssel magától távol tartja.
9. Vegyi eszköz és rendőrbot 14. § (1) Az élelmiszer-rendész az intézkedés megkezdésekor – szükség esetén –
a) a  vegyi eszközt készenlétbe helyezi, és felkészül a  Rendészeti tv. 21.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti
alkalmazására,
b) a  rendőrbotot – vagy a  vele egy tekintet alá eső más eszközt – kézbe fogja, és felkészül a  támadás
elhárítására.
 (2) A rendszeresített rendőrbot hiánya esetén azzal egy tekintet alá esik minden más – a rendszeresített rendőrbotéval
azonos hatású – alkalmi eszköz.
 (3) A rendőrbot vagy a vele egy tekintet alá eső más eszköz alkalmazásakor
a) az ütésnek lehetőleg a támadó végtagot kell érnie, valamint
b) kerülni kell, hogy az ütés súlyos sérülést okozzon.
10. Szolgálati kutya alkalmazása 15. § Az élelmiszer-rendész csak az  adott feladatra kiképzett, minősítő vizsgával rendelkező, egészséges, ápolt és jó
erőnlétű kutyával láthat el szolgálatot.
11. Záró rendelkezés 16. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 45. napon lép hatályba.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
184/2006. (VIII. 28.) Korm. rendelete a „Mértéktelen sérülést okozónak vagy megkülönböztetés nélkül hatónak tekinthető egyes hagyományos fegyverek alkalmazásának betiltásáról, illetőleg korlátozásáról” szóló, Genfben, 1980. október hó 10. napján kelt Egyezmény mellékletét képező „A háborúból visszamaradt robbanószerkezetekről” intézkedő, Genfben, 2003. november 28-án elfogadott V. kiegészítő Jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a „Mértéktelen sérülést okozónak vagy megkülönböztetés nélkül hatónak tekinthető egyes hagyományos fegyverek alkalmazásának betiltásáról, illetőleg korlátozásáról” szóló, Genfben, 1980. évi október hó 10. napján kelt Egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) mellékletét képező „A háborúból visszamaradt robbanószerkezetekről” intézkedő,
Genfben, 2003. november 28-án elfogadott V. Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Jegyzőkönyvet e rendelettel kihirdeti.
3. § A Jegyzőkönyv hiteles szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
„Jegyzőkönyv a háborúból visszamaradt
robbanószerkezetekről A Magas Szerződő Felek,
elismerve a háborúból visszamaradt robbanószerkeze
tek által az összeütközéseket követően okozott súlyos humanitárius problémákat,
tudatában annak, hogy a háborúból visszamaradt robbanószerkezetek által jelentett kockázatok és az általuk okozott hatások lehető legkisebb mértékűre csökkentése érdekében szükség van az összeütközéseket követő helyreállítást célzó, általános jellegű intézkedéseket tartalmazó
Jegyzőkönyv elfogadására,
továbbá készen arra, hogy általános jellegű megelőző
intézkedéseket fontoljanak meg a Technikai Függelékben
meghatározott, a hadianyagok megbízhatóságának javítását célzó önkéntesen vállalt bevált eljárások segítségével,
és ezáltal a lehető legkisebb mértékűre csökkentsék a háborúból visszamaradt robbanószerkezetek előfordulásának valószínűségét,
a következőkben állapodtak meg:
1. Cikk Általános rendelkezés és alkalmazási kör 1. Az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányával
és a fegyveres összeütközésre vonatkozó nemzetközi jogi
szabályok rájuk alkalmazható rendelkezéseivel összhangban a Magas Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy
mind egyénileg, mind pedig a többi Magas Szerződő Féllel
együttműködésben betartják a jelen Jegyzőkönyvben
meghatározott kötelezettségeket, hogy a háborúból visszamaradt robbanószerkezetek által az összeütközéseket
követően jelentett kockázatokat és hatásokat a lehető legkisebb mértékűre csökkentsék.
2. Jelen Jegyzőkönyvet a Magas Szerződő Felek szárazföldi területén, beleértve a belső vizekben található, háborúból visszamaradt robbanószerkezetekre kell alkalmazni.
3. Jelen Jegyzőkönyvet az Egyezmény 2001. december
21-én módosított 1. Cikkének 1–6. bekezdéseiben meghatározott összeütközésekből eredő helyzetekre kell alkalmazni.
4. Jelen Jegyzőkönyv 3., 4., 5. és 8. Cikkeit a jelen
Jegyzőkönyv 2. Cikk 5. bekezdés szerint meghatározott
már létező háborúból visszamaradt robbanószerkezetek
fogalmi körén kívül eső robbanószerkezetekre kell alkalmazni.
2. Cikk Meghatározások A jelen Jegyzőkönyv céljából, 1. A robbanótest robbanóanyagot tartalmazó hagyományos hadianyagot jelent, a jelen Egyezmény 1996. május
3-án módosított II. Jegyzőkönyvében meghatározott aknák, meglepő aknák és más szerkezetek kivételével.
2. A fel nem robbant robbanótest olyan robbanótestet
jelent, amelyet élesítettek, gyújtószerkezettel elláttak, kibiztosítottak, vagy másképpen használatra előkészítettek,
és fegyveres konfliktusban felhasználtak. E robbanótesteknek az esetleges tüzelést, ledobást, kilövést, vagy célra
irányítást követően fel kellett volna robbanniuk, de ez nem
történt meg.
3. Elhagyott robbanótest alatt olyan robbanótest értendő, amelyet nem használtak fel a fegyveres összeütközés
során, amelyet a fegyveres összeütközésben résztvevő
egyik fél hátrahagyott vagy megszabadult tőle, és amely
fölött az azt hátrahagyó vagy az attól megszabaduló fél
többé már nem gyakorol ellenőrzést. Az elhagyott robbanótestet, nem kötelező feltételként, élesíthették, gyújtószerkezettel láthatták el, kibiztosíthatták, vagy használatra
másképpen előkészíthették.
4. A háborúból visszamaradt robbanószerkezetek a fel
nem robbant és az elhagyott robbanótesteket jelentik.
5. A már létező, háborúból visszamaradt robbanószerkezetek alatt olyan fel nem robbant és elhagyott robbanótestek értendők, amelyek a jelen Jegyzőkönyvnek az adott
Magas Szerződő Fél vonatkozásában való hatálybalépése
előtt már megtalálhatók voltak ezen Magas Szerződő Fél
területén.
3. Cikk A háborúból visszamaradt robbanószerkezetek
eltávolítása vagy megsemmisítése, az azoktól szennyezett
területek mentesítése 1. Minden Magas Szerződő Fél és fegyveres összeütközésben résztvevő fél viseli a jelen Cikkben meghatározott kötelezettségeket az ellenőrzése alá tartozó területen
található valamennyi háborúból visszamaradt robbanószerkezet tekintetében. Abban az esetben, ha a háborúból
visszamaradt robbanószerkezetté vált robbanótest felhasználója az adott terület felett nem gyakorol ellenőrzést, a
harci cselekmények végeztével a felhasználó, kétoldalúan
vagy egy közös megegyezéssel kijelölt harmadik félen,
többek között az Egyesült Nemzetek Szervezete intézményi rendszerén vagy más érintett szervezeteken keresztül,
ahol megvalósítható, többek között műszaki, pénzbeli, természetbeni vagy emberi erőforrásokra vonatkozó segítséget nyújt az ilyen háborúból visszamaradt robbanószerkezetek megjelölésének és az azoktól szennyezett területek
mentesítésének, a háborúból visszamaradt robbanószerkezetek eltávolításának vagy megsemmisítésének megkönnyítéséhez.
2. A harci cselekmények végeztével és amilyen hamar
ez megvalósítható, minden Magas Szerződő Fél és fegyveres összeütközésben résztvevő fél az ellenőrzése alá tartozó szennyezett területeken található háborúból visszamaradt robbanószerkezeteket megjelöli és a szennyezett területet mentesíti, a háborúból visszamaradt robbanószerkezeteket eltávolítja vagy megsemmisíti. A háborúból
visszamaradt robbanószerkezetek által szennyezett olyan
területek, amelyek a jelen Cikk 3. bekezdésében foglaltak
szerint a komoly humanitárius kockázatot jelentő területek
közé sorolhatók be, a háborúból visszamaradt robbanószerkezet-mentesítés, eltávolítás vagy megsemmisítés tekintetében elsőbbséget élveznek.
3. A harci cselekmények végeztével és amilyen hamar
ez megvalósítható, minden Magas Szerződő Fél és fegyveres összeütközésben résztvevő fél a háborúból visszamaradt robbanószerkezetek jelentette kockázatok csökkentése céljából az alábbi intézkedéseket hozza meg az
ellenőrzése alá tartozó szennyezett területeken:
a) a háborúból visszamaradt robbanószerkezetek jelentette fenyegetés feltérképezése és felbecslése;
b) a megjelölés és a mentesítés, az eltávolítás vagy
megsemmisítés tekintetében a szükségletek és a kivitelezhetőség megállapítása és az ezekre vonatkozó fontossági
sorrend felállítása;
c) a háborúból visszamaradt robbanószerkezetek megjelölése és a szennyezett terület azoktól való mentesítése, a
háborúból visszamaradt robbanószerkezetek eltávolítása
vagy megsemmisítése;
d) megfelelő lépések megtétele a fenti tevékenységekhez szükséges források előteremtése céljából.
4. A fenti tevékenységek megvalósítása során a Magas
Szerződő Felek és fegyveres összeütközésben résztvevő
felek figyelembe veszik a nemzetközi szabványokat, beleértve az aknákkal kapcsolatos nemzetközi szabványokat is.
5. A Magas Szerződő Felek, ahol helyénvaló, együttműködnek mind egymással, mind más államokkal, az érintett regionális és nemzetközi szervezetekkel és nem kormányközi szervezetekkel, többek között a műszaki, pénzügyi, természetbeni és emberi erőforrásokra vonatkozó segítségnyújtás területén, megfelelő körülmények esetén
együttműködnek a jelen Cikk rendelkezései teljesítéséhez
szükséges közös műveletek kivitelezése terén is.
4. Cikk Információ nyilvántartása, megőrzése és átadása 1. A Magas Szerződő Felek és fegyveres összeütközésben résztvevő felek, a lehető legteljesebb mértékben és
amennyire kivitelezhető, nyilvántartják és megőrzik a robbanótestek használatára vagy azok elhagyására vonatkozó
információkat a háborúból visszamaradt robbanószerkezetek gyors megjelölésének és a szennyezett területek mentesítésének, a háborúból visszamaradt robbanószerkezetek
eltávolításának vagy megsemmisítésének, a kockázatokkal foglalkozó felvilágosító tevékenység és a megfelelő információnak a terület felett ellenőrzést gyakorló fél, valamint e terület polgári lakossága rendelkezésére bocsátásának megkönnyítése céljából.
2. Azok a Magas Szerződő Felek és fegyveres összeütközésben résztvevő felek, amelyek használtak vagy elhagytak háborúból visszamaradt robbanószerkezetté válható robbanótestet, közvetlenül a harci cselekmények végeztével, amilyen mértékben kivitelezhető, e felek jogos
biztonsági érdekeinek függvényében, kötelesek az ily módon rendelkezésre álló információt a szennyezett körzet
felett ellenőrzést gyakorló fél vagy felek rendelkezésére
bocsátani. Ez történhet kétoldalú alapon, vagy egy közös
megegyezés alapján kijelölt harmadik félen, így többek
között az Egyesült Nemzetek Szervezetén, vagy kérés
alapján más érintett szervezeteken keresztül, amelyekkel
kapcsolatban az információt átadó fél megbizonyosodott
arról, hogy azok végzik, vagy végezni fogják a szennyezett körzetben a kockázatokkal foglalkozó felvilágosító tevékenységet és a háborúból visszamaradt robbanószerkezetek megjelölését és az azoktól való mentesítést.
3. Az információ fenti módon történő nyilvántartása,
megőrzése és továbbítása során a Magas Szerződő Feleknek figyelemmel kell lenniük a Technikai Függelék 1. Részére.
5. Cikk A polgári lakosságnak, egyes polgári személyeknek
és polgári objektumoknak a háborúból visszamaradt
robbanószerkezetek kockázataitól és hatásaitól való
védelmét célzó egyéb óvintézkedések 1. A Magas Szerződő Felek és fegyveres összeütközésben résztvevő felek a polgári lakosságnak, egyes polgári
személyeknek és polgári objektumoknak a háborúból
visszamaradt robbanószerkezetek hatásaitól és kockázataitól való védelme érdekében az ellenőrzésük alá tartozó
háborúból visszamaradt robbanószerkezetektől szennyezett területen az összes megvalósítható óvintézkedést
meghozzák. Megvalósítható óvintézkedések mindazok az
intézkedések, amelyek keresztülvihetők vagy kivitelezésük lehetséges, figyelembe véve az adott időpontban fennálló összes körülményt, ideértve a humanitárius és katonai
megfontolásokat is. Ezek az óvintézkedések magukban
foglalhatják a figyelmeztetéseket, a polgári lakosságnak
címzett kockázatokról szóló felvilágosító tevékenységet,
valamint a háborúból visszamaradt robbanószerkezetektől
szennyezett terület megjelölését, körbekerítését és folyamatos felügyeletét, a Technikai Függelék 2. Részében foglaltak szerint.
6. Cikk A humanitárius misszióknak és szervezeteknek
a háborúból visszamaradt robbanószerkezetek hatásaitól
való védelmére vonatkozó rendelkezések 1. Minden Magas Szerződő Fél és fegyveres összeütközésben résztvevő fél:
a) A háborúból visszamaradt robbanószerkezetek hatásaitól, a megvalósíthatóság függvényében, megvédi azokat a humanitárius missziókat és szervezeteket, amelyek a
Magas Szerződő Fél vagy fegyveres összeütközésben
résztvevő fél egyetértésével, az azok ellenőrzése alá tartozó bármely körzetben tevékenykednek, vagy tevékenykedni fognak.
b) A fenti humanitárius misszió vagy szervezet kérésére, a megvalósíthatóság függvényében, információt nyújt a
tudomása szerinti valamennyi háborúból visszamaradt
robbanószerkezet azon területen való elhelyezkedéséről,
ahol az információt igénylő humanitárius misszió vagy
szervezet tevékenykedni fog vagy tevékenykedik.
2. A jelen Cikk előírásai nem érintik a magasabb szintű
védelmet biztosító hatályos Nemzetközi Humanitárius Jogot vagy más alkalmazható nemzetközi kötelezettségvállalásokat vagy az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának határozatait.
7. Cikk A már létező, háborúból visszamaradt
robbanószerkezetekre vonatkozó segítségnyújtás
1. Minden Magas Szerződő Félnek joga van, ahol ez
helyénvaló, a már létező, háborúból visszamaradt robbanószerkezetek okozta vitás kérdések kezeléséhez más Magas Szerződő Felektől, nem részes államoktól, valamint
érintett nemzetközi szervezetektől és intézményektől segítséget kérni és kapni.
2. Minden Magas Szerződő Fél, amelyiknek módjában
áll, szükség és megvalósíthatóság szerint, segítséget nyújt
a már létező, háborúból visszamaradt robbanószerkezetek
okozta vitás kérdések kezeléséhez. E tevékenység során a
Magas Szerződő Felek figyelembe veszik jelen Jegyzőkönyv humanitárius céljait és a nemzetközi szabványokat,
beleértve az aknákkal kapcsolatos nemzetközi szabványokat.
8. Cikk Együttműködés és segítségnyújtás 1. Minden Magas Szerződő Fél, amelyiknek módjában
áll, segítséget nyújt a háborúból visszamaradt robbanószerkezetek megjelöléséhez és az azoktól szennyezett területek mentesítéséhez, a háborúból visszamaradt robbanószerkezetek eltávolításához vagy megsemmisítéséhez,
valamint a polgári lakosság kockázatokról való felvilágosításához és az ahhoz kapcsolódó tevékenységekhez. E segítségnyújtás többek között az Egyesült Nemzetek Szervezete intézményi rendszerén, más érintett nemzetközi, regionális vagy nemzeti szervezeteken vagy intézményeken,
a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságán, a nemzeti Vöröskereszt és Vörös Félhold társaságokon és azok Nemzetközi Szövetségén, nem kormányközi szervezeteken
keresztül, vagy kétoldalú alapon történhet.
2. Minden Magas Szerződő Fél, amelyiknek módjában
áll, segítséget nyújt a háborúból visszamaradt robbanószerkezetek áldozatainak gondozásához és rehabilitálásához, valamint e személyek szociális és gazdasági reintegrálásához. A segítségnyújtás többek között az Egyesült
Nemzetek Szervezete intézményi rendszerén, érintett
nemzetközi, regionális vagy nemzeti szervezeteken vagy
intézményeken, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságán,
nemzeti Vöröskereszt és Vörös Félhold társaságokon és
azok Nemzetközi Szövetségén, nem kormányközi szervezeteken keresztül, vagy kétoldalú alapon valósulhat meg.
3. Minden Magas Szerződő Fél, amelyiknek módjában
áll, a jelen Jegyzőkönyv alapján történő segítségnyújtás
megkönnyítése céljából anyagilag hozzájárul az Egyesült
Nemzetek Szervezete intézményi rendszerének keretében
működő pénzalapokhoz, valamint más szóba jöhető
pénzalapokhoz.
4. Minden Magas Szerződő Félnek joga van a lehető
legteljesebb mértékben részt venni a jelen Jegyzőkönyv
végrehajtásához szükséges berendezések, anyagok és – a
fegyvertechnológián kívül – valamennyi tudományos és
technológiai jellegű információ lehető legteljesebb körű
cseréjében. A Magas Szerződő Felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy nemzeti szabályozásukkal összhangban
megkönnyítik a fenti csere lebonyolítását, és nem alkalmaznak szükségtelen korlátozásokat a háborúból visszamaradt robbanószerkezetektől való mentesítést szolgáló
felszerelés és az azokhoz kapcsolódó technológiai
információk humanitárius céllal történő átadásával
szemben.
5. Minden Magas Szerződő Fél kötelezettséget vállal
arra, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezete intézményi
rendszerének keretei között létrehozott, az aknákkal kapcsolatos tevékenységekkel foglalkozó vonatkozó adatbázisok részére információt szolgáltat, különös tekintettel a
háborúból visszamaradt robbanószerkezetekkel szennyezett területek mentesítésével kapcsolatos különféle eljárási
módokra és technológiákra vonatkozó információkra, a
háborúból visszamaradt robbanószerkezetektől szennyezett területek mentesítésével foglalkozó szakértőket, szakintézményeket vagy nemzeti koordinátorokat tartalmazó
listákra, és önkéntes alapon a robbanótestek vonatkozó típusainak technikai adataira.
6. A Magas Szerződő Felek segítségnyújtásra vonatkozó kéréseit megfelelő indokokkal alátámasztva az Egyesült Nemzetek Szervezete, más érintett szervezetek vagy
más államok részére lehet benyújtani. Ezek a kérések az
Egyesült Nemzetek Szervezetének Főtitkárához is benyújthatók, aki továbbítja azokat minden Magas Szerződő
Fél, valamint az érintett nemzetközi szervezetek és nem
kormányközi szervezetek részére.
7. Amennyiben az Egyesült Nemzetek Szervezetéhez
kérés érkezik, az Egyesült Nemzetek Szervezetének Főtitkára a rendelkezésére álló források keretei között megfelelő lépéseket tehet a helyzet felmérésére, és a kérelmező
Magas Szerződő Féllel, valamint a 3. Cikkben meghatározott felelősséggel bíró más Magas Szerződő Felekkel
együttműködve ajánlást tehet a segítségnyújtás megfelelő
módjára. A Főtitkár ezenkívül ismertetheti a Magas Szerződő Felekkel a helyzetről készített felmérést, valamint tájékoztatást adhat részükre a kívánatos segítség jellegéről
és mértékéről, beleértve az Egyesült Nemzetek Szervezete
intézményi rendszerében működő pénzalapok esetleges
igénybevételét is.
9. Cikk Általános jellegű megelőző intézkedések 1. Minden Magas Szerződő Félnek – eltérő helyzete és
képességei figyelembevételével – törekednie kell a háborúból visszamaradt robbanószerkezetek előfordulása valószínűségének a lehető legkisebb mértékű csökkentését célzó általános jellegű megelőző intézkedések meghozatalára, beleértve, de nem kizárólagosan a Technikai Függelék 3. Részében található intézkedéseket.
2. Minden Magas Szerződő Fél önkéntes alapon részt
vehet jelen Cikk 1. bekezdéséhez kapcsolódó bevált eljárások előmozdítására és létrehozására vonatkozó erőfeszítésekkel kapcsolatos információcserében.
10. Cikk A Magas Szerződő Felek konzultációi 1. A Magas Szerződő Felek kötelezettséget vállalnak
arra, hogy konzultációt folytatnak és együttműködnek
egymással minden, a jelen Jegyzőkönyv működését érintő
témában. Ebből a célból a Magas Szerződő Felek Konferenciát rendeznek, többségük, de legalább tizennyolc Magas Szerződő Fél egyetértésével.
2. A Magas Szerződő Felek Konferenciáinak munkája
az alábbiakat foglalja magába:
a) a jelen Jegyzőkönyv működésének és helyzetének
áttekintése;
b) a jelen Jegyzőkönyv nemzeti végrehajtásával kapcsolatos kérdések megvitatása, beleértve az évente leadott
nemzeti jelentéseket vagy azok évenkénti naprakész állapotba hozását;
c) a felülvizsgálati konferenciák előkészítése. 3. A Magas Szerződő Felek Konferenciáinak költségeit
a Konferencián résztvevő Szerződő Felek és nem részes
államok állják, az Egyesült Nemzetek Szervezetének megfelelően hozzáigazított hozzájárulási skálája szerint.
11. Cikk A Jegyzőkönyv előírásainak betartása 1. Minden Magas Szerződő Fél előírja, hogy fegyveres
erői és megfelelő ügynökségei vagy szervei bocsássák ki a
megfelelő utasításokat és működési szabályokat, valamint,
hogy azok személyi állománya a jelen Jegyzőkönyv vonatkozó előírásainak megfelelő felkészülésben részesüljenek.
2. A Magas Szerződő Felek kötelezettséget vállalnak
arra, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezete Főtitkára
vagy más alkalmazható nemzetközi eljárások igénybevételével együttműködnek és kétoldalú konzultációkat folytatnak egymással abból a célból, hogy a jelen Jegyzőkönyv
rendelkezéseinek értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban jelentkező bármely vitás kérdést megoldják.
Technikai Függelék Jelen Technikai Függelék tartalmazza a jelen Jegyzőkönyv 4., 5. és 9. Cikkeiben meghatározott célok megvalósításához javasolt bevált eljárásokat. Jelen Technikai Függeléket a Magas Szerződő Felek önkéntes alapon alkalmazhatják.
1. A fel nem robbant robbanótestekre (Unexploded
Ordnance – UXO) és az elhagyott robbanótestekre (Abandoned Explosive Ordnance – AXO) vonatkozó információ
nyilvántartása, tárolása és közzététele
a) Információ nyilvántartása: Az Államoknak a potenciálisan UXO-vá vált robbanótestekkel kapcsolatban az
alábbi információk lehető legpontosabb rögzítésére kell
törekedniük: (i) a robbanótestekkel célba vett körzetek elhelyezkedése;
(ii) az (i)-es pontban meghatározott körzetekben használt robbanótestek megközelítő száma;
(iii) az (i)-es pontban meghatározott körzetekben használt robbanótestek típusa és fajtája;
(iv) az ismert és a valószínűsíthető UXO-k általános elhelyezkedése.
Amennyiben egy Állam arra kényszerült, hogy a hadműveletek során robbanótesteket hagyjon el, törekednie
kell arra, hogy az AXO-t biztos és biztonságos módon
hagyja hátra, és a robbanótestekről az alábbi információkat rögzítse:
(v) az AXO elhelyezkedése;
(vi) az egyes meghatározott helyszíneken az AXO-k
megközelítő mennyisége;
(vii) az egyes meghatározott helyszíneken az AXO-k
típusai.
b) Információ tárolása: Amennyiben egy Állam az
a) bekezdésben foglaltaknak megfelelően rögzítette az információt, a tárolás során arra kell törekednie, hogy az
visszakereshető legyen, és a visszakeresést követően a
c) bekezdésben foglaltak szerint közzé lehessen tenni.
c) Információ közzététele: Az Államoknak arra kell törekedniük, hogy az a) és b) bekezdésekben foglaltaknak
megfelelően rögzített és tárolt információt, az információt
átadó Állam biztonsági érdekeit és más kötelezettségeit
figyelembe véve, az alábbi rendelkezéseknek megfelelően
tegyék közzé:
(i) Tartalom:
Törekedni kell arra, hogy az UXO-ról közzétett infor
máció tartalmazza:
(1) az ismert és a valószínűsíthető UXO-k általános el
helyezkedését;
(2) a célba vett körzetekben használt robbanótestek tí
pusait és megközelítő számát;
(3) a robbanótest azonosításának módját, beleértve a
színét, méretét és alakját, valamint egyéb vonatkozó
megjelöléseket;
(4) a robbanótest biztonságos megsemmisítésének
módszerét. Törekedni kell arra, hogy az AXO-ról közzétett információ tartalmazza:
(5) az AXO elhelyezkedését;
(6) az egyes meghatározott helyszíneken található
AXO-k megközelítő számát;
(7) az egyes meghatározott helyszíneken található
AXO-k típusait;
(8) az AXO azonosításának módját, beleértve színüket,
méretüket és alakjukat;
(9) az AXO-k csomagolásának típusait és csomagolási
módozatait;
(10) a készenléti állapotot; (11) az AXO körzetében található valamennyi meglepő
akna elhelyezkedését és jellegét.
(ii) Fogadó fél: Az információnak a szennyezett terület
felett ellenőrzést gyakorló fél vagy felek, valamint azon
személyek vagy intézmények részére történő rendelkezésére bocsátására kell törekedni, amelyekkel kapcsolatban a
közrebocsátó Állam megbizonyosodott arról, hogy részt
vesznek, vagy részt fognak venni a szennyezett körzet
UXO- vagy AXO-mentesítésében, valamint a polgári lakosságnak az UXO-k vagy AXO-k jelentette kockázatokról való felvilágosításában.
(iii) Eljárási módok: Az Államoknak törekedniük kell,
ahol megvalósítható, felhasználni az általuk megfelelően
ítélt módon az információ közzététele során a nemzetközileg vagy regionálisan létrehozott eljárási módokat, beleértve az UNMAS, az IMSMA és egyéb szakértői ügynökségek igénybevételét.
(iv) Időzítés: Törekedni kell az információ minél hamarabbi közzétételére, figyelembe véve többek között a
szennyezett körzetben folyamatban lévő bármely katonai
és humanitárius műveletet, az információ elérhetőségét és
megbízhatóságát, és a vonatkozó biztonsági szempontokat.
2. Figyelmeztetések, kockázati felvilágosítás, megjelölés, körbekerítés és folyamatos felügyelet
Kulcsfogalmak a) A figyelmeztetések az óvatos magatartásra intő felhívásoknak a polgári lakosság részére történő pontos eljuttatását jelentik, abból a célból, hogy a szennyezett területeken a háborúból visszamaradt robbanószerkezetek jelentette kockázatokat a lehető legkisebb mértékűre csökkentsék.
b) A polgári lakosság kockázati felvilágosítása magába
foglalhatja az érintett közösségek, a kormányzati hivatalok és a humanitárius szervezetek közti információcsere
megkönnyítését célzó kockázati felvilágosító programokat, abból a célból, hogy az érintett közösségek tájékoztatást kapjanak a háborúból visszamaradt robbanószerkezetek jelentette fenyegetésről. A kockázati felvilágosító
programok általában hosszú távú tevékenységet jelentenek.
A figyelmeztetésekre és a kockázati felvilágosításra
vonatkozó bevált eljárási elemek
c) Minden figyelmeztető és kockázati felvilágosítással
foglalkozó program, ahol lehetséges, figyelembe veszi az
érvényes és alkalmazandó nemzeti és nemzetközi szabványokat, beleértve az aknákra vonatkozó nemzetközi szabványokat is.
d) Törekedni kell arra, hogy a figyelmeztetések és a
kockázati felvilágosítás eljusson az érintett polgári lakosság részére, amely a háborúból visszamaradt robbanószerkezetekkel szennyezett körzetekben, vagy azok közvetlen
környezetében élő és az ilyen körzeteken átkelő polgári
személyeket foglalja magába.
e) Az aktuális állapotok és a rendelkezésre álló információk függvényében a figyelmeztetéseket a lehető leghamarabb ki kell bocsátani. Törekedni kell a figyelmeztetésekre vonatkozó programot minél hamarabb leváltani a
kockázati felvilágosítással foglalkozó programmal. Törekedni kell továbbá arra, hogy az érintett közösségek számára a figyelmeztető jelzések és a kockázati felvilágosítás
a lehető leghamarabb rendelkezésre álljon.
f) Az összeütközésben résztvevő feleknek törekedniük
kell, amennyiben nem rendelkeznek a hatékony kockázati
felvilágosítás célba juttatásához szükséges forrásokkal és
képességekkel, harmadik fél igénybevételére, ez alatt értve például nemzetközi szervezeteket és nem kormányközi
szervezeteket.
g) Az összeütközésben résztvevő feleknek törekedniük
kell arra, hogy amennyiben lehetséges a figyelmeztető és a
kockázati felvilágosítás számára további erőforrásokat bocsássanak rendelkezésre. Ebbe többek között beletartozhat: logisztikai támogatás nyújtása, kockázati felvilágosítással foglalkozó kiadványok előállítása, anyagi támogatás és általános térképészeti információ.
A háborúból visszamaradt robbanószerkezetektől
szennyezett körzet megjelölése, körbekerítése
és folyamatos felügyelete h) Az összeütközés folyamán bármikor és azt követően, amint lehetséges, ahol háborúból visszamaradt robbanószerkezetek vannak, az összeütközésben résztvevő
feleknek törekedniük kell a lehető leghamarabb és a lehető
legteljesebb mértékben biztosítani a háborúból visszamaradt robbanószerkezeteket tartalmazó körzetek megjelölését, körbekerítését és folyamatos felügyeletét, hogy ezáltal
megvalósuljon a polgári személyek hatékony kizárása a
körzetből, összhangban az alábbi rendelkezésekkel.
i) Törekedni kell arra, hogy a feltételezett veszélyes
körzetek megjelölése az érintett közösség által felismerhető jelölési módszerrel készült figyelmeztető jelzések
igénybevételével történjen meg. Törekedni kell továbbá
arra, hogy a jelzések és a veszélyes körzet határait kijelölő
jelölések a lehető legteljesebb mértékben láthatóak, olvashatóak, tartósak és a környezeti hatásoknak ellenállóak legyenek, és egyértelműen határozzák meg, a megjelölt határvonal melyik oldala tekinthető a háborúból visszamaradt robbanószerkezetek által szennyezett körzetnek és
melyik biztonságosnak.
j) Törekedni kell arra, hogy az állandó és az ideiglenes
jelölési rendszerek folyamatos felügyelete és karbantartása céljából, a központi és a helyi kockázati felvilágosító
programokkal egységes szerkezetben megfelelő intézményi rendszer kerüljön létrehozásra.
3. Általános jellegű megelőző intézkedések A robbanótesteket előállító vagy az azokat beszerző államoknak a lehető legteljesebb mértékben és a helyénvalóság függvényében az alábbi intézkedések végrehajtásának
és tiszteletben tartásának biztosítására kell törekedniük, a
robbanótest teljes életciklusán keresztül.
a) A hadianyagok gyártásának megszervezése és felügyelete (i) Az előállítási folyamatok megtervezése során törekedni kell arra, hogy azok biztosítsák a harci eszközök legnagyobb fokú megbízhatóságát.
(ii) Törekedni kell arra, hogy az előállítási folyamatok
bizonyítvánnyal elismert minőség-ellenőrzésnek kerüljenek alávetésre.
(iii) A robbanótestek előállítása során törekedni kell a
nemzetközileg elismert minőségbiztosítási szabványok
alkalmazására.
(iv) Törekedni kell arra, hogy az ellenőrző próbatesztek
különböző körülmények között folyó éleslövészet vagy
más kipróbált eljárásokon keresztül kerüljenek lefolytatásra.
(v) A robbanótestek átadása és továbbadása során törekedni kell a magas szintű megbízhatósági szabványok
megkövetelésére.
b) A hadianyagok felügyelete
A robbanótestek lehető legnagyobb fokú, hosszú távú
megbízhatóságának biztosítása érdekében az Államoknak
törekedniük kell a tárolásra, szállításra, terepen való tárolásra és kezelésre vonatkozó bevált eljárási szabályok és
műveleti eljárások alkalmazására az alábbi irányelvek szerint.
(i) Törekedni kell, ahol ez szükséges, olyan biztonságos létesítményekben vagy megfelelő tárolókban tárolni a
robbanószerkezeteket, amelyek megfelelően szabályozott
fizikai környezet között védik a robbanótesteket és azok
alkotóelemeit.
(ii) Az Államoknak törekedniük kell arra, hogy a robbanótesteket a lehető legkisebb rongálódást biztosító módon
szállítsák el a gyártó létesítményekbe, tároló helyiségekbe,
a terepre, illetve azokat ilyen módon szállítsák el onnan.
(iii) Az Államoknak törekedniük kell, ahol szükséges, a
robbanótestek raktárba gyűjtése és szállítása során megfelelő tárolók használatára és megfelelően szabályozott fizikai környezeti viszonyok biztosítására.
(iv) A raktározás során a felrobbanás kockázatának lehető legkisebb mértékűre való csökkentése érdekében törekedni kell a készletek megfelelő módon való elrendezésére.
(v) Az Államoknak törekedniük kell a robbanótestekre
vonatkozó megfelelő nyilvántartási, nyomon követési és
tesztelési eljárások alkalmazására, amelyek tartalmazzák a
robbanótestek minden egysége, tétele vagy adagja gyártási
időpontjára vonatkozó információt, és információt arról,
hogy hol volt a robbanótest, milyen körülmények között
volt elraktározva, és milyen környezeti tényezőknek volt
kitéve.
(vi) A robbanótestek kívánatos működésének biztosítása céljából törekedni kell, amennyiben ez helyénvaló, arra,
hogy a raktáron lévő robbanótesteket időszakosan éleslövészeti teszteknek vessék alá.
(vii) A robbanótestek kívánatos működésének biztosítása céljából törekedni kell arra, hogy a raktáron lévő robbanótestek málházási részegységeit, ahol helyénvaló, laboratóriumi teszteknek vessék alá.
(viii) A raktáron lévő robbanótestek megbízhatóságának biztosítása céljából, ahol szükséges, a nyilvántartási,
nyomon követési és tesztelési eljárások során szerzett információk alapján törekedni kell megfelelő intézkedések
meghozatalára, beleértve a robbanótest várható élettartamához való hozzáigazítást is.
c) Kiképzés
A robbanótestek kezelésében, szállításában és használa
tában résztvevő teljes személyi kör megfelelő kiképzése
fontos eleme a harci eszközök megbízható működésének
biztosítását célzó erőfeszítéseknek. Az Államoknak ebből
a célból törekedniük kell megfelelő kiképzési programok
elfogadására és alkalmazására, hogy a személyi kör a kezelendő hadianyagok vonatkozásában megfelelő kiképzésben részesüljön.
d) Szállítás
Azon Államoknak, amelyek egy másik Állam részére
olyan típusú robbanótestet terveznek átadni, amellyel az
korábban nem rendelkezett, törekedniük kell arról megbizonyosodni, hogy a fogadó Állam rendelkezik a robbanótest megfelelő tárolásához, karbantartásához és használatához szükséges képességekkel.
e) Jövőbeni termelés
Az Államoknak törekedniük kell megvizsgálni az álta
luk gyártani vagy beszerezni szándékozott robbanótestek
megbízhatóságát javító módszereket és eljárásokat azzal a
céllal, hogy elérjék a lehető legmagasabb fokú megbízhatósági szintet.”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2. és 3. §-a a Jegyzőkönyvhöz kapcsolódó
Egyezmény 5. Cikk 3. pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Jegyzőkönyv, illetve e rendelet 2. és 3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter annak ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a honvédelmi miniszter és a külügyminiszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1004/2010. (I. 21.) Korm. határozata.  a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlőségét Elősegítő Nemzeti Stratégia – Irányok és Célok 2010–2021 1. A Kormány a) elfogadja a jelen határozat mellékletét képező „a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlőségét Elősegítő Nemzeti Stratégia – Irányok és Célok 2010–2021” című stratégiát; b) a Stratégiában foglalt hosszú távú célkitűzések meg valósítása érdekében elrendeli az első két évre (2010–2011) vonatkozó végrehajtandó intézkedések kidolgozását és az azokhoz tartozó indikátorok meghatározását a következő célkitűzések mentén: ba) a nők és férfiak egyenlő mértékű gazdasági függetlenségének megteremtése, a fizetési és foglalkoztatási aránytalanságok felszámolása, a nők és a szegénység, a nők és az egészség szempontjainak figye lembevétele; bb) a szakmai, a magán- és a családi élet fokozottabb összehangolásának támogatása; bc) a férfi-női részvétel aránytalanságai csökkentésének támogatása a politikai és gazdasági döntéshozatalban, valamint a tudomány területén; bd) az erőszak elleni hatékony fellépéshez, a megelőzéshez szükséges intézkedések megtétele; be) a nemekhez kötődő sztereotípiák visszaszorításának támogatása; A Kormány 1005/2010. (I. 21.) Korm. határozata a Nemzeti Éghajlatváltozási Programról
A Kormány az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló
2007. évi LX. törvény 3. § (3)–(5) bekezdésében foglaltak alapján, a Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégiáról szóló 29/2008. (III. 20.)
OGY határozatra tekintettel meghozta a következő határozatot:
A Kormány
1. elfogadja a határozat mellékletét képező 2009–2010. évi Nemzeti Éghajlatváltozási Programot (NÉP–1), és elrendeli
az abban foglalt feladatok végrehajtását, Felelős: a környezetvédelemért felelős miniszter
az érintett miniszterek bevonásával
Határidő: folyamatos
2. elrendeli, hogy készüljön jelentés az Országgyűlés számára a programban foglalt feladatok végrehajtásáról és
a végrehajtás során szerzett tapasztalatokról. Felelős: környezetvédelemért felelős miniszter
az érintett miniszterek bevonásával
Határidő 2011. I. félév
3. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök