text:
256/B/2004. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő h a t á r o z a t o t : 1. Az Alkotmánybíróság Dubicsány Község Önkormányzata Képviselő-testületének az állattartással összefüggő egyes kérdések szabályozásáról szóló 2/2004. (II. 3.) KT. sz. rendelet 3. § (1) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság Dubicsány Község Önkormányzata Képviselő-testületének az állattartással összefüggő egyes kérdések szabályozásáról szóló 2/2004.
(II. 3.) KT. sz. rendelet 3. § (2) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló
indítványt visszautasítja.
3. Az Alkotmánybíróság Dubicsány Község Önkormányzata Képviselő-testületének az állattartással összefüggő egyes kérdések szabályozásáról szóló 2/2004.
(II. 3.) KT. sz. rendelet 2. § alkotmányellenességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást
megszünteti.
I. 1. Az indítványozó alkotmányos jogai megsértése miatt
az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 48. §-a szerinti alkotmányjogi panaszt – tartalma szerint azonban jogszabály alkotmányellenességének utólagos megállapítására irányuló indítványt – terjesztett elő Dubicsány Község Önkormányzata
Képviselő-testületének az állattartással összefüggő egyes
kérdések szabályozásáról szóló 2/2004. (II. 3.) KT. sz. rendelete (a továbbiakban: Ör.) ellen. Álláspontja szerint az
Ör. egésze, illetve egyes megjelölt rendelkezései sértik az
Alkotmány 9. § (1) bekezdését, 13. § (1) bekezdését és
44/A. § (1) bekezdését.
2. Az Alkotmánybíróság észlelte, hogy az Ör.-t Dubicsány Község Önkormányzata Képviselő-testületének az
állattartással összefüggő egyes kérdések szabályozásáról
szóló 2/2004. (II. 3.) sz. rendelet módosításáról szóló
6/2004. (III. 29.) KT. sz. rendelete; valamint Dubicsány
Község Önkormányzata Képviselő-testületének az állattartással összefüggő egyes kérdések szabályozásáról szóló
2/2004. (II. 3.) sz. rendelet módosításáról szóló 10/2004.
(III. 29.) KT. sz. rendelete módosította. Az Alkotmánybíróság a jogszabály megváltozására való tekintettel értesítette az indítványozót, aki újabb beadványában az Ör. 3. §
(1) bekezdése tekintetében tartotta fenn indítványát, s ezzel kapcsolatos érveket sorakoztatott fel. Az Alkotmánybíróság eljárását a hatályban lévő jogszabályok tekintetében
folytatta le.
II. 1. Az Alkotmány érintett rendelkezése:
„44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében
rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb
szintű jogszabállyal.”
2. Az Ör. vizsgált rendelkezése:
„3. § (1) Dubicsány Község belterületén egy ingatlanon
maximum 3 méhcsaládot szabad tartani.” III. Az indítvány nem megalapozott.
1. Az Ör. 3. § (1) bekezdését azért kérte megsemmisíteni az indítványozó, mert álláspontja szerint magasabb
szintű jogforrással, a 15/1969. (XI. 6.) MÉM rendelettel
(a továbbiakban: MÉMr.) ellentétes, mert amíg a MÉMr.
szabadon lehetővé teszi a méhtartást, addig az Ör. maximum három méhcsalád tartását engedi meg Dubicsány
község belterületén.
Az Alkotmánybíróság számos alkalommal, legutóbb a
115/2009. (XI. 20.) AB határozatában (a továbbiakban:
Abh.) foglalkozott a méhtartás helyi szabályozásának alkotmányos kereteivel. Az Abh.-ban az Alkotmánybíróság
megsemmisítette azokat az önkormányzati rendeleti szabályokat, amelyek a MÉMr.-ben szabályozott védőtávolságoknál nagyobb mértékű védőtávolságokat írtak elő.
Abban a tekintetben azonban, hogy az önkormányzatnak
helyi közügyként joga van a méhtartás kérdéseit magasabb
szintű jogszabállyal összhangban – esetleg ilyen rendelkezés híján – szabályozni, az Alkotmánybíróság korábbi
gyakorlatának megfelelően egyértelműen állást foglalt:
„»Amint ez az Alkotmánybíróság 63/1991. (XI. 30.) AB
határozatából (ABH 1991, 470, 472.) is kitűnik, nem
minősül alkotmányellenesnek az olyan tartalmú önkormányzati rendeleti szabályozás, amely magasabb szintű
jogszabály által rendezett és bizonyos feltételek mellett le-
hetővé tett tevékenységgel szemben körülhatárolt területi
kiterjedtséggel megszorító feltételeket állapít meg anélkül,
hogy a magasabb jogszabály lehetőséget biztosító rendelkezéseinek érvényesülését általános jelleggel megakadályozná. Nem alkotmányellenes az olyan tartalmú szabályozás sem, amely bizonyos állatfajták tartására vonatkozó
tilalmakat – a magasabb szintű jogszabály keretei között,
vagy törvényi felhatalmazás alapján – a helyi sajátosságoknak megfelelően állapít meg.« [6/1995. (II. 22.) AB
határozat, ABH 1995, 447, 448–449.]” (Abh1., ABK
2009/11., 2003, 2004.) A 12/1997. (II. 28.) AB határozatban (a továbbiakban: Abh2.) az Alkotmánybíróság azért
nem találta alkotmányellenesnek az ott vizsgált helyi
rendeleti korlátozást, mert a MÉMr. „a méhészetben tartható méhcsaládok számát nem szabályozza (…). A vázoltak alapján az Alkotmánybíróság az (…) indítványt elutasította.” (Abh2., ABH 1997, 448, 451.)
Mindezekből megállapítható, hogy az Ör. 3. § (1) bekezdésének azon rendelkezése, amely Dubicsány község
belterületén a MÉMr.-ben nem szereplő feltételt határoz
meg, nem ellentétes az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésével. „Ha ugyanis helyi közügyről van szó, az önkormányzati testület közvetlenül az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében – külön törvényi felhatalmazás hiányában is – jogosult az országos szintű szabályozással nem ellentétes, ahhoz képest kiegészítő jellegű helyi jogalkotásra.” [17/1998. (V. 13.) AB határozat, ABH
1998, 155.] Tekintve, hogy a rendelkezés nem tiltja a magasabb szintű jogszabály által lehetővé tett méhészeti tevékenységet, hanem csak a helyi közügyekre vonatkozó szabályozási hatalma keretében korlátozza azt, a támadott
szabály nem alkotmányellenes. Emiatt az Alkotmánybíróság az Ör. 3. § (1) bekezdésének megsemmisítésére irányuló indítványt elutasította.
2. Az indítványozó az eredeti beadványában felvetett
egyes kérdések (Ör. 2. §) tekintetében indítványát nem tartotta fenn, ezért az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított
és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3., a továbbiakban: Ügyrend) 31. §
d) pontja alapján az eljárást e tekintetben megszüntette.
Az Ör. 3. § (2) bekezdése tekintetében az indítványozó
nem hozott fel alkotmányossági érveket a jogszabály megsemmisítésére. Az Ügyrend 21. § (2) bekezdése szerint „az
indítvány tartalmazza: a vizsgálandó jogszabály megjelölése mellett az Alkotmánynak azokat a rendelkezéseit,
amelyeket – az indítványozó állítása szerint – a hivatkozott jogszabályok megsértenek, valamint az Abtv.-nek és
egyéb törvényeknek azokat a rendelkezéseit, amelyekből
az indítványozó jogosultsága és az Alkotmánybíróság hatásköre megállapítható.” Az Alkotmánybíróság gyakorlata
szerint nem elegendő az Alkotmány egyes rendelkezéseire
hivatkozni: az indítványban meg kell indokolni, hogy az
Alkotmány egyes felhívott rendelkezéseit a megsemmisíteni kért jogszabály miért és mennyiben sérti (részletesen pl.: 440/1993. AB végzés, ABH 1993, 910–911.;
472/B/2000. AB határozat, ABH 2001 1655.; 574/B/2000.
AB végzés, ABH 2001, 1658.). Tekintettel arra, hogy az
indítványozó e kérelmét nem indokolta, az Alkotmánybíróság az Ör. 3. § (2) bekezdése tekintetében az indítványt
az Ügyrend 29. § d) pontja alapján visszautasította.
Budapest, 2010. február 16. Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
64/2015. (XI. 12.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium, valamint az egyes honvédségi szervezetek társadalmi kapcsolatok és háborús kegyeleti tevékenységgel összefüggő szervezetátalakításának feladatairól.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő
utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Ezen utasítás (a továbbiakban: utasítás) hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért
felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a  miniszter közvetlen
alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a  Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) hadrendje szerinti
szervezetekre (a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. A szervezetátalakítással összefüggő feladatok 2. § (1) A HM Miniszteri Kabinet szervezete, feladatrendszere és létszáma a  (2)  bekezdésben meghatározottak szerint
módosul, továbbá a  Miniszteri Kabinetiroda feladatai kiegészülnek a  megszűnő Sajtó Osztály és Média Osztály
feladataival.
(2) A HM Parlamenti Államtitkári Titkárság szervezete és feladatrendszere kiegészül a  Parlamenti Irodával és annak
feladatrendszerével.
(3) A HM Közigazgatási Államtitkári Titkárság feladatrendszere a  megnövekedett közigazgatási feladatok érdekében
módosul.
(4) A HM Társadalmi Kapcsolatok és Háborús Kegyeleti Főosztály (a továbbiakban: HM TKHKF) megszűnik. Állományából
a miniszter közvetlen alárendeltségében és a HM társadalmi kapcsolatokért felelős helyettes államtitkár irányítása
alatt központosított igazgatási feladatot ellátó új HM szervezetként létrehozásra kerül a HM Társadalmi Kapcsolatok
Hivatal (a továbbiakban: HM TKH).
3. § (1) A HM TKH feladatrendszerébe kerülnek
a) a megszűnő HM TKHKF feladatai,
b) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem fenntartói irányításával és a  miniszter felügyeleti jogával kapcsolatos
feladatok, továbbá a  miniszternek a  köznevelési intézmény fenntartói irányítási jogával összefüggő
döntés-előkészítésben történő közreműködésével kapcsolatos feladatok,
c) a honvédelmi neveléssel, a honvédelmi tárca ifjúságstratégiájával és a pályaorientációval összefüggő feladatok,
d) a hadigondozással kapcsolatos állami feladatok irányításával összefüggő feladatok,
e) az első és a másodfokú hadigondozási szervek szakmai támogatása,
f ) a hadirokkanttá nyilvánítással összefüggő másodfokú hatósági feladatok előkészítésével összefüggő
feladatok és
g) a (2) bekezdés szerinti szervezeti elem feladatai.
 (2) A HM Nemzeti Rendezvényszervező Hivatal (a továbbiakban: HM NRH) feladatrendszere módosul, létszáma csökken.
A HM NRH Első Világháborús Centenáriumi megemlékezéssel kapcsolatos feladatokat ellátó Program Iroda változatlan
feladatrendszerrel és rendszeresített létszámmal átadásra kerül a HM TKH részére.
3. Létszámkeretek 4. § (1) A HM feladatrendszerének átalakításával a  szervezeti struktúrát úgy kell megtervezni és kialakítani, hogy a  HM
létszáma – a miniszter személyét is beleértve – legfeljebb 518 fő legyen.
(2) Az (1)  bekezdésben meghatározott létszámkereten belül a  HM kabinetfőnök (a továbbiakban: HM KF) közvetlen
irányítása alá tartozó személyi állomány együttes létszáma legfeljebb 11 fő. A  HM parlamenti államtitkár
(a  továbbiakban: HM PÁT) közvetlen irányítása alá tartozó személyi állomány együttes létszáma legfeljebb 10 fő.
A HM közigazgatási államtitkár (a továbbiakban: HM KÁT) közvetlen irányítása alá tartozó személyi állomány együttes
létszáma legfeljebb 181 fő. A HM védelempolitikáért és védelmi tervezésért felelős helyettes államtitkár közvetlen
irányítása alá tartozó személyi állomány együttes létszáma legfeljebb 53 fő. A  HM védelemgazdaságért felelős
helyettes államtitkár közvetlen irányítása alá tartozó személyi állomány együttes létszáma legfeljebb 55 fő.
A  HM  társadalmi kapcsolatokért felelős helyettes államtitkár közvetlen irányítása alá tartozó személyi állomány
együttes létszáma legfeljebb 4 fő. A Honvéd Vezérkar együttes létszáma legfeljebb 203 fő.
(3) A (2) bekezdésben engedélyezett létszámokat a HM KF-fel, a HM PÁT-tal, a HM KÁT-tal, a helyettes államtitkárokkal és
a Honvéd Vezérkar főnökével (a továbbiakban: HVKF) együtt kell érteni.
(4) A HM TKH létszámkeretét úgy kell megtervezni és kialakítani, hogy az a költségvetési szervként történő működtetéséhez
feltétlenül szükséges létszámon felül nem haladhatja meg az átalakítást megelőző napon a HM TKHKF és a HM NRH
Program Iroda részére meghatározott létszámkereteket.
4. Az utasításban meghatározottakkal összefüggő szervezési feladatok 5. § (1) A szervezési tevékenység, időszak
a) kezdete: az utasítás hatálybalépését követő nap,
b) befejezése: 2016. augusztus 31.
(2) Az átalakítás következtében az új szervezeti rend szerinti működés kezdőnapja 2015. december 1.
 (3) Az átalakítás következtében esetlegesen kiválók felmentése kezdetének legkorábbi időpontja a szervezési időszak
első, legkésőbbi időpontja a szervezési időszak utolsó napja.
5. Az átalakítás végrehajtásának irányítása 6. § Az átalakítás során az átalakítással érintett honvédségi szervezetek feladatrendszerének módosítására a honvédelmi
szervezetek alapításáról, tevékenységéről és szabályzatairól szóló 80/2011. (VII. 29.) HM utasítás (a továbbiakban:
HM utasítás1.) 11/A. §-át kell alkalmazni.
6. Működési alapokmányok előkészítése 7. § (1) A HM TKH alapító okiratának és a HM NRH alapító okirat módosításának (a továbbiakban együtt: okiratok) előkészítése
során a HM utasítás1. 6/A. §-át az alábbi határidők figyelembevételével kell alkalmazni:
a) az okiratokra vonatkozó javaslatok kidolgozása és azoknak a  HM Tervezési és Koordinációs Főosztály
(a továbbiakban: HM TKF) részére történő megküldése az utasítás hatálybalépését követő munkanapig,
b) az okiratok véleményeztetése, pontosítása és jóváhagyásra történő felterjesztése az utasítás hatálybalépését
követő harmadik munkanapig. (2) A HM Szervezeti és Működési Szabályzatának módosítását (a továbbiakban: HM SZMSZ-módosítás) a HM TKF készíti
elő, és a  miniszter által történő jóváhagyást követően az  alábbi határidők betartásával gondoskodik annak
a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős miniszter és a miniszterelnök részére történő megküldéséről:
a) a HM SZMSZ-módosítás szakmai véleményeztetésre történő előkészítése, szakmai véleményeztetése és
véglegesítése az utasítás hatálybalépését követő negyedik munkanapig,
b) a HM SZMSZ-módosítás miniszter által történő jóváhagyása és megküldése a  kormányzati tevékenység
összehangolásáért felelős miniszter és a  miniszterelnök részére az  utasítás hatálybalépését követő tizedik
munkanapig.
8. § (1) A HM TKH munkaköri jegyzékét, továbbá a HM és a HM NRH munkaköri jegyzékének módosítását (a továbbiakban
együtt: okmányok) a  HM KÁT feladatszabása alapján a  munkaköri jegyzékekről, az  állománytáblákról és
a  létszámgazdálkodásról szóló 13/2014. (II. 14.) HM utasítás 12.  § (1)  bekezdése alapján az  alábbi határidők
figyelembevételével kell előkészíteni:
a) az okmányokra vonatkozó javaslat összeállítása és megküldése a HM TKF részére az utasítás hatálybalépését
követő munkanapig,
b) az okmányok egyeztetése, véglegesítése és jóváhagyásra történő felterjesztése az  utasítás hatálybalépését
követő második munkanapig,
c) az okmányok jóváhagyása az utasítás hatálybalépését követő harmadik munkanapig,
d) a jóváhagyott okmányok kiadása az utasítás hatálybalépését követő negyedik munkanapig.
(2) Az (1) bekezdés szerinti okmányok hatálybalépésének időpontja megegyezik az 5. § (2) bekezdése szerinti új szervezeti
rendnek megfelelő működés kezdőnapjával.
7. Az utasításban meghatározottakkal összefüggő egyéb feladatok 9. § (1) A HM TKH megalakításáért felelős vezetője a  HM Védelemgazdasági Hivatallal (a továbbiakban: HM VGH)
együttműködve az  utasításban meghatározott feladatokhoz kapcsolódóan a  HM NRH főigazgatójának
adatszolgáltatása alapján összeállítja a  HM TKH 2015. és 2016. évi elemi költségvetési tervjavaslatait, és azokat
2015. november 20-ig jóváhagyás céljából a HM VGH útján megküldi a miniszter részére.
(2) A HM VGH a HM TKH alapító okiratának kiadását és az elemi költségvetési javaslatok jóváhagyását követő második
munkanapig az  5.  § (2)  bekezdése szerinti új szervezeti rendnek megfelelő működés költségvetési feltételeinek
biztosítása érdekében kezdeményezi
a) a miniszternél a 2015. évi előirányzatok módosítását és
b) a Magyar Államkincstárnál 2015. december 1-jei hatállyal a HM TKH részére kincstári számla nyitását.
(3) A fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos előirányzatok tekintetében a HM TKHKF jogutódja a HM TKH.
8. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2016. szeptember 30-án hatályát veszti.
 (2) A HVKF intézkedik a  hadrenden kívüli szervezetek jegyzékének módosítására, és azt az  utasítás hatálybalépését
követő hónap tizedik napjáig jóváhagyásra felterjeszti a miniszter részére.
 (3) Az utasításban meghatározott feladatok végrehajtását HM KÁT–HVKF együttes intézkedés szabályozza, amelynek
tervezetét a HM TKF főosztályvezetője az utasítás hatálybalépését követő tizedik napig készíti elő.
 (4) A (2) bekezdés szerinti HM KÁT–HVKF együttes intézkedés tartalmazza
a) az utasítás szerinti feladatátadások következtében áthelyezésre kerülő állomány továbbfoglalkoztatásával,
a munkáltatói jogkörök jogutódlásával, az átadás-átvételkor folyamatban lévő ügycsoportokkal és az azokhoz
kapcsolódó jogutódlással kapcsolatos szabályokat és
b) az utasítás hatálya alá tartozó honvédségi szervezeteknek az utasítás rendelkezéseihez kapcsolódó további
szakfeladatait.
(5) Az utasítás végrehajtásával összefüggő feladatok átadása következtében szükségessé váló jogszabályok és közjogi
szervezetszabályozó eszközök módosításainak tervezeteit az  azok kidolgozásáért felelős honvédségi szervezetek
az utasítás hatálybalépését követő tizedik munkanapig készítik elő, és megküldik a HM Jogi Főosztály részére.
(6) A HM TKH háborús kegyeleti tevékenységének megyei szintű támogatási feladatait az MH Hadkiegészítő és Központi
Nyilvántartó Parancsnokságon az azok ellátására rendszeresített és a HM TKH főigazgatójának szakmai irányítása alá
tartózó állomány az 5. § (2) bekezdése szerinti új szervezeti rendnek megfelelő működés kezdőnapjától látja el.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
61/2009. (VI. 24.) OGY határozata a mozgásában korlátozott személy parkolási igazolványára vonatkozó szabályozás szigorításáról.
Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy szabályozza
újra a mozgásában korlátozott személy parkolási igazolványára vonatkozó rendelkezéseket, ennek érdekében
a szükséges társadalmi és szakmai egyeztetéseket végezze
el, és ezen egyeztetések alapján legkésőbb 2009. július
31-ig gondoskodjon a szükséges rendeleti szabályozás
megalkotásáról, továbbá terjessze az Országgyűlés elé
a szükséges törvényi szabályozás megalkotásáról szóló javaslatát.
Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy a rendeleti
szabályozás kialakítása, illetve a törvényi szabályozásra
vonatkozó javaslata megalkotása során a következőkre
legyen figyelemmel:
a) differenciáltan szabályozza újra a mozgásában korlátozott személy parkolási igazolványára jogosultak körét
és alkosson olyan szabályozást, amely elhatárolja egymástól egyfelől a 18 év feletti súlyosan fogyatékos, illetőleg
súlyos mozgáskorlátozott személyek részére, továbbá
a 18 év alatt súlyosan fogyatékos, avagy súlyos mozgáskorlátozott személy részére kiadott „A” típusú parkolási
igazolványt, másfelől a nem súlyosan, de fogyatékos, illetőleg nem súlyosan, de mozgáskorlátozott személyek részére kiadott „B” típusú parkolási igazolvány,
A határozatot az Országgyűlés a 2009. június 22-i ülésnapján fogadta
el.
b) alakítson ki differenciált szabályozást az „A” típusú,
illetve a „B” típusú parkolási igazolványok külső megjelenése, megjelölése, illetve az ezekhez kapcsolódó jogosultságok tekintetében, a fogyatékosság és a mozgáskorlátozottság súlyához igazodó kedvezményekkel,
c) a mozgásában korlátozott személy parkolási igazolványával elkövetett visszaélések visszaszorítása, illetve
elkerülése érdekében vezessen be legfeljebb két órás parkolásiidőtartam-korlátozást a „B” típusú parkolási igazolvány
vonatkozásában,
d) a mozgásában korlátozott személy parkolási igazolványának alapjául is szolgáló szakvélemény kiadását
utalja független testület, (egy erre a célra felállítandó orvos-testület), avagy a rendeltetésénél fogva e feladat ellátására kapacitással rendelkező Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet (a továbbiakban:
ORSZI) hatáskörébe azzal, hogy 2010. január 1-jétől be
kell vezetni egy, a célnak megfelelő új vizsgálati eljárást. Vizsgálja meg továbbá az új vizsgálati eljárás bevezetése előtt lejáró parkolási igazolványok automatikus,
vizsgálat nélküli meghosszabbításának lehetőségét
megfelelő, az igazolványok új vizsgálati eljárás alapján
történő cseréjére elegendő időt nyújtó végső határidő
meghatározása mellett,
e) a már kiadott, de még le nem járt parkolási igazolványoknak az új parkolási igazolványra történő cseréjét
megfelelő határidő meghatározásával tegye kötelezővé azzal, hogy azon mozgásában korlátozott személyek, akik
parkolási igazolványának kiállítására az ORSZI által készített szakvélemény alapján került sor, további személyes
vizsgálatra az ORSZI-nál megjelenni nem kötelesek, hanem a rendelkezésre álló iratok alapján születik döntés az
új parkolási igazolvány kiadásáról. Azon mozgásában korlátozott személyek esetén azonban, akiknek parkolási igazolványa nem az ORSZI által készített szakvélemény alapján került kibocsátásra, az új parkolási igazolvány az
ORSZI által – személyes vizsgálat alapján – készített szakvélemény alapján állítható ki,
f) az ellopott és elveszett mozgáskorlátozott parkolási
igazolványok kiszűrése, ezáltal a visszaélések csökkentése érdekében az igazolványok ellenőrzésébe vonja be
– a rendőrségen és a közterület felügyelőkön kívül – a parkolási ellenőröket, oly módon, hogy ezen igazolványokkal
kapcsolatos adatok lekérése vonatkozásában – az adatvédelemre vonatkozó jogszabályok előírásainak megtartása
mellett – korlátozott és célhoz kötött hozzáférési jogot biztosít számukra a parkolásiigazolvány-nyilvántartáshoz,
g) vizsgálja meg, hogy a mozgásában korlátozott személy parkolási igazolványával történő visszaélésekhez
kapcsolódó közigazgatási eljárási lehetőségek, továbbá
a büntetőjogi, illetve szabálysértési jogi felelősségre vonási lehetőségek alkalmasak-e ezen cselekmények kezelésére, kellően szigorúak-e, és a vizsgálat eredményéhez
képest a szükséges jogalkotási lépéseket tegye meg!
Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
16/2012. (XII. 7.) GVH utasítása a Gazdasági Versenyhivatal közszolgálati szabályzatáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 75. § (5) bekezdése alapján a Gazdasági Versenyhivatal munkatársainak
foglalkoztatási jogviszonyát érintő kérdésekben az alábbiak szerint rendelkezem:
I. fejezet Általános rendelkezések 1. § (1) Jelen utasítás hatálya a Gazdasági Versenyhivatalban (a továbbiakban: Hivatal) foglalkoztatott köztisztviselőkre,
közszolgálati ügykezelőkre (a továbbiakban együtt: munkatársak) terjed ki.
(2) A Hivatalban foglalkoztatott munkavállalókra a III–V. fejezetet – a teljesítményértékelés kivételével – megfelelően
alkalmazni kell azzal, hogy közszolgálati jogviszony alatt munkaviszony, kinevezés alatt munkaszerződés, illetmény
alatt munkabér, alapszabadság alatt szabadság, felmentés alatt felmondás, lemondás alatt felmondás értendő.
(3) A 3. §, 4. §, 7–11. §, 14–17. §, 19. §, 22–26. §, 32. §, 48. §, 51. § a Hivatallal a pályakezdő fiatalok, az ötven év feletti
munkanélküliek, valamint a gyermek gondozását, illetve a család ápolását követően munkát keresők
foglalkoztatásának elősegítéséről, továbbá az ösztöndíjas foglalkoztatásról szóló 2004. évi CXXIII. törvény alapján
ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszony keretében alkalmazott ösztöndíjas foglalkoztatottakra is megfelelően
alkalmazandó. (4) A prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény szerint
prémiumévek programban részt vevő munkatársakra ezen utasítást az ott meghatározott eltérésekkel kell
megfelelően alkalmazni. 2. § A jelen utasításban foglaltak elősegítése érdekében a Humánerőforrás Iroda előkészíti és – a főtitkár jóváhagyása
esetén – közzéteszi a Hivatal munkatársai számára az 1. mellékletben felsorolt iratok mintájának letölthető, kitölthető
változatát. Az 1. mellékletben meghatározott iratok tekintetében a közzétett minta használata kötelező.
II. fejezet A közszolgálati jogviszony létesítése A kiválasztás
3. § (1) Új munkatárs felvételére irányuló kiválasztási eljárás megindításáról a saját vagy a (2) bekezdésben meghatározott
személy kezdeményezésére a Hivatal elnöke (a továbbiakban: elnök) dönt.
(2) A kiválasztási eljárás megindítását az irányítása alá tartozó szervezeti egység vonatkozásában az elnökhelyettes, a
főtitkár és – a szervezeti egységet irányító vezetőn keresztül – a szervezeti egység vezetője kezdeményezheti.
(3) A kezdeményezésben meg kell jelölni, hogy a) a felvételre milyen álláshely betöltésére és milyen okból kerülhet sor,
b) a Költségvetési Iroda tájékoztatása alapján a szükséges pénzügyi forrás rendelkezésre áll-e, továbbá
c) az előírt alkalmazási feltételeken túl a munkakör betöltéséhez milyen további – előnyt jelentő – szempontokat
javasolt figyelembe venni. (4) A kezdeményező a kezdeményezésben javaslatot tehet az (6) bekezdés szerinti döntésre.
(5) Az elnök által kezdeményezett kiválasztási eljárás esetén a (3) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott feltételek
vizsgálatát a főtitkár végzi el. (6) Az elnök a kiválasztási eljárás megindítására vonatkozó döntésben egyidejűleg dönt
a) a kiválasztási eljárásban résztvevőkről, b) arról, ha
ba) a kiválasztás kizárólag pályázati úton történjen, és azt ne előzze meg az 5. §-ban és a 6. §-ban meghatározott
eljárás, bb) a kiválasztási eljárásra a 8. § alkalmazásával kerüljön sor, továbbá
c) arról, ha pályázatot kizárólag a Hivatal munkatársai nyújthatnak be.
(7) Ha a szervezeti egység vezetője ösztöndíjas vagy határozott idejű kinevezéssel a saját szervezeti egységén
foglalkoztatott munkatárs felvételét kívánja kezdeményezni, a kiválasztási eljárás mellőzhető, a szervezeti egység
vezetője a felvételi eljárásrend szabályai szerint jár el azzal, hogy a felvételi javaslatnak a (3) bekezdés a) és b) pontjában
megjelölteket is tartalmaznia kell, és a felvételi javaslatot a szervezeti egységet irányító vezetőnek is jóvá kell hagynia.
A kiválasztási eljárásban résztvevők 4. § (1) A (2) és (3) bekezdésben meghatározott eltéréssel a kiválasztási eljárást a Humánerőforrás Iroda folytatja le a
kiválasztási eljárást kezdeményező szervezeti egység vezetőjének bevonásával. (2) A kiválasztási eljárás lefolytatására az elnök legalább háromtagú előkészítő bizottságot hozhat létre, amelynek tagja
a) a szervezeti egység vezetője vagy az általa kijelölt munkatárs,
b) a Humánerőforrás Iroda vezetője vagy az általa kijelölt munkatárs, és
c) az elnök által kijelölt munkatárs. (3) Vezetői és az elnök által meghatározott munkakörök esetén az elnök kiválasztási tanácsadót kérhet fel
a) a kiválasztási eljárásban való közreműködésre, b) a meghatározott feltételek alapján a betöltendő álláshelyre leginkább megfelelő lehetséges személyek
felkutatására. A kiválasztási eljárás 5. § Ha van a Hivatalban ösztöndíjas vagy határozott idejű kinevezéssel foglalkoztatott olyan munkatárs, aki az adott
szakterületen a mentora vagy a szervezeti egység vezetője véleményének figyelembevételével alkalmas lehet a
betölteni kívánt munkakörre, a kiválasztási eljárást az ilyen munkatárs, illetve munkatársak körében kell lefolytatni.
6. § (1) A Hivatal kiválasztási adatbázist működtet a Hivatal munkája iránt érdeklődő álláskeresők számára.
(2) A kiválasztási adatbázisba jelentkező kérelmére – adatkezelési hozzájárulás esetén – a Hivatal 1 évig nyilvántartja a
szakmai önéletrajzot. (3) A 5. § szerinti vizsgálat eredménytelensége esetén a kiválasztási adatbázisban rendelkezésre álló szakmai
önéletrajzokat kell áttekinteni arra vonatkozóan, hogy az abban szereplő személy szakképzettsége, iskolai
végzettsége, gyakorlata és egyéb képesítése megfelel-e a jogszabályokban, illetve a Hivatal szabályzataiban az adott
munkakörre előírt alkalmazási feltételeknek. Ha a kiválasztási adatbázisban nyilvántartott személyek között van ilyen
személy, a kiválasztási eljárást e személyek körében kell lefolytatni.
7. § (1) A 5. §, illetve 6. § szerinti eljárás eredménytelensége esetében, illetve ha az elnök így dönt, pályázatot kell kiírni.
(2) A pályázati kiírást a vezetői munkakörök esetén az elnök, egyéb esetben a főtitkár hagyja jóvá.
(3) A pályázati kiírás tartalmazza a) az arról való tájékoztatást, ha kizárólag a Hivatal munkatársai pályázhatnak,
b) a betöltendő munkakörre vonatkozó adatokat, c) a munkakör betöltésének feltételeit és az előnyt jelentő szempontokat,
d) az illetményről és az egyéb juttatásokról szóló tájékoztatást,
e) a pályázathoz csatolandó mellékleteket, és f) a pályázati kiírás közzétételének helyéről és időpontjáról, a pályázat benyújtásának határidejéről és helyéről,
valamint a pályázat elbírálásának határidejéről szóló tájékoztatást. (4) A benyújtott pályázathoz mellékelni kell
a) szakmai önéletrajzot, b) motivációs levelet, c) a bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított, három hónapnál nem régebbi hatósági bizonyítványt vagy az
igénylésről szóló feladóvevényt, d) a munkakör betöltése feltételeinek és az előnyt jelentő szempontoknak való megfelelést igazoló oklevél,
bizonyítvány másolatát, e) az arról szóló nyilatkozatot, hogy a pályázati eljárásban részt vevő személyek megismerhetik a pályázat tartalmát,
a pályázó adatait, és f) a pályázati kiírásban meghatározott egyéb iratot.
(5) A pályázati kiírást legalább a Hivatal honlapján és legalább tíz napra kell közzétenni.
(6) A pályázat benyújtására legalább – a pályázatnak a Hivatal honlapján történő megjelenésétől számítva – hat
munkanap biztosítandó. (7) A pályázatot postai úton a Hivatal címére vagy elektronikus levélben az humaneroforras@gvh.hu címre kell
megküldeni. 8. § A 4. § (3) bekezdés b) pontja szerinti esetben az 5–7. § szerinti eljárási lépésék mellőzhetők, a számításba vehető
jelölteket a kiválasztási tanácsadó kutatja fel és hívja meg a kiválasztási eljárásban való részvételre, amelyet e
személyek körében kell lefolytatni. 9. § (1) A kiválasztási eljárás során a szakmai önéletrajzok alapján számításba vehető jelöltek személyes kompetenciáit interjú
keretében kell vizsgálni. Interjú nélkül felvételre nem kerülhet sor.
(2) A kiválasztási eljárás lefolytató döntésétől függően, különösen ha a számításba vehető jelöltek száma indokolja, az
interjút megelőzően a jelöltek elméleti és gyakorlati képességeinek tesztelésére is sor kerülhet.
Felvételi eljárási rend 10. § (1) A kiválasztott személyről a felvételt kezdeményező szervezeti egység vezetője – a munkaköri leírás tervezetét is
tartalmazó – felvételi javaslatot készít, amelyet a Humánerőforrás Irodához nyújt be. A Humánerőforrás Iroda beszerzi
a Költségvetési Iroda véleményét, ezt követően javaslatával együtt felterjeszti a felvételi javaslatot a főtitkár részére,
aki támogatása esetén továbbítja azt az elnök részére. A felvételről az elnök dönt.
(2) A felvételi javaslaton szereplő legkorábbi felvételi időpont a javaslat Humánerőforrás Irodához történő benyújtását
követő hatodik munkanap. (3) A kiválasztási eljárás eredményéről a Humánerőforrás Iroda tájékoztatja az abban résztvevőket, valamint – ha erről
pályázatában nem nyilatkozott – a sikertelen pályázatot benyújtó személy figyelmét felhívja arra, hogy kérelmére és
adatkezelési hozzájárulása esetén a Hivatal önéletrajzát nyilvántartásba veszi a kiválasztási adatbázisban.
(4) Ha a sikertelen pályázatot benyújtó személy nem járult hozzá önéletrajzának kiválasztási adatbázisban történő
rögzítéséhez, a Humánerőforrás Iroda az erről szóló nyilatkozat kézhezvételétől, illetve a pályázati eljárás lezárásától
számított tizenöt napon belül visszaküldi a postai úton érkezett pályázati anyagot, egyéb esetben a pályázati anyagot
megsemmisíti. 11. § (1) A Humánerőforrás Iroda – munkába lépése előtt – bekéri a belépő munkatárstól azokat az adatokat és iratokat,
amelyeket a közszolgálati alapnyilvántartásban rögzítenie kell, és amelyek még nem állnak a rendelkezésére.
Áthelyezés esetén a Humánerőforrás Iroda megkeresi az átadó szervet a személyi anyagok átadás-átvétele érdekében.
(2) A belépő munkatárs az (1) bekezdés szerinti iratokat legkésőbb a munkába lépés napján eljuttatja a Humánerőforrás
Iroda részére. (3) Az (1) bekezdés szerinti irat valódiságáról az eredeti irat vagy annak hiteles másolata alapján kell megbizonyosodni.
(4) A Humánerőforrás Iroda – munkába lépése előtt – beutalja a belépő munkatársat az előzetes munkaköri alkalmassági
vizsgálatra. A kinevezés 12. § (1) A munkatársi eskütétel lebonyolításának megszervezése a Humánerőforrás Iroda feladata.
(2) A kinevezéssel egyidejűleg a Humánerőforrás Iroda a közszolgálati tisztviselők munka- és pihenőidejéről, az igazgatási
szünetről, a közszolgálati tisztviselőt és a munkáltatót terhelő egyes kötelezettségekről, valamint a távmunkavégzésről
szóló jogszabályban előírtakról írásban tájékoztatja a munkatársat. Munkaköri leírás
13. § (1) A munkaköri leírást a szervezeti egység vezetője a Humánerőforrás Iroda bevonásával készíti el, és a Humánerőforrás
Iroda útján három példányban terjeszti fel kiadmányozásra. (2) A munkaköri leírásban foglaltak megértését, annak tudomásul vételét a munkatárs, továbbá az elnök aláírásával
igazolja. (3) A munkaköri leírás első példánya a munkatársat, a második példány a kiadmányozót, a harmadik példány a
Humánerőforrás Irodát illeti. (4) A munkaköri leírást a kinevezési okmány kiadása előtt kell elkészíteni és csatolni kell a kinevezési okmányhoz. Egyéb
esetben az új munkakörbe helyezéssel egyidejűleg, a kinevezés módosításához kell csatolni az új munkaköri leírást.
A szervezeti beilleszkedés elősegítése 14. § (1) A belépő munkatársak szervezeti beilleszkedését a Hivatal a Humánerőforrás Iroda által összeállított orientációs
kézikönyv rendelkezésre bocsátásával segíti, amely tartalmazza a Hivatal tevékenységével, működésével kapcsolatos
alapvető szabályokat és tudnivalókat. (2) Ha a Hivatalhoz két hónapon belül öt vagy több új munkatárs lép be, akkor a Humánerőforrás Iroda a szervezeti
egységek vezetőinek bevonásával a Hivatal tevékenységét, működését, kapcsolatait bemutató integrációs képzést
szervez. (3) A szervezeti egység vezetője a pályakezdő munkatárs mellé meghatározott időre mentort jelöl ki, más belépő
munkatárs mellé pedig akkor, ha a munkáltatói jogkör gyakorlója így dönt.
(4) A mentor feladata, hogy a belépő munkatársnak feladatai ellátásában tanácsot és segítséget nyújtson, a szervezeti
kapcsolatrendszerének fejlődését támogassa. A mentor e tevékenységét célfeladatként látja el.
III. fejezet Közszolgálati jogviszony tartalma A munkáltatói jogok gyakorlásának rendje
15. § (1) A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló törvényben meghatározott kivétellel
– a (2) és (3) bekezdésben meghatározott eltéréssel – az elnök gyakorolja a munkáltatói jogokat a Hivatal valamennyi
munkatársa felett. (2) A (3) bekezdésben, valamint az ebben az utasításban meghatározott kivétellel átruházott hatáskörben
a) a Versenytanács elnöke gyakorolja a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban:
Kttv.) 6. § 1. pontjában meghatározott alapvető munkáltatói jogokon kívüli egyéb munkáltatói jogokat
(a továbbiakban: egyéb munkáltatói jog) a Versenytanács mellett dolgozó vizsgálók, a Versenytanács Titkársága
és a Döntéshozatal-támogató Csoport munkatársai, valamint a Bírósági Képviseleti Iroda vezetője és vizsgálói,
továbbá – a Versenytanács szervezeti és működési szabályzatában foglalt eltérésekre figyelemmel – a
Versenytanács tagjai tekintetében; b) a szakmai szervezeti egységek felügyeletével megbízott elnökhelyettes gyakorolja az egyéb munkáltatói jogokat
az irányítása alá tartozó szervezeti egységek vezetői és munkatársai tekintetében;
c) a főtitkár gyakorolja az egyéb munkáltatói jogokat az Elnöki Titkárság és az irányítása alá tartozó szervezeti
egységek vezetői és munkatársai tekintetében. (3) Átruházott hatáskörben a főtitkár gyakorolja a jogviszonnyal összefüggő igazolások és a közforgalmú személyszállítási
utazási kedvezményekről szóló kormányrendelet szerinti utazási utalvány kiadására, valamint a munkatársak
cafetéria-juttatás iránti igény bejelentésére vonatkozó, illetve az egyes cafetéria-juttatási elemek igénybevételéhez
kapcsolódó nyilatkozatainak befogadására vonatkozó munkáltatói jogokat a Hivatal valamennyi munkatársa
tekintetében. A munkarend, a munkaidő beosztása 16. § (1) A Hivatal munkatársainak egyhavi munkaidőkeretben kell teljesíteniük a munkaidőt, amely a naptári hónap első
napján kezdődik és utolsó napján zárul. A tárgyévben teljesítendő havi munkaidőkeretet a Humánerőforrás Iroda az év
elején közzéteszi. A távollétre eső munkaidőt a köztisztviselőre irányadó általános munkarend (a továbbiakban:
általános munkarend) szerint a távollét napjára eső napi munkaidő mértékével kell figyelembe venni.
(2) A munkaidő munkanapokon 7.00–20.00 óra között dolgozható le (a továbbiakban: rendes munkavégzési időszak)
azzal, hogy a hétfőtől csütörtökig a 9.30–15.00 óra, pénteken a 9.00–13.30 óra közötti időtartamot (a továbbiakban:
törzsidő) a munkavégzési helyen munkavégzéssel kell tölteni. A főtitkár – a munkatársnak a Humánerőforrás Irodán
benyújtott indokolt kérelmére – engedélyezheti a rendes munkavégzési időszakon túli munkavégzést, és ennek
céljából a Hivatal épületébe való be- és kilépést.
(3) Ha a munkaszüneti napok körüli munkarendről szóló jogszabály alapján az adott napon a munkarend az általános
munkarendtől eltérőn alakul, akkor a törzsidőszakra az arra a napra vonatkozó szabályt kell alkalmazni, amely napra
irányadó munkarendet a munkáltató, munkáltatói intézkedés hiányában a jogszabály előír.
(4) A (2) bekezdés alkalmazásában munkavégzési hely a Hivatal épülete, a távmunkavégzés helyszíne, valamint – ha a
munkaköri feladatok ellátásához szükséges – a Hivatal épületén kívüli külső helyszínen történő munkavégzés, továbbá
a 21. § szerinti otthoni munkavégzés helye. A külső helyszínen történő munkavégzésről és annak várható idejéről
előzetesen tájékoztatni kell a szervezeti egység vezetőjét. (5) A törzsidőben való munkavégzési kötelezettségtől a kinevezésben eltérő beosztás is megállapítható, valamint attól a
távmunkavégzésről szóló megállapodásban el lehet térni. (6) A törzsidőben való munkavégzési kötelezettség alól mentesül a munkatárs a munkaközi szünet idejére, valamint – az
engedélyezett távollét idejére – akkor, ha alkalmi, nem munkavégzés célú távollétét a szervezeti egység vezetője
engedélyezte. (7) A törzsidőn kívül eső időszakra a szervezeti egység vezetője – munkanapokra egyenlőtlenül is – beoszthatja a
munkatárs munkaidejét, amelyről a munkatársat – legalább a beosztás kezdő napját tizennégy munkanappal
megelőzően, legalább egy hétre előre – írásban tájékoztatja; a beosztásról egyidejűleg a Humánerőforrás Irodát is
tájékoztatni kell. (8) A prémiumévek programban részt vevő, továbbá a részmunkaidőben alkalmazott munkatársak mentesülnek a
törzsidőben való munkavégzési kötelezettség alól, munkaidejük beosztására a (7) bekezdést kell megfelelően
alkalmazni a rendes munkavégzési időszak egészére azzal, hogy a munkaidő beosztására az egyéb munkáltatói jogkör
gyakorlója jogosult. 17. § (1) A munkatárs munkából való távolmaradása csak akkor tekinthető igazoltnak, ha a jogszabályban foglalt esetekben
vagy engedély alapján mentesült a rendelkezésre állási, illetve munkavégzési kötelezettség alól.
(2) A munkatárs köteles rendkívüli távollét bekövetkezésekor haladéktalanul értesíteni a szervezeti egység vezetőjét a
távolléte okáról és várható időtartamáról, valamint – a keresőképtelenség időtartama alatt is – a szervezeti egység
vezetőt tájékoztatni a munka felvételének várható napjáról. Ha a munkatárs az értesítési kötelezettsége teljesítésére
önhibáján kívül eső okból nem képes, köteles az akadályoztatása megszűnését követő legrövidebb időn belül
értesítési kötelezettségének eleget tenni. (3) A szervezeti egység vezetője a munkatárs várhatóan öt munkanapot meghaladó rendkívüli távolléte esetén erről
– táppénzes és orvosi igazolás hiányában is – haladéktalanul írásban értesíti a Humánerőforrás Irodát.
(4) A táppénzes vagy orvosi igazolást két hetet meg nem haladó betegállomány esetén a munka felvételét követően
azonnal, a két hetet meghaladó betegség esetén a tárgyhó 9-éig a Költségvetési Irodára le kell adni, amely a
Kincstárnak történő adatszolgáltatással egy időben továbbítja azt a Humánerőforrás Irodára.
A rendkívüli munkavégzés 18. § (1) A rendkívüli munkavégzés elrendelésére az irányítása alá tartozó munkatársak vonatkozásában az elnök, az
elnökhelyettes irányítása alá tartozó munkatársak esetében az elnökhelyettes, a főtitkár irányítása alá tartozó
munkatársak esetében a főtitkár jogosult. Ha a rendkívüli munkaidőben történő munkavégzéssel teljesített
munkaidőt várhatóan meg kell váltani, az elrendeléshez a Költségvetési Iroda vezetőjének ellenjegyzése is szükséges.
(2) Nem minősül rendkívüli munkaidőben történő munkavégzésnek az az időtartam, amely alatt a munkatárs a
munkaidőkeretre eső törvényes munkaidőt dolgozza le, valamint az az eset sem, ha a munkatárs saját elhatározása
alapján, a munkáltatói jogkör gyakorlójának előzetes írásbeli elrendelése nélkül végez munkaidőn túli munkát.
(3) A rendkívüli munkavégzésért – a vezetői munkakörben foglalkoztatott munkatársakra is kiterjedően – elsősorban
szabadidő jár. A rendkívüli munkavégzésért járó szabadidő kiadása iránt a rendkívüli munkavégzést elrendelő vezető
intézkedik. (4) Ha a rendkívüli munkavégzés ellentételezéseként a munkatársat megillető szabadidőt nem lehet kiadni, azt pénzben
meg kell váltani. (5) A rendkívüli munkavégzést igazoló, valamint a szabadidő kiadásáról, illetve a pénzbeli megváltásról rendelkező iratot
a rendkívüli munkavégzést elrendelő vezető a Humánerőforrás Iroda részére leadja. A pénzbeli megváltás érdekében a
Költségvetési Iroda intézkedik. (6) A tárgyévben teljesített rendkívüli munkavégzések időtartamáról a Humánerőforrás Iroda – az elrendelhető rendkívüli
munkavégzés jogszabályban meghatározott éves keretének figyelemmel kísérése érdekében – nyilvántartást vezet, és
az éves túlmunkakeret elérését megelőzően jelzi azt a rendkívüli munkavégzés elrendelésére jogosult vezető részére.
A munkaközi szünet 19. § (1) A munkaközi szünetet lehetőleg egybefüggően kell igénybe venni.
(2) A dohányzásra fordított időtartam a munkaközi szünetet terheli.
Távmunka 20. § (1) A távmunka keretében a munkavégzéshez, valamint a kapcsolattartáshoz szükséges eszközöket a Hivatal biztosítja, ha
azzal a munkatárs nem rendelkezik. (2) Az elnök és a távmunkát végző munkatárs közötti írásbeli megállapodásban a jogszabályban meghatározottakon túl
rögzíti a Hivatal épületében munkában töltendő időszakot is.
(3) A távmunkavégzéssel összefüggő kinevezésmódosítást és (2) bekezdés szerinti megállapodást a Humánerőforrás
Iroda készíti elő, és azokat kiadmányozásukat követően a személyi anyagban helyezi el.
(4) A Hivatal a jogszabályban foglaltakon túl biztosítja a távmunkát végző munkatárs képzésekhez történő hozzáférését.
Otthoni munkavégzés 21. § (1) Az elnök a Versenytanács elnökének előterjesztése alapján a Versenytanács tagjának – kérelmére – legfeljebb heti
tizenkét óra otthoni munkavégzési kedvezményt biztosíthat, ha munkavégzésének előző naptári félévre vonatkozó
számszerűsíthető mutatói – így különösen a határidők betartása – terén a jogszabályban előírtakhoz, illetve az általa
vállaltakhoz képest jelentős elmaradás nem tapasztalható. Az otthoni munkavégzési kedvezmény egy naptári félévre
szól azzal, hogy a feltételek fennállása esetén a következő naptári félévre is megadható.
(2) Az otthoni munkavégzést annak megkezdése előtt legalább egy nappal be kell jelenteni a Versenytanács elnökének és
többi tagjának. Az otthoni munkavégzés során a munkatársnak a Hivatal által biztosított telefonon és e-mailen
elérhetőnek kell lennie. Az otthoni munkavégzés nem eshet versenytanácsi tárgyalás és az előre bejelentett
versenytanácsi egyeztetések idejére. A fel nem használt heti otthoni munkavégzési kedvezmény a következő hétre
nem vihető át. (3) Az otthoni munkavégzés kedvezménye a Versenytanács elnökének előterjesztése alapján bármikor visszavonható,
ha az otthoni munkavégzés előzetes bejelentésére és az elérhetőség biztosítására vonatkozó szabályokat a
Versenytanács tagja megszegi, illetve ha ügyeiben előzetesen ki nem mentett jelentős késedelembe esik.
Igazgatási szünet 22. § A Hivatal a rendes szabadság kiadására évente két alkalommal igazgatási szünetet tart, amelynek időtartama
a) nyáron az augusztus 20-át magában foglaló hetet közvetlenül megelőző két naptári hét és az azt követő napok
augusztus 20-ával bezárólag, b) télen a január 1-jét magában foglaló hetet közvetlenül megelőző egy naptári hét és az azt követő napok január
1-jével bezárólag. Be- és kilépések dokumentálása, a munkaidő nyilvántartása
23. § (1) A Hivatalban vagy a Hivatal épületén kívüli külső helyszínen munkában töltött idő nyilvántartására elektronikus
beléptető- és munkaidő-nyilvántartó rendszer szolgál, amelyet – a 30 napot meghaladóan fizetés nélküli
szabadságon, kiküldetésen, kirendelésen, valamint a tartós külszolgálaton lévő munkatárs kivételével – minden
munkatárs köteles használni. (2) A Hivatalba, illetve a Hivatalból történő valamennyi be- és kilépéshez – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel –
a Hivatal épületének Alkotmány utcai bejáratát kell használni, és a belépőkártyát a recepción, illetve – ha a
munkavégzés helye az Ügyfélszolgálati Iroda vagy a könyvtár – e munkaterület bejáratánál lévő beléptető terminálnál
a kártyaleolvasóval leolvastatni. (3) A Hivatal Kálmán Imre utcai bejáratát
a) az elnök, az elnökhelyettesek, a főtitkár és a gépkocsivezetők, valamint
b) a munkatárs hétköznap 20.00 és 7.00 óra között, továbbá 11.30 és 13.00 között, valamint hétvégén
használhatja a kártyaleolvasó igénybevétele mellett. (4) Kilépéskor a kártyaleolvasó mellett található külön konzol használatával meg kell adni a kilépés, illetve a távollét okát
az alábbiak szerint: a) „meg./tárgy.”: a meghallgatókban, illetve a konferenciateremben történő munkavégzés vagy hivatali rendezvényen
való részvétel, b) „külső munka”: a Hivatal épületén kívüli külső helyszínen történő munkavégzés,
c) „kiküld./kirend.”: kiküldetés, kinevezéstől eltérő munkahelyen foglalkoztatás, d) „távmunka”: az erre jogosult munkatárs távmunkavégzése,
e) „csúsztatás”: munkaidő-kedvezmény vagy rendkívüli munkavégzés után járó szabadidő,
f) „szabadság”: rendes vagy – harminc napot meg nem haladó – fizetés nélküli szabadság,
g) „beteg/táppénz”: betegszabadság vagy táppénz. (5) Ha a kilépésre nem a (4) bekezdés szerinti okokból kerül sor, a konzolt nem kell használni.
(6) A kilépést követő első belépés alkalmával a beléptető- és munkaidő-nyilvántartó rendszer automatikusan rögzíti a
megjelölt okból történő távollét végét azzal, hogy ha a (4) bekezdés szerinti távollétet követő első belépés a kilépést
követő valamely napra esik, a távollét időtartamát a távollét idejére eső munkanapra irányadó általános munkarend
– eltérő beosztásban dolgozó munkatárs esetében az adott napra irányadó beosztás – szerint a munkaidő kezdetére és
végére vonatkozó szabályok figyelembevételével kell kiszámítani. (7) Ha az adott napon a munkavégzés a (4) bekezdés a)–e) pontja szerinti távolléttel kezdődik, akkor a konzol megfelelő
gombjának a Hivatalba történő belépéskor történő használatával a beléptető- és munkaidő-nyilvántartó rendszer a
belépés napjára irányadó általános munkarend – eltérő beosztásban dolgozó munkatárs esetében az adott napra
irányadó beosztás – szerinti munkaidő kezdő időpontjától a belépés időpontjáig eltelt időt a megjelölt okból való
eltávozásként kell figyelembe venni. 24. § (1) A Informatikai és Iratirányítási Iroda minden hét első munkanapján eljuttatja a beléptető- és munkaidő-nyilvántartó
rendszerben az előző hétre vonatkozóan rögzített adatokat a) összesítve a Humánerőforrás Iroda,
b) az adott szervezeti egységen dolgozó munkatársakra vonatkozóan a szervezeti egységek vezetői, és
c) – rá vonatkozóan – a munkatárs részére.
(2) Az adatokat a Humánerőforrás Iroda ellenőrzi, egyezteti, szükség esetén javítja, és a tárgyhót követő hónap 5. napjáig
minden szervezeti egység részére megküldi az egyéni jelenléti íveket igazolásuk érdekében.
(3) Az egyéni jelenléti ív tartalmazza a napi munkában töltött idő nyilvántartását és a havi munkaidő-kerettel kapcsolatos
adatokat. Az egyéni jelenléti ív adatainak valódiságát a munkatárs és a szervezeti egység vezetője aláírásával igazolja.
(4) Az aláírt jelenléti ívet a Humánerőforrás Irodára kell leadni, ahol havi bontásban tárolják azokat.
(5) A beléptető- és munkaidő-nyilvántartó rendszer, illetve a (3) bekezdés szerinti jelenléti ívek felhasználásával
Humánerőforrás Iroda ellátja a Kttv. 115. §-ában, illetve az Mt. 134. §-ában előírt nyilvántartási kötelezettséggel
összefüggő feladatokat. E körben – a jelenléti ívekben foglalt adatokon túl – nyilvántartja
a) a munkatársat az adott évben megillető rendes és pótszabadságot, valamint a tárgyévben igénybe vett
szabadságát, b) a munkatárs számára járó és az igénybevett munkaidő-kedvezményeket,
c) a munkatárs számára elrendelt rendkívüli munkát és annak mértékét, és az az után igénybe vehető szabadidő
mértékét, d) a munkatárs betegszabadságát, táppénzét, e) a munkatárs harminc napot meghaladó fizetés nélküli szabadságát, kiküldetését, kirendelését, tartós
külszolgálatát. (6) A Humánerőforrás Iroda a nyilvántartásból kérésére adatot szolgáltat a munkatárs tekintetében munkáltatói jogkört
gyakorlónak, valamint – a rá vonatkozó adatokról – a munkatársnak.
25. § A Humánerőforrás Iroda folyamatosan nyomon követi a munkaidőkeret kitöltését és a munkaidő beosztását, és
haladéktalanul jelzi a szervezeti egység vezetőjének és az egyéb munkáltatói jogkör gyakorlójának, valamint az
érintett munkatársnak, ha a 16. § (7) bekezdés szerinti beosztás nem felel meg a jogszabályban vagy ez ezen
utasításban foglaltaknak. A rendes szabadság kiadása és nyilvántartása
26. § (1) A tárgyévre járó szabadságnapok számát a tárgyév január 31-éig, valamint új belépő esetén a munkába álláskor a
Humánerőforrás Iroda állapítja meg és közli a munkatárssal, valamint a szervezeti egységek vezetőivel.
(2) Az éves szabadságolási terv összeállítása érdekében a Humánerőforrás Iroda valamennyi szervezeti egység vezetője
részére eljuttatja tárgyév január 31-éig a tárgyévben a munkanapokat érintő változásokat is tartalmazó egységes
táblázatot. (3) A szervezeti egység vezetője saját szervezeti egysége vonatkozásában elkészíti és jóváhagyásra felterjeszti az éves
szabadságtervet, amelyet tárgyév február 10-éig felterjeszt jóváhagyásra az egyéb munkáltatói jogok gyakorlójának,
aki azt – az irányítása alá tartozó területre vonatkozóan – február 28-áig hagyja jóvá. A szabadságolási terv alapján
kiadható szabadságot az igazgatási szünet időszakára figyelemmel kell meghatározni. A jóváhagyott szabadságtervet
a Humánerőforrás Iroda részére meg kell küldeni, amely annak alapján összeállítja a Hivatal egységes éves
szabadságtervét. (4) Az igénybevett szabadságot a szervezeti egység titkársága tartja nyilván és a szabadság-nyilvántartó lapot a tárgyhót
követő hónap 5-éig leadja a Humánerőforrás Irodára, amely összesíti a Hivatal munkatársainak szabadság-nyilvántartását.
(5) A Humánerőforrás Iroda a szabadság-nyilvántartási feladatba az egyes szervezeti egységeket bevonja, azokkal
egyeztet annak érdekében, hogy az egyéni szabadság-nyilvántartásban szereplő adatok hatályosak és a valóságnak
megfelelőek legyenek. Fizetés nélküli szabadság engedélyezése 27. § (1) A fizetés nélküli szabadság iránti kérelmet írásban a Humánerőforrás Irodára kell benyújtani. A jogszabály szerint alanyi
jogon járó fizetés nélküli szabadság iránti igény kivételével a Humánerőforrás Iroda beszerzi a kérelemmel
kapcsolatban a szervezeti egység vezetőjének véleményét. (2) A jogszabály szerint alanyi jogon járó fizetés nélküli szabadság iránti igényt, valamint a folyamatban lévő fizetés nélküli
szabadság meghosszabbítására vonatkozó igényt a főtitkár hagyja jóvá, egyéb esetben a főtitkár javaslata alapján az
elnök mérlegelési jogkörében dönt az igényről. (3) A döntésről a Humánerőforrás Iroda tájékoztatja az érintett munkatársat, a szervezeti egység vezetőjét és a
Költségvetési Irodát. Teljesítményértékelés 28. § (1) A prémiumévek programban részt vevő munkatársak és a közszolgálati ügykezelők kivételével a munkatárs
munkateljesítményét – előre meghatározott egyéni teljesítménykövetelmények figyelembevételével teljesítmény
értékelés keretében évente értékelni, és minősíteni kell. (2) Az éves teljesítményértékelés célja, hogy
a) segítse elő a hatékony és eredményes hivatali működés megvalósítását, a szervezeti célok elérését és ehhez
igazodóan a munkatársak egyéni céljainak megvalósítását, b) biztosítsa a munkatársak munkaköri leírásainak és az egyéni céloknak a rendszeres áttekintését és felülvizsgálatát,
a kiváló egyéni teljesítmény megerősítését, folyamatos visszajelzést az erősségekről és fejlesztendő
kompetenciákról, területekről, c) szolgáltasson információt az éves képzési terv összeállításához,
d) biztosítsa a szakmai teljesítményhez kapcsolódó jutalmazás, alapilletmény-eltérítés feltételeit, támogassa a
motiváló légkör kialakítását, e) segítse elő a Hivatal vezetői és a munkatársak közötti nyílt és együttműködésen alapuló munkakapcsolat
kialakítását és megerősítését. (3) Az egyéni teljesítménykövetelmények meghatározásának és teljesítményértékelésének, illetve minősítésének a jogát
a) az elnökhelyettes és a főtitkár vonatkozásában az elnök,
b) a közvetlen irányítása alá tartozó munkatársak és az irányításuk alá tartozó szervezeti egység vezetője
vonatkozásában az elnök, az elnökhelyettes, illetve a főtitkár,
c) egyéb esetben az önálló szervezeti egység vezetője
gyakorolja. (4) A teljesítménykövetelmények meghatározását és a teljesítményértékelést, illetve minősítést az (3) bekezdés b) pontja
szerinti esetben az elnök, c) pontja szerinti esetben pedig a szervezeti egységet irányító vezető hagyja jóvá.
A munkatársak képzése 29. § (1) A Humánerőforrás Iroda által a Költségvetési Iroda bevonásával előkészített tervezet alapján a főtitkár javaslatára az
elnök minden év január 31-éig meghatározza a Hivatal éves képzési tervét.
(2) Az éves képzési terv tartalmazza a) az előmenetelhez szükséges vagy jogszabályban vagy külön utasításban meghatározott kötelező képzést,
továbbképzést, b) az előző évi teljesítményértékelések megállapításai alapján az adott munkakört betöltő munkatárs
munkaköréhez szükséges egyéni ismeretek és kompetenciák fejlesztését célzó, valamint – ha előre tervezhető –
a munkaköri feladatok ellátásához szükséges szaktudás megőrzése, fejlesztése érdekében indokolt képzéseken
történő részvételt, c) az egyes képzések várható költségét.
(3) A munkatárs az éves képzési terv összeállítása, a költségvetésben a képzésre fordítható keretösszeg tervezése
érdekében a szervezeti egység vezetője útján jelezheti a (2) bekezdés szerinti képzésen, továbbképzésen, illetve
konferencián való részvételi szándékát a Humánerőforrás Iroda számára.
(4) Ha egy képzési tárgykörben a részvételre kötelezettek vagy az igények száma alapján hatékonyabb a belső
munkahelyi képzés szervezése, akkor a Humánerőforrás Iroda a Költségvetési Iroda bevonásával javaslatot készít a
témával érintett munkatársak részére belső képzés szervezésére. 30. § (1) A munkatárs a szervezeti egység vezetője útján legkésőbb a képzésre történő jelentkezést megelőző 15 nappal a
Humánerőforrás Irodánál benyújtott kérelemben kérheti a munkaidőt érintő nem kötelező képzésben való részvétel
engedélyezését, egyúttal – a 44. §-ban és a 45. §-ban foglaltak szerint – kérheti a munkavégzés alóli tanulmányi célú
mentesítés biztosítását, illetve a képzési költségek megtérítését. (2) Az (1) bekezdés szerinti kérelmek engedélyezéséről a főtitkár javaslatára az elnök dönt az alábbi szempontok
figyelembevételével: a) a Hivatal szakemberszükséglete, utánpótlási terve, b) a munkatárs meglévő képesítése,
c) a munkatárs által megszerezni kívánt képesítés jellege,
d) a munkavégzés minősége, a teljesítményértékelés, e) a Hivatalban, illetve az irodákon már tanulmányokat folytatók száma, és
f) a költségvetési lehetőségek. IV. fejezet A közszolgálati jogviszony megszüntetése esetén követendő eljárás
A munkakör átadás-átvételének szabályai 31. § (1) A Versenytanács Szervezeti és Működési Szabályzatában foglalt eltéréssel a Hivatalnál foglalkoztatott munkatárs
közszolgálati jogviszonyának megszűnése esetén munkaköri feladatait, illetve az annak ellátásával összefüggő
információkat és iratokat, ideértve az elektronikus adathordozón lévő adatokat, valamint a folyamatban lévő ügyeket
átadás-átvételi eljárás keretében köteles átadni a szervezeti egység vezetője által, vezető munkakörben
foglalkoztatott munkatárs esetén az elnök által kijelölt átvevő részére.
(2) A közszolgálati jogviszony megszűnése, a munkatárs belső áthelyezése vagy új munkakörbe helyezése esetén, illetve a
30 napot meghaladó fizetés nélküli szabadság igénybevételét megelőzően a munkatárs köteles a nevére iktatott
véglegesen elintézett ügyiratokat soron kívül irattárazni, valamint a folyamatban lévő ügyeket átadni.
(3) A munkakör átadás-átvételét jegyzőkönyvben kell rögzíteni, amelyet az átadó, az átvevő, valamint a szervezeti egység
vezetője ír alá. (4) A jegyzőkönyv három eredeti példányban készül, amelyből egy példány az átvevő, egy példány az átadó munkatársat,
egy példány a Humánerőforrás Irodát illet. Elszámolás 32. § (1) A munkatárs a munkakör átadás-átvételi eljárást követően köteles a Humánerőforrás Iroda által a rendelkezésére
bocsátott elszámoló lap szerinti szervezeti egységeknél elszámolni a Hivatal tulajdonát képező, személyes
használatában lévő eszközökkel, igazolványokkal, szakmai anyagokkal és – a 31. § szerinti iratokon kívüli – egyéb
iratokkal, továbbá tárgyévi szabadságával, az igazolt és igazolatlan távolléttel, valamint a részére biztosított
juttatásokkal. (2) Az elszámoló lap szerinti szervezeti egység munkatársa az elszámoló lap megfelelő rovatának kitöltésével és
aláírásával igazolja az átvétel tényét, azt, hogy tartozás nem áll fenn, illetve rendezetlen tartozás esetén az elszámoló
lapra rávezeti a tartozás összegét, jogcímét, valamint a tartozás rendezése iránt megtett intézkedését.
(3) Az elszámolást úgy kell lefolytatni, hogy az elszámoló lap legkésőbb az utolsó munkában töltött napot megelőző
5. munkanapon lezárható legyen. (4) A kitöltött elszámoló lapot a Humánerőforrás Irodán le kell adni, amely az elszámolás rendezettsége esetén felterjeszti
azt a főtitkár útján az elnöknek jóváhagyásra. A jóváhagyott elszámoló lap egy-egy másolati példányát a
Humánerőforrás Iroda eljuttatja a munkatárs, a Magyar Államkincstár és a Költségvetési Iroda részére. Az eredeti
elszámoló lapot a személyi anyagban kell elhelyezni. V. fejezet
A munkatársak részére biztosítható juttatásokra és a helyettesítési díjra vonatkozó szabályok
Közös szabályok 33. § (1) A Humánerőforrás Iroda figyelemmel kíséri a nyugállományú munkatárs szociális helyzetét, és ha valamely juttatás
megállapítását látja indokoltnak, jelzi ezt a főtitkár számára.
(2) Az egyes juttatásokat és a helyettesítési díjat terhelő közterhek bevallásáról és megfizetéséről a Költségvetési Iroda
gondoskodik. Lakásépítést, lakásvásárlást, lakáskorszerűsítést támogató kamatmentes munkáltatói kölcsön
34. § (1) A Hivatal a munkatársak lakásépítése, lakásvásárlása vagy lakáskorszerűsítése érdekében kamatmentes munkáltatói
kölcsönt (a továbbiakban: munkáltatói kölcsön) nyújt az erre a célra fenntartott lakásépítési alapszámláján
rendelkezésre álló keretösszeg erejéig. Ha az alapszámlán rendelkezésre álló keretösszeg év közben kimerül, további
munkáltatói kölcsön adott évben nem nyújtható. (2) A munkáltatói kölcsön írásbeli kérelemre annak a munkatársnak nyújtható, aki
a) a Hivatalnál több mint egy éve foglalkoztatott és határozatlan időre szól a kinevezése,
b) nem áll fegyelmi vagy etikai büntetés hatálya alatt; ha a munkatárs ellen fegyelmi vagy etikai eljárás folyik,
a munkáltatói kölcsön iránti kérelem elbírálását a fegyelmi vagy etikai eljárás befejezéséig fel kell függeszteni,
c) belföldön fekvő és részben vagy egészben a tulajdonát képező, illetve részben vagy egészben a tulajdonába
kerülő, saját lakhatását szolgáló lakást kíván építeni, vásárolni, korszerűsíteni,
d) vállalja, hogy viseli a munkáltatói kölcsön kezelésének költségeit, valamint az azzal kapcsolatosan felmerülő
egyéb költségeket, és e) hozzájárul ahhoz, hogy az építeni, vásárolni, korszerűsíteni kívánt lakásra a munkáltatói kölcsön visszafizetésének
biztosítására jelzálogjog kerüljön bejegyzésre. (3) Munkáltatói kölcsönben részesülhet a fizetés nélküli szabadságon lévő munkatárs is.
(4) E rendelkezés alkalmazásában a) lakás építésének minősül a lakás bővítése is legalább egy önálló lakószoba erejéig, ideértve a tetőtér beépítését is;
b) lakás vásárlásának minősül a lakás cseréje is;
c) lakáskorszerűsítésnek minősül a lakáscélú állami támogatásokról szóló kormányrendelet szerint meghatározott
lakáskorszerűsítés. (5) Nem adható kölcsön a) garázs, nyaraló építéséhez, vásárlásához vagy korszerűsítéséhez,
b) azon munkatárs részére, aki már rendelkezik munkáltatói kölcsönnel és azt teljes mértékben az igénylés leadásáig
nem fizette vissza. (6) Az igényelhető munkáltatói kölcsön mértéke legfeljebb 1 000 000 Ft.
(7) A munkáltatói kölcsön visszafizetésének futamideje legfeljebb öt év.
(8) A lakásépítési alapszámlát vezető pénzintézet tájékoztatása alapján a Humánerőforrás Iroda folyamatosan
naprakészen közzéteszi a kezelési költség aktuális mértékét. 35. § (1) A munkáltatói kölcsön iránti kérelemhez az alábbi iratokat kell csatolni:
a) lakásépítés és lakáskorszerűsítés esetében három hónapnál nem régebbi tulajdonilap-másolat,
b) lakásépítés, engedélyköteles lakáskorszerűsítés esetén a jogerős építési engedély eredeti példánya,
c) lakásvásárlás esetén az adásvételi szerződés vagy előszerződés eredeti vagy hitelesített másolati példánya, amely
tartalmazza a munkáltatói kölcsön nyújtásának tényét is, d) lakásépítés, lakáskorszerűsítés esetén a műszaki dokumentáció és a költségvetés.
(2) A munkáltatói kölcsön iránti kérelmet a Humánerőforrás Irodánál kell benyújtani, amely annak teljesíthetőségét a
Költségvetési Iroda bevonásával megvizsgálja, és véleményével felterjeszti azt a főtitkár részére. A főtitkár tesz
javaslatot az elnök részére a munkáltatói kölcsön odaítélésére és annak mértékére, amelyről az elnök dönt.
(3) A munkáltatói kölcsönről a munkatárs és a Hivatal képviseletében a főtitkár szerződést köt. A Hivatal lakásépítési
alapszámlájáról a számlavezető pénzintézet folyósítja a szerződésben meghatározottak szerint az ott meghatározott
összeget. (4) A folyósított munkáltatói kölcsönökről a Humánerőforrás Iroda vezet nyilvántartást.
36. § (1) A munkáltatói kölcsönt havi egyenlő részletben, banki átutalással kell visszafizetni.
(2) A munkáltatói kölcsön törlesztését a munkatárs írásbeli kérelmére az elnök mérlegelési jogkörében felfüggesztheti
különös méltánylást érdemlő esetekben az alábbiak szerint: a) súlyos betegség idején a táppénzes állomány idejére és az azt követő egy hónapra,
b) gyermek születése esetén a szülést követő egy évre,
c) üzemi baleset esetén hatvan napot meghaladó táppénzes állomány idejére és az azt követő hatvan napra,
d) egyéb előre nem látott, a munkatárs személyes körülményeiben bekövetkezett súlyos körülményekre
figyelemmel, a körülmények által indokolt időtartamra, e) átszervezés miatti felmentés esetén a munkanélküli segély folyósítása megkezdésének hatvan napon belüli
igazolása mellett. (3) A munkatárs a fennálló kölcsöntartozását a szerződésben vállalt teljesítési határidő előtt egy összegben megfizetheti a
Hivatal részére. A munkatárs az előtörlesztést bejelenti a Humánerőforrás Irodának, amely tájékoztatja a Költségvetési
Irodát. A Költségvetési Iroda értesíti a Hivatal lakásépítési alapszámláját vezető pénzintézetet.
37. § (1) A Hivatal a ki nem egyenlített munkáltatói kölcsön megfizetését egy összegben követelheti, ha a munkatárs a
szerződés alapján rá háruló kötelezettségét nem teljesítette. (2) Ha a Hivatal a munkatárstól a munkáltatói kölcsönt visszaköveteli, a visszakövetelt összeg után a Polgári
Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 301. § (1) bekezdésében meghatározott mindenkori törvényes késedelmi
kamat illeti meg a támogatás visszakövetelésére irányuló nyilatkozat kézhezvételének időpontjától kezdődően.
(3) A kölcsön visszaköveteléséről a Költségvetési Iroda értesíti a Hivatal lakásépítési alapszámláját vezető pénzintézetet.
38. § (1) Munkáltatói kölcsönben részesített munkatárs határozott idejű áthelyezéséhez csak abban az esetben lehet
hozzájárulni, ha az átvevő szervvel a még fennálló kölcsöntartozás átvállalására vonatkozóan megállapodás jött létre.
Végleges áthelyezésnél a Hivatal a munkatárs tájékoztatása mellett az átvevő szervnél kezdeményezi a tárgybeli
megállapodás megkötését. (2) Az (1) bekezdés szerinti megállapodás hiányában a kölcsön visszafizetése egy összegben a Gazdasági
Versenyhivatalnál töltött utolsó napon válik esedékessé. (3) A Hivatal részéről történő felmentés vagy hivatalvesztés megállapítása esetén a munkáltatói kölcsön még ki nem
egyenlített része egy összegben válik esedékessé, kivéve ha az új munkáltatóval a még fennálló kölcsöntartozás
átvállalására vonatkozóan megállapodás jött létre. (4) A közszolgálati jogviszony közös megegyezéssel történő megszüntetése esetén a munkáltatói kölcsön még ki nem
egyenlített részének visszafizetési módjáról is meg kell állapodni.
(5) Ha a tartozás egy összegben válik esedékessé, a tartozásra a munkatárs részletfizetési kedvezményt kérhet, aminek
havi összege nem lehet kevesebb az eredeti havi törlesztő részlet háromszorosánál. A részletfizetés engedélyezéséről
a főtitkár javaslata alapján az elnök dönt. Gyermekszületés esetén nyújtott egyösszegű támogatás
39. § (1) A munkatársat gyermekének megszületésekor 50 000 Ft egyösszegű támogatás illeti meg, ha a próbaideje letelt.
(2) A gyermekszületés esetén nyújtott egyösszegű támogatás iránti igényhez csatolni kell a gyermek születési anyakönyvi
kivonatának másolatát. (3) Az igényt a Humánerőforrás Irodára kell benyújtani. A feltételek megléte esetén a Humánerőforrás Iroda ezt a tényt
igazolja a Költségvetési Iroda részére, aki intézkedik a kifizetés érdekében.
Rendkívüli szociális segély 40. § (1) Rendkívüli szociális segély adható kérelmére annak a nehéz anyagi, szociális helyzetben lévő munkatársnak, aki
a) legalább hat hónapja a Hivatal alkalmazásában áll, és
b) családjában az egy főre eső nettó jövedelem nem haladja meg a mindenkori öregségi nyugdíjminimum
kétszeresét, egyedülálló esetén a mindenkori öregségi nyugdíjminimum háromszorosát.
(2) Különös méltánylást érdemlő esetben az elnök megállapíthat rendkívüli szociális segélyt
a) akkor is, ha az egy főre eső nettó jövedelem az (1) bekezdésben meghatározott mértéket meghaladja,
b) hosszan tartó, legalább két hónap, illetve gyermekét egyedül nevelő munkatárs esetében legalább egy hónap
egybefüggő időtartamú betegállomány esetén, c) nagyobb kiadással járó rendkívüli, hátrányos következményekkel járó eseménynél a máshonnan meg nem térülő
kiadásokra, d) megélhetést veszélyeztető nagyobb, a munkatárs nettó illetményének legalább egyharmadát elérő egyszeri
kiadásoknál. (3) Rendkívüli szociális segély annak a Hivataltól nyugdíjba vonult, nehéz anyagi, szociális helyzetben lévő munkatársnak
is adható, aki családjában az egy főre eső nettó jövedelem nem haladja meg a mindenkori öregségi nyugdíjminimum
kétszeresét, egyedülálló esetén a mindenkori öregségi nyugdíjminimum háromszorosát.
(4) A rendkívüli szociális segély összege legfeljebb az illetményalap háromszorosáig terjedhet.
(5) Egy munkatárs évente legfeljebb két alkalommal kaphat rendkívüli szociális segélyt.
41. § (1) A rendkívüli szociális segély iránti kérelmet a Humánerőforrás Irodánál kell benyújtani, amelyhez csatolni kell a
háztartásban élő családtag jövedelemigazolását is. Ha a családtagnak nincs jövedelemigazolás kiállítására jogosult
munkáltatója, a kérelmező nyilatkozik jövedelméről. (2) A Humánerőforrás Iroda a Költségvetési Iroda bevonásával megvizsgálja a rendkívüli szociális segély személyi, tárgyi
feltételeit és javaslatot tesz a kérelem támogatására, valamint mértékére, illetve a kérelem elutasítására a főtitkár számára.
(3) A Humánerőforrás Iroda előterjesztése alapján a főtitkár javaslatára a kérelem elbírálásáról az elnök dönt.
(4) A támogatás kifizetéséről a Költségvetési Iroda gondoskodik. A kifizetésről és támogatásról a Humánerőforrás Iroda
nyilvántartást vezet. Illetményelőleg 42. § (1) A Hivatal illetményelőleget nyújthat annak a munkatársnak, aki
a) határozatlan idejű kinevezéssel, vagy legalább hat hónapja határozott idejű kinevezéssel rendelkezik, és
kinevezése hat hónapnál hosszabb időtartamra szól, és b) írásban hozzájárul ahhoz, hogy az illetményelőleg összegét a Hivatal a központi illetményszámfejtés útján vonja
le a munkatárs havi illetményéből. (2) Nem részesülhet illetményelőlegben a munkatárs próbaideje, felmentési, lemondási ideje, valamint közszolgálati
jogviszonya felfüggesztésének ideje alatt, továbbá ha a Hivatallal szemben bármilyen jogcímen meg nem fizetett
lejárt tartozása van. (3) A munkatárs részére egy naptári évben legfeljebb egyszer folyósítható illetményelőleg, melynek maximális összege a
folyósítás napján érvényes minimálbér havi összegének ötszöröse. (4) Illetményelőleg olyan mértékig adható, hogy a havi nettó illetményből levonásra kerülő összeg az egyéb levonásokkal
együtt ne haladja meg az illetmény 33%-át. (5) Az illetményelőleg visszafizetésének időtartama maximum hat hónap úgy, hogy az a következő évre nem vihető át.
(6) A munkatárs közszolgálati jogviszonyának megszűnésekor, valamint harminc napot meghaladó fizetés nélküli
szabadság engedélyezésekor, továbbá harminc napot meghaladó tartós keresőképtelensége esetén köteles a
fennmaradó illetményelőleg-tartozását elszámolásakor vagy a harminc napot meghaladó tartós távollét esetén a
távollét 45. napjáig egy összegben visszafizetni. 43. § (1) A kérelmet a Humánerőforrás Irodához kell benyújtani, amely a Költségvetési Iroda bevonásával véleményezi azt.
(2) Az illetményelőleg kifizetését a Humánerőforrás Iroda előterjesztése alapján a főtitkár engedélyezi.
(3) Az illetményelőleg visszafizetésének nyilvántartását a Költségvetési Iroda végzi.
A munkatársak képzésének támogatása 44. § (1) A munkatárs a szervezeti egység vezetője támogatása esetén kérelmezheti, hogy a Hivatal részben vagy egészben
térítse meg a munkakörének magasabb szintű ellátásához indokolt, nem kötelező képzésének költségét, illetve
biztosítson részére a képzésben történő részvételhez fizetett munkaidő-kedvezményt.
(2) A Hivatal az elszámolható költségek között a tandíj, vizsgadíj, szállás- és útiköltség megtérítését vállalhatja.
(3) A kérelmet a Humánerőforrás Irodához kell benyújtani, amely a Költségvetési Iroda bevonásával véleményezi azt.
A Humánerőforrás Iroda előterjesztése alapján a főtitkár javaslatára az elnök dönt a kérelemről a 30. § (2) bekezdésében
foglalt szempontok, valamint a Hivatal rendelkezésére álló pénzügyi források figyelembevételével. A támogatásról és
mértékéről, valamint a Kttv. 82. § (4) bekezdésében foglalt kötelezettségekről tanulmányi szerződést kell kötni.
(4) A Humánerőforrás Iroda készíti elő a tanulmányi szerződéseket, szervezi és tartja nyilván a képzéseket, illetve a
képzéssel kapcsolatos juttatásokat. 45. § (1) A belső nyelvtanfolyamon történő részvételt a Hivatal munkaidő-kedvezménnyel, az oktatáshoz szükséges
helyiségek, eszközök biztosításával, valamint a képzési díj egészének vagy egy részének átvállalásával támogatja.
(2) Ha a belső nyelvtanfolyam egy főre eső költsége a mindenkori minimálbér háromszorosát meghaladja vagy a
nyelvtanfolyam 80%-ában munkaidőben valósul meg, a képzésben történő részvételre csak tanulmányi szerződés
megkötése mellett van lehetőség. Kegyeleti juttatás 46. § (1) Az elnök a főtitkár javaslatára az elhunyt munkatársat, ideértve a Hivataltól nyugdíjba vonult munkatársat is
elhalálozása esetén a közszolgálat halottjává nyilváníthatja. (2) A közszolgálati tisztviselők részére adható juttatásokról és egyes illetménypótlékokról szóló 249/2012. (VIII. 31.) Korm.
rendelet 8. § (1) bekezdésében foglaltakon kívül nem nyilvánítható a közszolgálat halottjává az a munkatárs, akinek
közszolgálati jogviszonyát felmentéssel a Kttv. 63. § (2) bekezdés a), b) és e) pontjában foglaltak miatt szüntették meg.
(3) A közszolgálat halottjává nyilvánított személy teljes temetési költségét a Hivatal – utólag, a Hivatal nevére és címére
szabályosan kiállított számla becsatolását követő 8 munkanapon belül – megtéríti.
(4) A számlát a Humánerőforrás Irodához kell benyújtani, amely továbbítja azt a Költségvetési Irodára.
(5) A közszolgálat halottjává nyilvánított munkatárs tiszteletére a Hivatal épületére ki kell tűzni a fekete zászlót.
Temetési segély 47. § (1) Az elhunyt munkatárs hozzátartozóját – ha a munkatársat az elnök nem nyilvánította a közszolgálat halottjává –,
valamint a munkatársat a hozzátartozójának halála esetén temetési segély illeti meg.
(2) A Hivataltól nyugdíjba vonult munkatársat, és a nyugdíjba vonult munkatárs hozzátartozóját is megilleti a temetési
segély. (3) A temetési segély vonatkozásában hozzátartozónak kell tekinteni a Kttv. 6. § 11. pontjában felsorolt személyeket.
(4) A temetési segély összege a számlával igazolt költség, de legfeljebb 200 000 Ft.
(5) A temetési segély iránti igényt a munkatárs nevére kiállított számlával és a halotti anyakönyvi kivonat másolatával a
Humánerőforrás Irodára kell benyújtani. A feltételek megléte esetén ezt a Humánerőforrás Iroda ezt a tényt igazolja
a Költségvetési Iroda részére, aki intézkedik a kifizetés érdekében
Munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítés 48. § (1) A főtitkár a munkatárs erre irányuló kérelme esetén dönthet úgy, hogy a munkába járással kapcsolatos utazási
költségtérítésről szóló 39/2010. (II. 26.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Utkr.) foglalt, bérlettel vagy menetjeggyel
történő elszámolás helyett a napi munkába járáshoz használt, üzletpolitikai kedvezményt tartalmazó és utazásra
jogosító, legfeljebb egy évig érvényes kártya árát téríti meg a munkatárs részére az Utkr.-ben foglalt mértékben.
(2) A (1) bekezdés szerinti kérelmet a Költségvetési Irodánál kell benyújtani.
(3) Az elszámolás alapjául szolgáló menetjegyeket és bérleteket a tárgyhót követő hónap 5-éig a Költségvetési Irodára kell
leadni. (4) A munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítést havonta egy alkalommal a munkatárs lakossági folyószámlájára
banki átutalással fizeti ki a Hivatal. A napi munkába járáshoz használt, üzletpolitikai kedvezményt tartalmazó és
utazásra jogosító kártya árát egy összegben téríti meg a Hivatal azzal, hogy ha a közszolgálati viszony év közben szűnik
meg, az időarányos részt meghaladó mértékben igénybe vett költségtérítés értékét a munkatárs utolsó illetményéből
kell levonni. 49. § (1) A főtitkár méltányosságból a munkatárs kérelmére akkor is dönthet úgy, hogy az Utkr. szerinti munkába járás
költségtérítése címén a munkatárs a személyi jövedelemadóról szóló törvény szerint a jövedelem kiszámításakor
figyelembe nem veendő költségtérítés mértékéig saját gépjárművel történő munkába járásához költségtérítésben
részesüljön, ha egyébként a munkába járás tömegközlekedés igénybevételével is megoldható lenne. E juttatás
visszavonásig, de legfeljebb az adott naptári év végéig illeti meg a munkatársat.
(2) A saját gépjárművel történő munkába járás iránti kérelmet a Humánerőforrás Irodánál kell benyújtani. A Humánerőforrás
Iroda a Költségvetési Iroda bevonásával megvizsgálja a jogszabályban, illetve az (1) bekezdésben előírt feltételek
teljesülését és javaslatot tesz a döntésre. (3) A saját gépjárművel történő munkába járás költségtérítésének elszámolását – a Humánerőforrás Iroda bevonásával –
a Költségvetési Iroda végzi. Szolgáltatási alapú betegségbiztosítás nyújtása
50. § (1) A Hivatal valamennyi, próbaidő alatt nem álló, határozatlan időre vagy 6 hónapot meghaladó határozott időre
kinevezett munkatársa számára szolgáltatási alapú, visszavásárlási értékkel nem rendelkező, jövedelmet nem pótló
betegségbiztosítást nyújt. A betegségbiztosítás évente egy alkalommal igénybe vehető szűrővizsgálatokat tartalmaz,
valamint a biztosítási esemény bekövetkezésekor várólista nélküli, magas színvonalú járóbeteg-ellátást nyújt a
biztosítóval szerződött egészségügyi szolgáltatónál. (2) Az (1) bekezdés szerinti szűrővizsgálaton való részvétel idejére a munkatárs mentesül a munkavégzési
kötelezettségének teljesítése alól, amely időtartamra illetményére jogosult. Bankszámla-költségtérítés
51. § (1) A munkatársak a Kttv. 143. § (2) bekezdése alapján az illetmény bankszámlára történő átutalásával és egyszeri
felvételével összefüggésben évente költségtérítésre jogosultak. (2) A költségtérítés mértékére a lakossági folyószámlákat terhelő költségek kalkulációját követően a Humánerőforrás
Iroda tesz javaslatot, amely alapján a költségtérítés mértékéről és a kifizetésről a főtitkár javaslatára az elnök dönt.
(3) A költségtérítést a tárgyév november 30-áig kell kifizetni a november 15-én állományban lévő munkatárs részére.
Annak a munkatársnak, akinek jogviszonya év közben keletkezett, a költségtérítés időarányos része jár 100 forintra
kerekített összegben. A cafetéria-juttatásra vonatkozó közös szabályok 52. § (1) A cafetéria-juttatást – a külön utasításban meghatározott részletszabályokra figyelemmel – az alábbiak szerint
biztosítja a Hivatal. (2) A Humánerőforrás Iroda a cafetéria-juttatás iránti igénybejelentő formanyomtatványt, valamint az egyes
cafetéria-juttatási elemek igénybevételéhez kapcsolódó nyilatkozatokat tartalmazó formanyomtatványt legkésőbb a
tárgyév január 10. napjáig elektronikus formátumban eljuttatja a munkatársak részére, egyidejűleg tájékoztatást ad a
juttatási elemek igénybevételeinek feltételeiről. (3) A (2) bekezdés szerint kitöltött formanyomtatványokat (a továbbiakban együtt: cafetéria-nyilatkozat) – a választott
juttatási elemekhez tartozó előírt dokumentációval együtt – a tárgyév január 15. napjáig két példányban kinyomtatva
és a munkatárs által aláírva a Humánerőforrás Iroda részére kell eljuttatni. A Humánerőforrás Iroda a teljes
dokumentáció egy példányát tárgyév január 20. napjáig megküldi a Költségvetési Iroda részére.
(4) Az éves cafetéria-nyilatkozat a tárgyév szeptember 30-áig a tárgyév hátralévő részére vonatkozóan legfeljebb egy
alkalommal módosítható azzal, hogy ha a módosítás a névre szóló utalványok visszaváltásával járna, az csak akkor
lehetséges, ha azt a Hivatal még nem rendelte meg a munkatárs részére.
(5) Ha a munkatárs által az éves cafetéria-nyilatkozatban meghatározott valamely juttatás összege a munkatárson kívül
álló okból változik, a munkatárs jogosult a különbözeti összegről a tárgyév november 30. napjáig ismételten
nyilatkozni. A cafetéria-nyilatkozat módosítására kizárólag a változással érintett elem vonatkozásában van lehetőség.
53. § (1) Ha a munkatárs jogviszonya a tárgyév közben szűnik meg, a részére nyújtott cafetéria-juttatásokkal az utolsó
munkában töltött nap előtt öt munkanappal köteles elszámolni a Költségvetési Irodával.
(2) Az időarányos részt meghaladó mértékben igénybe vett, visszafizetendő cafetéria-juttatás értékét a munkatárs utolsó
illetményéből kell levonni. Ehhez való hozzájárulásáról a munkatárs az igénybejelentő formanyomtatvány kitöltésével
egyidejűleg nyilatkozik. (3) Ha a munkatárs az időarányos résznél kevesebb cafetéria-juttatást vett igénybe, részére a különbözet – a munkatárs
kérése szerinti juttatási elem formájában – kiadásra kerül.
Helyettesítési díj 54. § Ha az elnökhelyettesek vagy a főtitkár – az irányítása alá tartozó munkatársak vonatkozásában – írásban helyettesítést
rendelnek el, egyúttal javaslatot tesznek a helyettesítési díj mértékére az elnök részére. A javaslatról a főtitkár
véleményének figyelembe vételével az elnök dönt. A munkatársak szakmai elismerése
55. § (1) A kimagasló teljesítményt nyújtó munkatárs, aki a Hivatal többi munkatársai elé – a Hivatal érdekeit szem előtt tartó
hozzáállásával, etikai alapelveknek megfelelő viselkedésével – példaként állítható, munkájának elismeréseként díjban
részesülhet. (2) A díjat évente egyszer, július hónapban a Köztisztviselők Napja alkalmából adományozza az elnökhelyettes és a
főtitkár javaslatai alapján az elnök. A javaslatokat írásban, indokolással a tárgyév június 10-éig kell megtenni az elnök
részére. (3) A díjhoz pénzjutalom jár, amely a munkatárs egy havi illetményével megegyező összeg.
(4) Egy évben összesen két fő részesülhet a díjban.
VI. fejezet Záró rendelkezések Hatálybalépés 56. § (1) Ez az utasítás 2012. december 1-jén lép hatályba.
(2) A 50. § akkor lép hatályba, amikor a betegbiztosításra vonatkozó szerződés alapján a szolgáltatás igénybe vehető.
A 50. § hatálybalépésének naptári napját a főtitkár annak ismertté válását követően a Hivatal munkatársai számára
közzéteszi. Átmeneti rendelkezések 57. § (1) A 2012. év december hónapjára eső havi munkaidőkeret első napja december 1-je, utolsó napja december 31-e,
a munkaidő-keretre eső ledolgozandó munkaidő összesen 152 óra.
(2) A 24. § (1) bekezdése szerinti adatokat első alkalommal 2012. december 10-én kell megküldeni azzal, hogy abban
valamennyi az ezen utasítás hatálybalépését követő korábbi munkanapra vonatkozó adatot szerepeltetni kell, a 24. §
(2)–(4) bekezdését pedig első alkalommal a 2012. decemberi munkaidőkeret vonatkozásában kell alkalmazni.
A Gazdasági Versenyhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
5/Eln./2010. évi belső utasítás módosítása
58. § (1) A Gazdasági Versenyhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 5/Eln./2010. évi belső utasítás 1. melléklete (a
továbbiakban: SzMSz.) a) 14.4. pontjának nyitó mondatában és 5. franciabekezdésében a „toborzással-kiválasztással” szövegrész helyébe a
„kiválasztással” szöveg, b) 19. pontjának nyitó mondatában az „irodavezető-helyettes” szövegrész helyébe az „irodavezető” szöveg
lép. (2) Hatályát veszti az SzMSz. a) 3.13. pontja,
b) 4.1. pontjának 1. franciabekezdése, c) 4.2. pontjának 4. franciabekezdése,
d) 4a.2a. pontja, e) 4a.2b. pontja, f) 5.4. pontjában a „ , valamint az egyéni teljesítménykövetelményekre és -értékelésre” szövegrész,
g) 5.19. pontja, h) 7.17. pontja. A kötelezettségvállalás, az érvényesítés és az utalványozás rendjéről szóló
16/Eln./2010. számú belső utasítás módosítása
59. § A kötelezettségvállalás, az érvényesítés és az utalványozás rendjéről szóló 16/Eln./2010. számú belső utasítás
2. § V.4. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„4. A kötelezettségvállalásnak a Magyar Államkincstár felé történő bejelentéséről, továbbá – a kötelezettségvállalást
kezdeményező szervezeti egység írásbeli tájékoztatása alapján – a bejelentés módosításáról a Költségvetési Iroda
gondoskodik. A bejelentés és a bejelentés módosítása elektronikus úton történik.”
A vezetékes és a mobiltelefonok használatáról, valamint a mobilinternet használatról szóló
11/Eln./2011. [10/2011. (XI. 10.) GVH] utasítás módosítása
60. § (1) A vezetékes és a mobiltelefonok használatáról, valamint a mobilinternet használatról szóló 11/Eln./2011. [10/2011.
(XI. 10.) GVH] utasítás (a továbbiakban: telefonhasználat-utasítás) a) 2. § (1) bekezdésében az „irodavezetők” szövegrész helyébe az „irodavezetők és irodavezető-helyettesek” szöveg,
b) 4. §-ában az „elnökhelyettesek” szövegrész helyébe az „elnökhelyettes” szöveg, az „a Kartell Iroda vezetője,
valamint a Fogyasztóvédelmi Iroda vezetője” szövegrész helyébe a „valamint az irodavezetői feladatokat ellátó
személy” szöveg lép. (2) Hatályát veszti a telefonhasználat-utasítás 1. § (3) bekezdése.
Hatályon kívül helyező rendelkezések 61. § Hatályát veszti
a) az egyes munkaügyi szabályok alkalmazásáról szóló 12/Eln./1999. évi belső utasítás,
b) a Gazdasági Versenyhivatal dolgozóinak besorolási és előmeneteli rendszeréről szóló 4/Eln./2001. évi belső
utasítás, c) a vagyonnyilatkozatok összevetésének rendjéről szóló 7/Eln./2002. évi belső utasítás,
d) a Gazdasági Versenyhivatal Közszolgálati Szabályzatának kiadásáról szóló 7/Eln./2007. évi belső utasítás,
e) a Gazdasági Versenyhivatalnál eltöltött szolgálati idővel kapcsolatos elismerésről szóló 23/Eln./2010. számú belső
utasítás. Budapest, 2012. november 29. Dr. Juhász Miklós s. k.,
elnök


text:
39/2017. (IX. 22.) KKM közleménye a Magyarország és az Észt Köztársaság között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló 2017. LXXXII. törvény 2. és 3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2017. évi LXXXII. törvénnyel a Magyar Közlöny 2017. június 23-i 97. számában kihirdetett, a Magyarország és az Észt
Köztársaság között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény 15. Cikk (1) bekezdése
az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„(…) Jelen Egyezmény a Felek által az Egyezmény hatálybalépéséhez szükséges belső feltételek teljesítésére
vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó értesítés kézhezvételének napját követő második hónap első napján lép
hatályba.”
A hatálybalépéshez szükséges belső jogi előírások teljesítésére vonatkozó, diplomáciai úton küldött utolsó jegyzék
kézhezvételének napja: 2017. július 7.
Az Egyezmény hatálybalépésének napja: 2017. szeptember 1.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2017. évi LXXXII. törvény 4. § (3) bekezdésével, megállapítom, hogy
a Magyarország és az Észt Köztársaság között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény
kihirdetéséről szóló 2017. évi LXXXII. törvény 2. és 3. §-a 2017. szeptember 1-jén, azaz kettőezer-tizenhét szeptember
elsején lépett hatályba.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1253/2018. (V. 30.) Korm. határozata egyes Kárpát-medencei gazdaságélénkítő programok és összehangolt fejlesztési feladatok, valamint turisztikai fejlesztések koordinációjáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 31. § (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, egyes
Kárpát-medencei gazdaságélénkítő programok és összehangolt fejlesztési feladatok koordinációjának, valamint
turisztikai fejlesztések koordinációjának ellátása érdekében – 2018. május 18. napjától 2020. május 17. napjáig –
Dr. Seszták Miklóst kormánybiztossá (a továbbiakban: kormánybiztos) nevezi ki.
2. A  kormánybiztos az  egyes Kárpát-medencei gazdaságélénkítő programok és összehangolt fejlesztési feladatok
koordinációjáért való feladatkörében
a) ellátja a  közvetlen európai uniós források és az  MFK Magyar Fejlesztési Központ Nonprofit Korlátolt
Felelősségű Társaság koordinációját,
b) kezeli és koordinálja az egyes határon túli gazdaságélénkítő programokat,
c) ellátja a határon átnyúló és határon túli infrastrukturális és egyéb fejlesztések koordinációját,
d) ellátja a  határ menti megyék együttműködésének és összehangolt fejlesztési feladatainak kormányzati
koordinációját.
 3. A kormánybiztos a Kárpát-medencei turisztikai fejlesztések koordinációjáért való feladatkörében ellátja
a) a határ menti megyék turisztikai fejlesztéseinek és egyes Kárpát-medencei turisztikai fejlesztések kormányzati
összehangolását,
b) a kiemelt nemzetközi sportrendezvények lebonyolításának koordinációját.
 4. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök a külgazdasági és külügyminiszter útján irányítja.
 5. A kormánybiztos tevékenységének ellátásáért a Ksztv. 31. § (7) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
 6. A  kormánybiztos tevékenységét a  Külgazdasági és Külügyminisztérium szervezetében működő önálló titkárság
segíti.
 7. A kormánybiztos tevékenységéről félévente beszámol a Kormány részére.
 8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2008. (HK 5.) HM utasítása az önkéntes tartalékos katonák 2008. illetményfejlesztéséről, valamint az illetmények év közbeni megállapításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 97. § (1) bekezdésének n) pontjában
kapott felhatalmazás alapján – a Honvédelmi Érdekegyeztető Fórummal egyeztetve – az önkéntes tartalékos katonák 2008. évi illetményfejlesztésére a következő
utasítást adom ki: Általános rendelkezések 1. § Az utasítás hatálya azokra terjed ki, akik a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak
jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) alapján a Magyar Honvédséggel 2008. évben
önkéntes tartalékos katona jogviszonyban állnak.
Az önkéntes tartalékos katonák
2008. évi illetményfejlesztése 2. §
Az önkéntes tartalékos katonák illetményelemeit és rendelkezésre állási díját 2008. január 1-jétől 39 750 Ft-os
technikai illetményalappal kell számolni.
3. § (1) A HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) az illetményfejlesztést központilag hajtja végre.
(2) Az illetményfejlesztés központi végrehajtása megkívánja az illetményadatok végrehajtói színtű ellenőrzését,
amelynek keretében az illetékes személyügyi referens – az
1. § (1) bekezdés szerinti szervezetek pénzügyi és számviteli ellátásáért felelős szervezeti elemekkel együttműködve, közösen – köteles ellenőrizni a bejegyzett adatok helyességét, és a szükséges módosításokat 2008. február
15-ig végrehajtani.
(3) A HM KPÜ csak a (2) bekezdés szerinti adategyeztetés és ellenőrzés végrehajtása után intézkedhet a felemelt
illetmények átutalására.
(4) Az illetményfejlesztés technikai lebonyolításával
kapcsolatos egyéb feladatok végrehajtására a HM KPÜ
vezérigazgatója intézkedést ad ki.
(5) Az illetményfejlesztés végrehajtásáról a katonák illetményéről és illetményjellegű juttatásairól, valamint a
közalkalmazottak jutalmazásáról szóló 3/2002. (I. 25.)
HM rendelet 73. §-ának (3) bekezdése szerinti illetménybesorolási parancsot (határozatot) kell készíteni.
4. § Az illetményfejlesztés során megállapított illetmény kizárólag arra az időtartamra – de leghamarabb a 2008. február havi illetmények fizetésekor, 2008. január 1-jei
visszamenőleges hatállyal – kerülhet folyósításra, amikor
az önkéntes tartalékos katona a Hjt. 47/A. § (2), illetve
(3) és (4) bekezdésében foglalt kiképzési vagy tényleges
szolgálatteljesítési kötelezettségének tesz eleget.
5. § Az önkéntes tartalékos katonák illetményjellegű és illetményen kívüli pénzbeli juttatásait 2008. január 1-jétől a
Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről szóló törvényben meghatározott, 38 650 Ft összegű köztisztviselői
illetményalappal kell kiszámítani.
A Hjt. 47/A. § (3) és (4) bekezdése alapján
tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos
katonák szolgálati időpótléka 6. § (1) A Hjt. 110/A. § szerinti szolgálati időpótlék megállapításának és folyósításának előkészítése megköveteli az
önkéntes tartalékos katonák tényleges – vagyis az önkéntes tartalékos állományban a Hjt. 47/A. § (3) és (4) bekezdés alapján tényleges szolgálattal töltött, továbbá az önkéntes tartalékos állományba kerülést megelőzően hivatásos vagy szerződéses állományban töltött, szorzószámok
alkalmazása és egyéb kedvezmények nélküli – szolgálati
idejének személyenkénti megállapítását, amelyet a katonai
szervezetek személyügyi referatúrái kötelesek legkésőbb
2008. április 30-ig elvégezni. A hivatásos vagy szerződéses állományban töltött időbe az egy évet meghaladó illetmény nélküli szabadság időtartama – a gyermekgondozás
céljából igénybe vett illetmény nélküli szabadság időtartamának kivételével – nem számít bele.
(2) A szolgálati időpótlék összegét az (1) bekezdés szerint megállapított szolgálati idők, valamint az azokhoz tartozó, a Hjt. 110/A. § (1) bekezdésében szereplő százalékos
mértékek figyelembevételével, a 39 750 Ft-os technikai illetményalap alkalmazásával kell kiszámítani.
(3) A szolgálati időpótlék kizárólag arra az időtartamra
– de legkorábban a 2008. május havi illetményekkel
együtt, 2008. január 1-jei visszamenőleges hatállyal – kerülhet folyósításra, amikor az önkéntes tartalékos katona a
Hjt. 47/A. § (3) és (4) bekezdésében foglalt tényleges szolgálatteljesítési kötelezettségének tesz eleget.
7. § A 2008. év során állományba kerülő önkéntes tartalékos
katonák illetményét és rendelkezésre állási díját jelen utasításban foglaltak alapján kell megállapítani.
8. § Az illetményfejlesztés előirányzati igényét a HM KPÜ
központilag méri fel, rendezésére saját hatáskörben előterjesztést állít össze.
Záró rendelkezések 9. § (1) Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, rendelkezéseit azonban 2008. január 1-jétől kell alkalmazni.
(2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg az önkéntes tartalékos katonák 2006. évi illetményfejlesztéséről
szóló 2/2006. (HK 3.) HM utasítás hatályát veszti.
(3) A technikai illetményalap megszüntetésére, és ezzel
összefüggésben az illetményelemek új módszerrel történő
megállapítására a HM KPÜ 2008. augusztus 31-ig javaslatot tesz.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
13/2015. (VI. 25.) KKM utasítása a minősítési jogkör átruházásáról.
A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 4.  § (2) és (3)  bekezdéseiben meghatározott jogkörömben eljárva,
figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára a következő utasítást adom ki:
1. A miniszter minősítési jogköreit − átruházott jogkörben – az alábbi vezetők gyakorolják:
a) „Szigorúan titkos!” minősítési szintű adat vonatkozásában a parlamenti államtitkár, a közigazgatási államtitkár,
az államtitkárok és a helyettes államtitkárok.
b) „Titkos!”, „Bizalmas!”, „Korlátozott terjesztésű!” minősítési szintű adat vonatkozásában az  a)  pontban
meghatározott vezetőkön kívül a főosztályvezetők. 2. A külügyi és nemzetközi kapcsolatokkal összefüggő minősített adatok védelmének szakmai felügyeletével kapcsolatos
feladatok körébe tartozó adatok esetén minősítési jogkörömet „Szigorúan titkos!” minősítési szintig a minisztérium
biztonsági vezetőjére ruházom át.
3. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. Hatályát veszti a minősítési jog átruházásáról szóló 18/2011. (VI. 24.) KüM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
1405/2014. (VII. 18.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva, a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére,
a) a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok
alcím, 30. Batthyány Lajos Alapítvány működéséhez és feladatainak ellátásához szükséges hozzájárulás
jogcímcsoport javára 220,0 millió forint,
b) a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Fejezeti általános
tartalék alcím javára 475,0 millió forint,
összesen 695,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős:  nemzetgazdasági miniszter
Határidő:  azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
59/2004. (IV. 24.) GKM rendelete a gépjármű-hajtóanyagok időszakos mintavételezéséről.
A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény
56. §-ának a) pontjában kapott felhatalmazás alapján a
következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed a kijelölt intézetre és a
forgalmazóra.
(2) E rendelet alkalmazási köre kiterjed a belső égésű
motorokhoz használt gépjármű-hajtóanyagok közül a motorbenzinre és a gázolajra (a továbbiakban együtt: termék).
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) forgalmazó: a terméket kiskereskedelmi kútoszlo
pon, vagy ipari töltőállomáson forgalmazó gazdálkodó
szervezet; b) gázolaj: olyan gázolaj, melynek rendeltetése kompressziós gyújtású belső égésű motorok működtetése, és
vámtarifaszáma: 2710 19 41, 2710 19 45, vagy 2710 19 49;
c) kijelölt intézet: a gazdasági és közlekedési miniszter
által kijelölt és az MSZ EN 14274 szabvány B melléklete
előírásainak megfelelő intézet;
d) motorbenzin: minden olyan illékony ásványolaj termék, amelynek rendeltetése szikra gyújtású belső égésű
motorok (Otto-motorok) működtetése, és vámtarifaszáma
2710 11 41, 2710 11 45, 2710 11 49, 2710 11 51 vagy
2710 11 59.
3. § A kijelölt intézet
a) a mintavételezést az MSZ EN 14275 szabvány elő
írásai szerint, vagy azonos pontosságot eredményező eljárással, b) a termék minőségi jellemzőinek vizsgálatát motorbenzin esetén az MSZ EN 228 termékszabvány előírásai
szerint, vagy legalább azonos pontosságot eredményező
eljárással, gázolaj esetén az MSZ EN 590 termékszabvány
előírásai szerint, vagy legalább azonos pontosságot eredményező eljárással,
c) a termék minőségi jellemzőire vonatkozó jelentés
(a továbbiakban: jelentés) összeállítását az üzemanyagok
minőségére vonatkozó nemzeti adatokat összefoglaló beadvány egységes formájáról szóló a Bizottság 2002/159/EK
határozatának (a továbbiakban: 2002/159/EK határozat)
mellékletében foglaltak és az MSZ EN 14274 szabvány
szerint, vagy azzal azonos adattartalmat biztosító módon
végzi.
4. § (1) A 2002/159/EK határozat mellékletében meghatározott jelentési kötelezettséget a kijelölt intézet teljesíti.
(2) A kijelölt intézet a jelentés másolati példányát megküldi a Gazdasági és Közlekedési Minisztériumnak.
5. § (1) A termék mintavételezését, vizsgálatát, elemzését,
valamint a jelentések összeállítását és az Európai Bizottság
Főtitkárához való továbbítását a kijelölt intézet a Gazdasági és Közlekedési Minisztériummal kötött szerződés
alapján végzi.
(2) A kijelölt intézet jogosult arra, hogy a forgalmazótól
mintákat vegyen.
(3) Amennyiben a kijelölt intézet a mintavételezés, vagy
a vizsgálat során visszaélést, visszaélésre utaló jelet, vagy
az előírt értékektől való eltérést észlel, értesíti a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőséget, illetve a Vám- és Pénzügyőrséget.
6. § (1) Ez a rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést
kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(2) E rendelet az Európai Közösségek alábbi jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) az Európai Parlament és a Tanács 98/70/EK irányelve a benzin és dízelüzemanyagok minőségéről, valamint
a 93/12/EGK tanácsi irányelv módosításáról;
b) az Európai Parlament és a Tanács 2003/17/EK irányelve a benzin és dízel üzemanyagok minőségéről szóló
98/70/EK irányelv módosításáról;
c) a Bizottság 2002/159/EK határozata az üzemanyagok
minőségére vonatkozó nemzeti adatokat összefoglaló beadvány egységes formájáról.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
259/2015. (V. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Tóth Dávidot
2015. június 1. napjától 2018. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. május 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök