text:
1857/2016. (XII. 27.) Korm. határozata a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet terhére végrehajtott előirányzat-átcsoportosítások összegének visszapótlásáról.
A Kormány
 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az egyes fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról
szóló 1787/2016. (XII. 17.) Korm. határozattal és a  2015. évi kötelezettségvállalással nem terhelt költségvetési
maradványok felhasználásáról és az egyes fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról szóló 1787/2016. (XII. 17.)
Korm. határozat módosításáról szóló 1798/2016. (XII. 19.) Korm. határozattal (a továbbiakban együtt: Határozatok)
a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium Fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 39. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím,
17. Nemzeti Olimpiai Központ beruházás támogatása jogcímcsoport (a továbbiakban: Nemzeti Olimpiai Központ
beruházás előirányzat) terhére átcsoportosított 59 314,2 millió forint forrás visszapótlásáról a 2017–2018. években
az alábbi ütemezés szerint:
a) a 2017. év első félévében: 8000,0 millió forint, illetve
b) a 2017. év második félévében: 26 201,5 millió forint, valamint
c) a 2018. évben 25 112,7 millió forint
összegben;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2017. év első féléve tekintetében legkésőbb 2017. március 31.,
 a 2017. év második féléve tekintetében legkésőbb 2017. július 2.,
 a 2018. év tekintetében a 2018. évi költségvetés tervezése során
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Határozatok szerint a  Magyarország 2016. évi központi
költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 39. Sportlétesítmények fejlesztése és kezelése alcím, 1. Budapest Bozsik labdarúgó
sportlétesítmény-fejlesztése jogcímcsoport terhére átcsoportosított 3438,8 millió forint forrás visszapótlásáról
gondoskodjon a 2017. évben a beruházás előrehaladásának és tényleges forrásigényének ütemében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: legkésőbb 2017. július 2-ig
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Határozatok szerint a  Magyarország 2016. évi központi
költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Fejezet 1.  melléklet
szerinti előirányzatai terhére átcsoportosított 10  937,6 millió forint forrás visszapótlásáról gondoskodjon a  2017.
évben a beruházások előrehaladásának és tényleges forrásigényének ütemében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: legkésőbb 2017. július 2-ig, azzal, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter javaslata és
a nemzetgazdasági miniszter egyedi elbírálása alapján a visszapótlás részben vagy egészben
a 2017. év első félévében is megtörténhet
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
101/2019. (IX. 12.) ME határozata a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagjának felmentéséről és új tag megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 71.  § (4)  bekezdésében, valamint a  felsőoktatási
minőségértékelés és -fejlesztés egyes kérdéseiről szóló 19/2012. (II. 22.) Korm. rendelet 9.  § d)  pontjában foglalt
jogkörömben eljárva – az emberi erőforrások miniszterének előterjesztésére –
dr. Kovács Melindát a  Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagsági teendőinek ellátása alól
– rektori megbízására tekintettel – 2019. július 1-jei hatállyal felmentem, egyidejűleg
dr. Buday Lászlót, az MTA rendes tagját, egyetemi tanárt, az MTA Természettudományi Kutatóközpont Enzimológiai
Intézete igazgatóját
– a 2019. augusztus 30-ától 2024. február 29-éig terjedő időtartamra –
a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2017. (VI. 22.) FM utasítása a projektek nyomon követéséről.
A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendeletben meghatározott feladat- és hatáskörömben
eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a projektek nyomon követéséről
az alábbi utasítást adom ki:
1. § Az utasításban foglaltakat a Földművelésügyi Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) önálló szervezeti egységei
(a továbbiakban: Minisztérium szervezeti egysége) és a földművelésügyi miniszter irányítása, felügyelete alá tartozó
központi költségvetési szervek, a  vagyonkezelésébe vagy a  tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági
társaságok, valamint azok többségi részesedésével működő gazdasági társaságok (a továbbiakban: Intézmény) által
kezdeményezett projektek előkészítése és végrehajtása (a továbbiakban: projekt) során kell alkalmazni.
2. § Ezen utasítás alkalmazásában
1. mérföldkő: olyan kulcsdöntési pontok (állomások) egy projekt kezdete és vége között, amelyeket a projektnek el kell
érnie egy adott időpontban, hogy megvalósíthassa a végső projektcélokat;
2. projekt: meghatározott cél elérésére irányuló határidő-, költség-, erőforrás- és minőségkorlátokkal rendelkező, adott
szervezeti környezetben megtervezett és végrehajtott tevékenységsorozat, amely konkrét célokat valósít meg, és
a célok eléréséhez erőforrásokat rendel. Időben és térben jól körülhatárolt, összetett feladat, amely a kijelölt világos
céloknak megfelelő tevékenységek és a  rendelkezésre álló erőforrások összehangolt ésszerű felhasználásával
valósítható meg;
3. projektötlet: egy lehetséges projekt körvonalait fogalmazza meg, többnyire sok bizonytalanságot tartalmaz,
a szakmai tartalom nem rögzített, a költségek csupán nagyságrendi szinten becsültek, esetleg több alternatívában
megfogalmazva;
4. intézményi adminisztrátor: a  Minisztérium szervezeti egységei és az  Intézmények részéről kijelölt kapcsolattartó,
aki felelősségi körébe tartozik a Minisztérium Pályázati Monitoring Rendszer (a továbbiakban: PMR) adatokkal való
feltöltése.
3. § A Minisztérium a jelen utasításban foglalt feladatait – a miniszter irányításával, a gazdasági ügyekért felelős helyettes
államtitkár közvetlen felügyelete mellett – a Projektirányítási és Informatikai Főosztály (a továbbiakban: PIF) útján
látja el.
4. § A PIF a  projektek nyomon követése érdekében létrehozta a  PMR-t, amely a  http: // pmr.fm.gov. hu címen érhető el.
A PMR bevezetésének célja egy ágazati monitoring rendszer kidolgozása, amely segítséget nyújt a Minisztériumhoz
kapcsolódó Európai Unió által finanszírozott, hazai és egyéb forrásból megvalósuló projektek engedélyezésében,
státuszkövetésében és a projektmenedzsment folyamatainak portfólió szintű összefogásában.
5. § A Minisztérium szervezeti egységei, illetve az  Intézmények a  projektek nyomon követése érdekében intézményi
adminisztrátort kötelesek kijelölni az  utasítás hatálybalépését követő 10 napon belül. A  kijelölést az  1.  melléklet
szerinti levélben kell kezdeményezni a PIF főosztályvezetője felé. A PIF a kijelölt intézményi adminisztrátor számára
hozzáférést biztosít a PMR rendszerhez.
6. § (1) A  Minisztérium szervezeti egysége, illetve az  Intézmény a  tervezett projektötlete kapcsán köteles a  PIF előzetes
egyetértését kérni. A  kérelemhez csatolni kell a  Minisztérium szervezeti egysége szakmai irányítását ellátó állami
vezető, illetve az Intézmény szakmai felügyeletét ellátó szakmai főosztály főosztályvezetője (a továbbiakban: Szakmai
Főosztály) által aláírt, a  2.  melléklet szerinti támogató nyilatkozatot. Támogató nyilatkozat hiányában a  PIF-nek
a kezdeményezést érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítania.
(2) A kezdeményezést a PMR-en keresztül kell megindítani. A PMR által generált adatlapot a PIF vezetője részére a PMR
rendszeren keresztül, szkennelve, elektronikusan kell benyújtani a  Minisztérium szervezeti egysége vezetőjének,
illetve az  Intézmény képviseletére jogosult vezetőjének aláírásával ellátva. A  PIF a  kezdeményezést megvizsgálja,
indokolt esetben további adatokat kér a kezdeményezést benyújtó szervezeti egység, illetve az Intézmény vezetőjétől
vagy a  Szakmai Főosztálytól vagy az  Intézmény szakmai irányítását gyakorló állami vezetőtől, és ezek alapján
gyakorolja előzetes egyetértési jogát, melyről a PMR-en keresztül tájékoztatja az  Intézményt. A PIF a  tájékoztatást
a kezdeményezésről szóló aláírt nyilatkozat PIF-hez érkezését követő 5 munkanapon belül küldi meg.
(3) A  Minisztérium szervezeti egységének, illetve az  Intézménynek a  PMR megfelelő felületén kell kezdeményeznie
az  elfogadott projektötletei alapján meginduló, valamint az  utasítás hatálybalépésekor már benyújtott vagy
támogatási szerződéssel már rendelkező projektjei nyilvántartásba vételét. A PIF a kezdeményezett nyilvántartásba
vételt megvizsgálja, indokolt esetben további adatokat kér a  Minisztérium szervezeti egységétől, illetve
az  Intézménytől, vagy jóváhagyja a  projekt nyilvántartásba vételét, melyről a  PMR-en keresztül tájékoztatja
a Minisztérium szervezeti egységét, illetve az Intézményt. A PIF a tájékoztatást a kezdeményezés hivatalos formájának
PIF-hez érkezését követő 5 munkanapon belül küldi meg.
(4) A Minisztérium szervezeti egységének, illetve az Intézménynek a benyújtott pályázatok elbírálásának eredményéről,
a  pályázattal kapcsolatos minden fontosabb eseményről, teendőről (támogatási szerződéssel, mérföldkövekkel,
elszámolásokkal, beszerzésekkel, ellenőrzésekkel kapcsolatos információk) időszakos előrehaladási jelentést kell
küldenie a  PMR megfelelő felületén keresztül a  PIF részére az  esemény felmerülésekor, de legalább havi
rendszerességgel.
(5) A  Minisztérium szervezeti egységének, illetve az  Intézménynek a  projekttel kapcsolatos kockázatokról azonnal
tájékoztatást kell küldenie a PMR megfelelő felületén keresztül.
(6) A Minisztérium szervezeti egységének, illetve az Intézménynek minden projekt esetében fel kell töltenie a projekthez
kapcsolódó, a 3. melléklet szerinti fontosabb dokumentumokat a PMR rendszerbe.
(7) Az Intézmény a PIF kérésére köteles eseti beszámolót készíteni.
7. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  vidékfejlesztési miniszter irányítása alá tartozó központi költségvetési szervek, továbbá
a vagyonkezelésébe, vagy tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok fejlesztéseinek és projektjeinek
egyes kérdéseiről szóló 7/2013. (III. 29.) VM utasítás.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
69/2010. (IV. 9.) KE határozata államtitkár megbízatásának megszűnéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi LVII. törvény
48. § (2) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére megállapítom, hogy Horváth Csabának, a Miniszterelnöki Hivatal
államtitkárának e megbízatása 2010. április 9-ei hatállyal megszűnik.
Budapest, 2010. április 8. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1207/2018. (IV. 5.) Korm. határozata az egyes nevelési-oktatási intézményeknek új feladatellátási helyre történő költözéséhez szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  Fóti Szabad Waldorf Egyesület támogatásban részesüljön az  általa fenntartott Fóti Szabad
Waldorf Óvoda, Általános Iskola, Alapfokú Művészeti Iskola és Gimnázium köznevelési feladatainak ellátására
szolgáló, természetben a  2151 Fót, Károlyi István u. 44. szám alatt található, belterület 1286/6 helyrajzi számú
ingatlan megvásárlásához és felújításához azzal, hogy a  forrás rendelkezésre bocsátását olyan feltételekhez
kell kötni, amelyek legalább 15 éves időtartamra biztosítják a  működtetési kötelezettség fenntartását, illetve
intézménybezárás esetén a nyújtott költségvetési támogatás visszatérítését;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon
az    1. pontban meghatározott ingatlan megvásárlásához és felújításához a  2018–2019. költségvetési években
351 000 000 forint összegű többletforrás rendelkezésre állásáról a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 25. Felújítások központi támogatása, egyéb fejlesztési támogatások alcím,
2. Köznevelési intézmények felújítása, beruházása jogcímcsoport javára az alábbiak szerint:
a) a 2018. évben 214 110 000 forint,
b) a 2019. évben 136 890 000 forint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) pont tekintetében a felmerülés ütemében
 a b) pont tekintetében a 2019. évi központi költségvetés tervezése során
3. egyetért azzal, hogy a Fóti Központi Református Egyházközség (a továbbiakban: Egyház) támogatásban részesüljön
az általa fenntartott „Száz Juhocska” Református Óvoda köznevelési feladatainak ellátása céljából Fóton, a belterület
5503/2 helyrajzi számú ingatlan megvásárlásához és az  ingatlanon az  új óvodaépület megépítésének tervezési
költségeihez;
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  emberi erőforrások minisztere bevonásával gondoskodjon
a  3.  pontban foglaltak megvalósításához szükséges legfeljebb 135 800 000 forint összegű többletforrás
rendelkezésre állásáról a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok, 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és
beruházások támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a felmerülés ütemében
5. egyetért a  Fóti Népművészeti Szakgimnázium és Gimnázium új feladatellátási helyre költözése érdekében a  2151
Fót, Károlyi István u. 44. szám alatt található, belterület 1286/5 helyrajzi számú ingatlan tulajdonjogának az  állam
javára történő megszerzésével és a  területen megvalósítandó beruházás előkészítésével azzal, hogy az  állami
tulajdonszerzést követően az  érintett ingatlan a  Dunakeszi Tankerületi Központ vagyonkezelésébe és a  Fóti
Népművészeti Szakgimnázium és Gimnázium ingyenes használatába kerül;
6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  5.  pontban meghatározott beruházás előkészítési fázisainak
megvalósítása érdekében gondoskodjon – a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári
díjakkal együtt – összesen 223 677 332 forint összegű többletforrás rendelkezésre állásáról a  Kvtv. 1.  melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 18. Klebelsberg Központ cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében 7. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy
a) készítsen a  Kormány részére jelentést az  5.  pont szerinti beruházás előkészítési fázisai végrehajtásának
állapotáról, valamint a felhasznált forrás összegéről,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. szeptember 30.
b) az  előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  5.  pont szerinti
beruházás megvalósításának kérdésében, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok,
költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. október 31.
8. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság útján gondoskodjon az 5. pontban meghatározott ingatlan adásvétel útján – forgalmi értéken, de
legfeljebb 304 800 000 forint összegen – történő állami tulajdonba kerüléséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a forrás rendelkezésre állását követően azonnal
9. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek
és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és ingóságokkal kapcsolatos
kiadások, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 1. Az  MNV Zrt. ingatlan-beruházásai,
ingatlanvásárlásai jogcím javára gondoskodjon a 8. pontban rögzített ingatlan adásvételhez szükséges többletforrás
biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a felmerülés ütemében Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
828/B/2004. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára és megsemmisítésére irányuló indítvány alapján meghozta az alábbi h a t á r o z a t o t: Az Alkotmánybíróság a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. LXIII. törvény 16. §-a „állami vagy önkormányzati gazdasági vagy pénzügyi érdekből”, valamint „a foglalkozások gyakorlásával összefüggő fegyelmi és etikai vétségek, a munkajogi és munkavédelmi kötelezettségszegések megelőzése és feltárása céljából” illetve „az érintett … jogainak védelme érdekében” szövegrészei alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. Az indítványozó a személyes adatok védelméről és
a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi
LXIII. törvény (a továbbiakban: Avtv.) 16. §-ának alkotmányossági vizsgálatát kezdeményezte. Az Avtv.
11–15. §-ai határozzák meg az érintettnek a személyes
adataival kapcsolatos jogait és érvényesítésük módját, a
16. § pedig felsorolja, hogy e jogok milyen okokból eshetnek korlátozás alá. Ezek között szerepelnek a vizsgálni
kért rendelkezések, amely szerint a jogok korlátozhatók –
többek között – „állami vagy önkormányzati gazdasági
vagy pénzügyi érdekből” valamint „a foglalkozások gyakorlásával összefüggő fegyelmi és etikai vétségek, a munkajogi és munkavédelmi kötelezettségszegések megelőzése és feltárása céljából”, illetve „az érintett … jogainak védelme érdekében”. Az indítványozó e három korlátozási
okcsoport alkotmányossági vizsgálatát s ennek alapján az
Avtv. 16. §-a jelölt szövegrészének megsemmisítését kérte. Indokolásul az alábbiakat adta elő: A személyes adatokhoz való jog alapjog, s az alapjogok korlátozására – az
Alkotmánybíróság gyakorlata szerint – kivételesen, más
alapjog vagy alkotmányos cél érdekében az adott céllal
arányos módon kerülhet sor.
Véleménye, hogy a személyes adatok védelméhez kapcsolódó jogok állami vagy gazdasági, pénzügyi érdekből
való korlátozása nincs tekintettel az arányosság követelményére, mert ennek alapján bármely csekély állami vagy
önkormányzati gazdasági érdek alapjog-korlátozással jár.
Kifejtette továbbá, hogy e szabály ellentétes a köztulajdon
és magántulajdon egyenjogúságát deklaráló alkotmányi
tétellel is, végül utalt arra, hogy a közélet tisztasága vagy a
pénzmosás megelőzése az adatokba való betekintés követelményét kívánná meg, szemben az Avtv. alapjog-korlátozó rendelkezéseivel.
A másik okcsoport, a foglalkozással összefüggő okok
miatti alapjog-korlátozás – az indítványozó szerint – szintén aránytalan. Az indítványozó kifejti, hogy a foglalkozások gyakorlásával összefüggő fegyelmi és etikai eljárások
közvetlen kihatással vannak az érintett jó hírnevére, így az
Alkotmány 54. § (1) bekezdésben meghatározott emberi
méltóságára. A munkáltatók munkajogi és munkavédelemi kötelezettségekre vonatkozó adatai tekintetében pedig
a korlátozás nemcsak az emberi méltóságot, hanem az élethez való jogot is sértheti.
Az Avtv. vizsgálni kért 16. §-a végül úgy rendelkezik,
hogy törvény korlátozhatja az Avtv. 11–15. §-aiban foglalt
jogokat „az érintett vagy mások jogainak védelme érdekében.” Az indítványozó szerint az Alkotmány 56. §-ába
foglalt jogképességgel, továbbá a jogállamisággal ellentétes, hogy „a jogalkotó az érintett jogait magától az érintettől kívánja megóvni.”
Az indítványozó az Alkotmány 2. § (1) bekezdésére,
8. § (2) bekezdésére, 9. §-ára, 54. §-ára 56. §-ára, 59. §-ára
és 61. §-ára hivatkozással kéri az Avtv. 16. §-a jelölt szövegrészeinek megsemmisítését.
II. Az Alkotmány érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokra
tikus jogállam.” „8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.
(2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és
kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja
meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.”
„9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság,
amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és
egyenlő védelemben részesül.”
„54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek
veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.”
„56. § A Magyar Köztársaságban minden ember jogképes.”
„59. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jó hírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez,
valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez
való jog.
(2) A személyes adatok védelméről szóló törvény elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges.”
„61. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga
van a véleménynyilvánítás és a szólás szabadságához, továbbá a közérdekű adatok megismeréséhez, valamint terjesztéséhez.”
Az Avtv. érintett szabályai:
„11. § (1) Az érintett
a) tájékoztatást kérhet személyes adatai kezeléséről
(12. és 13. §), valamint
b) kérheti személyes adatainak helyesbítését, illetve – a
jogszabályban elrendelt adatkezelések kivételével – törlését (14-16. §).
(2) Az adatvédelmi nyilvántartásba [28. § (1) bek.] bárki betekinthet, az abban foglaltakról feljegyzést készíthet
és kivonatot kérhet. A kivonatért díjat kell fizetni.
12. § (1) Az érintett kérelmére az adatkezelő tájékoztatást ad az általa kezelt, illetőleg az általa megbízott feldolgozó által feldolgozott adatairól, az adatkezelés céljáról,
jogalapjáról időtartamáról, az adatfeldolgozó nevéről, címéről (székhelyéről) és az adatkezeléssel összefüggő tevékenységéről, továbbá arról, hogy kik és milyen célból kapják vagy kapták meg az adatokat. Az adattovábbításra vonatkozó nyilvántartás – és ennek alapján a tájékoztatási
kötelezettség – időtartamát az adatkezelést szabályozó
jogszabály korlátozhatja. A korlátozás időtartama személyes adatok esetében öt évnél, különleges adatok esetében
pedig húsz évnél rövidebb nem lehet.
(2) Az adatkezelő köteles a kérelem benyújtásától számított legrövidebb idő alatt, legfeljebb azonban 30 napon
belül írásban, közérthető formában megadni a tájékoztatást.
(3) A (2) bekezdésben foglalt tájékoztatás ingyenes, ha
a tájékoztatást kérő a folyó évben azonos területre vonatkozó tájékoztatási kérelmet az adatkezelőhöz még nem
nyújtott be. Egyéb esetekben költségtérítés állapítható
meg. A már megfizetett költségtérítést vissza kell téríteni,
ha az adatokat jogellenesen kezelték, vagy a tájékoztatás
kérése helyesbítéshez vezetett.
13. § (1) Az érintett tájékoztatását az adatkezelő csak
akkor tagadhatja meg, ha azt a 16. §-ban meghatározott
esetekben a törvény lehetővé teszi.
(2) Az adatkezelő köteles az érintettel a felvilágosítás
megtagadásának indokát közölni.
(3) Az elutasított kérelmekről az adatkezelő az adatvédelmi biztost évente értesíti.
14. § (1) A valóságnak meg nem felelő személyes adatot
az adatkezelő helyesbíteni köteles.
(2) A személyes adatot törölni kell, ha
a) kezelése jogellenes;
b) az érintett – a 11. § (1) bekezdésének b) pontjában
foglaltak szerint – kéri;
c) az hiányos vagy téves – és ez az állapot jogszerűen
nem korrigálható –, feltéve, hogy a törlést törvény nem
zárja ki;
d) az adatkezelés célja megszűnt, vagy az adatok tárolásának törvényben meghatározott határideje lejárt;
e) azt a bíróság vagy az adatvédelmi biztos elrendelte.
(3) A törlési kötelezettség – jogellenes adatkezelés ki
vételével – nem vonatkozik azon személyes adatra, amelynek adathordozóját a levéltári anyag védelmére vonatkozó
jogszabály értelmében levéltári őrizetbe kell adni.
15. § A helyesbítésről és a törlésről az érintettet, továbbá mindazokat értesíteni kell, akiknek korábban az adatot
adatkezelés céljára továbbították. Az értesítés mellőzhető,
ha ez az adatkezelés céljára való tekintettel az érintett jogos érdekét nem sérti.
16. § Az érintett jogait (11–15. §) törvény korlátozhatja
az állam külső és belső biztonsága, így a honvédelem, a
nemzetbiztonság, a bűnmegelőzés vagy a bűnüldözés érdekében, továbbá állami vagy önkormányzati gazdasági
vagy pénzügyi érdekből, illetve az Európai Unió jelentős
gazdasági vagy pénzügyi érdekéből, valamint a foglalkozások gyakorlásával összefüggő fegyelmi és etikai vétségek, a munkajogi és munkavédelmi kötelezettségszegések
megelőzése és feltárása céljából – beleértve minden esetben az ellenőrzést és a felügyeletet is –, továbbá az érintett
vagy mások jogainak védelme érdekében.”
III. Az indítvány az alábbiak szerint nem megalapozott.
1. Az Avtv. vizsgálni kért 16. §-a összefügg a 11–15. §
rendelkezéseivel. Az Avtv. 11–15. §-ai az érintett tájékoztatási, helyesbítési, törlési, iratokba való betekintési jogait
fogalmazzák meg. Az Avtv. e rendelkezései adatkezelési
alapelveknek – nevezetesen: az adatminőség elvének, a
személyes részvétel elvének és a nyilvánosság elvének –
konkrét megfogalmazásai. Az Alkotmánybíróság már a
20/1990. (X. 4.) AB határozatában megállapította: „…az
Alkotmány 59. §-a szerint a Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog. E jog tartalma az, hogy mindenki maga
rendelkezik magántitkainak és személyes adatainak feltárásáról és felhasználásáról. … Ahogy azt az Alkotmánybíróság 2/1990. (II. 18.) AB határozata … is megállapította,
a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog
nem abszolút jog, tehát kivételesen a törvény elrendelheti
a magántitok és a személyes adat kötelező kiszolgáltatását,
és előírhatja a felhasználás módját is. A magántitok és a
személyes adatok védelméhez való jognak ilyen törvényi
korlátozása azonban csak abban az esetben minősíthető alkotmányosnak, ha megfelel az Alkotmányban a korlátozásokkal szemben támasztott követelményeknek” (ABH
1990, 69, 70.). E határozat tehát a személyes adatokkal való rendelkezés alapjogát, az információs önrendelkezési
jogot fogalmazta meg. Az Avtv. 11–15. §-ában foglalt kérelemre érvényesíthető jogok az érintett információs önrendelkezési jogával állnak összefüggésben: garantálják
az érintettnek a róla szóló adatokba való betekintést; a személyes adataival összefüggésben tájékoztatás kérését teszik lehetővé; a valóságnak meg nem felelő adatok esetén
helyesbítés iránti kérelem benyújtását vagy az ott meghatározott esetekben a törlés iránti kérelem benyújtását szabályozzák. Ezen jogok mellett az Avtv. az adatkezelő kötelezettségeit, a jogok érvényesítésének rendjét is meghatározza [pl. az Avtv. 12. § (2) bekezdése szerint az adatkezelő a tájékoztatást a kérelem benyújtásától számított
30 napon belül köteles írásban megadni]. Az információs
önrendelkezési jog alkotmányos tartalmát a 15/1991.
(IV. 13.) AB határozat bontotta ki. Eszerint: „Az Alkotmány 59. §-ában biztosított személyes adatok védelméhez
való jognak eszerint az a tartalma, hogy mindenki maga
rendelkezik személyes adatainak feltárásáról és felhasználásáról. Személyes adatot felvenni és felhasználni tehát általában csakis az érintett beleegyezésével szabad; mindenki számára követhetővé és ellenőrizhetővé kell tenni az
adatfeldolgozás egész útját, vagyis mindenkinek joga van
tudni, ki, hol, mikor, milyen célra használja fel az ő személyes adatát. Kivételesen törvény elrendelheti személyes
adat kötelező kiszolgáltatását, és előírhatja a felhasználás
módját is. Az ilyen törvény korlátozza az információs önrendelkezés alapvető jogát, és akkor alkotmányos, ha megfelel az Alkotmány 8. §-ában megkövetelt feltételeknek.”
(ABH 1991, 40, 42.)
Az információs önrendelkezési jog lényege tehát, hogy
az érintett tudhatja és követheti személyes adatai felhasználásának útját és körülményeit, a törvényeknek pedig biztosítaniuk kell e jog gyakorlásának feltételeit (ilyenek az
Avtv. 11–15. §-aiba foglalt szabályok). A felhívott határozatokból tehát az is megállapítható, hogy a személyes adatok védelméhez való jog – vagy annak aktív oldala, az információs önrendelkezéshez való jog – nem korlátozhatatlan alapjog, az alapjogok korlátozására vonatkozó mérce
szerint korlátok alá eshet. Ilyen korlátokat fogalmaz meg
az Avtv. – jelen ügyben vizsgált – 16. §-a is. E szabály
alapján a tájékoztatáshoz, a helyesbítéshez, a törléshez, és
a betekintéshez való jog korlátozható „az állam külső és
belső biztonsága, így a honvédelem, a nemzetbiztonság, a
bűnmegelőzés vagy a bűnüldözés érdekében, továbbá állami vagy önkormányzati gazdasági vagy pénzügyi érdekből, illetve az Európai Unió jelentős gazdasági vagy pénzügyi érdekéből, valamint a foglalkozások gyakorlásával
összefüggő fegyelmi és etikai vétségek, a munkajogi és
munkavédelmi kötelezettségszegések megelőzése és feltárása céljából – beleértve minden esetben az ellenőrzést és a
felügyeletet is –, továbbá az érintett vagy mások jogainak
védelme érdekében”.
2. Az indítványozó által vizsgálni kért szabályok egy részét a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok
nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény módosításáról szóló 2003. évi XLVIII. törvény (a továbbiakban:
Módtv.) iktatta be az Avtv. rendelkezései közé. A Módtv.
20. § (2) bekezdése szerint az Avtv. újonnan megállapított
16. §-a a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződés hatálybalépésének napján lép hatályba. Az Avtv. 2004. május 1-én
hatályba lépett új szövege kapcsolódik az Európai Parlament és Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK Irányelvéhez
(a továbbiakban: EK Irányelv), amely „a személyes adatok
feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az
ilyen adatok szabad áramlásáról” szól. A Módtv. 20. §
(3) bekezdése szerint: „E törvény a Magyar Köztársaság és
az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás
létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án
aláírt Európai Megállapodás tárgykörében, a Megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban
az Európai Közösségeknek a személyes adatok kezelése
vonatkozásában az egyénnek a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos védelméről és ezeknek az adatoknak a
szabad áramlásáról szóló az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK Irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.”
Mindezek alapján megállapítható, hogy az Avtv. jelen
ügyben vizsgált 16. §-a részben az EK Irányelv végrehajtásaként megalkotott hazai jognak tekinthető. Az irányelvek, mint másodlagos közösségi jogforrások végrehajtásaként meghozott belső norma alkotmányossági vizsgálatát
illetően, az alkotmánybírósági gyakorlatot összegző
744/B/2004. AB határozat rámutatott: „Az Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló szerződés kihirdetése a
2004. évi XXX. törvény elfogadásával megtörtént. A csatlakozás feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány 2. cikke értelmében a csatlakozás időpontjától kezdődően az eredeti
szerződések rendelkezései és az intézmények által a csatlakozást megelőzően elfogadott jogi aktusok az új tagállamok számára kötelezőek és – bizonyos feltételekkel – alkalmazandók ezekben az államokban.
Az irányelvek, mint az Unió ún. másodlagos jogforrásai a
tagállamok számára azt teszik kötelezővé, hogy a saját jogalkotási eljárásukban az irányelvek tartalmának megfelelő
szabályozást alakítsanak ki.” (ABH 2005, 1282–1283.)
Az Alkotmánybíróság jelen eljárásban, a fent kifejtettek
szerint álláspontját fenntartja, és az Avtv. 16. §-ának jelölt
szövegrészét, mint belső jogszabály alkotmányossági
vizsgálatát végezte el.
3. Az Alkotmánybíróságnak az alapjogok korlátozására
irányuló gyakorlata az Alkotmány 8. § (2) bekezdésének
értelmezésén alapul. Az Alkotmány e szabálya szerint
„A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg,
alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.” E rendelkezést értelmező 30/1992. (V. 26.) AB határozat szerint: „Az állam akkor nyúlhat az alapjog korlátozásának eszközéhez, ha másik alapvető jog és szabadság védelme vagy érvényesülése, illetve egyéb alkotmányos érték védelme más módon nem érhető el. Az alapjog korlátozásának alkotmányosságához tehát önmagában nem elegendő, hogy az másik alapjog vagy szabadság védelme
vagy egyéb alkotmányos cél érdekében történik, hanem
szükséges, hogy megfeleljen az arányosság követelményeinek: az elérni kívánt cél fontossága és az ennek érdekében okozott alapjogsérelem súlya megfelelő arányban
legyen egymással. A törvényhozó a korlátozás során köteles az adott cél elérésére alkalmas legenyhébb eszközt alkalmazni. Alkotmányellenes a jog tartalmának korlátozása, ha az kényszerítő ok nélkül, önkényesen történik, vagy
ha a korlátozás súlya az elérni kívánt célhoz képest aránytalan.” (ABH 1992, 167, 171.) E megállapítások alapján
alakult ki az Alkotmánybíróság gyakorlatában az alapjogkorlátozás megítélésénél alkalmazott módszer, az ún.
szükségességi/arányossági teszt, amelynek értelmében
alapjog korlátozásra csak más alapjog, vagy alkotmányos
cél érdekében kerülhet sor, de ekkor sem lehet a korlátozás
aránytalan. Az Alkotmánybíróság a 718/B/2000. AB határozatában akként foglalt állást, hogy közérdekű célokból is
korlátozható a személyes adatok védelméhez való jog, illetve az információs önrendelkezés joga, ha a korlátozás
az elérni kívánt célok megvalósításához elengedhetetlen
módon és mértékben történik, azaz arányos (ABH 2009,
1413, 1419.). A 723/B/2005. AB határozat pedig megállapította, hogy „a személyes adatok védelméhez való jog
korlátozására csak akkor kerülhet sor, ha alapvető jogok
védelme vagy konkrétan meghatározott nyomós közérdekű cél szükségessé teszi az adatkezelést” (ABH 2009,
1826, 1829,), illetve akként összegezett, hogy a „nyomós
közérdek jelenti azt a szükségességet, amely alkotmányosan indokolja az Alkotmány 59. § (1) bekezdésében elismert személyes adatok védelméhez való jog korlátozását”
(ABH 2009, 1826, 1830.).
Az Avtv. jelen ügyben vizsgált szabályaiban az információs önrendelkezési jog „állami vagy önkormányzati
gazdasági vagy pénzügyi érdekből”, illetve „a foglalkozások gyakorlásával összefüggő fegyelmi és etikai vétségek,
a munkajogi és munkavédelmi kötelezettségszegések
megelőzése és feltárása céljából” történő korlátozása mögött – az Alkotmánybíróság szerint – kimutatható a nyomós közérdek, míg az „érintett vagy mások jogainak védelme érdekében” történő korlátozás az alapjogok vagy alkotmányos elvek érdekében történő korlátozás okai közé
sorolható. Megállapítható továbbá, hogy az Avtv.
16. §-ában foglalt szabályok önmagukban nem jelentik az
információs önrendelkezési jog aránytalan korlátozását
sem. Az esetenkénti korlátozás megítélése tekintetében az
Avtv. 17. §-a biztosítja a bírói utat: a 17. § (1) bekezdése
szerint az érintett jogainak megsértése esetén bírósághoz
fordulhat, a (2) bekezdés értelmében pedig azt, hogy az
adatkezelés a jogszabályban foglaltaknak megfelel, az
adatkezelő köteles bizonyítani.
A fentiekre tekintettel az Avtv. 16. §-ának vizsgált szövegrészei nem állnak ellentétben az Alkotmány 8. § (2) bekezdésével és 59. § (1) bekezdésével, ezért az erre vonatkozó indítványt az Alkotmánybíróság elutasította.
4.1. Az indítványozó az Avtv. 16. §-a „állami vagy önkormányzati gazdasági vagy pénzügyi érdekből” szövegrésze tekintetében felvetette, hogy az a köztulajdon és a
magántulajdon egyenjogúságának tételébe, továbbá a közérdekű adatok megismeréséhez való jogba ütközik. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az Alkotmány 9. §
(1) bekezdésébe foglalt, a diszkrimináció tilalmat a tulajdonjogra kivetítő rendelkezés és az Avtv. 16. §-a nem hozható összefüggésbe. Az Avtv. 16. §-ának jelölt szövegrésze az információs önrendelkezés korlátjaként nem tulajdoni okot sorol fel, hanem közgazdasági, közpénzügyi érdekeket.
Nem sérti e szabály továbbá a közérdekű adatok megismeréséhez való jogot sem. Az Avtv. 16. § jelölt szövegrésze nem arról szól, hogy a közérdekű adatok nyilvánosságra hozása esik korlátozás alá állami vagy önkormányzati
érdekből, hanem arról, hogy az érintettnek a betekintési,
tájékoztatás-kérési stb. jogai – azaz az információs önrendelkezési joga – tekintetében képzelhető el korlátozás.
Ilyen értelemben az Avtv. 16. §-ának „állami vagy önkormányzati gazdasági vagy pénzügyi érdekből” szövegrésze
és az Alkotmány 61. § (1) bekezdésébe foglalt közérdekű
adatok megismeréséhez való jog között alkotmányjogilag
értékelhető összefüggés nem mutatható ki.
4.2. Az indítványozó „a foglalkozások gyakorlásával
összefüggő fegyelmi és etikai vétségek, a munkajogi és
munkavédelmi kötelezettségszegések megelőzése és feltárása céljából” szövegrész vonatkozásában az Alkotmány
54. § (1) bekezdésébe foglalt emberi méltósághoz való jog
és az élethez való jog sérelmét állította, valamint azt, hogy
ezen adatok a szakszervezeti hozzáférés szempontjából
közérdekűek.
Az Alkotmánybíróság megítélése szerint sem az élethez
való joggal, sem az emberi méltósággal nem áll alkotmányjogilag értékelhető kapcsolatban az, hogy valamely
foglalkozással összefüggő fegyelmi vétség, vagy munkavédelmi kötelezettségszegés okot ad az Avtv. 11–15. §-aiban található jogok korlátozására. Az Alkotmánybíróság
megállapította továbbá, hogy a fegyelmi és etikai vétségek, illetve munkajogi, munkavédelmi kötelezettségszegések megelőzése és feltárása során az adatvédelmi korlá
tozások nem tartoznak a szakszervezetek által védett érdekek körébe, ezért e tekintetben sem állapítható meg alkotmánysértés.
4.3. Az indítványozó az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe foglalt jogállamiság sérelmét, továbbá az Alkotmány
56. §-a szerinti jogképességhez való jog sérelmét állította
azzal összefüggésben, hogy az Avtv. 16. § utolsó fordulata
a jog korlátozását nemcsak mások jogainak, hanem az
érintett jogainak a védelme érdekében is lehetővé teszi. Az
indítványozó úgy véli, hogy a törvény „az érintett jogait
magától az érintettől kívánja megóvni.” Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a jogállamiság tétele és a jogképességhez való jog, valamint az Avtv. 16. §-ának „az érintett … jogainak védelme érdekében” szövegrésze között
nem áll fenn alkotmányossági összefüggés.
A fentiek alapján az Alkotmánybíróság az Avtv. 16. §-a
„állami vagy önkormányzati gazdasági vagy pénzügyi érdekből”, valamint „a foglalkozások gyakorlásával összefüggő fegyelmi és etikai vétségek, a munkajogi és munkavédelmi kötelezettségszegések megelőzése és feltárása
céljából”, illetve „az érintett … jogainak védelme érdekében” szövegrészei alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló – az Alkotmány 2. §
(1) bekezdésére, 8. § (2) bekezdésére, 9. §-ára, 54. §-ára,
56. §-ára, 59. §-ára és 61. §-ára alapozott – indítványt elutasította.
Budapest, 2010. november 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
48/2009. (VII. 23.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Mongólia Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról
szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva, a nemzeti fejlesztési és gazdasági
miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és
Mongólia Kormánya közötti pénzügyi együttműködési
keretprogram kialakításáról szóló megállapodás (a továbbiakban: szerződés) létrehozásával;
2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
5. felhívom a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert és a külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozását
követően a szerződés végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1300/2015. (V. 13.) Korm. határozata a Johnson Electric Hungary Elektromechanikai Termékek Korlátolt Felelősségű Társaság magyarországi nagybefektetővel való stratégiai együttműködési megállapodás megkötéséről.
A Kormány
 1. felhatalmazza a külgazdasági és külügyminisztert, illetve az általa kijelölt személyt, hogy a Magyarország Kormánya
és a Johnson Electric Hungary Elektromechanikai Termékek Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 3000 Hatvan,
Szepes Béla u. 7., cégjegyzékszáma: 10-09-025639) (a  továbbiakban: társaság) között kötendő stratégiai
együttműködési megállapodást a Kormány nevében aláírja;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 2. a  társaság kérésére megvizsgálja a  23–25. számú út Bátonyterenye–Kisterenye–Ózd közötti szakasza kétszer
kétsávossá történő megtervezésének, illetve Ózd városának Miskolc irányából történő bekötésének lehetőségét.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter, nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2008. (HK 2.) HM HVKF intézkedése a feltöltetlen gép- és harcjárművezetői beosztásokra történő toborzás, valamint a rekonverziós képzéseken történő részvétel biztosítása érdekében végrehajtandó feladatok szabályozásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. §-ának (4) bekezdése alapján a
feltöltetlen gép- és harcjárművezetői beosztások kiegészítése, valamint a rekonverziós képzéseken történő részvétel
biztosítása érdekében végrehajtandó feladatok szabályozására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a HM Személyzeti Főosztályra (a továbbiakban: HM SZEF) és Magyar Honvédség
(a továbbiakban: Honvédség) katonai szervezeteire
terjed ki.
2. A gép- és harcjárművezetői hiány pótlásának alapvető módja – a honvédelmi miniszter által 2007–2009 időszakra jóváhagyott évi 50 millió Ft felhasználásával – a
szerződéses és a hivatásos katonák gépjárművezetői képzése. A képzést a szerződéses és hivatásos állomány gépjárművezetői képzésének céljáról és fő feladatairól szóló
63/2004. HM HVKF intézkedés (a továbbiakban: intézkedés) és a szerződéses és hivatásos állomány gépjárművezetői képzésének végrehajtásával kapcsolatos szakfeladatokról szóló 20/2004. HM HVKFH szakintézkedés
(a továbbiakban: szakintézkedés) szabályozza. Tekintettel
az elmúlt időszak kiáramlási mutatóira, a képzés eredményes végrehajtása önmagában nem biztosítja a keletkezett
hiányok pótlását, ezért elrendelem a Társadalmi Megújulás Operatív Program (a továbbiakban: program) által
nyújtott képzési lehetőségek (például „C” kategóriájú gépjárművezetői jogosítvány, nehézgép-kezelő, ADR stb.)
vizsgálatát, az érdekeltekkel történő megismertetését és a
feltételeknek megfelelő jelentkezők részére a programban
történő részvétel biztosítását.
3. A feladatok végrehajtásának rendje: A) HM SZEF:
a) Tervezi, szervezi és irányítja a szerződéses és hiva
tásos állomány gépjárművezetői képzésének végrehajtását. b) Együttműködik a Foglalkoztatási és Szociális Hivatallal és az MH Szociálpolitikai Közalapítvánnyal a jelentkezők programban, valamint az egyéb rekonverziós képzésben történő részvételének biztosítása érdekében. A
hadkiegészítő parancsnokságok és a katonai szervezetek
által megküldött képzési igényeket feldolgozza, összesíti
és megküldi a Foglalkoztatási és Szociális Hivatal részére.
c) A katonai szervezetek részére írásos tájékoztatót
küld a program által nyújtott lehetőségekről, a részvétellel
kapcsolatos követelményekről, az információkat elektronikus formában megjeleníti a honvédelem.hu és a párbeszéd.hu portálokon valamint gondoskodik a tartalmak folyamatos aktualizálásáról. A katonai szervezetek személyi
állománya részére – igény szerint – helyszíni tájékoztatót
tart.
d) A célok megvalósulása érdekében irányítja és koordinálja a képzési programban történő részvételt.
B) A hadkiegészítő parancsnokság:
a) 2008. évben a toborzás során a fő hangsúlyt a gép- és
harcjárművezetői hiány pótlására helyezi. A feladatok
végrehajtásakor minden lehetőséget felhasznál a program
által nyújtott lehetőségek ismertetésére, a részvételre történő jelentkeztetésre. A jelentkezők programban történő
részvételi szándékát a „Támogatás megállapítására vonatkozó kérelem” kitöltésével rögzíti. A programra jelentkezők alkalmassági vizsgálatát soron kívül tervezi.
b) Az alkalmassági vizsgálat után, az alkalmas minősítéssel a programra jelentkezők névsorát (csatolva a
„Támogatás megállapítására vonatkozó kérelmeket”) fel
terjeszti a HM SZEF részére. A felterjesztés határideje
minden hónap első munkanapja (az első alkalommal 2008.
február 1.). A programot sikeresen teljesítőket bevonulásra tervezi.
C) A katonai szervezet:
a) Végrehajtja az intézkedésben és a szakintézkedés
ben meghatározott feladatait.
b) A szolgálati érdek, az állomány megtartása valamint
a különböző beosztások ellátásához szükséges végzettség
megszerzésének biztosítása érdekében, figyelembe véve
az egyéni jelentkezéseket belső toborzás útján kiválasztja
azon személyeket, akik vállalják a programban való részvételt és megfelelnek a jelentkezési feltételeknek. A képzési szükségleteket a HM IKR VI. 5. 2. megküldésével je
lenti, illetve megadja a HM személyzeti főosztályvezető
részére. A program képzéseire történő beiskolázási javaslatokat minden hónap első munkanapjáig (az első alkalommal 2008. február 1.) felterjeszti a HM SZEF részére.
c) Az érintettek részére – szükség esetén munkaidő-kedvezmény biztosításával – lehetővé teszi a programban történő részvételt.
4. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
Havril András vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnöke


text:
1703/2013. (X. 8.) Korm. határozata az Élelmiszerlánc-biztonsági Stratégia (2013–2022) elfogadásáról.
A Kormány
 1. elfogadja az Élelmiszerlánc-biztonsági Stratégiát (2013–2022) (a továbbiakban: Stratégia),
 2. felhívja a vidékfejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a Stratégia kormányzati portálon történő közzétételéről.
Felelős: vidékfejlesztési miniszter
határidő: e határozat közzétételét követő 5. nap
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1720/2013. (X. 11.) Korm. határozata a Magyar–Szlovén Kisebbségi Vegyes Bizottság XIII. ülésén elfogadott és fenntartott ajánlások jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyólag tudomásul veszi a Magyar–Szlovén Kisebbségi Vegyes Bizottság 2012. szeptember 26-án Ljubljanában
megtartott XIII. ülésén kidolgozott és elfogadott, valamint a  Magyar–Szlovén Kisebbségi Vegyes Bizottság előző
ülésén elfogadott ajánlások teljesítésének állásáról folytatott kölcsönös tájékoztatást követően fenntartott,
az 1. mellékletben közzétett ajánlásokat,
2. felhívja a miniszterelnök általános helyettesét mint a nemzetpolitikáért felelős minisztert, hogy a Magyar–Szlovén
Kisebbségi Vegyes Bizottság ajánlásainak tudomásulvételéről értesítse az érintett feleket,
Felelős: miniszterelnök általános helyettese
határidő: a határozat közzétételét követő 15 nap
3. felhívja a  feladat- és hatáskörrel rendelkező minisztereket, hogy az  1.  melléklet 1.  pontjában közzétett ajánlások
végrehajtásának lehetőségét vizsgálják meg az alábbiak szerint:
a) az ajánlások a) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 belügyminiszter
határidő: 2013. december 31.
b) az ajánlások b) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 közigazgatási és igazságügyi miniszter és
 belügyminiszter
határidő: 2013. december 31.
c) az ajánlások c) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: folyamatos
d) az ajánlások e) pontja tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: 2013. december 31.
e) az ajánlások f ) pontja tekintetében:
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter és
 emberi erőforrások minisztere
határidő: 2013. december 31.
f ) az ajánlások g) pontja tekintetében:
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
határidő: 2013. december 31.
g) az ajánlások h) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: 2013. december 31.
h) az ajánlások j) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: folyamatos
i) az ajánlások k) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: 2013. december 31.
j) az ajánlások m) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: folyamatos
k) az ajánlások o) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: 2013. december 31.
l) az ajánlások p) pontja tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: 2013. december 31.
m) az ajánlások q) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: folyamatos
n) az ajánlások r) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: 2013. december 31.
4. felhívja a  feladat- és hatáskörrel rendelkező minisztereket, hogy az  1.  melléklet 2.  pontjában közzétett ajánlások
végrehajtásának lehetőségét vizsgálják meg az alábbiak szerint:
a) az ajánlások b) pontja tekintetében:
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 emberi erőforrások minisztere
határidő: 2013. december 31.
b) az ajánlások c) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: 2013. december 31.
c) az ajánlások d) pontja tekintetében:
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
határidő: 2013. december 31.
d) az ajánlások e) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: folyamatos
e) az ajánlások f ) pontja tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: 2013. december 31.
f ) az ajánlások g) pontja tekintetében:
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
határidő: 2013. december 31.
g) az ajánlások h) pontja tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: 2013. december 31.
h) az ajánlások i) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: folyamatos
i) az ajánlások j) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere és
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
határidő: folyamatos
j) az ajánlások k) pontja tekintetében:
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 emberi erőforrások minisztere és
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
határidő: 2014-től folyamatos
k) az ajánlások m) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: folyamatos
l) az ajánlások n) pontja tekintetében:
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
határidő: 2014-től folyamatos
m) az ajánlások o) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: 2013. december 31.
n) az ajánlások p) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere és
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
határidő: folyamatos
o) az ajánlások r) pontja tekintetében:
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
határidő: 2014-től folyamatos
p) az ajánlások s) pontja tekintetében:
Felelős: külügyminiszter
határidő: folyamatos
q) az ajánlások t) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: 2018. december 31.
r) az ajánlások u) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: folyamatos
s) az ajánlások w) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: folyamatos
t) az ajánlások x) pontja tekintetében:
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: 2013. december 31.
5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
76/2011. (VI. 24.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. június 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva U. K. és Sz. V. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143).
Indokolás I. A beadványozók 2011. május 24-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy a Költségvetési Tanács ne akadályozhassa meg, hogy az országnak költségvetése legyen?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti, hogy
a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés a választópolgárok számára
nem egyértelmű, ugyanis azt a téves látszatot kelti, mintha a hatályos jogszabályok alapján a Költségvetési Tanácsnak
lenne a kérdésben foglaltakra hatásköre.
A takarékos állami gazdálkodásról és a költségvetési felelősségről szóló 2008. évi LXXV. törvény 7. § (2) bekezdése
szerint a Költségvetési Tanács véleményt nyilvánít az Országgyűlésnek benyújtani tervezett költségvetési törvény
tervezetéről.
Az Alaptörvény 44. cikk (3) bekezdésében a központi költségvetésről szóló törvény elfogadásához a 36. cikk (4) és
(5) bekezdésében foglaltak betartása érdekében a Költségvetési Tanács előzetes hozzájárulása szükséges.
Fentiek értelmében az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a választópolgár egy, a hatályos szabályozás
szerinti megoldással megegyező, ugyanakkor egy jövőbeli szabályozással ellentétes felvetés esetén nem tudja
kétséget kizáróan eldönteni, hogy „igen” vagy „nem” szavazatával pontosan milyen megoldást támogat.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, így
a Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat a 2008. évi LXXV. törvény 7. § (2) bekezdésén, az Alaptörvény 44. cikk (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án és
a 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
2/2007. (I. 5.) ME határozata főiskolai rektor felmentéséről és főiskolai rektor megbízásáról.
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
101. §-a (3) bekezdésének a) pontjában foglalt jogkörömben – az oktatási és kulturális miniszternek a fenntartóval
egyetértésben tett előterjesztésére – az Általános Vállalkozási Főiskolán
dr. Vastagh Pál főiskolai tanárt, rektori megbízatása
alól – 2006. december 31-i hatállyal, lemondása miatt –
felmentem;
dr. Szakács Ferenc főiskolai tanárt – 2007. január 1-jétől 2008. június 30-ig terjedő időtartamra – a rektori teendők ellátásával megbízom.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
1735/2013. (X. 11.) Korm. határozata a KMOP-4.6.1/E-13-2013-0001 azonosító számú [„Végponti kapcsolatok fejlesztése a közoktatásban (központi szolgáltatás-fejlesztés a közoktatási hálózatban)” című] projekt akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. elfogadja az  1.  melléklet szerint a  KMOP-4.6.1/E-13-2013-0001 azonosító számú, „Végponti kapcsolatok fejlesztése
a közoktatásban (központi szolgáltatás-fejlesztés a közoktatási hálózatban)” című projektjavaslat kiemelt projektként
történő nevesítését,
2. hozzájárul, hogy az  1.  pont szerinti projekt támogatási szerződését a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Regionális
Fejlesztési Operatív Programok Irányító Hatósága megkösse.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
határidő: azonnal orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
37/2006. (VI. 21.) GKM rendelete a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról.
A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 88. §-a (2) bekezdésének
19. pontjában, valamint a műszaki termékek megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelöléséről szóló 182/1997. (X. 17.) Korm. rendelet 11. §-ában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A rendelet hatálya és alkalmazási köre
1. § (1) A rendelet az 1. mellékletben ismertetett nagysebességű transzeurópai vasúti rendszernek az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam
(a továbbiakban: EGT-állam) területén belüli kölcsönös
átjárhatósága megvalósításához szükséges követelményeket határozza meg.
(2) A rendelet hatálya a nagysebességű transzeurópai
vasúti rendszerrel összefüggő, a Magyar Köztársaság területén folytatott vasúti közlekedési tevékenységet ellátó
vagy szolgáltatást nyújtó, továbbá az abban részt vevő
szervezetekre terjed ki.
(3) A rendelet alkalmazási köre a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer, valamint ennek rendszerelemei és
alrendszerei tervezésére, kivitelezésére, üzembe helyezésére, korszerűsítésére, felújítására, üzemeltetésére és karbantartására terjed ki.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer: a
nagysebességű transzeurópai vasúti közlekedés céljára
épített vasúti pálya, a pálya tartozékai és üzemi létesítményei, valamint az ezek használatára tervezett vasúti járművek összessége;
b) kölcsönös átjárhatóság: a biztonságos és folyamatos
nagysebességű vasúti közlekedés lehetősége a vasúti rendszerek szabályozási, műszaki és üzemeltetési feltételek
teljesítése esetén való kölcsönös használhatóságára;
c) alrendszer: a nagysebességű transzeurópai vasúti
rendszer – 2. mellékletben meghatározott – strukturális és
működési egysége;
d) rendszerelem: a nagysebességű transzeurópai vasúti
rendszer részét képező minden olyan összetevő, alkotóelem, alkatrész, alkatrészcsoport, részegység vagy fődarab, beleértve a nem anyagi (pl. szoftver) összetevőt is,
amely egy olyan alrendszerbe illeszkedik vagy illeszthető
be, amelytől – közvetlenül vagy közvetve – a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága
függ;
e) európai előírás: magyar szabványként bevezetett,
harmonizált európai szabvány, közös műszaki előírás vagy
európai műszaki engedély;
f) bejelentett szervezet: a rendszerelemek megfelelőségének és alkalmazhatóságának megállapítására, és az
EK-hitelesítési eljárásának lefolytatására kijelölt szervezet;
g) alapvető jellemző: a kölcsönös átjárhatósághoz nélkülözhetetlen szabályozási, műszaki vagy üzemeltetési
feltétel;
h) egyedi eset: a nagysebességű transzeurópai vasúti
rendszer bármely olyan része, amely földrajzi vagy domborzati okból, illetve a városi környezettel vagy a meglévő
vasúti rendszerrel való összeegyeztethetőséget korlátozó
okok miatt a Vtv. 2. §-a (5) bekezdésének 10. pontjában
meghatározott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő műszaki előírásokban (a továbbiakban: ÁME) akár ideiglenesen, akár véglegesen különleges rendelkezéseket igényel.
Ide tartozhatnak különösen az Európai Gazdasági Térség
(a továbbiakban: EGT) többi részétől elszigetelt, vagy az
eltérő űrszelvényű, nyomtávú, illetve vágánytengelytávolságú vasúti pályák és hálózatok;
i) korszerűsítés: egy alrendszeren vagy az alrendszer
egy részén végrehajtott olyan átalakítási munka, amely növeli az alrendszer teljesítményét;
j) karbantartás keretében történő pótlás: rendszerelemek azonos funkciójú és teljesítményű rendszerelemmel
történő cseréje, megelőző vagy javítási célú karbantartás
keretein belül;
k) üzembe helyezés: mindazok a műveletek, amelyek az
alrendszert a tervezett üzemállapotba hozzák.
A KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁG
FELTÉTELRENDSZERE Alapvető követelmények és a kölcsönös átjárhatóságot
lehetővé tevő műszaki előírások
3. § (1) A nagysebességű transzeurópai vasúti rendszernek,
alrendszereinek és azok rendszerelemeinek meg kell felelniük a 3. mellékletben meghatározott alapvető követelményeknek.
(2) Az alrendszerekre egy vagy – szükség esetén – több
ÁME vonatkozik. Egy ÁME több alrendszerre is vonatkozhat.
(3) Az alrendszernek minden tekintetben meg kell felelnie a rá vonatkozó ÁME-nak vagy ÁME-knak, és ennek a
követelménynek az alrendszer használatának teljes időtartama alatt eleget kell tennie.
4. § (1) Az ÁME-től – beleértve a járművekre vonatkozó
előírásokat is – abban az esetben lehet eltérni, ha
a) az ÁME közzétételének időpontjában az új vasútvonal építése, vagy a már meglevő vasútvonal felújítása vagy
korszerűsítése előrehaladott állapotban van, vagy az arra
vonatkozó szerződések teljesítése már megkezdődött;
b) olyan meglévő vasútvonal felújítására vagy korszerűsítésére kerül sor, amelynek űrszelvénye, nyomtávja, vágánytengely-távolsága vagy villamos vontatási áramrendszere nem egyezik meg a vonatkozó ÁME előírásaival;
c) a meglévő vonal tervezett felújítása, meghosszabbítása vagy korszerűsítése során az ÁME alkalmazása veszélyeztetné a beruházás gazdaságosságát, illetőleg akadályozná a vasúti rendszer további részével történő zavartalan együttműködést;
d) balesetet vagy természeti csapást követően a vasúti
rendszer gyors helyreállításának feltételei gazdasági vagy
műszaki szempontból nem teszik lehetővé a vonatkozó
ÁME teljes körű vagy részleges alkalmazását.
(2) Az ÁME-től való eltérés engedélyezését – az eltérés
és az eltérés okainak megjelölésével – az engedélyt kérő a
Központi Közlekedési Felügyeletnél (a továbbiakban:
KKF) kezdeményezi. Az eltérés kezdeményezéséről a
KKF értesíti az Európai Bizottságot (a továbbiakban:
Bizottság). Az értesítéshez mellékelni kell azt a dokumentumot, amely ismerteti azt az ÁME-t vagy annak azt a részét, amelyet nem kívánnak alkalmazni, és meg kell jelölni
azokat az előírásokat is, amelyeket helyette alkalmazni terveznek.
(3) A Bizottság döntése alapján a KKF határozatot hoz
az ÁME-tól való eltérés engedélyezéséről és az engedélyezés feltételeiről.
A rendszerelem 5. § (1) A rendszerelemet akkor lehet forgalomba hozni, ha
lehetővé teszi a kölcsönös átjárhatóság megvalósítását a
nagysebességű transzeurópai vasúti rendszeren belül,
ugyanakkor megfelel az alapvető követelményeknek. A
rendszerelemet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – csak a tervezett felhasználási területén lehet alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott követelmények
– amennyiben az arra vonatkozó követelményeknek a
rendszerelem megfelel – nem akadályozhatják a rendszer
elem más, nem vasúti célból vagy hagyományos vasúti
rendszerben történő alkalmazását.
(3) E rendeletnek megfelelő rendszerelemnek a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerben történő felhasználás céljából történő forgalomba hozatalát a hatóság nem
tilthatja meg, nem korlátozhatja és nem akadályozhatja
meg, így különösen nem írhat elő olyan ellenőrzést, amelyet a megfelelőséget és alkalmazhatóságot megállapító
EK-megfelelőségi eljárás keretében már elvégeztek.
6. § (1) A 4. melléklet szerinti megfelelőséget, illetve alkalmazhatóságot igazoló EK-megfelelőségi nyilatkozat arra a
rendszerelemre vonatkozóan állítható ki, amely megfelel a
3. mellékletben meghatározott alapvető követelményeknek.
(2) Amennyiben a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemre egyéb uniós irányelvek alapján megalkotott jogszabályok rendelkezései is vonatkoznak, az
EK-megfelelőségi nyilatkozat az egyéb jogszabályoknak
való megfelelést is tartalmazza.
(3) Minden rendszerelemnek a vonatkozó ÁME-ben
meghatározott felhasználásra való megfelelőségét és alkalmazhatóságát a bejelentett szervezet az 5. melléklet
szerinti EK-hitelesítési eljárással vizsgálja meg, és erről a
rendszerelemhez a 6. melléklet szerinti EK-hitelesítési nyilatkozatot állít ki.
(4) A rendszerelem abban az esetben is megfelel az
alapvető követelményeknek, ha teljesíti a vonatkozó
ÁME-ban megállapított feltételeket vagy az ezeknek megfelelően kidolgozott európai előírásokat.
7. § (1) Amennyiben a KKF megállapítja, hogy az e rendeletnek megfelelően közvetlenül vagy közvetve alkalmazott európai előírások nem felelnek meg az alapvető követelményeknek, haladéktalanul tájékoztatja a közlekedésért
felelős minisztert (a továbbiakban: miniszter).
(2) Amennyiben a KKF megállapítja, hogy az EK-megfelelőségi nyilatkozattal rendelkező és forgalomba hozott
rendszerelem a rendeltetésszerű használat esetén nem felel
meg az alapvető követelményeknek, a rendszerelem alkalmazási területének korlátozására, használatának betiltására vagy forgalomból való kivonására eljárást indít, és haladéktalanul tájékoztatja a minisztert.
(3) Amennyiben a KKF-től kapott tájékoztatás ezt indokolja, a miniszter haladéktalanul értesíti a Bizottságot a
megállapításokról, a megtett intézkedésekről és a döntés
indokairól. A (2) bekezdésben szereplő megállapításról
szóló tájékoztatásban meg kell jelölni, hogy a rendszerelem
a) az alapvető követelmények be nem tartása,
b) az európai előírások nem megfelelő alkalmazása,
c) az európai előírások elégtelen volta
miatt nem felel meg az alapvető követelményeknek. (4) Amennyiben az értesítés alapján a Bizottság megállapítja a (2) bekezdés szerinti intézkedés indokoltságát, azt
továbbra is fenn kell tartani.
(5) Ha a Bizottságtól kapott tájékoztatás szerint az
(1) bekezdés b) pontja szerinti intézkedés nem indokolt,
azt a KKF köteles haladéktalanul megszüntetni.
(6) Amennyiben egy EK-megfelelőségi nyilatkozattal
rendelkező rendszerelem nem felel meg e rendeletben foglaltaknak, a kapott tájékoztatást követően a KKF javaslatot
tesz az EK-megfelelőségi nyilatkozatot kiállító szervezet
működésének korlátozására vagy visszavonására. Az intézkedések megtételéről a KKF tájékoztatja a Bizottságot
és az EGT-államokat.
8. § (1) A rendszerelem megfelelőségét és alkalmazhatóságát igazoló EK-megfelelőségi nyilatkozat kiadásának feltételeként a gyártó vagy az EGT-államok területén letelepedett meghatalmazott képviselője köteles alkalmazni a
vonatkozó ÁME-ban előírt rendelkezéseket.
(2) A rendszerelem megfelelőségének és alkalmazhatóságának megállapítását az a bejelentett szervezet köteles
elvégezni, amelyhez a gyártó vagy az EGT-államok területén letelepedett meghatalmazott képviselője a kérelmet benyújtotta.
(3) Amennyiben sem a gyártó, sem az EGT-államok területén letelepedett képviselője nem teljesítette az (1) és
(2) bekezdés szerinti kötelezettségeit, úgy azok teljesítése
a rendszerelemet forgalomba hozó szervezetre hárul.
E rendelet szempontjából ugyanezen kötelezettségek érvényesek mindazokra, akik a rendszerelemet vagy azok különböző részeit összeszerelik, továbbá rendszerelemet
gyártanak saját használatra.
(4) Ha a KKF – az általa végzett vizsgálat eredményeként – azt állapítja meg, hogy az EK-megfelelőségi nyilatkozat nem felel meg az előírt feltételeknek, kötelezi a
gyártót vagy az EGT-államok területén letelepedett meghatalmazott képviselőjét, illetve a (4) bekezdésben foglaltak szerint a rendszerelemet forgalomba hozó szervezetet,
hogy határozatában megjelölt határidő lejártáig gondoskodjon a rendszerelem megfelelőségéről.
(5) Amennyiben a jogsértő állapot a (4) bekezdésben
foglalt határidő lejárta után is fennáll, a KKF megteszi a
rendszerelem piaci forgalmazásának korlátozásához, megtiltásához, illetve a piacról való kivonásához szükséges intézkedéseket.
Alrendszerek 9. § (1) A nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer
strukturális alrendszere vagy annak része abban az esetben
helyezhető üzembe és akkor működtethető, ha tervezése,
kivitelezése és beépítése olyan módon történik, amely biztosítja, hogy a strukturális alrendszer vagy annak része a
nagysebességű transzeurópai vasúti rendszerbe történő beillesztés során megfeleljen a rá vonatkozó alapvető követelményeknek.
(2) Az alrendszerek üzembe helyezésének engedélyezési és üzemeltetésük ellenőrzésének hatósági feladatait külön jogszabályban meghatározott módon a KKF
látja el.
(3) A KKF a vonatkozó ÁME-kben megállapított eljárások alkalmazásával az alrendszerek üzembe helyezésekor
és azt követően legalább kétévenként ellenőrzi, hogy az alrendszerek létesítése és üzembe helyezése, üzemeltetése
és karbantartása megfelel-e a vonatkozó alapvető követelményeknek. A 3. melléklet 1.4.1., 2.2.2. és 2.5.2. pontjaiban meghatározott környezetvédelmi követelményeknek
való megfelelés megállapításához a KKF bevonja az illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget.
(4) Jogsértő üzemeltetésnek minősül, ha az üzemben
tartó a vasúti rendszer alrendszerét érvényes EK-hitelesítési nyilatkozat hiányában működteti.
(5) Felújítás vagy korszerűsítés esetén a vasúti szervezet megküldi a beruházást ismertető dokumentációt a
KKF-nek, amely az engedélyezésre vonatkozó külön jogszabályok és az alkalmazandó ÁME-ben feltüntetett végrehajtási stratégia figyelembevételével dönt arról, hogy a
munkák nagysága szükségessé teszi-e új engedély kiadását az e rendelet alapján történő üzembe helyezéshez.
(6) Új engedély szükséges minden olyan esetben, amikor a tervezett munkák hatással lehetnek az érintett alrendszer általános biztonsági szintjére. Ha új engedélyre van
szükség, a KKF határozza meg, hogy az ÁME-ket milyen
mértékben kell a projektre alkalmazni. A KKF a döntéséről értesíti a Bizottságot és a többi EGT-államot.
Vasúti járművek üzembe helyezése
és nyilvántartása 10. §
(1) A járművek üzembe helyezésének engedélyezésekor a KKF felelős azért, hogy minden egyes járművet alfanumerikus azonosító kóddal lássanak el. A kódot minden
járművön fel kell tüntetni, és be kell jegyezni a KKF által
vezetett – a 16. §-ban meghatározott – nemzeti járműnyilvántartásba (a továbbiakban: nyilvántartás).
(2) A nyilvántartás nyilvános. (3) A KKF a vasúti járművek üzembe helyezéséről és
időszakos vizsgálatáról szóló rendelet szerint engedélyezheti az EGT-n kívüli országban üzembe helyezett járműveknek a Magyar Köztársaság területén történő üzembe
helyezését. A KKF megfelelő jelölés alkalmazásával köteles gondoskodni arról, hogy ezek a járművek az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásban egyértelműen azonosíthatóak
legyenek, és a járműveknek a (4) bekezdés c), d) és
e) pontjában felsorolt adatok a nemzeti nyilvántartásból lehívhatók legyenek.
(4) A járműnyilvántartásnak – az Európai Vasúti Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) által meghatározott
tartalmi és formai követelmények figyelembevételével –
legalább a következő információkat kell tartalmaznia:
a) hivatkozást az EK-hitelesítési nyilatkozatra és a kibocsátó szervezetre;
b) hivatkozást az (1) bekezdés szerinti járműnyilvántartásra; c) a jármű tulajdonosát, illetve bérlőjét;
d) a jármű használatára vonatkozó bármilyen korláto
zást;
e) a jármű karbantartási ütemtervére vonatkozó alapve
tő biztonsági adatokat. A strukturális alrendszerre vonatkozó
további szabályok
11. § (1) Az alapvető követelményeknek megfelelő, a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer részét képező
strukturális alrendszer létrehozása, üzembe helyezése és
üzemeltetése nem tiltható meg, nem korlátozható és nem
akadályozható meg. Nem lehet előírni olyan ellenőrzést,
amelyet már elvégeztek az EK-hitelesítési eljárás részeként. Ez a rendelkezés nem mentesít a külön jogszabályokban meghatározott engedélyek kiadásához szükséges feltételek teljesítése alól.
(2) A nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer azon
strukturális alrendszere tekinthető kölcsönösen átjárhatónak és a rá vonatkozó alapvető követelményeknek megfelelőnek, amelyik rendelkezik EK-hitelesítési nyilatkozattal.
(3) A nagysebességű transzeurópai vasúti rendszert alkotó valamely strukturális alrendszer kölcsönös átjárhatóságának EK-hitelesítési eljárását az erre kijelölt, bejelentett szervezet az alapvető követelményekkel összhangban,
a vonatkozó ÁME-kra történő hivatkozással köteles elvégezni.
(4) Az ÁME-k hiányában, valamint a 4. § (1) bekezdésében meghatározott esetekben a KKF elküldi a többi
EGT-állam és a Bizottság részére az alrendszerre vonatko
zóan az alapvető követelmények teljesítésére alkalmazott
műszaki szabályok jegyzékét. A műszaki szabályok jegyzékének változása esetén a KKF értesíti az érintetteket.
12. § (1) Amennyiben valamely, e rendelet hatálya alá tartozó, vasúti közlekedési tevékenységet ellátó vagy szolgáltatást nyújtó, továbbá az abban részt vevő szervezet úgy
ítéli meg, hogy egy ÁME nem elégíti ki teljes mértékben
az alapvető követelményeket, úgy erről a KKF-et köteles
tájékoztatni.
(2) A KKF megvizsgálja a bejelentést, és amennyiben
megállapítja annak megalapozottságát, a miniszter egyetértésével tájékoztatja a Bizottságot.
Az EK-hitelesítési eljárás és az EK-hitelesítési
nyilatkozat 13. §
(1) A strukturális alrendszer megfelelőségének tanúsítására az alrendszer létrehozása vagy beszerzése érdekében
az alrendszer tervezője, gyártója, kivitelezője vagy a beszerzést végző szervezet, illetve hivatalos képviselője
(a továbbiakban együtt: hitelesítés-kérelmező) megbízza
az általa kiválasztott bejelentett szervezetet az 5. mellékletben ismertetett EK-hitelesítési eljárás elvégzésével.
(2) A bejelentett szervezet tevékenysége a tervezési szakasznál kezdődik és a teljes építési vagy gyártási időszakot
magában foglalva az alrendszer forgalomba helyezése
előtti átvételig tart. Tevékenysége kiterjed továbbá az alrendszernek azzal a rendszerrel való kapcsolódási pontjaira, amelybe az alrendszer beépítésre kerül, a vonatkozó
ÁME-ban és a 16. §-ban előírt jegyzékekben rendelkezésre álló adatok figyelembevételével.
(3) A bejelentett szervezet a hitelesítés-kérelmező költségére a tervezés, az építés vagy gyártás, valamint az
üzembe helyezés szakaszait (a továbbiakban együtt: létesítési szakaszok) külön-külön ellenőrzi.
(4) A bejelentett szervezet valamennyi létesítési szakaszhoz kapcsolódóan EK-megfelelőségi tanúsítványt állít ki, amelyben tanúsítja, hogy az alrendszer megfelel
e rendeletben foglaltaknak, a vonatkozó egyéb előírásoknak, és üzembe helyezhető. Amennyiben az előírt
feltételek nem teljesülnek, megtagadja a tanúsítvány kiadását.
(5) Az EK-megfelelőségi tanúsítvány alapján a hitelesítés-kérelmező EK-hitelesítési nyilatkozatot állít ki, amelyet a (6) bekezdés szerinti műszaki dokumentációval
együtt nyújt be az engedélyezési eljárás során a KKF-nek.
(6) A bejelentett szervezet felelős az EK-hitelesítési
nyilatkozatot kísérő, az 5. mellékletben meghatározott
műszaki dokumentáció összeállításáért. A műszaki dokumentációnak tartalmaznia kell az alrendszer jellemzőire
vonatkozó minden szükséges dokumentumot, továbbá a
kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek
megfelelőségét és alkalmazhatóságát igazoló valamennyi
dokumentumot, továbbá a használati feltételekre és korlátozásokra, valamint az időszakos ellenőrzésre, beszabályozásra és karbantartásra vonatkozó utasításokat.
14. § (1) Amennyiben valamely, e rendelet hatálya alá tartozó, vasúti közlekedési tevékenységet ellátó vagy szolgáltatást nyújtó, illetve az abban részt vevő szervezet úgy ítéli
meg, hogy a műszaki dokumentációval kiegészített EKhitelesítési nyilatkozat hatálya alá tartozó strukturális alrendszer nem felel meg teljes mértékben ennek a rendeletnek, és különösen nem felel meg az alapvető követelményeknek, a KKF útján kérheti további ellenőrzések elvégzését.
(2) A KKF a kérelmet megvizsgálja, és amennyiben azt
megalapozottnak tartja, haladéktalanul tájékoztatja erről a
minisztert. A miniszter egyetértése (jóváhagyása) alapján
a KKF értesíti a Bizottságot megállapításairól, a megtett
intézkedésekről és a döntés indokairól.
Bejelentett szervezet 15. § (1) A rendszerelemek megfelelőségének és alkalmazhatóságának megállapítására szolgáló eljárás, továbbá a
strukturális alrendszerek hitelesítési eljárásának elvégzéséért felelős szervezet kijelölésére a műszaki termékek
megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek
kijelöléséről szóló 182/1997. (X. 17.) Korm. rendelet, valamint a műszaki termékek megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelölésének részletes szabályairól szóló 4/1999. (II. 24.) GM rendelet előírásait kell
megfelelően alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdésben említett rendeleteknek, valamint e rendeletben meghatározott egyéb követelményeknek megfelelt vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezet kijelöléséről és hatásköréről a miniszter értesíti a Bizottságot, valamint a Bizottságtól előzetesen beszerzett azonosítási számról és a szervezet hatásköréről az EGT-államokat.
(3) A jegyzékben közzétett, az EGT valamely államában működő bármely bejelentett szervezetet a rendszerelemek megfelelőségének és alkalmazhatóságának megállapítása és a strukturális alrendszerek hitelesítési eljárása tekintetében el kell fogadni.
(4) A bejelentett szervezet – továbbá annak vezetője és
munkaviszonyban álló, munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszony, illetve polgári jogi jogviszony alapján munkát
végző természetes és jogi személyek, jogi személyiség
nélküli gazdasági társaságok (a továbbiakban együtt: munkatárs) – sem közvetlenül, sem meghatalmazott képviselőként nem vehetnek részt a rendszerelemek vagy az alrendszerek tervezésében, előállításában, építésében, karbantartásában vagy üzemeltetésében. Ez nem zárja ki a műszaki
információk cseréjét a gyártó vagy a tervező, és a bejelentett szervezet között.
(5) A munkatárs pártatlanságát biztosítani kell. Javadalmazása nem függhet az általa elvégzett ellenőrzések számától vagy ezek eredményétől.
(6) A munkatársnak az e rendeletben meghatározott tevékenységek ellátásához szükséges
a) szakirányú műszaki és szakmai képzettséggel, b) az általa végzett vizsgálatokra és ellenőrzésekre vonatkozó követelmények ismeretével,
c) szakmai gyakorlattal, valamint d) az általa végzett vizsgálatok és ellenőrzések hivatalos dokumentálására való jogosultsággal és ismeretekkel
kell rendelkeznie. (7) A bejelentett szervezetnek rendelkeznie kell mindazokkal az eszközökkel és berendezésekkel, amelyek a
szervezet által végzett vizsgálatok és ellenőrzések maradéktalan elvégzéséhez szükségesek.
(8) A bejelentett szervezetnek függetlennek kell lenni a
rendszerelem, illetve alrendszer gyártójától, forgalmazójától és annak üzemeltetőjétől, valamint az engedélyező hatóságtól. A bejelentett szervezet és annak munkatársa az
ellenőrzéseket szakmai feddhetetlenséggel és hozzáértéssel köteles végezni, és el kell utasítani minden olyan nyomást és ösztönzést – különösen a pénzügyi jellegűeket –,
amelyek befolyásolhatják döntésüket, illetve ellenőrzésük
eredményét, különösen abban az esetben, ha azokkal olyanok próbálkoznak, akiket az ellenőrzés eredménye érint.
(9) A munkatárs köteles a tevékenységével kapcsolatban tudomására jutott üzleti titkot megőrizni.
(10) A bejelentett szervezetnek megfelelő kárfedezettel
kell rendelkeznie.
(11) Amennyiben a kijelölés feltételeit nem teljesítő
szervezettől a miniszter a jóváhagyást visszavonta, erről a
Bizottságot és az EGT-államokat a KKF útján tájékoztatni
kell.
(12) Amennyiben a KKF megállapítja, hogy a más
EGT-államban működő bejelentett szervezet nem felel
meg a vonatkozó előírásoknak, erről haladéktalanul tájékoztatja a minisztert. Amennyiben a KKF-től kapott tájékoztatás indokolt, a miniszter haladéktalanul értesíti a Bizottságot a megállapításokról, a megtett intézkedésekről és
a döntés indokairól.
VEGYES RENDELKEZÉSEK 16. § A KKF köteles gondoskodni a vasúti pálya és a vasúti
járművek fő jellemzőit rögzítő jegyzékek elkészítéséről és
évenkénti aktualizálásáról. A nyilvántartásokban fel kell
tüntetni az egyes alrendszerek fő jellemzőit és azok viszonyát a vonatkozó ÁME-kban előírt jellemzőkhöz. A jegyzékeket a KKF a honlapján teszi közzé, és erről tájékoztatja az Ügynökséget.
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Hatálybalépés 17. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a nagysebességű vasúti
rendszerek kölcsönös átjárhatóságáról szóló 9/2002.
(II. 6.) KöViM rendelet.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 18. §
Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való
megfelelést szolgálja:
a) a Tanács 96/48/EK irányelve (1996. július 23.) a
nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról;
b) az Európai Parlament és Tanács 2004/50/EK irányelve (2004. április 29.) a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló 96/48/EK tanácsi irányelv és a hagyományos transzeurópai vasúti
rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló 2001/16/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról,
1. cikk.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1374/2012. (IX. 17.) Korm. határozata a Honvédelmi Minisztérium és a Külügyminisztérium közötti, új NATO székház finanszírozásához kapcsolódó előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
222 686 ezer forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről
szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet, 8. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 2. Ágazati célelőirányzatok alcím, 40. Nemzetközi tagdíjak, tagdíj jellegű befizetések
jogcímcsoport, 1. Hozzájárulás a NATO költségvetéséhez jogcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XVIII. Külügyminisztérium
fejezet, 5. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 6. Nemzetközi tagdíjak és európai uniós befizetések alcím,
1. Nemzetközi tagdíjak és kötelező jellegű, önkéntes hozzájárulások jogcímcsoport javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter honvédelmi miniszter külügyminiszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
270/2015. (IX. 18.) Korm. rendelete a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet Baranya megye, Somogy megye, Zala megye és Vas megye területére történő kihirdetéséről, valamint a válsághelyzet elrendelésével, fennállásával és megszüntetésével összefüggő szabályokról.
A Kormány a  menedékjogról szóló 2007.  évi LXXX.  törvény 93.  § (1)  bekezdés j)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet elrendelése 1. § A Kormány a  menedékjogról szóló 2007.  évi LXXX.  törvény (a  továbbiakban: Met.) 80/A.  § (1)  bekezdés a)  pont
aa) alpontja szerinti tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet (a továbbiakban: válsághelyzet) rendel el.
2. § A válsághelyzetben alkalmazható, a  Met. 80/B-80/G.  § szerinti intézkedések alkalmazási területe – a  tömeges
bevándorlás okozta válsághelyzet kihirdetéséről, valamint a  válsághelyzet elrendelésével, fennállásával és
megszüntetésével összefüggő szabályokról szóló 269/2015. (IX. 15.) Korm. rendelet 5.  § (2)  bekezdésében
meghatározott időpontig Bács-Kiskun megye és Csongrád megye területén elrendelt válsághelyzet mellett  –
Baranya megye, Somogy megye, Zala megye és Vas megye területe.
2. A válsághelyzet fennállásával összefüggő rendelkezések 3. § E rendelet hatálybalépését követően az  idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter haladéktalanul
gondoskodik az  e  rendelet, illetve a  válsághelyzettel összefüggő jogszabályi rendelkezések tartalmáról való
tájékoztatásról. A  tájékoztatást a  közszolgálati műsorszolgáltatók, valamint – lehetőség szerint – a  körzeti, helyi
műsorszolgáltatók és legalább egy országos napilap közreműködésével, a lehető legrövidebb időn belül közzé kell
tenni.
4. § Az országos rendőrfőkapitány és a menekültügyi hatóság vezetője a válsághelyzet elrendelését követően legalább
15  naponként közösen tájékoztatja az  idegenrendészetért és menekültügyért felelős minisztert a  válsághelyzet
elrendelését megalapozó feltételek fennállásáról.
3. Záró rendelkezések 5. § (1) Ez a rendelet 2015. szeptember 18-án 08.00 órakor lép hatályba.
 (2) Ez a rendelet 2016. március 18-án 00.00 órakor hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
271/2014. (VII. 25.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f)  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint
állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
a Szaúd-arábiai Királyság budapesti nagyköveteként végzett kimagasló diplomáciai tevékenységéért, amellyel
jelentős mértékben hozzájárult a két ország közötti kapcsolatok elmélyítéséhez
Nabeel Bin Khalaf Bin Ahmed Ashour, a Szaúd-arábiai Királyság budapesti nagykövete részére a
MAGYAR ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. július 3.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
450/2013. (X. 30.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés f ) pontja, illetve a Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök
előterjesztésére –
a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem rekonstrukciója és ezen keresztül hazánk kulturális értékeinek megőrzése
érdekében végzett áldozatos tevékenysége elismeréseként
Csepeli László építészmérnök, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem projektvezetője részére,
Lakatos Gergely villamosmérnök, a Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem műszaki menedzsere, főmérnök részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. október 18.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök