text:
1273/2010. (XII. 8.) Korm. határozata a központi költségvetési fejezetek és a társadalombiztosítási költségvetési szervek 2009. előirányzat-maradványainak kezeléséről.
A Kormány
1. az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 24/B. § (9) bekezdése és az államháztartás működési rendjéről szóló
292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 212. § (7) bekezdésében foglaltak alapján jóváhagyja az előirányzat-maradványok
átcsoportosítását az 1. számú melléklet szerinti részletezésben;
2. engedélyezi – a 2. számú mellékletben foglaltak kivételével – a 2010. június 30-ig pénzügyileg nem teljesült
előirányzat-maradványokhoz kapcsolódó feladatok további finanszírozását;
3. engedélyezi a 2. számú mellékletben szereplő fejezeteknek, hogy a 2. pontban nem engedélyezett finanszírozást azon
összeg erejéig teljesíthessék, amelynek ellentételezéseként a 2010. évi támogatási, illetve bevételi előirányzatra
zárolást jelentsenek be a Magyar Államkincstárnál, azzal a megkötéssel, hogy a bejelentési kötelezettség teljesítésének
időpontjáig a 2. számú mellékletben szereplő fejezeteknek – a mellékletben meghatározott összeg erejéig –
a maradvány felhasználása nem engedélyezett;
4. felhívja a fejezetet irányító szerv vezetőit, hogy az időközben meghiúsuló kötelezettségvállalásokat haladéktalanul
jelentsék be a nemzetgazdasági miniszternek;
5. felkéri a nemzetgazdasági minisztert, hogy a zárolásra javasolt maradványok befizettetéséről gondoskodjon.
Felelős: fejezetet irányító szerv vezetője
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 6. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
474/2016. (XII. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Antal Reginát
2017. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. december 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
35/2017. (IV. 28.) ME határozata a Délkelet-európai Rendőri Együttműködési Egyezmény (PCC SEE) Szerződő Felek közötti, prümi mintára megvalósuló automatizált DNS-, ujjnyomat- és gépjármű-nyilvántartási adatok cseréjét megalapozó többoldalú egyezmény és végrehajtási megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a belügyminiszter és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  DNS-, ujjnyomat- és gépjármű-nyilvántartási adatok PCC SEE Szerződő Felek közötti automatizált
cseréjét megalapozó többoldalú egyezmény és végrehajtási megállapodás (a  továbbiakban: Egyezmény és
végrehajtási megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom a belügyminisztert, hogy a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  belügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény és végrehajtási megállapodás létrehozásához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 5. felhívom a  belügyminisztert és a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy
az  Egyezmény és végrehajtási megállapodás létrehozását követően az  Egyezmény és végrehajtási megállapodás
szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1268/2016. (VI. 7.) Korm. határozata az országos ipari park koncepcióról.
A Kormány
 1. egyetért az országos ipari park koncepció megvalósításával, amelynek keretében
a) a Modern Városok Programban részt vevő, ipari park fejlesztéssel érintett megyei jogú városok tekintetében
kezdődik meg az  ipari területek fejlesztésére irányuló szakmai szempontok szerinti konstrukciók kialakítása,
illetve a fejlesztések tervezése és kivitelezése;
b) megvizsgálásra kerül az  állami szerephez vagy állami tulajdonosi részesedéshez köthető ipari parkok
tulajdonosi helyzete és azok integrálása az országos ipari park hálózatba;
c) megvizsgálásra kerül az  önkormányzati szerephez vagy önkormányzati tulajdonosi részesedéshez köthető
ipari parkok tulajdonosi helyzete és azok integrálása az országos ipari park hálózatba;
d) megvizsgálásra kerül a  magántulajdonban lévő ipari parkok helyzete, a  működésükben betölthető állami
szerepvállalás kérdése;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján, a NIPÜF Nemzeti Ipari Park Üzemeltető és Fejlesztő Zártkörűen
Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: NIPÜF Zrt.) bevonásával gondoskodjon az  1.  pont szerinti feladatok
végrehajtásáról és az 1. pontban megjelölt célok eléréséhez szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  MNV Zrt. útján a  NIPÜF Zrt. bevonásával gondoskodjon
– amennyiben ettől eltérő eseti döntés nem kerül meghatározásra – az  állam által támogatott ipari fejlesztési
projektek
a) tervezésével,
b) kivitelezésével, valamint
c) üzemeltetésével
kapcsolatos feladatok ellátásáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) pont tekintetében: azonnal
 a b) pont tekintetében: folyamatos
 a c) pont tekintetében: a projektek megvalósulását követően folyamatos
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  földművelésügyi minisztert, hogy az  MNV Zrt. útján a  NIPÜF Zrt.,
valamint a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet bevonásával tegyék meg a szükséges intézkedéseket az ipari területek
fejlesztésébe bevonásra kerülő ingatlanok biztosítása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: folyamatos
5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert, valamint a földművelésügyi minisztert, hogy
gondoskodjanak az 1. pont szerinti célok megvalósulása érdekében szükséges forrás rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: felmerülő igényekhez igazodva folyamatosan
6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  igazságügyi miniszter bevonásával dolgozza ki és terjessze
a  Kormány elé a  Nemzeti Ipari Park Hálózat kialakításához és fejlesztéséhez szükséges jogszabály-módosítási
javaslatokat;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
7. tárcaközi bizottságot hoz létre, amelynek feladata a  kormányzati döntést igénylő, az  ipari területek fejlesztésével
kapcsolatos döntések előkészítése, és amelynek
a) vezetője a nemzeti fejlesztési miniszter által kijelölt állami vezető,
b) tagjai a nemzetgazdasági miniszter, a külgazdasági és külügyminiszter, valamint a földművelésügyi miniszter
által delegált kormánytisztviselők,
c) állandó meghívottjai a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és a  belügyminiszter által delegált
kormánytisztviselő, valamint a NIPÜF Zrt. meghatalmazott képviselője,
d) ügyrendjét saját maga dolgozza ki és fogadja el;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 földművelésügyi miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal
8. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  MNV Zrt. útján a  NIPÜF Zrt. és más érintett szervek bevonásával
gondoskodjon a Modern Városok Program keretében kialakításra kerülő intermodális csomópontok
a) tervezésével,
b) kivitelezésével, valamint
c) üzemeltetésével
kapcsolatos feladatok ellátásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az a) pont tekintetében: azonnal
 a b) pont tekintetében: folyamatos
 a c) pont tekintetében: a projektek megvalósulását követően folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2013. (III. 29.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdés b) pontja alapján az új nemzeti közgyűjteményi
épületegyüttes koncepciójával kapcsolatos feladatok ellátására 2013. március 15-től 2013. szeptember 14-ig dr. Baán
Lászlót miniszteri biztossá nevezem ki. 2. § A miniszteri biztos feladatköre:
a) az új, nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes koncepciójának kidolgozása, megvalósításának és építészeti
tervpályázatának előkészítése; b) a Városliget átfogó, a kulturális, továbbá a terület- és településrendezési szempontokat egységben kezelő
hasznosítási koncepciójának kidolgozása, különös figyelemmel a Fővárosi Nagycirkusz új, városligeti
elhelyezésére. 3. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszteri Kabineten működő titkárság segíti.
5. § A miniszteri biztost a tevékenység ellátásáért a Ksztv. 38. § (7) bekezdése és (10) bekezdés a) pontja alapján havonta
500 000 Ft összegű díjazás illeti meg. 6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, rendelkezéseit 2013. március 15. napjától kell alkalmazni.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
5/2014. (IV. 18.) NIH utasítása a Nemzeti Innovációs Hivatal kockázatkezelési szabályzatáról.
A költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 2. § n) pont
na) alpontja, 3. § b) pontja és 7. §-a, továbbá a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint
a Nemzeti Innovációs Hivatalról szóló 303/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése és 3. § (1) bekezdése alapján a következő
utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. A kockázat mindazon elemek és események bekövetkeztének a  valószínűsége, amelyek hátrányosan érinthetik
a Nemzeti Innovációs Hivatal (a továbbiakban: NIH) működését.
2. Kockázatnak minősül minden olyan esemény, tevékenység vagy tevékenység elmulasztása, amely gátolja a  NIH
céljainak elérését.
3. A kockázat lehet:
a) egy esemény vagy következmény, amely lényegi befolyással van a NIH célkitűzéseire,
b) véletlenszerű esemény, hiányos ismeret vagy információ,
c) eredendő kockázat, amely szabálytalanságok vagy a  megvalósítás során fellépő hibák előfordulásának
kockázata,
d) az esetleges hibákat vagy szabálytalanságokat meg nem előző, illetve fel nem táró folyamatba be nem épített
ellenőrzési eljárásokból fakadó kockázat (ellenőrzési kockázat). 4. A NIH a kockázatkezelés rendszerét az éves intézményi munkatervhez igazítva működteti.
5. A kockázatkezelésért a főosztályok vezetői felelősek. 6. A kockázatkezelést a főosztályvezető a munkatervi feladat előkészítésénél kezdi meg, és a szervezeti egység működése
során folyamatosan nyomon követi.
2. Kockázatazonosítás és kockázatelemzés 7. A főosztályvezetők a  főosztályra vonatkozó éves intézményi munkaterv-rész összeállítása során felmérik az  egyes
munkatervi feladatokat érintő valamennyi kockázatot.
8. A kockázatokat azonosításuk és fontossági sorrendjük meghatározása után, negatív hatásaik mérséklése, csökkentése
vagy megszüntetése céljából, a kockázat mértékétől függően kezelni kell.
9. A főosztályvezető a  kockázat-nyilvántartási kötelezettségének az  intézményi munkaterv-táblázat kitöltésével egy
időben tesz eleget. A nyilvántartás rendszeres aktualizálása és az abban foglaltak nyomon követése a főosztályvezető
feladata.
10. A főosztályvezető a  beazonosított kockázat vonatkozásában megvizsgálja a  bekövetkezés valószínűségét és
a kockázat bekövetkezése esetén annak esetleges hatását, ezek alapján meghatározza a kockázati értéket (alacsony,
közepes, magas).
11. A kockázatok értékelése során különösen az alábbi kockázati tényezőket és azok bekövetkezésének valószínűségét
kell vizsgálni:
a) a jogszabályi környezet változása;
b) gazdasági és politikai környezet változásai;
c) a szervezeti változás hatása;
d) a rendelkezésre álló költségvetés;
e) a belső kontrollrendszer kiépítettségének, működtetésének színvonala;
f ) szabályozottság és annak naprakészsége;
g) a munkatervi feladat komplexitása, optimális informatikai támogatottsága;
h) a korábbi ellenőrzések tapasztalatai, a  megállapított hiányosságok, problémák, a  korábbi ellenőrzések óta
eltelt idő;
i) a munkatervi feladathoz szükséges létszám (mennyiségi, minőségi) megléte, szükséges szakmai tapasztalat,
képzettség, felkészültség. 3. Kockázatkezelés 12. A NIH-nél kockázati küszöbérték nem kerül meghatározásra.
13. A magasnak értékelt kockázat nem elfogadható kockázatnak minősül, így intézkedési javaslatot kell kidolgozni
a  kockázat elkerülésére. Elfogadható, így intézkedési javaslatot nem kell kidolgozni, az  alacsony kockázat és
a  közepesnek értékelt kockázat közül az, ahol az  elnök 18–19.  pont szerinti döntése értelmében nincs szükség
intézkedési javaslat kidolgozására.
14. A kockázatkezelési intézkedéseket várható kockázatcsökkentő hatásuk és megvalósítási költségük összevetésével kell
értékelni.
15. A kockázatkezelés főbb módszerei a következők:
a) a kockázat megszüntetése, elkerülése,
b) a kockázat csökkentése,
c) a kockázat elviselése, elfogadása.
16. A kockázatelemzések felülvizsgálata és véleményezése a  koordinációs feladatokért felelős szervezeti egység
munkaköri leírásában erre kijelölt kormánytisztviselője (a továbbiakban: Kockázatkezelési koordinátor) feladata.
17. A NIH munkatervének elfogadását követő 10 munkanapon belül el kell végezni a kockázatok és kockázatértékelések
felülvizsgálatát.
18. A Kockázatkezelési koordinátor minden esetben megvizsgálja a közepes értékű kockázatokat, és jelzi a koordinációs
feladatokért felelős főosztály vezetője (a továbbiakban: Koordinációs vezető) felé, hogy véleménye szerint a kockázat
bekövetkezésének elkerülésére szükséges-e főosztályi intézkedési javaslatot kidolgozni, valamint megvizsgálja
a magas szintű kockázatokhoz kapcsolódó intézkedési javaslatokat.
19. Ha a  Koordinációs vezető a  Kockázatkezelési koordinátor 18.  pont szerinti javaslatai és megállapításai alapján
a munkatervben magasnak értékelt kockázat bekövetkezésének elkerülésére kidolgozott intézkedési javaslattal nem
ért egyet, vagy amennyiben valamely közepes értékű kockázat elkerülésére intézkedési javaslat kidolgozását látja
szükségesnek, az  erre vonatkozó észrevételt megküldi az  elnöknek. Amennyiben az  elnök a  Koordinációs vezető
észrevételei alapján szükségesnek tartja, a  főosztályvezetők felhívásával gondoskodik a  pontosításról, kijavításról
vagy kiegészítésről.
20. A véglegesített kockázatokat és azok értékelését, valamint a  vonatkozó intézkedési javaslatot a  főosztályvezető
az elnöki felhívástól számított 10 napon belül e-mailben megküldi a Koordinációs feladatokért felelős szervezeti egység
részére. Amennyiben a  Kockázatkezelési koordinátor észleli, hogy a  főosztályvezető által meghatározott kockázat
értékelése, vagy a kidolgozott intézkedési javaslat nincs összhangban az elnök észrevételeivel, a Koordinációs vezető
haladéktalanul tájékoztatja az elnököt, aki dönt a szükséges intézkedésekről.
21. A Koordinációért felelős szervezeti egység az elnök által előírt módosítások végrehajtása után a munkatervi feladatot,
annak kockázatát, a kockázati besorolását, valamint az intézkedési javaslatokat tartalmazó összesített táblázatot készít
a  kockázatok nyilvántartására (a továbbiakban: Kockázatkezelési nyilvántartás). A  Kockázatkezelési nyilvántartást
a Koordinációs vezető terjeszti az elnök elé jóváhagyásra.
22. A jóváhagyott Kockázatkezelési nyilvántartás adott szervezeti egységre vonatkozó részét a  Kockázatkezelési
koordinátor küldi meg az érintett főosztály részére.
4. Nyomon követés 23. A kockázatok elkerülésére meghatározott intézkedések nyomon követése a főosztályvezetők és a Kockázatkezelési
koordinátor feladata.
24. A kockázatkezelés nyomon követése érdekében a  megtett intézkedéseket fel kell tüntetni az  elfogadott
Kockázatkezelési nyilvántartásban. A nyilvántartásban rögzített adatokat a bejegyzést követően e-mailben meg kell
küldeni a koordinációs feladatokért felelős szervezeti egység vezetője részére, aki továbbítja azt a Kockázatkezelési
koordinátornak a NIH összesített Kockázatkezelési nyilvántartásának aktualizálása érdekében.
25. A Koordinációs vezető tájékoztatja az elnököt amennyiben a Kockázatkezelési koordinátor észrevételei alapján azt
valamely kockázat elkerülése érdekében szükségesnek tartja, különösen, ha valamely intézkedés nem teljesül.
26. A Kockázatkezelési koordinátor minden év szeptemberében felülvizsgálja a  kockázatok elkerülésére megtett
intézkedéseket és megállapításairól a Koordinációs vezető tájékoztatja az elnököt.
5. Záró rendelkezések 27. Ez az utasítás a közzétételét követő 30. napon lép hatályba.
28. A 2014. év tekintetében amennyiben az éves intézményi munkaterv a jelen utasítás hatálybalépésekor már elkészült,
akkor a 17. pontban előírt határidőt az utasítás hatálybalépésétől kell számítani.
29. Hatályát veszti az  intézkedési terv kiadásáról szóló 19/2011. számú elnöki utasítás 3.  pontja, továbbá a  FEUVE
szabályzat kiadásáról szóló 11/2012. számú elnöki utasítás.
Spaller Endre s. k.,
 elnök


text:
28/2015. (III. 30.) ME határozata az Alkotmányvédelmi Hivatal főigazgatójának felmentéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva, a polgári
nemzetbiztonsági szolgálatok irányításáért felelős miniszter javaslatára
Göbölös László dandártábornokot, az Alkotmányvédelmi Hivatal főigazgatóját e tisztségéből
– 2015. március 31-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
518/2015. (XII. 4.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés i)  pontja, valamint a  magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
9.  §-a alapján – a  belügyminiszter BM/18933-2/2015. számú előterjesztésére – Andrijin Tijana (születési hely, idő:
Nagybecskerek [Jugoszlávia], 1985. május 20.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2015. november 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
3/2011. (HK 16.) HVK LCSF s z a k utasítása a Honvéd Palotaőrség létrehozásával kapcsolatos egyes logisztikai feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (1) bekezdése alapján, figyelemmel a Magyar Honvédség által védendő létesítmények
kijelöléséről, valamint a magyar állam folytonosságát és
függetlenségét megtestesítő ereklyék köréről és őrzésükre
vonatkozó szabályokról szóló 78/2011. (V.12) Korm. rendeletre, továbbá a Honvéd Palotaőrség létrehozásával kapcsolatos szervezési feladatok végrehajtásáról szóló
613/2011. (HK 14) HVKF parancsra, a Honvéd Palotaőrség létrehozásával kapcsolatos logisztikai szakfeladatok
végrehajtására a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatalra (a továbbiakban: HM FHH) a HVK Logisztikai Csoportfőnökségre (a továbbiakban: HVK LOGCSF)
az MH Összhaderőnemi Parancsnokságra (a továbbiakban: MH ÖHP), az MH Támogató Dandárra (a továbbiakban: MH TD) terjed ki.
2. A logisztikai ellátási-utaltsági rendből adódó feladatok:
A Honvéd Palotaőrség (a továbbiakban: HP) az MH TD
szervezeti keretein belül alakul meg, logisztikai biztosítását minden szakági szakfeladat vonatkozásában az MH TD
végzi.
3. A logisztikai biztosítás feladatai:
3.1. Az MH ÖHP „Megbízása” alapján a HM FHH által
a HP ellátása érdekében beszerzett hadfelszereléseket és
egyéb szakanyagokat az MH ÖHP úgy biztosítja az MH
TD részére, hogy azokat a HP 2011. december 31-i határidőre használatba tudja venni.
3.2. Az MH TD a HP állományába kiválasztott személyekről a méretes ruházat elkészítéséhez szükséges méretadatokat 2011. október 31-ig, a későbbiekben az állományba újonnan bekerülőkről folyamatosan biztosítja a
HM FHH részére.
3.3. Az MH TD elkészíti, és 2011. október 31-ig megküldi számomra a Sándor Palota őrzését végző palotaőri
állomány napi szállításával, elhelyezésével és élelmezésével kapcsolatos elgondolását.
3.4. A HM FHH előkészíti – együttműködésben a HVK
LOGCSF-fel és az MH TD-vel – és 2011. november 30-ig
kezdeményezi a HP ruházati cikkeire vonatkozóan az MH
Öltözködési Szabályzata (Ált/25) módosítását.
4. A feladat végrehajtásban érintett szervezetek a végrehajtás során felmerülő, jelen szakutasításban nem szabályozott, döntést igénylő kérdéseket részemre haladéktalanul megküldik.
5. Ez a szakutasítás az aláírás napján lép hatályba és
2012. január 31-én hatályát veszti.
Frigyer László mk. vezérőrnagy s. k.,
logisztikai csoportfőnök


text:
23/2012. (XII. 29.) EMMI utasítása a Nemzeti HIV/AIDS Munkacsoportról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint
a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 64. § (1) bekezdése alapján a következő utasítást
adom ki: 1. § (1) A hazai HIV/AIDS elleni küzdelem elősegítésére, szakmai irányításának fejlesztése érdekében az egészségügyért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter) tanácsadó szerveként Nemzeti HIV/AIDS Munkacsoportot (a továbbiakban:
Munkacsoport) hozok létre. (2) A Munkacsoport feladata a HIV fertőzés és az AIDS megbetegedés elleni küzdelem szakmai irányításának koordinálása
– különös tekintettel a hazai HIV/AIDS stratégia, illetve a cselekvési programok kialakítására –, valamint az ezekhez
kapcsolódó általános javaslatok kidolgozása, döntések előkészítése, illetve véleményezése.
2. § (1) A Munkacsoport az 1. § (2) bekezdésében meghatározott feladatai körében a miniszter felkérésére
a) állást foglal a HIV/AIDS elleni küzdelem területén felmerülő valamennyi lényeges kérdésben;
b) javaslatot tesz a HIV/AIDS elleni küzdelem egyes feladatainak rangsorolására, valamint a miniszter által vezetett
minisztérium hatáskörébe tartozó, rendelkezésre álló pénzügyi források felhasználására;
c) javaslatot tesz a Nemzeti HIV/AIDS Stratégia, valamint az ahhoz kapcsolódó cselekvési terv kidolgozására,
közreműködik azok végrehajtásában; d) a HIV fertőzéssel és az AIDS megbetegedéssel kapcsolatos hazai epidemiológiai helyzet alakulásával, valamint a
HIV fertőzés terjedési módjával és annak változásaival kapcsolatban felmerülő feladatok tekintetében
javaslatokat fogalmaz meg a miniszter részére; e) javaslatot tesz a miniszternek a HIV megelőzéssel, valamint a HIV/AIDS gondozással, kezeléssel kapcsolatos
szakmai irányelvek kidolgozására; f) javaslatot tesz a HIV fertőzéssel és az AIDS megbetegedéssel kapcsolatos képzés, továbbképzés prioritásaira;
g) javaslatot tesz a HIV fertőzéshez kapcsolódó kutatómunka prioritásaira;
h) javaslatot tesz a miniszternek más minisztériumokkal, érintett ágazatokkal történő kapcsolatfelvételre a HIV/AIDS
megelőzésével kapcsolatos kérdések megoldása érdekében; i) támogatja az érintett hazai, illetve nemzetközi társadalmi szervezetekkel való kapcsolattartást;
j) elősegíti a lakosság HIV fertőzéssel és AIDS megbetegedéssel kapcsolatos ismereteinek bővítését – különös
tekintettel a legveszélyeztetettebb társadalmi csoportokra –, valamint javaslatot tehet annak továbbfejlesztésére.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt feladatok teljesítése érdekében a Munkacsoport együttműködik az illetékes
minisztériumokkal, az egészségügyi szakmai kollégium érintett tagozataival, az országos intézetekkel és más
egészségügyi intézményekkel – különösen az Egyesített Szent István és Szent László Kórház-Rendelőintézettel –,
továbbá a HIV/AIDS-prevenció, az egészségnevelés és az epidemiológia területén érintett illetékes kormányzati,
társadalmi és civil szervezetekkel, valamint az érintett társadalmi rétegek képviselőivel.
3. § (1) A Munkacsoport tagja: a) az országos tisztifőorvos,
b) az Országos Epidemiológiai Központ főigazgatója, c) az egészségfejlesztésért felelős országos intézet főigazgatója,
d) az Országos Vérellátó Szolgálat főigazgatója, e) az Egyesített Szent István és Szent László Kórház-Rendelőintézet főigazgatója,
f) az Emberi Erőforrások Minisztériuma Népegészségügyi Főosztályának vezetője és
g) az Egészségpolitikai Főosztály vezetője, vagy az a)–g) pontok szerinti személyek által kijelölt egy-egy állandó képviselő.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl a miniszter írásban – a 2. § (2) bekezdésében felsorolt és az (1) bekezdés által nem
érintett szervezetek képviselői közül – a területért felelős államtitkár javaslata alapján további tagokat kérhet fel.
A miniszter által felkért tagok száma legfeljebb tíz fő lehet.
(3) Esetenként a Munkacsoport vezetője – az ülések témájára tekintettel – tanácskozási joggal más ágazati képviselőt,
illetve szakértőt is meghívhat. 4. § (1) A Munkacsoport szükség szerint, de évente legalább 1 ülést tart. Az ülések összehívásának szükségességéről, valamint
azok időpontjáról a Munkacsoport vezetője dönt. (2) A Munkacsoport vezetőjét a miniszter nevezi ki.
(3) A Munkacsoport üléseit a Munkacsoport vezetője vezeti, aki felelős a feladatok végrehajtásának ellenőrzéséért.
(4) A titkári teendőket, az ülések szakmai és adminisztratív előkészítését a Népegészségügyi Főosztály kijelölt munkatársa
látja el. 5. § (1) A 4. §-ban nem szabályozott kérdésekben a Munkacsoport működését az ügyrendje határozza meg.
(2) A Munkacsoport ügyrendjét a tagok állapítják meg, és azt az elfogadásától számított 15 napon belül jóváhagyás
céljából a Munkacsoport vezetője megküldi a miniszternek. 6. § (1) A Munkacsoport a feladatait éves munkatervben állapítja meg.
(2) A 2. §-ban, valamint az (1) bekezdésben foglalt feladatok elvégzéséről a Munkacsoport vezetője a tárgyévet követő év
február 15-éig beszámol a miniszternek. 7. § (1) Ez az utasítás 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Nemzeti HIV/AIDS Bizottságról szóló 6/2005. (EüK. 18.) EüM utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
2018. XXXI. törvény a Magyarország és a Koszovói Köztársaság között létrejött, az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad a Magyarország és a Koszovói Köztársaság között létrejött, az elítélt
személyek átszállításáról szóló egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés az Egyezményt e törvénnyel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2018. július 17-i ülésnapján fogadta el.
For Hungary For the Republic of Kosovo” ”MAGYARORSZÁG ÉS A KOSZOVÓI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT LÉTREJÖTT EGYEZMÉNY AZ ELÍTÉLT
SZEMÉLYEK ÁTSZÁLLÍTÁSÁRÓL
PREAMBULUM Magyarország és a Koszovói Köztársaság, a továbbiakban együttesen: “a Felek”,
azt óhajtva, hogy a büntetőjog terén a nemzetközi együttműködést továbbfejlesszék;
tekintettel arra, hogy ennek az  együttműködésnek hozzá kell járulnia a  megfelelő igazságszolgáltatáshoz és
az elítélt személyek társadalmi beilleszkedéséhez;
figyelembe véve, hogy ezek a célok megkívánják, hogy a bűncselekmény elkövetése következtében szabadságuktól
megfosztott külföldiek lehetőséget kapjanak büntetésüknek saját társadalmukban való letöltésére;
felismerve, hogy ez a cél a saját országaikba való átszállításukkal érhető el legjobban;
megállapodtak az alábbiakban: 1. cikk
Meghatározások
A jelen Egyezmény alkalmazásában:
(1) „Elítélés” bármely, a  bíróság által bűncselekmény elkövetése miatt határozott vagy határozatlan időre kiszabott,
szabadságvesztéssel járó jogerős büntetés vagy intézkedés;
(2) „Ítélet” az elítélést kimondó bírósági döntés vagy határozat;
 (3) „Ítélkező Fél” az a Fél, amely az átszállítható vagy átszállított személyt elítélte;
 (4) „Végrehajtó Fél” az a Fél, amelyhez az elítélt személyt büntetése letöltése céljából átszállíthatják vagy átszállították.
2. cikk
Általános elvek (1) A  Felek vállalják, hogy az  elítélt személyek átszállítása tekintetében a  legszorosabban együttműködnek a  jelen
Egyezmény rendelkezéseivel összhangban.
(2) Az  egyik Fél területén elítélt személy a  kiszabott büntetés letöltése céljából a  jelen Egyezmény rendelkezéseivel
összhangban a másik Fél területére átszállítható. E célból az elítélt személy jelezheti az Ítélkező Fél vagy a Végrehajtó
Fél részére azon szándékát, hogy a jelen Egyezmény alapján átszállítsák.
(3) Mind az Ítélkező Fél, mind a Végrehajtó Fél kérheti az átszállítást.
3. cikk
Az átszállítás feltételei (1) Az elítélt személy a jelen Egyezmény alapján csak az alábbi feltételek mellett szállítható át:
a) a személy a Végrehajtó Fél állampolgára;
b) az ítélet jogerős;
c) az átszállítás iránti kérelem kézhezvételekor az elítélt személynek legalább egy év letöltendő büntetése van
hátra, vagy a büntetés határozatlan időtartamra szól;
d) az átszállításhoz az elítélt személy vagy – ha az elítélt személy kora, fizikai vagy elmeállapota miatt a két Fél
közül az egyik azt szükségesnek tartja – jogi képviselője hozzájárult;
e) az ítélet alapjául szolgáló cselekmények vagy mulasztások a  Végrehajtó Fél nemzeti joga szerint
bűncselekménynek minősülnek vagy annak minősülnének, ha a területén követték volna el; és
f ) a Felek megegyeztek az átszállításban.
(2) Kivételes esetekben a  Felek megegyezhetnek az  átszállításban akkor is, ha az  elítélt személy által letöltendő
büntetésből az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott időtartamnál rövidebb idő van hátra.
4. cikk
Tájékoztatási kötelezettség (1) Az Ítélkező Fél köteles tájékoztatni a jelen Egyezmény lényegéről minden olyan elítélt személyt, akire az Egyezmény
hatálya kiterjedhet.
(2) Ha az  elítélt személy az  Ítélkező Félnek nyilvánítja ki azon igényét, hogy a  jelen Egyezmény alapján átszállítsák,
az Ítélkező Fél az ítélet jogerőre emelkedését követő legrövidebb időn belül köteles erről a Végrehajtó Felet tájékoztatni.
(3) A tájékoztatásnak tartalmaznia kell:
a) az elítélt személy nevét, születési idejét és helyét;
b) a lakcímét, amennyiben a Végrehajtó Fél területén rendelkezik ilyennel;
c) az ítélet alapjául szolgáló tényállást;
d) a büntetés nemét, tartamát és a büntetés megkezdésének napját.
(4) Amennyiben az  elítélt személy a  Végrehajtó Félnek nyilvánítja ki az  átszállítás iránti igényét, az  Ítélkező Fél
a Végrehajtó Fél kérésére közli a jelen cikk (3) bekezdésében megjelölt adatokat a Végrehajtó Féllel.
(5) Az elítélt személyt az általa értett nyelven tájékoztatni kell írásban az átszállítás iránti kérelemre vonatkozó bármely
Fél által hozott döntésről.
5. cikk
A Felek Központi Hatóságai (1) A jelen Egyezmény alkalmazása során a Felek által kijelölt Központi Hatóságok közvetlenül kommunikálnak egymással.
 (2) A Központi Hatóságok a következők:
Magyarország részéről – az Igazságügyi Minisztérium
a Koszovói Köztársaság részéről – az Igazságügyi Minisztérium;
(3) A Központi Hatóságokkal kapcsolatos változásokról a Felek diplomáciai úton értesítik egymást.
6. cikk
A kérelem és az alátámasztására szolgáló iratok
(1) Az átszállítási kérelmet és a válaszokat a központi hatóságok írásban terjesztik elő egymásnak.
 (2) Amennyiben az Ítélkező Fél kéri, a Végrehajtó Fél köteles a rendelkezésére bocsátani:
a) olyan okiratot vagy nyilatkozatot, amely bizonyítja, hogy az  elítélt személy a  Végrehajtó Félnek
az állampolgára;
b) másolatot a  Végrehajtó Fél vonatkozó jogszabályairól, amelyek arról rendelkeznek, hogy az  Ítélkező Fél
által hozott ítélet alapjául szolgáló cselekmények vagy mulasztások a  Végrehajtó Fél nemzeti joga szerint
bűncselekménynek minősülnek, vagy bűncselekménynek minősülnének, ha annak területén követték volna
el őket.
(3) Átszállítás iránti kérelem esetén – kivéve, ha az  egyik Fél már jelezte, hogy az  átszállításba nem egyezik bele –
az Ítélkező Fél a következő okiratokat köteles megküldeni a Végrehajtó Félnek:
a) az ítélet eredeti példányát vagy hiteles másolatát, valamint a vonatkozó jogszabályok szövegét;
b) nyilatkozatot arról, hogy az  elítélt büntetéséből mennyit töltött már le, ideértve az  előzetes letartóztatásra,
a  büntetés enyhítésére vonatkozó adatokat és a  büntetés végrehajtásával kapcsolatos bármely egyéb
tényezőt;
c) a 3. cikk (1) bekezdésének d) pontjában hivatkozott átszállításhoz való hozzájárulást tartalmazó nyilatkozatot;
és
d) amennyiben az  indokolt, az  elítélt személyre vonatkozó minden orvosi vagy szociális jelentést (ideértve
az elítélt személy fogva tartása alatti magatartását), tájékoztatást az Ítélkező Fél általi bánásmódról és minden
javaslatot a Végrehajtó Fél által folytatandó további kezelésére vonatkozóan.
(4) Bármelyik Fél kérheti, hogy a  jelen cikk (2) vagy (3)  bekezdésében hivatkozott iratokat vagy nyilatkozatokat
bocsássák rendelkezésére, mielőtt az  átszállítást kérelmezi, illetve mielőtt eldönti, hogy az  átszállításba
beleegyezik-e.
7. cikk
Hozzájárulás (1) Az Ítélkező Fél gondoskodik arról, hogy az a személy, akinek a hozzájárulása az átszállításhoz a 3. cikk (1) bekezdés
d)  pontja szerint szükséges, azt önként és a  jogi következmények teljes ismeretében adja meg. A  hozzájárulás
megadására vonatkozó eljárásra az Ítélkező Fél nemzeti joga irányadó.
(2) Az  Ítélkező Félnek lehetőséget kell nyújtania a  Végrehajtó Fél számára, hogy konzul vagy a  Végrehajtó Féllel
egyetértésben kijelölt más hivatalos személy útján meggyőződjön arról, hogy a  hozzájárulás megadása a  jelen
cikkben meghatározott feltételeknek megfelelően történt.
8. cikk
Az átszállítás hatása az Ítélkező Félre
(1) Az  elítélt személy Végrehajtó Fél részére történő átszállítását követően az  Ítélkező Fél felfüggeszti a  büntetés
végrehajtását.
(2) Az  Ítélkező Fél a  büntetés végrehajtását nem folytathatja, miután a  Végrehajtó Fél a  büntetés végrehajtását
befejezettnek tekinti.
9. cikk
Az átszállítás hatása a Végrehajtó Félre
(1) A Végrehajtó Fél illetékes hatóságai bírósági eljárás keretében átalakítják az  ítéletet a Végrehajtó Fél határozatává,
ezáltal az Ítélkező Fél hatóságai által kiszabott büntetést a Végrehajtó Fél joga által az ugyanolyan bűncselekmény
elkövetéséért előírt büntetéssel helyettesítve, a 10. cikkben foglalt feltételek szerint hajtják végre.
(2) A büntetés végrehajtására a Végrehajtó Fél nemzeti joga irányadó és egyedül a Végrehajtó Fél illetékes a megfelelő
döntések hozatalára.
10. cikk
Az ítélet átalakítása (1) Az ítélet átalakítása során a Végrehajtó Fél joga szerinti eljárás alkalmazandó. Az illetékes bíróság
a) kötve van az Ítélkező Fél által hozott ítéletekből közvetlenül vagy közvetve kitűnő ténymegállapításokhoz;
b) szabadságvesztést tartalmazó büntetést nem változtathat át pénzbüntetésre;
c) az elítélt által letöltött szabadságvesztés büntetés teljes időtartamát beszámítja;
d) nem súlyosbíthatja az elítélt büntetőjogi helyzetét, és semmilyen olyan büntetési minimumhoz nincs kötve,
amelyet a Végrehajtó Fél nemzeti joga az elkövetett bűncselekményre előír.
 (2) Amennyiben az átalakítási eljárásra az elítélt személy átszállítása után kerül sor, a Végrehajtó Fél az elítéltet fogva
tartja vagy másként biztosítja jelenlétét a Végrehajtó Fél területén az eljárás befejezéséig.
11. cikk
Egyéni kegyelem, közkegyelem, büntetés enyhítése
Bármelyik Fél gyakorolhat egyéni kegyelmet, közkegyelmet vagy enyhítheti a büntetést a nemzeti jogszabályaival
összhangban.
12. cikk
Az ítélet felülvizsgálata
Egyedül az Ítélkező Fél jogosult az ítélet felülvizsgálatára vonatkozó kérelem elbírálására.
13. cikk
A végrehajtás befejezése
A Végrehajtó Fél azonnal befejezi a  büntetés végrehajtását, amint az  Ítélkező Fél bármely olyan döntéséről vagy
intézkedéséről tájékoztatja, amelynek alapján az ítélet végrehajthatósága megszűnik.
14. cikk
Tájékoztatás a végrehajtásról
A Végrehajtó Fél a büntetés végrehajtásával kapcsolatban köteles tájékoztatni az Ítélkező Felet:
a) amikor az ítélet végrehajtását befejezettnek tekinti;
b) ha az elítélt személy az őrizetből a büntetés-végrehajtásának befejezése előtt megszökött; vagy
c) ha az Ítélkező Fél külön jelentést kér.
15. cikk
Átmenő szállítás (1) A Fél nemzeti jogával összhangban teljesíti az elítélt személynek a területén átmenő szállítására vonatkozó kérelmet,
ha az  ilyen kérelmet a  másik Fél terjeszti elő, és ez  a  Fél egy harmadik állammal megállapodott abban, hogy
területére vagy területéről az elítéltet átszállítja.
(2) A Fél az átmenő szállítás engedélyezését megtagadhatja, ha:
a) az elítélt személy a saját állampolgára, vagy
b) a bűncselekmény, amely miatt az ítéletet hozták, saját nemzeti joga szerint nem bűncselekmény.
(3) Nem szükséges az  átmenő átszállítás engedélyezését kérni, ha az  átszállításra légi úton kerül sor valamelyik Fél
területe felett és nincsen tervezett leszállás. Ha nem tervezett leszállás történik a másik Fél területén, ez a Fél kérheti
az átmenő átszállítás iránti kérelem megküldését a jelen cikk (1) bekezdésével összhangban. Az átszállított személy
őrizetéről az átmenő átszállítást végző Fél illetékes hatóságai gondoskodnak.
(4) A megkeresett Fél saját területén az átszállított személyt a nemzeti jogával összhangban tartja fogva.
16. cikk
Adatvédelem (1) A  jelen cikk (2)  bekezdésének sérelme nélkül, személyes adat kizárólag akkor gyűjthető és továbbítható, ha
ez a jogsegélykérelemben megjelölt célok tekintetében szükséges és arányos.
(2) A jelen Egyezmény szerint teljesített jogsegélykérelem eredményeként továbbított személyes adatot az a Fél, amely
részére a személyes adat átadásra került, kizárólag az alábbi célokra használhatja fel:
a) azon büntetőeljárás lefolytatása érdekében, amelyben a  jogsegélykérelmet előterjesztették a  jelen
Egyezmény alapján;
b) egyéb igazságügyi és közigazgatási eljárásban, amely közvetlenül összefügg az a) pontban említett eljárással;
c) a közbiztonságot közvetlenül és súlyosan fenyegető veszély elhárítása érdekében.
(3) A  személyes adat az  adatot továbbító Fél vagy a  személyes adattal érintett személy előzetes hozzájárulásával
bármely egyéb célra is felhasználható. A  hozzájárulást a  megkeresett Fél a  nemzeti jogával összhangban alapján
adja meg.
(4) Bármelyik Fél jogosult megtagadni a  jelen Egyezmény szerint teljesített jogsegélykérelem eredményeként
beszerzett személyes adat továbbítását abban az  esetben, ha az  ilyen adat nemzeti joga alapján védelemben
részesül .
(5) A  jelen Egyezmény szerint teljesített jogsegélykérelem eredményeként beszerzett személyes adatot továbbító Fél
kérésére köteles tájékoztatást adni az adatot fogadó Fél a személyes adat kezeléséről.
(6) A személyes adat kezelésével érintett személy jogosult arra, hogy a Felek nemzeti jogszabályaival összhangban
a) tájékoztatást kérjen az illetékes hatóságoktól személyes adatainak kezeléséről;
b) kérelmezze személyes adatainak helyesbítését, törlését vagy zárolását;
c) jogorvoslattal éljen, ha kérelmét nem teljesítik.
(7) A  jelen Egyezmény alapján továbbított személyes adatot az  adatot fogadó Fél nemzeti jogával összhangban kell
feldolgozni és törölni. Az említett korlátozásoktól függetlenül a továbbított adatot törölni kell, amint továbbításának
célja érdekében történő kezelése szükségtelenné válik.
(8) E cikk nem érinti a megkeresett Fél jogosultságát arra, hogy egyes esetekben további feltételeket határozzon meg,
ha az  adott jogsegély iránti kérelmet ilyen feltételek hiányában nem lehetne teljesíteni. Amennyiben e  bekezdés
alapján további feltételeket szabnak, a  megkeresett Fél kérheti, hogy a  megkereső Fél tájékoztatást adjon
a bizonyíték vagy az adat felhasználásáról.
(9) Amennyiben a megkereső Fél részére történő adatszolgáltatást követően a megkeresett Félnek olyan körülmények
jutnak a  tudomására, amelyek következtében egy bizonyos ügyben további feltételt kell kikötnie, a  megkeresett
Fél konzultálhat a megkereső Féllel annak meghatározása érdekében, hogy a bizonyíték és az adat védelme milyen
mértékben lehetséges.
17. cikk
Nyelvhasználat és költségek (1) A jelen Egyezmény alkalmazásában a tájékoztatást az alábbi nyelvek valamelyikén kell megadni:
a) magyar nyelven, amennyiben a címzett Magyarország;
b) albán vagy szerb nyelven, amennyiben a címzett a Koszovói Köztársaság.
(2) A  jelen Egyezmény alkalmazásában továbbított okiratok mentesek minden hitelesítés, igazolás és egyéb alaki
követelmény alól.
(3) A  jelen Egyezmény alkalmazásában felmerült minden költséget a  Végrehajtó Fél visel, kivéve azokat, amelyek
kizárólag az  Ítélkező Fél területén keletkeztek, valamint az  elítélt személynek a  Végrehajtó Fél határáig vagy légi
átszállítás esetén a  végső úti célig történő átszállításával kapcsolatos költségeket. A  Felek adott esetben ettől
eltérően is megállapodhatnak.
18. cikk
Az Egyezmény más nemzetközi szerződésekhez való viszonya
(1) A  jelen Egyezmény rendelkezései nem érintik a  Felek egyéb két- vagy többoldalú nemzetközi szerződésekben
szereplő kötelezettségvállalásait, vagy nemzetközi szervezetekben való tagságát.
(2) A jelen Egyezmény nem befolyásolja azokat a kötelezettségeket, amelyek Magyarország európai uniós tagságából
fakadnak, következésképpen a  jelen Egyezmény rendelkezései nem idézhetők vagy értelmezhetők úgy, mint
amelyek érvénytelenítik vagy bármilyen más módon befolyásolják Magyarországnak az Európai Unió alapját képező
szerződésekből származó kötelezettségeit.
19. cikk
Alkalmazási terület
Jelen Egyezmény alkalmazandó az  Egyezmény hatálybalépését követően előterjesztett minden átszállítási
kérelemre. A  jelen Egyezmény alapján előterjesztett kérelmek az Egyezmény hatályba lépését megelőzően hozott
ítéletekre is alkalmazandók.
20. cikk
Viták rendezése (1) A  jelen Egyezmény értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatosan felmerülő bármilyen vitát a  központi
hatóságok konzultáció útján rendezik.
(2) Megegyezés hiányában a Felek a vitát diplomáciai úton történő konzultáció útján rendezik.
21. cikk
Hatálybalépés, módosítás és megszüntetés (1) A jelen Egyezmény a diplomáciai úton érkezett azon utolsó írásbeli értesítés kézhezvételétől számított harmincadik
(30.) napon lép hatályba, amelyben a  Felek a  jelen Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások
lezárulásáról értesítik egymást. A Felek a jelen Szerződést határozatlan időre kötik.
(2) Jelen Szerződés a  Felek közötti írásbeli megegyezéssel bármikor módosítható. A  módosítások a  jelen cikk
(1) bekezdése szerint lépnek hatályba és az Egyezmény részévé válnak.
(3) Bármelyik Fél bármikor felmondhatja a  jelen Egyezményt a  másik Félnek diplomáciai úton előterjesztett írásbeli
értesítés útján. A  felmondás az  értesítés kézhezvételének időpontjától számított hat (6) hónap elteltével lép
hatályba. A jelen Egyezmény hatályának megszűnése nem érinti a megszűnés előtt indult átszállítási eljárásokat.
FENTIEK HITELÉÜL, a saját nemzeti joguk szerint meghatalmazott alulírottak aláírják a jelen Egyezményt.
Készült Pristinában, 2017. november 24. napján két eredeti példányban, magyar, albán, szerb, és angol nyelven,
melyek szövege egyaránt hiteles.
Az Egyezmény eltérő értelmezése esetén az angol szöveg az irányadó.
Magyarország részéről A Koszovói Köztársaság részéről” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § az Egyezmény 21. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) Az  Egyezmény, illetve a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az igazságügyért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
82/2013. (X. 16.) OGY határozata dr. Rubovszky György országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
Az Országgyűlés dr. Rubovszky György országgyűlési képviselő mentelmi jogát a  Kazincbarcikai Járásbíróság
14.B.484/2013/2. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
237/2019. (VI. 12.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Fülöppné Dr. Romhányi Beatrix Máriát 2019. június 10. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2019. május 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2018. (HK 7.) HVK LOGCSF szakutasítása az önkéntes tartalékos állomány felkészítési feladatainak és tényleges szolgálatteljesítésének logisztikai támogatásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdésében foglaltak alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1.Általános rendelkezések 1. A szakutasítás hatálya a Honvéd Vezérkar főnöke
közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. A szakutasítás alkalmazásában az Önkéntes Tartalékos (a továbbiakban: ÖT) állomány magában foglalja az
Önkéntes Műveleti Tartalékos (a továbbiakban: ÖMT), az
Önkéntes Védelmi Tartalékos (a továbbiakban: ÖVT), valamint az Önkéntes Területvédelmi Tartalékos (a továbbiakban: ÖTT) állományát.
3. A szakutasítás célja az ÖT állomány felkészítése, kiképzése és tényleges szolgálatteljesítése logisztikai támogatásával kapcsolatos feladatok megtervezése és végrehajtása rendjének meghatározása.
2.A logisztikai támogatás közös szabályai 4. Az MH Katonai Igazgatási és Központi Nyilvántartó
Parancsnokság (a továbbiakban MH KIKNYP) a behívó
parancs kiküldésével egyidejűleg tájékoztatja az ÖT állományt a feladat végrehajtás időszakában egyénileg biztosítandó személyi felszerelési anyagokról, így különösen
alsóruházatról, sportfelszerelésről, tisztálkodó felszerelésről.
5. Az ÖT szolgálatot megkezdő, felszereléssel még nem
ellátott állomány részére szükséges ruházati cikkeket, valamint a felkészítés és kiképzés végrehajtásához kiadandó
– saját készletéből nem biztosítható – hadfelszerelést az elkészített Logisztikai Támogatási Tervek alapján a végrehajtásra kijelölt katonai szervezetek megigénylik a Honvédelmi Minisztérium fejezet béke és békétől eltérő időszaki
logisztikai utaltsági rendje (a továbbiakban: LUR) szerint,
olyan számvetéssel, hogy a készenlét elérésére rendelkezésre álljanak.
6. Az Önkéntes Területvédelmi Tartalékos rendszerben
feladatot végrehajtó ÖTT és ÖMT állomány beöltöztetése
az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság (a továbbiakban: MH HFKP) és az MH Logisztikai
Központ által kidolgozott eljárásrendnek megfelelően történik, előzetesen egyeztetett időpontokban.
7. Az ÖT állomány felkészítésére és kiképzésére vonatkozó tervek jóváhagyását követő 5 munkanapon belül a
végrehajtásért felelős katonai szervezetek – az ellátó szervezet logisztikai vezetőjével együttműködve – Logisztikai
Támogatási Tervet készítenek a felkészítési és kiképzési
feladatok logisztikai támogatása érdekében.
8. Az ÖTT állomány felkészítés és kiképzés végrehajtására vonatkozó Logisztikai Támogatási Tervet a kidolgozás folyamatában egyeztetni kell a LUR szerinti ellátó
szervezettel és az infrastrukturális biztosítás érdekében a
helyi kormányzati-, önkormányzati szervekkel, nemzetgazdasági szereplőkkel érintettség esetén.
9. Az ÖT állomány felkészítési és kiképzési, valamint a
tényleges szolgálatteljesítési időszak feladatai végrehajtásával kapcsolatos, az ESZKÖZ program által készített
mozgásbizonylatokon a megjegyzés rovatba, egyéb bizonylatokon piros színnel feltüntetésre kerül az „ÖTR-aktuális év”, vagy ÖTT- Megye –aktuális év megjelölés.
10. A missziós feladatban résztvevő ÖT állomány felszerelése és ellátása a Magyar Köztársaság határain kívüli
nemzetközi válságreagáló és béketámogató műveletekkel
kapcsolatos feladatok logisztikai támogatása végrehajtásának részletes szabályairól szóló 67/2011. (HK 17.) HM
KÁT-HVKF együttes intézkedésnek megfelelően történik.
11. Az ÖT állomány alapkiképzési és általános katonai
kiképzési feladataiban érintett katonai szervezetek az ÖT
állomány bevonultatását megelőzően egy héttel érik el a
logisztikai készenlétet a kiképzés támogatására.
12. Az ÖT állomány felkészítési és kiképzési, valamint
a tényleges szolgálatteljesítési időszak feladatai végrehajtásához használt fegyverzettechnikai eszközök és anyagok
tárolását a fegyverzeti anyagok megóvásáról szóló
TÜFE/309 utasítás, valamint a fegyverzettechnikai eszközök és anyagok tárolásáról és megőrzéséről szóló
242/2006. (HK 11.) MH ÖLTP intézkedés alapján kell tervezni, szervezni és végrehajtani.
13. Az ÖT állomány gépjármű igénybevételekkel és típusfelkészítéssel kapcsolatos feladatait a honvédségi járművek fenntartásáról szóló 18/2009. (XII. 18.) HM rendelet, a honvédségi járművek fenntartásával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról szóló 97/2009. (XII. 11.) HM utasítás, valamint a Gjmű/2 Gépjármű Igénybevételi Szabályzat szerint kell tervezni, szervezni és végrehajtani.
14. A felkészítést és kiképzést követően a felszerelést
végrehajtó katonai szervezet az ÖMT állomány ruházati
felszerelését visszaveszi és a karbantartás végrehajtását
követően tárolja. Az ÖMT állomány végleges beosztásba
helyezést követően az állomány illetékes katonai szervezet
előzetesen egyeztetett időpontban a Honvédelmi Minisztérium fejezet egységes számviteli politikájáról és számlarendjéről szóló 9/2017. (HK 5.) HM VGHÁT szakutasítás
vonatkozó pontjainak megfelelően veszi át a felkészítést
és kiképzést végrehajtó katonai szervezettől az állományába került ÖMT katonák felszerelését és intézkedik a további tárolására.
15. Az ÖMT katona pihentetéséhez szükséges fektető
anyagot az ellátó katonai szervezet saját készletéből, vagy
készlethiány esetén a központi ellátó szervezettől igényeléssel biztosítja.
16. A felkészítés és kiképzés végrehajtására kijelölt katonai szervezetek a rendelkezésre álló haditechnikai eszközökkel, hadianyagok biztosításával tervezik és hajtják
végre az ÖT állomány felkészítését és kiképzését.
17. A Honvéd Vezérkar főnökének a Magyar Honvédség 1+2 éves kiképzési feladatairól szóló – az aktuális időszakra vonatkozó – intézkedésében meghatározottak alapján a kiképzés végrehajtására kijelölt katonai szervezetek
tervezik és igénylik a következő évi ÖT állomány felkészítéséhez és kiképzéséhez szükséges hadfelszerelést, valamint kiképzés-technikai szakanyagokat, megosztva az
ÖVT, ÖMT és ÖTT állomány vonatkozásában.
18. A terven felül elrendelt, ÖT állomány kiképzésének
végrehajtásához szükséges kiképzési lőszer, vegyivédelmi
és műszaki harcanyag, kiképzés-technikai szakanyagok,
így különösen lőlapok, lemezcélok, oktatási segédanyagok és járulékos szakanyagok pótigényeit a kiképzésért felelős katonai szervezet a feladat megkezdése előtt minimum egy hónappal megküldi a LUR szerinti illetékes ellátó szervezetnek.
3. Az élelmezési ellátás rendje 19. A felkészítés és kiképzés, valamint a tényleges szolgálatteljesítés végrehajtásában résztvevő ÖT állomány
élelmezési ellátása a Magyar Honvédség élelmezési ellátásáról szóló 22/2006. (VIII.8.) HM rendeletben meghatározottak szerint kerül tervezésre és biztosításra.
20. Az élelmezési ellátást a LUR-ban ellátási felelősségre kijelölt katonai szervezet tervezi és biztosítja.
21. Az élelmezési ellátást – az ÖT állomány szolgálatteljesítéséért felelős parancsnok igényének figyelembe vételével - úgy kell megszervezni, hogy az alkalmazkodjon
az adott szolgálati, kiképzési feladat jellegéhez.
22. Az ÖTT állomány vonatkozásában az élelmezési
létszámjelentést az ellátó szervezetnél kialakított rend szerint kell végrehajtani.
23. Az ÖT állomány élelmezési ellátásra a felkészítés és
kiképzés során alapvetően természetben jogosult, melyet a
LUR-ban ellátási felelősségre kijelölt katonai szervezet
saját logisztikai állományával biztosít laktanyai elhelyezésben. Terepen végrehajtott foglalkozásokon az élelmezés-egészségügyi rendszabályok maradéktalan betartásával, – különös tekintettel a Honvéd Vezérkar főnök
366/2016. (HK 9.) HVKF szakutasításának mellékleteként
kiadott Hadtáp Szabályzat az élelmezési szakterület részére című szolgálati könyv (Htp/8.) 8.4. és 8.7. pontjában
foglaltakra – kell az élelmezési ellátást megszervezni és
biztosítani.
24. Az ÖTT állomány részére meghatározott készenléti
szint – azonnali reagálás – biztosítása érdekében az ÖTT
állomány után – pékáru kivételével – számvetett 3 napos
hideg élelmiszer tartalékot kell megalakítani a LUR-ban
kijelölt ellátó katonai szervezet raktárában a helyszíni tárolás járási vagy megyei feltételeinek megteremtéséig.
25. A felkészítés és kiképzés, valamint a tényleges szolgálatteljesítés végrehajtásában résztvevő ÖTT állomány
esetében, ha a végrehajtás helyszínére a LUR-ban kijelölt
ellátó katonai szervezet béke helyőrségétől az étel kiszállítás tervezett ideje várhatóan meghaladja az 1 órát, akkor
alapvetően vásárolt élelmezési ellátással kell tervezni az
élelmezési ellátást. A rövid idejű 2-5 napos kiképzéseken a
változatosság biztosítása mellett – hideg egész napos élelmezési ellátás biztosítható – a megalakított 3 napos készletek frissítése érdekében. Az 5 napot meghaladó kiképzések esetén a LUR szerinti ellátó katonai szervezet – szabad
kapacitás esetén – tábori ellátó csoport telepítésével is tervezhet.
26. Kereskedelmi és vendéglátóhelyen történő ellátásra
kizárólag a mindenkor hatályban lévő a Magyar Honvédség élelmezési ellátásáról szóló HM rendeletben meghatározott eljárásrend betartásával van lehetőség.
4. A ruházati ellátás rendje 27. Az állományilletékes parancsnok az ÖT állománnyal történő szerződés megkötésével egyidejűleg
igénylést ad le a LUR szerinti ellátó szervezetnek az állomány részére szükséges hímzett név feliratokra.
28. A központi kiképzésre behívásra tervezett ÖMT állomány vonatkozásában a Behívóparancsok kiadását követően – a ruházati szortiment összeállítása érdekében – az
MH KIKNYP által a ruhaméret megküldésre kerül a kiképzést végrehajtó katonai szervezet részére.
29. Az ÖMT és ÖVT állomány ruházati ellátását és az
alapfelszerelési ruházati illetménybe tartozó ellátmány
összetételét és mennyiségét a ruházati ellátásról szóló
20/2013. (IX.16) HM rendelet, és részleteiben a Hadtáp
Szabályzat a ruházati szakterület részére kiadásáról szóló
188/2015. (HK. 8.) HVKF szakutasítás, az öltözet viseletének rendjét a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III.30.) HM rendelet és
az Ált/25 Öltözködési Szabályzat szabályozza. Az Önkéntes Területvédelmi Tartalékos rendszer érdekében feladatot ellátó állomány – ÖTT és ÖMT – esetében az önkéntes
területvédelmi tartalékos rendszer érdekében feladatot ellátó állomány ideiglenes ruházati ellátási rendjéről szóló
4/2018. (HK 2.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedésben
foglaltak az irányadók.
30. A ruházati ellátás során a normában meghatározott
szakanyagok az MH-ban rendszeresített vagy alkalmazásba vett azonos rendeltetésű cikkekkel helyettesíthetők.
31. A ruházati felszerelés végrehajtásához szükséges – a
saját készletéből nem biztosítható – anyagok igénylésénél
a méret szortiment miatt, a katonai szervezetek a tervezett
létszámhoz képest 10% rátartással számvetnek.
32. Az ÖTT állomány vonatkozásában a ruhaméret a
jogviszony létesítést követően kerül átadásra az illetékes
kiképző alegység ellátó szervezete részére. Az illetékes kiképző alegység nyilvántartást vezet a hatáskörébe utalt
ÖTT állomány ruházati méreteiről.
33. Az ÖTT, valamint az ÖTT alegységek állományában szolgálatot teljesítő ÖMT állomány az egyéni ruházati
felszereléséből az alapöltözetet otthonában tárolhatja.
A kiképzési ciklus befejezésekor végre kell hajtani a felszerelés tételes ellenőrzését és a feladat végrehajtás érdekében kiegészítésként kiadott ruházati anyagok bevonását.
A katonai igazgatási és védelmi igazgatási feladatok végrehajtása érdekében a megyékben, járásokban tevékenykedő ÖMT állomány a részére kiadott ruházati felszerelését
otthonában tárolhatja.
34. Az ünnepélyes tartalékos katonai eskü végrehajtásához a résztvevő ÖT állomány részére felsőruházat esetében egy öltözet használatba még nem vett I. értékcsoportú
mérethelyes ruházatot kell kiadni, amely az alapfelszerelés
része. Az ellátáshoz szükséges felsőruházati cikkek biztosítása igénylés alapján a központi ellátó katonai szervezettől történik.
35. Az ÖVT állomány behívása esetén a részére az ellátásért felelős katonai szervezet által kiadott, évszaknak
megfelelő hadigyakorló öltözetet viseli.
36. A 60. életévét betöltött ÖMT állomány ruházati
anyagai – a bakancs és a hímzett névfelirat kivételével – a
LUR szerinti ellátó katonai szervezet ruházati raktári készletébe kiképzési célokra kerül beforgatásra. A bakancs és a
hímzett névfelirat az ellátó katonai szervtől az MH
KIKNYP részére kerül átadásra, azt az MH KIKNYP letárolja.
37. Amennyiben a 60. életévét betöltött ÖMT katona
behívásra kerül, a ruházati anyaggal történő ellátásra a
foglalkoztató katonai szervezet intézkedik. A bakancs és a
hímzett névfelirat az MH KIKNYP által kerül részére kiadásra.
38. Az ÖMT katona 65. éves korának betöltését követően a részére letárolt bakancs és a hímzett névfelirat központi készletbe vonásra kerül, a bakancs fertőtlenítéséről
vagy selejtezésről a központi tároló szervezet parancsnoka
intézkedik.
5. Az üzemanyag ellátás rendje 39. A felkészítés és kiképzés végrehajtására kijelölt katonai szervezetek, a terven felül elrendelt kiképzés biztosítása érdekében végrehajtott szállítási feladatokhoz felhasznált üzemanyag pótlása érdekében, pótigényt terjesztenek fel a LUR szerinti ellátó szervezethez. A terven felül
elrendelt kiképzési feladatokhoz kapcsolódó üzemanyag
felhasználásokat elkülönítetten kell nyilvántartani.
40. Az ÖTT állomány felkészítése és kiképzése, valamint a tényleges szolgálatteljesítése faladatai üzemanyag
biztosítását a gazdaságosság figyelembe vételével a kiképzéshez legközelebbi honvédségi üzemanyag töltőállomással rendelkező katonai szervezetnél történő vételezéssel, a
LUR szerinti ellátó, illetve a legközelebbi katonai szervezet laktanyájából kiszállítással, vagy belföldi üzemanyagkártya biztosításával kell tervezni és végrehajtani.
41. A felkészítés és kiképzés végrehajtására felhasznált
üzemanyag a gépjárművet üzembentartó katonai szervezet
éves hajtóanyag felhasználási keretét terheli.
42. A havi felhasználási jelentésben az ÖTT állományhoz köthető felhasználást elkülönítve jelentik. A jelentésben elkülönítetten jelenítik meg a terven felül elrendelt kiképzés biztosítása érdekében végrehajtott szállítási feladatokhoz felhasznált üzemanyag mennyiségeket.
6. A közlekedési támogatás rendje 43. Az ÖT állomány kiképzésével, felkészítésével, és
szolgálatteljesítésével kapcsolatos közlekedési támogatási
feladatok az MH Logisztikai támogatási rendszerében –
alapvetően a LUR, illetve a katonai szervezetek meglévő
erőforrásai felhasználásával – kerülnek megtervezésre,
megszervezésre és végrehajtásra. Amennyiben az ellátó
katonai szervezet nem rendelkezik a szállítási feladat végrehajtásához szükséges képességekkel, igényét – a szolgálati út betartásával – terjessze fel az MH Logisztikai Központ parancsnoka részére.
44. A központi közlekedési támogatást az ÖT állomány
kiképzésével, felkészítésével, és szolgálatteljesítésével
kapcsolatos feladatok logisztikai támogatásáért felelős katonai szervezetek – erőforrásaik figyelembevételével –
igényelhetik az LUR és a szolgálati út betartásával.
7. Az elhelyezési biztosítás rendje 45. Az ÖMT és ÖVT állomány részére a katonai szervezetek objektumaikban pihenő körleteket rendeznek be,
melyek biztosítják az állomány elhelyezését, valamint a
részükre kiadott személyi felszerelés megőrzésének feltételeit. 46. Az ÖTT állomány elhelyezését békeidőszakban jelentkező katasztrófa elhárítási tevékenység és egyéb olyan
– több napos – feladatnál kell biztosítani ahol az állomány
szolgálati helyét nem hagyhatja el.
47. Az ÖTT alegységek kiképzéséhez, elhelyezésére,
a munkavégzés feltételeinek biztosításához szükséges állami, illetve önkormányzati ingatlanok jegyzékét –
amennyiben ilyen nem áll rendelkezésre, a célra alkalmas
HM kezelésű ingatlanokat az adott körzetben – járásonként kell összeállítani és berendezésüket megtervezni az
MH HFKP kijelölt felelőse által együttműködve a HM Védelmi Igazgatási Főosztály és a HM Védelemgazdasági
Hivatal szakállományával.
48. Ha az ÖMT, ÖVT állomány részére a katonai szervezetek objektumaiban, vagy az ÖTT állomány esetében
állami, illetve önkormányzati ingatlanban nem biztosítható pihenő körlet, az állomány tábori körülmények közötti
elhelyezésével kell tervezni. A felkészítést és kiképzést
végrehajtó katonai szervezet a meglévő, vagy ÖTT erők
esetében a LUR szerinti ellátó katonai szervezet készleteiből, valamint a központi ellátó szervezetektől igényeléssel
biztosítja az ÖT állomány tábori elhelyezéséhez szükséges
anyagokat.
49. Az ellátásért felelős részéről a saját készletből nem
biztosítható elhelyezési szakanyagigény szolgálati úton,
30 nappal a feladat megkezdése előtt kerül felterjesztésre.
50. A szolgáltatások igénylése a hazai és nemzetközi
résztvevőkkel Magyarországon végrehajtott kiképzési
rendezvények és gyakorlatok infrastrukturális biztosításának rendjéről szóló 14/2017. (HK 8.) HM VGHÁT szakutasítás szerint kerül végrehajtásra.
51. A szükséges mértékű őrzés-védelem megtervezése,
megszervezése és megigénylése figyelemmel az elhelyezés céljára igénybevett objektum sajátosságaira – meglévő
katonai szervezetnél történő elhelyezés; tábori elhelyezés;
őrzött és őrzés nélküli HM kezelésű; illetve állami- vagy
önkormányzati ingatlan – a felkészítés-, kiképzés-, végrehajtásért felelős katonai szervezet feladata, ÖTT kiképző
század esetében együttműködve a LUR szerinti ellátó
szervezet szakállományával.
52. Az ÖTT állomány és szervezet békeidejű feladatainak végrehajtása érdekében az ehhez szükséges elhelyezési és pihentetési valamint anyag-tárolási feltételek kialakítása céljából a felelősségi, működési területen már alaphelyzetben felmérésre kerülnek az alkalmas állami- illetve
önkormányzati objektumok az MH HFKP szakállománya
által, együttműködve a védelmi és katonai igazgatás helyi
szerveivel.
8. Az ÖT állomány egészségügyi szakanyag ellátásának
általános rendje
53. Az ÖT állomány felkészítési és kiképzési, valamint
a tényleges szolgálatteljesítési időszak feladatai végrehajtásához szükséges védelem-egészségügyi szaktechnikai
eszközök, orvosi műszerek, gyógyszer és egészségügyi
szakanyag mennyiségét az aktuális állománytábla, az
egészségügyi norma, és a felszerelési jegyzék alapján a
megalakításra kijelölt katonai szervezet a LUR szerint elkülönítetten tervezi.
9. Logisztikai gazdálkodási feladatok 54. Az ÖT kiképzési feladatában érintett katonai szervezetek a következő évi feladataikhoz kapcsolódó nagybani
logisztikai költségvetési igényeiket – katonai szervezet,
költségvetési cím/alcím, feladat és kiemelt előirányzat
bontásban – az évente kiadásra kerülő intézményi, központi és fejezet kezelésű előirányzatok költségvetési javaslat elkészítésének és jóváhagyásának rendjét szabályzó
Körlevélben meghatározottak szerint a szolgálati út betartásával – a HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF) részére felterjesztik.
55. Az MH önkéntes tartalékos rendszer feladataival
kapcsolatos személyi és logisztikai kiadásokat a honvédelmi szervezetek a kiadott kereteken felül külön mellékletben tervezik, különös tekintettel a személyes juttatásokhoz, az alap ellátáshoz, szállításhoz, kiképzési és szálláshelyek bérléséhez, a felkészítéshez csapathatáskörben biztosítandó anyagok és eszközök beszerzéséhez szükséges
erőforrásokra.
56. Az ÖT feladatban érintett katonai szervezetek részére, az 54. pont szerint keretszám felett megtervezett költségvetési előirányzatok a MH HFKP illetve a HVK
LOGCSF általi felülvizsgálatát, jóváhagyását követően,
az elemi költségvetés kiadásával egy időben kiadásra kerülnek az érintett katonai szervezetek részére, a feladat
biztosításához szükséges beszerzési eljárás(ok) kezdeményezése érdekében.
57. A biztosított előirányzatok felhasználásáról a költségviselő szervezetek a feladat befejezését követő
20. munkanapig jelentést és elszámolást terjesztenek fel a
HVK LOGCSF útján a pénzügyi ellátásért felelős szervezet részére.
58. A központi beszerzésű szakanyagok vonatkozásában a központi ellátó szervezetek a teljesítést követő
20. munkanapig jelentést és elszámolást terjesztenek fel a
HVK LOGCSF útján a pénzügyi ellátásért felelős szervezet részére.
10. Az ÖVT állomány ellátásának
általános rendje 59. A honvédelmi szempontból fontos, vagy fokozott
védelmet igénylő objektumok őrzését végző fegyveres
biztonsági őrök (a továbbiakban: FBŐ) különleges jogrend időszakában, mint ÖVT állomány az MH Területvédelmi ezredei alárendeltségébe tartozó kötelék zászlóaljak
hadi állománytáblájában rendszeresített beosztásban teljesítenek szolgálatot. Az állomány ruházati felszerelésével
kapcsolatos ellátási feladatok végrehajtásáért az állományilletékes zászlóaljparancsnok igénylése alapján az
ellátásért felelős katonai szervezet felel.
60. Az ÖVT állomány felszereléséért felelős katonai
szervezetek külön alegység kódon tartják nyilván az állomány hadfelszerelését.
61. Az ÖVT állomány ellátásához szükséges fegyverzetet, úgymint PA-63 pisztoly és AMP-69 gépkarabély, az
őrzést biztosító szolgáltató a HM tárca által megkötött
„Ingó Használatba Adási Szerződés” alapján tartja birtokában és használja.
62. Az ÖVT állomány fegyverzeti anyagai tárolása, karbantartása és megőrzése végrehajtásáért és a kiadott hadfelszerelés személyhez kötéséért az őrzést biztosító szolgáltató kijelölt területi képviselője felel.
63. A kiadott hadfelszerelés utánpótlása, karbantartása,
az újonnan felvett állomány ellátása, a tényleges szolgálatból elbocsátott állomány felszerelésének levétele és elszámolása, valamint az állomány kártérítési felelőssége alapján a kártérítési eljárás lefolytatása az őrzést biztosító szolgáltató felelőssége.
11. Az ÖTT állomány ellátásának
általános rendje 64. Az ÖTT parancsnokok részére a logisztikai támogatással kapcsolatos feladatok végzéséhez – gazdálkodás-, támogatás végrehajtásának megtervezéséhez, káreljárások lefolytatásához – a szakmai hátteret a LUR-ban kijelölt ellátó
katonai szervezet logisztikai szakállománya biztosítja.
65. Békeidőszakban az ÖTT állomány, vagy szervezet
alkalmazása esetén a teljes körű logisztikai támogatást a
LUR-ban – területi ellátási felelősségre – kijelölt ellátó
szervezet biztosítja, figyelemmel az alkalmazás helyszínén elérhető erőforrásokra és szolgáltatásokra.
66. A logisztikai támogató rendszernek biztosítania kell
az alap felszereléssel és a feladat végrehajtáshoz szükséges kiegészítő eszközökkel történő ellátást a meghatározott készenléti időkre.
67. Az ÖTT állomány felkészítéséhez és kiképzéséhez
és feladat végrehajtásához szükséges fegyverzeti eszköz
és harcanyag készletek megalakítása és tárolása kizárólag
a LUR-ban kijelölt ellátó katonai szervezet objektumában
történhet a helyszíni tárolás – járási, megyei, régiós – feltételei megteremtése időszakáig.
68. Az ÖTT állomány felkészítése és kiképzése, valamint a tényleges szolgálatteljesítése szállítási feladatait
alapvetően a területileg illetékes kiképző katonai szervezet, továbbá a LUR-ban kijelölt ellátó katonai szervezet
eszközeivel, illetve szükséges mértékben, annak rendelke
zésre állása esetén helyi szolgáltatások igénybevételével
kell tervezni és végrehajtani.
12. Záró rendelkezések 69. Ez a szakutasítás a közzététele napján lép hatályba.
70. Hatályát veszti az önkéntes tartalékos állomány felkészítési feladatai és tényleges szolgálatteljesítése logisztikai támogatásáról szóló 8/2017. (HK 4.) HVK LOGCSF
szakutasítás.
Kaposvári László dandártábornok s. k.,
csapatfőnök


text:
1682/2013. (IX. 30.) Korm. határozata a KEOP-2012-5.6.0 jelű („Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című) pályázati konstrukcióra előzetes kérdőívet benyújtó, az Emberi Erőforrások Minisztériuma fenntartásában lévő intézmények pályázatairól.
A Kormány egyetért a KEOP-2012-5.6.0 jelű, „Központi költségvetési szervek energiahatékonysági beruházásai” című
pályázati felhívás vonatkozásában az  1.  mellékletben felsorolt pályázatok – az Emberi Erőforrások Minisztériuma
fenntartásában lévő támogatást igénylők általi – elkészítésével és benyújtásával.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
53/2014. (VIII. 1.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 60. §
(2) bekezdése alapján, figyelemmel a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. §
(5) bekezdésére és a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a miniszterelnök és a kormányzati
tevékenység összehangolásáért felelős miniszter jóváhagyásával – a következő utasítást adom ki:
1. § A  Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) az  1.  mellékletben
foglaltak szerint határozom meg.
2. § (1) A Szabályzatot, valamint a minisztérium belső szabályzatait szükség szerint, de legalább évente felül kell vizsgálni.
 (2) Az  (1)  bekezdés szerinti felülvizsgálat megtörténtéről a  közigazgatási államtitkár a  felülvizsgálat eredményének
egyidejű továbbításával tájékoztatja a Miniszterelnökség államtitkárát. 3. § A 2. § (1) bekezdésétől eltérően a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter
a) a közigazgatás fejlesztése okán szükséges szervezeti és működési szabályok,
b) jogszabályváltozás
miatt bármikor kezdeményezheti a Szabályzat 30 napon belül történő módosítását. A módosítás elmulasztása esetén
a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter gondoskodik a megfelelő módosítás érvényesüléséről
és az azzal kapcsolatos intézkedés hatálybalépéséről.
4. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatának kiadásáról szóló 59/2013. (IX. 27.)
HM utasítás. Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1488/2011. (XII. 23.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány céljait megvalósító tevékenység vagyonvesztés nélküli, folyamatos
biztosítása érdekében 170,0 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság
2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet, XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 26. Alapítványok, közalapítványok által ellátott feladatok és általuk fenntartott
intézmények támogatása alcím, 2. Kulturális alapítványok, közalapítványok jogcímcsoport, 3. Magyar Alkotóművészeti
Közalapítvány jogcím javára, a XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére,
elszámolási és a fel nem használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti erőforrás miniszter Határidő: azonnal
az elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. március 31.
2. A rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról szóló 1181/2011. (V. 31.) Korm.
határozat a következő 2a. ponttal egészül ki: „2a. Az 1. pontban elrendelt átcsoportosításból a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi
CLXIX. törvény 1. melléklet, XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
23. Sporttevékenység támogatása alcím, 4. Versenysport támogatása jogcímcsoport javára biztosított 30 millió forint
esetében az elszámolási és a fel nem használt rész tekintetében a visszafizetési kötelezettség határideje 2012.
május 31.” Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1280/2010. (XII. 15.) Korm. határozata a Felsőzsolcán és környékén tervezett, árvízkárok megelőzését szolgáló beruházások meg valósításáról.
1. Annak érdekében, hogy az árvizek alacsonyabb szinten vonuljanak le és a felettük levő víztér hamarabb kiürüljön,
a Kormány egyetért:
a) a régi zsolcai bekötőút és a leszakadt híd bontásával,
b) a Felsőzsolca térségében található kerékpárútnak az árvíz levezetést segítő helyreállításával,
c) a kis Sajó szelvénykotrásával;
azzal, hogy munkálatok legkésőbb 2011. január 1-jével kezdődjenek meg és 2011. március 31-ig fejeződjenek be.
A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a vidékfejlesztési miniszterrel és a belügyminiszterrel
együttműködve – jelölje ki a feladat végrehajtásának felelősét és a 2011. évi költségvetési XVII. NFM fejezet
Gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése előirányzatból biztosítsa a munkálatok pénzügyi fedezetét.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter
belügyminiszter Határidő: a feladat végrehajtásának megszervezésére azonnal
2. Az árvízveszély csökkentése érdekében a Kormány egyetért:
a) a Sajó mederrendezésével;
b) záportározó építésével Hídvégardón,
Bódvaszilason,
Szendrőládon,
Edelényben;
c) szükségtározó építésével
Bódvalenkén,
Bódvaszilason,
Bódvarákón; d) Felsőzsolca település körül körtöltés építésével, valamint Felsőzsolca térségében ártéri híd építésével, továbbá
átereszek kialakításával és építésével;
e) önkormányzati körtöltés megépítésével Ónod és Nagycsécs települések körül.
A Kormány felhívja – a belügyminiszterrel együttműködve – a vidékfejlesztési minisztert és a nemzeti fejlesztési
minisztert, hogy jelölje ki az a)–e) pont szerinti feladatok végrehajtásának felelősét, és a finanszírozáshoz szükséges
750 millió Ft biztosításáról a 2011. évre intézkedjen.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
vidékfejlesztési miniszter
belügyminiszter Határidő: 2011. január 31.
3. Az 1. és 2. pontban írt feladatok, valamint az árvízi veszélyhelyzet megelőzéséhez szükséges, a környezetvédelmi és
vízügyi igazgatóság feladatkörébe tartozó munkák végrehajtásába közcélú foglalkoztatottakat kell bevonni.
A Kormány felhívja – a belügyminiszterrel együttműködve – a nemzetgazdasági minisztert és a vidékfejlesztési
minisztert, hogy a szükséges létszámot és a bevonás módját határozzák meg akként, hogy az 2011. január 1-jétől
rendelkezésre álljon.
A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy a közfoglalkozáshoz kapcsolódó képzést
a területileg illetékes regionális képző központ útján szervezze meg.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
vidékfejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
belügyminiszter
Határidő: azonnal 4. A Kormány egyetért azzal, hogy a veszélyeztetett 90 település vízkár-elhárítási terveit felül kell vizsgáltatni, azok
módosításához, illetve elkészítéséhez a Kormány – településenként átlagosan 3 millió Ft összegben – pénzügyi
támogatást nyújt.
Felelős: a tervek felülvizsgálatáért és a forrás biztosításáért a vidékfejlesztési miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2011. március 31.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1516/2012. (XI. 22.) Korm. határozata a kötött segélyhitel projektek felülvizsgálatának végrehajtásáról és Magyarország kötött segélyhitelezési koncepciójáról.
A Kormány elfogadta Magyarország kötött segélyhitelezési koncepcióját, amelynek végrehajtása érdekében a következőket
rendeli el:
A Kormány
1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy a „keleti nyitás” koncepció keretében
megfogalmazott külgazdasági célok elérése érdekében a kötött segélyhitelezést, mint exportösztönző eszközt
Magyarország a lehetőségeihez képest minél hatékonyabban használja fel, továbbá tegye meg a megfelelő
intézkedéseket annak érdekében, hogy a kötött segélyhitelezés folytatásához szükséges pénzügyi feltételek hosszú
távon biztosítva legyenek;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Vietnámi Szocialista Köztársasággal kötött, a 148/2009. (VII. 22.)
Korm. rendelettel kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Vietnámi Szocialista Köztársaság Kormánya között
pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról, és a 306/2009. (XII. 28.) Korm. rendelettel kihirdetett, a Magyar
Köztársaság Kormánya és a Vietnámi Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési
keretprogram kialakításáról szóló hatályos kormányközi megállapodások alapján létrejött kötött segélyhitel projektek
esetében gondoskodjon az egyes nemzetközi szerződésekben foglaltak határidőben történő végrehajtásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 3. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársasággal kötött,
a 185/2007. (VII. 18.) Korm. rendelettel kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Srí Lanka-i Demokratikus
Szocialista Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás
kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásról és kihirdetéséről, és a 77/2011. (V. 6.) Korm. rendelettel
kihirdetett, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság Kormánya közötti
pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodást módosító megállapodás kihirdetéséről
szóló hatályos kormányközi megállapodások alapján létrejött kötött segélyhitel projektek esetében gondoskodjon
a nemzetközi szerződésekben foglaltak határidőben történő végrehajtásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy az Indonéz Köztársaság számára az Indonéz
Köztársaság részére történő kötött segélyhitel felajánlásáról szóló 1112/2009. (VII. 23.) Korm. határozat alapján
felajánlott kötött segélyhitel folyósításához szükséges nemzetközi szerződések aláírása érdekében az
indonéz–magyar kormányközi megállapodás szövegét annak véglegesítése és elfogadása céljából a Kormány elé
terjesszék;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
külügyminiszter Határidő: 2012. december 31.
5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy folytassanak tárgyalásokat a mongol féllel arról,
hogy a 13/2010. (II. 5.) Korm. rendelettel kihirdetett, és hatályát vesztett, a Magyar Köztársaság Kormánya és Mongólia
Kormánya között pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás helyett mielőbb egy új
kormányközi megállapodás kerüljön megkötésre;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
külügyminiszter Határidő: folyamatos
6. úgy dönt, hogy elhalasztja a Kenyai Köztársaság számára a Kenyai Köztársaság részére történő kötött segélyhitel
felajánlásáról szóló 1051/2011. (III. 17.) Korm. határozattal felajánlott kötött segélyhitel folyósítását, és felhívja
a külügyminisztert, hogy a Kormány döntéséről értesítse a partner állam kormányát;
Felelős: külügyminiszter
Határidő: azonnal 7. egyetért azzal, hogy a kötött segélyhitelezés jövőbeli célterületeit Magyarország 2012–2020. évre szóló külgazdasági
stratégiáját figyelembe véve – a „keleti nyitás” koncepciónak megfelelően – a Független Államok Közössége térsége,
Ázsia dél- és távol keleti térségei, valamint az afrikai térség jogosult országai, valamint a nyugat-balkáni országok közül
Koszovó tekintetében szükséges kijelölni.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök