text:
2011. IX. törvény az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Mexikói Egyesült Államok közötti gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodás, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek kihirdetéséről.
(A Megállapodás 2000. október 1-jén lépett nemzetközi jogi szempontból hatályba.)
(Az 1. Jegyzőkönyv 2005. február 1-jén lépett nemzetközi jogi szempontból hatályba.)
(A 2. Jegyzőkönyv 2008. március 1-jén lépett nemzetközi jogi szempontból hatályba.)
1. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, valamint másrészről a Mexikói Egyesült
Államok közötti gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodást (a továbbiakban:
Megállapodás) e törvénnyel kihirdeti. 2. § A Megállapodás hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
Gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodás
egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, valamint másrészről a Mexikói
Egyesült Államok között
Egyrészről A BELGA KIRÁLYSÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
az Európai Közösséget létrehozó szerződés és az Európai Unióról szóló szerződés Szerződő Felei, a továbbiakban:
az Európai Közösség tagállamai, AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség
és másrészről A MEXIKÓI EGYESÜLT ÁLLAMOK, a továbbiakban: Mexikó
FIGYELEMBE VÉVE közös kulturális örökségüket és az őket összekötő szoros történelmi, politikai és gazdasági
kötelékeket; TEKINTETTEL a nemzetközi, különösen pedig az Európa és Latin-Amerika közötti kapcsolatok általános keretének
fejlesztését és megerősítését előirányzó átfogó célkitűzésre; A törvényt az Országgyűlés a 2011. február 21-i ülésnapján fogadta el.
FIGYELEMBE VÉVE azt, hogy a Közösség és Mexikó közötti, 1991. április 26-án Luxembourgban aláírt együttműködési
keretmegállapodás jelentősen hozzájárult az említett kötelékek erősítéséhez, FIGYELEMBE VÉVE azt, hogy közös érdekükben áll új szerződéses kapcsolatokat kialakítani annak érdekében, hogy
kétoldalú viszonyukat tovább tudják erősíteni, elsősorban fokozott politikai párbeszéd, a kereskedelem fokozatos és
kölcsönös liberalizálása, a folyó fizetések, tőkemozgások és láthatatlan ügyletek liberalizálása, a beruházások
előmozdítása, valamint a szélesebb együttműködés útján; FIGYELEMBE VÉVE teljes elkötelezettségüket arra, hogy tiszteletben tartják az Emberi Jogok Egyetemes
Nyilatkozatában foglalt demokratikus elveket és alapvető emberi jogokat, valamint a nemzetközi jog elveit az államok
közötti baráti viszonyra és együttműködésre vonatkozóan az Egyesült Nemzetek Alapokmányával összhangban,
továbbá a jogállamiságra és a jó kormányzatra vonatkozóan az 1994-ben S�o Paulóban elfogadott Riói
Csoport/Európai Unió miniszteri nyilatkozatában foglalt elveket; ANNAK TUDATÁBAN, hogy a kapcsolataiknak közös érdeküket jelentő valamennyi területén történő felerősítése
céljából politikai párbeszédüket mind kétoldalú, mind nemzetközi szinten intézményesíteni kell;
FIGYELEMBE VÉVE azt, hogy mindkét Fél fontosságot tulajdonít az 1995. márciusi koppenhágai szociális fejlődési
csúcstalálkozó zárónyilatkozatában megfogalmazott elveknek és értékeknek; ANNAK TUDATÁBAN, hogy mindkét Fél fontosságot tulajdonít a fenntartható fejlődés elve megfelelő
megvalósításának, amelyet a környezetről és fejlődésről szóló, 1992. évi riói nyilatkozat Agenda 21 dokumentuma
tartalmaz; FIGYELEMBE VÉVE a piacgazdasági elvekhez való ragaszkodásukat és a Kereskedelmi Világszervezet (WTO)
szabályainak megfelelő szabad nemzetközi kereskedelem iránti elkötelezettségük tudatában, továbbá mint
a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) tagjai, külön hangsúlyt helyezve a nyitott
regionalizmusra; ANNAK TUDATÁBAN, hogy az 1995. május 2-án, Párizsban aláírt ünnepélyes együttes nyilatkozatban mindkét Fél
kijelenti azon szándékát, hogy a közöttük levő kétoldalú kapcsolatot valamennyi területen hosszú távon szeretné
fenntartani, A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK: I. CÍM
JELLEG ÉS HATÁLY
1. cikk A Megállapodás alapja
Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában lefektetett emberi jogok és demokratikus elvek tiszteletben tartása
képezi mindkét Fél nemzetközi és belpolitikájának az alapját, továbbá e megállapodás lényeges elemét alkotja.
2. cikk Jelleg és hatály
E megállapodás célja az, hogy a kölcsönösség és a közös érdekek alapján erősítse a Felek között fennálló viszonyt.
Ennek érdekében a Megállapodás intézményesíti a politikai párbeszédet, a kereskedelem liberalizálása útján erősíti
a kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokat a WTO szabályainak megfelelően, valamint megerősíti és kibővíti
az együttműködést. II. CÍM
POLITIKAI PÁRBESZÉD 3. cikk
(1)A Felek vállalják, hogy intézményesítik az 1. cikkben említett elveken alapuló megerősített politikai párbeszédet,
amely kiterjed a kölcsönös érdekkörbe tartozó valamennyi kétoldalú és nemzetközi kérdésre, és amely szorosabb
konzultációt eredményez a Felek között a számukra keretet jelentő nemzetközi szervezeteken belül.
(2) A párbeszéd folytatása „az Európai Uniónak és Mexikónak a politikai párbeszédről szóló együttes nyilatkozata” szerint
történik, amely e megállapodás szerves részét képezi és amelyet a záróokmány tartalmaz.
(3) Az együttes nyilatkozatban előirányzott miniszteri szintű párbeszéd főként a 45. cikkel létrehozott Vegyes tanácson
belül zajlik. III. CÍM
KERESKEDELEM 4. cikk Célkitűzés
E cím célkitűzése az, hogy keretet teremtve ösztönözze az áruk és szolgáltatások kereskedelmének fejlesztését,
ideértve az áruk és szolgáltatások kereskedelmének kétoldalú és elsőbbségi, fokozatos és kölcsönös liberalizálását,
figyelembe véve bizonyos termékek és szolgáltatási ágazatok érzékeny jellegét, valamint a vonatkozó WTO
szabályokkal való összhangot. 5. cikk Áruforgalom
A 4. cikkben meghatározott célkitűzés elérése érdekében a Vegyes tanács határoz az áruforgalmat érintő
vámakadályok és nem vámjellegű jellegű akadályok kétoldalú, fokozatos és kölcsönös liberalizálásának megoldásairól
és ütemtervéről, a vonatkozó WTO-szabályokkal összhangban – különös tekintettel az Általános Vám- és Kereskedelmi
Egyezmény (GATT) XXIV. cikkére – és figyelembe véve bizonyos termékek érzékeny jellegét. E határozat különösen
a következő kérdésekkel foglalkozik: a) alkalmazási kör és átmeneti időszakok;
b) behozatali és kiviteli vámok, és ezekkel azonos hatású díjak;
c) behozatalra és kivitelre vonatkozó mennyiségi korlátozások, és azonos hatású intézkedések;
d) nemzeti elbánás, ideértve az árukra kivetett adókkal kapcsolatos fiskális diszkrimináció tiltását;
e) dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések; f) véd- és felügyeleti intézkedések;
g) származási és igazgatási együttműködésre vonatkozó szabályok; h) vámügyi együttműködés;
i) vámérték; j) műszaki szabályok és szabványok, egészségügyi és növényegészségügyi jogszabályok, a megfelelőségértékelés
kölcsönös elismerése, bizonyítványok, jelölési rendszerek, többek között; k) a közerkölcs, a közrend vagy a közbiztonság alapján indokolt általános kivételek; az emberi, állati vagy növényi
élet vagy egészség védelme; az ipari, szellemi és kereskedelmi tulajdon védelme, többek között;
l) korlátozások fizetésimérleg-nehézségek esetén. 6. cikk Szolgáltatások kereskedelme
A 4. cikkben meghatározott célkitűzés elérése érdekében a Vegyes tanács határoz a szolgáltatások kereskedelmének
fokozatos és kölcsönös liberalizálásával kapcsolatos megoldásokról, a vonatkozó WTO-szabályokkal összhangban
– különös tekintettel a Szolgáltatások Kereskedelméről szóló Általános Egyezmény (GATS) V. cikkére – és figyelembe
véve a Felek által azon egyezmény keretén belül már megtett kötelezettségvállalásokat.
7. cikk
Az áruk és szolgáltatások kereskedelmével kapcsolatban a Vegyes tanács által hozandó, az e megállapodás 5. és
6. cikkében említett határozatok átfogó módon megfelelően lefedik mindezen kérdéseket és elfogadásukkor azonnal
hatályba lépnek. IV. CÍM
TŐKEMOZGÁSOK ÉS FIZETÉSEK 8. cikk
Tőkemozgások és fizetések
E cím célkitűzése az, hogy keretet teremtve ösztönözze a Mexikó és a Közösség közötti tőkemozgások és fizetések
fokozatos és kölcsönös liberalizálását, az e megállapodásban foglalt egyéb rendelkezések és a Felekre vonatkozó
egyéb nemzetközi megállapodások szerinti további kötelezettségek sérelme nélkül.
9. cikk
A 8. cikkben meghatározott célkitűzés elérése érdekében a Vegyes tanács elfogadja a Felek közötti tőkemozgásokra
és fizetésekre vonatkozó korlátozások fokozatos és kölcsönös felszámolásának intézkedéseit és ütemtervét,
az e megállapodásban foglalt egyéb rendelkezések és a Felekre vonatkozó egyéb nemzetközi megállapodások szerinti
további kötelezettségek sérelme nélkül. E határozat különösen a következő kérdésekkel foglalkozik:
a) az e címben kifejezetten vagy beleértetten szereplő fogalmak meghatározása, tartalma, kiterjesztése és lényege;
b) a liberalizálás alá kerülő tőkeügyletek és fizetések, ideértve a nemzeti elbánást is;
c) a liberalizálás és az átmeneti időszakok hatálya;
d) olyan záradék beiktatása, amely lehetővé teszi a Felek számára, hogy e téren korlátozásokat tartsanak fenn
a közrend, a közbiztonság, a közegészségügy és a honvédelem alapján;
e) olyan záradékok beiktatása, amelyek lehetővé teszik a Felek számára, hogy e téren korlátozásokat vezessenek be
a Felek bármelyike árfolyam- vagy monetáris politikájának nehézségei, fizetésimérleg-nehézségek vagy
– a nemzetközi jognak megfelelően – harmadik országokra kivetett pénzügyi korlátozások esetén.
V. CÍM
KÖZBESZERZÉS, VERSENY, SZELLEMI TULAJDON ÉS A KERESKEDELEMMEL
ÖSSZEFÜGGŐ EGYÉB RENDELKEZÉSEK
10. cikk Közbeszerzés
(1) A Felek vállalják a Megállapodás szerinti kormányzati közbeszerzési piacok kölcsönösségi alapon történő fokozatos
és kölcsönös megnyitását. (2) E célkitűzés elérése érdekében a Vegyes tanács határoz a megfelelő megoldásokról és ütemtervről. E határozat
különösen a következő kérdésekkel foglalkozik: a) a Megállapodás szerinti liberalizálás alkalmazási köre;
b) a Megállapodás szerinti piacokhoz való megkülönböztetéstől mentes hozzáférés;
c) küszöbértékek; d) tisztességes és átlátható eljárások; e) egyértelmű kifogásolási eljárások;
f) az informatika alkalmazása. 11. cikk Verseny
(1) A Felek megállapodnak a megfelelő intézkedésekben annak érdekében, hogy elkerüljék a verseny azon torzulásait
vagy korlátozásait, amelyek jelentősen befolyásolhatják a Mexikó és a Közösség közötti kereskedelmet. Ennek
érdekében a Vegyes tanács együttműködési és koordinációs mechanizmusokat alakít ki a versenyszabályok
végrehajtásáért felelős hatóságaik között. Ezen együttműködés kiterjed a kölcsönös jogsegélyszolgálatra,
bejelentésre, konzultációra és információcserére, a versenyjogszabályok és a versenypolitika végrehajtási eljárásai
átláthatóságának biztosítása érdekében. (2) E célkitűzés elérése érdekében a Vegyes tanács különösen a következő kérdésekben határoz:
a) vállalkozások közötti megállapodások, vállalkozások társulásai által hozott döntések, valamint a vállalkozások
közötti összehangolt magatartás; b) erőfölénnyel való visszaélés egy vagy több vállalkozás részéről;
c) vállalkozások fúziója; d) kereskedelmi jellegű állami monopóliumok;
e) közvállalkozások és különleges vagy kizárólagos jogokkal felruházott vállalkozások.
12. cikk Szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon
(1) Ismételten megerősítve a szellemi tulajdonjogok (szerzői jog – beleértve a számítógépes programok és adatbázisok
szerzői jogát is – és szomszédos jogok, szabadalmakkal, ipari mintákkal, földrajzi árujelzésekkel – beleértve
az eredetmegjelöléseket is –, védjegyekkel, integrált áramkörök topográfiájával kapcsolatos jogok, valamint az ipari
tulajdon oltalmáról szóló párizsi egyezmény 10a. cikkében említett tisztességtelen verseny elleni védelem, és
a bizalmas információk védelme), oltalmának tulajdonított nagy jelentőséget, a Felek vállalják, hogy meghozzák azon
megfelelő intézkedéseket, amelyekkel biztosítható a legszigorúbb nemzetközi előírások szerinti kielégítő és hatékony
oltalom, beleértve az ilyen jogok érvényesítésére szolgáló hatékony eszközöket is.
(2) Ennek érdekében a Vegyes tanács a következő kérdésekben határoz:
a) olyan konzultációs mechanizmus, amellyel kölcsönösen kielégítő megoldások alakíthatók ki a szellemi tulajdon
oltalmának nehézségei esetén; b) az (1) bekezdés szerinti célkitűzés teljesítéséhez szükséges részletes intézkedések, figyelembe véve különösen
a szellemi tulajdonról szóló többoldalú egyezményeket. VI. CÍM
EGYÜTTMŰKÖDÉS
13. cikk Párbeszéd az együttműködésről és gazdasági kérdésekről
(1) A Vegyes tanács olyan rendszeres párbeszédet indít az e címben előirányzott együttműködés felerősítése és javítása
érdekében, amely különösen a következőket foglalja magában: a) információcsere és az együttműködés fejlődésének rendszeres felülvizsgálata;
b) az e megállapodásban előirányzott ágazati megállapodások végrehajtásának koordinálása és felügyelete,
valamint ilyen típusú új megállapodások lehetőségének megvizsgálása. (2) A Vegyes tanács az olyan gazdasági kérdésekben is rendszeres párbeszédet indít, mint a makrogazdasági
vonatkozásokkal kapcsolatos információk elemzése és cseréje, így ösztönözve a kereskedelmet és a beruházásokat.
14. cikk Ipari együttműködés
(1) A Felek támogatják és előmozdítják az ipari együttműködés dinamikus, integrált és decentralizált szervezésére
irányuló erőfeszítések fejlesztését és erősítését célzó intézkedéseket annak érdekében, hogy kölcsönös érdekeik
figyelembevételével, a gazdaság fejlődésének kedvező környezetet alakítsanak ki.
(2) Az ilyen együttműködés főként a következő kérdésekre irányul:
a) a két Fél gazdasági szereplői közötti kapcsolatok erősítése konferenciák, szemináriumok, ipari és műszaki
lehetőségeket kutató küldöttségek, kerekasztal-tárgyalások, valamint általános és ágazat-specifikus kiállítások
útján, a kölcsönös üzleti érdekeket jelentő területek azonosítása és kiaknázása, továbbá a kereskedelem,
a beruházás és az ipari együttműködés valamint technológia átadási projektek élénkítése érdekében;
b) a két Fél gazdasági szereplői között meglévő párbeszéd erősítése és kiterjesztése további konzultációs és
koordinációs tevékenységek előmozdítása útján az ipari együttműködés akadályainak azonosítása és
felszámolása, a versenyszabályok tiszteletben tartásának ösztönzése, az intézkedések általános összhangjának
biztosítása, valamint a piaci követelményekhez való ipari alkalmazkodás elősegítése érdekében;
c) ipari együttműködési kezdeményezések előmozdítása mindkét Fél privatizációs és liberalizációs folyamatán
belül, a beruházásoknak a vállalkozások közötti ipari együttműködés útján való ösztönzése céljából;
d) a modernizációra, diverzifikációra, innovációra, szakképzésre, kutatásra és fejlesztésre, valamint a minőségre
irányuló kezdeményezések támogatása; e) mindkét Fél részvételének elősegítése kísérleti projektekben és speciális programokban, ezek konkrét feltételei
szerint. 15. cikk Beruházásfejlesztés
A Felek elősegítik a kölcsönös beruházások számára vonzó és stabil környezet kialakulását.
Az ilyen együttműködés – többek között – a következő formákat ölti:
a) a jogszabályokkal és a beruházási lehetőségekkel kapcsolatos információk meghatározása és terjesztése;
b) a Felek közötti beruházásoknak kedvező jogi környezet kialakításának támogatása, adott esetben a beruházások
előmozdítására és védelmére, valamint a kettős adóztatás elkerülésére szolgáló megállapodásoknak a tagállamok
és Mexikó közötti megkötése útján; c) harmonizált és egyszerűsített közigazgatási eljárások kialakítása;
d) vegyes beruházási mechanizmusok kialakítása, különösen mindkét Fél kis- és középvállalkozásai számára.
16. cikk Pénzügyi szolgáltatások
(1) A Felek vállalják, hogy kölcsönös érdekeikre, illetve hosszú- és középtávú gazdasági célkitűzéseikre való tekintettel
együttműködést alakítanak ki a pénzügyi szolgáltatások ágazatában, saját törvényeiknek, előírásaiknak és
politikáiknak megfelelően, valamint a GATS szabályaival és elveivel összhangban.
(2) A Felek vállalják, hogy mind kétoldalú, mind többoldalú szinten együttműködnek egymás üzleti környezete kölcsönös
megértésének és ismeretének erősítése érdekében, valamint hogy információcserét végezzenek a pénzügyi
szabályozásokkal, a pénzügyi felügyelettel és ellenőrzéssel kapcsolatban, valamint a közös érdeknek minősülő egyéb
vonatkozásokban. (3) Ezen együttműködés célja különösen az, hogy a pénzügyi szolgáltatások ágazatában ösztönözze a fejlettebb
és diverzifikált termelékenységet és versenyképességet. 17. cikk Együttműködés a kis- és középvállalkozások tekintetében
(1) A Felek előmozdítják a kis- és középvállalkozások fejlődéséhez kedvező környezet kialakulását.
(2) Az ilyen együttműködés a következőkre terjed ki:
a) a gazdasági szereplők közötti kapcsolatok előmozdítása, vegyes beruházások ösztönzése, valamint közös
vállalatok és információs hálózatok létrehozása olyan meglevő horizontális programokon keresztül, mint az ECIP,
AL-INVEST, BRE és BC-NET; b) a finanszírozáshoz való hozzáférés elősegítése, információk adása és az innováció ösztönzése.
18. cikk Műszaki szabályok és megfelelőségértékelés
A Felek vállalják, hogy együttműködnek a műszaki szabályok és a megfelelőségértékelés terén.
19. cikk Vámügyek
(1) A vámügyi együttműködés célja a tisztességes kereskedelem biztosítása. A Felek vállalják a vámügyi együttműködés
előmozdítását annak érdekében, hogy javuljon és megszilárduljon kereskedelmi kapcsolataik jogi kerete.
(2) Az ilyen együttműködés különösen a következő kérdésekkel foglalkozik:
a) információcsere; b) új szakképzési technikák kialakítása és az e területre szakosodott nemzetközi szervezeteken belül vállalt
tevékenységek összehangolása; c) a vám- és adóhatóságok tisztviselőinek és vezetőinek csereprogramjai;
d) az áruk vámkezelési eljárásainak egyszerűsítése; e) szükség szerinti technikai segítségnyújtás.
(3) Az e megállapodásban előirányzott egyéb együttműködési formák sérelme nélkül, a Felek kijelentik azt, hogy
a jövőben fontolóra veszik egy vámügyi kölcsönös segítségnyújtási jegyzőkönyv aláírását, az e megállapodásban
meghatározott intézményi kereten belül. 20. cikk Az információs társadalom
(1) A Felek elismerik, hogy az információs és kommunikációs technológiák a modern élet kulcstényezői és
létfontosságúak a gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából. (2) Az e téren folytatott együttműködés különösen a következőkre irányul:
a) párbeszéd az információs társadalom valamennyi vonatkozásáról; b) információcsere és technikai segítségnyújtás az információs és távközlési technológiákra vonatkozó előírásokkal
és szabványosítással, illetve a megfelelőség ellenőrzésével és tanúsításával kapcsolatban;
c) az új információs és távközlési technológiák terjesztése és az új szolgáltatások fejlesztése a fejlett kommunikációs,
szolgáltatási és informatikai létesítményekben; d) közös kutatási, valamint technológia- és iparfejlesztési projektek előmozdítása és végzése az új informatikai,
távközlési, telematikai és információs társadalmi technológiák terén; e) mindkét Fél részvételének elősegítése kísérleti projektekben és speciális programokban, ezek konkrét feltételei
szerint; f) a telematikai hálózatok és szolgáltatások összekapcsolódása és átjárhatósága;
g) szabályozási együttműködésről szóló párbeszéd a nemzetközi on-line szolgáltatásokkal kapcsolatban, beleértve
a magánélet és a személyes adatok védelmével kapcsolatos vonatkozásokat is;
h) adatbázisokhoz való kölcsönös hozzáférés, megegyezés szerinti feltételek alapján.
21. cikk Együttműködés a mezőgazdaság és a vidékfejlesztési ágazat területén
(1) A Felek vállalják a mezőgazdasági, agráripari és vidékfejlesztési ágazatokban történő fejlesztés és együttműködés
előmozdítását. (2) Ennek érdekében – többek között – a következőket vizsgálják meg:
a) a kereskedelem elősegítésének érdekében az egészségügyi, növény-egészségügyi és környezetvédelmi
szabványok és szabályok harmonizálására tett intézkedések, figyelembe véve mindkét Fél tekintetében
az érvényes jogszabályokat, továbbá a WTO-szabályoknak és az 5. cikk rendelkezéseinek megfelelően;
b) az információcsere és az e célt szolgáló projektek és tevékenységek indításának lehetősége, különösen
az információs, a tudományos és műszaki kutatás, valamint a humán erőforrások fejlesztése terén.
22. cikk Bányászati együttműködés
A Felek vállalják a bányászati együttműködés előmozdítását, elsősorban a következőkre irányuló tevékenységeken
keresztül: a) az ásványi termékek feltárásának, kitermelésének és jövedelmező felhasználásának előmozdítása a Felek
e területre vonatkozó jogszabályaival összhangban; b) a bányászati feltárásra és kitermelésre vonatkozó információk, tapasztalatok és technológiák cseréjének
előmozdítása; c) szakértői csereprogramok előmozdítása és közös kutatások végzése a technológiai fejlesztés lehetőségeinek
bővítése céljából; d) az e területen történő beruházások előmozdítását szolgáló intézkedések kialakítása.
23. cikk Együttműködés az energiaügy terén
(1) A Felek közötti együttműködés célja energiaágazataik fejlesztése, a technológiaátadás előmozdítására és a vonatkozó
jogszabályokkal kapcsolatos információk cseréjére összpontosítva. (2) E szektorban az együttműködés elsődleges formáit a következők jelentik: információcsere, humán erőforrások
képzése, technológiaátadás és közös technológiafejlesztési és infrastrukturális projektek, hatékonyabb
energia-előállítási folyamatok tervezése, az ésszerű energiafelhasználás előmozdítása, a környezetkímélő jellegű
megújítható alternatív energiaforrások használatának támogatása, valamint a hulladékok energiatermelési célú
újrahasznosításának és feldolgozásának előmozdítása. 24. cikk Közlekedési együttműködés
(1) A Felek közötti közlekedési együttműködés célja:
a) a közlekedési rendszerek szerkezetátalakításának és korszerűsítésének támogatása;
b) a működési szabályok előmozdítása. (2) E tekintetben a következők élveznek elsőbbséget:
a) szakértők közötti információcsere a Felek közlekedési politikájáról és egyéb, közös érdeklődésre számot tartó
témakörökben; b) a gazdaság szereplőinek és a magas beosztású köztisztviselőknek szánt gazdasági, jogi és műszaki szakképzési
programok; c) információcsere a globális navigációs műholdrendszerekről (GNSS);
d) technikai segítségnyújtás a közlekedési rendszer minden formáját felölelő szerkezetátalakításhoz és
korszerűsítéshez. (3) A Felek megvizsgálják a nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások minden vonatkozását annak érdekében, hogy
azok egyike se akadályozza a kereskedelem kölcsönös kibővítését. Ebben az összefüggésben tárgyalásokat kell
folytatni a nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások liberalizálásáról, az e megállapodás 6. cikkében foglalt
kikötésekkel összhangban. 25. cikk Idegenforgalmi együttműködés
(1) A Felek közötti együttműködés célja elsődlegesen az információcsere javítása és az úgynevezett legjobb gyakorlatok
kialakítása az idegenforgalom kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődése érdekében.
(2) Ebben az összefüggésben a Felek különösen a következőkre összpontosítanak:
a) a természeti és kulturális örökségben rejlő lehetőségek védelme és maximalizálása;
b) a helyi közösségek integritásának és érdekeinek a tiszteletben tartása;
c) a szomszédos országok régiói és városai közötti együttműködés előmozdítása;
d) a szállodaipari szakképzés előmozdítása, külön hangsúlyt helyezve a szállodaigazgatás és adminisztráció
témakörére. 26. cikk Statisztikai együttműködés
A Felek vállalják, hogy előmozdítják a statisztikai módszerek és gyakorlatok harmonizálását azzal a céllal, hogy
kölcsönösen elfogadható alapon használják az áruforgalomra és a szolgáltatások kereskedelmére, továbbá
általánosabban az e megállapodással érintett minden olyan területre vonatkozó statisztikákat, amely statisztikailag
feldolgozható. 27. cikk Kormányzat
A Szerződő Felek együttműködnek az országos, regionális és helyi szintű kormányzati és intézményi kérdésekben,
a humán erőforrások szakképzése és a közigazgatás korszerűsítése céljából.
28. cikk Együttműködés a kábítószer-kereskedelem, a pénzmosás és a vegyi előanyagok elleni harc terén
(1) A Felek megteszik az együttműködéshez és a kapcsolattartáshoz szükséges, általuk megfelelőnek tartott
intézkedéseket azzal a céllal, hogy fokozzák tevékenységeiket a kábítószerek előállításának, terjesztésének és illegális
fogyasztásának megelőzése és csökkentése érdekében, összhangban a vonatkozó belső jogi előírásaikkal.
(2) Az e téren hatáskörrel rendelkező testületekre támaszkodva, az ilyen együttműködés különösen a következőket
foglalja magában: a) összehangolt programok és intézkedések kialakítása a kábítószer-fogyasztás megelőzésére, valamint
a kábítószerfüggők kezelésére és rehabilitálására, beleértve a technikai segítségnyújtási programokat is. Ezen
erőfeszítések olyan kutatásokat és intézkedéseket is magukban foglalhatnak, amelyek arra irányulnak, hogy
a tiltott növények termesztésére is használt területek regionális fejlesztése útján csökkentsék
a kábítószer-előállítást; b) összehangolt kutatási programok és projektek kialakítása a kábítószerek ellenőrzése érdekében;
c) információcsere a jogszabályi és adminisztratív eljárásokról, valamint a kábítószerek visszaszorítása és
a pénzmosás elleni harc célját szolgáló megfelelő intézkedések elfogadásáról, beleértve a Közösség és az e téren
aktív nemzetközi testületek által elfogadott intézkedéseket is; d) a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállításához használt vegyi előanyagok és egyéb anyagok
feldolgozásának megelőzése, összhangban a Felek által 1996. december 16-án aláírt „a kábítószer-prekurzorok és
vegyi anyagok ellenőrzéséről szóló megállapodás” rendelkezéseivel és az Egyesült Nemzetek 1988. évi Bécsi
Egyezményével. 29. cikk Tudományos és technológiai együttműködés
(1) A Felek vállalják, hogy együttműködnek a tudomány és a technológia kölcsönös érdeklődésre számot tartó területein,
figyelembe véve saját vonatkozó politikáikat. (2) Az ilyen együttműködés célja a következő:
a) a tudományos és technológiai információk és know-how cseréjének ösztönzése, különös tekintettel a politikák
és programok megvalósítására; b) tartós kapcsolatok előmozdítása a két Fél tudományos közösségei között;
c) a humán erőforrások szakképzésének előmozdítása. (3) Az együttműködés közös kutatási projektek, valamint tudósok cseréjének, találkozóinak és képzéseinek formájában
valósul meg, biztosítva a kutatási eredmények lehető legszélesebb körű terjesztését.
(4) Ezen együttműködésben a Felek ösztönzik saját felsőoktatási intézményeik, kutatóközpontjaik és termelőágazataik
– ezen belül pedig főleg a kis- és középvállalatok – részvételét.
(5) Amennyiben szükségesnek ítélik, a Felek közötti együttműködés ágazati megállapodás megkötéséhez is vezethet
a kutatás és technológiai fejlesztés tárgyában. 30. cikk
Együttműködés a képzés és az oktatás terén
(1) A Felek meghatározzák azt, hogy milyen módokon lehet jelentősen javítani a helyzetet az oktatás és a szakképzés
terén. A leginkább hátrányos helyzetű társadalmi csoportok oktatására és képzésére különösen nagy hangsúlyt kell
helyezni. (2) A Felek élénkítik az együttműködést az oktatás – beleértve a felsőoktatást is –, a szakképzés, valamint az egyetemek és
az üzleti vállalkozások közötti cserék terén annak érdekében, hogy javuljon a magán- és az állami szektorban dolgozó
vezetők képzettségének szintje. (3) A Felek hangsúlyt helyeznek azon intézkedésekre, amelyek arra irányulnak, hogy tartós kapcsolatok alakuljanak ki
szakhivatalaik között és, hogy ösztönözzék az információk, a know-how, a szakértők és a technikai erőforrások cseréjét,
valamint a fiatalok csereprogramjait, kihasználva az ALFA program kínálta lehetőségeket és a két Fél által e területeken
felhalmozott tapasztalatokat. (4) A Felek közötti együttműködés kölcsönös egyetértés esetén ágazati megállapodást eredményezhet az oktatás
– beleértve a felsőoktatást is –, a szakképzés és az ifjúsággal kapcsolatos kérdések terén.
31. cikk Kulturális együttműködés
(1) A Felek vállalják, hogy előmozdítják a sokszínűségüket megfelelő módon tiszteletben tartó kulturális együttműködést
annak érdekében, hogy erősítsék egymás kultúrájának kölcsönös megértését és terjesztését.
(2) A Felek megfelelő intézkedéseket tesznek a kulturális cserék előmozdítására, és különböző kulturális területeken
közös kezdeményezésekbe fognak. Ezzel kapcsolatban a Felek kellő időben meghatározzák a szóban forgó
együttműködési tevékenységeket és intézkedéseket. 32. cikk Együttműködés az audiovizuális ágazatban
A Felek vállalják, hogy előmozdítják az együttműködést ezen ágazatban, főként az audiovizuális ágazatban és
a médiában végzett képzési programokon keresztül, beleértve a koprodukciós, képzési, fejlesztési és forgalmazási
tevékenységeket is. 33. cikk Együttműködés a tájékoztatás és a kommunikáció terén
A Felek vállalják, hogy szorgalmazzák az információk cseréjét és terjesztését, valamint hogy a tájékoztatás és
a kommunikáció terén közös érdeklődésre számot tartó tevékenységeket végeznek és támogatnak.
34. cikk Együttműködés a környezetvédelem és a természeti erőforrások terén
(1) Az e megállapodás keretén belül a Felek által foganatosított valamennyi együttműködési intézkedés során figyelembe
kell venni a környezeti és az ökológiai egyensúly megőrzésének szükségességét.
(2) A Felek vállalják, hogy fejlesztik a környezetromlás megelőzésére irányuló együttműködést; előmozdítják a természeti
erőforrások védelmét és az azokkal való fenntartható gazdálkodást; fejlesztik, terjesztik és kicserélik
a környezetvédelmi jogszabályokkal kapcsolatos információkat és tapasztalatokat; szorgalmazzák a jogszabályok
betartását segítő gazdasági ösztönzők alkalmazását; az államigazgatás minden szintjén erősítik
a környezetgazdálkodást; előmozdítják a humán erőforrások képzését, a környezetvédelmi tárgykörű képzést,
valamint a közös kutatási projektek lebonyolítását; kialakítják a társadalmi részvétel csatornáit.
(3) A Felek ösztönzik az e területen folytatott programokhoz való hozzáférést, mégpedig e programok konkrét
feltételeivel összhangban. (4) Amennyiben szükségesnek ítélik, a Felek közötti együttműködés ágazati megállapodás megkötéséhez is vezethet
a környezetvédelem és a természeti erőforrások terén. 35. cikk
Együttműködés a halászat terén
Tekintettel halászati ágazataik társadalmi-gazdasági jelentőségére, a Felek vállalják, hogy e téren szorosabb
együttműködést alakítanak ki, elsősorban – amennyiben szükségesnek ítélik – egy halászati ágazati megállapodás
megkötése útján, saját jogszabályaikkal összhangban. 36. cikk Együttműködés a szociális kérdések és a szegénység terén
(1) A Felek párbeszédet folytatnak a valamelyikük érdeklődésére számot tartó szociális kérdések valamennyi
vonatkozásáról. E párbeszéd az olyan sérülékeny lakossági csoportokkal és térségekkel kapcsolatos témákat öleli fel,
mint az őslakosok, a vidéken élő szegények, az alacsony jövedelmű nők és a szegénységben élő egyéb lakossági
csoportok. (2) A Felek tisztában vannak azzal, hogy fontos összehangolni a gazdasági és a társadalmi fejlődést, figyelembe véve
az előző bekezdésben említett csoportok alapvető jogai tiszteletben tartásának szükségességét. A növekedés új
alapjának munkahelyeket kell teremtenie, és magasabb életszínvonalat kell biztosítania a leginkább hátrányos
helyzetű lakossági csoportok számára. (3) A Felek rendszeresen konzultálnak azon együttműködési tevékenységekről, amelyek a civil társadalmat is bevonják,
és amelyeknek célja az, hogy lehetőségeket kínáljanak a munkahelyteremtéshez, a szakképzéshez és a jövedelem
növekedéséhez. 37. cikk Regionális együttműködés
(1) A Felek együttműködés útján mozdítják elő a közös cselekvések kialakítását célzó tevékenységeket, főként Közép
Amerikában és a Karib-térségben. (2) Elsőbbséget élveznek a Közép-Amerikában és a Karib-térségben a régión belüli kereskedelem előmozdítására tett
kezdeményezések; a környezetvédelemmel valamint a technológiai és tudományos kutatással kapcsolatos regionális
együttműködés ösztönzése; a régió gazdasági fejlődéséhez szükséges kommunikációs infrastruktúra fejlesztésének
előmozdítása és a szegénységben élők életszínvonalának javítására irányuló kezdeményezések támogatása.
(3) Külön figyelmet kell szentelni a nők szerepének fejlesztésére, különös tekintettel a termelési folyamatra.
(4) A Felek tanulmányozzák a más országokkal való közös együttműködés előmozdítására és figyelemmel kísérésére
alkalmas eszközöket. 38. cikk Menekültügyi együttműködés
A Felek megkísérlik fenntartani a közép-amerikai menekültek számára Mexikóban biztosított segély által nyújtott
előnyöket, és együttműködnek a tartós megoldások keresésében. 39. cikk
Együttműködés az emberi jogok és a demokrácia kérdésében
(1) A Felek egyetértenek abban, hogy az együttműködésnek e téren elő kell mozdítania az 1. cikkben említett elveket.
(2) Az együttműködés főként a következőkre irányul: a) a civil társadalom fejlesztése oktatási, képzési és a közvélemény tudatosságát javító programokon keresztül;
b) olyan képzési és tájékoztatási intézkedések, amelyeknek célja az intézmények hatékonyabb működésének
elősegítése és a jogállamiság erősítése; c) az emberi jogok és a demokratikus elvek népszerűsítése.
(3) A Felek közös projekteket hajthatnak végre választási szerveik, valamint az emberi jogok betartásának figyelemmel
kíséréséért és ösztönzéséért felelős egyéb szerveik közötti együttműködés erősítése érdekében.
40. cikk Fogyasztóvédelmi együttműködés
(1) A Felek egyetértenek abban, hogy az e téren folytatott együttműködéssel fogyasztóvédelmi rendszereik javítását,
valamint azt kell megcélozniuk, hogy saját jogszabályaik keretein belül törekedjenek rendszereik
összeegyeztethetőségének elérésére. (2) Az együttműködés főként a következőkre irányul:
a) információk és szakértők cseréje, valamint az együttműködés előmozdítása a két Fél fogyasztói testületei között;
b) képzési programok szervezése és technikai segítségnyújtás biztosítása.
41. cikk Adatvédelmi együttműködés
(1) Az 51. cikkel kapcsolatban a Felek vállalják, hogy együttműködnek a személyes adatok védelmében azzal a céllal, hogy
javuljon a védelem mértéke és felszámolhatók legyenek a személyes adatok átadását igénylő kereskedelem akadályai.
(2) A személyes adatok védelme terén folytatott együttműködés technikai segítségnyújtást foglalhat magában,
amelynek formája az információk és a szakértők cseréje, valamint a közös programok és projektek szervezése.
42. cikk Egészségügy
(1) Az egészségügyi együttműködés célja a kutatás, a farmakológia, a preventív gyógyászat és az AIDS-hez hasonló
fertőző betegségek terén folytatott tevékenységek fokozása. (2) Az együttműködés eszközei főként a következők:
a) járványtani, valamint az egészségügyi ellátás decentralizációjával és igazgatásával foglalkozó projektek;
b) a szakképzési programok fejlesztése; c) a vidéken és városokban élők egészségügyi feltételeit és szociális jólétét javító programok és projektek.
43. cikk Jövőbeni fejlesztésekre vonatkozó záradék
(1) Kölcsönös egyetértés alapján a Felek kiterjeszthetik e cím hatályát, azzal a céllal, hogy fokozzák az együttműködés
mértékét és, hogy azt konkrét ágazatokra vagy tevékenységekre vonatkozó megállapodásokkal egészítsék ki.
(2) E cím megvalósításával kapcsolatban a Felek javaslatokat tehetnek a kölcsönös együttműködés körének bővítésére,
figyelembe véve a cím alkalmazása során nyert tapasztalatokat.
44. cikk Együttműködési források
(1) Az erőforrásaik és jogszabályaik által lehetővé tett mértékben a Felek megfelelő forrásokat bocsátanak rendelkezésre
– beleértve a pénzügyi eszközöket is – az e megállapodásban rögzített együttműködési célkitűzések megvalósítása
érdekében. (2) A Felek arra ösztönzik az Európai Beruházási Bankot, hogy saját eljárásainak és finanszírozási kritériumoknak
megfelelően folytassa tevékenységét Mexikóban. VII. CÍM
INTÉZMÉNYI KERETEK
45. cikk Vegyes tanács
E megállapodás végrehajtásának felügyeletére egy Vegyes tanács jön létre. E tanács miniszteri szinten ül össze
rendszeres időközönként, illetve amikor azt a körülmények megkívánják. Feladata az e megállapodás keretén belül
felmerülő valamennyi jelentős kérdés, valamint a közös érdeklődésre számot tartó minden egyéb kétoldalú vagy
nemzetközi kérdés áttekintése. 46. cikk
(1) A Vegyes tanácsot egyrészről az Európai Unió Tanácsának tagjai és az Európai Bizottság tagjai, másrészről pedig
a mexikói kormány tagjai alkotják. (2) A Vegyes tanács tagjai képviselő útján is eljárhatnak, a tanács eljárási szabályzatában rögzített feltételeknek
megfelelően. (3) A Vegyes tanács eljárási szabályzatot hoz létre.
(4) A Vegyes tanács elnöki tisztét felváltva látja el az Európai Unió Tanácsának egy tagja és a mexikói kormány egy tagja,
a tanács eljárási szabályzatában rögzített rendelkezésekkel összhangban. 47. cikk
Az e megállapodásban foglalt célkitűzések elérése érdekében a Vegyes tanács döntési hatáskörrel rendelkezik
az e megállapodásban meghatározott esetekben. A hozott döntések kötelezőek a Felekre nézve, akik kötelesek
meghozni a döntések végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A Vegyes tanácsnak megfelelő ajánlásokat is
jogában áll tenni. A Vegyes tanács a két Fél közötti megállapodás alapján fogalmazza meg a döntéseket és
az ajánlásokat. 48. cikk Vegyes bizottság
(1) Feladatainak teljesítésében a Vegyes tanácsot egy olyan vegyes bizottság segíti, amelyet egyrészről az Európai Unió
Tanácsa és az Európai Bizottság tagjainak a képviselői, másrészről pedig a mexikói kormány képviselői alkotnak,
rendszerint főtisztviselői szinten. Eljárási szabályzatában a Vegyes tanács határozza meg a vegyes bizottság feladatait,
amelyek között szerepel a Vegyes tanács üléseinek az előkészítése is, és a bizottság működési módját.
(2) A Vegyes tanács bármelyik hatáskörét átruházhatja a vegyes bizottságra. Ilyen esetben a vegyes bizottság
a 47. cikkben megállapított feltételekkel összhangban hozza döntéseit.
(3) A vegyes bizottság rendszerint évente egy alkalommal ül össze a Felek által előzetesen elfogadott napon és napirend
mellett, az egyik évben Brüsszelben, a másik évben Mexikóban. Rendkívüli ülések közös megállapodás útján hívhatók
össze. A vegyes bizottság elnöki tisztét felváltva töltik be a Felek képviselői.
49. cikk Egyéb különbizottságok
Feladatai teljesítésének elősegítése érdekében a Vegyes tanács bármely egyéb különbizottságot vagy szervet is
létrehozhat. A Vegyes tanács eljárási szabályzatában határozza meg az ilyen különbizottságok vagy szervek
összetételét és feladatait, valamint működési módját. 50. cikk
Vitarendezés
A WTO vonatkozó rendelkezéseivel összhangban, a Vegyes tanács dönt az egyedi kereskedelmi vagy
kereskedelemhez kapcsolódó viták rendezési eljárásáról. VIII. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
51. cikk Adatvédelem
(1) A Felek vállalják, hogy magas szintű védelmet biztosítanak a személyes és egyéb adatok feldolgozásának, a hatáskörrel
rendelkező nemzetközi szervezetek és a Közösség által elfogadott előírásokkal összhangban.
(2) Ennek érdekében figyelembe veszik az e megállapodás szerves részét képező mellékletben említett szabályokat.
52. cikk Nemzetbiztonsági záradék
E megállapodás egyik rendelkezése sem tiltja a Felek egyikének sem olyan intézkedések megtételét,
a) amelyeket abból a célból tart szükségesnek, hogy elkerülje a saját alapvető biztonsági érdekeivel ellentétes
információk kiszolgáltatását; b) amelyek fegyverek, lőszerek és hadianyagok előállításával vagy kereskedelmével, illetve a saját védelmének
biztosításához szükséges kutatással, fejlesztéssel vagy termeléssel kapcsolatosak, feltéve hogy ezen intézkedések
nem érintik hátrányosan a nem kifejezetten katonai célú termékek versenyfeltételeit;
c) amelyeket a közrend veszélyeztetésére alkalmas súlyos belső zavargások, háború vagy esetlegesen fegyveres
konfliktusokhoz vezető komoly nemzetközi feszültségek esetén saját biztonsága szempontjából, vagy a béke és
a nemzetközi biztonság fenntartása érdekében általa vállalt kötelezettségek betartásához elengedhetetlennek
tart. 53. cikk
A záróokmány magában foglalja az e megállapodás aláírásakor tett együttes és egyoldalú nyilatkozatokat.
54. cikk
(1) Ha a legnagyobb kedvezményes elbánást az e megállapodásban foglalt rendelkezésekkel vagy az e megállapodás
alapján elfogadott intézkedésekkel összhangban biztosítják, akkor az nem vonatkozik azon adókedvezményekre,
amelyeket a tagállamok vagy Mexikó biztosít jelenleg vagy biztosíthat a jövőben a kettős adóztatás elkerülését célzó
megállapodások vagy egyéb adóügyi megoldások, illetve a belföldi adójogszabályaik alapján.
(2) E megállapodás rendelkezései, illetve az e megállapodás alapján elfogadott rendelkezések közül egy sem
értelmezhető úgy, hogy az a tagállamok vagy Mexikó számára megakadályozná bármely olyan intézkedés elfogadását
vagy kikényszerítését, amelynek célja az, hogy a kettős adóztatás elkerülését célzó megállapodások vagy egyéb
adóügyi megoldások, illetve a belföldi adójogszabályaik adózási rendelkezései szerint megakadályozza
az adókikerülést vagy az adókijátszást. (3) E megállapodás rendelkezései, illetve az e megállapodás alapján elfogadott rendelkezések közül egy sem
értelmezhető úgy, hogy az a tagállamokat vagy Mexikót megakadályozná abban, hogy adójogszabályaik vonatkozó
rendelkezéseinek alkalmazása során különbséget tegyenek a nem azonos helyzetben levő adófizetők között, különös
tekintettel azok tartózkodási helyére vagy tőkebefektetéseik helyére. 55. cikk
A Felek meghatározása
E megállapodás alkalmazásában „a Felek”: egyrészről a Közösség vagy annak tagállamai, illetve a Közösség és annak
tagállamai, összhangban azoknak az Európai Közösséget létrehozó szerződés szerinti hatáskörével, másrészről pedig
Mexikó. 56. cikk Területi hatály
E megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó
szerződés alkalmazandó, az abban szerződésben meghatározott feltételekkel, másrészről a Mexikói Egyesült Államok
területén. 57. cikk Időbeli hatály
(1) E megállapodás határozatlan időtartamra szól.
(2) E megállapodást bármelyik Fél felmondhatja a másik Félnek küldött értesítés útján. E megállapodás az ilyen felmondás
napjától számított hat hónap elteltével szűnik meg. 58. cikk
A kötelezettségek teljesítése
(1) A Felek minden olyan általános vagy egyedi intézkedést meghoznak, amely az e megállapodásban foglalt
kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges, valamint gondoskodnak arról, hogy azok megfeleljenek
az e megállapodásban megállapított célkitűzéseknek. Ha valamelyik Fél úgy véli, hogy a másik Fél nem teljesítette
az e megállapodás szerinti kötelezettségek valamelyikét, akkor megfelelő intézkedéseket tehet. Ezt megelőzően,
a rendkívül sürgős esetek kivételével, harminc napon belül benyújtja a Vegyes tanácshoz a helyzet alapos
vizsgálatához szükséges információkat, a Felek számára elfogadható megoldás keresése érdekében. Az intézkedések
kiválasztásakor elsőbbséget kell élvezniük a Megállapodás működését legkevésbé zavaró intézkedéseknek. Az ilyen
intézkedésekről azonnal értesíteni kell a Vegyes tanácsot és a tanácson belül konzultálni kell azokról, ha a másik Fél ezt
kéri. (2) A Felek abban állapodnak meg, hogy az e megállapodás 1. cikkében említett „rendkívül sürgős esetek”
a Megállapodásnak a két Fél valamelyike által történő lényeges szerződésszegést jelentik. A Megállapodás lényeges
megszegésének jelentése: a) a Megállapodástól való, a nemzetközi jog általános szabályai által nem szankcionált visszalépés;
b) a Megállapodás 1. cikkében említett lényeges elemek megsértése.
(3) A Felek abban állapodnak meg, hogy az e cikkben említett „megfelelő intézkedések” a nemzetközi joggal
összhangban foganatosított intézkedéseket jelentik. Ha az egyik Fél egy rendkívül sürgős esetben e cikk szerint
valamilyen intézkedést foganatosít, akkor a másik Fél kérheti a Felek rendkívüli ülésének tizenöt napon belüli
összehívását. 59. cikk Hiteles szöveg
E megállapodás két példányban készült angol, dán, finn, francia, görög, holland, német, olasz, portugál, spanyol és
svéd nyelven, és valamennyi szöveg egyaránt hiteles. 60. cikk
Hatálybalépés
(1) E megállapodást a Szerződő Feleknek belső rendelkezéseikkel összhangban jóvá kell hagyniuk.
(2) E megállapodás az azon időpontot követő hónap első napján lép hatályba, amelyen a Szerződő Felek értesítik egymást
az ehhez szükséges eljárások befejezéséről. A II. és VI. cím alkalmazását mindaddig felfüggesztik, amíg a Vegyes tanács
nem fogadja el az 5., 6., 9., 10., 11. és 12. cikkben előírt határozatokat.
(3) Az értesítést az Európai Unió Tanácsa főtitkárához kell megküldeni, aki a Megállapodás letéteményese.
(4) E megállapodás azon a napon váltja fel az Európai Közösség és Mexikó között 1991. április 26-án megkötött
együttműködési keretmegállapodást, amelyen a II. és VI. cím a (2) bekezdés szerint hatályossá válik.
(5) A Megállapodás hatálybalépését követően az Európai Közösség és Mexikó között 1997. december 8-án megkötött,
a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos kérdésekről szóló ideiglenes megállapodás értelmében
létrehozott Vegyes tanács által elfogadott döntéseket úgy kell tekinteni, mintha azokat a 45. cikk értelmében
létrehozott Vegyes tanács fogadta volna el. Melléklet A személyes adatok 51. cikkben említett védelme
– A számítógépre vitt személyes adatállományok szabályozásának irányelvei, az Egyesült Nemzetek Közgyűlése
által 1990. november 20-án módosítva. – Az OECD Tanács 1980. szeptember 23-i ajánlása a magánélet védelmét és a személyes adatok országhatárt átlépő
áramlását szabályozó irányelvekre vonatkozóan. – Az Európai Tanács 1981. január 28-i egyezménye az egyéneknek a személyes adatok gépi feldolgozása során való
védelméről. – Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok kezelése
vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról.
ZÁRÓOKMÁNY
A tagállamok és a Közösség meghatalmazottjai, valamint a Mexikói Egyesült Államok meghatalmazottjai elfogadják
a következőkre vonatkozó alábbi záróokmányt: 1. Gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodás egyrészről az Európai Közösség és
annak tagállamai, és másrészről a Mexikói Egyesült Államok között;
2. Ideiglenes megállapodás a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos kérdésekről egyrészről az Európai
Közösség, és másrészről a Mexikói Egyesült Államok között; valamint
3. Együttes nyilatkozat az Európai Közösség és annak tagállamai és a Mexikói Egyesült Államok között.
Egyrészről A BELGA KIRÁLYSÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
az EURÓPAI KÖZÖSSÉGET létrehozó szerződés Szerződő Feleinek, a továbbiakban: az Európai Közösség tagállamai, és
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség, meghatalmazottjai és másrészről
A MEXIKÓI EGYESÜLT ÁLLAMOK, a továbbiakban: Mexikó meghatalmazottjai, az egyrészről az Európai Közösség és
annak tagállamai, és másrészről a Mexikói Egyesült Államok közötti gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és
együttműködési megállapodás (a továbbiakban: a Megállapodás) aláírása céljából ezerkilencszázkilencvenhét
december hó tizennyolcadik napján Brüsszelben üléseztek és elfogadták a következő rendelkezéseket: –
a Megállapodás és annak melléklete. A tagállamok és a Közösség meghatalmazottjai és Mexikó meghatalmazottjai elfogadták a következőkben felsorolt és
e záróokmányhoz csatolt együttes nyilatkozatok szövegeit: Az Európai Unió és Mexikó együttes nyilatkozata a politikai párbeszédről, amelyet a Megállapodás
3. cikke említ, Együttes nyilatkozat a parlamenti szintű párbeszédről,
A Megállapodás 4. cikkére vonatkozó együttes értelmező nyilatkozat,
A Megállapodás 24. cikkének (3) bekezdésére vonatkozó együttes nyilatkozat,
A Megállapodás 35. cikkére vonatkozó együttes nyilatkozat. Mexikó meghatalmazottjai tudomásul vették az Európai Közösség és/vagy annak tagállamai alábbiakban feltüntetett
és a jelen záróokmányhoz csatolt nyilatkozatait: A Megállapodás 11. cikkére vonatkozó nyilatkozat,
A Megállapodás 12. cikkére vonatkozó nyilatkozat. A tagállamok és a Közösség meghatalmazottjai tudomásul vették Mexikó alábbiakban feltüntetett és a jelen
záróokmányhoz csatolt nyilatkozatát: A Megállapodás I. címére vonatkozó nyilatkozat.
EGYÜTTES NYILATKOZATOK
(I.) Az Európai Unió és Mexikó együttes nyilatkozata a politikai párbeszédről (3. cikk)
1. Preambulum
Az Európai Unió egyrészről és Mexikó másrészről,
– tudatában történelmi, politikai, gazdasági és kulturális kapcsolataiknak, valamint a népeik közötti barátságnak,
– annak tudatában, hogy a politikai és a gazdasági szabadságot erősíteni kívánják, amely alapvető fontosságú mind
az Európai Unió tagállamai, mind pedig Mexikó társadalmában,
– ismételten megerősítve az emberi méltóság, valamint az emberi jogok előmozdításának és védelmének, mint
a demokratikus társadalom alapjainak értékét, továbbá a jogállamiságra alapozott demokratikus intézmények
létfontosságú szerepét, – azzal az óhajjal, hogy a nemzetközi béke és biztonság az Egyesült Nemzetek Alapokmányában foglalt alapelvekkel
összhangban megerősödjön, – közös érdeküknek tekintve a regionális integrációt mint olyan eszközt, amely lehetővé teszi polgáraiknak
a szociális fejlődés és a szolidaritás elvére alapozott fenntartható és harmonikus fejlődés megvalósítását,
– építve a Közösség és Mexikó között 1991-ben megkötött együttműködési keretmegállapodással létrehozott
kedvezményes kapcsolatokra, – emlékeztetve az egyrészről a Bizottság és a Tanács és másrészről Mexikó által 1995. május 2-án Párizsban aláírt
ünnepélyes együttes nyilatkozatban megfogalmazott elvekre, úgy határoztak, hogy hosszú távra szólóan
fejlesztik kapcsolatukat. 2. Célkitűzések
Az Európai Unió és Mexikó úgy véli, hogy a komolyabb politikai párbeszéd kialakítása az egyik alapvető elemét jelenti
tervezett gazdasági és politikai közeledésüknek, és meghatározó szerepet játszik az e nyilatkozat preambulumában
említett elvek előmozdításában. A párbeszéd alapja a Felek közös elkötelezettsége a demokrácia és az emberi jogok
tiszteletben tartása iránt, továbbá a béke fenntartásának és egy igazságos és stabil nemzetközi rend megteremtésének
óhaja, az Egyesült Nemzetek Alapokmányával összhangban. A párbeszéd célja az, hogy az Európai Unió és Mexikó
között olyan tartós szolidaritási kapcsot alakítson ki, amely hozzájárul saját régióik stabilitásához és prosperitásához,
továbbá hogy véghezvigye a regionális integrációt és, hogy előmozdítsa a népek és kultúrák közötti megértés és
tolerancia légkörét. A párbeszéd a közös érdeklődésre számot tartó valamennyi területre kiterjed és megpróbál utat
nyitni a közös célokat megfogalmazó együttműködés új formái előtt – beleértve a közös nemzetközi
kezdeményezéseket is – különösen a béke, a biztonság és a regionális fejlődés területein.
3. A párbeszéd mechanizmusai
Az ilyen politikai párbeszédet a Felek a különböző mexikói és európai uniós testületek – beleértve az Európai
Bizottságot is – közötti kapcsolattartásokon, információcseréken és konzultációkon keresztül végzik.
A párbeszéd folytatása különösen: – elnöki szinten, – miniszteri szinten,
– magas beosztású tisztségviselők szintjén, – a diplomáciai csatornák lehető legszélesebb körű kihasználása mellett történik.
A Felek legmagasabb szintű hatóságai között rendszeresen sor kerül elnöki találkozókra, amelyek részleteit illetően
a Felek közösen döntenek. A külügyminiszterek között rendszeresen sor kerül miniszteri szintű találkozókra, amelyek részletes szabályait illetően
a Felek közösen döntenek. Együttes nyilatkozat a parlamenti szintű párbeszédről
A Felek rámutatnak arra, hogy a parlamenti szintű politikai párbeszédet az Európai Parlament és a Mexikói Kongresszus
(Képviselőház és Szenátus) közötti kapcsolatok útján tanácsos intézményesíteni.
A 4. cikkre vonatkozó együttes értelmező nyilatkozat Az e megállapodás 4. cikkéből származó kötelezettségvállalások mindaddig nem lépnek életbe, amíg elfogadásra nem
került az 5. cikkben említett határozat, e megállapodás 7. cikkével összhangban.
A 24. cikk (3) bekezdésére vonatkozó együttes nyilatkozat
A Felek megerősítik a WTO tagjaiként a tengeri szállításra vonatkozóan vállalt többoldalú kötelezettségeiket,
figyelembe véve a láthatatlanul folyó műveletek liberalizálására vonatkozó OECD-kódex szerinti kötelezettségeiket is.
A 35. cikkre vonatkozó együttes nyilatkozat Mindkét Fél vállalja, hogy a többoldalú kapcsolatok terén intézményes támogatást biztosít a felelős halgazdálkodás
nemzetközi magatartási kódexének elfogadásához, hatálybalépéséhez és betartatásához. Egyoldalú nyilatkozatok
A Közösség nyilatkozata a 11. cikkre vonatkozóan
A Közösség kijelenti, hogy a tisztességes verseny 11. cikk (2) bekezdésében említett végrehajtási szabályainak a Vegyes
tanács által történő elfogadásáig minden, az említett cikkel ellentétes gyakorlatot az Európai Közösséget létrehozó
szerződés 85., 86. és 92. cikkében szereplő szabályokból adódó kritériumok alapján, illetve – az Európai Szén- és
Acélközösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó termékeknél – az ez utóbbi szerződés 65. és 66. cikkében
szereplő szabályok és az állami támogatások közösségi szabályai alapján ítél meg, beleértve a másodlagos jogot is.
A Közösség és tagállamainak nyilatkozata a 12. cikk szerinti, a szellemi tulajdonról szóló egyezményekre vonatkozóan
A Közösség és annak tagállamai tudomásul veszik, hogy a 12. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti, a szellemi
tulajdonról szóló többoldalú egyezmények legalább a következőket foglalják magukban:
– Berni egyezmény az irodalmi és művészeti művek védelméről (az 1979-ben módosított 1971. évi
Párizsi okmány), – Nemzetközi egyezmény az előadóművészek, a hangfelvétel-előállítók és a műsorsugárzó szervezetek védelméről
(Róma, 1961), – Párizsi egyezmény az ipari tulajdon oltalmáról (az 1979-ben módosított 1967. évi Stockholmi okmány),
– Szabadalmi együttműködési szerződés (Washington, 1970, kiegészítve 1979-ben és módosítva 1984-ben),
– Madridi megállapodás a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról (az 1979-ben módosított 1967. évi Stockholmi
okmány), – Jegyzőkönyv a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi megállapodáshoz (Madrid, 1989),
– Nizzai megállapodás a védjegyekkel ellátható áruk és szolgáltatások nemzetközi osztályozásáról (Genf, 1977 és
módosítva 1979-ben), – Budapesti szerződés a mikroorganizmusok szabadalmi eljárás céljából történő letétbe helyezése nemzetközi
elismeréséről (1977, módosítva 1980-ban), – Nemzetközi egyezmény az új növényfajták oltalmáról (UPOV) (1991. évi genfi okmány),
– Szabadalmi jog egyezmény (Genf, 1994). Mexikó nyilatkozata az I. címre vonatkozóan
Mexikó külpolitikája az ország alkotmányában foglalt alapelveken nyugszik:
A nemzetek önrendelkezése Be nem avatkozás A viták békés úton történő rendezése
A fenyegetés vagy az erőszak alkalmazásának tilalma a nemzetközi kapcsolatokban
Az államok jogi egyenlősége Nemzetközi fejlesztési együttműködés Küzdelem a nemzetközi békéért és a nemzetközi biztonságért.
Tekintettel történelmi tapasztalataira és politikai felépítése által biztosított átfogó felhatalmazásra,
Mexikó maradéktalanul meg van győződve arról, hogy csak a nemzetközi jog teljes betartása lehet a béke és a fejlődés
alapja. Mexikó azt is kijelenti, hogy a nemzetközi közösségnek az Egyesült Nemzetek Alapokmányában
megfogalmazott együttélési alapelvei, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában foglalt alapelvek és
a demokratikus alapelvek szolgálnak számára útmutatásul a nemzetközi ügyekben való konstruktív részvételéhez és
alkotják a keretét a Közösséggel és annak tagállamaival fennálló, e megállapodással szabályozott viszonyának,
valamint a bármely más országgal vagy országcsoporttal fennálló viszonyának.
(II.)
Ugyanakkor egyrészről az EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség meghatalmazottjai és másrészről
a MEXIKÓI EGYESÜLT ÁLLAMOK, a továbbiakban: Mexikó meghatalmazottjai, az egyrészről az Európai Közösség és
annak tagállamai és másrészről a Mexikói Egyesült Államok között a kereskedelemről és a kereskedelemmel
kapcsolatos kérdésekről szóló ideiglenes megállapodás (a továbbiakban: a Megállapodás) aláírása céljából
ezerkilencszázkilencvenhetedik év december hónapja tizennyolcadik napján Brüsszelben összeülve elfogadták
a következő szöveget: – A Megállapodás A Közösség meghatalmazottjai és Mexikó meghatalmazottjai elfogadták a következőkben felsorolt és
– A Megállapodás 2. cikkére vonatkozó közös értelmező nyilatkozat Mexikó meghatalmazottjai tudomásul vették
a Közösség alábbiakban feltüntetett és a jelen záróokmányhoz csatolt nyilatkozatát:
– Az Európai Közösség nyilatkozata a Megállapodás 5. cikkére vonatkozóan
A Megállapodás 2. cikkére vonatkozó együttes értelmező nyilatkozat
Az e megállapodás 2. cikkéből származó kötelezettségvállalások mindaddig nem lépnek életbe, amíg nem kerül
elfogadásra a 3. cikkben említett határozat. Az Európai Közösség nyilatkozata az 5. cikkre vonatkozóan
A Közösség kijelenti, hogy az 5. cikk (2) bekezdésében említett versenyszabályoknak a Vegyes tanács által történő
elfogadásáig minden, az említett cikkel ellentétes gyakorlatot az Európai Közösséget létrehozó szerződés 85., 86. és 92.
cikkében szereplő szabályokból adódó kritériumok alapján, illetve – az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó
szerződés hatálya alá tartozó termékeknél – az ez utóbbi szerződés 65. és 66. cikkében szereplő szabályok és az állami
támogatások közösségi szabályai alapján ítél meg, beleértve a másodlagos jogot is.
(III.)
Ugyanakkor a tagállamok és a Közösség meghatalmazottjai és Mexikó meghatalmazottjai elfogadták a következő
együttes nyilatkozat szövegét: Az európai közösség és annak tagállamai és a mexikói egyesült államok együttes nyilatkozata
Tekintettel az 1997. december 8-án aláírt gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési
megállapodás III. és IV. címében foglalt kérdések átfogó kereten belüli megfelelő szabályozására, az Európai Közösség
és annak tagállamai, valamint a Mexikói Egyesült Államok a következőket vállalják:
1. Tárgyalásokat kezdenek – és azokat lehetőség szerint be is fejezik – a szolgáltatások kereskedelme és a tőkemozgások,
valamint fizetések liberalizálásával kapcsolatos megoldások és a szellemi tulajdonra vonatkozó intézkedések
tárgyában, amelyekre az említett megállapodás 6., 8., 9. és 12. cikke utal, párhuzamosan az áruforgalom
liberalizálásának azon megoldásairól és ütemtervéről szóló tárgyalásokkal, amelyekre egyrészt az említett
megállapodás 5. cikke, másrészt az Európai Közösség és Mexikó között 1997. december 8-án megkötött,
a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos kérdésekről szóló ideiglenes megállapodás 3. cikke utal.
2. Belső eljárásaik megvalósításának sérelme nélkül, annak biztosításán dolgoznak, hogy a szolgáltatások,
a tőkemozgások és fizetések liberalizálásával kapcsolatos fenti tárgyalások eredményei, valamint a szellemi tulajdonra
vonatkozó intézkedések a lehető leghamarabb hatályba léphessenek, így teljesítve – a gazdasági partnerségi, politikai
koordinációs és együttműködési megállapodás 7. cikkével összhangban – a Felek közös célkitűzését az árukra és
a szolgáltatásokra kiterjedő globális kereskedelmi liberalizációt illetően. 3. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Mexikói Egyesült Államok közötti
gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh Köztársaság, az Észt
Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Máltai
Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz való
csatlakozására figyelemmel készült kiegészítő jegyzőkönyvet (a továbbiakban: 1. Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
4. § Az 1. Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
Az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Mexikói Egyesült Államok közötti
gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Cseh
Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván
Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság
Európai Unióhoz való csatlakozására figyelemmel készült KIEGÉSZÍTŐ JEGYZŐKÖNYV
A BELGA KIRÁLYSÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
(a továbbiakban: az „Európai Közösség tagállamai”) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG
(a továbbiakban: a „Közösség”) A MEXIKÓI EGYESÜLT ÁLLAMOK,
(a továbbiakban: „Mexikó”) és A CSEH KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG, (a továbbiakban: az „új tagállamok”)
MIVEL 1997. december 8-án Brüsszelben aláírásra került és 2000. október 1-jén hatályba lépett az egyrészről
a Közösség és annak tagállamai, valamint másrészről Mexikó között létrejött gazdasági partnerségi, politikai
koordinációs és együttműködési megállapodás (a továbbiakban: „megállapodás”); MIVEL 2003. április 16-án Athénban aláírásra került a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi
Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Magyar Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak,
a Lengyel Köztársaságnak, a Szlovén Köztársaságnak és a Szlovák Köztársaságnak az Európai Unióhoz való
csatlakozásáról szóló szerződés (a továbbiakban: „csatlakozási szerződés”); MIVEL a csatlakozási szerződés 6. cikkének (2) bekezdése szerint az új tagállamok csatlakozása a megállapodáshoz
az ahhoz csatolt jegyzőkönyv aláírása útján történik; MIVEL a megállapodás 55. cikke kimondja, hogy: „E megállapodás alkalmazásában „a Felek”: egyrészről a Közösség
vagy annak tagállamai, illetve a Közösség és annak tagállamai, összhangban azoknak az Európai Közösséget létrehozó
szerződés szerinti hatáskörével, másrészről pedig Mexikó”; MIVEL a megállapodás 56. cikke kimondja, hogy: „E megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni,
amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó, az abban a szerződésben meghatározott
feltételekkel, másrészről a Mexikói Egyesült Államok területén”; MIVEL a megállapodás 59. cikke kimondja, hogy: „E megállapodás két példányban készült angol, dán, finn, francia,
görög, holland, német, olasz, portugál, spanyol és svéd nyelven, és valamennyi szöveg egyaránt hiteles”;
MIVEL az Európai Közösségnek, tekintetbe véve az új tagállamok Európai Unióhoz való csatlakozásának időpontját,
ezen jegyzőkönyv rendelkezéseit esetleg a hatálybalépéséhez szükséges valamennyi belső eljárás befejezését
megelőzően is alkalmaznia kell; MIVEL ezen jegyzőkönyv 5. cikkének (3) bekezdése a hatálybalépéshez szükséges belső eljárásaik befejezését
megelőzően is lehetővé teszi a jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazását az Európai Közösség és annak tagállamai részére;
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk
A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar
Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság szerződő
félként csatlakozik az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, valamint másrészről a Mexikói Egyesült
Államok között létrejött gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodáshoz.
2. cikk
Hat hónappal az ezen jegyzőkönyv parafálását követően az Európai Közösség továbbítja a tagállamoknak és
Mexikónak a megállapodás cseh, észt, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, szlovák és szlovén nyelvű változatát. Ezen
jegyzőkönyv hatálybalépésére figyelemmel az új nyelvű változatok ugyanazon feltételek mellett válnak hitelessé, mint
a megállapodás jelenlegi nyelvein megfogalmazott változatok. 3. cikk
Ezen jegyzőkönyv a gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodás szerves részét
képezi. 4. cikk
E jegyzőkönyv két példányban készült angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar,
máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, és valamennyi szöveg egyaránt hiteles.
5. cikk
(1) E jegyzőkönyvet az Európai Közösség, a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa, valamint a Mexikói Egyesült
Államok saját eljárásának megfelelően jóváhagyja. (2) Ez a jegyzőkönyv azon időpontot követő első hónap első napján lép hatályba, amikor a felek kölcsönösen értesítik
egymást a hatálybalépéshez szükséges belső eljárások befejeződéséről. (3) A (2) bekezdés ellenére a felek megállapodnak abban, hogy az Európai Közösség és annak tagállamai a jegyzőkönyv
hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik befejeződéséig ezen jegyzőkönyv rendelkezéseit legfeljebb 12 hónapos
időtartamra alkalmazzák azt követő hónap első napjától, amikor az Európai Közösség és annak tagállamai értesítést
küldenek az ehhez szükséges eljárásaik befejeződéséről és Mexikó értesítést küld a jegyzőkönyv hatálybalépéséhez
szükséges eljárásainak befejeződéséről. (4) Az értesítést az Európai Unió Tanácsa főtitkárának kell megküldeni; az Európai Unió Tanácsa főtitkára a megállapodás
letéteményese. 5. § Az Országgyűlés az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Mexikói Egyesült Államok közötti
gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodáshoz, a Bolgár Köztársaság és Románia
Európai Unióhoz való csatlakozására figyelemmel készült második kiegészítő jegyzőkönyvet (a továbbiakban:
2. Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti. 6. § A 2. Jegyzőkönyv hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
MÁSODIK KIEGÉSZÍTŐ JEGYZŐKÖNYV
az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai, másrészről a Mexikói Egyesült Államok közötti
gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és együttműködési megállapodáshoz, a Bolgár Köztársaság és
Románia Európai Unióhoz való csatlakozására figyelemmel
A BELGA KIRÁLYSÁG, A CSEH KÖZTÁRSASÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG,
A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,
A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG, A LETT KÖZTÁRSASÁG, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
(a továbbiakban az Európai Közösség tagállamai) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG,
(a továbbiakban a Közösség) A MEXIKÓI EGYESÜLT ÁLLAMOK,
(a továbbiakban: Mexikó) valamint A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, ROMÁNIA,
(a továbbiakban: az új tagállamok) MIVEL 1997. december 8-án Brüsszelben aláírásra került és 2000. október 1-jén hatályba lépett az egyrészről
a Közösség és annak tagállamai, valamint másrészről Mexikó között létrejött gazdasági partnerségi, politikai
koordinációs és együttműködési megállapodás (a továbbiakban: megállapodás); MIVEL 2004. április 2-án Mexico City-ben és 2004. április 29-én Brüsszelben aláírásra került a megállapodáshoz csatolt
első kiegészítő jegyzőkönyv; MIVEL 2005. április 25-én Luxemburgban aláírásra került a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz
való csatlakozásáról szóló szerződés (a továbbiakban: csatlakozási szerződés);
MIVEL a csatlakozási szerződés és különösen a csatlakozási szerződéshez csatolt csatlakozási okmány 6. cikkének
(2) bekezdése szerint az új tagállamok csatlakozása a megállapodáshoz az ahhoz csatolt jegyzőkönyv aláírása útján
történik; MIVEL a megállapodás 55. cikke kimondja, hogy: „E megállapodás alkalmazásában »a Felek«: egyrészről a Közösség
vagy annak tagállamai, illetve a Közösség és annak tagállamai, összhangban azoknak az Európai Közösséget létrehozó
szerződés szerinti hatáskörével, másrészről pedig Mexikó”; MIVEL a megállapodás 56. cikke kimondja, hogy: „E megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni,
amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó, az abban a szerződésben meghatározott
feltételekkel, másrészről a Mexikói Egyesült Államok területén.”; MIVEL a megállapodás 59. cikke kimondja, hogy: „E megállapodás két-két példányban készült angol, dán, finn, francia,
görög, holland, olasz, német, portugál, spanyol és svéd nyelven, és valamennyi szöveg egyaránt hiteles.”;
MIVEL a megállapodáshoz csatolt első kiegészítő jegyzőkönyv a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi
Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel
Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának
figyelembevétele céljából készült; MIVEL a megállapodás cseh, észt, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, szlovák és szlovén nyelvű változatai ugyanazon
feltételek mellett váltak hitelessé, mint a megállapodás eredeti nyelvein megfogalmazott változatai;
MIVEL a Közösségnek – tekintettel az új tagállamok Európai Unióhoz való csatlakozásának időpontjára – a jegyzőkönyv
hatálybalépéséhez szükséges valamennyi belső eljárás befejeződése előtt szüksége lehet a jegyzőkönyv
rendelkezéseinek alkalmazására; MIVEL e jegyzőkönyv 5. cikkének (3) bekezdése lehetővé teszi a Közösség és annak tagállamai számára, hogy
a jegyzőkönyv hatálybalépéséhez szükséges valamennyi belső eljárás befejeződése előtt ideiglenesen alkalmazzák
a jegyzőkönyvet, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk
A Bolgár Köztársaság és Románia szerződő félként csatlakozik az egyrészről az Európai Közösség és annak tagállamai,
valamint másrészről a Mexikói Egyesült Államok között létrejött gazdasági partnerségi, politikai koordinációs és
együttműködési megállapodáshoz. 2. cikk
Hat hónappal e jegyzőkönyv parafálását követően a Közösség továbbítja a tagállamoknak és Mexikónak
a megállapodás bolgár és román nyelvű változatát. E jegyzőkönyv hatálybalépésére figyelemmel az új nyelvi
változatok az e jegyzőkönyv jelenlegi nyelvein készült változatokra vonatkozóakkal megegyező feltételek mellett
válnak hitelessé. 3. cikk
E jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezi.
4. cikk
Ez a megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, észt, dán, finn, francia, görög, holland,
lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, valamint szlovén nyelven,
amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles. 5. cikk
(1) E jegyzőkönyvet a Közösség, a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa, valamint Mexikó saját eljárásának
megfelelően jóváhagyja. (2) E jegyzőkönyv azt a napot követő hónap első napján lép hatályba, amikor a felek kölcsönösen értesítik egymást
a hatálybalépéshez szükséges eljárások befejeződéséről. (3) A (2) bekezdés sérelme nélkül a felek megállapodnak abban, hogy a Közösség és annak tagállamai a jegyzőkönyv
hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik befejeződéséig ezen jegyzőkönyv rendelkezéseit legfeljebb 12 hónapos
időtartamra alkalmazzák attól az időponttól számítva, amikor a Közösség és annak tagállamai értesítést küldenek
az ehhez szükséges eljárásaik befejeződéséről és Mexikó értesítést küld a jegyzőkönyv hatálybalépéséhez szükséges
eljárásainak befejeződéséről. (4) Az értesítést az Európai Unió Tanácsa főtitkárához kell megküldeni, aki a megállapodás letéteményese.
7. § (1) E törvény a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külpolitikáért felelős miniszter gondoskodik.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1765/2015. (X. 16.) Korm. határozata az MFB Földvásárlási Hitelprogram bevezetéséről.
A  „Földet a gazdáknak!” Program keretében és az  egyes állami földterületek értékesítésével kapcsolatos szabályozásnak
megfelelően az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: MFB Zrt.) kedvezményesen
elérhető földvásárlási hitelterméket dolgozott ki a  helyben lakó, magyar állampolgárságú, élethivatásszerűen a  földműveléssel
foglalkozó gazdák számára. Általános érvényű vállalkozás- és gazdaságfejlesztési kötelezettségei és törekvései alapján
az MFB Zrt. megbízható, hosszú távra tervezhető, a gazdák számára előnyös pénzügyi finanszírozási lehetőséget nyújt az érintett
állami földek megvásárlásához. Az MFB Zrt. által nyújtott hitel célja, hogy minden arra jogosult gazda megkülönböztetésmentes
módon, egyenlő eséllyel indulhasson a  vidék megerősítése, a  magyar agrárium stratégiai szerepének és versenyképességének
növelése, a  hazai családi gazdaságokra építő birtokrendszer helyzetének javítása érdekében életre hívott állami földvásárlási
programban.
1. A fentiek érdekében a Kormány
1.1. egyetért azzal, hogy az MFB Zrt. 2016. december 31-ig történő hitelszerződés-kötési lehetőség biztosításával,
150 milliárd forint keretösszeggel meghirdesse az  MFB Földvásárlási Hitelprogramot (a  továbbiakban:
Hitelprogram)
a) földműves őstermelők és
b) földműves egyéni vállalkozók
számára, maximum 20 éves lejárattal, a  futamidő első 10 évében a  Magyar Nemzeti Bank által elindított
Növekedési Hitelprogram második szakaszában igénybe vehető forrás felhasználásával fix 1,95%/év
kamatozással, a  futamidő második 10 évében az  elérhető legmagasabb kamattámogatás mellett, az  állam
visszavásárlási joga és jelzálogjog, valamint az  ezekhez kapcsolódó elidegenítési és terhelési tilalom
mint biztosíték kikötése mellett, minimum 3 millió forint összegű és maximum 300 millió forint összegű
hitelösszeggel, amely a „Földet a  gazdáknak!” Program keretében az  állami tulajdonú földek földművesek
részére történő értékesítéséhez szükséges intézkedésekről szóló 1666/2015. (IX. 21.) Korm. határozat alapján
a nyertes árverező által árverésen megvásárolt földrészlet vételárának megfizetésére használható fel;
1.2. egyetért azzal, hogy amennyiben a  hitelfelvevő a  megvásárolni kívánt földrészlet haszonbérlője, vagy
a  földrészletre vonatkozó megkötött jövőbeni haszonbérleti szerződéssel, illetve a  Nemzeti Földalapról
szóló 2010. évi LXXXVII. törvény 18. § (4) és (5) bekezdése szerinti megbízási szerződéssel rendelkezik, akkor
a  Hitelprogram keretében a  hitelfelvételhez szükséges saját erő mértéke a  földrészlet vételárának 10%-a,
minden más esetben a vételár 20%-a;
1.3. egyetért azzal, hogy a  Hitelprogram keretében benyújtott hitelkérelmek elbírálása során az  MFB  Zrt.
egyszerűsített adósminősítést alkalmazzon;
1.4. egyetért azzal, hogy a  Hitelprogram közvetítését a  Budapest Bank Zrt. mint kiemelt pénzügyi közvetítő
végezze;
1.5. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  MFB Zrt. útján gondoskodjon a  Hitelprogram
meghirdetéséről.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzététele napján 15 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1735/2018. (XII. 18.) Korm. határozata a Szent László lovagkirály-zarándokút intézményes kereteinek megteremtéséről és a kapcsolódó célkitűzések megvalósításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  vallási hagyományok ápolása révén szakrális köteléket létrehozó és a  határokon átnyúló közösségi
összetartozást erősítő Szent László lovagkirály-zarándokút lelki megújulást szolgáló célkitűzéseivel, intézményes
kereteinek megteremtésével és ennek érdekében a  2019-ben előkészítendő, 2020–2022 között megvalósuló
hitéleti, vallásturisztikai, a  határokon átnyúló közösségi összetartozást erősítő, tudományos és oktatási, valamint
infrastruktúra-fejlesztési programmal;
2. felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét, hogy az  1.  pont szerinti programot az  emberi erőforrások
miniszterével, a  Miniszterelnökséget vezető miniszterrel, az  innovációért és technológiáért felelős miniszterrel,
a  külgazdasági és külügyminiszterrel, a  honvédelmi miniszterrel és a  miniszterelnök kabinetfőnökével
együttműködve készítse elő és valósítsa meg, ennek érdekében a  szükséges intézkedéseket a  nemzetpolitikai
stratégia célkitűzéseivel összhangban koordinálja;
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
honvédelmi miniszter
a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: folyamatos
 3. felhívja a miniszterelnök általános helyettesét, hogy
a) a zarándokút helyszíneit biztosító és a  zarándoklattal összefüggő hitéleti, egyházi örökségi és
vallásturisztikai tevékenységeket ellátó hazai egyházmegyék, valamint a  zarándoklatba bekapcsolódó
külföldi egyházmegyék résztevékenységeinek összehangolását szolgáló intézkedéseket, azok ütemezését
és forrásigényét – a  turizmus tekintetében a  miniszterelnök kabinetfőnökével a  Magyar Turisztikai
Ügynökség útján, a közlekedésszervezés tekintetében az  innovációért és technológiáért felelős miniszterrel
együttműködve – készítse elő,
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
a miniszterelnök kabinetfőnöke
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. szeptember 30.
b) jelölje ki a Szent László lovagkirály-zarándokút koordinációs feladataiért felelős szervezetet,
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: 2019. szeptember 30.
c) a vallási programok megvalósítását szolgáló magyarországi egyházi helyszínek, szakrális terek és egyéb
egyházi létesítmények felújítása és fejlesztése érdekében – a  felmerülő kulturális örökségvédelmi feladatok
tekintetében a  Miniszterelnökséget vezető miniszterrel együttműködve – készítse elő a  szükséges
intézkedéseket, azok ütemezését és forrásigényét,
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2019. szeptember 30. d) készítse elő a  Szent László zarándoklat útvonal határon túli elemei kiterjesztésének programját, annak
ütemezését és forrásigényét;
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: 2019. szeptember 30.
4. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy
a) a Szent László lovagkirály-zarándokút tudományos hátterét megalapozó, a Szent László életéhez és művéhez
kapcsolódó történelmi, néprajzi, művelődés- és művészettörténeti vonatkozásokra irányuló kutatási program
előkészítése, valamint
b) államilag finanszírozott, nappali tagozatos turizmus-vendéglátás alapképzési szakon belül választható
specializáció elindítása, továbbá a magyarságismereti specializáció távoktatás keretében történő elindítása
érdekében készítse elő a szükséges intézkedéseket, azok ütemezését és forrásigényét;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. szeptember 30.
5. felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert és a miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy a Szent László
lovagkirály-zarándokút magyarországi szakaszának infrastrukturális feltételei megteremtése érdekében
a) a zarándokútvonal infrastrukturális kiépítése,
b) a Magyar Turisztikai Ügynökség közreműködésével az útvonal mentén megfelelő szálláshelyek kialakítása,
c) a kapcsolódó infrastruktúra létrehozása,
d) a kapcsolódó közlekedésszervezési feladatok
tekintetében a miniszterelnök általános helyettesével együttműködve készítse elő a szükséges intézkedéseket, azok
ütemezését és forrásigényét;
Az a) és c)–d) alpontok tekintetében
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: 2019. szeptember 30.
A b) alpont tekintetében
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
a miniszterelnök általános helyettese
Határidő: 2019. szeptember 30.
6. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy készítse elő a  Szent László lovagkirály-zarándokút nemzetközi
szinten való megismertetéséhez és népszerűsítéséhez szükséges intézkedéseket és azok forrásigényét;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 7. felhívja a  honvédelmi minisztert, hogy a  katonai és határőrizeti területet érintő zarándoklatok útvonalának
biztosításával kapcsolatos intézkedéseket és azok forrásigényét dolgozza ki;
Felelős: honvédelmi miniszter
Határidő: 2019. szeptember 30. 8. felhívja a  miniszterelnök általános helyettesét, hogy az  emberi erőforrások miniszterével, a  Miniszterelnökséget
vezető miniszterrel, az  innovációért és technológiáért felelős miniszterrel, a  külgazdasági és külügyminiszterrel,
a  honvédelmi miniszterrel és a  miniszterelnök kabinetfőnökével együttműködve mutassa be a  Kormánynak
a 2–7. pont szerinti programok megvalósításához szükséges intézkedéseket és azok 2020–2022. évekre vonatkozó
ütemezett forrásigényét.
Felelős: a miniszterelnök általános helyettese
emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
honvédelmi miniszter
a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: 2019. november 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1121/2014. (III. 6.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti források felhasználásának előfeltételeiként meghatározott, a víz szektort érintő előzetes feltételek teljesítéséről.
1. A Kormány felhívja
a) a belügyminisztert, hogy – a nemzetgazdasági miniszter, valamint a vidékfejlesztési miniszter bevonásával –
készítse el a  vízhasználatoknak a  vízpolitika terén a  közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló,
2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben előírt gazdasági elemzését
(a  továbbiakban: gazdasági elemzés) a  mezőgazdasági ágazat, az  ipari ágazat és az  egyéb vízhasználatok
tekintetében, kivéve a víziközmű-szolgáltatás területét;
Felelős: belügyminiszter
 nemzetgazdasági miniszter
 vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2014. december 22.
b) a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a belügyminiszter bevonásával gondoskodjon a víziközmű-szolgáltatás
területére vonatkozóan a  gazdasági elemzés elkészítéséről, egyben felkéri a  Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatalt, hogy vegyen részt a feladat végrehajtásában;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 belügyminiszter
Határidő: 2014. december 22.
c) a  belügyminisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  vidékfejlesztési miniszter és
a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával – vizsgálják felül a  gazdasági elemzés eredményéhez igazodóan
a  vonatkozó szabályozást, valamint készítsenek előterjesztést a  szükséges jogszabály-módosításokról
a Kormány számára;
Felelős: belügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 vidékfejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. június 30.
d) a  belügyminisztert, hogy a  vízgyűjtő-gazdálkodás egyes szabályairól szóló 221/2004. (VII. 21.)
Korm.  rendeletben előírtaknak megfelelően készítse el a  vidékfejlesztési miniszterrel együttműködésben
Magyarország felülvizsgált vízgyűjtő-gazdálkodási tervét, az  Európai Bizottság 2012. november 14-i
(COM(2012) 670 final) jelentésében megfogalmazott ajánlások figyelembevételével.
Felelős: belügyminiszter
 vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 22.
2. A  KEOP-7.9.0/12-2013-0007 azonosító számú („A Kvassay Jenő Terv elkészítése és a  Vízgyűjtő-gazdálkodási
Terv felülvizsgálata” című) projekt támogatásának jóváhagyásáról szóló 1940/2013. (XII. 13.) Korm. határozat
1. mellékletében foglalt táblázat C:2 mezőjében a „Nemzeti Környezetügyi Intézet” szövegrész helyébe az „Országos
Vízügyi Főigazgatóság” szöveg lép.
3. A  Kormány a  2014–2020 közötti források felhasználásának előfeltételeiként meghatározott, a  víz szektort érintő
ex-ante kondicionalitások teljesítéséről szóló 1287/2013. (V. 28.) Korm. határozatot visszavonja.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
13/2019. (II. 15.) ME határozata állami felsőoktatási intézmény kancellárjának megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 37.  § (4a)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva
– az emberi erőforrások minisztere előterjesztésére –
az Eötvös József Főiskolán dr. Paska Mihályt – a 2019. február 15-étől 2022. február 14-éig terjedő időtartamra –
a kancellári teendők ellátásával megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
64/2016. (HK 6.) HM határozata a Honvédelmi Minisztérium biztonsági vezető helyettes kinevezésének visszavonásáról.
A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLX. törvény 23. § (1), (2) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján – figyelemmel a Nemzeti Biztonsági Felügyelet
működésének, valamint a minősített adat kezelésének
rendjéről szóló 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdésében foglaltak alapján a HVK Híradó, Informatikai
és információvédelmi Csoportfőnökség személyi állományából más katonai szervezethez történt áthelyezése miatt
2016. április 1-jei hatállyal
visszavonom dr. Kassai Károly Aladár ezredes, a Honvédelmi Minisztérium biztonsági vezető helyettesi kinevezését, egyidejűleg hatályon kívül helyezem a 79/2011. (HK 18.) HM
határozatot.
Budapest, 2016. április 29. Dr. Simicskó István s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
119/2015. (II. 27.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok María del Carmen González Cabal rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek az Ecuadori Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2015. február 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
39/2013. (IX. 13.) KÜM közleménye az Európa Tanács tagállamai között a személyek szabad mozgásának szabályairól szóló, 1957. december 13-án, Párizsban aláírt Európai Megállapodás kihirdetéséről szóló 2013. LXIII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2013. évi LXIII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2013. május 30-i, 85. számában kihirdetett, az Európa Tanács
tagállamai között a személyek szabad mozgásának szabályairól szóló, 1957. december 13-án, Párizsban aláírt Európai
Megállapodás 9. Cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Amennyiben egy tagállam ezt követően írja alá megerősítés fenntartása nélkül a Megállapodást vagy erősíti meg azt,
a Megállapodás az ő vonatkozásában az aláírás vagy a megerősítő okirat letétbe helyezésének napját követő hónap
első napján lép hatályba.”
A megerősítő okirat letétbe helyezésének napja: 2013. augusztus 30.
A Megállapodás hatálybalépésének napja: 2013. szeptember 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2013. évi LXIII. törvény 5. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy az Európa
Tanács tagállamai között a személyek szabad mozgásának szabályairól szóló, 1957. december 13-án, Párizsban
aláírt  Európai Megállapodás kihirdetéséről szóló 2013. évi LXIII. törvény 2. és 3. §-a 2013. szeptember 1-jén, azaz
kettőezer-tizenhárom szeptember elsején hatályba lépett.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter


text:
195/2012. (VII. 25.) KE határozata a Kúria elnökhelyettesének kinevezéséről.
A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 127. § (1) bekezdése és 128. § (1) bekezdése
alapján – a Kúria elnökének javaslatára – dr. Kónya Istvánt 2012. augusztus 1-jei hatállyal hat évig terjedő időtartamra
a Kúria elnökhelyettesévé kinevezem. Budapest, 2012. július 19.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1262/2017. (V. 18.) Korm. határozata a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet és a XI. Miniszterelnökség fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. a Budapest IX. kerület, belterület 36971 helyrajzi számú műemlék ingatlan állam részére történő megvásárlásáról
szóló 1260/2017. (V. 17.) Korm. határozat 2.  pontjának végrehajtása érdekében egyetért 11 100 000 eurónak
megfelelő forintösszegnek a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet terhére,
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet javára történő átcsoportosításával;
2. az 1.  pont végrehajtása érdekében az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében
biztosított jogkörében eljárva legfeljebb 3500 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XLIII. Az állami vagyonnal
kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Ingatlanokkal és
ingóságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 1. Ingatlan-beruházások, ingatlanvásárlás jogcímcsoport, 1. Az MNV Zrt.
ingatlan-beruházásai, ingatlanvásárlásai jogcím terhére, az 1. melléklet szerint;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  2.  pontban átcsoportosított előirányzatnak a  Budapest
IX. kerület, belterület 36971 helyrajzi számú műemlék ingatlan állam részére történő megvásárlásáról szóló
1260/2017. (V. 17.) Korm. határozatban meghatározott célra fel nem használt részét fizesse vissza a Kvtv. 1. melléklet
XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet javára.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a Budapest IX. kerület, belterület 36971 helyrajzi számú műemlék ingatlan állam részére történő
megvásárlásáról szóló 1260/2017. (V. 17.) Korm. határozat végrehajtását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
290/2017. (VIII. 17.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Volkmar Wenzel rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Németországi Szövetségi Köztársaság
magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2017. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1096/2014. (III. 3.) Korm. határozata a magyar–román határszakaszon tervezett határon átnyúló közútkapcsolatok megvalósításával összefüggő feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Szeged–Makó–Csanádpalota (H) és Nădlac–Arad (RO) közötti autópálya-kapcsolat létesítése
miatt Csanádpalota és Nădlac (Nagylak) között autópálya-határátkelőhely létesüljön;
 2. egyetért azzal, hogy a  Csanádpalota és Nădlac (Nagylak) autópálya-határátkelőhelyen a  nemzetközi személy
és áruforgalom ellenőrzése Románia államterületén közös helyen történjen; és tudomásul veszi a  román fél
tájékoztatását, hogy a  határátkelőhelyen a  vonatkozó jogszabályok szerint veszélyes árut, valamint az  állat- és
növény-egészségügyi vizsgálatkötelezettség alá eső árut szállító járművek nem közlekedhetnek;
3. egyetért azzal, hogy a  magyar–román határszakaszon megvalósuló további határon átnyúló közútkapcsolatok
forgalomba helyezéséhez Románia teljes jogú schengeni taggá válásáig fel kell mérni és biztosítani kell
az államhatár átlépéséhez szükséges feltételeket;
4. felhívja az  érintett minisztereket, hogy feladat- és hatáskörükben eljárva gondoskodjanak a  román féllel
a  Csanádpalota–Nădlac (Nagylak) autópálya-határátkelőhely létrehozásával kapcsolatos szakmai tárgyalások
lefolytatásáról az 1. és 2. pontban foglaltak alapján;
Felelős: belügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. szeptember 30.
5. felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt és a belügyminisztert, hogy a 3. pontban foglaltak megvalósítása
érdekében feladat- és hatáskörükben eljárva gondoskodjanak a  román féllel és az  Európai Bizottsággal történő
szakmai egyeztetések lefolytatásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
 belügyminiszter
Határidő: 2014. december 31.
6. felhívja a belügyminisztert, hogy a 4. és 5. pont alapján a román féllel folytatott szakmai tárgyalások eredményéről
készítsen jelentést a Kormány számára.
Felelős: belügyminiszter
Határidő: 2014. október 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
43/2013. (X. 18.) KüM közleménye a Magyarország Kormánya és a Litván Köztársaság Kormánya közötti, a Báthory István Magyar–Litván Együttműködési Alapról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 227/2013. (VI. 24.) Korm. rendelet 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 227/2013. (VI. 24.) Korm. rendelettel a Magyar Közlöny 2013. június 24-i, 104. számában kihirdetett, a Magyarország
Kormánya és a Litván Köztársaság Kormánya közötti, a Báthory István Magyar–Litván Együttműködési Alapról szóló
megállapodás 8. cikke az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„1. Jelen Megállapodás a  Szerződő Felek belső jogi követelményei szerint jóváhagyásra kell kerüljön, melynek
megtörténtéről a Szerződő Felek jegyzékben értesítik egymást.
2. A Megállapodás a későbbi keltezésű jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik napon lép hatályba.”
Az utolsó jegyzék kézhezvételének napja: 2013. szeptember 3.
A megállapodás hatálybalépésének napja: 2013. október 3.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 227/2013. (VI. 24.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Magyarország Kormánya és a Litván Köztársaság Kormánya közötti, a Báthory István Magyar–Litván Együttműködési
Alapról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 227/2013. (VI. 24.) Korm. rendelet 2. és 3. §-a 2013. október 3-án, azaz
kettőezer-tizenhárom október harmadikán hatályba lépett.
Martonyi János s. k.,
 külügyminiszter