text:
2018. CXXX. törvény a közigazgatási bíróságokról.
Az Országgyűlés – az Alaptörvény Nemzeti Hitvallásában kifejezett, a polgárokat szolgáló állam eszméjét követve,
– elismerve, hogy a  közigazgatási bíráskodás célja a  közigazgatás cselekvéseinek vonatkozásában a  jog
uralmának biztosítása,
– a  jogállam alapvető biztosítékát jelentő bírói függetlenség maradéktalan megvalósulását és az  ítélkezés
egységét szem előtt tartva,
– az önálló közigazgatási bíráskodás korszerű szervezeti és személyi feltételeinek megteremtése érdekében,
– a  független ítélkezést szolgáló bírósági igazgatás hatékonyságának kiterjesztését óhajtva, hazánk történeti
alkotmányának igazságszolgáltatással összefüggő vívmányaira és a  magyar jogtörténeti hagyományokra
figyelemmel, a Közigazgatási Bíróság 1949. évben történt megszüntetését követően hét évtizeddel,
az Alaptörvény végrehajtására, az  Alaptörvény 25–28.  cikkeinek a  közigazgatási bíráskodásra vonatkozó
rendelkezései alapján a következő törvényt alkotja:
ELSŐ RÉSZ
A KÖZIGAZGATÁSI BÍRÓSÁGOK SZERVEZETE I. FEJEZET
ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK
1. A közigazgatási bírósági szervezet általános szabályai 1. § (1) Közigazgatási bíróságok a Közigazgatási Felsőbíróság és a közigazgatási törvényszékek.
 (2) A közigazgatási törvényszékek elnökei együttműködnek a Közigazgatási Felsőbíróság elnökével e törvény céljainak
megvalósítása érdekében.
 (3) A  közigazgatási bíróságok járnak el és döntenek közigazgatási jogvitákban, valamint törvénnyel a  közigazgatási
bíróságok hatáskörébe utalt egyéb ügyekben. A Közigazgatási Felsőbíróság mint a közigazgatási bírósági szervezet
legfőbb szerve országos illetékességgel jár el a hatáskörébe tartozó ügyekben.
(4) A Közigazgatási Felsőbíróság és a közigazgatási törvényszékek önálló jogi személyek.
 (5) A közigazgatási bíróságok költségvetése a központi költségvetés szerkezeti rendjében önálló fejezet, amelyen belül
a Közigazgatási Felsőbíróság önálló címet alkot. 2. § A Közigazgatási Felsőbíróság székhelye Esztergom.
A törvényt az Országgyűlés a 2018. december 12-i ülésnapján fogadta el.
3. § A közigazgatási törvényszékek a  hatáskörükbe tartozó ügyekben az  1.  melléklet szerinti illetékességi területen
járnak el.
4. § Közigazgatási bíróságon egyesbíróként a határozott időre kinevezett bíró a kinevezését követő egy évig nem járhat
el, továbbá bíró jogkörében bírósági titkár nem járhat el.
II. FEJEZET
AZ EGYES KÖZIGAZGATÁSI BÍRÓSÁGOK SZERVEZETE 2. A közigazgatási törvényszék
5. § (1) A közigazgatási törvényszéket az elnök vezeti és képviseli.
 (2) A közigazgatási törvényszék a hatáskörébe tartozó ügyekben első fokon jár el.
6. § (1) A közigazgatási törvényszék hivatali szervezetét a hivatalvezető vezeti.
 (2) A közigazgatási törvényszék bírói testületei:
a) az összbírói értekezlet és
b) a közigazgatási bírói tanács.
(3) A közigazgatási törvényszéken ítélkező tanácsok működnek.
 (4) A közigazgatási törvényszékeken összevont közigazgatási kollégium működik azzal, hogy a Fővárosi Közigazgatási
Törvényszéken általános és pénzügyi közigazgatási kollégium működik. A Közigazgatási Felsőbíróság közigazgatási
kollégiumainak vezetői meghívottként részt vesznek a  közigazgatási törvényszék közigazgatási kollégiumának
ülésén.
(5) A  közigazgatási törvényszék elnöke a  szakmai munka támogatása érdekében – a  közigazgatási törvényszék
szervezeti és működési szabályzatában, a  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke véleményének kikérését követően –
szakági osztályokat hozhat létre.
7. § (1) A  közigazgatási törvényszék összbírói értekezlete a  közigazgatási törvényszékre beosztott közigazgatási bírákból
álló testület.
(2) Az  összbírói értekezletet évente legalább egy alkalommal, a  közigazgatási törvényszék elnöke hívja össze.
Az összbírói értekezletet tizenöt napon belül, harminc napon belüli időpontra össze kell hívni, ha azt
a) a közigazgatási bírák legalább egyharmada,
b) a közigazgatási bírói tanács vagy
c) a Közigazgatási Felsőbíróság elnöke
kezdeményezi.
(3) Az  összbírói értekezlet határozatképes, ha a  közigazgatási bírák több mint fele jelen van. Határozatképtelenség
esetén az  összbírói értekezletet legkésőbb tizenöt napon belüli időpontra ismét össze kell hívni. A  megismételt
összbírói értekezlet a jelen lévő közigazgatási bírák számától függetlenül határozatképes.
(4) Az  összbírói értekezlet a  döntéseit titkos szavazás alapján, szótöbbséggel hozza. Szavazni igennel vagy nemmel
lehet. Szavazategyenlőség esetén a  javaslat elutasítottnak minősül. Az  összbírói értekezlet – titkos szavazással –
dönthet arról, hogy meghatározott kérdésben az  adott alkalommal nyílt szavazással dönt. Ügyrendi kérdésben
– az  összbírói értekezlet tagjainak legalább egynegyedétől származó eltérő kezdeményezés hiányában – nyílt
szavazással dönt.
8. § (1) A közigazgatási bírói tanács tagjait az összbírói értekezlet a tagjai közül hat évre választja meg. A közigazgatási bírói
tanács öttagú.
(2) Ha a közigazgatási bírói tanács tagjának megbízatása megszűnik, kilencven napon belül új tagot kell választani.
 (3) A közigazgatási bírói tanács az elnökét és elnökhelyettesét a tagjai közül választja.
 (4) Ha a  közigazgatási bírói tanács személyi tanácsként jár el, kiegészül két, a  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke által
kijelölt közigazgatási felsőbírósági bíróval, akiket a közigazgatási bírói tanácsnak e feladatai ellátása körében a többi
taggal azonos jogok illetnek meg és kötelezettségek terhelnek. Ha a közigazgatási bírói tanács igazgatási tanácsként
jár el, kiegészül a közigazgatási törvényszék elnökével, akit e feladatai ellátása körében a többi taggal azonos jogok
illetnek meg és kötelezettségek terhelnek.
(5) Nem választható a közigazgatási bírói tanács tagjává
a) a közigazgatási törvényszék elnöke, másodelnöke és hivatalvezetője,
b) aki fegyelmi büntetés hatálya alatt áll,
c) aki ellen fegyelmi eljárás van folyamatban,
d) aki büntetőeljárás – ide nem értve a magánvádas és pótmagánvádas eljárást – hatálya alatt áll,
e) akivel szemben eljárás van folyamatban alkalmatlanságának megállapítása iránt.
(6) Megszűnik a közigazgatási bírói tanácsi tagság
a) a közigazgatási bíró szolgálati viszonyának megszűnésével,
b) a tagságról való lemondással,
c) ha az (5) bekezdés a) vagy b) pontjában meghatározott kizáró ok utóbb következett be,
d) a megbízás időtartamának leteltével, továbbá
e) ha a tagnak az adott közigazgatási törvényszékre való beosztása megszűnik.
(7) Szünetel a  közigazgatási bírói tanácsi tagság, ha az  (5)  bekezdés c), d) vagy e)  pontjában meghatározott kizáró
ok utóbb következett be. A szünetelés időtartama alatt a közigazgatási bírói tanácsi tagságból fakadó jogok nem
gyakorolhatók. A szünetelő tagot a határozatképesség számítása során figyelmen kívül kell hagyni.
9. § (1) A  közigazgatási bírói tanács évente legalább négy alkalommal ülésezik, ülését az  elnöke hívja össze. Ha a  tagok
több mint a  fele írásban kezdeményezi, a  közigazgatási bírói tanácsot tizenöt napon belül, harminc napon belüli
időpontra össze kell hívni.
(2) A közigazgatási bírói tanács ülése a közigazgatási törvényszék bírái számára nyilvános, személyi ügyekben történő
véleménynyilvánítás esetén a közigazgatási bírói tanács zárt ülést tart. Zárt ülésen kizárólag a tanács tagjai vehetnek
részt.
(3) A  közigazgatási bírói tanács ülésén a  közigazgatási törvényszék és a  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke állandó
meghívottként – személyesen vagy megbízottja útján, tanácskozási joggal – részt vehet.
(4) A közigazgatási bírói tanács tagja és az állandó meghívott nem vehet részt az őt érintő napirendi pont tárgyalásán.
 (5) A  közigazgatási bírói tanács akkor határozatképes, ha ülésén tagjainak több mint a  kétharmada jelen van.
Határozatképtelenség esetén a közigazgatási bírói tanácsot legkésőbb tizenöt napon belüli időpontra ismét össze
kell hívni. A közigazgatási bírói tanács megismételt ülése határozatképes, ha ülésén tagjainak több mint a fele jelen
van.
(6) A  közigazgatási bírói tanács a  döntéseit szótöbbséggel hozza. Szavazni igennel vagy nemmel lehet,
szavazategyenlőség esetén a közigazgatási bírói tanács elnökének szavazata dönt. Titkos szavazás esetén, vagy, ha
az  ülésen a  közigazgatási bírói tanács elnöke nem vesz részt, szavazategyenlőség esetén a  javaslat elutasítottnak
minősül.
(7) Ha a  közigazgatási bírói tanács személyi ügyben jár el, döntéseit titkos szavazással, minden más esetben nyílt
szavazással hozza.
10. § (1) A közigazgatási kollégium tagjai az adott szakágba beosztott közigazgatási bírák.
 (2) A közigazgatási kollégium az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása érdekében figyelemmel kíséri a közigazgatási
törvényszékek gyakorlatát. 3. A Közigazgatási Felsőbíróság 11. § (1) A  Közigazgatási Felsőbíróság elbírálja a  közigazgatási törvényszék határozata ellen előterjesztett perorvoslati
kérelmeket, törvényben meghatározott ügyekben egy fokon jár el, továbbá normakontroll hatáskört gyakorol és
eljár törvénnyel a hatáskörébe utalt egyéb ügyekben.
(2) A Közigazgatási Felsőbíróságot az elnök vezeti és képviseli.
 (3) A Közigazgatási Felsőbíróság hivatali szervezetét a hivatalvezető vezeti.
 (4) A Közigazgatási Felsőbíróság bíró testületei:
a) a teljes ülés és
b) a közigazgatási bírói tanács.
(5) A  Közigazgatási Felsőbíróságon ítélkező tanácsok, önkormányzati tanácsok és közigazgatási kollégiumok
működnek, továbbá a  16.  § szerint jogegységi tanácsok, valamint a  24.  § alapján közigazgatási bírósági
joggyakorlat-elemző csoportok létesíthetők.
12. § A Közigazgatási Felsőbíróság teljes ülésére a  közigazgatási törvényszék összbírói értekezletére vonatkozó
rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
13. § (1) A  Közigazgatási Felsőbíróságon alapjogi, általános és pénzügyi közigazgatási kollégiumok működnek, tagjaik
az adott szakágba beosztott közigazgatási bírák. A Közigazgatási Felsőbíróság közigazgatási kollégiumának ülésén
meghívottként részt vesz a közigazgatási törvényszék közigazgatási kollégiumának vezetője.
(2) A közigazgatási kollégium
a) egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása érdekében figyelemmel kíséri a közigazgatási bíróságok gyakorlatát,
b) a joggyakorlat-elemző csoport vezetőjének felkérésére közreműködik a joggyakorlat-elemző munkában.
(3) A  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke – a  Közigazgatási Felsőbíróság szervezeti és működési szabályzatában –
az ügyelosztási rendre figyelemmel a közigazgatási kollégiumokon belül szakági osztályokat hozhat létre.
14. § A Közigazgatási Felsőbíróság közigazgatási bírói tanácsára a közigazgatási törvényszék közigazgatási bírói tanácsára
irányadó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy
a) a közigazgatási bírói tanács héttagú,
b) a személyi és az igazgatási tanács a Közigazgatási Felsőbíróság elnökével egészül ki, és
c) a 9. § (3) bekezdése nem alkalmazható.
4. A Közigazgatási Felsőbíróság önkormányzati tanácsa 15. § (1) A  Közigazgatási Felsőbíróságon az  önkormányzati tanács dönt az  önkormányzati rendelet más jogszabályba
ütközésének vizsgálatára irányuló, valamint a helyi önkormányzat jogalkotási kötelezettségének elmulasztása miatti
eljárásban.
(2) Az eljáró önkormányzati tanács három közigazgatási bíróból áll.
III. FEJEZET
A KÖZIGAZGATÁSI FELSŐBÍRÓSÁG JOGGYAKORLAT-EGYSÉGESÍTŐ TEVÉKENYSÉGE 16. § (1) A  Közigazgatási Felsőbíróságon a  jogalkalmazás egységének biztosítása érdekében jogegységi tanács hozható
létre, amelynek elnöke a Közigazgatási Felsőbíróság elnöke vagy másodelnöke. A jogegységi tanács a közigazgatási
kollégiumoknak megfelelő feladatmegosztás szerint végzi a tevékenységét.
(2) A  jogegységi tanács az  elnökből és további négy tagból áll, a  tagokat a  jogegységi tanács elnöke választja ki. Ha
a  jogegységi eljárásban hozandó döntés több szakágú jogegységi tanács ügykörét érinti, az  elnök a  jogegységi
tanácsot az  érintett szakágban eljáró bírák közül egyenlő arányban jelöli ki. E  jogegységi tanács az  elnökből és
további hat tagból áll.
(3) A  jogegységi indítvány előterjesztője az  indítványa alapján indult jogegységi eljárásban nem lehet a  jogegységi
tanács elnöke, kivéve a (4) bekezdésben foglalt esetet.
(4) Ha az  ítélkező tanács jogkérdésben el kíván térni a  Közigazgatási Felsőbíróság másik ítélkező tanácsának
határozatától, a jogegységi tanács tagjait úgy kell kiválasztani, hogy abban nem lehetnek többségben a jogegységi
eljárást indítványozó tanácsnak a tagjai.
(5) A  jogegységi tanácsként a  Közigazgatási Felsőbíróság megfelelő közigazgatási kollégiuma, ha több közigazgatási
kollégiumot érint az  indítvány, az  érintett közigazgatási kollégiumok együttes ülése jár el, ha a  jogegységi eljárás
célja
a) korábban meghozott közigazgatási tárgyú jogegységi határozat megváltoztatása vagy hatályon kívül
helyezése vagy
b) a joggyakorlat továbbfejlesztése érdekében szükséges elvi kérdés eldöntése.
(6) A  jogegységi tanács valamennyi tag jelenléte esetén határozatképes és a  határozatát szavazattöbbséggel
hozza. Szavazategyenlőség esetén a  javaslat elutasítottnak minősül. Ha jogegységi tanácsként a  közigazgatási
kollégium jár el, az  akkor határozatképes, ha ülésén tagjainak több mint kétharmada jelen van, és a  döntéséhez
a  jelen lévő tagok legalább kétharmadának egyező szavazata szükséges. Szavazni igennel vagy nemmel lehet.
Szavazategyenlőség esetén a javaslat elutasítottnak minősül.
17. § (1) Jogegységi eljárásnak van helye, ha
a) a joggyakorlat továbbfejlesztése vagy az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása érdekében elvi kérdésben
jogegységi határozat meghozatala, korábban meghozott közigazgatási tárgyú jogegységi határozat
megváltoztatása vagy hatályon kívül helyezése szükséges, vagy
b) a  Közigazgatási Felsőbíróság valamely ítélkező tanácsa jogkérdésben el kíván térni a  Közigazgatási
Felsőbíróság másik ítélkező tanácsának határozatától.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben az ítélkező tanács a jogegységi eljárás indítványozása mellett a jogegységi
határozat meghozataláig az eljárását felfüggeszti.
(3) Jogegységi eljárást kell lefolytatni, ha azt
a) a  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke, másodelnöke vagy a  közigazgatási kollégium vezetője, vagy
a közigazgatási törvényszék elnöke,
b) az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a Közigazgatási Felsőbíróság tanácselnöke vagy
c) a legfőbb ügyész
indítványozza.
(4) A  jogegységi határozat hozatalára irányuló indítványban az  indítványozó megjelöli, hogy milyen kérdésekben
és mely okokból kéri a  jogegységi tanács határozatának meghozatalát, és az  (1)  bekezdés b)  pontjában említett
esetben javaslatot tesz a  jogkérdés mikénti eldöntésére. Az  indítványhoz mellékelni kell az  indítvánnyal érintett
bírósági határozatok anonimizált kiadmányát.
(5) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti indítványról a  jogegységi tanács legkésőbb az  indítvány előterjesztésétől
számított kilencven napon belül dönt.
18. § (1) A  jogegységi eljárást a  jogegységi tanács elnöke készíti elő, ennek során a  jogegységi tanácsból legfeljebb két
előadó bírót jelöl ki és az indítvánnyal kapcsolatban véleményeket szerezhet be.
(2) A  jogegységi határozat meghozatalára irányuló indítványt a  jogegységi tanács elnöke a  jogegységi indítvánnyal
érintett bírósági határozat kiadmányával együtt megküldi
a) a legfőbb ügyésznek, ha azt nem a legfőbb ügyész nyújtotta be, továbbá
b) az indítvánnyal érintett jogszabály megalkotójának, törvény esetében a törvény kezdeményezőjének.
(3) Ha a  (2)  bekezdésben meghatározottak álláspontjukról a  jogegységi tanácsot tájékoztatni kívánják, az  indítvány
kézbesítésétől számított tizenöt napon belül megküldik a jogegységi indítványra tett nyilatkozataikat.
(4) Az indítvány alapján a jogegységi tanács elnöke az indítvány előterjesztését követő tizenöt napon belül, negyvenöt
napon belüli időpontra kitűzi az  ülés határnapját, amelyről a  jogegységi tanács tagjait és e  törvény alapján
részvételre jogosultakat értesíti. A  jogegységi tanács ülése nem nyilvános, azon a  jogegységi tanács tagjain kívül
az  indítványozó, a  legfőbb ügyész és az  eseti meghívott vehet részt. Akadályoztatása esetén a  jogegységi tanács
ülésén a  legfőbb ügyészt az általa kijelölt ügyész helyettesíti. Az eseti meghívott személyére az  indítványozó vagy
a jogegységi tanács tagja tehet javaslatot, a meghívásról a jogegységi tanács elnöke dönt.
(5) A  (2)  bekezdés b)  pontja szerinti véleményező kérheti az  ülésen való személyes vagy képviselője útján való
meghallgatását, amit a jogegységi tanács tagjai többségének szavazatával utasíthat el.
19. § (1) Az ülést a jogegységi tanács elnöke vezeti, az ülés megnyitása után a jogegységi tanács elnöke vagy az előadó bíró
összefoglalja a  jogegységi indítványt, illetve az  elbírálandó elvi kérdés lényegét. Az  ülésen valamennyi résztvevő
felszólalhat, az indítványozó a jogegységi határozat meghozataláig az indítványt módosíthatja vagy visszavonhatja.
(2) A felszólalások után a jogegységi tanács elnöke az ülést berekeszti. Ezt követően a jogegységi tanács a határozatát
tanácskozás után, szavazással hozza meg, a tanácskozáson és a szavazásnál a jogegységi tanács elnökén és tagjain
kívül csak a jegyzőkönyvvezető lehet jelen.
(3) Az ülést a jogegységi tanács elnöke fontos okból elnapolhatja.
20. § (1) Az indítványozásra nem jogosulttól származó indítványt a tanács elnöke visszautasítja.
 (2) Ha az  indítványt visszavonták, és az  eljárás lefolytatása a  17.  § (1)  bekezdés a)  pontjában foglalt okok miatt
egyébként nem indokolt, a tanács a jogegységi eljárást megszünteti.
 (3) Az indítvány alapján – az (1) és (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a jogegységi tanács jogegységi határozatot vagy
a  határozathozatalt mellőző végzést hoz. A  határozatot vagy a  végzést a  jogegységi tanács elnöke a  jogegységi
tanács ülését követő tizenöt napon belül megküldi az indítvány előterjesztőjének, valamint a 18. § (2) bekezdésében
megjelölteknek.
(4) Ha a  tanács a  jogegységi indítványnak helyt ad, a  határozat rendelkező része tartalmazza a  jogegységi eljárás
tárgyául szolgáló, illetve azzal szorosan összefüggő elvi kérdésben adott iránymutatást.
(5) Ha jogegységi határozat meghozatala nem szükséges, a  tanács az  indítványnak nem ad helyt és a  jogegységi
határozat meghozatalát mellőzi.
(6) A jogegységi eljárás érdemében hozott döntés indokolása tartalmazza, hogy a jogegységi indítványt ki terjesztette
elő, az  indítvány mire irányult, és mely bírósági határozatokat érint. Ismerteti az  elbírálandó elvi kérdésben
kialakult eltérő álláspontokat, szükség esetén az  indítvánnyal érintett bírósági határozatokban megállapított
tényállás lényegét, a helyt adó határozat esetében számot ad a rendelkező részben adott iránymutatás indokairól,
a határozathozatal mellőzése esetében annak okáról.
(7) A jogegységi határozatnak – törvény eltérő rendelkezése hiányában – a felekre kiterjedő hatálya nincs.
21. § (1) A  jogegységi határozatot a  Magyar Közlönyben és a  közigazgatási bíróságok központi honlapján közzé kell tenni.
A jogegységi határozat a közigazgatási bíróságokra a Magyar Közlönyben történő közzététel időpontjától kötelező.
(2) Ha a  jogegységi tanács a  jogegységi határozatot hatályon kívül helyezi, a  hatályon kívül helyező határozatot
a  Magyar Közlönyben közzé kell tenni. A  jogegységi határozat a  hatályon kívül helyező határozat közzététele
időpontjától nem alkalmazható.
(3) A  jogegységi határozatnak a  közigazgatási bíróságok központi honlapján történő közzétételéről – a  határozat
meghozatalát követő három napon belül – a Közigazgatási Felsőbíróság elnöke intézkedik.
(4) Ha a  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke indokoltnak tartja, a  jogegységi határozat egyéb módon történő
közzétételéről is intézkedhet.
22. § Törvény – az e fejezetben nem szabályozott kérdésekben – a jogegységi eljárásra vonatkozóan további szabályokat
állapíthat meg.
23. § A jogegységi eljárásra vonatkozó ügyviteli rendelkezéseket a  Közigazgatási Felsőbíróság ügyviteli szabályzata
állapítja meg; a rendelkezéseket a közigazgatási bíróságok központi honlapján közzé kell tenni.
24. § (1) A  Közigazgatási Felsőbíróságon – a  bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény
(a továbbiakban: Bszi.) szabályainak megfelelő alkalmazásával – joggyakorlat-elemző csoport létesíthető.
(2) A  Közigazgatási Felsőbíróság a  joggyakorlat-elemző csoport összefoglaló véleményét közzéteszi a  közigazgatási
bíróságok központi honlapján.
IV. FEJEZET
AZ ORSZÁGOS KÖZIGAZGATÁSI BÍRÓI TANÁCS 5. Az Országos Közigazgatási Bírói Tanács feladatai
25. § (1) Az  Országos Közigazgatási Bírói Tanács (a  továbbiakban: OKBT) a  közigazgatási bírák konzultatív, véleményező és
döntéshozó testülete.
(2) Az OKBT
a) figyelemmel kíséri és megvitatja
aa) a közigazgatási bíráskodás általános helyzetét,
ab) a  közigazgatási bírák és igazságügyi alkalmazottak helyzetét (jogállási szabályait, illetményét,
feladatait, a  közigazgatási bíróságok igazgatásának gyakorlatát és szabályait) érintő jelentős
kérdéseket,
b) véleményezi a  közigazgatási bíróságokat érintő jelentős jogszabályok tervezeteit, ilyen tárgyú jogi
szabályozás megalkotását kezdeményezheti az  igazságügyért felelős miniszternél (a  továbbiakban:
miniszter),
c) véleményezi a központi költségvetés közigazgatási bíróságok fejezetének tervezetét,
d) e  törvényben meghatározott egyetértési jogot gyakorol a  központi költségvetés közigazgatási bíróságok
fejezetét érintő, fejezetek közötti és a fejezeten belüli előirányzatok közötti átcsoportosítással kapcsolatban,
e) e  törvény közigazgatási bírói és közigazgatási bírósági vezetői pályázati eljárásra vonatkozó rendelkezései
szerint a közigazgatási bíróság személyi tanácsa véleményének beérkezését követően a közigazgatási bírói és
közigazgatási bírósági vezetői pályázatokat a miniszter elé terjeszti,
f ) véleményt ad, illetve javaslatot tesz a miniszternek a miniszter kinevezési hatáskörébe tartozó közigazgatási
bírósági vezető felmentésére,
g) véleményezi a  közigazgatási bírák képzési rendszerére vonatkozó tervet és programot, valamint
a  közigazgatási bíróságok titkárai és fogalmazói egységes központi képzésének tervét és programját
(a továbbiakban együtt: képzési program),
h) szabályzattal kitüntető címet, díjat, oklevelet vagy más elismerést alapíthat a  kiemelkedő színvonalú
közigazgatási bírói, közigazgatási bírósági igazgatási, valamint igazságügyi alkalmazotti tevékenységek,
továbbá a közigazgatási bíráskodással összefüggő tudományos teljesítmények elismerésére.
(3) Az OKBT székhelye Esztergom. Az OKBT üléseinek előkészítését a Közigazgatási Felsőbíróságon működő titkársága
végzi.
6. Az OKBT összetétele és működése 26. § (1) Az  OKBT tizenegy tagú testület, amelynek elnöke a  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke, és tíz tagját az  összbírói
értekezletek választják meg hat évre a következők szerint:
a) a közigazgatási törvényszékek összbírói értekezlete egy-egy bírót,
b) a Közigazgatási Felsőbíróság teljes ülése két bírót.
(2) Ha az OKBT tagjának megbízatása megszűnik, kilencven napon belül új tagot kell választani.
 (3) Nem választható az OKBT tagjává, aki közigazgatási bírói tanács tagjává sem lenne válaszható.
 (4) Az OKBT tagja egyszer újraválasztható.
 (5) A 25. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott hatáskörben – e törvényben foglaltak szerint – az OKBT Személyi
Tanácsa jár el. 27. § (1) Az OKBT évente legalább négy ülést tart. Az ülésen tanácskozási joggal
a) részt vesz a miniszter vagy megbízottja, és
b) jogosultak részt venni a közigazgatási törvényszékek elnökei.
(2) Az  OKBT-t az  elnöke hívja össze. Az  OKBT ülését tizenöt napon belül, harminc napon belüli időpontra össze kell
hívni, ha azt a tagjainak legalább egyharmada megtárgyalandó témakörök megjelölésével kezdeményezi.
(3) Az OKBT ülését a megvitatandó javaslatnak az OKBT titkárságához érkezését követő tizenöt napon belüli időpontra
kell összehívni, ha arra a  25.  § (2)  bekezdés c)–d)  pontjaiban megjelölt hatáskörök gyakorlása miatt kerül sor. Ha
az  OKBT a  25.  § (2)  bekezdés c)–d)  pontjaiban megjelölt feladatkörében eljárva a  miniszter által meghatározott
határidőn belül nem ad véleményt, a javaslatot támogatottnak kell tekinteni.
(4) Az  OKBT ülése határozatképes, ha tagjainak több mint kétharmada jelen van. Határozatképtelenség esetén
az  OKBT  ülését legkésőbb tizenöt napon belüli időpontra ismét össze kell hívni. Az  OKBT megismételt ülése
határozatképes, ha ülésén tagjainak több mint a fele jelen van.
(5) Az  OKBT elnöke azt, akinek véleménye megismerését a  tárgyalt napirendi pont szempontjából fontosnak tartja,
az ülésre meghívja.
(6) Az  OKBT a  döntéseit szótöbbséggel hozza. Szavazni igennel vagy nemmel lehet. Szavazategyenlőség esetén
az  OKBT elnökének szavazata dönt. Titkos szavazás esetén, vagy, ha az  ülésen az  OKBT elnöke nem vesz részt,
szavazategyenlőség esetén a  javaslat elutasítottnak minősül. Ha az  OKBT személyi ügyben jár el, döntéseit titkos
szavazással, minden más esetben nyílt szavazással hozza.
(7) Az OKBT ülése a közigazgatási bírák számára nyilvános, kivéve, ha az OKBT zárt ülést rendel el. A zárt ülésen csak
az OKBT tagjai és a meghívottak vehetnek részt.
28. § (1) Az OKBT Személyi Tanácsának elnöke a Közigazgatási Felsőbíróság elnöke, nyolc tagjából
a) négyet az OKBT saját tagjai közül választ,
b) nem bíró tagjaivá a  kiemelkedő tudású elméleti jogászok vagy legalább tízévi, jogi területen folytatott
szakmai gyakorlattal rendelkező személyek közül egyet-egyet kér fel
ba) az Országgyűlés igazságügyért felelős bizottsága,
bb) a legfőbb ügyész,
bc) a közigazgatás-szervezésért felelős miniszter,
bd) a Magyar Ügyvédi Kamara elnöke
három évre.
 (2) Az OKBT Személyi Tanácsának bíró tagjait az OKBT az előző tag megbízatási idejének lejártát megelőző kilencven
napon belül választja meg. Ha az  OKBT Személyi Tanácsának bíró tagja megbízatása más okból szűnik meg,
az  új tagot az  erre okot adó körülmény bekövetkezését követő ülésén, de legkésőbb harminc napon belül kell
megválasztani.
(3) Az OKBT Személyi Tanácsának nem bíró tagjait az (1) bekezdés b) pontjában megjelölt személy vagy szerv az előző
tag megbízatási idejének lejártát megelőző kilencven napon belül kéri fel. Ha az  OKBT Személyi Tanácsának
nem bíró tagja megbízatása más okból szűnik meg, az  új tagot az  erre okot adó körülményről való hivatalos
tudomásszerzést követő harminc napon belül kell felkérni.
(4) Az OKBT Személyi Tanácsának tagja nem hívható vissza, e tevékenysége körében nem utasítható.
 (5) Az OKBT Személyi Tanács bíró tagjának megbízatása megszűnik:
a) a megbízatási idő lejártával,
b) halálával,
c) lemondással,
d) bírói szolgálati viszonyának megszűnésével,
e) olyan körülmény bekövetkeztével, amely esetén bíróként a  közigazgatási bírói tanács tagjává sem volna
megválasztható.
 (6) Az OKBT Személyi Tanácsa nem bíró tagjának megbízatása megszűnik:
a) a megbízatási idő lejártával,
b) halálával,
c) lemondással,
d) bíróvá történő kinevezésével,
e) olyan körülmény bekövetkeztével, amely esetén bíróként a  közigazgatási bírói tanács tagjává sem volna
megválasztható.
 (7) Az OKBT Személyi Tanácsának ülését a megvitatandó javaslat OKBT Titkárságához érkezését követő tizenöt napon
belüli időpontra kell összehívni.
 (8) Az  OKBT Személyi Tanácsa zárt ülést tart, amelyen csak a  tagjai vehetnek részt. Az  OKBT Személyi Tanácsának
érintett tagja a napirendi pont tárgyalásán nem vehet részt.
 (9) Az  OKBT Személyi Tanácsa határozatképes, ha az  elnök, valamint három-három bíró és nem bíró tag jelen van.
Határozatképtelenség esetén nyolc napon belül megismételt ülést kell tartani, amely határozatképes, ha azon
az elnök és legalább négy tag jelen van.
(10) Az  OKBT Személyi Tanácsa döntéseit titkos szavazással, a  jelen lévő tagok kétharmadának szavazatával hozza.
Szavazni – a pályázati pontszámok megállapításának kivételével – igennel vagy nemmel lehet.
MÁSODIK RÉSZ
A KÖZIGAZGATÁSI BÍRÓSÁGOK IGAZGATÁSA V. FEJEZET
EGYES BÍRÓSÁGI IGAZGATÁSI HATÁSKÖRÖK
7. A közigazgatási bíróságok költségvetésére vonatkozó különös szabályok
29. § (1) Az e törvényben és az államháztartásról szóló törvényben meghatározott általános és különös rendelkezések szerint
a  miniszter gyakorolja a  központi költségvetés közigazgatási bíróságok fejezete tekintetében a  fejezetet irányító
szerv hatásköreit.
(2) A központi költségvetés közigazgatási bíróságok fejezete előirányzata főösszegének év közbeni megváltoztatására
az Országgyűlés jogosult.
30. § (1) A  miniszter állítja össze a  központi költségvetés közigazgatási bíróságok fejezetére vonatkozó javaslatot, illetve
a központi költségvetés e fejezete végrehajtására vonatkozó beszámolót.
(2) A  miniszter (1)  bekezdésben foglalt költségvetési javaslatának és beszámolójának összeállítása érdekében
– legalább negyvenöt napos határidő tűzésével – felkéri a  Közigazgatási Felsőbíróság elnökét, hogy tegyen
javaslatot a  központi költségvetés közigazgatási bíróságok fejezetének, illetve a  központi költségvetés e  fejezete
végrehajtására vonatkozó beszámoló (a továbbiakban együtt: költségvetési fejezeti javaslat) részletes tartalmára.
(3) A  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke a  költségvetési fejezeti javaslatát a  közigazgatási bíróság és
az OKBT költségvetésére és a költségvetés végrehajtásról szóló beszámolójára vonatkozó javaslat (a továbbiakban:
egyedi költségvetési javaslat) alapján teszi meg.
(4) A  közigazgatási bírói tanács a  közigazgatási bíróság elnöke által meghatározott – legalább tizenöt napos –
határidőn belül véleményezi az egyedi költségvetési javaslatot. Ha közigazgatási bírói tanács határidőben nem ad
véleményt, az egyedi költségvetési javaslat támogatottnak minősül.
(5) Az  OKBT a  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke által meghatározott – legalább tizenöt napos – határidőn belül
véleményezi az egyedi költségvetési javaslatot. Ha az OKBT határidőben nem ad véleményt, az egyedi költségvetési
javaslat támogatottnak minősül.
(6) Ha a  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke a  (2)  bekezdésében foglalt felkérésnek határidőben nem tesz eleget,
a  miniszter a  központi költségvetési közigazgatási bíróságok fejezetére az  előző évi központi költségvetési
közigazgatási bíróságok fejezetével megegyező javaslatot tesz.
31. § (1) A  miniszter az  elkészített költségvetést és a  beszámolót határidő tűzésével, véleményezésre megküldi
a Közigazgatási Felsőbíróság elnökének és az OKBT-nek.
(2) A  miniszter által a  30.  §-ban foglaltak szerint elkészített és az  (1)  bekezdésnek megfelelően véleményeztetett
költségvetést és beszámolót a  Kormány a  központi költségvetésről szóló törvényjavaslat és a  végrehajtására
vonatkozó törvényjavaslat részeként változtatás nélkül terjeszti az  Országgyűlés elé azzal, hogy a  Közigazgatási
Felsőbíróság elnökének véleményét és az OKBT véleményét is egyidejűleg megküldi.
(3) A  miniszter és a  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke meghívottként részt vesz az  Országgyűlés költségvetéssel
foglalkozó bizottságának ülésén a  központi költségvetésről szóló törvényjavaslat és az  annak végrehajtására
vonatkozó törvényjavaslat közigazgatási bíróságokról szóló fejezetének megtárgyalásakor.
32. § A miniszter ellátja a 29. § (1) bekezdésében foglalt feladatokat azzal, hogy költségvetési év közben a fejezeten belül
új alcím, jogcímcsoport, jogcím létrehozásához, a  fejezet címrendjének, valamint a címrend alá rendezett alcímek,
jogcímcsoportok módosításához, kiegészítéséhez és fejezeten belüli előirányzatok közötti átcsoportosításhoz
a) a Közigazgatási Felsőbíróság elnökének
b) ha az átcsoportosítás nem a Közigazgatási Felsőbíróság címét érinti, az OKBT
egyetértése szükséges.
33. § A központi költségvetés közigazgatási bíróságok fejezetével kapcsolatban az  államháztartásról szóló 2011. évi
CXCV. törvény
a) 33. § (1)–(2) és (5) bekezdésben biztosított jogaival a Kormány és az államháztartásért felelős miniszter nem
élhet, a  fejezet címrendjének 32. § szerinti módosítására, kiegészítésére a miniszter az ott meghatározottak
szerint jogosult,
b) 33.  § (4)  bekezdés b)  pontja szerinti megállapodás érvényességéhez az  OKBT véleményének beszerzése és
a Közigazgatási Felsőbíróság elnökének egyetértése szükséges.
8. A közigazgatási bíróság szervezeti és működési szabályzata
34. § (1) A közigazgatási bíróság szervezeti és működési szabályzatára vonatkozó javaslatot a hivatalvezető készíti elő.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti javaslatot a közigazgatási bírói tanács véleményezi. Ha az elnök a közigazgatási bírói tanács
véleményétől eltér, azt indokolni köteles.
 (3) A  közigazgatási bíróság szervezeti és működési szabályzatát a  közigazgatási bíróság elnöke adja ki azzal, hogy
a közigazgatási törvényszék esetén a (4)–(6) bekezdést is alkalmazni kell.
 (4) A  közigazgatási törvényszék elnöke a  szervezeti és működési szabályzatot jóváhagyás céljából felterjeszti
a miniszternek, amelyhez csatolja a közigazgatási bírói tanács véleményét is.
(5) A  közigazgatási törvényszék szervezeti és működési szabályzatát a  miniszter legfeljebb harminc napon belül
megvizsgálja. Ha nem ütközik jogszabályba, a  miniszter azt jóváhagyja, és jóváhagyását haladéktalanul megküldi
a közigazgatási törvényszék elnökének.
(6) Ha a közigazgatási törvényszék szervezeti és működési szabályzata jogszabályba ütközik, a miniszter a  jóváhagyás
megtagadását és annak indokait haladéktalanul közli a  közigazgatási törvényszék elnökével, aki a  szervezeti és
működési szabályzat kifogásolt pontját harminc napon belül módosítja.
9. Egyéb szabályzatok 35. § A közigazgatási bíróság elnöke törvényben meghatározott tárgykörökben, a szervezeti és működési szabályzatában
nem rendezett kérdésben szabályzatot ad ki.
10. Az ügyelosztás rendje 36. § (1) Az ügyelosztási rendet – a közigazgatási bírói tanács véleményének ismeretében – a közigazgatási bíróság elnöke
határozza meg, legkésőbb a tárgyévet megelőző év december 1. napjáig.
(2) A közigazgatási bírói tanács a közigazgatási bíróság elnökének az ítélkező tanácsok összetételére és az ügyelosztási
rendre vonatkozó javaslatát előzetesen véleményezi. Ha a  közigazgatási bírói tanács véleménye szerint
az  ítélkező tanácsok összetételének meghatározása, vagy az  ügyelosztási rend törvénysértő, és ezen véleményét
a  közigazgatási bíróság elnöke nem vette figyelembe, a  közigazgatási bírói tanács három napon belül szolgálati
bírósághoz fordulhat. A szolgálati bíróság a közigazgatási bírói tanács indítványáról annak beérkezését követő nyolc
napon belül dönt.
(3) Az  ügyteher megoszlását érdemben befolyásoló, előre nem látható körülmény bekövetkezését követő harminc
napon belül – az  (1)  bekezdés megfelelő alkalmazásával – az  ügyelosztási rendet felül kell vizsgálni. Ha
a közigazgatási bírót a bíróságra az ügyelosztási rend meghatározását követően rendelik ki, az ügyelosztási rendet
ennek megfelelően ki kell egészíteni.
(4) A  törvényes bíróhoz való jog érvényesítése érdekében az  ügyelosztási rendet úgy kell összeállítani, hogy abból
kétséget kizáróan előzetesen megállapítható legyen, hogy az adott közigazgatási jogvitában, valamint törvénnyel
a közigazgatási bíróságok hatáskörébe utalt egyéb ügyben mely tanács jár el, ideértve azt is, hogy akadályoztatásuk
esetén ki jár el helyettük.
(5) Az ügyelosztási rend összeállításánál és évenkénti felülvizsgálatánál figyelemmel kell lenni különösen
a) az ügyek jelentőségére, munkaigényességére,
b) az ügyérkezés statisztikai adataira, az arányos munkateher megvalósítására,
c) a bíráskodás időszerűségének követelményére,
d) az egyes közigazgatási bírák különös szakértelmére,
e) az ügy tárgya szerinti szakosodásra.
(6) A Közigazgatási Felsőbíróság ügyelosztási rendjében meg kell jelölni azt is, hogy az önkormányzati tanács tagjaként
mely bírák járnak el.
(7) Ha a közigazgatási bíró megítélése szerint az őt közvetlenül érintő valamely igazgatási intézkedés az ügyelosztási
rend megsértésével járt, ennek megállapítását az  intézkedés tudomásra jutásától számított harminc napon belül
– de legkésőbb az intézkedés kibocsátásától számított kilencven napon belül – a szolgálati bíróságtól kérheti.
11. A bírói testületek ügyrendje 37. § A közigazgatási bíróságok bírói testületei és az OKBT ügyrendjüket e törvény rendelkezéseivel összhangban maguk
állapítják meg.
12. A személyügyi igazgatás általános szabályai 38. § (1) A  miniszter a  közigazgatási bíróság elnökének javaslatára – a  közigazgatási törvényszék esetén a  Közigazgatási
Felsőbíróság elnökének véleménye megismerését követően – meghatározza a  közigazgatási bíróság bírói és
igazságügyi alkalmazotti létszámát.
(2) A közigazgatási bírák személyi nyilvántartásának feladatait a miniszter látja el.
 (3) A közigazgatási törvényszék elnöke felett a munkáltatói jogokat a miniszter gyakorolja.
(4) A közigazgatási bíróság bírái, titkárai és fogalmazói felett – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – a munkáltatói
jogokat a bíróság elnöke gyakorolja.
(5) A 81. § szerint beosztott bírák vagyonnyilatkozatával kapcsolatos feladatokat a miniszter látja el.
39. § (1) A közigazgatási bíróság titkári és fogalmazói álláshelyére a pályázatot a miniszter írja ki. A pályázatot a közigazgatási
bíróság elnökéhez kell benyújtani.
(2) A  pályázati határidő leteltét követő tizenöt napon belül az  álláshely szerinti közigazgatási bíróság személyi
tanácsa a pályázókat meghallgatja és a pályázatokat véleményének csatolásával megküldi a közigazgatási bíróság
elnökének.
(3) A  közigazgatási bíróság elnöke közigazgatási bíróság személyi tanácsa véleményének megismerését követően
javaslatot tesz a miniszternek a kinevezésre.
(4) A miniszter a (3) bekezdés szerint javasolt személyt kinevezi.
13. A képzéssel kapcsolatos igazgatási feladatok 40. § (1) A képzési programot az OKBT véleményének beszerzését követően a Közigazgatási Felsőbíróság elnöke adja ki.
 (2) A közigazgatási bíróság elnöke ellátja a képzési programban megállapított oktatási és továbbképzési feladatokat.
14. A közigazgatási bíróságok működésének átláthatóságával összefüggő egyes kérdések
41. § (1) A közigazgatási bíróságok működésének átláthatósága érdekében
a) a közigazgatási bíróság elnöke és
b) az OKBT
a közigazgatási bíróságok tevékenységéről a  közigazgatási bíróságok központi honlapján rendszeresen, időszerű
tájékoztatást nyújt.
(2) A közigazgatási bíróság elnöke gondoskodik az ügyelosztási rendnek a közigazgatási bíróságok központi honlapján
történő közzétételéről.
(3) A  Közigazgatási Felsőbíróság a  jogegységi határozatot, és az  általa az  ügy érdemében hozott határozatot,
a  közigazgatási törvényszék az  általa az  ügy érdemében hozott jogerős határozatot a  Közigazgatási Bírósági
Határozatok Gyűjteményében digitális formában, a  közigazgatási bíróságok központi honlapján közzéteszi.
A közzétett határozat személyes adatot és törvény által védett titkot nem tartalmazhat.
(4) A közzétett bírósági határozathoz kapcsolva, azzal egyidejűleg közzé kell tenni mindazon bírósági és más hatósági
vagy egyéb szerv által hozott határozatnak a  miniszter rendeletében meghatározott módon a  bíróság által
anonimizált digitális másolatát is, amelyet a közzétett bírósági határozattal felülbíráltak vagy felülvizsgáltak.
(5) A  Közigazgatási Felsőbíróság erre rendelt szervezeti egysége útján közzéteszi a  joggyakorlat-elemző csoport
összefoglaló véleményét és általános jelleggel tájékoztatást ad egy adott jogkérdésben kialakult külföldi és
nemzetközi gyakorlatról.
VI. FEJEZET
A KÖZIGAZGATÁSI BÍRÓSÁGOK VEZETŐI ÉS IGAZGATÁSI HATÁSKÖREIK
15. A közigazgatási bíróságok vezetői 42. § (1) A közigazgatási bíróságok vezetői:
a) a Közigazgatási Felsőbíróság és a közigazgatási törvényszék elnöke (a továbbiakban együtt: a közigazgatási
bíróság elnöke) és másodelnökei (a továbbiakban együtt: másodelnök),
b) a kollégiumvezető és a kollégiumvezető-helyettes,
c) a tanácselnök,
d) a közigazgatási bíróság hivatalvezetője.
(2) A bírósági vezetői tisztséget pályázat alapján kell betölteni, kivéve, ha azt e törvény, a Bszi. vagy a bírák jogállásáról
és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény (a továbbiakban: Bjt.) kizárja.
(3) A kinevezés részletes feltételeit – a vezetői megbízatás jellegére és az ellátandó vezetői feladatokra figyelemmel –
a  miniszter a  közigazgatási bírósági vezetői pályázatban határozza meg. A  pályázat elbírálása során fokozottan
értékelni kell a 81. § szerinti beosztás időtartama alatt végzett közigazgatási tevékenységet.
(4) A  közigazgatási bírósági vezetők tisztségének megszűnésére a  Bszi. rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni,
azzal, hogy
a) a  Kúrián a  Közigazgatási Felsőbíróságot, ítélőtáblán és törvényszéken a  közigazgatási törvényszéket kell
érteni, és
b) a kinevezési jogkör gyakorlója helyett a közigazgatási bírósági vezető bírósági vezetői vizsgálatát
ba) a közigazgatási törvényszék másodelnöke esetében a közigazgatási törvényszék elnöke
bb) a  Közigazgatási Felsőbíróság másodelnöke, valamint a  közigazgatási törvényszék elnöke esetében
a Közigazgatási Felsőbíróság elnöke
 végzi el. (5) A közigazgatási bírósági vezető feladata a közigazgatási bíróság, illetve annak szervezeti egysége vezetése.
 (6) A  közigazgatási bírósági vezető felel az  általa vezetett szervezet, szervezeti egység jogszabályoknak, és az  arra
jogosult által kiadott szabályzatoknak és határozatoknak megfelelő hatékony működéséért.
43. § (1) Közigazgatási bírósági vezetői tisztséget csak határozatlan időre kinevezett közigazgatási bíró tölthet be;
a közigazgatási bírósági vezetői kinevezés – a Közigazgatási Felsőbíróság elnöke, valamint a (2) és (3) bekezdésben
foglaltak kivételével – hat évre szól.
(2) A tanácselnököt határozatlan időre kell kinevezni.
 (3) A hivatalvezetőt pályázat nélkül, határozatlan időre kell kinevezni.
 (4) A közigazgatási bíróság elnöke és másodelnöke ugyanazon bírósági vezetői tisztségre – a  (5) bekezdésben foglalt
kivétellel – legfeljebb két alkalommal nevezhető ki.
 (5) Ha a  közigazgatási bíróság elnöke és a  másodelnök ugyanazon vezetői állást korábban már két alkalommal
betöltötte, ugyanarra a bírósági vezetői állásra az OKBT kifejezett hozzájárulásával nevezhető ki.
16. A Közigazgatási Felsőbíróság elnöke 44. § (1) A Közigazgatási Felsőbíróság elnökét az Országgyűlés
a) a  határozatlan időre kinevezett és összesen legalább ötéves, rendes bíróságon közigazgatási ügyszakban
vagy közigazgatási bíróságon eltöltött bírói szolgálati viszonnyal rendelkező bírák és közigazgatási bírák,
vagy
b) a határozatlan időre kinevezett bírói szolgálati viszonnyal, valamint összesen legalább tízéves – e törvényben
meghatározott – közigazgatási jogi szakterületen szerzett joggyakorlati idővel rendelkező személyek
közül választja az Alaptörvény 26. cikk (3) bekezdésében foglaltak szerint.
 (2) Az  (1)  bekezdés b)  pontja alkalmazásában közigazgatási jogi szakterületen szerzett joggyakorlati időnek minősül
a jogi szakvizsga letételét követő
a) hatósági jogalkalmazói tevékenység, valamint annak közvetlen irányítása, a  közigazgatási határozatok
felülvizsgálata iránti perekben, illetve közigazgatási perekben a hatóság képviselete,
b) igazságügyi alkalmazottként közigazgatási ügyszakban kifejtett tevékenység,
c) alkotmánybíróként, ügyészként, ügyészségi alkalmazottként, ügyvédként, jogtanácsosként közigazgatási
jogvitákhoz kapcsolódóan kifejtett tevékenység,
d) az  Alkotmánybíróság Hivatalánál, az  Állami Számvevőszéknél valamint az  Alapvető Jogok Biztosának
Hivatalánál a  hatósági jogalkalmazói tevékenység külső ellenőrzéséhez, vagy közigazgatási jogvitákhoz
kapcsolódóan kifejtett tevékenység,
e) a  nemzetközi igazságszolgáltatási szervezetben, közigazgatási jogvitákhoz kapcsolódóan kifejtett
igazságszolgáltatási tevékenység,
f ) közigazgatási eljárásjogi vagy közigazgatási perjogi jogszabály előkészítésében, valamint véleményezésében
való részvétel
időtartama.
 (3) Nem választható a Közigazgatási Felsőbíróság elnökévé,
a) aki fegyelmi vagy – a magánvádas és pótmagánvádas eljárást kivéve – büntetőeljárás hatálya alatt áll,
b) aki fegyelmi büntetés hatálya alatt áll,
c) akivel szemben eljárás van folyamatban a bírói alkalmatlanságának megállapítása iránt vagy
d) akinek a bírói szolgálati viszonya törvény alapján szünetel.
(4) A  Közigazgatási Felsőbíróság elnökének megválasztása során a  Bszi. Kúria elnökének megválasztására vonatkozó
szabályait megfelelően alkalmazni kell. Ha a Közigazgatási Felsőbíróság elnökének megbízatása a 45. § (1) bekezdés
b)–f )  pontjában meghatározott okból szűnt meg, a  köztársasági elnök harminc napon belül tesz javaslatot
a Közigazgatási Felsőbíróság elnökének személyére.
(5) A  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke az  elődje megbízatásának megszűnését követő napon, vagy ha elődje
megbízatásának megszűnését követően választották meg, a megválasztásának napján lép hivatalba.
45. § (1) A Közigazgatási Felsőbíróság elnökének megbízatása megszűnik:
a) a megbízatási időtartam leteltével,
b) a bírói szolgálati viszonya megszűnésével,
c) lemondással,
d) az összeférhetetlenség kimondásával,
e) felmentéssel, vagy
f ) a tisztségtől való megfosztással.
(2) A  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke megbízatásának megszűnését az  (1)  bekezdés a)–c)  pontja esetében
az  Országgyűlés elnöke állapítja meg. Az  (1)  bekezdés d)–f )  pontja esetében a  megbízatás megszűnésének
kérdésében az Országgyűlés határoz.
(3) A Közigazgatási Felsőbíróság elnöke megbízatásának megszűnéséről az Országgyűlés elnöke annak megállapítását
követő nyolc napon belül tájékoztatja a köztársasági elnököt.
(4) Ha a  Közigazgatási Felsőbíróság elnökének megbízatása az  (1)  bekezdés a)  pontja alapján szűnt meg, és
a  megbízatás megszűnéséig az  Országgyűlés nem választott új elnököt, a  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke
az elnöki jogköröket az új elnök megválasztásáig gyakorolja.
46. § (1) A  Közigazgatási Felsőbíróság elnökének jogállására és javadalmazására a  Kúria elnökére vonatkozó szabályokat
kell alkalmazni. A  Közigazgatási Felsőbíróság elnökének lemondására, az  összeférhetetlenségének kimondására,
felmentésére és tisztségétől való megfosztásra a  Bszi. rendelkezéseit azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy
a tisztségtől való megfosztást kizárólag a köztársasági elnök kezdeményezheti.
(2) Ha a Közigazgatási Felsőbíróság elnökének a megbízatása a határozott idő leteltével szűnik meg, őt pályázat nélkül
a Közigazgatási Felsőbíróságra tanácselnöknek kell kinevezni.
(3) Ha a Közigazgatási Felsőbíróság elnökének megbízatása a határozott idő letelte előtt szűnik meg, őt pályázat nélkül,
lehetőleg a korábbi szolgálati helyére és legalább a korábbival azonos bírói beosztásba kell helyezni.
47. § (1) A Közigazgatási Felsőbíróság elnöke az igazságügyi igazgatáshoz kapcsolódó feladatkörében
a) a közigazgatási bíróságokat érintő jogszabály megalkotását kezdeményezheti a miniszternél,
b) véleményt nyilvánít a közigazgatási bíróságokat érintő jogszabályok tervezetéről,
c) meghívottként részt vesz az  Országgyűlés bizottságainak ülésén a  közigazgatási bíróságokat közvetlenül
érintő jogszabályokra vonatkozó napirendi pont megtárgyalásakor,
d) évente véleményezi a közigazgatási bírósági igazgatás hosszú távú feladatait és a megvalósításuk feltételeit
tartalmazó programot, továbbá részt vesz annak végrehajtásában,
e) javaslatot tesz a miniszternek a közigazgatási bíróságok ügyviteli szabályaira.
(2) A  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke a  szakmai munka támogatásával összefüggő feladatkörében az  egységes,
magas szintű ítélkezés elméleti és tudományos megalapozása érdekében:
a) évente évkönyvet ad ki a közigazgatási bíráskodás helyzetéről és a joggyakorlat fejlődéséről,
b) szakmai fórumokat szervez és az ilyen fórumokon részt vehet,
c) tudományos tanácsadó testületet állíthat fel,
d) közigazgatási bíróságok bírái, titkárai és fogalmazói részére tudományos ösztöndíjat létesíthet,
e) működteti a közigazgatási bíróságok központi közigazgatás-tudományi szakkönyvtárát.
(3) A Közigazgatási Felsőbíróság elnöke a közigazgatási bíróságok költségvetésével kapcsolatos feladatkörében
a) közreműködik a központi költségvetés közigazgatási bíróságok fejezete végrehajtásában,
b) a közigazgatási bíróságok költségvetésével kapcsolatos feladatai ellátásához szükséges mértékben kezelheti
a fejezethez tartozó költségvetési szerveknél kezelt adatokat. (4) A Közigazgatási Felsőbíróság elnöke a személyi ügyekkel kapcsolatos feladatkörében
a) javaslatot tesz a köztársasági elnöknek a Közigazgatási Felsőbíróság másodelnökének személyére,
b) a  miniszter felkérésére véleményezi a  közigazgatási törvényszék elnökének a  közigazgatási törvényszéki
vezetői pályázatok, valamint a közigazgatási törvényszéki bírói álláspályázatok kiírására irányuló javaslatát,
c) a közigazgatási törvényszékek elnökeinek bevonásával javaslatot tesz a miniszternek annak megállapítására,
hogy a közigazgatási bíróság hatáskörének vagy illetékességi területének csökkenése olyan mértékű-e, hogy
ott a közigazgatási bíró további foglalkoztatása nem lehetséges.
(5) A Közigazgatási Felsőbíróság elnöke a tájékoztatással kapcsolatos feladatkörében
a) évente beszámol a  közigazgatási bíróságok általános helyzetéről és működéséről az  Országgyűlés
igazságüggyel foglalkozó bizottságának,
b) évente beszámol az  Országgyűlésnek a  közigazgatási bírósági jogalkalmazás egységének biztosítása
érdekében kifejtett tevékenységről, az  önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközése és
megsemmisítése, továbbá a  helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége
elmulasztásának megállapítása iránti feladatai ellátása során tapasztaltakról; a  beszámolót a  közigazgatási
bíróságok központi honlapján is közzéteszi,
c) a  miniszter felkérésére elrendeli a  jogalkotás előkészítéséhez, továbbá a  jogszabályok hatályosulásának
vizsgálatához szükséges adatok gyűjtését a közigazgatási bíróságokon,
d) tájékoztatást ad a  miniszter felkérésére – amennyiben indokolt, a  közigazgatási törvényszékek elnökeinek
véleményét beszerezve – a  jogalkotáshoz szükséges, a  bíróságok szervezetével és igazgatásával, továbbá
a bírósági jogalkalmazással kapcsolatos kérdésekben,
e) gondoskodik a 41. § (5) bekezdésében foglalt tájékoztatási feladatok ellátásáról.
48. § A Közigazgatási Felsőbíróság elnöke kezdeményezheti az  Alkotmánybíróságnál a  jogszabályok Alaptörvénnyel
való összhangjának felülvizsgálatát, valamint a  kihirdetéstől számított harminc napon belül az  Alaptörvény
és az  Alaptörvény módosítása megalkotására és kihirdetésére vonatkozó, az  Alaptörvényben foglalt eljárási
követelmények megtartásának vizsgálatát.
49. § A Közigazgatási Felsőbíróság elnöke a  Közigazgatási Felsőbíróság vonatkozásában ellátja mindazon feladatokat,
amelyeket e törvény a közigazgatási törvényszék elnökének hatáskörébe utal.
17. Közigazgatási Felsőbíróság másodelnöke 50. § (1) A Közigazgatási Felsőbíróság másodelnökévé az a határozatlan időre kinevezett közigazgatási bíró nevezhető ki, aki
a) összesen legalább ötéves, rendes bíróságon közigazgatási ügyszakban vagy közigazgatási bíróságon eltöltött
bírói szolgálati viszonnyal, vagy
b) legalább ötéves – a  44.  § (2)  bekezdésében meghatározott – közigazgatási jogi szakterületen szerzett
joggyakorlati idővel
rendelkezik. (2) A  Közigazgatási Felsőbíróság másodelnökét pályázat nélkül a  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke javaslatára
a köztársasági elnök nevezi ki.
(3) A  Közigazgatási Felsőbíróság másodelnökének jogállására a  Kúria elnökhelyettesére vonatkozó szabályokat kell
alkalmazni.
(4) A  Közigazgatási Felsőbíróság másodelnöke a  Közigazgatási Felsőbíróság elnökét akadályoztatása esetén teljes
jogkörrel helyettesíti, és ellátja a Közigazgatási Felsőbíróság szervezeti és működési szabályzata szerint hatáskörébe
utalt igazgatási feladatokat.
18. A közigazgatási törvényszék elnöke és másodelnöke 51. § (1) A  közigazgatási törvényszék elnökévé vagy másodelnökévé az  a  határozatlan időre kinevezett közigazgatási bíró
nevezhető ki, aki
a) a  határozatlan időre kinevezett és összesen legalább ötéves, rendes bíróságon közigazgatási ügyszakban
vagy közigazgatási bíróságon eltöltött bírói szolgálati viszonnyal, vagy
b) legalább ötéves – a  44.  § (2)  bekezdésében meghatározott – közigazgatási jogi szakterületen szerzett
joggyakorlati idővel
rendelkezik.
 (2) A  közigazgatási törvényszék elnökét és másodelnökét a  bírói testületek e  törvényben meghatározott
közreműködésével a miniszter nevezi ki.
 (3) A közigazgatási törvényszék elnökének és másodelnökének jogállására a törvényszék elnökére és elnökhelyettesére
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. 52. § A közigazgatási törvényszék elnöke az e törvényben külön nevesített feladatok mellett:
 1. vezeti és képviseli a közigazgatási bíróságot,
 2. irányítja a hivatalvezető tevékenységét,
 3. meghatározza a közigazgatási bíróság munkarendjét – ideértve a készenlét és az ügyelet részletes szabályait
is – valamint munkatervét, ellenőrzi a betartásukat,
 4. ellenőrzi az eljárási határidők megtartását és gondoskodik az ügyviteli és igazgatási szabályok megtartásáról,
 5. biztosítja a bírói testületek működési feltételeit,
 6. biztosítja az érdekképviseleti szervezetek jogainak gyakorlását,
 7. felelős a jogszabályokban elrendelt nyilvántartások vezetéséért, adatok szolgáltatásáért,
 8. felelős a közigazgatási bíróságra kötelező szabályzatok és határozatok határidőben történő végrehajtásáért,
 9. kiadja az igazgatási tárgyú döntési jogköreivel összefüggő belső szabályzatokat,
10. gondoskodik a közigazgatási bíróság perbeli képviseletéről,
11. a költségvetési keretek között gondoskodik a bíróság működéséhez szükséges személyi és tárgyi feltételekről,
12. javaslatot tesz a miniszternek a közigazgatási bíróság bírája tekintetében a tartós külszolgálat ellátására,
13. felelős a  közigazgatási bírósági sajtótájékoztatás, és a  közigazgatási bíróságok központi honlapján történő
közzététel rendjéért,
14. gondoskodik a közérdekű bejelentések és panaszok elintézéséről,
15. tevékenységéről évente beszámol az összbírói értekezletnek.
53. § A másodelnök teljes jogkörrel helyettesíti a  közigazgatási bíróság elnökét annak akadályoztatása vagy az  elnöki
tisztség betöltetlensége esetén, és ellátja a bíróság szervezeti és működési szabályzata szerint a feladatkörébe utalt
feladatokat.
19. A közigazgatási bíróság kollégiumvezetője és helyettese, valamint a tanácselnök
54. § A kollégiumvezetőt, a kollégiumvezető-helyettest és a tanácselnököt a bírói testületek e törvényben meghatározott
közreműködésével a közigazgatási bíróság elnöke nevezi ki.
55. § (1) A  kollégiumvezető szervezi a  közigazgatási kollégium munkáját, évente beszámol a  közigazgatási kollégiumnak
a  pályázatához csatolt pályaművében szereplő – az  adott időszakra vonatkozó – tervek megvalósulásáról,
a megelőző naptári évben a kitűzött célok és intézkedések végrehajtásáról és eredményéről, és ellátja a jogszabály,
a  közigazgatási kollégiumra kötelező szabályzat, továbbá a  közigazgatási bíróság szervezeti és működési
szabályzata szerint hatáskörébe utalt feladatokat.
(2) A kollégiumvezető-helyettes a kollégiumvezetőt akadályoztatása vagy a tisztség betöltetlensége esetén helyettesíti,
és ellátja a közigazgatási bíróság szervezeti és működési szabályzata szerint hatáskörébe utalt feladatokat.
56. § A tanácselnök vezeti az ítélkező tanácsot és szervezi annak munkáját.
20. A közigazgatási bíróság hivatalvezetője 57. § (1) A hivatalvezetőt a közigazgatási bírák közül a közigazgatási bíróság elnökének javaslatára a miniszter nevezi ki.
 (2) A  hivatalvezetőt a  közigazgatási bíróság elnökének kezdeményezésére a  miniszter menti fel azzal, hogy őt
egyidejűleg beosztja a  hivatalvezetői kinevezését megelőző korábbi szolgálati helyére és legalább a  korábbival
azonos bírói beosztásba.
(3) A hivatalvezető a közigazgatási bíróság működésével összefüggésben
a) segíti a bíróság elnökét igazgatási feladatai ellátásában,
b) adatot szolgáltat a  bíróság elnökének a  közigazgatási bírói és közigazgatási bírósági vezetői álláshely
megüresedéséről vagy annak várható időpontjáról,
c) adatot szolgáltat a  bíróság elnökének a  közigazgatási bíróságon titkári és fogalmazói álláshely
megüresedéséről vagy annak várható időpontjáról,
d) ellátja a közigazgatási bírói és közigazgatási bírósági vezetői pályázati eljárások lebonyolításához kapcsolódó
igazgatási tevékenységet,
e) gondoskodik a  bíróság ügyfélfogadási rendjének a  közigazgatási bíróságok egységes honlapján történő
közzétételéről,
f ) a  közigazgatási bíróság titkárai és fogalmazói kivételével gyakorolja az  igazságügyi alkalmazottak felett
a munkáltatói jogokat,
g) kidolgozza a közigazgatási bíróság költségvetésére vonatkozó javaslatot,
h) gondoskodik a közigazgatási bíróság költségvetésének végrehajtásáról,
i) közreműködik a  miniszter hatáskörébe tartozó gazdasági, műszaki, informatikai és szervezési feladatok
ellátásában.
 (4) A  hivatalvezető a  hivatalvezetői megbízatásának ideje alatt ítélkezési tevékenységet nem folytathat, jogállására
a  beosztott bíróra, javadalmazására pedig a  közigazgatási bíróság másodelnökére vonatkozó szabályokat kell
megfelelően alkalmazni.
(5) A  hivatalvezetőt akadályoztatása esetén a  szervezeti és működési szabályzatban kijelölt másodelnök helyettesíti
eseti jelleggel.
VII. FEJEZET
A BÍRÓI TESTÜLETEK IGAZGATÁSI HATÁSKÖREI 21. Az összbírói értekezlet
58. § Az összbírói értekezlet a következő feladatokat látja el:
a) évente egyszer meghallgatja a közigazgatási bíróság elnökének, kollégiumvezetőinek beszámolóját,
b) megválasztja a közigazgatási bírói tanácsot, és évente legalább egyszer beszámoltatja működéséről, ideértve
az igazgatási és személyi tanácsként eljárva végzett tevékenységét is,
c) megválasztja az OKBT tagját.
22. A közigazgatási bírói tanács 59. § (1) A közigazgatási bírói tanács személyi tanácsként eljárva
a) a  pályázati határidő lejártát követő harminc napon belül véleményt nyilvánít a  közigazgatási bíró
és közigazgatási bírósági vezető kinevezése tárgyában és azt a  pályázatokkal együtt az  OKBT-nek,
a  tanácselnöki, kollégiumvezetői és kollégiumvezető-helyettesi pályázatok esetén a  közigazgatási bíróság
elnökének felterjeszti,
b) véleményt nyilvánít – ha az nem a bíró hozzájárulásával történik – a bíró beosztása, áthelyezése, kirendelése
tárgyában,
c) kezdeményezheti a közigazgatási törvényszéki elnök, másodelnök vizsgálatának elrendelését,
d) véleményt nyilvánít a közigazgatási bíróság titkári és fogalmazói pályázatairól.
(2) A közigazgatási bírói tanács igazgatási tanácsként eljárva
a) véleményezi a közigazgatási bíróság éves költségvetési tervét és a jóváhagyott költségvetés felhasználását,
b) véleményezi a közigazgatási bíróság szervezeti és működési szabályzatának tervezetét,
c) véleményezi a  közigazgatási bíróság elnökének az  ügyelosztási rendről és az  ítélkező tanácsok
meghatározásáról szóló javaslatát. VIII. FEJEZET
AZ IGAZSÁGÜGYI IGAZGATÁS KÖZIGAZGATÁSI BÍRÓSÁGOKAT ÉRINTŐ FELADATAI
23. Alapelvek 60. § (1) Az  Alaptörvény 26.  cikk (1)  bekezdésében foglalt bírói függetlenség elvének biztosításával a  bírói testületek
közreműködésével, a  közigazgatási bíróságok működésért viselt felelőssége keretében a  miniszter látja el
az e törvényben meghatározott igazságügyi igazgatási feladatokat.
(2) A miniszter nem jogosult a közigazgatási bíróságokra kötelező szabályzatot alkotni, ajánlást kiadni és – e  törvény
eltérő rendelkezésének hiányában – határozatot hozni.
(3) A  Bszi.-ben az  Országos Bírósági Hivatal (a  továbbiakban: OBH) elnökének megállapított azon feladatokat és
hatásköröket, amelyek esetében e törvény eltérő szabályt nem állapít meg, a miniszter látja el, illetve gyakorolja.
24. Az igazságügyi igazgatás közigazgatási bíróságokat érintő feladatainak részletes szabályai
61. § (1) A miniszter az általános igazságügyi igazgatási feladatkörében
a) a  közigazgatási bíróságokat érintő jogszabály megalkotását kezdeményezi a  jogalkotónál, rendeletet ad ki
törvény felhatalmazása alapján a közigazgatási bíróságok igazgatását érintő tárgykörben,
b) kikéri a  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke és az  OKBT véleményét a  közigazgatási bíróságokat érintő
jogszabályok tervezetéről,
c) meghívottként részt vesz az  Országgyűlés bizottságainak ülésén a  közigazgatási bíróságokat közvetlenül
érintő jogszabályokra vonatkozó napirendi pont megtárgyalásakor,
d) meghatározza a  közigazgatási bíróság igazgatásának hosszú távú feladatait és a  megvalósításuk feltételeit
tartalmazó programot.
 (2) A miniszter a közigazgatási bíróságok költségvetésével kapcsolatos feladatkörében a 29–33. §-okban foglaltakon túl
ellátja a közigazgatási bíróságok elnökei belső ellenőrzési tevékenységének központi irányítását.
 (3) A  miniszter a  statisztikai adatgyűjtéssel és a  munkateher méréssel kapcsolatos feladatkörében rendeletben
szabályozza a  közigazgatási bírósági statisztikai adatok gyűjtését és az  adatok feldolgozását, valamint egyedi
statisztikai adatgyűjtést rendelhet el.
(4) A miniszter a személyi ügyekkel kapcsolatos feladatkörében
a) a Közigazgatási Felsőbíróság elnökének javaslatára dönt arról, hogy a bíróság hatáskörének vagy illetékességi
területének csökkenése olyan mértékű-e, hogy ott a bíró további foglalkoztatása nem lehetséges,
b) beoszthatja a  közigazgatási bírót a  kérelmében megjelölt 81.  § szerinti szervhez, valamint dönt a  beosztás
megszüntetéséről és a  közigazgatási bírónak ismét tényleges közigazgatási bírói álláshelyre történő
beosztásáról,
c) dönt a közigazgatási bíró áthelyezése, más szolgálati helyre történő kirendelése kérdésében,
d) dönt a közigazgatási bíró tekintetében a tartós külszolgálat ellátásáról,
e) rendeletben meghatározza a  közigazgatási bíró Bszi.-ben, illetve az  igazságügyi alkalmazottaknak
az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló törvényben szabályozott kötelezettségeire és
összeférhetetlenségére vonatkozó szabályokhoz kapcsolódó részletes eljárási rendelkezéseket.
(5) A miniszter a közigazgatási bíróságok igazgatásával kapcsolatos feladatkörében
a) felügyeli és ellenőrzi a közigazgatási bírósági elnök és hivatalvezető igazgatási tevékenységét, ennek során
figyelemmel kíséri a  közigazgatási bíróságok igazgatására vonatkozó szabályok érvényesülését, az  eljárási
határidők és az ügyviteli szabályok megtartását, mindezek érdekében vizsgálatot kezdeményez,
b) elrendeli a kinevezési jogkörébe tartozó közigazgatási bírósági vezetők vizsgálatát, és
c) az a) és b) pont szerinti vizsgálat megállapításaitól függően megteszi a hatáskörébe tartozó intézkedéseket,
és ellenőrzi azok végrehajtását, fegyelmi eljárás kezdeményezését javasolhatja,
d) ellenőrzi a 35. § szerint kiadott szabályzatokat és eljár a 34. § (5) és (6) bekezdés megfelelő alkalmazásával,
e) felügyeli a közigazgatási bíróságok infrastruktúrájának fenntartásával és fejlesztésével kapcsolatos feladatok
ellátását,
f ) gondoskodik a közigazgatási bíróságok egységes informatikai rendszerének működtetéséről és fejlesztéséről,
ideértve a közigazgatási bíróságok központi honlapjának működtetését, g) – a Közigazgatási Felsőbíróság elnökének javaslatára – rendeletben meghatározza a közigazgatási bíróságok
ügyvitelének szabályait,
h) rendeletben meghatározza a  közbeszerzési, minősített beszerzési és beszerzési eljárásairól szóló
közigazgatási bírósági elnöki szabályzat általános követelményeit.
(6) A  miniszter jogosult a  központi költségvetés közigazgatási bíróságok fejezetéhez tartozó költségvetési szerveknél
kezelt adatok – az e §-ban meghatározott feladatai ellátásához szükséges mértékű – kezelésére.
IX. FEJEZET
A RENDES BÍRÓSÁG ÉS A KÖZIGAZGATÁSI BÍRÓSÁG HATÁSKÖRI ÖSSZEÜTKÖZÉSÉNEK FELOLDÁSÁRA ÉS
A HATÁSKÖRÜKET ÉRINTŐ JOGEGYSÉGI KÉRDÉSEK KEZELÉSÉRE IRÁNYULÓ ELJÁRÁSOK
25. A rendes bíróság és a közigazgatási bíróság hatásköri összeütközésének feloldása
62. § (1) Ha a  rendes bíróság és a  közigazgatási bíróság ugyanazon ügyben hatásköre hiányát állapítja meg, az  eljáró
bíróságot a Kúria és a Közigazgatási Felsőbíróság közös hatásköri tanácsa (a továbbiakban: hatásköri tanács) jelöli ki.
(2) A  hatásköri tanács összehívását a  hatáskörének hiányát később megállapító bíróság kezdeményezi. A  hatásköri
tanácsot tizenöt napon belül azon bírósági szervezet legfőbb szervének elnöke harminc napon belüli időpontra
hívja össze, amelynek bírósága a hatásköri tanács összehívását kezdeményezte.
(3) A hatásköri tanács a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény eljáró bíróság kijelölésére vonatkozó rendelkezései
szerint jár el. A hatásköri tanács határozatképes, ha valamennyi tagja jelen van, döntéseit szótöbbséggel hozza.
(4) A  hatásköri tanács társelnökei a  Kúria elnöke és a  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke, tagjai a  Kúria elnöke és
a  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke által kijelölt két-két kúriai, illetve közigazgatási felsőbírósági bíró. A  hatásköri
tanács tagjainak kijelölésére vonatkozó elveket a Kúria és a Közigazgatási Felsőbíróság ügyelosztási rendjében kell
meghatározni.
(5) A  hatásköri tanács működésének költségeit a  Kúria és a  Közigazgatási Felsőbíróság egyenlő arányban viselik,
működésének feltételeit közösen biztosítják.
26. A rendes bíróság és a közigazgatási bíróság hatáskörét egyaránt érintő jogegységi kérdések
rendezése
63. § (1) A  Kúria és a  Közigazgatási Felsőbíróság együttes jogegységi tanácsa (a  továbbiakban: együttes tanács) együttes
jogegységi határozattal dönt a  rendes bíróságok és a  közigazgatási bíróságok egységes ítélkezési gyakorlatának
biztosítása céljából, ha
a) a  rendes bíróság és a  közigazgatási bíróság eltérő ítélkezési gyakorlata szükségessé teszi elvi kérdésben
együttes jogegységi határozat meghozatalát, korábban meghozott jogegységi határozat vagy együttes
jogegységi határozat megváltoztatását vagy hatályon kívül helyezését, vagy
b) a  Kúria vagy a  Közigazgatási Felsőbíróság ítélkező tanácsa jogkérdésben el kíván térni a  Kúria ítélkező
tanácsának közigazgatási tárgyú, elvi bírósági határozatként közzétett határozatától vagy közzétett elvi
bírósági döntéstől,
c) a  Kúria ítélkező tanácsa jogkérdésben el kíván térni a  Közigazgatási Felsőbíróság jogegységi határozatától,
vagy
d) a Közigazgatási Felsőbíróság ítélkező tanácsa jogkérdésben el kíván térni a Kúria jogegységi határozatától,
feltéve, hogy a  Kúria vagy a  Közigazgatási Felsőbíróság jogegységi tanácsának eljárásával nem rendezhető
az indítványban foglalt kérdés.
(2) A  Bszi.-nek és e  törvénynek a  jogegységi tanácsra, jogegységi indítványra és a  jogegységi eljárásra vonatkozó
rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni – az e §-ban foglalt eltérésekkel –
a) az együttes ülés részvevőinek összetételére és eljárására, valamint
b) az indítványra és az indítványozóra.
(3) Az  együttes tanács társelnökei a  Kúria elnöke és a  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke, tagjai a  Kúria elnöke és
a Közigazgatási Felsőbíróság elnöke által kijelölt öt-öt kúriai, illetve közigazgatási felsőbírósági bíró.
(4) Az  együttes tanács ülését a  Kúria elnöke és a  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke félévente felváltva vezeti.
Az együttes tanács ülésének költségeit a Kúria és a Közigazgatási Felsőbíróság egyenlő arányban viselik.
(5) A Kúria elnöke és a Közigazgatási Felsőbíróság elnöke az együttes tanács ülését előkészítő bírót egyetértésben jelöli
ki.
(6) Az együttes tanács ülése határozatképes, ha valamennyi tagja jelen van.
 (7) Az  együttes tanács döntéseit szótöbbséggel hozza. Szavazni igennel vagy nemmel lehet. Szavazategyenlőség
esetén a javaslat elutasítottnak minősül. HARMADIK RÉSZ
A KÖZIGAZGATÁSI BÍRÁK JOGÁLLÁSÁNAK SAJÁTOS SZABÁLYAI
X. FEJEZET
A KÖZIGAZGATÁSI BÍRÁK SZOLGÁLATI VISZONYÁNAK KÜLÖNÖS SZABÁLYAI
27. A közigazgatási bírák szolgálati viszonyának különös alapelvei
64. § (1) A közigazgatási bíró az egységes bírói kar tagja.
 (2) A közigazgatási bíró a közigazgatási bírósági szervezet tagjaként teljesíti bírói szolgálatát.
28. A közigazgatási bíró kinevezésének különös tartalmi feltételei
65. § Közigazgatási bíróvá az  nevezhető ki, aki – a  Bjt.-ben meghatározott kinevezési feltételeken túlmenően –
kiemelkedő közigazgatási jogi ismeretekkel és gyakorlati tapasztalatokkal rendelkezik. E követelményt a 66. § szerint
kell érvényesíteni.
66. § A közigazgatási bíróvá, illetve bírósági vezetővé való kinevezés szempontjából közigazgatási jogi szakterületen
szerzett joggyakorlati időnek minősül az egyetemi jogi végzettség birtokában
a) a bíróként, igazságügyi alkalmazottként közigazgatási ügyszakban kifejtett tevékenység,
b) hatósági jogalkalmazói tevékenység, annak közvetlen irányítása, valamint közigazgatási perbeli jogi
képviselet ellátása,
c) az alkotmánybíróként, ügyészként, ügyészségi alkalmazottként, ügyvédként, jogtanácsosként a közigazgatási
jogvitákhoz kapcsolódóan kifejtett tevékenység,
d) az  Alkotmánybíróság Hivatalánál, az  Állami Számvevőszéknél, valamint az  Alapvető Jogok Biztosának
Hivatalánál a  hatósági jogalkalmazói tevékenység külső ellenőrzéséhez, vagy közigazgatási jogvitákhoz
kapcsolódóan kifejtett tevékenység,
e) nemzetközi bíróság szervezetében közigazgatási jogvitákhoz kapcsolódóan kifejtett igazságszolgáltatási
tevékenység, és
f ) a pályázó munkakörében a közigazgatási eljárásjogi vagy közigazgatási perjogi jogszabály előkészítésében,
valamint véleményezésében való részvétel
időtartama. 29. A közigazgatási bírói pályázat 67. § (1) A közigazgatási bírói pályázatot (a továbbiakban: pályázat) a miniszter írja ki.
 (2) A közigazgatási bíróság elnöke a közigazgatási bíró felmentése esetén a felmentés kezdeményezésével egyidejűleg,
a bírói szolgálati viszony egyéb okból történő megszűnése esetén a hivatalvezető adatszolgáltatása alapján a bírói
szolgálati viszony megszűnéséhez vezető okról való tudomásszerzéstől számított nyolc munkanapon belül értesíti
a minisztert a közigazgatási bírói álláshely megüresedéséről, illetve ennek várható időpontjáról.
(3) A  miniszter a  közigazgatási bírói álláshely megüresedéséről való tudomásszerzést követő tizenöt napon belül
tájékoztatja a közigazgatási bíróság elnökét, hogy
a) a megüresedő közigazgatási bírói álláshelyre pályázatot írt ki,
b) az álláshelyet másik közigazgatási bírósághoz csoportosította át,
c) a  megüresedő álláshely betöltésére irányuló pályázat kiírásáról legkésőbb a  tudomásszerzést követő hat
hónapon belül dönt, vagy
d) az álláshelyet a Bjt. alapján pályázat kiírása nélkül tölti be.
68. § (1) A  pályázatot azon közigazgatási bíróság elnökéhez kell benyújtani, amelynek közigazgatási bírói álláshelyére
a pályázati felhívás szól.
(2) A pályázatnak a pályázati kiírásban foglalt valamennyi feltételt tartalmaznia kell.
 (3) A pályázati eljárást a 69–72. §-ok szerint kell lefolytatni.
69. § (1) A pályázati határidő leteltét követő tizenöt napon belül az álláshely szerinti közigazgatási bíróság személyi tanácsa
a pályázókat meghallgatja és a pályázatokat véleményének csatolásával a pályázati határidő leteltét követő harminc
napon belül megküldi az OKBT Személyi Tanácsának.
(2) A  Bjt.-ben a  pályázat elutasításával kapcsolatban a  bíróság elnökének megállapított hatásköröket az  álláshely
szerinti közigazgatási bíróság személyi tanácsa gyakorolja azzal, hogy döntésével szemben – a  70.  § (4)  bekezdés
megfelelő alkalmazásával – kifogásnak van helye.
70. § (1) Az OKBT Személyi Tanácsa ülését a pályázatok OKBT titkárságához érkezését követő tizenöt napon belüli időpontra
kell összehívni.
(2) A  pályázaton az  elérhető pontszám nyolcvan százalékában kizárólag a  pályázó képzettségét, szakmai tudását és
megszerzett tapasztalatát kell tárgyilagosan értékelni (a  továbbiakban: objektív pontszám), húsz százalékában
pedig a  pályázónak a  bírói hivatás gyakorlásához szükséges tárgyilagosan nem mérhető felkészültsége,
elhivatottsága értékelhető (a továbbiakban: meghallgatás pontszáma).
(3) Az  OKBT Személyi Tanácsa a  pályaalkalmassági vizsgálaton alkalmas minősítést kapott pályázót az  (1)  bekezdés
szerinti ülésén meghallgatja. A meghallgatás előtt a Bjt.-ben meghatározott szempontok alapján, az e törvényben
meghatározott közigazgatási tapasztalatra – ideértve a  81.  §-ban meghatározott szervhez történt beosztás
időtartamát is – figyelemmel kell megállapítani az  elért objektív pontszámot, amelyet az  OKBT Személyi Tanácsa
a pályázóval a meghallgatás előtt közöl.
(4) A pályázó az objektív pontok számításának eredményét három napon belül a szolgálati bíróság előtt kifogásolhatja.
A  szolgálati bíróság a  kifogást, annak előterjesztését követő nyolc napon belül elbírálja, és döntését nyomban
közli a pályázóval és OKBT Személyi Tanácsával. Ha a szolgálati bíróság a kérelemnek helyt ad, az objektív pontok
számításáról szóló döntést megváltoztatja. A  szolgálati bíróság döntésével szemben további jogorvoslatnak nincs
helye.
(5) Az OKBT Személyi Tanácsa a pályázó meghallgatását követően a  (6) bekezdés szerint megállapítja a meghallgatás
pontszámát, amelyet nyomban közöl a pályázóval.
(6) Az  OKBT Személyi Tanácsának tagjai – a  pályázat véleményezésére jogosultak írásban közölt véleményének
ismeretében, legjobb meggyőződésük szerint – a  meghallgatás pontszámáról titkosan, nulla és az  elérhető
legmagasabb meghallgatás pontszáma közötti egész számot adva szavaznak. A  meghallgatás pontszámát
a  szavazatok számtani közepe adja azzal, hogy annak megállapítása során a  legalacsonyabb és legmagasabb
szavazatot figyelmen kívül kell hagyni.
(7) Az  OKBT Személyi Tanácsa a  pályázók elért pontszáma alapján megállapítja a  rangsort. A  rangsor alapján
a  ténylegesen elért legmagasabb pontszám nyolcvanöt százalékát elérő pályázók pályázati anyagát
–  a  közigazgatási bíróság személyi tanácsának véleményével együtt – a  pontszámok megküldésével felterjeszti
a miniszternek.
(8) A  (7)  bekezdéstől eltérően nem terjeszthető fel annak a  pályázónak a  pályázati anyaga, aki az  elérhető pontszám
ötven százalékát nem érte el.
71. § (1) A miniszter az azonos álláshelyre pályázókat meghallgathatja.
 (2) A  meghallgatáson a  pályázattal érintett közigazgatási bíróság elnöke, valamint OKBT Személyi Tanácsa által
eseti jelleggel kijelölt egy-egy, bíró és nem bíró tagja, valamint a  miniszter által felkért személyek vehetnek részt.
A meghallgatás a többi pályázó számára nem nyilvános.
72. § (1) A miniszter az első helyre rangsorolt
a) nem bírói jogállású személy kinevezési javaslatát a köztársasági elnöknek felterjeszti, és a köztársasági elnöki
kinevezés után beosztja az elnyert közigazgatási bírói álláshelyre,
b) bírói jogállású személy esetén dönt a bírónak az elnyert közigazgatási bírói álláshelyre való beosztásáról.
(2) Ha a  miniszter a  meghallgatást követően nem ért egyet az  OKBT Személyi Tanácsa által felterjesztett rangsorral,
írásbeli indokolás mellett megváltoztathatja és a megváltoztatott rangsor alapján első helyre került
a) nem bírói jogállású személy kinevezési javaslatát – mellékelve az OKBT Személyi Tanácsa által megállapított
rangsort és a rangsor megváltoztatásának indokait is –, a köztársasági elnöknek felterjeszti, és a köztársasági
elnöki kinevezés után beosztja az elnyert közigazgatási bírói álláshelyre,
b) bírói jogállású személy esetén dönt a bírónak az elnyert közigazgatási bírói álláshelyre való beosztásáról.
 (3) A miniszter a pályázatot az OKBT Személyi Tanácsa indokolt kezdeményezésére eredménytelenné nyilvánítja, ha
a) egyetlen pályázat sem érkezik vagy azokat a közigazgatási bíróság személyi tanácsa valamely törvényi vagy
pályázati feltétel hiánya miatt elutasította,
b) egy pályázó sem érte el az elérhető pontszám ötven százalékát,
c) valamennyi, a  miniszternek felterjeszthető pályázó esetén a  kinevezéssel a  Bjt. szerinti összeférhetetlenség
jönne létre.
 (4) A miniszter a pályázatot indokolt döntésével eredménytelenné nyilvánítja, ha
a) a pályázat elbírálása során az elbírálási folyamatban résztvevők olyan súlyos eljárási szabálysértést követtek
el, amely nem orvosolható,
b) a  pályázat kiírását követően olyan körülmény merült fel, amelynek eredményeként az  álláshelyet törvény
alapján pályázat kiírása nélkül szükséges betölteni.
(5) Ha pályázat alapján rendes bírósági bíró nyeri el a  közigazgatási bírói álláshelyet, erről a  miniszter haladéktalanul
tájékoztatja az  OBH elnökét, kúriai bíró esetén a  Kúria elnökét. A  miniszter a  bírót az  OBH elnökével, kúriai bíró
esetén a Kúria elnökével folytatott egyeztetés alapján, de legkésőbb a  tájékoztatást követő három hónapon belül
osztja be.
(6) A miniszter a (2) és (4) bekezdése szerinti indokolást az OKBT Személyi Tanácsának az ott megjelölt intézkedésével
egyidejűleg tájékoztatásul megküldi.
30. A közigazgatási felsőbírósági bírói pályázat 73. § (1) A  Közigazgatási Felsőbíróságon rendszeresített közigazgatási bírói álláshely betöltése esetén a  közigazgatási bírói
pályázatra vonatkozó szabályokat az e §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke a  70.  § (7)  bekezdése szerint felterjesztett pályázathoz csatolja az  azzal
kapcsolatos véleményét.
(3) Ha a Közigazgatási Felsőbíróság elnökének véleménye az OKBT Személyi Tanácsa által felterjesztett rangsortól eltér,
a miniszter a pályázókat a 71. § szerint meghallgatja, és annak eredményéhez képest a 72. § szerint jár el.
31. A közigazgatási bírósági vezetői pályázat 74. § (1) A közigazgatási bírósági vezetői pályázatot (a továbbiakban: vezetői pályázat) a miniszter írja ki.
 (2) A  közigazgatási bíróság elnöke a  hivatalvezető adatszolgáltatása alapján a  közigazgatási bírósági vezetői
megbízatás megszűnésére okot adó körülményről való tudomásszerzését követő nyolc munkanapon belül értesíti
a minisztert a közigazgatási bírósági vezetői megbízatás megszűnéséről, illetve ennek várható időpontjáról.
(3) A miniszter a közigazgatási bírósági vezetői megbízatás megszűnéséről való tudomásszerzést követő tizenöt napon
belül kiírja a vezetői pályázatot.
(4) A  pályázati eljárást a  közigazgatási törvényszék elnöke és a  másodelnöke esetében a  75–76.  §-okban
meghatározottak szerint kell lefolytatni.
75. § (1) A vezetői pályázatnak a vezetői tisztség elnyeréséhez szükséges valamennyi feltételt tartalmaznia kell.
 (2) A  benyújtott vezetői pályázatnak tartalmaznia kell a  pályaművet, amely a  pályázónak a  megpályázott tisztségtől
függően a  bíróság, a  kollégium, illetve a  tanács működésével kapcsolatos hosszú távú terveiről, és azok
megvalósításának ütemezéséről szól. A  vezetői pályázatnak tartalmaznia kell a  hozzájárulást ahhoz, hogy
az OKBT Személyi Tanácsa és a kinevezésre jogosult a pályázati eljárással összefüggő személyes adatait – ideértve
a pályázó bírói értékelésének és vezetői vizsgálatának iratait – kezelje.
76. § (1) Az álláshely szerinti közigazgatási bíróság személyi tanácsa a 69. § megfelelő alkalmazásával jár el.
 (2) A  vezetői pályázati eljárásban az  OKBT Személyi Tanácsa megállapítja a  pályázók pontszámát, és a  ténylegesen
elért legmagasabb pontszám nyolcvanöt százalékát elérő pályázók pályázati anyagát – ideértve a pályaművet is –
a pontszámok megküldésének mellőzésével felterjeszti a miniszternek.
(3) A  miniszter közigazgatási bírósági vezetői pályázati eljárásban az  OKBT Személyi Tanácsa által felterjesztett
pályázókat meghallgatja.
(4) A miniszter a 71. § (2) bekezdés szerint megtartott meghallgatást követően dönt, és a pályázatot elnyert személyt
kinevezi.
77. § (1) A  kollégiumvezetői és kollégiumvezető-helyettesi pályázat esetén a  pályázati határidő leteltét követő tizenöt
napon belül a  közigazgatási bíróság személyi tanácsa a  pályázókat meghallgatja és a  pályázatokat véleményének
csatolásával megküldi a közigazgatási bíróság elnökének.
(2) A  Bjt.-ben a  pályázat elutasításával kapcsolatban a  bíróság elnökének megállapított hatásköröket a  közigazgatási
bíróság bírói tanácsa mint személyi tanács gyakorolja azzal, hogy döntésével szemben – a  70.  § (4)  bekezdés
megfelelő alkalmazásával – kifogásnak van helye.
(3) A  közigazgatási bíróság elnöke a  közigazgatási bíróság bírói tanácsa mint személyi tanács véleményének
megismerését követően dönt a kollégiumvezetői és kollégiumvezető-helyettesi kinevezésről.
78. § (1) A  tanácselnöki pályázat esetén a  pályázati határidő leteltét követő tizenöt napon belül az  álláshely szerinti
közigazgatási bíróság bírói tanácsa mint személyi tanács a pályázókat meghallgatja és a pályázatokat véleményének
csatolásával megküldi a közigazgatási bíróság elnökének.
(2) A  Bjt.-ben a  pályázat elutasításával kapcsolatban a  bíróság elnökének megállapított hatásköröket az  álláshely
szerinti közigazgatási bíróság bírói tanácsa mint személyi tanács gyakorolja azzal, hogy döntésével szemben
– a 70. § (4) bekezdés megfelelő alkalmazásával – kifogásnak van helye.
(3) A  közigazgatási bíróság elnöke a  közigazgatási bíróság személyi tanácsa véleményének megismerését követően
dönt a tanácselnöki kinevezésről.
32. A közigazgatási bíró jogállásának egyes különös szabályai
79. § (1) A bírót kinevezésekor a miniszter osztja be a közigazgatási bíróságra.
 (2) Ha a  bíró a  továbbiakban pályázat alapján vagy pályázat nélkül, hozzájárulásával másik bíróságon tölt be bírói
álláshelyet, áthelyezéséről a miniszter intézkedik.
 (3) A  kérelmére, külön törvény erejénél fogva közigazgatási bíróvá váló rendes bírósági bírót a  miniszter osztja be
a közigazgatási bíróságra, azzal, hogy a kúriai bíró választása szerint a Közigazgatási Felsőbíróságra vagy valamely
közigazgatási törvényszékre osztható be.
(4) A  kérelmére, külön törvény erejénél fogva közigazgatási bíróvá váló, e  törvény hatálybalépését megelőző napon
bírósági vezetői megbízatással rendelkező bírót e  törvény hatálybalépésének napjától a  korábbi bírósági vezetői
megbízatásának megfelelő javadalmazás illeti meg az eredeti megbízatása lejáratának időpontjáig, kivéve, ha más
közigazgatási bírósági vezetővé nevezik ki.
(5) A  kérelmére, külön törvény erejénél fogva közigazgatási bíróvá váló, e  törvény hatálybalépését megelőző napon
tanácselnöki megbízatással rendelkező bírót e  törvény hatálybalépésének napjától pályázat nélkül tanácselnökké
kell kinevezni.
80. § A közigazgatási bírót másik közigazgatási bíróságra a Bjt. szerinti feltételek fennállása esetén a miniszter rendeli ki
az érintett közigazgatási bíróságok elnökeinek egyetértésével.
81. § (1) A miniszter a közigazgatási bírót
a) a Köztársasági Elnöki Hivatalba,
b) az Alkotmánybíróság Hivatalába,
c) az Alapvető Jogok Biztosának Hivatalába,
d) az Állami Számvevőszékre,
e) az ügyészségre,
f ) központi államigazgatási szervhez,
g) fővárosi és megyei kormányhivatalhoz
beoszthatja.
(2) Az  (1) bekezdés szerinti beosztást a közigazgatási bíró kérelmére az érintett szerv vezetője – az ügyészség esetén
a  legfőbb ügyész – kezdeményezheti. A beosztáshoz a közigazgatási bíró álláshelye szerinti közigazgatási bíróság
elnökének egyetértése szükséges.
(3) A közigazgatási bíró az érintett szerv alaptevékenységébe tartozó közigazgatási vagy egyéb közjogi jellegű feladatés hatáskör ellátására osztható be. A  beosztás célja, hogy a  közigazgatási bíró az  érintett szerv tevékenységében
való részvétellel szakmai gyakorlatot és ismereteket szerezzen, valamint az  érintett szerv tevékenységét
közigazgatási bírói tapasztalatával támogassa.
(4) A beosztás határozott vagy határozatlan időre történhet. Határozott időre kinevezett közigazgatási bíró legfeljebb
egy évre osztható be.
(5) A beosztás nem érinti a közigazgatási bíró bírói tisztségét, de beosztásának időtartama alatt ítélkező tevékenységet
nem folytathat.
(6) A  beosztott közigazgatási bíró felett az  érintett szerv vezetője gyakorolja a  munkáltatói jogkört. A  beosztott bíró
jogállására egyebekben a Bjt.-nek a minisztériumba beosztott bíró jogállására, valamint a beosztás megszűnésére
vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni, azzal, hogy az  igazságügyért felelős miniszteren a  szerv
vezetőjét kell érteni.
82. § A közigazgatási bíró mentelmi jogának felfüggesztése tárgyában az  OKBT javaslatára a  köztársasági elnök dönt.
A mentelmi jog megsértése esetén szükséges intézkedést az OKBT javaslatára a köztársasági elnök teszi meg.
33. A közigazgatási bírónak adományozható cím 83. § (1) A miniszter a Közigazgatási Felsőbíróság elnökének javaslatára a kiváló, magasabb bírói beosztásra alkalmas, illetve
kiválóan alkalmas minősítés és az  adott bírósági szinten tényleges bírói gyakorlattal eltöltött legalább tizenkét
év után – beszámítva a  magasabb szintű bíróságon bírói szolgálati viszonyban töltött időt is – a  közigazgatási
törvényszék közigazgatási bírájának „címzetes felsőbírósági bíró” címet adományozhat. A miniszter az adott bírósági
szinten tényleges bírói gyakorlattal eltöltött legalább húsz év után – beszámítva a magasabb szintű bíróságon bírói
szolgálati viszonyban töltött időt is – a  közigazgatási törvényszék közigazgatási bírájának „címzetes felsőbírósági
bíró” címet adományoz. A „címzetes felsőbírósági bíró” címmel járó címpótlékra a  Bjt.-nek a „címzetes kúriai bíró”
címpótlékára vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(2) A  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke a  kiváló, magasabb bírói beosztásra alkalmas, illetve kiválóan alkalmas
minősítés és a  felsőbírósági szinten tényleges bírói gyakorlattal eltöltött legalább hat év után a  Közigazgatási
Felsőbíróság bírájának „felsőbírósági tanácsos” címet adományozhat. A  Közigazgatási Felsőbíróság elnöke
a  felsőbírósági szinten tényleges bírói gyakorlattal eltöltött legalább húsz év után a  Közigazgatási Felsőbíróság
bírájának „felsőbírósági tanácsos” címet adományoz. A „felsőbírósági tanácsos” címmel járó címpótlékra a  Bjt.-nek
a „kúriai tanácsos” címpótlékára vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(3) A  közigazgatási bíróság elnöke a  kiváló, magasabb bírói beosztásra alkalmas, illetve kiválóan alkalmas minősítés
és az  adott bírósági szinten tényleges bírói gyakorlattal eltöltött legalább hat év után – beszámítva a  magasabb
szintű bíróságon bírói szolgálati viszonyban töltött időt is – a közigazgatási bírájának „címzetes tanácselnök” címet
adományozhat. A  „címzetes tanácselnök” címmel járó címpótlékra a  tanácselnök javadalmazására vonatkozó
szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
NEGYEDIK RÉSZ
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 84. § (1) Az e  törvényben nem szabályozott kérdésekben a Bszi. és a Bjt. rendelkezéseit kell e  törvény céljával és az ebben
szabályozott szervezeti, igazgatási jogintézmények jellegével összhangban álló módon, megfelelően alkalmazni.
(2) Ha törvény valamely bírói testület, bírósági vezető vagy a  miniszter döntésének határidejéről nem rendelkezik,
a döntés meghozatalának határideje harminc nap.
85. § E törvény hatálybalépéséről és az átmeneti rendelkezések megállapításáról külön törvény rendelkezik.
86. § Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy
1. a Közigazgatási Felsőbíróság elnökének javaslatára a közigazgatási bíróságok ügyviteli szabályait,
2. a közigazgatási bírósági statisztikai adatok gyűjtésére és feldolgozására vonatkozó szabályokat,
3. a közbeszerzési, minősített beszerzési és beszerzési eljárásairól szóló közigazgatási bírósági elnöki szabályzat
általános követelményeit,
4. a  közigazgatási bírák és az  igazságügyi alkalmazottak kötelezettségeihez és összeférhetetlenségéhez
kapcsolódó részletes eljárási rendelkezéseket,
5. a Közigazgatási Bírósági Határozatok Gyűjteményében történő közzététel rendjét
rendelettel állapítsa meg.
87. § E törvény 1.  §-a, II–IV. Fejezete, 7–9. alcíme, 11–12. alcíme, VI–VIII. Fejezete, 26–28. alcíme és 31–33. alcíme
az Alaptörvény 25. cikk (8) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
237/2010. (X. 12.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Kőrösi Csaba rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság New York-i Állandó ENSZ képviseletének vezetésével.
Budapest, 2010. augusztus 19. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
75/2015. (I. 30.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Baloghné
dr. Turay Zsófiát 2015. február 1. napjától 2018. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. január 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1013/2013. (I. 16.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2011-0027 azonosító számú, „Budai Vár és környéke közlekedés fejlesztése” című és a KMOP-3.1.1/E-12-k-2012-0001 azonosító számú, „Várkert Bazár fejlesztése” című kiemelt projekt költségnövekményének jóváhagyásáról.
A Kormány
1. jóváhagyja – a kiemelt projekt Lánchíd utcai forgalomrendezésének, mint többlet műszaki tartalom megvalósításának
érdekében – a KÖZOP-5.5.0-09-11-2011-0027 azonosító számú, „Budai Vár és környéke közlekedés fejlesztése” című
kiemelt projekt támogatásának bruttó 1 716 278 000 Ft-tal történő növelését,
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy járjon el az 1. pont szerinti kiemelt projekt támogatási szerződésének
módosítása érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. jóváhagyja a KÖZOP-5.5.0-09-11-2011-0027 azonosító számú, „Budai Vár és környéke közlekedés fejlesztése” című és
a KMOP-3.1.1/E-12-k-2012-0001 azonosító számú, „Várkert Bazár fejlesztése” című kiemelt projektek támogatásának
együttesen legfeljebb bruttó 2 641 610 471 Ft-tal történő növelését azzal a feltétellel, hogy a támogatási szerződés
módosítására a közbeszerzési eljárás eredményhirdetését követően, a nyertes ajánlatban szereplő árajánlat
figyelembevételével kerülhet sor.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
88/2009. (X. 26.) ME határozata a „Húsz éves a Köztársaság Díj” adományozásáról.
A „Húsz éves a Köztársaság Díj” alapításáról szóló 219/2009. (X. 6.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésében foglaltak alapján
Ágh Attila filozófusnak, egyetemi tanárnak
Chikán Attila egyetemi tanárnak, volt miniszternek,
Debreczeni József politológusnak, közírónak, volt országgyűlési képviselőnek,
Dornbach Alajosnak az Országgyűlés volt alelnökének,
Esterházy Péter Kossuth-díjas írónak,
Fábry Béla pedagógusnak,
Ferge Zsuzsa Széchenyi-díjas szociológusnak, akadémikusnak, egyetemi tanárnak,
Göncz Árpád volt köztársasági elnöknek,
Györgyi Kálmán volt legfőbb ügyésznek,
Jancsó Miklós Kossuth-díjas filmrendezőnek,
Kádár Béla közgazdásznak, egyetemi tanárnak,
Kéri László politológusnak,
Kornai János Herder- és Széchenyi-díjas közgazdásznak, akadémikusnak, egyetemi tanárnak,
Kósa Ferenc Kossuth-díjas filmrendezőnek, volt országgyűlési képviselőnek,
Kósáné Kovács Magda volt miniszternek, az Európai Parlament volt képviselőjének,
Kozma Imrének, a Magyar Máltai Szeretetszolgálat elnökének,
Kovács László volt miniszternek, az Európai Parlament volt képviselőjének,
Kupa Mihály volt miniszternek,
Levendel Ádám szociológusnak,
Nyers Rezső közgazdásznak, volt államminiszter, volt országgyűlési képviselőnek,
Ormos Mária Széchényi-díjas történésznek, akadémikusnak, ny. egyetemi tanárnak,
Rajk László Kossuth-díjas építésznek, volt országgyűlési képviselőnek,
Tamás Gáspár Miklós filozófusnak, volt országgyűlési képviselőnek a
„HÚSZ ÉVES A KÖZTÁRSASÁG DÍJAT” adományozom. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
70/2013. (I. 29.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. § (3) bekezdése
alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Molnárka Győzőt, a Széchenyi István Egyetem egyetemi docensét
2013. február 1. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2013. január 16. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1241/2011. (VII. 15.) Korm. határozata a Svájci–Magyar Együttműködési Program 9. prioritási területén belül projekt beazonosításáról.
1. A Kormány a) a kibővült Európai Unió gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségei csökkentését célzó, a Svájci Szövetségi Tanács
és a Magyar Kormány között létrejött Svájci–Magyar Együttműködési Program végrehajtásáról szóló
Keretmegállapodás kihirdetéséről szóló 348/2007. (XII. 20.) Korm. rendelet 2. melléklet 2.1. pontja alapján
a következő projektet azonosítja be: Projekt megnevezése Projekt Végrehajtó Projekt forrása
Projekt tervezett
támogatási összege
Projekt tervezett összköltsége Többszintű Közösségi
Rendőrségi Hálózat az
együttműködés alapú
bűnmegelőzésért
Belügyminisztérium Svájci–Magyar
Együttműködési
Program 2 000 000 CHF 2 300 000 CHF
A projekt beazonosítása nem eredményezi a Projekt Megállapodás és a Végrehajtási Megállapodás megkötésének
kötelezettségét. b) elrendeli, hogy az a) pontban beazonosított projekt vonatkozásában készüljön meghívásos pályázati kiírás.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke
Határidő: e határozat közzétételétől számított 75. nap 2. A Kormány egyetért azzal, hogy a Nemzeti Koordinációs Egység a Svájci–Magyar Együttműködési Program
végrehajtási rendjéről szóló 237/2008. (IX. 26.) Korm. rendelet szerinti, a magyar és a svájci fél által lefolytatott
értékelést követően – ha a pályázatot mindkét fél támogatásra javasolja – gondoskodjon a Projekt Megállapodás és
a Végrehajtási Megállapodás megkötéséről. Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Nemzeti Fejlesztési Ügynökség elnöke Határidő: a végleges svájci döntés meghozatalát követő 3 hónap
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1495/2015. (VII. 21.) Korm. határozata a nyíregyházi Kállay-kúria felújításához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Nyíregyháza város építészeti örökségének részét képező Kállay-kúria Nyíregyháza 6019/1/A/1 helyrajzi
számon nyilvántartott részének felújításával;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban foglalt cél megvalósítása érdekében gondoskodjon
964,5 millió forint többletforrás rendelkezésre állásáról a 2015. évi központi költségvetés XLIII. Az állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezetében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság közreműködésével tegye meg a  szükséges intézkedéseket az  1.  pont szerinti ingatlan felújítása
érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1638/2012. (XII. 19.) Korm. határozata a „Széchenyi Zsigmond Kárpát-medencei Magyar Vadászati Múzeum létrehozása – a hatvani Grassalkovich-kastély rekonstrukciója és turisztikai célú hasznosítása” című projekttel összefüggésben nyújtandó biztosítékról.
A Kormány 1. támogatja az ÉMOP-2.1.1/A-12-k-2012-0003 azonosító számú projekt (a továbbiakban: projekt) kedvezményezettje,
a Széchenyi Zsigmond Kárpát-medencei Magyar Vadászati Múzeum Beruházó Nonprofit Közhasznú Korlátolt
Felelősségű Társaság részére nyújtandó, legfeljebb a vonatkozó európai uniós támogatás szabályairól szóló
kormányrendelet előírásai alapján a projektben megítélt támogatás lehívásához szükséges összegű,
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 92. § (1) bekezdése szerinti 100%-os mértékű egyedi állami
kezesség nyújtását, 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az 1. pont szerinti egyedi állami kezességvállalásról szóló előterjesztést
nyújtsa be a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság részére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
120/2016. (IV. 29.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Karima Kabbaj rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Marokkói Királyság magyarországi
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2016. április 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
207/2011. (XII. 23.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. december 21-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. Z. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. december 7-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy aki munkahelyi szexuális zaklatást követ el,
büntetett követ el és öt évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés egyértelműségének
megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor
hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen
jogalkotásra köteles. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben feltenni kívánt kérdés nem tesz eleget az
egyértelműség fenti követelményének, mivel a kérdés megfogalmazása a magyar nyelvtan szabályainak nem felel
meg, tévesen szerepel ugyanis a „büntetett követ el” kifejezés, mely jelen összefüggésben értelmezhetetlen. Erre
tekintettel a Bizottság álláspontja szerint a kérdésből sem a választópolgárok, sem a jogalkotó számára nem derül ki
a népszavazási kezdeményezés pontos tartalma. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a népszavazásra szánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, így a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve.
130. §-ának (1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke