text:
439/2013. (XI. 20.) Korm. rendelete a régészeti örökséggel és a műemléki értékkel kapcsolatos szakértői tevékenységről.
A Kormány
az 1–13. §, a 16. §, a 17. §, a 18. § (1) és (5) bekezdése tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény
93. § (1) bekezdés a), b, d), h, i) és n) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 14.  § és a  18.  § (2)  bekezdése tekintetében az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói
hatáskörében,
a 15. § tekintetében a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény 67. § (1) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján,
a 18.  § (3)  bekezdése, valamint a  19.  § tekintetében a  közbeszerzésekről szóló 2011.  évi CVIII.  törvény 182.  § (1)  bekezdés
4. pontjában meghatározott felhatalmazás alapján,
a 18.  § (4)  bekezdése tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  §
(1) bekezdés 17. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 18.  § (6)  bekezdése tekintetében a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004.  évi
CXL. törvény 174/A. § a) pontjában meghatározott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) E  rendelet hatálya a  régészeti örökség és a  műemléki érték védelmével kapcsolatos területeken végzett szakértői
tevékenységre terjed ki, a  régészeti örökség és a  műemléki érték védelmével kapcsolatos igazságügyi szakértői
tevékenység kivételével.
(2) A régészeti örökség és a műemléki érték védelmével kapcsolatos területek:
a) régészeti terület,
b) műemléki terület
ba) műemléki érték dokumentálása szakterület,
bb) műemléki falkutatás szakterület,
bc) műemléki restaurátor szakterület,
bd) történeti kertek szakterület,
be) műemléki faldiagnosztika szakterület,
bf ) orgonahangszer-helyreállítás szakterület.
2. § E rendelet alkalmazásában:
1. dokumentálás: műemléki értéket érintő beavatkozások folyamatának és eredményének, az  azok során
megfigyelhető jelenségeknek, valamint a  műemléki érték állapotának tárgyszerű, pontos szöveges és képi
rögzítése és magyarázata;
2. esztétikai helyreállítás: a  restaurálás körébe tartozó azon hozzátételek, kiegészítések vagy egyéb
beavatkozások összessége, amelyek célja az  értékek érvényre juttatása, értelmezhetővé, bemutathatóvá
tétele;
3. értékleltár: a  régészeti örökség és a  műemléki érték védelmével kapcsolatos szabályokról szóló 393/2012.
(XII. 20.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Övr.) 2.  melléklet 4.  pontjában meghatározott tartalmú
dokumentum;
4. falkutatás: a  tudományos elődokumentáció módszereivel nem megismerhető, fizikai beavatkozással járó
vizsgálat: különösen a  szerkezetek, szintviszonyok, térosztás, falszövet, a  tartó-, burkoló- és díszítőelemek,
a  tartozékok, festés- és vakolatrétegek feltárása és elemzése; az  építési periódusok és azok egymáshoz
való viszonyának, a  kutatott objektum rejtett értékeinek megismerése és datálása, a  kutatott objektum
használatának, funkciójának tisztázása, tudományos igényű dokumentálása;
5. konzerválás: a  restaurálás körébe tartozó azon beavatkozások összessége, amelyek célja az  alkotóelemek
és anyag-, valamint az  eszmei értéket adó jellegzetességek megőrzése: a  károsodási folyamatok
megállítása, az  állapot stabilizálása, a  szerkezet megerősítése, a  tárgyhoz nem tartozó, azt károsító dolgok,
szennyeződések eltávolítása;
6. műemléki inventarizáció: olyan, szemrevételezésen alapuló vizsgálati módszerrel elvégzett tudományos
feltáró munka, amely egy-egy meghatározott földrajzi terület műemléki értékeinek megállapítását,
dokumentálását, az állami műemléki értékkataszter fejlesztését szolgálja;
7. műemléki revízió: olyan, szemrevételezésen alapuló vizsgálati módszerrel elvégzett tudományos munka,
amely egy-egy meghatározott földrajzi terület műemlékeinek monitoringozását szolgálja, a  védett
műemléki érték fennállásának, veszélyeztetettségének, állapotának elemzésére és dokumentálására terjed ki
a műemlékek közhiteles, hatósági nyilvántartásának naprakészen tartása érdekében;
8. preventív konzerválás: a  műemlék alkotórészét, tartozékát, berendezési tárgyát vagy a  műemléket
közvetlenül nem érintő beavatkozás, amelynek célja a tárgy vagy műemlék károsodásának elkerülése, illetve
a károsodáshoz vezető folyamatok okainak megszüntetése, hatásuk mérséklése;
9. restaurálás: a műemlék alkotórészét, tartozékát, berendezési tárgyát közvetlenül érintő azon beavatkozások
– konzerválás, feltárás, esztétikai helyreállítás – összessége, amelyek célja, hogy elősegítsék a beavatkozással
érintett tárgy értékeinek felismerését, megértését, megbecsülését, a tárgy és értékei fennmaradását;
10. restaurátori feltárás: a  restaurálás körébe tartozó azon beavatkozások összessége, amelyek célja egy értéket
hordozó felület szabaddá tétele, az azt takaró, elfedő rétegek eltávolítása;
11. restaurátori kutatás: többszintű, roncsolásmentes vagy roncsolással járó vizsgálati folyamat, amely
restaurálási beavatkozást alapoz meg, vagy történeti adatgyűjtésre, megismerésre irányul;
12. tagállam: a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvény szerinti állam;
13. tudományos elődokumentáció: az  Övr. 2.  melléklet 1–6.  pontjában meghatározottak összessége; többszintű
megismerési folyamat eredménye, a műemléki érték engedélyhez nem kötött vizsgálatára, leltárba vételére,
elemzésére, dokumentálására, a  hozzá kapcsolódó források és szakirodalmi megállapítások feltárására,
a  műemléki érték történeti összefüggésbe helyezésére, valamint azon információk összegyűjtésére terjed
ki, amelyek alapján meghatározhatók a  műemléki érték megőrzését és érvényre juttatását biztosító
beavatkozások és korlátozó tényezők.
3. § A Kormány a szakértői tevékenység felügyeletét ellátó hatóságként (a továbbiakban: hatóság)
a) műemléki területen a Magyar Építész Kamarát,
b) régészeti területen a  Lechner Lajos Tudásközpont Területi, Építésügyi, Örökségvédelmi és Informatikai
Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságot (a továbbiakban: LLTK)
jelöli ki.
4. § (1) Szakértői tevékenységnek minősül a régészeti területen
a) az örökségvédelmi hatástanulmány régészeti szakterületi munkarészének készítése, valamint
b) a  régészeti örökség felkutatásával, értékelésével, számbavételével, nyilvántartásával, megőrzésével,
fenntartható használatával kapcsolatosan, különösen a  földmunkával járó beruházás megrendelője,
építtetője vagy kivitelezője számára végzett tanácsadói tevékenység.
(2) Szakértői tevékenységnek minősül a műemléki területen
a) műemléki érték dokumentálása szakterületen
aa) a  műemléki érték dokumentálása: tudományos elődokumentáció (kivéve az  orgonahangszerhelyreállítási szakterület vonatkozásában meghatározott tevékenységek), értékleltár, műemléki
revízió, inventarizáció, védetté nyilvánítási dokumentáció elkészítésében való részvétel,
ab) a  műemléki értéket érintő tevékenységeket előkészítő tanulmányok készítése: hatástanulmány
készítése, műemlék vagy műemléki terület kezelési tervének készítése,
ac) a műemléket érintő közigazgatási hatósági ügyekben szakértőként való közreműködés, műemléket
érintő, engedélyhez kötött tevékenység – megvalósítás során történő, jogkövetkezménnyel
járó – véleményezése;
b) műemléki falkutatás szakterületen
ba) a műemlék falkutatása,
bb) a műemléken végzett tevékenység kutatói megfigyelése;
c) műemléki restaurátor szakterületen
ca) a műemlék fizikai beavatkozással, mintavétellel, roncsolással járó restaurátori vizsgálata, kutatása,
cb) a műemléken végzett konzerválás,
cc) a műemléken végzett esztétikai helyreállítás,
cd) a  műemléken végzett restaurálást érintő közigazgatási hatósági ügyekben szakértőként való
közreműködés, a  műemléken végzett restaurálást érintő, engedélyhez kötött tevékenység
– megvalósítás során történő, jogkövetkezménnyel járó – véleményezése;
d) történeti kertek szakterületen
da) a történeti kert inventarizációja,
db) a történeti kert felmérése,
dc) a történeti kert kezelési tervének készítése,
dd) a történeti kert védetté nyilvánítási dokumentációjának elkészítésében való részvétel,
de) a  történeti kertet érintő közigazgatási hatósági ügyekben szakértőként való közreműködés,
a  történeti kertet érintő, engedélyhez kötött tevékenység – megvalósítás során történő,
jogkövetkezménnyel járó – véleményezése;
e) műemléki faldiagnosztika szakterületen: a műemlék épületek műszaki (faldiagnosztikai) vizsgálata;
f ) orgonahangszer-helyreállítási szakterületen – az  orgonaházat érintő tevékenységek kivételével – műemlék
épületben orgona elhelyezése, bontása, helyreállítása, átalakítása, valamint e tevékenységek örökségvédelmi
engedélyezése iránti kérelem mellékletét képező dokumentáció készítése.
5. § (1) Az  1.  § (2)  bekezdésében meghatározott területeken vagy szakterületeken a  4.  §-ban meghatározott szakértői
tevékenységet folytató személy köteles az erre irányuló szándékát a hatóságnak bejelenteni.
(2) A  nyilvántartásba vétel feltétele, hogy az  (1)  bekezdés szerinti személy az  adott terület vagy szakterület
vonatkozásában rendelkezzen az e rendeletben meghatározott
a) végzettséggel és szakképesítéssel, valamint
b) a szakképesítés megszerzését követően szerzett szakmai gyakorlattal.
(3) Gazdasági társaság, költségvetési szerv, egyéni vállalkozó, egyéni cég (a  továbbiakban együtt: cég) az  1.  §
(2) bekezdésében meghatározott területen vagy szakterületen akkor végezheti a 4. §-ban meghatározott szakértői
tevékenységet, ha az adott tevékenységet személyesen ellátó munkavállalója vagy személyesen közreműködő tagja
szerepel a 10. § szerinti szakértői nyilvántartásban, továbbá rendelkezik az adott területen vagy szakterületen előírt
feltételekkel.
(4) Műemlék alkotórészét, tartozékát képező, műemlékként és egyúttal kulturális javakként is védett tárgyakat érintő,
a 4. § (2) bekezdésében meghatározott tevékenység esetén alkalmazandók e rendeletnek a 4. § (2) bekezdésében
meghatározott tevékenységekre vonatkozó rendelkezései.
6. § (1) Régészeti területen a szakértői tevékenység végzéséhez
a) mesterfokozat vagy azzal egyenértékű végzettség és okleveles régész szakképzettség
 vagy
b) mesterfokozat vagy azzal egyenértékű végzettség, bölcsészettudomány képzési területen szerzett
szakképzettség és régészeti specializáció
szükséges. (2) Régészeti területen a szakértői tevékenység végzéséhez
a) régészeti feltárásra jogosult intézményben vagy örökségvédelmi hatóságnál régészeti feladatok ellátására
vonatkozó, munkavégzésre irányuló jogviszonyban szerzett, összesen legalább 5 éves vagy
b) az 1. melléklet 1. pontjában meghatározott számítási módszer alapján legalább 50 pont
szakmai gyakorlat igazolása szükséges.
7. § (1) Műemléki terület műemléki érték dokumentálása szakterületen a szakértői tevékenység végzéséhez mesterfokozat
vagy azzal egyenértékű végzettség és
a) okleveles művészettörténész,
b) okleveles régész,
c) okleveles építészmérnök,
d) okleveles építészmérnök és műemlékvédelmi szakmérnöki, vagy
e) okleveles építőművész és műemlékvédelmi szakmérnöki
szakképzettség szükséges.
(2) Műemléki terület műemléki falkutatás szakterületen a szakértői tevékenység végzéséhez mesterfokozat vagy azzal
egyenértékű végzettség és
a) okleveles művészettörténész,
b) okleveles régész,
c) okleveles építészmérnök,
d) okleveles építészmérnök és műemlékvédelmi szakmérnöki vagy
e) okleveles építőművész és műemlékvédelmi szakmérnöki
szakképzettség szükséges.
(3) Műemléki terület műemléki restaurátor szakterületen a szakértői tevékenység végzéséhez mesterfokozat vagy azzal
egyenértékű végzettség és restaurátorművész vagy okleveles restaurátorművész szakképzettség szükséges, a  4.  §
(2) bekezdés c) pont ca)–cc) alpontjai szerinti tevékenységek esetén a tevékenységnek megfelelő szakiránnyal.
(4) Műemléki terület történeti kertek szakterületen a  szakértői tevékenység végzéséhez mesterfokozat vagy azzal
egyenértékű végzettség és
a) okleveles tájépítészmérnök vagy
b) okleveles tájépítész és kertművész (MA diploma)
szakképzettség szükséges.
(5) Műemléki terület műemléki faldiagnosztika szakterületen a  szakértői tevékenység végzéséhez mesterfokozat
vagy azzal egyenértékű végzettség és okleveles építőmérnök, okleveles szerkezet-építőmérnök vagy okleveles
építészmérnök szakképzettség szükséges.
(6) Műemléki terület orgonahangszer-helyreállítás szakterületen a szakértői tevékenység végzéséhez
a) hangszerész – orgonaépítő és -javító vagy
b) hangszerkészítő és -javító (orgona)
szakképesítés szükséges.
8. § (1) Műemléki terület műemléki érték dokumentálása szakterületen a szakértői tevékenység végzéséhez
a) műemlékvédelem területen legalább 5 év kutatói munkakörben végzett, szakirányú tevékenységgel szerzett,
vagy
b) az 1. melléklet 2. pontjában meghatározott számítási módszer alapján megszerzett legalább 40 pont
szakmai gyakorlat igazolása szükséges.
(2) Műemléki terület műemléki falkutatás szakterületen a szakértői tevékenység végzéséhez
a) műemlékvédelem területen legalább 5 év kutatói munkakörben végzett, szakirányú tevékenységgel
megszerzett, vagy
b) az  1.  melléklet 3.  pontjában meghatározott számítási módszer alapján megszerzett legalább 20 pont,
valamint az  1.  melléklet 2.  pontjában meghatározott számítási módszer alapján megszerzett legalább
20 pont
szakmai gyakorlat igazolása szükséges.
 (3) Az  (1) és a  (2)  bekezdésben meghatározott 5 év kutatói munkakörben végzett tevékenységből 3 év állami
műemlékvédelmi intézményben kutatói munkakörben végzett szakirányú tevékenység szükséges a  7.  §
(1) bekezdés c) pontja és a 7. § (2) bekezdés c) pontja esetén a szakmai gyakorlat teljesítéséhez.
(4) Műemléki terület műemléki restaurátor szakterületen a szakértői tevékenység végzéséhez
a) műemlékvédelem területen restaurátori feladatokra irányuló legalább 5 éves jogviszonnyal szerzett, vagy
b) a  szakirányú végzettség megszerzésétől számított legalább 5 éves szakmai tevékenységgel szerzett és
az 1. melléklet 4. pontjában meghatározott számítási módszer alapján megszerzett legalább 30 pont
szakmai gyakorlat igazolása szükséges.
(5) Műemléki terület történeti kertek szakterületen a szakértői tevékenység végzéséhez
a) műemlékvédelem területen legalább 5 év történeti kert szakterületen végzett, szakirányú tevékenységgel
szerzett, vagy
b) a 1. melléklet 5. pontjában meghatározott számítási módszer alapján megszerzett legalább 30 pont
szakmai gyakorlat igazolása szükséges.
(6) Műemléki terület műemléki faldiagnosztika szakterületen a  szakértői tevékenység végzéséhez az  1.  melléklet
6. pontjában meghatározott számítási módszer alapján megszerzett 30 pont szakmai gyakorlat igazolása szükséges.
(7) Műemléki terület orgonahangszer-helyreállítás szakterületen a  szakértői tevékenység végzéséhez orgonaépítéssel
és -helyreállítással foglalkozó munkáltatónál eltöltött legalább 5 éves, szakirányú munkavégzésre irányuló
jogviszonyban szerzett szakmai gyakorlat igazolása szükséges.
9. § (1) A  szakértői tevékenység folytatására irányuló bejelentés – a  kulturális örökség védelméről szóló törvényben
és a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009.  évi
LXXVI. törvényben (a továbbiakban: Szolg. törvény) meghatározottak mellett – tartalmazza:
a) a  szakértői tevékenységet folytatni szándékozó személy (cég esetén a  munkavállaló vagy személyesen
közreműködő tag)
aa) szakképesítésének igazolását;
ab) szakmai gyakorlatának igazolását;
b) a  terület és szakterület, továbbá műemléki restaurátori szakterület esetén a  restaurátori szakirány
megnevezését.
(2) A bejelentést a 2. mellékletben meghatározott tartalmú nyomtatványon kell benyújtani.
 (3) A bejelentéshez csatolni kell:
a) az (1) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti oklevél, bizonyítvány másolatát;
b) oklevél mellékletét, ha a  kérelmező kreditrendszerben szerezte meg az  oklevelét, vagy ha az  a  szakirány
megállapítása érdekében szükséges;
c) a szakmai gyakorlat igazolását az alábbiak szerint:
ca) a  szakmai tevékenység részletes leírását (a  szakmai gyakorlat megszerzésének helye, ideje,
a betöltött munka- vagy feladatkör, a végzett szakmai tevékenység),
cb) az alkalmazásban töltött idő munkáltatói igazolását,
cc) a  pontszámítás alapját képező tevékenységről a  Forster Gyula Nemzeti Örökséggazdálkodási
és Szolgáltatási Központ, a  Magyar Nemzeti Múzeum, az  LLTK számára, vagy az  építésügyi,
illetve az  örökségvédelmi hatósághoz benyújtott dokumentáció megnevezését és leltári
számát, iktatószámát vagy egyéb iratazonosító számát azzal, hogy az  LLTK által véleményezett
dokumentációk közül nem vehető számításba az, amelyről a  véleményezés során az  LLTK
megállapította, hogy a tartalma nem felel meg a régészeti örökség és a műemléki érték védelmével
kapcsolatos szabályokról szóló kormányrendeletben foglalt követelményeknek.
10. § (1) A hatóság nyilvántartást vezet a szakértői tevékenységet folytató személyekről.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás a Szolg. törvény 27. § (2) bekezdésében foglaltakon felül a következő adatokat
tartalmazza:
a) szakértői tevékenység területének és szakterületének megnevezését, műemléki restaurátori szakterület
esetén a restaurátori szakirány megnevezését,
b) a nyilvántartási számot,
c) a nyilvántartásba történő felvétel időpontját,
d) az adatváltozás bejelentésének időpontját,
e) a 12. § (1) bekezdés szerinti intézkedést és annak időbeli hatályát.
(3) A  hatóság a  szakértői nyilvántartást a  szakértői tevékenység végzésére vonatkozó jogosultság igazolásához
szükséges mértékben elektronikus úton hozzáférhetővé teszi.
11. § (1) Valamely tagállamban jogszerűen letelepedett és ott – az  e  rendelet szerinti – szakértői tevékenység végzésére
jogosult szolgáltató Magyarország területén történő letelepedés nélkül, szabad szolgáltatásnyújtás keretében
akkor folytathatja ugyanezt a  szakértői tevékenységet, ha az  e  rendeletben meghatározott szakmai feltételekkel
rendelkezik.
(2) A  szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltató határon átnyúló szolgáltatás keretében történő
szakértői tevékenység folytatására irányuló bejelentésre a  külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről
szóló 2001.  évi C.  törvény hatálya alá tartozó ügyekben eljáró hatóságok kijelöléséről, valamint a  nyilatkozattételi
kötelezettség alá eső szolgáltatások felsorolásáról szóló kormányrendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
12. § (1) Ha a  szakértő a  bejelentésköteles tevékenységet bejelentés nélkül ténylegesen folytatja, ideértve azt az  esetet
is, ha a  szolgáltató a  bejelentés előírt adataiban bekövetkezett változás bejelentését elmulasztotta, a  hatóság
a Szolg. törvény 25. §-a szerint jár el.
(2) Az eljáró hatóság az (1) bekezdés szerinti intézkedését a nyilvántartásba bejegyzi.
 (3) A hatóság eltiltja a tevékenység folytatásától és ezzel egyidejűleg a nyilvántartásból törli azt, aki
a) a bejelentésben valótlan adatot közölt az e rendeletben meghatározott feltételek fennállása tekintetében, és
ezt bármely hatáskörrel rendelkező hatóság által végzett ellenőrzés igazolja, vagy
b) az e rendeletben meghatározott feltételekkel már nem rendelkezik.
(4) Ha a  cég a  szakértői nyilvántartásban szereplő munkavállalójának vagy személyesen közreműködő tagjának
átmeneti hiányára tekintettel bejelenti a  hatóságnak a  szakértői tevékenysége felfüggesztését, a  hatóság
a  felfüggesztés tényét rögzíti a  nyilvántartásban. Ha a  felfüggesztést követő egy éven belül a  cég – a  9.  §
megfelelő alkalmazásával – nem igazolja a  szakértői nyilvántartásban szereplő munkavállalója vagy személyesen
közreműködő tagja jogosultságát, a hatóság a (3) bekezdés b) pontja szerint jár el.
13. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 60. napon lép hatályba.
 (2) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
 (3) Az 5. § (2) bekezdésétől eltérően végzettségétől, szakképesítésétől és szakmai gyakorlatától függetlenül a műemléki
terület műemléki érték dokumentálása szakterületen szakértői tevékenységet folytathat az  az építésügyi műszaki
szakértő is, aki a  településtervezési és az  építészeti-műszaki tervezési, valamint az  építésügyi műszaki szakértői
jogosultság szabályairól szóló 104/2006. (IV. 28.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: R1.) szerinti építésügyi műszaki
szakértő építészet szakterület műemlékvédelem részszakterületen szakmagyakorlási engedéllyel rendelkezik, ha
a) 2015. december 31-ig az  5.  § (1)  bekezdése alapján bejelenti a  hatóságnak, hogy a  műemléki érték
dokumentálása szakterületen szakértői tevékenységet kíván végezni, és
b) a bejelentéséhez mellékeli az R1. szerinti szakmagyakorlási engedélyét.
(4) Az 5. § (2) bekezdésétől eltérően végzettségétől, szakképesítésétől és szakmai gyakorlatától függetlenül a műemléki
terület műemléki érték dokumentálása szakterületen szakértői tevékenységet folytathat az az igazságügyi szakértő
is, aki műszaki felsőoktatás keretében szerzett szakirányú főiskolai szakképzettséggel rendelkezik, ha
a) az  igazságügyért felelős miniszter 2006. január 1-jét megelőzően az  igazságügyi szakértői névjegyzékbe
az  igazságügyi szakértői szakterületekről, valamint az  azokhoz kapcsolódó képesítési és egyéb szakmai
feltételekről szóló miniszteri rendelet alapján a műemlékvédelem szakterületre felvette,
b) az  igazságügyi szakértői névjegyzékben műemlékvédelem szakterületen e  rendelet hatálybalépésének
időpontjában szerepel, és
c) 2015. december 31-ig az  5.  § (1)  bekezdése alapján bejelenti a  hatóságnak, hogy a  műemléki érték
dokumentálása szakterületen szakértői tevékenységet kíván végezni.
(5) Az 5. § (2) bekezdésétől eltérően végzettségétől, szakképesítésétől és szakmai gyakorlatától függetlenül a régészeti
területen szakértői tevékenységet folytathat az  a  személy is, aki a  kulturális szakértői tevékenység folytatásának
feltételeiről és a kulturális szakértői nyilvántartás vezetéséről szóló 19/2010. (IV. 23.) OKM rendelet (a továbbiakban:
R2.) alapján a  kulturális örökség védelmével kapcsolatos szakterület régészet részszakterületen 2012. december
28-án szakértői jogosultsággal rendelkezett, ha
a) 2015. december 31-ig bejelenti a  hatóságnak, hogy a  régészeti területen szakértői tevékenységet kíván
végezni, és
b) a bejelentéséhez mellékeli a R2. szerinti szakértői jogosultságának igazolását.
14. § (1) A szakfordításról és tolmácsolásról szóló 24/1986. (VI. 26.) MT rendelet (a  továbbiakban: MT rendelet) a következő
3. §-sal egészül ki:
„3.  § A  bíróság vagy hatóság előtt folyó eljárásban kirendelt szakfordítót, illetve tolmácsot az  ügyre vonatkozó
tényekre és adatokra nézve titoktartási kötelezettség terheli, azokról csak az  ügyben eljáró bíróság vagy hatóság,
továbbá az adatok kezelésére jogosult más szerv vagy személy részére nyújthat tájékoztatást.”
(2) Az MT rendelet 7. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A 3. § a büntetőeljárás során igénybe vehető tolmácsoláshoz és fordításhoz való jogról szóló, 2010. október 20-i
2010/64/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikk (3) bekezdésének való megfelelést szolgálja.”
15. § A külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény hatálya alá tartozó ügyekben eljáró
hatóságok kijelöléséről, valamint a nyilatkozattételi kötelezettség alá eső szolgáltatások felsorolásáról szóló 33/2008.
(II. 21.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R1) 1. számú melléklete a 3. melléklet szerint módosul.
16. § (1) Az Övr. 30. §-a a következő (6) és (7) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Ha a  régészeti megfigyelés során a  régészeti dokumentálás régészeti bontómunkát igényel, akkor – legalább
a  beruházási földmunkával érintett mélységig – a  régészeti bontómunkát, az  elsődleges nyilvántartásba vételt és
múzeumba történő befogadást az előkerült régészeti jelenség vonatkozásában, a régészeti megfigyelés keretében
kell elvégezni.
(7) A (6) bekezdés szerinti régészeti bontómunka megkezdését a járási építésügyi és örökségvédelmi hivatalnak be
kell jelenteni.”
(2) Az Övr. 34. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„34. § (1) Az előzetes régészeti dokumentációt próbafeltárás alkalmazásával kell készíteni
a) a  Tisza-völgy árvízi biztonságának növelését, valamint az  érintett térség terület- és vidékfejlesztését szolgáló
program (a Vásárhelyi-terv továbbfejlesztése) közérdekűségéről és megvalósításáról szóló 2004.  évi LXVII.  törvény
hatálya alá tartozó beruházás, valamint nagyberuházásnak minősülő gát- és tározóépítés esetén,
b) a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság által kezelt beruházás esetén, vagy
c) ha a beruházás földmunkáival érintett régészeti lelőhely területe meghaladja az 1000 m2-t.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott eseteken kívül próbafeltárást kell alkalmazni az  előzetes régészeti
dokumentáció készítése során, ha a  Magyar Nemzeti Múzeum megállapítja, hogy a  próbafeltárástól a  beruházást
megelőző feltárás tervezhetősége szempontjából új adat várható, kivéve
a) a 2 méternél keskenyebb nyomvonal jellegű építményekre irányuló beruházásokat, valamint
b) a természetes és mesterséges vízfolyások medrének módosítását.
(3) A  próbafeltárást az  előzetes régészeti dokumentáció elkészítését, valamint a  próbafeltárást akadályozó
körülmény megszűnését követően kell elvégezni, ha
a) a próbafeltárás építmény, térburkolat, közművezeték, termelői vezeték, engedélyhez kötött magánvezeték, vízzel
fedettség vagy természetvédelmi oltalom miatt részben sem lehetséges, vagy
b) az  érintett ingatlannal a  beruházó nem jogosult rendelkezni, és az  ingatlannal rendelkezni jogosult nem járul
hozzá a próbafeltárás elvégzéséhez.”
(3) Az Övr. 5. melléklete a 4. melléklet szerint módosul.
17. § (1) Az  örökségvédelmi hatástanulmányról szóló 395/2012. (XII. 20.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: R2) a  következő
1/A. §-sal egészül ki:
„1/A. § E rendelet alkalmazásában
1. örökségvédelmi hatástanulmány műemléki területi munkarésze: az 1. mellékletben meghatározott tartalmi elemek
közül a műemlékvédelem tárgykörével foglalkozó tartalmi elemek összessége;
2. örökségvédelmi hatástanulmány régészeti területi munkarésze: az  1.  mellékletben meghatározott tartalmi elemek
közül a régészeti örökség tárgykörével foglalkozó tartalmi elemek összessége.”
(2) Az R2 3. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„3. § A Kötv. 66. §-ában meghatározott örökségvédelmi hatástanulmány elkészítésére jogosult:
a) az  örökségvédelmi hatástanulmány régészeti szakterületi munkarésze vonatkozásában a  régészeti örökséggel
és a  műemléki értékkel kapcsolatos szakértői tevékenységről szóló kormányrendelet szerint régészeti területen
szakértői tevékenység végzésére jogosult szakértő;
b) az  örökségvédelmi hatástanulmány műemléki szakterületi munkarésze vonatkozásában a  régészeti örökséggel
és a  műemléki értékkel kapcsolatos szakértői tevékenységről szóló kormányrendelet szerint műemléki terület
műemléki érték dokumentálása szakterületen szakértői tevékenység végzésére jogosult szakértő vagy az, aki
a hatástanulmány alapjául szolgáló tervfajta elkészítésére egyébként jogosultsággal bír.”
18. § (1) Az  örökségvédelmi bírságról szóló 191/2001. (X. 18.) Korm. rendelet 2.  § (2)  bekezdésében a „kulturális örökség
ideiglenes védelem alatt álló elemei a III. kategóriába tartoznak” szövegrész helyébe a „kulturális örökség ideiglenes
védelem alatt álló elemei az I. kategóriába tartoznak” szöveg lép.
(2) Az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010.
(VII. 1.) Korm. rendelet 40.  § (5c)  bekezdés e)  pont ec)  alpontjában a „Műemléki Tanácsadó Testület” szövegrész
helyébe a „központi építészeti tervtanács műemléki testület” szöveg lép.
(3) A  tervpályázati eljárások szabályairól szóló 305/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: R3) 9.  §
(5)  bekezdésében a  „helyi önkormányzat szakmai képviseletét minden esetben” szövegrész helyébe a  „helyi
önkormányzat szakmai képviseletét minden esetben, továbbá műemlék esetén a  településrendezési és
az  építészeti-műszaki tervtanácsokról szóló kormányrendeletben meghatározott központi építészeti-műszaki
tervtanács műemléki ügyeket tárgyaló testületének elnöke által kijelölt tervtanácsi tag részvételét” szöveg lép.
(4) Az  utak építésének, forgalomba helyezésének és megszüntetésének engedélyezéséről szóló 93/2012. (V. 10.)
Korm. rendelet 1. melléklet
a) 1.2.3.  pontjában az  „Örökségvédelmi hatástanulmány” szövegrész helyébe az  „Előzetes régészeti
dokumentáció vagy örökségvédelmi hatástanulmány” szöveg; b) 2.2.2.  pontjában az  „örökségvédelmi hatástanulmánnyal” szövegrész helyébe az  „előzetes régészeti
dokumentációval vagy örökségvédelmi hatástanulmánnyal” szöveg, az  „örökségvédelmi hatástanulmány”
szövegrész helyébe az „előzetes régészeti dokumentáció vagy örökségvédelmi hatástanulmány” szöveg
lép.
 (5) Az Övr. a) 3.  § (4)  bekezdés e)  pontjában a „liturgikus berendezési tárgy elhelyezése, felújítása” szövegrész helyébe
a „liturgikus berendezési tárgy elhelyezése, bontása, felújítása”;
b) 3.  § (4)  bekezdés l)  pontjában a  „bontása (eltávolítása), eltakarása” szövegrész helyébe a  „bontása
(eltávolítása), eltakarása, valamint állvány építése, rögzítése”;
c) 3.  § (5)  bekezdés e)  pontjában a „beépített berendezés, bútor elhelyezése, felújítása” szövegrész helyébe
a „beépített berendezés, bútor elhelyezése, bontása, felújítása”;
d) 4.  melléklet 3.1.  pontjában a  „házszám, nyilvántartási lelőhely-azonosító szám” szövegrész helyébe
a „házszám”
szöveg lép.
 (6) A  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalról szóló 22/2012. (II. 29.) Korm. rendelet 30.  § (1)  bekezdésében
„a fővárosi és megyei kormányhivatal építésügyi és örökségvédelmi hivatalát szakhatóságként jelöli ki” szövegrész
helyébe „az illetékes fővárosi és a  megyei kormányhivatal építésügyi és örökségvédelmi hivatala vagy régészet
esetén Budapest Főváros Kormányhivatala Építésügyi és Örökségvédelmi Hivatala” szöveg lép.
19. § Hatályát veszti az R3 9. § (3) bekezdésében a „– műemlék esetén a kulturális örökség védelméért felelős miniszter
egyetértésével –” szövegrész.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1230/2015. (IV. 20.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/09-11-2011-0040 azonosító számú („Túrkeve Város új szennyvíztisztító telepének projektje” című) projekt közbeszerzési eljárása megindításához történő hozzájárulásról.
A Kormány
 1. hozzájárul a KEOP-1.2.0/09-11-2011-0040 azonosító számú, „Túrkeve Város új szennyvíztisztító telepének projektje”
című projekt, Egyösszegű fix átalánydíjas vállalkozási szerződés „Túrkeve Város új szennyvíztisztító telepének
projektje” kivitelezéséhez kapcsolódó (KEOP-1.2.0/09-11-2011-0040) FIDIC Sárga Könyv szerinti terveiről és
fővállalkozó kivitelezői feladatok ellátására tárgyú közbeszerzési eljárás (a továbbiakban: közbeszerzési eljárás)
megindításához a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az  Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 114/B. § (1) bekezdése alapján,
2. tudomásul veszi, hogy a  közbeszerzési eljárás eredményeként megkötendő szerződés teljesítésének várható
határideje 2015. október 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
129/2005. (XII. 29.) GKM rendelete a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal egyes műszaki biztonsági közigazgatási eljárásainak és igazgatási jellegű szolgáltatásainak díjairól.
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 67. §-ának (2) bekezdésében, valamint
a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalról szóló
297/2005. (XII. 23.) Korm. rendelet 15. §-ának b) pontjában kapott felhatalmazás alapján – a pénzügyminiszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
(a továbbiakban: Hivatal) az e rendelet mellékletében
meghatározott közigazgatási eljárásaiért és egyes igazgatási jellegű szolgáltatásainak igénybevételéért az ugyanott
meghatározott díjakat számítja fel.
(2) A rendeletben meghatározott díjak tekintetében a) a díjfizetési kötelezettségre az Itv. 28. §-ának (2) és
(3) bekezdésében foglaltakat,
b) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására
az Itv. 31. §-ának (2) és (7) bekezdésében foglaltakat
kell alkalmazni azzal, hogy ahol az Itv. illetéket említ,
azon e rendelet tekintetében díjat kell érteni.
(3) Az ügyfél a díjat a rendelkezésére bocsátott készpénzátutalási megbízáson vagy banki átutalással a Magyar
Államkincstárnál vezetett 10032000-00282448-00000000
számú előirányzat-felhasználási keretszámlára fizeti be.
2. § Az engedélyt kérőt, illetőleg az eljárás alá vont berendezés tulajdonosát terhelik azoknak a szakértői vizsgálatoknak (pl. roncsolásos vagy roncsolás mentes anyag-, vízkémiai-, tüzeléstechnikai-, villamos-biztonságtechnikai
hatósági vizsgálat) a költségei is, amelyek a jogszabályokban előírt hatósági eljárás lefolytatásához szükségesek,
a vizsgálat eredményétől függetlenül.
3. § (1) Az ügyfél (kérelmező, építő, engedélyes) az általa
kezdeményezett közigazgatási eljárás, illetőleg az igazgatási jellegű szolgáltatás díját előre köteles megfizetni,
ennek elmulasztása esetén a Hivatal az eljárást megszünteti. Egy kérelemben előterjesztett különböző eljárások
esetén az egyes díjakat külön tételként kell számlázni.
(2) A fellebbezés díja az elsőfokú eljárásra megállapított díj 50%-a. Amennyiben e rendelet melléklete az elsőfokú eljárásra nem állapít meg díjat, a díj mértékét az
Itv. 29. §-ának (2) bekezdése szerint kell megállapítani.
(3) A fellebbezés díját az 1. § (3) bekezdésében megjelölt számlára kell befizetni, és a befizetést a fellebbezés
benyújtásával egyidejűleg igazolni kell.
4. § Az e rendelet mellékletében felsorolt eljárásokról kiállított teljesítésigazolási okmányok és az ezekről kiállított
számlák alapján a Hivatal elkülönített nyilvántartást vezet.
5. § Az ügyfél az államigazgatási eljárásokról és az igazgatási jellegű szolgáltatásokról az igazolt díjbefizetéssel egyidejűleg teljesítésigazolási okmányt kap. Ennek alapján az
ügyfél:
a) a befizetett díjról – a teljesítésigazolási okmány
alapján – számlát kap,
b) a Hivatal intézkedése alapján a díjat visszakapja, ha
az elsőfokú határozattal az eljárás megszüntetésére került
sor,
c) a fellebbezési díjat visszakapja, ha az elsőfokú határozat jogszabálysértő volt,
d) új számlát kap, ha – az elsőfokú határozat szerint –
az eredeti kérelemben megjelölt eljárás helyett más eljárás
lefolytatására került sor.
6. § Az e rendeletben meghatározott díj tekintetében
a) a díjmentességre az Itv. 5. és 6. §-ában,
b) a díjfizetési kötelezettségre az Itv. 28. §-ának
(2)–(3) bekezdésében,
c) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására
az Itv. 31. §-a (1) bekezdésének első mondatában, valamint a (2)–(7) bekezdésében,
d) a mulasztási bírságra az Itv. 82. §-ában,
e) a díj biztosítására, behajtására és a fizetési kedvezményekre az Itv. 88. §-ában
foglaltakat értelemszerűen kell alkalmazni azzal, hogy
ahol az Itv. illetéket említ, azon díjat, ahol leletet említ,
azon jegyzőkönyvet kell érteni.
7. § Ez a rendelet 2006. január 1-jén lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a Műszaki Biztonsági Felügyelőség
egyes államigazgatási eljárásainak és igazgatási jellegű
szolgáltatásainak díjairól szóló 140/2004. (XII. 17.) GKM
rendelet.
Dr. Szanyi Tibor s. k.,
gazdasági és közlekedési minisztériumi politikai államtitkár


text:
256/2010. (XI. 8.) Korm. rendelete a 2011-es magyar EU-elnökség előkészítésével és lebonyolításával összefüggő, a közösségi értékhatárt el nem érő értékű beszerzések sajátos szabályairól.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 404. § (1) bekezdés k) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya a központi költségvetési szerveknek a 2011-es magyar EU-elnökség előkészítésével és
lebonyolításával összefüggő, a nemzeti értékhatárt elérő, de a közösségi értékhatárt el nem érő értékű beszerzéseire
terjed ki. E rendelet alkalmazásában a 2011-es magyar EU-elnökség lebonyolításával összefüggő beszerzésnek kell
tekinteni az EU-elnökség utómunkálataival összefüggő szolgáltatás-megrendeléseket is.
(2) A beszerzés akkor áll összefüggésben a 2011-es magyar EU-elnökség előkészítésével és lebonyolításával, ha tárgyának
rendeltetése közvetlenül az elnökségi feladatok ellátását szolgálja és pénzügyi teljesítése kizárólag az e feladatok
céljára elkülönített költségvetési előirányzatból történik.
(3) Az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben a Kbt. rendelkezései szerint kell eljárni. E rendelet eltérő rendelkezése
hiányában az eljárásra – a Kbt. 243. § h) pontja kivételével – a Kbt. VI. Fejezetének az általános egyszerű közbeszerzési
eljárásra vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
(4) E rendelet hatálya alá tartozó beszerzések esetében a Kbt. 251. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakat nem kell
alkalmazni.
2. A beszerzés tárgya 2. § (1) E rendelet szerinti beszerzés tárgya árubeszerzés, építési beruházás vagy szolgáltatás megrendelése.
(2) Dolog használatára vagy hasznosítására vonatkozó jognak a megszerzésére, vagy szolgáltatás megrendelésére
irányuló szerződés e rendelet alapján kizárólag határozott időre és legfeljebb 2011. december 31-éig terjedő
időtartamra köthető.
3. Az ajánlattételi felhívás 3. § (1) Az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívást hirdetmény útján történő közzététel helyett honlapján is közzéteheti.
(2) Az ajánlatkérő az ajánlattételi határidő lejártáig – az ajánlattételi felhívás közzétételével azonos módon – módosíthatja
az ajánlati felhívásban vagy a dokumentációban meghatározott feltételeket, továbbá az ajánlattételi felhívást
visszavonhatja.
(3) Az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívásban meghatározhatja, hogy mely eljárási cselekmények és milyen feltételek
teljesülése esetén gyakorolhatóak elektronikusan is.
(4) A beszerzés mennyiségét az ajánlatkérő úgy is meghatározhatja, hogy a legalacsonyabb vagy legmagasabb
mennyiséget vagy értéket közli, és kiköti az ettől való eltérés lehetőségét.
(5) Az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívásban lehetővé teheti a beszerzés egy részére történő ajánlattételt. Ebben
az esetben az ajánlattételi felhívásban elő kell írni, hogy a beszerzés tárgyának mely elemeire lehet részajánlatot tenni.
4. A dokumentáció 4. § (1) Az ajánlatkérő árubeszerzés és szolgáltatás megrendelése esetén is köteles dokumentációt készíteni, amely
tartalmazza legalább a szerződési feltételeket és a beszerzés tárgyára vonatkozó műszaki leírást és tartalmazhatja
a megfelelő ajánlattételhez szükséges dokumentum-mintákat is.
(2) Az ajánlatkérő a műszaki leírást nem határozhatja meg oly módon, hogy egyes ajánlattevőket vagy árukat az eljárásból
kizár, vagy más módon indokolatlan és hátrányos vagy előnyös megkülönböztetésüket eredményezi. Ha a beszerzés
tárgyának egyértelmű és közérthető meghatározása szükségessé tesz meghatározott gyártmányú, eredetű, típusú
dologra, eljárásra, tevékenységre, személyre, szabadalomra vagy védjegyre való hivatkozást, a leírásnak tartalmaznia
kell, hogy a megnevezés csak a tárgy jellegének egyértelmű meghatározása érdekében történt, és a megnevezés
mellett a „vagy azzal egyenértékű” kifejezést kell szerepeltetni.
(3) Az ajánlattételi felhívásban az ajánlatkérő köteles megadni a dokumentáció rendelkezésre bocsátásának módját,
határidejét, annak beszerzési helyét és pénzügyi feltételeit is.
(4) Az ajánlatkérő köteles gondoskodni arról, hogy a dokumentáció az ajánlattételi felhívás közzétételének napjától
kezdve az ajánlati felhívásban ajánlattételi határidőként meghatározott időpontig rendelkezésre álljon.
(5) A dokumentáció ellenértékét az annak előállításával és az ajánlattevők részére történő rendelkezésre bocsátásával
kapcsolatban a beszerzési eljárásra tekintettel felmerült költséget alapul véve kell megállapítani.
(6) A dokumentáció, valamint annak ellenértéke tíz munkanapon belül visszajár, ha
a) az ajánlatkérő visszavonja az ajánlattételi felhívást;
b) az ajánlatkérő az eljárást a szerződés megkötésére vagy teljesítésére képtelenné válása miatt eredménytelenné
nyilvánítja;
c) az ajánlatkérő az eljárás eredményét az ajánlattételi felhívásban megjelölt vagy a módosított eredményhirdetési
időpontig nem hirdeti ki. 5. A kiegészítő tájékoztatás
5. § (1) Az ajánlattevő – a megfelelő ajánlattétel érdekében – az ajánlati felhívásban és a dokumentációban foglaltakkal
kapcsolatban írásban kiegészítő (értelmező) tájékoztatást kérhet az ajánlatkérőtől vagy az általa meghatározott
szervezettől az ajánlattételi határidő lejárta előtt legkésőbb négy munkanappal.
(2) A kiegészítő tájékoztatást az ajánlattételi határidő lejárta előtt legkésőbb két munkanappal korábban kell megadni.
(3) A tájékoztatás teljes tartalmát az ajánlattevők számára hozzáférhetővé kell tenni, valamint meg kell küldeni.
6. Az ajánlattételi határidő 6. § (1) Az eljárásban az ajánlattételi határidőt úgy kell meghatározni, hogy elegendő időtartam álljon rendelkezésre
– az ajánlattevők egyenlő eséllyel történő – megfelelő ajánlattételéhez. Az ajánlattételi határidő az ajánlattételi
felhívás közzétételétől, illetve az ajánlattételi felhívás megküldésétől számított nyolc munkanapnál rövidebb nem
lehet.
(2) Az ajánlatkérő az ajánlattételi határidőt indokolt esetben – egy alkalommal – legfeljebb tíz munkanappal
meghosszabbíthatja, ha az ajánlattételi határidő lejárta előtt – az ajánlattételi felhívás közzétételével azonos módon –
közzéteszi a módosított határidőt.
7. Záró rendelkezés 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően megindított
beszerzésekre kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
17/2013. (II. 4.) ME határozata a Gazdaságfejlesztési Operatív Program Monitoring Bizottsága elnökének felmentéséről és új elnök kinevezéséről.
A 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból
származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése alapján
dr. Győri Tibort, a Miniszterelnökség államtitkárát a Gazdaságfejlesztési Operatív Program Monitoring Bizottsága elnöki tisztségének ellátása alól
– 2013. január 16-ai hatállyal – felmentem, Hegmanné Nemes Sárát, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium államtitkárát
a Gazdaságfejlesztési Operatív Program Monitoring Bizottsága elnökévé – 2013. január 17-ei hatállyal – kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
13/2004. (IV. 27.) OM rendelete a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2003. LXXXVI. törvény végrehajtásáról.
A szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének
támogatásáról szóló 2003. évi LXXXVI. törvény (a továbbiakban: Szht.) 28. §-ának (4) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján — a szakképesítésért felelős miniszter,
valamint a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter
véleményének kikérésével, továbbá a pénzügyminiszterrel
egyetértésben — a következőket rendelem el:
A szakképzési hozzájárulásra kötelezett által szervezett
gyakorlati képzés költségeinek elszámolására vonatkozó
szabályok 1. § (1) Az a hozzájárulásra kötelezett, aki az Szht. 4. §-ának
(1) bekezdése szerinti gyakorlati képzés szervezésével teljesíti szakképzési hozzájárulási kötelezettségét (a továbbiakban: hozzájárulásra kötelezett), e rendelet hatálybalépését, illetve a gyakorlati képzés szervezésére irányuló első
együttműködési megállapodás vagy tanulószerződés meg
kötését követő 30 napon belül köteles az Oktatási Minisztérium Alapkezelő Igazgatóságán (a továbbiakban: OM
Alapkezelő) bejelentkezni az OM Alapkezelő által a Magyar Közlönyben és az Oktatási Közlönyben közzétett bejelentkezési nyomtatványon. A bejelentkezett hozzájárulásra kötelezett az OM Alapkezelő által elfogadott bejelentkezési nyomtatvány másolatát megküldi a gyakorlati
képzés telephelye szerint illetékes területi gazdasági kamara (a továbbiakban: területi gazdasági kamara), továbbá az
Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal területileg illetékes
igazgatósága (a továbbiakban: APEH illetékes igazgatósága) részére.
(2) Azt a hozzájárulásra kötelezettet, aki e rendelet
hatálybalépését megelőzően bejelentkezési kötelezettségét teljesítette, úgy kell tekinteni, mint aki már eleget tett
az (1) bekezdésben foglaltaknak.
(3) A bejelentkezési nyomtatvány a következő adatokat
tartalmazza:
a) név (cégnév), rövidített cégnév, b) cím, székhely, a gyakorlati képzés telephelye(i),
c) adószám, d) statisztikai számjel, e) az állami adóhatóságnál bejelentett bankszámla száma,
f) a hozzájárulásra kötelezettnél munkaviszonyban
gyakorlati oktatóként, szakoktatóként, illetve oktatóként
foglalkoztatottaknak a száma a bejelentkezés időpontjában, az alkalmazás módja szerint,
g) a hozzájárulásra kötelezettnél a szakképzésről szóló
1993. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szt.) alapján
gyakorlati képzésben részesülő szakközépiskolai, valamint
szakiskolai (a továbbiakban: szakképző iskola) tanulók
(a továbbiakban: tanulók) és a felsőoktatásról szóló 1993.
évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Ftv.) hatálya alá tartozó gyakorlati képzésben részesülő hallgatók (a továbbiakban: hallgatók) bejelentkezéskori létszáma szakképző
iskolánként, illetve felsőoktatási intézményenként, évfolyamonként, és tagozatok szerinti bontásban. A dokumentumot az érintett szakképző iskolával, illetve felsőoktatási
intézménnyel igazoltatni kell.
(4) A bejelentkezési nyomtatványhoz a következő eredeti okiratokat, vagy azok cégszerű aláírással hitelesített
másolatát kell csatolni:
a) az állami adóhatósághoz történő bejelentkezés adatlapja, b) az Szt. 27. §-a alapján kötött és a 33. §-ának (3) bekezdése szerinti tanulószerződés,
c) az Szht. 4. §-ának (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti gyakorlati képzés megszervezésére kötött, a (6) bekezdésben foglaltaknak megfelelő együttműködési megállapodás (a továbbiakban: együttműködési megállapodás).
(5) A bejelentkezési nyomtatványhoz a (4) bekezdésben
foglaltakon felül csatolni kell a cégbejegyzésre kötelezettek esetében a 30 napnál nem régebbi cégkivonatot,
amennyiben a cég nincs bejegyezve, akkor a cégbejegyzési
eljárás és a cégnyilvántartás egyes kérdéseiről szóló 8/1998.
(V. 23.) IM rendelet 8. §-a szerinti tanúsítványt, illetve a
cégbejegyzésre nem kötelezett szervezet vonatkozásában
az azonosításra alkalmas okiratot (egyéni vállalkozónál a
vállalkozói igazolvány, egyéb szervezet esetében a nyilvántartásba vételt igazoló okirat). A bejelentkezési nyomtatványhoz csatolható az eredeti okirat cégszerű aláírással
hitelesített másolata is.
(6) Az együttműködési megállapodásnak a következőket kell tartalmaznia:
a) az együttműködési megállapodást kötő felek nevét
(cégnevét), székhelyét, adószámát, statisztikai számjelét,
bankszámlaszámát, szakképző iskolának a közoktatásról
szóló 1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról szóló
20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet 12/A. §-ának (5) bekezdése szerinti azonosítóját (a továbbiakban: OM azonosító),
b) a hozzájárulásra kötelezettnél gyakorlati képzésben
részesülő tanulók, illetve hallgatók szakképesítésenkénti,
szakonkénti, évfolyamonkénti, tagozatonkénti létszámát,
c) a szakképző iskola, illetve a felsőoktatási intézmény
szakmai programjában, tantervében szereplő gyakorlati
képzés időtartamát,
d) a gyakorlati képzés tárgyi feltételrendszerének leírását,
e) a szakképző iskola, illetve a felsőoktatási intézmény
feladatait a gyakorlati képzés megszervezésével kapcsolatban, f) a hozzájárulásra kötelezett feladatait és kötelezettségeit a szakmai gyakorlat megszervezésével kapcsolatban,
g) a tanulókat, illetve a hallgatókat az Szt. és e rendelet
szerint megillető juttatásokat (a továbbiakban: juttatás), a
felelősségbiztosítás költségeit,
h) a gyakorlati képzéssel összefüggő, a gyakorlat időtartamával arányosan felmerülő és a jogszabályok keretei
között elszámolható egyéb költségeket, továbbá az Szht.
4. §-ának (2) bekezdés b)—c) pontjai alapján elszámolható tervezett költségeket,
i) a gyakorlati képzési idő egyes szakaszaiban hol, és
milyen formában (tanműhely, csoportos gyakorlati képzési
hely, egyedi munkahely) valósul meg a gyakorlati képzés,
ki gondoskodik a tanulók, illetve a hallgatók felügyeletéről.
(7) A (3)—(6) bekezdésekben felsorolt adatokban, okiratokban, illetve az együttműködési megállapodásban bekövetkezett változást a soron következő bevallással egyidejűleg a hozzájárulásra kötelezett köteles bejelenteni az
OM Alapkezelőnek, egyidejűleg megküldve a módosított
dokumentum eredeti vagy cégszerű aláírással hitelesített
másolatát is. A változásbejelentés másolati példányát meg
kell küldeni az APEH illetékes igazgatósága részére.
(8) A hozzájárulásra kötelezett — a gyakorlati képzés
költségeinek elszámolására vonatkozó szándékától függetlenül — a szakképző iskolával, illetve felsőoktatási intézménnyel kötött együttműködési megállapodás másolatát a
megkötést követő 30 napon belül megküldi a területi gazdasági kamarának.
2. § (1) Az Szht. 4. §-a alapján gyakorlati képzést szervező
hozzájárulásra kötelezett a hozzájárulási kötelezettség
éves teljesítésével kapcsolatos bevallási és elszámolási kötelezettségének az OM Alapkezelő által a Magyar Közlönyben és az Oktatási Közlönyben közzétett közlemény
mellékletét képező ÉVES BEVALLÁS nyomtatvány kitöltésével és az OM Alapkezelő részére a tárgyévet követő
második hónap 15. napjáig történő megküldésével tesz
eleget.
(2) A hozzájárulásra kötelezett bevallásában és elszámolásában fejlesztési támogatásként, költség-hozzájárulásként kizárólag a tárgyév utolsó napjáig pénzügyileg teljesített kifizetéseket szerepeltetheti.
(3) A gyakorlati képzésnek több hozzájárulásra kötelezett által közösen megteremtett — gyakorlati képzési
célú — feltételrendszer igénybevételével történő megszervezése esetén, a költségelszámolás lehetőségét igénybe
vevő hozzájárulásra kötelezettnek az Szht. 4. §-ának
(10) bekezdése alapján bejelentkezési, bevallási és elszámolási kötelezettsége van. A hozzájárulásra kötelezettek,
a költségek egymás közötti megosztásáról számlát kötelesek kibocsátani, amelynek adattartalma lehetőséget ad a
teljes felosztott költség és az elszámolásra kerülő költséghányad ellenőrizhetőségére. A számlán minden esetben
szerepeltetni kell az ügyletben részt vevő hozzájárulásra
kötelezettek részére a bejelentkezésükkor az OM Alapkezelő által adott egyedi azonosító számot is.
(4) A hozzájárulásra kötelezett az önellenőrzésénél az
adott önellenőrzéssel érintett év bevallási nyomtatványát
használja fel, a nyomtatványon feltüntetve az önellenőrzés
tényét.
(5) A hozzájárulásra kötelezett az 1. és 2. §-okban megjelölt okiratokat 8 évig köteles megőrizni.
3. § (1) Az Szht. 4. §-ának (1) bekezdése szerint teljesítő
hozzájárulásra kötelezett bevallásának másolatát az OM
Alapkezelő a bevallások feldolgozását követően negyedévente megküldi az APEH illetékes igazgatóságának.
(2) Az OM Alapkezelő a vele elszámolókkal kapcsolatban feltárt szabálytalanságokról a dokumentáció csatolásával negyedévente tájékoztatja az APEH illetékes igazgatóságát. Az APEH illetékes igazgatósága a kötelezettség
teljesítésének ellenőrzése tekintetében az adózás rendjéről
szóló 2003. évi XCII. törvény rendelkezései szerint jár el.
4. § (1) Ha a bejelentkezés nem az 1. §-ban meghatározott
határidőben történik, akkor a hozzájárulásra kötelezett a
bejelentkezését megelőző időszakra költségelszámolást
nem érvényesíthet.
(2) Ha az Szht. 4. §-a alapján gyakorlati képzést szervező
hozzájárulásra kötelezett nem tesz eleget az 1. § (1) bekezdésében és (3)—(4) bekezdéseiben foglaltaknak, e rendeletben előírt kötelezettsége teljesítéséig az Szht. 5. §-ának
hatálya alá tartozó hozzájárulásra kötelezettnek kell tekinteni, nem csökkentheti az Szht. 4. §-ának (2) bekezdése
alapján bruttó kötelezettségét, nem érvényesíthet költségelszámolást, illetve nem nyújthat az Szht. 4. § (8) bekezdésében szabályozott költség-hozzájárulást.
5. § (1) Ha a szakképzési hozzájárulást az Szht. 4. §-ának
(1) bekezdése alapján gyakorlati képzés megszervezésével
teljesítő hozzájárulásra kötelezett a csoportos gyakorlati
képzést közvetlenül szolgáló, az Szht. 19. §-ának 4. pontja
szerinti tárgyi eszköz (a továbbiakban: tárgyi eszköz) beszerzésére fordított költségét az Szht. 4. §-ának (2) bekezdés b) pontja alapján számolja el, akkor a tárgyi eszközt
köteles elkülönítetten nyilvántartani és 5 évig gyakorlati
képzés céljára használni. Tárgyi eszközként elszámolt biológiai alapok, tenyészállatok és szaporítóanyagok esetében
az időtartam 5 évnél rövidebb is lehet, ha azt termesztési,
illetve tenyésztési okok indokolják.
(2) Az Szht. 4. §-ának (2) bekezdés c) pontja alapján
elszámolható költségek nagysága az Szt. 54/B. §-ának
22. pontja szerinti tanműhely (a továbbiakban: tanműhely) gyakorlati képzéssel hasznosított időtartamára
vonatkozó, a tanműhely adottságait, az üzemeltetett berendezések névleges teljesítményét figyelembe véve az
általános költségnormáknak megfelelő — a költségelszámolással egy időben alapbizonylatként mellékelt számításokkal igazolt — díjhányad.
(3) A hozzájárulásra kötelezett az Szt. 15. §-ának (4) bekezdése alapján megszervezett szintvizsgával kapcsolatban
két közreműködő szakértő díjazását számolhatja el a szakképzési hozzájárulás teljesítésénél a kötelező legkisebb
munkabér legfeljebb 2 százalékának mértékéig szakértőnként és vizsgázónként.
(4) Az Szht. mellékletének 3. pontjában meghatározott,
az oktatókra, szakoktatókra elszámolható díjhányadok öszszegét túl nem lépve, a keretösszeg az oktatók, szakoktatók
díjazására a hozzájárulásra kötelezett által saját döntése
szerint csoportosítható, felhasználható.
(5) A jogutóddal történő megszűnés esetén — amenynyiben a jogutód a gyakorlati képzést jogszerűen folytatja — a jogelődnek nem keletkezik az Szht. 7. §-ának
(8) bekezdésében előírt befizetési kötelezettsége.
A fejlesztési támogatás és elszámolásának szabályai 6. §
(1) Az Szht. 4. §-ának (5) bekezdésében, illetve
5. §-ának (2) bekezdés a) pontjában szabályozott fejlesztési támogatásról kötött fejlesztési megállapodásnak a következőket kell tartalmaznia:
a) a megállapodást kötő felek nevét (cégnevét), székhelyét, adószámát, statisztikai számjelét, bankszámlaszámát,
szakképző iskolának az OM azonosítóját is,
b) a támogatott gyakorlati képzés céljának és tartalmának részletes leírását, helyszínét, időtartamát, formáját,
tárgyi feltételrendszerét,
c) a tárgyévben a támogatott szakmai alapképzésben
részesülő tanulók szakképesítésenkénti létszámát, illetve
az érintett hallgatók szakonkénti, évfolyamonkénti, tagozatonkénti létszámát,
d) a szakképző iskolában, illetve a felsőoktatási intézményben történő, a gyakorlati képzés tárgyi feltételeinek
javítását szolgáló fejlesztések felsorolását, illetve az átadásra kerülő tárgyi eszköz megnevezését, könyv szerinti
értékét, egyedi azonosító adatait,
e) a hozzájárulásra kötelezett által az Szht. és e rendelet
keretei között nyújtandó fejlesztési támogatás összegét,
folyósításának módját, a felhasználásról szóló beszámolás
feltételeit,
f) a szakképző iskola, illetve a felsőoktatási intézmény
kötelezettségeit a támogatott gyakorlati képzéssel kapcsolatban,
g) a hozzájárulásra kötelezett által vállalt egyéb feladatokat.
(2) A fejlesztési megállapodás csak a szakképző iskola,
illetve a felsőoktatási intézmény fenntartójának egyetértő
nyilatkozatával és a megállapodás ellenjegyzésével válik
érvényessé.
(3) A fejlesztési megállapodáshoz mellékelni kell az
átadásra kerülő tárgyi eszköznek a hozzájárulásra kötele
zett számviteli nyilvántartásában szereplő dokumentumai
másolati példányait, az átadó cégszerű aláírásával hitelesítve.
(4) A fejlesztési támogatás szempontjából szakmai alapképzésnek kell tekinteni a szakiskola 9—10. évfolyamán
szervezett szakmai előkészítő ismeretek és szakmai alapozó oktatást, a szakközépiskola 9—12. évfolyamán szervezett szakmai orientációt, gyakorlati szakmacsoportos alapozó oktatást, amennyiben azt úgy szervezik meg, hogy az
ott szerzett ismereteket az Szt. 11. §-a alapján beszámítják
a szakképzési tanulmányokba.
(5) A kapott fejlesztési támogatást, illetve a fejlesztési
támogatás keretében átvett tárgyi eszközt a szakképző iskola, illetve a felsőoktatási intézmény elkülönítetten köteles nyilvántartani.
(6) A részben fejlesztési támogatásból beszerzett, felújított tárgyi eszközt a szakképző iskola, illetve a felsőoktatási
intézmény elkülönítetten köteles nyilvántartani, ha
a) a kapott fejlesztési támogatás összege az abból beszerzett tárgyi eszköz beszerzési értékének az 51 százalékát
meghaladja,
b) a kapott fejlesztési támogatás összege az abból felújított tárgyi eszköz értékét legalább 51 százalékkal növeli.
(7) A fejlesztési támogatás átadása és átvétele nyilvános,
a kapott fejlesztési támogatást nyilvánosságra kell hozni a
tárgyévet követő év január 31. napjáig a szakképző iskola,
illetve a felsőoktatási intézmény honlapján.
(8) A fejlesztési megállapodás végrehajtásáról a fejlesztési támogatásban részesített szakképző iskola, illetve felsőoktatási intézmény köteles írásban tájékoztatni a fejlesztési támogatást nyújtó hozzájárulásra kötelezettet, és évente egy alkalommal köteles egyszerre valamennyi fejlesztési
támogatást nyújtó hozzájárulásra kötelezettet egyeztető
értekezleten tájékoztatni az előző évi fejlesztési támogatás
felhasználásáról. Az egyeztető értekezletre meg kell hívni
az Országos Közoktatási Értékelési és Vizsgaközpont
(a továbbiakban: OKÉV) területileg illetékes regionális
igazgatósága képviselőjét.
(9) A fejlesztési támogatásból megvalósított tárgyi eszköz működtetési költségeinek fejlesztési támogatásból
— az Szht. 4. §-ának (6) bekezdésében meghatározott
mértékben — történő finanszírozása a költségelszámolással érintett tárgyi eszköz elkülönített nyilvántartása alapján lehetséges. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell a tárgyi eszköz egyedi azonosító adatait, a fejlesztési támogatás
megvalósulásának dokumentumait (fejlesztési megállapodás, beszerzést igazoló számla, tárgyi eszköz-karton), valamint a tárgyévi fejlesztési támogatás átadásának dokumentumait.
(10) A fejlesztési támogatásban részesített szakképző
iskola, illetve felsőoktatási intézmény a tárgyévet követő
év március 15-éig a fejlesztési megállapodást vagy cégszerű
aláírással hitelesített másolatát — több fejlesztési megállapodás esetén a támogatók nevét (cégnevét), címét (székhelyét) és a támogatás összegét (az átvett tárgyi eszköznek
a fejlesztési megállapodásban szereplő értékét) tartalmazó
összesítőt — köteles megküldeni az OM Alapkezelőnek.
Az összesítőn fel kell tüntetni a szakképző iskola, illetve a
felsőoktatási intézmény tárgyévi tanulói, illetve hallgatói
átlaglétszámát, továbbá a szakmai alapképzésben részesülő szakképző iskolai tanulók, valamint az Ftv. hatálya alá
tartozó gyakorlati képzésben részesülő hallgatók számát.
7. § (1) Az Szht. 4. §-ának (5) bekezdésében és az 5. §-ának
(2) bekezdése a) pontjában szabályozott fejlesztési támogatásból beszerzett, felújított — az e rendelet 6. § (6) bekezdésének figyelembevételével elkülönítetten nyilvántartásba vett — tárgyi eszköznek, illetve a fejlesztési támogatás keretében az Szht. 7. §-ának (3) bekezdése szerint átadott tárgyi eszköznek legalább 5 évig — ingatlan esetében
10 évig — a gyakorlati képzés céljait kell szolgálnia.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tárgyi eszköz csak az OM
Alapkezelő előzetes írásbeli hozzájárulásával adható bérbe, terhelhető meg, elidegenítéséhez ugyancsak be kell
szerezni az OM Alapkezelő előzetes írásbeli hozzájárulását.
(3) Az (1) bekezdés szerinti tárgyi eszköz elidegenítése
esetén a bevételből a fejlesztési támogatás arányának megfelelő — de legalább a fejlesztési támogatással azonos —
összeget kell a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény Munkaerőpiaci Alap (a továbbiakban: Alap) Magyar Államkincstárnál (a továbbiakban: Kincstár) vezetett számlájára befizetni.
(4) Amennyiben a fejlesztési támogatásban részesített
— neki fel nem róható okból — a fejlesztési megállapodásban vállalt kötelezettségeit 75 százalék alatti arányban teljesíti, az igénybe nem vett támogatás összegét az Alap
képzési alaprészének (a továbbiakban: alaprész) számlájára köteles befizetni.
(5) Amennyiben a fejlesztési támogatásban részesített
— neki felróható okból — nem vagy csak részben teljesíti
a fejlesztési megállapodásban vállalt kötelezettségeit, az
igénybe vett támogatás egészét, vagy a teljesítéssel arányos
részét a (7) bekezdésben meghatározott mértékű kamattal
növelt összeggel kell visszafizetnie.
(6) A fejlesztési támogatásban részesülő szakképző iskola, illetve felsőoktatási intézmény meghatározott időre
— de legfeljebb öt évre — az Országos Szakképzési Tanács
(a továbbiakban: OSZT) javaslata alapján, az oktatási mi
niszter döntésével kizárható a szakképzési hozzájárulás
kedvezményezetteinek köréből, ha az alábbi feltételekből
bármelyik bekövetkezik:
a) a fejlesztési megállapodásban rögzített kötelezettség
egyáltalán nem, vagy 75 százalék alatti arányban teljesül, és
a szakképző iskola, illetve a felsőoktatási intézmény a
támogatási összeg különbözetét a meghiúsulást követő
60 napon belül nem utalta át,
b) a fejlesztési támogatásban részesülő a fejlesztési
megállapodásban megjelölt céltól eltérő feladatot valósít
meg,
c) a fejlesztési támogatásban részesülő az előírt adatszolgáltatási kötelezettségének nem tett eleget,
d) az OM Alapkezelő a 22. § (5) bekezdése szerinti
ellenőrzése alapján azt javasolja.
(7) A kamat a támogatás átutalása, illetve a tárgyi eszköz
átadásának időpontjától a meghiúsulás napjáig számolt,
ezen időszakban érvényes jegybanki alapkamat kétszerese.
A kamat beszedéséről az OM Alapkezelő gondoskodik.
A visszatérítés igénylésének feltételei, elszámolása
és eljárási szabályai
8. § (1) Az Szht. 4. §-ának (12) bekezdésében foglaltak alapján visszaigénylésre jogosult hozzájárulásra kötelezett viszszatérítési igényét az adóévet követő év második hónapjának 15. napjáig a 2. § szerint közzétett bevallási nyomtatványon nyújthatja be az OM Alapkezelőhöz. Amennyiben
a visszatérítési igény a tárgyévet megelőző két évben éves
szinten az ötszázezer forintot elérte, a visszatérítési igény
a tárgynegyedévet követő hónap 20. napjáig benyújtható.
(2) Az a hozzájárulásra kötelezett, aki a többletköltség
visszatérítési igényét az (1) bekezdés alapján negyedévente
kívánja érvényesíteni, az első három negyedévben felmerült igényét az éves bevallási nyomtatvánnyal egyidejűleg
közzétett ,,Adatlap a Munkaerő-piaci Alap képzési alaprészéből tényleges költség alapján történő visszaigénylés évközi folyósításához’’ című nyomtatványon nyújthatja be a
negyedév lezárását követő hó 20. napjáig. A negyedik
negyedévi igénylés az éves bevallás részeként érvényesíthető.
(3) Az Szht. 4. §-ának (13) bekezdése alapján havonta
érvényesíthető visszatérítési igény az éves bevallási nyomtatvánnyal egyidejűleg közzétett ,,Adatlap a Munkaerőpiaci Alap képzési alaprészéből tényleges költség alapján
történő visszaigénylés évközi folyósításához’’ című nyomtatványon nyújtható be a tárgyhó lezárását követő hó
10. napjáig. Az utolsó havi igénylés az éves bevallás részeként érvényesíthető.
(4) Amennyiben a hozzájárulásra kötelezett a bevallását
negyedévente kívánja benyújtani, ezt a szándékát az éves
bevallási nyomtatványán, a negyedéves bevallásra történő
bejelentkezési nyilatkozat kitöltésével köteles jelezni.
(5) A visszatérítési igényt érvényesítő hozzájárulásra
kötelezett az éves bevallásához csatolja a területi gazdasági
kamarának az oktatott szakképesítés tekintetében illetékes gazdasági érdekképviseleti szervezettel együttműködve kiadott és érvényben lévő tanúsítványa másodlatát arról,
hogy rendelkezik az adott szakképesítés gyakorlati képzéséhez jogszabályban előírt feltételekkel. A tanúsítványnak
tartalmaznia kell a többműszakos gyakorlati képzést is
figyelembe vevő létszámkapacitást.
(6) Ha a hozzájárulásra kötelezettnek az Szht. mellékletében felsorolt költségei elérik, vagy meghaladják a bruttó
kötelezettsége mértékét, akkor a tanuló, illetve hallgató
gyakorlati képzéséről más hozzájárulásra kötelezett számára is gondoskodó hozzájárulásra kötelezett a visszatérítési igényét csak a saját tanulói, illetve hallgatói létszáma
után érvényesítheti.
(7) Az a hozzájárulásra kötelezett, aki más hozzájárulásra kötelezettől annak hozzájárulási kötelezettsége terhére
a gyakorlati képzés — az Szht. mellékletében felsorolt
elszámolható — költségeihez költség-hozzájárulásban részesül, a többletköltségei visszatérítésére az Szht. 4. §-ának
(8) bekezdésében foglaltak szerint tarthat igényt.
(8) A visszatérítési igény alapjául szolgáló okiratok megőrzési ideje 8 év.
A Regionális Fejlesztési és Képzési Bizottságok
működése 9. §
(1) Az Szht. 13. §-ának (2) bekezdése szerinti Regionális Fejlesztési és Képzési Bizottság (a továbbiakban Bizottság) 28 tagja közül
a) az Országos Érdekegyeztető Tanácsban (a továbbiakban: OÉT) képviselettel rendelkező országos munkaadói, munkavállalói szövetségek regionális szervezetei és a
területi gazdasági kamarák, összesen: 14 főt,
b) a szakképző iskolát fenntartók, a közoktatási-fejlesztési közalapítványok kuratóriumai, a munkaügyi központok, a felsőoktatási intézmények, az OKÉV területileg
illetékes regionális igazgatósága és az oktatási miniszter
(a továbbiakban: szervezetek) további 14 főt
delegálnak. (2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti szervezetek tekintetében az OÉT az országos gazdasági kamarák egyetértésével tesz javaslatot a Bizottságba delegált személyekre
az oktatási miniszternek.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti szervezetek a
Bizottságba delegált személyekről olyan módon döntenek,
hogy valamennyi érdekelt véleménynyilvánítási lehetősége
biztosított legyen. Amennyiben a delegáló szervezetnek
nincs irányító testülete, a Bizottságba delegált személyre
vonatkozó javaslatról az érdekeltek legalább kétharmadának részvétele esetén egyszerű szótöbbséggel döntenek.
A delegálás előkészítéséhez az OKÉV területileg illetékes
regionális igazgatósága nyújt segítséget.
(4) A felsőoktatási intézmények által delegált személyre
a Felsőoktatási Konferenciák Szövetsége tesz javaslatot a
régiók felsőoktatási intézményeivel történt előzetes egyeztetés alapján.
(5) A Bizottságba delegált személyre vonatkozó javaslatot meg kell küldeni az oktatási miniszter részére. Az oktatási miniszter a javaslat kézhezvételét követő 45 napon
belül kéri fel a delegált személyt hároméves időtartamra.
(6) A tagok a Bizottság munkájában a delegáló szervezetek képviselőjeként vesznek részt. Ennek keretében felelősek a bizottsági előterjesztésekkel kapcsolatos közös
álláspont kialakításáért, annak képviseletéért, részt vesznek a döntésekben, a delegáló szervezeteikre vonatkozó
feladatok végrehajtásának szervezésében, és tájékoztatják
delegálóikat a Bizottság döntéseiről.
(7) A Bizottság tagjainak az államháztartásról szóló
1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.)
11/A. §-ának előírásai szerint vagyonnyilatkozatot kell
tenniük. A vagyonnyilatkozatot az Oktatási Minisztérium
részére kell megküldeni.
(8) A Bizottság tagjai, amennyiben feladatukat nem
munkaköri kötelezettségként látják el, díjazásban részesülnek, melynek mértékét az oktatási miniszter évente határozza meg. A Bizottság tagjait bizottsági feladataik ellátásával összefüggésben költségtérítés illeti meg, mértékét
az OKÉV főigazgatója az OM Alapkezelő egyetértésével
évente határozza meg.
10. § (1) A Bizottság elnöke az OKÉV területileg illetékes
regionális igazgatóságának vezetője.
(2) A Bizottság tevékenységének szervezését, a titkársági feladatokat az OKÉV területileg illetékes regionális
igazgatósága szervezeti keretén belül a feladattal megbízott referens látja el. A Bizottság működési költségeit az
oktatási miniszter az Szht. 8. §-ának (2) bekezdése alapján
elkülönített működtetési keretből biztosítja.
(3) A Bizottság a munkatervében meghatározottak szerint, évente legalább négy alkalommal ülésezik, napirendjére a Bizottság elnöke tesz javaslatot. A Bizottság ülését
az elnök hívja össze. Ha azt a Bizottság tagjainak egyharmada írásban kezdeményezi, az elnök az ülést 30 napon
belül köteles összehívni. A napirendet tartalmazó
meghívót az érintettek részére legkésőbb 8 munkanappal
az ülés előtt kézbesíteni kell. A meghívóhoz az egyes
napirendi pontokhoz készült előterjesztéseket is csatolni
kell.
(4) A Bizottság tagjai egy-egy szavazattal rendelkeznek,
és a szavazati jogukat csak személyesen gyakorolhatják. A
Bizottság akkor határozatképes, ha szavazati jogú tagjainak több mint a fele jelen van. A Bizottság határozatait
szótöbbséggel hozza, az ügyrend módosításának kezdeményezése azonban csak a tagok szavazatának kétharmados
többségével lehetséges. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
(5) A Bizottság az ügyrendjét az alakuló ülésen fogadja
el. A Bizottság ügyrendjét, illetve annak módosítását az
oktatási miniszter hagyja jóvá. Az oktatási miniszter az
ügyrend jóváhagyását megtagadja, ha az jogszabályt sért,
vagy a támogatási rendszer működését akadályozza. Ha az
oktatási miniszter megkeresését követően 60 napon belül
nem nyilatkozik, akkor az ügyrendet jóváhagyottnak kell
tekinteni.
(6) Ha a Bizottság nem határozatképes, az elnök a következő ülést legkorábban az ülést követő 8 napon túli, de
legkésőbb 15 napon belüli időpontra hívhatja össze. Ebben
az esetben az ülés a megjelent tagok számától függetlenül
határozatképes.
(7) A Bizottság elnökének helyettesítési rendjéről az
ügyrend rendelkezik.
11. § (1) A bizottsági tagság megszűnik a) a határozott idő lejártával,
b) a felkérés, delegálás visszavonásával, c) a tag lemondásával,
d) a tag halálával. (2) Ha a Bizottság valamely tagja három egymást követő
ülésen személyesen nem vesz részt, az elnök a megbízás
visszavonására tesz javaslatot a delegáló szervezetnek, és
erről tájékoztatja az oktatási minisztert. Az oktatási miniszter a delegáló szervezet javaslata alapján az új bizottsági tagot kéri fel.
(3) Ha a határozott idejű felkérés alatt az (1) bekezdés
b)—d) pontjaiban meghatározott okok miatt a tagság
megszűnik, erről a Bizottság elnöke haladéktalanul tájékoztatja az oktatási minisztert, aki az érintett delegáló
szervezet által javasolt új tagot kér fel.
Az alaprészből adható, beruházási célú támogatás
szabályai 12. §
(1) Az Szht. 14. § (1) bekezdésében meghatározott célok megvalósításához az alaprészből vissza nem térítendő,
illetve visszatérítendő beruházási célú támogatás adható.
Az Szht. 2. §-ának (3) és (4) bekezdése szerinti átalányadózót, illetve adóalanyt a beruházási célú támogatás szempontjából hozzájárulásra kötelezettnek kell tekinteni,
amennyiben az Szht. 4. § (1) bekezdése a) pontjának megfelelően közreműködik szakképző iskolai tanuló gyakorlati képzésében.
(2) Az alaprész pénzeszközeiből az Szht. 14. §-ának
(4) bekezdése alapján a Nemzeti Szakképzési Intézetnek
nyújtható beruházási célú támogatásról, a felhasználás feltételeiről az oktatási miniszter dönt.
(3) Az alaprész központi keretéből a beruházási célú
támogatásra a nyilvános pályázatot — az OSZT javaslata
alapján az oktatási miniszter döntését követően — az OM
Alapkezelő írja ki.
(4) Az alaprész decentralizált keretével kapcsolatos pályázat kiírására, értékelésére és a döntésre az Szht. 11. és
13. §-ában foglaltak az irányadók.
13. § (1) A pályázatot az alaprész
a) központi kerete terhére történő kiírás esetében az
OM Alapkezelőhöz,
b) decentralizált kerete terhére történő kiírás esetében
az OKÉV területileg illetékes regionális igazgatóságához
kell benyújtani.
(2) A 12. § (3) és (4) bekezdése szerinti pályázati kiírásnak a következőket kell tartalmaznia:
a) a pályázat kiírójának megnevezését,
b) a pályázat célját,
c) a támogathatók körét,
d) a támogatás felhasználására vonatkozó feltételeket,
beleértve a nyertes pályázókkal kötendő szerződési feltételeket is,
e) a támogatás további feltételeit,
f) a pályázat beküldésének határidejét és helyét,
g) az elbírálásnál előnyt jelentő szempontokat,
h) a pályázat eredményéről történő tájékoztatás mód
ját, határidejét. (3) A pályázatnak a következőket kell tartalmaznia:
a) a pályázó nevét (cégnév), címét (székhely), adószá
mát és statisztikai számjelét, szakképző iskolának az OM
azonosítóját is,
b) a támogatásban részesülő adóhatóságnál bejelentett
bankszámlaszámát, és a számlavezető pénzintézet megnevezését, ahová a támogatás összege átutalható,
c) a megvalósítandó beruházás leírását, célját, megnevezését, a megvalósítás helyét, a gyakorlati képzés fejlesztésének indokoltságát, az általános forgalmi adót is tartalmazó összköltségét,
d) a számlavezető pénzintézet vagy hitelintézet által
igazolt saját forrás összegét,
e) az igényelt támogatás összegét, f) a beruházás megvalósításának tervezett kezdő és befejező időpontját, továbbá
g) a pályázat által közvetlenül érintett tanulók, illetve
hallgatók létszámát.
(4) A pályázótól — a pályázat befogadásának feltételeként — írásbeli nyilatkozatot kell kérni
a) a pályázatban foglalt adatok, információk és dokumentumok valódiságáról és hitelességéről, valamint arról,
hogy az adott tárgyban pályázatot korábban mikor és hol
nyújtott be,
b) annak tudomásul vételéről, hogy 60 napon túli köztartozás esetén a pályázót a köztartozás megfizetéséig a
támogatás nem illeti meg, az esedékes támogatások folyósítása az államháztartás működési rendjéről szóló
217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.)
92. §-ának (5) bekezdése szerint felfüggesztésre kerül, illetve az Áht. 13/A. §-ának (6) bekezdése alapján az esedékes támogatás a köztartozások megfizetése érdekében — a
támogatás ellenében vállalt kötelezettségeket nem érintő
módon — visszatartható,
c) ahhoz történő hozzájárulásáról, hogy a köztartozások — az Áht. 13/A. §-ának (4) bekezdésében és a Kr.
92. §-ának (4) bekezdésében foglaltak szerinti — figyelemmel kísérése céljából a pályázó adószámát, társadalombiztosítási folyószámla számát a támogatást nyújtó szerv és a
Kincstár felhasználja a lejárt köztartozások teljesítése,
illetőleg az adósság bekövetkezése tényének és összegének
megismeréséhez,
d) annak tudomásul vételéről, hogy a támogatás kedvezményezettjének megnevezése, a támogatás tárgya, a támogatás összege, a támogatott program megvalósítási helye e rendeletben szabályozott módon nyilvánosságra hozható,
e) a pályázati felhívásban előírt biztosítékok meglétéről, valós értékéről és érvényesíthetőségéről szóló igazolásokról,
f) az azonnali beszedési megbízás megadásáról a Kr.
87. §-ának (4) bekezdés eseteire, kivéve azon magánszemélyeket, akik a külön jogszabály szerint nem kötelesek
pénzforgalmukat bankszámlán lebonyolítani, illetve azon
támogatásokat, amelyeknek teljes folyósítására a zárójelentés elfogadása után, utólag kerül sor,
g) arról, hogy az államháztartás alrendszereiből folyósított támogatásból eredő lejárt és ki nem egyenlített tartozása nincs,
h) arról, hogy a pályázat szabályszerűségének és a támogatás rendeltetésszerű felhasználásának jogszabályban
meghatározott szervek által történő ellenőrzéséhez hozzájárul,
i) arról, hogy 60 napnál régebbi köztartozása nem áll
fenn, illetve a hozzájárulásra kötelezett esetében arról,
hogy a pályázat elbírálásáig, illetve a támogatási szerződés
lejártáig bejelenti, ha ellene csőd-, végelszámolási vagy
felszámolási eljárás indult,
j) ahhoz történő hozzájárulásról, hogy a Kincstár keretében működő, alapvetően pénzügyi szemléletű megfigyelő rendszer, az Országos Támogatási Monitoring Rendszer
a jogszabályban meghatározott jogosultak, döntéshozók,
előirányzat-kezelők, Monitoring Bizottságok számára
hozzáférési lehetőséget biztosíthasson a szakképzéssel
kapcsolatos pénzügyi nyilvántartáshoz,
k) a szakképző iskola, illetve a nem állami felsőoktatási
intézmény fenntartójától arra vonatkozóan, hogy a pályázat benyújtásának évében, és azt követő legalább öt évben
nem szüntetik meg a szakképző iskolát, illetve a felsőoktatási intézményt jogutódlás nélkül.
(5) A pályázathoz csatolni kell
a) az elvégezni kívánt feladatok felsorolását, a beruhá
zás és működtetés részletes költségkalkulációját a bevételi
források egyidejű megjelölésével,
b) a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996.
évi LXXXI. törvény hatálya alá tartozó gazdálkodó szervezet esetén az erre a pályázati célra elkülönített számlán
rendelkezésre álló saját és egyéb pénzeszközök meglétének igazolását,
c) a szakképző iskola, illetve az állami felsőoktatási
intézmény kivételével a pályázó nyilatkozatát arról, hogy
nem áll csőd-, felszámolási, illetve végelszámolási eljárás
alatt,
d) a szakképző iskola, illetve a nem állami felsőoktatási
intézmény esetén a fenntartó támogató nyilatkozatát,
e) amennyiben a pályázati kiírás tartalmazza, az aláírásra jogosult vezető által aláírt egyéb kötelezettséget vállaló
nyilatkozatot.
14. § (1) Az alaprész központi kerete terhére kiírt pályázatokat az OSZT az ügyrendjében meghatározott eljárásrend
szerint értékeli.
(2) Az alaprész decentralizált kerete terhére kiírt pályázatokat a Bizottság értékeli. A pályázatok előminősítését
a Bizottság által felkért tagokból álló szakértői bizottság
végzi. A pályázatok bírálatába be kell vonni az OM Alap
kezelő és az OKÉV képviselőjét. A pályázatok kiírásával
kapcsolatos szabályokat, a szakértő bizottság összetételét,
működési rendjét a Bizottság az ügyrendjében szabályozza.
(3) A 12. § (3) és (4) bekezdése alapján benyújtott pályázat elbírálásának és értékelésének folyamatában nem
vehet részt az, aki
a) az adott pályázatot benyújtó szervezettel munkaviszonyban, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban
áll, vagy bizottsági tagságának keletkezését megelőző
3 éven belül abban állt, illetve
b) az a) pontban megjelölt személynek a Polgári törvénykönyv 685. §-ának b) pontja szerinti közeli hozzátartozója,
c) a pályázó fenntartójával munkaviszonyban vagy
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll,
d) a pályázó gazdálkodó szervezetében tulajdoni részesedéssel rendelkezik, vagy annak vezető tisztségviselője,
könyvvizsgálója, felügyelő-bizottsági tagja, továbbá
e) akitől a tárgyilagos elbírálás egyéb okból nem várható el.
(4) Az OSZT és a Bizottság tagja köteles haladéktalanul
bejelenteni, ha vele szemben az (3) bekezdésben meghatározott ok fennáll. A tag a bejelentéstől kezdve nem vehet
részt a pályázat értékelésében és elbírálásában.
(5) A 12. § (3) és (4) bekezdése alapján kiírt pályázatra
beérkezett és értékelt pályázatokat döntési javaslattal, valamint annak indokolásával együtt kell felterjeszteni az
oktatási miniszternek. Az oktatási miniszter a 13. § (2) bekezdés f) pontjában megjelölt beküldési határidőt követő
60 napon belül dönt a támogatási kérelmekről.
(6) A 12. § (3) és (4) bekezdése alapján kiírt pályázatra
beérkezett támogatási kérelmek elbírálása során az OSZT,
illetve a Bizottság a hozzájárulásra kötelezett pályázónál
végzett ellenőrzés eredményéről köteles kikérni a területi
gazdasági kamara véleményét.
15. § (1) A nyertes pályázókkal az Szht. 15. §-ának (1) bekezdése alapján az OM Alapkezelő köt támogatási szerződést
(a továbbiakban: támogatási szerződés).
(2) Az OM Alapkezelő a támogatási szerződést a döntést követő 30 napon belül küldi meg a támogatottnak
aláírásra. Ha a szerződéskötésre jogosult személy által aláírt szerződést a támogatott a kézhezvételtől számított
15 napon belül — az előírt igazolásokkal, nyilatkozatokkal
együtt — nem küldi vissza az OM Alapkezelőnek, a döntés
érvényét veszti.
(3) Nem részesülhet támogatásban az a pályázó, aki
a) a pályázatban szereplő tevékenységre, vagy a tevé
kenység helyszínére szükséges hatósági engedélyekkel nem
rendelkezik, b) az adott pályázat kiírását megelőző két éven belül az
alaprész terhére kiírt fejlesztésre irányuló beruházásra vonatkozó pályázatában valótlan vagy megtévesztő adatot
szolgáltatott,
c) az adott pályázat kiírását megelőző két éven belül
elnyert pályázat alapján kötött támogatási szerződést önhibájából maradéktalanul nem teljesítette,
d) az alaprésszel, illetve jogelődjével szemben a tárgyévet megelőző időszakra lejárt kötelezettséggel bír.
e) 60 napon túl meg nem fizetett köztartozással rendelkezik, a köztartozás megfizetéséig.
(4) A beruházási célú támogatásról kötött támogatási
szerződésnek a következőket kell tartalmaznia:
a) a támogatásban részesülő adatait (név, cím, adószám
és statisztikai számjel), szakképző iskolának az OM azonosítóját is,
b) a támogatásban részesülő állami adóhatóságnál bejelentett bankszámlaszámát (a fenntartó elszámolási számlájához kapcsolódó alszámlaszámot), és a számlavezető
pénzintézet megnevezését, ahova a támogatás összege átutalható,
c) a támogatás célját, a felhasználás részletes leírását,
d) a támogatás összegét, módját és ütemezését,
e) a támogatásban részesülőnek a beruházáshoz ren
delkezésre álló, elkülönített saját és egyéb pénzeszköz
összegét,
f) a beruházás megkezdésének és befejezésének tervezett időpontját, valamint a támogatás felhasználásáról történő elszámolás időpontját,
g) a fejlesztéssel közvetlenül érintett tanulói, illetve
hallgatói létszámot,
h) a szerződésszegés, illetve a támogatás nem rendeltetésszerű felhasználásának jogkövetkezményeit,
i) a jelzálogjog megszűnésének feltételeit. (5) A támogatást nyújtó köteles az elállás jogát kikötni
a támogatási szerződésben — az általa meghatározott
egyéb esetek mellett — az alábbi körülmények bármelyikének bekövetkezése esetére:
a) a támogatási szerződésben rögzített időbeli ütemezés első határidejétől számított három hónapon belül a
szerződés teljesítése a kedvezményezettnek felróható okból nem kezdődik meg, illetve a kedvezményezett a támogatás igénybevételét nem kezdeményezi, és késedelmét
ezen idő alatt írásban sem igazolja,
b) ha hitelt érdemlően bebizonyosodik, hogy a kedvezményezett az igénylés, illetve a pályázat szakmai, pénzügyi
tartalmát érdemben befolyásoló valótlan, hamis adatot
szolgáltatott az igénylés, illetve a pályázat benyújtásakor,
vagy azt követően különös tekintettel a Kr. 82. §-ának
(3) bekezdésében foglalt körülményre és a Kr. 83. §-ának
(2) bekezdésében, valamint 84. §-ának (1) bekezdése
d) pontjában foglalt adatokra,
c) ha a támogatott program, projekt meghiúsulását
vagy tartós akadályoztatását előidéző körülmény a kedvezményezettnek felróható okból következett be,
d) ha a Kr. 83. §-ának (2) bekezdésében és 84. §-ának
(1) bekezdése d) pontjában meghatározott nyilatkozatok
bármelyikét visszavonja.
(6) A támogatott a támogatást csak a pályázatban megjelölt célra használhatja fel.
(7) A támogatás folyósítása az érintett keretösszeg terhére a támogatási szerződésben vállalt kötelezettség teljesítésének igazolására jogosult utalványozása és átutalási
megbízása alapján történik a következő módok valamelyikének megfelelően:
a) a benyújtott számlák közvetlen kiegyenlítéseként,
b) a finanszírozásba bevont, a támogatott számláját ve
zető pénzintézeten keresztül,
c) közvetlenül a kedvezményezett bankszámlája javára.
(8) A támogatás felhasználását igazoló számlákra rá kell
vezetni a támogatási szerződés dátumát és iktatószámát.
(9) Támogatási előleg csak indokolt esetben, a program,
projekt elindításához szükséges legkisebb összegben nyújtható, amely azonban nem haladhatja meg a támogatás
25 százalékát, költségvetési szervként működő pályázó fejlesztései esetén a 75 százalékát. További feltétele a támogatási előleg nyújtásának, hogy — a támogatási előleg
igénylésére vonatkozó lehetőséget a pályázati kiírás tartalmazza, az erre vonatkozó igényt a kedvezményezett —
összegszerűen és részletesen megindokolva — már a
pályázatában is jelezze, és azt a támogatási szerződés tartalmazza.
(10) A (9) bekezdésben foglaltaktól eltérően a hozzájárulásra kötelezett belföldi természetes személy, mikro-,
kis- és középvállalkozásnak minősülő kedvezményezett részére legfeljebb az odaítélt támogatási összeg mértékének
50 százalékáig nyújtható támogatási előleg.
(11) Előleg igénybevétele esetén a támogatás fennmaradó része csak akkor folyósítható, ha a kedvezményezett a
saját forrás adott évi ütemezés szerinti összegét — a Kr.
79. §-ának (2) bekezdésében foglalt szabályozásban meghatározott módon — igazoltan felhasználta, és elszámolt
az előleggel. A részletes eljárásról a támogatási szerződés
rendelkezik.
(12) Egy program, projekt akkor tekinthető befejezettnek, ha a támogatási szerződésben megjelölt és támogatott
feladat, cél a támogatási szerződésben meghatározottak
szerint és a hatósági engedélyekben foglaltaknak megfelelően teljesült, és erről az érintettek által aláírt záró jegyzőkönyv elkészült.
A főtevékenységként gyakorlati képzést végző részére
nyújtható támogatás szabályai
16. § (1) Az Szht. 14. §-ának (6) bekezdése szerinti főtevékenységként gyakorlati képzést végzőnek kell tekinteni azt
a hozzájárulásra kötelezettet,
a) amely a Központi Statisztikai Hivatal Tevékenységek Egységes Ágazati Osztályozási Rendszere (TEÁOR)
szerint a ,,80.42 Felnőtt és egyéb oktatás’’ tevékenységet
főtevékenységként végzi, és ez a főtevékenység az Országos
Képzési Jegyzékben szereplő szakképesítés megszerzésére
történő felkészítés,
b) amelynek tanműhelyében a tanulószerződés alapján
gyakorlati képzésben részesülő szakképző iskolai tanulók
létszáma legalább 15 fő, valamint
c) amelynek a szervezetében a b) pont szerinti tanulóknak a hozzájárulásra kötelezettnél munkaviszonyban, vagy
munkavégzésre irányuló más jogviszonyban foglalkoztatottakhoz viszonyított aránya magasabb, mint 70 százalék.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek
megfelelő hozzájárulásra kötelezett részére vissza nem térítendő támogatás nyújtható. A támogatás igénylésének
feltétele, hogy a főtevékenységként gyakorlati képzést végző hozzájárulásra kötelezett
a) e rendeletben foglaltak szerint eleget tesz bejelentkezési kötelezettségének,
b) a támogatás igényléséhez csatolja a szakmai alapképzésben részesülő szakképző iskolai tanulóknak a (4) bekezdésben megjelölt időpontok szerinti létszámát szakképesítésenként, szakmai elméleti képzést folytató szakképző iskolánként és évfolyamonként,
c) a támogatás igényléséhez csatolja a területi gazdasági
kamarának az oktatott szakképesítés tekintetében illetékes gazdasági érdekképviseleti szervezettel együttműködve kiadott és érvényben lévő tanúsítványa másodlatát arról,
hogy rendelkezik a szakmai alapképzéshez jogszabályban
előírt feltételekkel. A tanúsítványnak tartalmaznia kell a
többműszakos gyakorlati képzést is figyelembe vevő létszámkapacitást.
(3) Az (1) és (2) bekezdésekben foglaltak alapján
visszaigénylésre jogosult hozzájárulásra kötelezett támogatási igényét az OM Alapkezelőtől írásban igényelt
— e célra rendszeresített — nyomtatványon, az (1) és
(2) bekezdésekben felsorolt dokumentumok csatolásával
nyújtja be az OM Alapkezelőhöz.
(4) A támogatási igény benyújtásának határideje a tanév
első félévére október 20-a, a tanév második félévére március 1-je. A támogatás folyósítása a szeptember 15-ei, illetve a február 15-ei tanulói létszám alapján két részletben
történik a tanév folyamán.
(5) A támogatási igény alapjául szolgáló vagy azt alátámasztó okiratokat 8 évig kell megőrizni.
(6) A támogatási keret összegéről az oktatási miniszter
a tárgy tanévet megelőző május 31-éig dönt. A döntés
alapján, a támogatási kérelmek beérkezését követő 30 napon belül az OM Alapkezelő a támogatásban részesülővel
szerződést köt, és a szerződéskötést követő 15 napon belül
folyósítja a támogatást. A szerződéskötésre a 15. §-ban
foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
(7) A támogatás felhasználható
a) az első szakképzési évfolyamon tanulók gyakorlati
képzési feladatai teljesítéséhez a központi programban
(tantervben) előírt szerszámok beszerzési, előállítási,
fenntartási költségeire,
b) a szakmai alapképzés céljait is szolgáló tanműhely
bérleti, munkavédelmi és tűzbiztonsági, valamint közüzemi szolgáltatásai tárgyévi díjának arányos és ellenőrizhető
költségeire,
c) az Szt. 44. §-ának (2) bekezdésében előírt juttatásra,
melyet azonban a támogatott hozzájárulásra kötelezett a
visszaigénylései során nem érvényesíthet,
d) a tanulószerződés alapján foglalkoztatott tanuló
gyakorlati képzése során felhasznált anyagköltségre — tanulónként és évenként — a kötelező legkisebb munkabér
legfeljebb 20 százalékának összegéig.
(8) A támogatásban részesített hozzájárulásra kötelezett az egész tanévre folyósított támogatás felhasználásáról
a második félévre vonatkozó támogatási szerződés mellékletét képező ,,Összesített elszámolás’’ nyomtatványon október 20-ig számol el az OM Alapkezelővel. A tanulói
létszámváltozásból adódó különbözetet az összesített elszámolásnál kell rendezni. Amennyiben a támogatás
összegéből a támogatottnak visszafizetési kötelezettsége
keletkezik, a visszafizetési kötelezettségét az összesített
elszámolás benyújtásával egyidejűleg köteles október 20-ig
az alaprész Kincstárnál vezetett számlájára befizetni.
(9) Nem adható támogatás abban az esetben, ha a hozzájárulásra kötelezett nem számolt el az előző tanévi támogatás felhasználásáról, illetve, ha lejárt határidejű köztartozása van. Az erről szóló nyilatkozatot a támogatás igényléséhez kell csatolni.
A felsőoktatási intézmények hallgatóira,
illetve a felsőoktatási intézményekre vonatkozó
speciális szabályok 17. § A hozzájárulásra kötelezett a felsőoktatási intézmények
hallgatói részére együttműködési megállapodás keretében
szervezett, az Szht. 19. §-ának 1. b) pontjában meghatározott gyakorlati képzés Szht. melléklete szerinti költségeit
akkor számolhatja el a szakképzési hozzájárulás terhére,
ha
a) a gyakorlati képzés a képesítési követelményekben,
illetve a szakmai és vizsgakövetelményben, vagy a felsőoktatási intézményi tantervben szerepel,
b) a gyakorlati képzés időtartama és kredit értéke a
képesítési követelményben, illetve a szakmai és vizsgakövetelményben vagy a felsőoktatási intézményi tantervben
került meghatározásra, továbbá
c) a gyakorlati képzés b) pontban meghatározott időtartamának 80 százalékában a hallgató gyakorlati tevékenységet végez.
18. § (1) Az együttműködési megállapodás keretében folyó
gyakorlati képzés esetén a hallgatóknak az alábbi juttatások járnak kötelezően:
a) útiköltség-térítés a tanulmányok alatti vizsgára utazáshoz, ha arra nem a hallgató állandó szakmai gyakorlati
képzési helyén kerül sor,
b) útiköltség-térítés, ha a hallgató gyakorlati képzését
a gyakorlati képzést szervező átmenetileg székhelyén, telephelyén kívüli munkahelyen szervezi meg,
c) tisztálkodási eszköz, kedvezményes étkeztetés, továbbá ugyanolyan munkaruha, külön jogszabály alapján
kötelezően előírt egyéni védőeszköz, mint ami a vele azonos munkahelyen, illetve munkafeltételek között foglalkoztatott munkavállalót megilleti.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjában felsorolt juttatásokról
— eltérő megállapodás hiányában — a hozzájárulásra kötelezett gyakorlati képzést szervező az alábbiak figyelembevételével természetben gondoskodik:
a) a kedvezményes étkeztetés keretében a hallgató részére biztosított természetbeni hozzájárulás (étkezési utalvány, jegy stb.) értéke nem lehet kevesebb a munkavállalóknak juttatott étkezési hozzájárulás — személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvényben meghatározott — adómentes összegénél,
b) a munkaruha kihordási ideje két év,
c) a kihordási idő letelte után a munkaruha a hallgató
tulajdonába kerül,
d) a gyakorlati képzést szervező a b)—c) pontokban
foglaltaktól eltekinthet, ha a hallgató a munkaruhát legalább egy évig használta.
(3) A gyakorlati képzésben eltöltött napok arányát, továbbá a munkával járó szennyeződés, illetve elhasználódás
mértékét figyelembe véve a megállapodásban a (2) bekezdésben foglaltaknál rövidebb kihordási idő is meghatározható. Ha a hallgatói jogviszony a kihordási idő letelte előtt
megszűnik, a hallgató a munkaruhát akkor tarthatja meg,
ha a munkaruha kihordási idejéből hátralevő időre jutó
arányos árát megtéríti.
(4) A hozzájárulásra kötelezett saját költségére a hallgatót gyakorlati képzése során elért eredménye, teljesítménye alapján jutalomban, prémiumban és más juttatásban,
továbbá szociális támogatásban is részesítheti, amelyek a
szakképzési hozzájárulás teljesítéseként nem számolhatóak el.
(5) A gyakorlati képzésben 15 hallgatónként lehet 1 fő
teljes munkaidőben foglalkoztatott oktató, szakoktató díjazását elszámolni. A nem teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló díjazását a fentiek figyelembevételével
arányosan lehet elszámolni.
19. § Fejlesztési megállapodás alapján támogatható gyakorlati képzés helyszíne lehet
a) a felsőoktatási intézmény infrastrukturális keretei
között létesített gyakorlati képzési hely (tangazdaság, tanüzem, laboratórium),
b) a felsőoktatási intézménynek más felsőoktatási intézménnyel, hozzájárulásra kötelezettel, szakképző iskolával, regionális képző központtal kötött szerződés alapján
működő gyakorlati képzési helye.
20. § Egy szak gyakorlati képzése a szakképzési hozzájárulásból akkor támogatható, ha
a) a gyakorlati képzést a 19. §-ban meghatározott helyszínek valamelyikén szervezik meg,
b) a gyakorlati képzés legalább egy szemeszteren keresztül legalább heti négy tanulmányi munkaórában történik, továbbá
c) a hallgatók a gyakorlati képzési idő legalább 80 százalékában gyakorlati feladatokat oldanak meg (így különösen mezőgazdasági vagy élelmiszer-ipari tevékenységet végeznek, laboratóriumi méréseket hajtanak végre, informatikai feladatokat oldanak meg, ipari folyamatokat modelleznek vagy hajtanak végre, vagy más gyakorlati készségeket sajátítanak el).
A szakképzési hozzájárulás nyilvántartása, kezelése,
felhasználásának ellenőrzése 21. §
(1) A szakképzési hozzájárulás nyilvántartását, beszedését, ellenőrzését, a pénzügyi garanciák érvényesítését, az
alaprész kezelését az OM Alapkezelő végzi.
(2) Az alaprésszel kapcsolatos pénzügyi teendők lebonyolítását az OM Alapkezelő az erre a célra a Kincstárban
vezetett Munkaerő-piaci Alap fejlesztési és képzési alaprész lebonyolítási számlán (10032000-0028234570000007) végzi. Az Szht. 4. §-ának (9) bekezdésében meghatározott számlán ezt a számlát kell érteni.
(3) A szakképzési hozzájárulással kapcsolatos az
Szht.-ben és az (1) bekezdésben meghatározott feladatokat az OM Alapkezelőn belül, a Szervezeti és Működési Szabályzatban részletesen szabályozott hatás- és feladatkörrel rendelkező, az átláthatóságot, az utalványozási, ellenőrzési felelősség érvényesítését biztosító szervezeti egység végzi.
(4) Az OM Alapkezelő a szakképzési hozzájárulásból
nyújtott központi és decentralizált támogatások, a fejlesztési támogatások, a gyakorlati képzés tárgyi feltételeinek
megteremtése érdekében elszámolt költségek felhasználásának ellenőrzésében, az APEH illetékes igazgatóságaival
való kapcsolattartásban együttműködik a Bizottsággal.
22. § (1) Az ellenőrzés folyamatába, a kedvezményezettek
elszámoltatásába a területi gazdasági kamara, az OKÉV és
egyéb szakirányú szakmai szervezet is bevonható.
(2) Az OM Alapkezelő ellenőrzési jogosultsága kiterjed: a) az Szht. 4., 5., 14. és 17. §-aiban meghatározottak,
valamint
b) az alaprész jogelődei által nyújtott támogatások felhasználásának
ellenőrzésére. (3) Az OM Alapkezelő az általa végzendő ellenőrzésekről ellenőrzési tervet készít, melyet az oktatási miniszter hagy jóvá.
(4) Az ellenőrzési tervnek olyan mintavételi eljáráson
kell alapulnia, amely tükrözi a szakképzési hozzájárulás
terhére elszámolt költségek, illetve az alaprész terhére
adott támogatások teljes körére kiterjedő megoszlását. Ennek során a következő szempontokat kell érvényesíteni:
a) a hozzájárulásra kötelezettek típus és régió szerinti
megoszlása,
b) a támogatott intézmények típus és régió szerinti
megoszlása,
c) a fejlesztési támogatás nagyságrendje. (5) A (4) bekezdés c) pontja tekintetében a következőket kell figyelembe venni:
a) fejlesztési támogatásban részesülő valamennyi szakképző iskola, illetve felsőoktatási intézmény ötévente egy
alkalommal ellenőrzésre kerüljön,
b) amennyiben a szakképző iskola szakmai alapképzésben részesülő tanulónként, illetve a felsőoktatási intézmény az általa szervezett, az Ftv. hatálya alá tartozó gyakorlati képzésben résztvevő hallgatónként a költségvetési
törvényben az iskolai szakmai gyakorlati képzés fajlagos
összegénél magasabb mértékű fejlesztési támogatást fogadott, a fejlesztési támogatás felhasználását évente kell ellenőrizni.
(6) Az OM Alapkezelő a (3) bekezdés szerinti ellenőrzés során a szerződések teljesülésével kapcsolatosan vizsgálatot tarthat, okiratokat és más dokumentációt kérhet,
azokról másolatot, kivonatot készíthet, az adott intézmény, illetve szervezet bármely dolgozójától szóban vagy
írásban felvilágosítást kérhet.
(7) Az ellenőrzött hozzájárulásra kötelezett, szakképző
iskola, illetve felsőoktatási intézmény köteles
a) az OM Alapkezelő megkeresésének soron kívül eleget tenni,
b) az OM Alapkezelő részére szóban vagy írásban tájékoztatást, magyarázatot adni, és a dokumentációs anyagokba a betekintést lehetővé tenni,
c) az ellenőrzést végző személy kérésére az általa szolgáltatott adatok és rendelkezésre bocsátott dokumentáció
teljességéről nyilatkozatot tenni,
d) az ellenőrzés zavartalan elvégzéséhez szükséges
egyéb feltételeket megteremteni.
(8) Az ellenőrzésekről, a foganatosított intézkedésekről
és azok eredményéről az OM Alapkezelő az oktatási minisztert legkésőbb a tárgyévet követő év február hó
28. napjáig összefoglaló jelentésben tájékoztatja.
Záró rendelkezések 23. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép
hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a szakképzési hozzájárulásról és a képzési rendszer
fejlesztésének támogatásáról szóló 2001. évi LI. törvény
végrehajtásáról szóló 31/2001. (IX. 14.) OM rendelet.
24. § (1) A 2004. évben a negyedéves bevallás választására
vonatkozó nyilatkozatról az első negyedéves igénylés beadásával lehet eleget tenni.
(2) Az e rendelet hatálybalépésekor már megkötött támogatási szerződéskötések esetében az OM Alapkezelő
jogosult eljárni.
25. § (1) Az e rendelet 9. §-ának (2)—(4) bekezdése alapján
a Bizottságba delegált személyekre vonatkozó javaslatot
2004. augusztus hó 15-ig kell megküldeni az oktatási miniszter részére.
(2) A Bizottság első ülését legkésőbb 2004. november hó
15-ig kell összehívni. Az ülést az OKÉV területileg illetékes regionális igazgatóságának vezetője hívja össze, és készíti elő.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter