text:
3/2012. (HK 5.) HM VGHÁT s z a k utasítása az étkezde pénztárak üzemeltetési szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 52.§ (2) bekezdése alapján az
étkezde pénztárak üzemeltetési szabályairól az alábbi
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás a hatálya a Magyar Honvédség önálló
élelmezési gazdálkodást folytató katonai szervezeteire, továbbá a hivatásos és szerződéses állományú katonákra, az
önkéntes tartalékos állományra, a nyugállományú és szolgálati járandóságban részesülő katonákra, valamint a kormánytisztviselőkre és közalkalmazottakra terjed ki.
Általános szabályok 2. Az szakutasítás alkalmazása tekintetében:
a) étkezde pénztár: az MH katonai szervezetei által mű
ködtetett tiszti (összevont) étkezdék pénztárai és a MH
Honvédkórház (a továbbiakban: MH HK) Verőcei Betegotthon által működtetett étkezde pénztára – speciális pénzkezelő hely, amely a térítés ellenében biztosított élelmezési ellátás ellenértékeként fizetett térítési díjak beszedését
végzi, ide értve az étkezés lemondással kapcsolatos étkezés térítési díjak visszafizetését is;
b) pénzügyi számviteli szerv vezetője a rá vonatkozó illetékességi és hatásköri szabályoknak megfelelően:
ba) az MH HK Verőcei Betegotthon esetében MH HK
pénzügyi és számviteli szervezeti elem vezetője,
bb) a saját pénzügyi és számviteli szervezeti elemmel
nem rendelkező (a továbbiakban: pénzügyi és számviteli
ellátásra utalt) honvédelmi szervezet esetében „a honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009. Korm.
rendelet 8. §-ának (2) bekezdése szerint” a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal (a továbbiakban: HM KPH) állományából kikülönített gazdálkodás támogató és pénzügyi
ellátó referatúra vezetője;
c) az étkezési utalvány: kizárólagosan vagy elsődlegesen fogyasztásra kész élelmiszer vásárlására vagy melegkonyhás vendéglátóhelyeken, munkahelyi étkezőben (étkezdében) történő vásárlásra jogosító papíralapú utalvány;
d) szigorú számadásköteles nyomtatvány: a készpénz
kezeléséhez, más jogszabály előírása alapján meghatározott gazdasági eseményekhez kapcsolódó bizonylat (ideértve a számlát, az egyszerűsített számlát és a nyugtát is),
továbbá minden olyan nyomtatvány, amelyért a nyomtatvány értékét meghaladó, vagy a nyomtatványon szereplő
névértéknek megfelelő ellenértéket kell fizetni, vagy
amelynek az illetéktelen felhasználása visszaélésre adhat
alkalmat;
e) az élelmezési szakterület vezetője: a honvédelmi
szervezetnél az a tiszt, altiszt, vagy közalkalmazott, aki
munkaköréből adódóan az élelmezési szakterület vezetését látja el;
f) bankkártya: olyan eszköz, amely az elektronikus pénz
tárolására szolgál, és amellyel az ügyfél közvetlenül végezhet fizetési műveleteket.
3. Az étkezde pénztár működésének megszervezéséért,
megfelelő működéséért, a pénztárhelyiség kialakításáért, a
készpénz és pénzhelyettesítő eszközök biztonságos tárolásáért a honvédelmi szervezet, a pénzügyi számviteli szerv,
valamint az élelmezési szakterület vezetője, továbbá az étkezde pénztáros (a továbbiakban: pénztáros) együttesen
felelős.
4. Az étkezde pénztárban idegen szervezetek, személyek pénze nem tartható. A pénztáros hivatalos, illetve
magánjellegű pénzgyűjtések lebonyolításával, valamint
egyéb letéti pénzek megőrzésével, vagy kezelésével nem
foglalkozhat.
5. A pénztárost beosztásába az állományilletékes parancsnok helyezi. Nem tölthet be pénztárosi feladatkört
az, aki:
a) érvényesítési, utalványozási jogkörrel rendelkezik;
b) pénztári számfejtést végez;
c) pénztári ellenőrzési feladatokat lát el, kivéve az önel
lenőrzést;
d) bevételek előírásának elrendelésével, követelések megállapításával és elengedésével (törlésével) van megbízva.
6. Az étkezde pénztári feladatok ellátását a pénztáros
önállóan, teljes anyagi felelősséggel, a megőrzési felelősség szabályai szerint végzi. Ennek vállalásáról írásbeli
nyilatkozatot (pénztár-felelősségi nyilatkozat) kell adnia,
melynek egy példányát a személyi anyaggyűjtőben kell
elhelyezni.
7. Az étkezde pénztárból ki- és befizetéseket csak a
pénztáros (szabadság, betegség, stb. esetén pénzkezeléssel
megbízott személy) végezhet. Gondoskodni kell arról,
hogy az étkezde pénztárszekrényébe illetéktelen személy
be ne nyúlhasson, a készpénzhez, pénzhelyettesítő okmányhoz hozzá ne férhessen.
8. A pénztáros a befizetések fogadását, illetve a lemondások kifizetését csak az étkezde pénztárban rendszeresített bizonylatok alapján végezheti. A pénztáros a kapcsolódó okmányokon – napijegy kivételével – minden esetben
ismertesse el a készpénz átadását és átvételét.
9. A pénztáros csak valódi és forgalomban lévő magyar
fizetőeszközt (HUF) fogadhat el a befizetőtől, lemondás
esetén kifizetést is csak ilyen pénzben teljesíthet. Nem fogadhat el olyan hiányos, rongálódott, megcsonkult bankjegyet és érmét, amelyet a bankok nem teljes értékben váltanak be. Abban az esetben, ha a pénztáros a befizetett pénz
között hamis, vagy hamisítványnak látszót talál, akkor a
kincstári számlakezelés és pénzforgalom rendjéről szóló
62/2011. (HK. 13.) HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal főigazgató szakutasításának (a továbbiakban: HM KPH
FŐIG szakutasítás) 52. pontja szerint kell eljárni.
10. Az étkezde pénztárban csak a 8. pont szerinti pénzmozgás engedélyezett, a bevétel a lemondások kifizetésén
kívül egyéb célra (pl.: szolgáltatás-vásárlás, előleg, stb.)
nem használható fel.
11. A pénztáros feladatai, felelőssége:
a) étkezés térítési díjának beszedése, a lemondások
visszafizetése;
b) a készpénz kezelése, megőrzése;
c) étkezési utalvány kezelése és őrzése;
d) pénztári analitikák áttekinthető vezetése (befizetők-,
lemondások- és átütemezések könyve, pénzforgalmi
napló);
e) szigorú számadásköteles nyomtatványok kezelése,
tárolása és nyilvántartása;
f) az étkezde pénztárban előírt ügyintézői, ügyviteli
munkák végzése;
g) a havi (időszakos) étkezési jegyek szabályos kiállítása, kiadása;
h) a napi utalványozáshoz a befizetők pontos létszámának leadása;
i) napi jegyek eladása, nyilvántartása;
j) a természetbeni térítésmentes ellátásra jogosult étke
zők – honvédelmi szervezet belső szabályozása szerinti –
nyilvántartása;
k) a kedvezményes élelmezési ellátásra jogosult étkezéstérítésre kötelezett személyi állomány nyilvántartása;
l) a lemondott, átütemezett étkezési jegyek (pénzügyi
számviteli szerv által végrehajtott) pénztár ellenőrzésig
történő megőrzése, egyezőség esetén azok megsemmisítése;
m) a készpénz postai úton történő feladása a kincstári
számlára, a befizetett összegről elszámolás készítése;
n) a terminállal rendelkező étkezdék esetén a bankkártyás fizetésekről napi elszámolás készítése.
12. Az étkezde pénztár pénztárzárással, átadás-átvétellel adható át más kezelőnek. Az átadás-átvételnél az átadónak és átvevőnek, az élelmezési szakterület vezetőjének,
vagy az általuk kijelölt személyeknek jelen kell lenniük.
Az ettől eltérő esetekben a honvédelmi szervezet vezetőjének az átadás-átvételre bizottságot kell kijelölni. Az átadás-átvételről jegyzőkönyvet kell készíteni, melynek tartalmaznia kell a pénztáregyezőséget, a készpénz és pénzhelyettesítő okmányok állományát (címletenként felsorolva), a szigorú számadású nyomtatványok, a bélyegzők, a
pénztárkulcsok (a tartalék kulcsokét is), a feldolgozatlan
és egyéb okmányok, nyilvántartások felsorolását és átadását. A jegyzőkönyvet a jelenlévőknek alá kell írni.
13. Az étkezde pénztárban a napi pénztárzárás után tartható készpénz összegének felső határát a HM KPH FŐIG
szakutasítás 55. pontja szerint kiadott engedély határozza
meg.
14. Az étkezde pénztár folyamatos működéséhez a
pénzügyi számviteli szerv – a honvédelmi szervezet vezetője által meghatározott összegben – váltópénzt biztosít a
„392923ÉV. készpénzellátásra utalt szervezetek átfutó kiadásainak forgalma” főkönyvi számlaszám terhére.
15. Azon étkezde pénztár, melynek korábban a pénzügyi számviteli szerv házi pénztárából váltópénz, előleg
nem került kiadásra, a bevételeivel 2012. január 1-jéig
visszamenőleg a 16 – 17. pontokban meghatározottak szerint számoljon el. Az elszámolást követően fennmaradó
a) pénztári többletet az intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló 1/2011. (I. 11.) HM utasítás 2.
§ b) pontja alapján, a HM költségvetési fejezet központosított bevételeként kell befizetni, vagy
b) pénztári hiányt a Magyar Honvédség hivatásos és
szerződéses állományú katonái, valamint az önkéntes jelentkezés alapján tartalékos katonai szolgálatot teljesítők
kártérítési felelősségének egyes szabályairól szóló
18/2006. (VI. 27.) HM rendelet alapján, a honvédelmi
szervezet vezetőjének kell rendezni.
A fenti elszámolást követően a 14. pont előírásai szerint
az étkezde pénztárt váltópénzzel kell ellátni.
16. Amennyiben az étkezde pénztár részére kiadott váltópénz és a napi készpénz bevételek együttes összege meghaladja a 13. pont alapján engedélyezett értékhatárt, úgy a
kiadott előleggel csökkentett bevételt, elszámolással alátámasztva a honvédelmi szervezet kincstári számlájára kell
befizetni. Abban az esetben, ha az elszámolási időszak
alatt valamely normából csak lemondás miatti kifizetés
történt, annak adagszámát negatív előjellel kell rögzíteni
az elszámolásban.
17. Az elszámolást a befizetési bizonylat másolatával
együtt a pénzügyi számviteli szerv részére – legkésőbb a
befizetést követő munkanapon – át kell adni, vagy telefaxon meg kell küldeni. Az elszámolást az áfa alanyi körbe
tartozó honvédelmi szervezeteknek az 1. melléklet és az
áfa alanyi körbe nem tartozó honvédelmi szervezeteknek a
2. melléklet szerint kell elkészíteni.
18. A készpénzszállítást, a pénzszállítások kisérésének
biztosítására vonatkozó 81/2006. (HK 17/I.) HM utasítás
figyelembevételével kell megszervezni.
19. A szigorú számadású nyomtatványok nyilvántartását, kezelését és őrzését a HM Bizonylati Rend figyelembevételével kell megszervezni.
20. a) A honvédelmi szervezet vezetője gazdálkodási
intézkedésében (szabályzatában) az étkezde pénztárra
vonatkozóan rögzíti:
aa) a napi pénztárzárás után tartható készpénzállomány
felső határát;
ab) a pénzügyi számviteli szerv által biztosított váltópénz összegét;
ac) a nyitvatartási rendjét;
ad) a befizetések rendjét (napi, havi, időszakos);
ae) az előre kifizetett étkezések lemondásának, illetve
– amennyiben étkezési utalvánnyal történő térítés miatt azt
lemondani nem lehet – átütemezésének rendjét (lemondás,
átütemezés lehetőségének utolsó időpontját, ami nem lehet
a napi élelmezéshez szükséges élelmiszerek kiutalványozását követő időpont).
b) A gazdálkodási intézkedésben (szabályzatban) meghatározott, az ac)–ae) alpontok szerinti időpontokat, az étkezde pénztárnál jól látható helyen kell kifüggeszteni.
Étkezési utalvány elfogadásával kapcsolatos
feladatok 21. a) Az étkezde pénztárban a hivatásos, szerződéses,
és tényleges szolgálatteljesítésre behívott önkéntes tartalékos katonák, valamint kormánytisztviselők és közalkalmazottak, mint befizető étkezők – az utasítás figyelembevételével – jogosultak az alaptevékenység keretében biztosított természetbeni munkahelyi élelmezési ellátás térítési
díját étkezési utalvánnyal megfizetni.
b) a pénztáros az étkezési utalvány megjelölt (perforált)
helyen történő szétválasztására nem kötelezhető, azt részére
átvételre, elszámolásra előkészített állapotban kell átadni.
c) a honvédelmi szervezetek elfogadóhelyi listáját a 3.
melléklet tartalmazza.
22. Az utalványból napi illetve havi (időszakos) befizetéskor készpénz nem adható vissza, így a bruttó térítési díjat, vagy a térítési díjjal azonos névértékű utalvánnyal,
vagy alacsonyabb névértékű utalvánnyal és a fennmaradó
részt készpénzzel, illetve a terminállal rendelkező étkezdék esetén bankkártyával lehet kifizetni.
23. Az étkezések lemondására, csak a teljes egészében
készpénzért, vagy bankkártyával vásárolt havi jegyek esetén van lehetőség. Az utalvánnyal és készpénzzel, vagy
utalvánnyal és bankkártyával együttesen vásárolt havi étkezési jegyek esetében csak a készpénz és a bankkártyával
térített értékkel megegyező, vagy annál kisebb értékű
egész étkezés mondható le.
24. A havi étkezési jegy(ek)ből az utalvánnyal vásárolt
összegnek megfelelő étkezés nem mondható le, annak értékét visszafizetni nem lehet.
25. a) A részben, vagy egészben utalvány ellenében vásárolt tárgyhavi étkezési jegy(ek) csak a tárgyhót követő
hónapra (befizetési időszak napjaira) ütemezhető(ek) át.
Az átütemezést a jegy tulajdonosa, vagy megbízottja kérheti, a honvédelmi szervezetnél meghatározott étkezés lemondási (átütemezési) rend időpontjának figyelembevételével. Az átütemezett étkezéssel rendelkező igénylőnek a
tárgyhót követő hónap havi étkezési jegy igénylése során
meg kell határoznia, hogy az átütemezett étkezés(eke)t
mely nap(ok)on kívánja igénybe venni.
b) Az átütemezett jegy(ek) további átütemezésére nincs
lehetőség.
26. Az igényjogosult által megvásárolt étkezési jegy
megbízás alapján történő továbbértékesítését az étkezde
pénztáros nem végezheti.
27. A pénztáros
a) az étkezési utalványt a feltüntetett névértéken fizető
eszközként fogadja el, azt készpénzre nem válthatja;
b) kizárólag a mintának mindenben megfelelő, sérülés
mentes, megfelelő (perforált) helyen elválasztott étkezési
utalványt, a minta szerinti azonosító jelek egyeztetése után
az utalvány érvényességi ideje alatt a 4. számú mellékletben meghatározottak figyelembevételével fogadhatja el;
c) az elfogadott utalványt aláírásával és a pénztár bélyegzőjével az átvételt követően haladéktalanul érvényteleníti az „Érvénytelenítés helye” feliratnál;
d) étkezési utalvánnyal történő fizetést a pénztárgépben
elkülönítetten kell rögzíteni a „pénztárgép kezelési útmutató” szerint;
e) az érvénytelenített utalványokat nem fogadhatja el;
f) az elfogadott, általa érvénytelenített utalványt, mint
pénzhelyettesítő okmányt, a pénzkezelésre vonatkozó szabályok szerint tárolja;
g) az érvénytelenített étkezési utalványokat a visszaváltást (beszállítás, postai feladást) megelőzően összesíti,
címletek szerint csoportosítja, a „Összesítő kísérőjegyzék”-et (6. melléklet) kitölti és azokat beszállításhoz, postai feladáshoz előkészítve, az erre a célra beszerzett talpas
borítékba, vagy bélelt (szilikonos) borítékba (továbbiakban: tasak), sérülésmentesen, a beváltó felé beszállítja,
vagy Inverz Csomag Plusz szolgáltatásként postai úton a
12. számú mellékletben leírtak figyelembe vételével feladja;
h) a visszaváltásra leadott, feladott utalványokról a
8. melléklet szerint elszámolást készít, melyet a követő
munkanapon a pénzügyi számviteli szerv vezetője részére
átad, vagy telefaxon megküld.
28. a) Abban az esetben, ha a napi zárást követően az étkezde pénztár az étkezési utalvány állományának össznévértéke meghaladja az 500 000 Ft-ot és azokat egyéb akadályoztatás, szolgálati elfoglaltság miatt nem tudja postai
úton feladni, akkor a pénztáros az utalványokat, aláírásával és az étkezde bélyegzőjével lezárt borítékban, vagy
csomagban, az érték megjelölésével, elismervény ellenében (9. melléklet) megőrzésre átadja az azonos objektumban található pénzügyi számviteli szerv pénztára részére.
b) A honvédelmi szervezet vezetője gazdálkodási parancsában (szabályzatában) a 3. pontban foglaltak figyelembevételével az étkezde pénztárában tárolható étkezési
utalványok a) alpontban meghatározott értéktől alacsonyabb névértéket – a pénzügyi számviteli ellátásra utalt
honvédelmi szervezet esetében a HM KPH FŐIG intézkedés 55. pont szerinti engedély kérését követően – is megállapíthat.
c) Az Inverz Csomag Plusz szolgáltatás feltételeit, szükséges anyagokat, eszközöket igény esetén a honvédelmi
szervezet az étkezde pénztáros részére biztosítsa.
29. A 28. pont a) alpontja szerinti akadályoztatás megszűnését követő munkanap a pénzügyi számviteli szerv az
étkezde pénztáros által megőrzésre átadott lezárt, sérülésmentes tasakot az étkezde pénztáros részére visszaadja.
30. A visszaváltásra átadott utalványokról a honvédelmi
szervezet számlát (elszámolást) kap, melyet a pénzügyi
számviteli szerv az étkezde pénztár által a 9. melléklet szerint elkészített elszámolással, valamint az elszállítástól
számított 10. banki napon a forgalmazó által a honvédelmi
szervezet kincstári számlájára utalt összeggel egyeztet.
a) Egyezőség esetén
aa) az Általános forgalmi adó (a továbbiakban: áfa) ala
nyi körbe tartozó honvédelmi szervezet
aaa) bevételként a visszaváltott utalványok össznévér
tékének:
– 54,21%-át a „913232. Alkalmazottak élelmezési térí
tési díja bevételi előirányzatának teljesítése” főkönyvi
számlaszámon; – 20%-át a „919211. Alaptevékenységhez kapcsolódó
kiszámlázott termékek és szolgáltatások általános forgalmi adója” főkönyvi számlaszámon;
– 3,5%-a + áfa, valamint visszaküldött csomagonként
810 Ft + áfa részt a „913232. Alkalmazottak élelmezési térítési díja bevételi előirányzatának teljesítése” főkönyvi
számlaszámon ELMUK projektkódon;
– a fenti elszámolásokat követően fennmaradó részt az
intézményi bevételekkel kapcsolatos feladatokról szóló
HM utasítás (a továbbiakban: Ut.) 2. §-a alapján számolja el.
aab) kiadásként:
– a visszaváltott utalványok össznévértékének 3,5%-át
az „55229999. Egyéb más jellegű szolgáltatások kiadási
előirányzatának teljesítése” főkönyvi számlaszámon (beváltói díj);
– a visszaküldött csomagok számának és 810,-Ft-nak a
szorzatát az „552239. Egyéb szállítási kiadások előirányzatának teljesítése” főkönyvi számlaszámon (szállítási díj);
– valamint a kiadásokhoz kapcsolódó (beváltói és szállítási díj) áfát az „5612111. Alaptevékenységhez vásárolt
termékek és szolgáltatások előzetesen felszámított általános forgalmi adója” főkönyvi számlaszámon számolja el.
ab) az áfa alanyi körbe nem tartozó honvédelmi szervezet
aba) bevételként a visszaváltott utalványok össznévértékének: – 67,77 %-át a „913232. Alkalmazottak élelmezési térítési díja bevételi előirányzatának teljesítése” főkönyvi
számlaszámon;
– 3,5%-a + áfa, valamint visszaküldött csomagonként
810 Ft + áfa részt a „913232. Alkalmazottak élelmezési térítési díja bevételi előirányzatának teljesítése” főkönyvi
számlaszámon ELMUK projektkódon;
– a fenti elszámolásokat követően fennmaradó részét
Ut. 2. §-a alapján számolja el.
abb) kiadásként:
– a visszaváltott utalványok össznévértékének 3,5%-át
az „55229999. Egyéb más jellegű szolgáltatások kiadási előirányzatának teljesítése” főkönyvi számlaszámon (beváltói díj);
– a visszaküldött csomagok számának és 810 Ft-nak a
szorzatát az „552239. Egyéb szállítási kiadások előirányzatának teljesítése” főkönyvi számlaszámon (szállítási
díj);
– valamint a kiadásokhoz kapcsolódó (beváltói és szállítási díj) áfá-t az „5612111. Alaptevékenységhez vásárolt
termékek és szolgáltatások előzetesen felszámított általános forgalmi adója” főkönyvi számlaszámon számolja el.
b) Eltérés esetén ki kell vizsgálni annak okát, és azt rendezni kell. A honvédelmi szervezetek személyi állománya
által okozott kár esetén meg kell állapítani a kár kialakulásáért felelősök körét, a kár összegét, majd a követelést káreljárás keretében érvényesíteni kell. Amennyiben az eltérést a szolgáltató hibája okozta, úgy kezdeményezni kell
annak szolgáltató általi rendezését.
31. Az étkezde pénztár a 27. pont g) alpontja szerinti
visszaváltást kezdeményezheti 50 000 Ft-tól 500 000 Ft-ig
össznévértéken étkezési utalvány megléte esetén.
32. A honvédelmi szervezetek, mint étkezési utalvány
elfogadó helyek a „Beváltói kísérőjegyzéken” megadott
(3. mellékletben szereplő) adataikban bekövetkezett változásokat, a változást követően 5 naptári napon belül kötelesek megadni a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal részére.
Pénztárgépek használata 33. Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi
CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa Tv.) 159. §-a értelmében a honvédelmi szervezetek által üzemeltetett étkezde pénztárak a térítés ellenében biztosított élelmezési ellátás esetén kötelesek számla kibocsátásáról gondoskodni,
kivéve, ha az étkezés igénybevevője az étkezés megtérítése alkalmával a számla kibocsátását nem kéri.
34. Amennyiben az étkezést igénybevevő számla kiállítását nem kéri, a pénztáros köteles az élelmezési ellátásról
nyugtát kibocsátani. A nyugta kibocsátási kötelezettség a
számla, egyszerűsített számla és nyugta adóigazgatási azonosításáról, valamint a nyugta adását biztosító pénztárgép
és taxaméter alkalmazásáról szóló 24/1995. (XI. 22.) PM
rendelet (a továbbiakban: PM r.) 1/J. §-a alapján az Nemzeti Adó- és Vámhivatal által engedélyezett, és az arra
jogosult szerviz által üzembe helyezett pénztárgép blokkjával is teljesíthető.
35. A pénztárgépek használata az étkezde pénztárban
kötelező.
36. a) A nyugtaadási kötelezettség biztosítása érdekében a HM KPH Illetményszámfejtő Adó- és Járulékelszá
moló Igazgatóság (a továbbiakban: HM KPH IAJI) igénylés alapján biztosítja a szükséges pénztárgépeket. A pénztárgépeket a pénzügyi számviteli szerv útján kell igényelni, amelyek üzembe helyezését, javítását, cseréjét, a HM
KPH IAJI a PM r. 4. § alapján biztosítja.
b) A használaton kívül került pénztárgépeket vissza kell
szállítani a HM KPH részére, jegyzőkönyvileg átadni más
adószámmal rendelkező adóalany részére nem lehet.
37. A pénztárgép naplóját az étkezde pénztárban kell
tartani.
38. A pénztárgépek meghibásodását a HM KPH IAJI-nak azonnal be kell jelenteni. A meghibásodást követően a kisjavításig, illetőleg áramszünet esetén az Áfa Tv.
szerint kézzel kiállított nyugtával kell a nyugtaadási kötelezettséget teljesíteni, melynek végösszegét a pénztárgép
újbóli üzemelésekor kell a gépbe rögzíteni. A kézzel kiállított nyugták végösszegének rögzítését követően a pénztárgépen napi zárást kell végrehajtani, a bizonylatot megkülönböztető jellel ellátva (pl.: géphiba miatt kézi nyugták
rögzítése) a rögzített nyugták sorszámának megjelölésével
kell gyűjtőzni. A pénzforgalmi naplóba ilyen esetben a
kézi nyugtákra hivatkozva kell bevezetni a forgalmat.
39. Az Áfa Tv. előírásainak teljesítése érdekében az étkezde pénztár rendelkezzen – a honvédelmi szervezet által
beszerzett – számlatömbbel, valamint nyugtatömbbel.
40. A pénztárgépek regiszterprogramja az étkezde forgalmi adatainak és a forgalmi adókulcsoknak megfelelően
kerül beállításra. A pénztárgépet úgy kell átállítani, hogy a
honvédelmi szervezetnél kiszolgált étkezések menünként
(A, B, C, a’ la carte 1., a’ la carte 2.,, kedvezményes befizetés, havi (időszakos) befizetés, rendezvény), étkezési fajtánként (reggeli, ebéd, vacsora) elkülönítve (külön regiszteren) szerepeljenek.
41. A pénztárgéphez tartozó kulcsokat, a gép működéséért felelős személy(ek)nél kell elhelyezni, tekintettel
azok funkciójára, fontosságára.
42. A havi étkezési jegy értékadatait jegyenként külön-külön kell a pénztárgépbe, az ellenérték átvételével
egyidejűleg beütni. A pénztárgép által kinyomtatott blokkot a havi jeggyel együtt át kell adni a befizetőnek.
43. Napi befizetés esetén a pénztárgép blokkját át kell
adni az étkezőnek, mely egyben a napi étkezési jegy helyettesítésére is szolgál.
44. A pénztárgép forgalmát naponta a napi összesítő/zárás és havonta a havi összesítő/zárás műveletekkel kell
zárni a pénztárgép kezelési útmutatója alapján. A pénztárgép napi összesítő/ zárás bizonylata egyben a napi forgalom bevételi bizonylata, melynek adatait a pénzforgalmi
naplóba – a havi és napi befizetések elkülönítésével (külön
soron) – kell könyvelni a bizonylat számára hivatkozva.
A zárások bizonylatait az étkezde pénztárban le kell gyűjtőzni.
45. Az étkezde pénztár elszámolását alátámasztó bizonylatokat (ideértve a részletező nyilvántartásokat is)
8 évig kell olvasható formában, visszakereshető módon
megőrizni.
46. A pénztárgéppel lemondást elszámolni nem lehet.
A lemondott étkezési jegyeket a lemondások könyvébe
kell bevezetni, s annak értékét aláírás ellenében kifizetni.
47. A pénztárzárás napi értékét a pénztárgép napi összesítő/zárás bizonylaton szereplő befizetések összege (készpénz és étkezési utalványok), valamint a lemondások
könyve szerinti napi kifizetések különbsége adja. A bevétel és kiadás egyidejű könyvelése esetén a pénzforgalmi
napló maradványa a tényleges készpénz és étkezési utalványok állományát mutatja. A pénzforgalmi napló bevételi
bizonylata a pénztárgép napi összesítő/zárás során készített gépi összesítő, kiadási bizonylata a lemondások könyve, illetve a postai befizetést igazoló befizetési bizonylat
szelvénye.
48. A pénztárosnak a pénztárgép használata során tévesen kiállított, rontott nyugta esetén a pénzügyi és számviteli szerv által biztosított „pénztárgép napi módosító tételei” című, nyomtatványt kell kitölteni, vagy annak hiányában jegyzőkönyvet kell készíteni, mely tartalmazza a honvédelmi szervezet megnevezését, címét, adószámát, a
pénztárgép adóügyi memória számát, a rontás időpontját, a
nyugta teljes összegét és a napi zárás bizonylat számát, valamint a rajta szereplő végösszeget. Az elkészített okmányt az étkezde vezetőjével történő jóváhagyást követően le kell gyűjtőzni, melyhez csatolni kell a rontott nyugtát, valamint a napi összesítőt, vagy a napi zárás bizonylatának másolatát.
Az étkezde pénztárban vezetendő nyilvántartások A Befizetők Könyve
49. A befizetők könyvébe kell vezetni:
a) a folyószámot;
b) a kiadásra kerülő étkezési jegy számát;
c) a megfelelő nap rovatában megjelölni (A, B, C) a be
fizetett főétkezést, majd az üresen maradt részeket vízszintes vonallal át kell húzni;
d) „az étkezésre befizetett összesen” rovatba az étkezésre befizetett díj összeget;
e) az étkezési jegy átvételének igazolására a befizetett
összeg átadójának aláírását.
50. A befizetett összeg kimutatásánál külön-külön kell
feltüntetni a térítési díj készpénz és melegétkezési utalvány tartalmát.
51. A befizetők könyvében külön kell nyilvántartani:
a) az alaptevékenység keretében térítés ellenében mun
kahelyi élelmezési ellátást igénybe vevők havi (időszakos)
térítéseit,
b) a kiegészítő tevékenység keretében térítés ellenében
munkahelyi élelmezési ellátást igénybe vevők havi (időszakos) térítéseit,
c) a kedvezményes élelmezési ellátásra jogosult étkezéstérítésre kötelezett személyi állomány havi (időszakos)
térítéseit.
52. A befizetők könyvét naponta le kell zárni (piros vonallal alá kell húzni), és ki kell mutatni:
a) a befizetési időszak egyes napjaira eső étkezési létszámot (reggeli, ebéd és vacsora megoszlásban), továbbá
b) a befizetett pénzösszeget, valamint az „aláírások” c.
rovatban – az ellenőrizhetőség céljából – a pénzforgalmi
napló bevételi tételszámát.
A Lemondások Könyve 53. a) A pénztáros a lemondott étkezésekről a befizetők
könyve nyomtatványból összefűzött és hitelesített lemondások könyvében külön nyilvántartást vezet.
b) Lemondást csak a 23. pontban leírtak szerint lehet elfogadni.
c) Lemondás esetén a pénztáros – az 54. pontban leírtakon túl – az étkezési jegy étkezde pénztárban maradó példányán megjelöli a lemondott napot és feltünteti a Lemondások könyve hivatkozási számát.
54. A lemondások könyvébe be kell vezetni:
a) a folyószámot;
b) a lemondott étkezési jegy számát;
c) a megfelelő nap rovatába megjelölni (A, B, C) a le
mondott főétkezést, majd az üresen maradt részeket vízszintes vonallal át kell húzni;
d) „az étkezésre befizetve összesen” rovatba a lemondott étkezésekre visszatérített összeget;
e) a lemondás igazolására a visszatérített összeg átvevőjének aláírását.
55. A lemondások könyvét naponta le kell zárni (piros
vonallal alá kell húzni). A zárás során ki kell mutatni a lemondott főétkezések adagszámát, a visszafizetett pénzösszeget és a pénzforgalmi napló kiadási tételszámát.
56. A lemondások könyvében külön kell nyilvántartani:
a) az alaptevékenység keretében térítés ellenében mun
kahelyi élelmezési ellátást igénybe vevők lemondásait, a
visszatérített összeget;
b) a kisegítő tevékenység keretében térítés ellenében
munkahelyi élelmezési ellátást igénybe vevők lemondásait, a visszatérített összeget;
c) a kedvezményes élelmezési ellátásra jogosult étkezéstérítésre kötelezett személyi állomány lemondásait, a
visszatérített összeget;
úgy, hogy a főétkezés adagszáma pontosan megállapítható
legyen.
Az Átütemezések Könyve 57. A pénztáros a 25. pontban leírtak szerint átütemezett
étkezésekről az átütemezések könyvében (10. melléklet)
külön nyilvántartást vezet.
58. Az átütemezések könyvébe:
a) az átütemezett étkezések fogyatékolása táblázatban
aa) a folyószámot;
ab) az átütemezésre kerülő étkezés tárgy havi étkezési
jegyének számát;
ac) a megfelelő nap rovatába megjelölni (A, B, C) az át
ütemezett főétkezést (az üresen maradt részeket hónap végén vízszintes vonallal át kell húzni);
ad) a jegy tulajdonosának nevét és elérhetőségét kell bevezetni.
b) az átütemezett étkezések növedékelése táblázatban
ba) az aa) alponttal megegyező folyószámot;
bb) az új étkezési jegy számát (melyre rávezetésre került
az átütemezett ac) alpont szerinti étkezés);
bc) az igénylő által a 25. pont szerint meghatározott na
pokat (főétkezést a megfelelő nap rovatában megjelölni –
A, B, C – és az üresen maradt részeket vízszintes vonallal
át kell húzni) kell beírni, valamint
bd) az új étkezési jegy kiadásakor az átvevővel le kell
igazoltatni az átütemezett jegyek terhére kiadott jegyek
átvételét.
59. Az átütemezések könyvét havonta piros vonallal le
kell zárni. A zárás során ki kell mutatni az átütemezett főétkezések adagszámát.
60. Az átütemezések könyvében külön kell nyilvántartani: a) az alaptevékenység keretében térítés ellenében munkahelyi élelmezési ellátást igénybe vevők átütemezett
étkezéseit;
b) a kedvezményes élelmezési ellátásra jogosult étkezéstérítésre kötelezett személyi állomány átütemezett
étkezéseit;
úgy, hogy a főétkezés adagszáma pontosan megállapítható
legyen.
61. Az étkezési jegy átütemezésének végrehajtása:
a) A havi étkezési jegy vegyes fizetési eszközzel (utal
vánnyal és készpénzzel) történő vásárlása esetén az étke
zési jegy (mindkét példányának) tőszelvényén a pénztárosnak külön-külön fel kell tüntetni az utalvány és készpénz összegét.
b) Lemondásra csak a 23. pontban leírtak szerint van lehetőség, ezt követően a befizető étkező (távollétében megbízottja útján) a 25. pontnak megfelelően kérheti (távolléte
időszakára, a lemondások szabályainak figyelembevételével) az étkezési jegyeinek következő hónapra történő
átütemezését.
c) A pénztáros az átütemezés során az étkezési jegy átvételekor az átütemezések könyve fogyatékolása táblázatba a megfelelő időszakra (napokra) bevezeti az átvétel tényét, valamint az étkezési jegy étkezde pénztárban maradó
példányán rögzíti az átütemezett napokat. Ezzel egy időben a befizető étkező étkezési jegye tőszelvényének hátsó
oldalára aláírásával és bélyegzőjével igazolja az átütemezett időszak és hivatkozási szám feltüntetésével az étkezések átütemezését.
d) A következő havi befizetéskor a pénztáros az átütemezések könyve növedékelés táblázatból a befizető étkező
aláírása ellenében kivezeti az átütemezett étkezés(eke)t, és
ezzel egy időben az átütemezett étkezés(ek) számát az (új)
étkezési jegy mindkét példány tőszelvényére felvezeti.
e) A befizető étkező befizetéskor az átütemezett étkezések értékével csökkentett térítési díjat köteles téríteni, és
az étkezde pénztáros az a) alpont szerint folytatja a jegy kitöltését.
Pénzforgalmi napló 62. A pénzforgalom nyilvántartására valamennyi étkezde a 11. melléklet szerinti mintának megfelelően pénzforgalmi naplót köteles felfektetni és vezetni. A pénzforgalmi
naplót havonta le kell zárni, és a következő hónapot a zárás
maradvány értékével kell megnyitni.
63. A pénzforgalommal kapcsolatos minden bizonylatot, amely az étkezde pénztári pénzállomány (készpénz-,
illetve pénzhelyettesítő állomány, bankkártyás fizetés) ér
tékének növekedését vagy csökkenését idézi elő, naponta
le kell könyvelni.
64. A pénzforgalmi napló maradvány rovataiban a tiszti
étkezde ténylegesen meglevő pénzösszege szerepel, készpénz, illetve melegétkezési utalvány megoszlásban.
65. Az étkezde pénztárban vezetendő nyilvántartásokat
hitelesítés után főnyilvántartási számmal kell ellátni.
A befizető étkezők adagszámainak megállapítása 66. A befizető étkezők tárgynapi összesített étkezési
adagszámát úgy kell megállapítani, hogy a befizetők könyve vonatkozó adagszámát növelni kell a tárgyhónapot
megelőző hónapról átütemezett vonatkozó étkezések
adagszámával (átütemezések könyve növedékelése táblázat), majd csökkenteni kell a lemondások könyve és az
átütemezések könyve fogyatékolása táblázat vonatkozó
adagszámával.
67. A „Tiszti (összevont) étkezde elszámolás” és az „Elszámolás és jelentés az élelmezési gazdálkodásról” elkészítésekor a térítés ellenében étkezőkre vonatkozó adagszám az átütemezések lehetősége miatt eltér a pénzforgalomi jelentéstől. Az elszámolások kitöltése során a tárgyidőszakra vonatkozó befizető étkezők 66. pont szerint
kiszámolt létszámát (kiutalványozott adagszámot) kell figyelembe venni.
Záró rendelkezések 68. Ez a szakutasítás 2012. április 1-jén lép hatályba.
69. Hatályát veszti az étkezde pénztár üzemeltetési sza
bályairól szóló 32/2010. (HK 8.) HM VTISZÁT intézkedés.
Márki Gábor s. k.,
HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
39/2015. (V. 13.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások miniszterének javaslatára
dr. Mészáros Jánost az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2015. május 1-jei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1095/2010. (IV. 21.) Korm. határozata a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlőségét Elősegítő Nemzeti Stratégia I. Intézkedési Tervéről (2010–2011).
A Kormány a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlőségét Elősegítő Nemzeti Stratégia – Irányok és Célok 2010–2021 című 1004/2010.
(I. 21.) Korm. határozat (a továb biak ban: Nemzeti Stratégia) 1/b. pontjában foglalt feladat végrehajtása érdekében az ott
meghatározott prioritások mentén a nők és férfiak társadalmi egyenlőségének meg valósítása céljából a következőket rendeli el:
1. A nők munkaerő-piaci részvétele növekedésének elősegítése érdekében aktív foglalkoztatáspolitikai eszközök célzott
alkalmazásával, így különösen munkaerőpiaci képzések és komplex, személyre szabott munkaerőpiaci szolgáltatások
biztosításával javítani kell a munkaerőpiaci szempontból hátrányos helyzetű nők foglalkoztathatóságát, valamint
ösztönözni kell a munkáltatókat a fokozottabb foglalkoztatásukra.
Felelős: foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter
szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
Forrás: Munkaerőpiaci Alap foglalkoztatási alaprésze Új Magyarország Fejlesztési Terv akciótervei
2. Értékelni kell a közszférában bevezetett kötelező részmunkaidős foglalkoztatás jogintézményét, annak gyakorlati
meg valósulását és hatásait, továbbá meg kell vizsgálni a részmunkaidős foglalkoztatás versenyszférában történő
elterjesztésének lehetőségeit.
Felelős: foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter
szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2011. december 31. 3. Elemezni és értékelni kell a gyermeküket egyedül nevelő nők munkaerőpiaci helyzetét és javaslatot kell tenni
a helyzetükből eredő speciális nehézségeik csökkentését célzó intézkedésekre.
Felelős: foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter
szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2011. július 31. 4. Meg kell vizsgálni az inaktív nők bevonásának lehetőségét a gondozásra szoruló idős személyek otthonukban történő
segítésének feladatába.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2011. július 31. 5. A nők és férfiak egyenlő mértékű gazdasági függetlenségének megteremtése, továbbá a fizetési és foglalkoztatási
aránytalanságok felszámolása érdekében a munkáltatói érdekképviseletek és a szakszervezetek megfelelő
tájékoztatásával elő kell segíteni a Nemzeti Stratégia, valamint az ahhoz kapcsolódó ismert nemekre bontott adatok és
statisztikák megismerését.
Felelős: társadalmi esélyegyenlőség előmozdításáért felelős miniszter
Határidő: 2010. december 31.
6. A vidéki non-profit nőszervezetek tevékenységének támogatásával elő kell segíteni a nők és férfiak társadalmi
egyenlőségét.
Felelős: társadalmi esélyegyenlőség előmozdításáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
Forrás: központi költségvetés Szociális és Munkaügyi Minisztérium fejezete
7. A nők és a férfiak egészségi állapotának javítása érdekében a fizikai és mentális egészségmegőrzés eszközeként széles
körben ösztönözni, illetve népszerűsíteni kell a rendszeres testmozgást biztosító szabadidős sporttevékenységet.
Felelős: sportpolitikáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
Forrás: központi költségvetés Önkormányzati Minisztérium fejezete
8. Biztosítani kell a szervezett lakossági szűrőprogramok – így különösen az emlő- és méhnyak szűrés – további
működtetését, valamint ösztönözni kell a hátrányos helyzetű vagy veszélyeztetettnek minősülő lakosságcsoportok
szűrésben történő részvételét.
Felelős: egészségügyért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
Forrás: központi költségvetés Egészségügyi Minisztérium fejezete
9. Meg kell vizsgálni, hogy egyes katonai beosztásokban miért alulreprezentált a nők aránya.
Felelős: honvédelemért felelős miniszter
Határidő: 2011. december 31.
Forrás: központi költségvetés Honvédelmi Minisztérium fejezete
10. A rendelkezésre álló statisztikai adatok felhasználásával át kell tekinteni a gyermekgondozási támogatások (GYES,
GYET), valamint a gyermekgondozáshoz kapcsolódó egészségbiztosítási ellátások (GYED, TES) rendszerét és el kell
végezni működésének hatásvizsgálatát.
Felelős: családpolitikáért felelős miniszter
államháztartásért felelős miniszter Határidő: folyamatos
11. A munka és a magánélet fokozott összehangolása és a nők munkaerő-piaci pozíciójának megerősítése céljából
támogatni kell a gyermekek napközbeni ellátását szolgáló intézmények, szolgáltatások, így különösen bölcsődék,
családi napközik korszerűsítését, felújítását, férőhelybővítését.
Felelős: családpolitikáért felelős miniszter
államháztartásért felelős miniszter Határidő: folyamatos
Forrás: Új Magyarország Fejlesztési Terv akciótervei
12. A munkahelyi és magánéleti kötelezettségek összehangolásának támogatásaként tovább kell működtetni
a Családbarát Munkahely Pályázatot, továbbá ennek keretében a munkáltatók társadalmi felelősségvállalásának
elősegítése érdekében minőségbiztosítási rendszert (Social Label program) kell kialakítani.
Felelős: családpolitikáért felelős miniszter
foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter Határidő: évente folyamatosan
Forrás: központi költségvetés Szociális és Munkaügyi Minisztérium fejezete
13. A gyerekbarát megoldások közúti közlekedésben való elterjesztése érdekében meg kell teremteni a gyermeket szállító
járművek részére a „gyerekbarát” várakozóhelyek kialakításának jogszabályi feltételeit.
Felelős: közlekedésért felelős miniszter
Határidő: 2011. december 31.
14. Elő kell segíteni a női-férfi részvétel aránytalanságának csökkentését a tudomány területén a nemek egyenlőségét
érintő kutatások támogatásával, valamint e témák bemutatásával és meghonosításával a közgondolkodásban (díjak
alapítása, rendezvények lebonyolítása).
Felelős: oktatásért felelős miniszter
Határidő: 2011. december 31.
Forrás: Új Magyarország Fejlesztési Terv akciótervei
15. A válsághelyzetek megoldásához történő segítségnyújtás biztosítása érdekében támogatni kell a telefonos lelki segély
szolgáltatások működtetését, továbbá fel kell mérni fejlesztésük, – ideértve az egységes európai hívószámok
rendszeréhez való kapcsolódásuk – lehetőségeit.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
Forrás: központi költségvetés Szociális és Munkaügyi Minisztérium fejezete
16. A bántalmazottak számára történő segítségnyújtás biztosítása érdekében tovább kell működtetni és szakmai
szempontból fejleszteni kell a Regionális Kríziskezelő Hálózatot, a Félutas Kiléptető Modellprogramot és az Országos
Kríziskezelő és Információs Telefonszolgálatot.
Felelős: szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
Forrás: központi költségvetés Szociális és Munkaügyi Minisztérium fejezete
17. A nők elleni erőszak megfelelő kezeléséhez szükséges, egységes szakmai protokollt kell kidolgozni, továbbá a nők
elleni erőszak során elkövetett emberi jogi jogsértések felismerése érdekében az Igazságügyi Hivatal áldozatsegítő,
pártfogó felügyelő és jogi segítségnyújtással foglalkozó munkatársai részére biztosítani kell a témával kapcsolatos
szakmai képzéseken, konferenciákon való részvételt.
Felelős: igazságügyért felelős miniszter
bűncselekmények megelőzéséért felelős miniszter
Határidő: 2011. december 31. 18. Gyakorlati szakemberek bevonásával (rend őrség, ügyészség, bíróság) értékelni kell a távoltartás jogintézményét,
a kapcsolódó hatósági és bírósági joggyakorlatot, továbbá a családvédelmi koordinációs szerv és a prevenciós
intézményrendszer működésének hatékonyságát – különös tekintettel az ideiglenes megelőző távoltartásra és annak
gyakorlati alkalmazására – valamint javaslatot kell tenni a távoltartás jogintézményének továbbfejlesztésre.
Felelős: igazságügyért felelős miniszter
bűncselekmények megelőzéséért felelős miniszter
szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2011. október 31. 19. A távoltartás – így különösen az ideiglenes megelőző távoltartás – alkalmazása tekintetében képzéseket kell szervezni
a rend őrségi állomány tagjai részére.
Felelős: igazságügyért felelős miniszter
bűncselekmények megelőzéséért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
Forrás: központi költségvetés Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium fejezete
20. Az emberkereskedelem szempontjából különösen veszélyeztetett személyek, így a hátrányos helyzetű nők,
gyermekvédelmi gondoskodásból kikerült nők, roma nők számára célzott megelőző kampányokat kell szervezni és
lebonyolítani.
Felelős: igazságügyért felelős miniszter
bűncselekmények megelőzéséért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
Forrás: központi költségvetés Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium fejezete
21. Be kell építeni a közép- és felsőfokú rendészeti oktatás tantervébe az emberkereskedelem áldozatainak felismerését
szolgáló ismereteket.
Felelős: rendészetért felelős miniszter
áldozatsegítésért felelős miniszter Határidő: 2011. június 30.
Forrás: központi költségvetés Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium fejezete
22. A családon belüli erőszak problémájának kezelése érdekében – a nemzetközi definíciók és gyakorlat
figye lembe véte lével – a megfelelő jogágakban pontosan meg kell határozni a családon belüli erőszak fogalmát,
valamint az ahhoz kapcsolódó fogalmakat. A pontos fogalmi meghatározások ismeretében meg kell vizsgálni, hogy
szükséges-e a Büntető Törvénykönyv, illetve a szabálysértésekről szóló törvény módosítása.
Felelős: igazságügyért felelős miniszter
bűncselekmények megelőzéséért felelős miniszter
szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter
Határidő: 2011. december 31. 23. Elméleti és gyakorlati szakemberek (rend őrség, ügyészség, bíróság) bevonásával – az emberi jogi megközelítés
alkalmazásával – el kell végezni a nemi erkölcs elleni bűncselekmények körébe tartozó tényállások, továbbá a zaklatás
tényállás gyakorlati alkalmazhatóságának, időszerűségének felülvizsgálatát. A felülvizsgálat eredménye alapján
javaslatot kell tenni a szükséges változtatásokra.
Felelős: igazságügyért felelős miniszter
Határidő: a felülvizsgálatra 2010. december 31.
a javaslattételre 2011. június 30. 24. A tankönyvjóváhagyás, a taneszköz-fejlesztés szempontrendszerében érvényesíteni kell a nők és férfiak társadalmi
egyenlősége szempontjait.
Felelős: oktatásért felelős miniszter
Határidő: folyamatos 25. A korszerű pedagógiai, módszertani kultúra elterjesztése érdekében – a továbbképzési programok fejlesztési
eljárásainak felülvizsgálatával és korrekciójával, a képzés-fejlesztés koordinálásával, továbbá a továbbképzések
támogatásával – ösztönözni kell a társadalmi esélyegyenlőség, különösen a nők és férfiak társadalmi egyenlősége
témájával kapcsolatos ismereteket közvetítő továbbképzések meg valósítását.
Felelős: oktatásért felelős miniszter
társadalmi esélyegyenlőség előmozdításáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
Forrás: Új Magyarország Fejlesztési Terv akciótervei
26. Pályázatok kiírásával, standardok alkalmazásával, nemzetközi gyakorlatra vonatkozó kutatásokkal és publikációkkal
ösztönözni kell, hogy a nevelési-oktatási intézmények pedagógiai gyakorlatába beépüljenek a társadalmi
esélyegyenlőség, különösen a nők és férfiak társadalmi egyenlősége szempontjait érvényesítő elemek.
Felelős: oktatásért felelős miniszter
társadalmi esélyegyenlőség előmozdításáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
Forrás: Új Magyarország Fejlesztési Terv akcióterve
27. Képzéseket kell szervezni és lebonyolítani a központi, valamint a helyi közigazgatásban dolgozó köztisztviselők részére
a nők és férfiak társadalmi egyenlősége témakörében.
Felelős: társadalmi esélyegyenlőség előmozdításáért felelős miniszter
közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter
helyi önkormányzatokért felelős miniszter
Határidő: 2011. december 31.
Forrás: központi költségvetés Szociális és Munkaügyi Minisztérium fejezete,
PROGRESS pályázati program 28. Meg kell vizsgálni a nők és férfiak közötti társadalmi egyenlőség politikájának stratégiai elve (gender mainstreaming),
mint módszer és kormányzati stratégia a központi közigazgatás tevékenységében történő alkalmazásának
lehetőségeit.
Felelős: társadalmi esélyegyenlőség előmozdításáért felelős miniszter
Határidő: 2011. december 31.
29. A kormányzati társadalompolitika összehangolásának körében fokozott figyelmet kell fordítani a Nemzeti Stratégia
prioritásainak érvényesülésére.
Felelős: társadalompolitika összehangolásáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
2013/2015. (XII. 29.) Korm. határozata a Közép-magyarországi régió kettéválasztásáról.
A Kormány
 1. egyetért a Közép-magyarországi régió jelenlegi, Budapest és Pest megye közös közigazgatási határa mentén történő
kettéválasztásának szükségességével;
 2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Központi Statisztikai Hivatal elnökével együttműködésben dolgozza
ki a  Közép-magyarországi régió NUTS-besorolásának 1.  pont szerinti módosítására irányuló kérelmet, és azt
a  brüsszeli magyar Állandó Képviselet útján nyújtsa be az  Európai Bizottság Főtitkársága, valamint másolatban
az Európai Unió Statisztikai Hivatala (EUROSTAT) részére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Központi Statisztikai Hivatal elnöke Határidő: 2016. február 1.
 3. felkéri a Központi Statisztikai Hivatal elnökét, hogy készítse elő és hajtsa végre az érintett statisztikai adatgyűjtések,
adat-előállítási folyamatok, továbbá az  azok eredményeit közlő statisztikai adatszolgáltatások módosítását
az  újonnan létrejött statisztikai célú területi egységeknek megfelelően, és dolgozza ki a  statisztikai adatok
visszavezetésének módját;
Felelős: Központi Statisztikai Hivatal elnöke
Határidő: 2017. december 31.
4. egyetért azzal, hogy Pest megye érintett települései a  Közép-magyarországi régió NUTS-besorolásának
módosításától függetlenül kezdeményezhetik, hogy az Országgyűlés a települést a területével határos másik megye
területéhez csatolja át;
5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával vizsgálja meg
a Pest megyei önkormányzatok és a Pest megye területén működő vállalkozások számára célzott fejlesztési források
biztosításának lehetőségét.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
feladatkörükben érintett miniszterek Határidő: 2016. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1061/2007. (VII. 30.) Korm. határozata a Magyarországi Református Egyház és a Magyarországi Evangélikus Egyház számára a 2007. évben rendezésre javasolt ingatlanokról.
A Kormány 1. a volt egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről szóló 1991. évi XXXII. törvény értelmében alakított egyeztető bizottság által rendezésre javasolt ingatlanok jegyzékét jóváhagyja, és elrendeli, hogy az oktatási és
kulturális miniszter gondoskodjon az 1. számú melléklet
szerinti jegyzékben felsorolt ingatlanoknak a Magyarországi Református Egyház és a Magyarországi Evangélikus
Egyház tulajdonába adásáról és a kártalanítás kifizetéséről
a 2. számú mellékletben csatolt pénzellátási terv alapján;
Felelős: oktatási és kulturális miniszter
pénzügyminiszter Határidő: a határozat közzétételét követő
30 napon belül
2. egyetért azzal, hogy a volt egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezésére biztosított 2007. évi költségvetési előirányzat terhére 3 millió Ft az egyeztető bizottságok folyamatos működéséhez, szakértői és megbízási díjak, illetve az egyházi ingatlanrendezéssel kapcsolatos
beszerzések céljára kerüljön felhasználásra.
Felelős: oktatási és kulturális miniszter
Határidő: 2007. december 31.
3. E határozat hatálybalépésével egyidejűleg a Magyarországi Református Egyház és a Magyarországi Evangélikus Egyház számára a 2006. évben rendezésre javasolt
ingatlanokról és az egyeztető bizottságok 2007. évi működtetési költségének meghatározásáról, valamint egyes, a
volt egyházi ingatlanok tulajdoni rendezéséről szóló kormányhatározatok módosításáról szóló 1119/2006. (XII.7.)
Korm. határozat 1. számú mellékletének „Magyarországi
Református Egyház” jegyzék 9. sorában (Gomba, Iskola u.
2., 619/2 hrsz.) az „Önkormányzati, illetve egyéb szerv
kártalanítása” oszlop „2008. II. 20. 2009. II. 20.” szövegrésze helyébe a „2008. II. 20.”, a „20,0 19,0 önkormányzat
részére funkciókiváltás címén” szövegrésze helyébe „10,0
M Ft önkormányzat részére értéknövelő beruházás címén”, a „Birtokba adás tervezett ideje” oszlop „2009.
VIII. 1.” szövegrésze helyébe pedig a „2007. VIII. 31.”
szövegrész lép. Az oktatási és kulturális miniszter gondoskodjon a korábban kiadott közigazgatási határozat
módosításáról.
4. E határozat a közzététellel lép hatályba. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
129/2013. (III. 14.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi
CXXV. törvény 11. § (2) bekezdés l) pontja alapján – a Miniszterelnökséget vezető államtitkár javaslatára – Pásztor István
dandártábornokot 2013. március 15-ei hatállyal vezérőrnaggyá előléptetem. Budapest, 2013. március 8.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
75/2016. (XII. 29.) NFM rendelete a menetíró készülékről.
A közúti közlekedésről szóló 1988.  évi I.  törvény 48.  § (3)  bekezdés b)  pont 19., 43., 44., 45., 46., 47., 48.  alpontjában kapott
felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109. § 13. pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. analóg menetíró készülék: a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk (2) bekezdés g) pontja
szerinti menetíró készülék;
 2. analóg menetíró készülék javítása: az  analóg menetíró készülék belső plombáinak felnyitásával járó javítási
folyamat;
 3. auditálási tanúsítvány: a közlekedési hatóság által kiállított dokumentum arról, hogy a kiállítás időpontjában
a  gépjárműfenntartó megfelel az  e  rendeletben a  menetíró szerelésre vonatkozó személyi és tárgyi
feltételeknek;
4. digitális menetíró készülék: a  165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2.  cikk (2)  bekezdés
h) pontja szerinti menetíró készülék;
5. ellenőrzőkártya: a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk (2) bekezdés i) pontja szerinti
kártya;
6. járműgyártó: a  jármű gyártását végző szervezet vagy annak magyarországi képviselete, új jármű esetében
annak forgalmazója;
7. járművezetői kártya: a  165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2.  cikk (2)  bekezdés f )  pontja
szerinti kártya;
8. kártyatulajdonos: az  a  természetes személy, vagy vállalkozáskártya esetén az  az üzembentartó, aki részére
a kártyakibocsátó hatóság a tachográf-kártyát megszemélyesítette és kiadta;
9. megszemélyesítés: a  kártyakibocsátó közlekedési hatóságnak az  az eljárása, amelynek során a  tachográfkártyát hozzárendeli a  tachográf-kártya kérelmezőjének személyéhez vagy vállalkozáskártya esetén
az üzembentartóhoz;
10. menetíró ellenőrzés: a közúti szállítás szociális előírásaira, a vezetési időre, a szünetre, illetve a megszakításra
és a  pihenőidőre, továbbá a  közúti közlekedésben használt menetíró készülék és adatrögzítő lap, valamint
a  digitális menetíró készülékhez szükséges kártyák használatára vonatkozó előírások betartására irányuló
hatósági ellenőrzés;
11. menetíró készülék: a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk (2) bekezdés a) pontja szerinti
készülék;
12. menetíró készülék kalibrálása: az  analóg menetíró készülék esetében az  analóg menetíró berendezés
vizsgálata, továbbá a menetíró berendezés tárolandó és beállítandó paramétereinek, jellemzőinek beállítása,
frissítése vagy megerősítése, digitális menetíró készülék esetében a  165/2004/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet 2. cikk (2) bekezdés m) pontja szerinti tevékenység;
13. menetíró készülék külső kalibrálása: a  menetíró engedélyben szereplő telephelytől eltérő helyszínen
végrehajtott kalibrálás;
14. menetíró készülék működési elve: a  menetíró készülék adatrögzítésének módja, amely lehet analóg vagy
digitális;
15. menetíró készülék szerelése: a  menetíró készüléknek és valamennyi tartozékának beépítése, vizsgálata,
aktiválása, kalibrálása, javítása vagy tesztelése;
16. menetíró szerelőműhely: a  menetíró készülék szerelésére érvényes tevékenységi engedéllyel rendelkező
gépjárműfenntartó;
17. menetíró szerelő: a menetíró készülék szerelésére érvényes tevékenységi engedéllyel rendelkező személy;
18. menetíró vezérképviselet: valamely menetíró készülék gyártó magyarországi képviseleti jogosultságával
rendelkező szervezet; 19. műhelykártya: a  165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2.  cikk (2)  bekezdés k)  pontja szerinti
kártya;
20. vállalkozáskártya: a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk (2) bekezdés j) pontja szerinti
kártya.
II. FEJEZET
A MENETÍRÓ SZERELŐMŰHELYEK ÉS MENETÍRÓ SZERELŐK ENGEDÉLYEZÉSE, VALAMINT A MENETÍRÓ
KÉSZÜLÉK SZERELÉSE
2. Általános előírások 2. § (1) Magyarország területén menetíró készülék szerelését – a  (3)  bekezdésben foglalt eltéréssel – a  menetíró
szerelőműhelynél foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban álló menetíró szerelő végezheti.
(2) A menetíró készülék szereléséhez szükséges eszközök és információk rendelkezésére állása esetén, a tevékenységi
engedély birtokában a  menetíró készülék szerelése a  menetíró készülék gyártmányára és típusára vonatkozó
korlátozás nélkül végezhető.
(3) Menetíró készüléknek a  165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó járműbe történő
beépítését új, még használatba nem vett jármű esetén az (1) bekezdésen túl a  jármű gyártójánál vagy a menetíró
gyártójánál foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban álló menetíró szerelő végezheti.
3. A menetíró szerelőműhelyek engedélyezése és nyilvántartása 3. § (1) Menetíró készülék szerelése csak a  közlekedési hatóság által kiadott, menetíró szerelőműhely üzemeltetésére
vonatkozó tevékenységi engedéllyel (a  továbbiakban: műhelyengedély) rendelkező gépjárműfenntartó nevében
végezhető.
(2) Műhelyengedély jogosíthat
a) analóg menetíró készülék szerelésére,
b) digitális menetíró készülék szerelésére,
c) az a)–b) pontok szerinti tevékenységre együttesen.
4. § (1) A 3. § (2) bekezdés a) pontja szerinti tevékenységre jogosító műhelyengedély kiadásához szükséges tárgyi feltételek:
a) hidegpadlós, a járműhöz hozzáférhetőséget biztosító helyiség,
b) a járművek alsó részeihez hozzáférést biztosító szerelőakna vagy emelő berendezés,
c) szilárd burkolatú, legalább 20 m hosszú és sík mérőszakasz vagy a  készülék kalibrálásának vizsgálatára
alkalmas, kalibrálható görgős próbapad,
d) a  készüléktípus beszabályozásához, ellenőrzéséhez szükséges – érvényes kalibrálási bizonyítvánnyal
rendelkező – műszerek,
e) a  készülék gyártója, illetve legalább egy menetíró vezérképviselet által az  egyes készüléktípusokhoz
meghatározott célszerszámok és további mérőkészülékek,
f ) a  készüléktípus beszerelését, kalibrálását, javítását, vizsgálatát, valamint a  szükséges eszközök,
vizsgálóberendezések megjelölését és használatát tartalmazó – a  készülék gyártója vagy a  menetíró
vezérképviselet által biztosított – műszaki előírások,
g) a visszaélések elleni védelem eszközeinek biztosítása (ólomzár, plombajel, lepecsételés stb.),
h) valamennyi menetíró készülékkel kapcsolatosan végzett tevékenység részletes folyamatleírása, amely
menetíró készülék-típusonként tartalmazza legalább
ha) valamennyi beavatkozás részletes technológiai leírását,
hb) a beavatkozások alkatrész és eszközigényét, és
hc) a beavatkozások normaidejét.
(2) A 3. § (2) bekezdés b) és c) pontja szerinti tevékenységre jogosító műhelyengedély kiadásához az (1) bekezdésben
felsoroltakon túl biztosítani kell
a) a közlekedési hatósággal közvetlen (on-line), kétirányú adatcserét biztosító informatikai kapcsolatot,
b) a digitális menetíró készülék adatainak kiolvasásához, letöltéséhez és tárolásához szükséges eszközöket,
c) digitális menetíró készülék szerelése esetén a tevékenységet végző személy részére kiadott műhelykártyát,
d) a  műhelykártya biztonságos tárolásához szükséges, az  illetéktelen hozzáférést kizáró lemezszekrényt,
továbbá
e) a digitális menetíró készülékről letöltött adatok – illetéktelen hozzáférést megakadályozó módon történő –
tárolását lehetővé tévő elektronikus eszközöket vagy informatikai módszereket.
5. § (1) Menetíró szerelőműhely menetíró készülék szerelésére feljogosított telephelyén a  menetíró készülék szerelését
olyan személy végezheti, aki érvényes szerelői engedéllyel, valamint digitális menetíró készülék szerelése esetén
személyre szóló műhelykártyával rendelkezik.
(2) Menetíró szerelőműhely menetíró készülék szerelésére feljogosított telephelyén az  analóg menetíró készülék
javítását olyan személy végezheti, aki jogerős engedéllyel rendelkezik, valamint az  adott készülék gyártója vagy
a  gyártó hazai képviselője által szervezett képzésen az  adott készülék típus javításához szükséges ismereteket
elsajátította és erről bizonyítvánnyal rendelkezik.
6. § (1) A műhelyengedély iránti kérelemhez a 7. § (2) bekezdés a), b) és d) pontjában meghatározott adatok megadásán
túlmenően csatolni kell
a) amennyiben a kérelmező nem szerepel a külön jogszabály szerinti köztartozás mentes adatbázisban, annak
igazolását, hogy a kérelmező az adózás rendjéről szóló törvény szerint köztartozásmentes adózónak minősül;
b) az alkalmazni kívánt menetíró szerelő nevét;
c) a képviseletre jogosult személy
ca) aláírási címpéldányát, kivéve ha az  a  cégbejegyzési (változásbejegyzési) eljárásban benyújtásra
került és ezt a tényt a cégjegyzék tartalmazza,
cb) nyilatkozatát arról, hogy vele szemben nem áll fenn a 14. § szerinti összeférhetetlenség;
d) a menetíró szerelőműhelyként üzemeltetni kívánt telephely címét.
(2) A  közlekedési hatóság az  engedélyezési eljárás során szemle keretében győződik meg arról, hogy a  kérelmet
benyújtó rendelkezik-e az engedélyezéshez szükséges személyi és tárgyi feltételekkel.
7. § (1) A közlekedési hatóság a műhelyengedélyt kiadja a kérelmezőnek, ha az teljesíti
a) a menetíró készülék szerelését végző menetíró szerelőműhelyekre vonatkozó személyi és tárgyi feltételeket,
valamint
b) az  egyes veszélyes tevékenységek biztonsági követelményeiről szóló szabályzatok kiadásáról szóló
jogszabályokban foglaltakat.
 (2) A műhelyengedély tartalmazza: a) a menetíró szerelőműhely üzemeltetője
aa) megnevezését,
ab) székhelyének címét,
ac) menetíró készülék szerelésére feljogosított telephelyének címét,
ad) elektronikus levelezési címét, valamint
ae) a képviseletére jogosult személy nevét;
b) a szerelt menetíró készülék működési elvét (analóg, digitális vagy mindkettő);
c) a  közlekedési hatóság által működtetett információs rendszerben nyilvántartásra kerülő adatokkal
kapcsolatos, a menetíró szerelőműhely által történő adatszolgáltatás módját és az adatok körét;
d) a műhely által alkalmazott jeleket és elektronikus biztonsági adatokat.
(3) A  műhelyengedélyben szereplő adatok változása esetén a  menetíró szerelőműhely képviselője 8 napon belül
köteles a változást bejelenteni és a műhelyengedély módosítását kérni.
(4) A  műhelyengedély jogosultja helyébe polgári jogi jogutódja léphet, amennyiben a  jogutódlást követő 30 napon
belül a jogutódlás megállapítása iránt kérelmet terjeszt elő, és a jelen rendeletben előírt feltételeknek megfelel.
(5) Ha a menetíró szerelőműhely az engedélyezés alapjául szolgáló feltételeket nem tudja biztosítani, a tevékenységét
szüneteltetnie kell, amely szüneteltetést a menetíró szerelőműhely köteles a közlekedési hatóságnak 8 napon belül
– a szüneteltetés várható időtartamának megjelölésével – írásban vagy elektronikus úton bejelenteni.
(6) A menetíró szerelőműhely a tevékenységét csak a műhelyengedélyben és a vonatkozó technológiai utasításokban
foglaltaknak megfelelően végezheti.
8. § A közlekedési hatóság a műhelyengedélyt visszavonja, ha
a) a  műhelyengedély jogosultja az  engedélyben szereplő összes telephelye tekintetében a  műhelyengedély
visszavonására irányuló kérelmet nyújt be,
b) a műhelyengedély jogosultja jogutód nélkül megszűnik,
c) a  műhelyengedély jogosultja vagy annak jogutódja a  műhelyengedélyben foglalt feltételeknek nem felel
meg,
d) a műhelyengedély jogosultja nem rendelkezik érvényes és névre szóló tanúsítvánnyal,
e) a menetíró szerelőműhely a tevékenységét 6 hónapot meghaladóan szünetelteti, vagy
f ) a  menetíró szerelőműhely a  működésének második felfüggesztését követően a  19.  § (4)  bekezdés szerinti
valamely magatartást ismételten elköveti. 9. § A  közlekedési hatóság nyilvántartást (a  továbbiakban: Műhelyjegyzék) vezet a  menetíró szerelőműhelyekről.
A Műhelyjegyzék tartalmazza a menetíró szerelőműhely
a) azon telephelyének címét, amelyen menetíró készülék szerelést végez,
b) elektronikus levelezési címét,
c) a szerelendő menetíró készülékek működési elvét (analóg, digitális vagy mindkettő), továbbá
d) a  165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 22.  cikk (3)  bekezdése szerinti plombajelet,
az elektronikus biztonsági adatokat, valamint a dokumentumhitelesítéshez használt bélyegzők lenyomatát.
4. A menetíró szerelői tevékenység engedélyezése, a menetíró szerelők képzése és névjegyzéke
10. § (1) Menetíró készülék szerelését csak olyan személy végezheti, aki erre a tevékenységre jogosító, a közlekedési hatóság
által kiadott engedéllyel (a továbbiakban: szerelői engedély) rendelkezik.
(2) Szerelői engedély az alábbi tevékenységekre vonatkozhat:
a) analóg menetíró készülék szerelése;
b) digitális menetíró készülék szerelése.
11. § (1) Szerelői engedélyt a  közlekedési hatóság annak a  személynek ad ki, akivel szemben nem áll fenn a  14.  § szerinti
összeférhetetlenség és rendelkezik
a) autószerelő, autótechnikus, autóelektronikai műszerész, elektroműszerész vagy e  rendelet hatálybalépése
előtt megszerzett, ezekkel egyenértékű szakképesítéssel, illetve középfokú vagy ennél magasabb szakirányú
műszaki végzettséggel, valamint
b) az e tevékenység végzésére jogosító szaktanfolyami képesítéssel az alábbiak szerint:
ba) analóg menetíró készülék szerelésére jogosító tevékenységi engedélyhez analóg menetíró szerelői
alapképesítés;
bb) digitális menetíró készülék szerelésére jogosító tevékenységi engedélyhez digitális menetíró
szerelői alapképesítés.
 (2) Az (1) bekezdés a) pontjában nem említett szakképesítések elfogadásáról a közlekedési hatóság a szakképesítéssel
megszerzett szakmai ismeretek tartalma alapján határoz.
 (3) A szerelői engedély érvényességének fennmaradásához a menetíró szerelőnek
a) az (1) bekezdés b) pontja szerinti alapképesítés megszerzését követő 3 éven belül, valamint
b) továbbképzési képesítés megszerzését követő 3 éven belül
a menetíró készülék működési elvéhez igazodó továbbképzési képesítést kell szereznie.
(4) Az  engedély iránti kérelemben meg kell adni a  kérelmezőnek a  közúti közlekedésről szóló 1988.  évi I.  törvény
(a továbbiakban: Kkt.) 27/B. § (2) bekezdés a)–d) pontjai szerinti adatait.
(5) A kérelemhez mellékelni kell:
a) az előírt iskolai végzettséget, szakképesítést igazoló okirat másolatát;
b) a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy vele szemben nem áll fenn a 14. § szerinti összeférhetetlenség;
c) az (1) bekezdés b) pontjában előírt szaktanfolyam elvégzését igazoló dokumentum másolatát.
(6) A szerelői engedély tartalmazza a Kkt. 27/B. § (2) bekezdésben felsorolt adatokat.
12. § (1) A közlekedési hatóság a Kkt. 27/B. § (2) bekezdése szerinti Szerelői névjegyzékbe a menetíró szerelőt az engedély
jogerőre emelkedését követően, kérelem nélkül veszi fel.
(2) A  szerelői engedélyben szereplő adataiban bekövetkezett változásokat a  menetíró szerelő a  változás
bekövetkezését követő 8 napon belül köteles írásban bejelenteni a közlekedési hatóságnak.
13. § (1) A Kkt. 27/B. § (1) bekezdése szerinti képzési engedély kiadásának feltétele, hogy a kérelmező rendelkezzen:
a) a menetíró szerelőműhely számára a 4. §-ban meghatározott tárgyi feltételekkel,
b) digitális és analóg, EU jóváhagyással rendelkező – működőképes menetíró berendezést is tartalmazó  –
a tantervi és vizsgakövetelményben meghatározott tárgyi feltételként szereplő oktatókészlettel,
c) menetíró szerelői képzésnek megfelelő menetíróval szerelt járművel,
d) a  képzési folyamatot is magában foglaló, MSZ EN ISO 9000 szabványsorozatnak megfelelő, tanúsított
minőség irányítási rendszerrel,
e) szilárd burkolatú, legalább 20 m hosszú, sík mérőszakasszal, az ellenőrzéshez szükséges infra kapukkal vagy
a készülék kalibrálásának vizsgálatára alkalmas, kalibrálható görgős próbapaddal,
f ) olyan oktatóval, aki rendelkezik valamelyik menetíró készülék gyártó által öt évnél nem régebben kiállított,
képzésre vonatkozó bizonyítvánnyal.
 (2) A menetíró szerelői alap- és továbbképzési képesítések megszerzésének feltételei
a) az előírt szaktanfolyamon való részvétel, és
b) az előírt vizsgakötelezettségek sikeres teljesítése.
(3) A közlekedési hatóság az előírt vizsgakötelezettségek sikeres teljesítése után
a) analóg menetíró szerelő, illetve
b) digitális menetíró szerelő
alap- vagy továbbképzési képesítést igazoló okmányt/vizsgaigazolást ad ki.
(4) A menetíró szerelői alap- és továbbképzési képesítés megszerzéséhez szükséges tantárgyi és vizsgakötelezettséget
az 1. melléklet alapján, a közlekedési hatóság által meghatározott tantervi és vizsgakövetelmények tartalmazzák.
5. Összeférhetetlenség 14. § Fuvarozó tevékenységet végző vállalkozás szakmai irányítója
a) műhelykártyával és menetíró szerelői engedéllyel nem rendelkezhet, valamint
b) nem lehet a  menetíró szerelőműhelyt üzemeltető szervezet képviseletét ellátó személy a  szakmai irányítói
tevékenység végzése alatt és az annak befejezését követő egy évig.
6. A menetíró készülék szerelése és a menetíró készülékeket befolyásoló eszközök
15. § (1) A menetíró készülék szerelését nyomon követhetően dokumentálni kell.
 (2) A  menetíró készülék kalibrálását követően az  2.  mellékletben szereplő kalibrálási jegyzőkönyvet kell kiállítani és
a járműre új illesztési címkét kell rögzíteni. A kalibrálási jegyzőkönyv szigorú számadású nyomtatványnak minősül.
A  kalibrálási jegyzőkönyvben a  készülék plombáinak kalibrálás előtti és utáni azonosító számát, továbbá analóg
menetíró javítása során elhelyezett (cserélt) plombák azonosító számait is fel kell jegyezni.
(3) A  kalibrálási jegyzőkönyv a  műhelykártyáról, illetve a  szerelés során a  menetíró berendezésből elektronikusan
kiolvasott adatok alapján elektronikusan is kitölthető, továbbá a
jogosultak számára az adatok hozzáférhetőségének biztosítása mellett elektronikusan tárolható és archiválható.
16. § (1) A  menetíró készüléket befolyásoló eszközök használatának feltárása és megelőzése érdekében a  menetíró
készülékek közúti ellenőrzések alkalmával és jogosultsággal rendelkező menetíró szerelőműhelyek által végzett
ellenőrzésével kapcsolatos helyes végrehajtási gyakorlatra vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2009. január 23-i
2009/60/EK bizottsági ajánlás Melléklet 4. Fejezet B-D. pontjaiban meghatározott módszereket kell alkalmazni.
(2) A menetíró készüléket befolyásoló eszközök alkalmazásának észlelésekor ennek tényét a közlekedési hatóságnak be
kell jelenteni, az eszközt el kell távolítani a járműből és át kell adni közlekedési hatóság számára.
(3) Az  e  §-ban meghatározott dokumentációs, adatkezelési és jelentési kötelezettség teljesítéséért a  menetíró
szerelőműhely a  felelős. Ha a  menetíró szerelőműhely a  vizsgálati jelentés elkészítését, a  befolyásoló eszközök
eltávolítását vagy a befolyásoló eszközök feltárásának bejelentését elmulasztja, a közlekedési hatóság az ellenőrzés
során meghatározott jogkövetkezményeket alkalmazhatja a menetíró műhellyel szemben.
(4) A digitális menetíró készülékkel ellátott járművek esetén – a befolyásoló eszköz eltávolítását követően – a menetíró
készülék kalibrálása, kizárólag a  jármű egység memória megelőző két évben keletkezett valamennyi adatának
a  letöltését, a  műszaki hibák és az  események elemzését, a  digitális aláírás érintetlenségéről való meggyőződést
követően kezdhető meg.
17. § (1) A digitális menetíró készülék által gyűjtött és tárolt valamennyi olyan adatot, amelyet a menetíró készülék a szerelés
megkezdését megelőző 2 évben rögzített, ezeket a  szerelés megkezdése előtt, az  adatok ellenőrizhetőségének
céljából le kell tölteni (a  továbbiakban: letöltött adatok). A  letöltött adatokat a  digitális menetíró szerelőműhely
két évig köteles megőrizni. A  letöltött adatok kizárólag a  jármű üzembentartója, valamint a  közlekedési hatóság
számára adhatóak át.
(2) Amennyiben a  tárolt adatok letöltése nem lehetséges, a  menetíró szerelőműhely a  járművet üzemeltető szállító
vállalkozás részére egy adat-letölthetetlenségi tanúsítványt állít ki. Az adat-letölthetetlenségi tanúsítvány másolatát
a  műhely köteles legalább két évig megőrizni és – külön felszólítás nélkül – a  kiállítást követő nyolc napon belül,
a javítást és kalibrálást követően a (7) bekezdésben leírtaknak megfelelően a menetíró készülék adatmemóriájából
letöltött – rendelkezésre álló – adattartalommal a közlekedési hatóság számára elektronikusan megküldeni.
(3) Az  (1)  bekezdés szerint letöltött adattartalmat a  menetíró szerelőműhely köteles a  közlekedési hatóság számára
átadni, az  engedélyben és a  Műhelyjegyzéket vezető közlekedési hatóság honlapján közzétett útmutatóban
meghatározott módon és rendszerességgel.
(4) A  külső kalibrálás a  műhelyengedélyt kiadó közlekedési hatóság részére történő előzetes bejelentés alapján
elvégezhető az adott telephely 30 kilométeres sugarú körében lévő, a 4. § (1) bekezdés a)–g) pontjaiban szereplő
tárgyi feltételekkel rendelkező telephelyen is. A  külső kalibrálást legkésőbb a  kalibrálás megkezdését megelőző
munkanapon be kell jelenteni a közlekedési hatóság részére.
(5) Egyedi kérelemre a műhely engedélyt kiadó közlekedési hatóság engedélyezheti az adott telephely 30 kilométeres
sugarú körén kívüli külső kalibrálást is. Az engedélynek tartalmaznia kell a helyszínt és az időintervallumot is.
(6) Menetíró vezérképviselet – a  műhelyengedélyt kiadó közlekedési hatóság részére történő előzetes bejelentést
követően – jogosult az egész ország területén menetíró készülék szerelést végezni.
(7) Digitális menetíró készülék külső kalibrálása esetén, a  kalibrálás elvégzését követően le kell tölteni és legkésőbb
a  kalibrálást követő munkanapon a  közlekedési hatóság számára a  (3)  bekezdésben nevesített útmutatóban
foglaltak szerint elektronikus úton meg kell küldeni legalább az alábbiakban felsorolt járműegység memóriájában
tárolt adatokat a hozzájuk tatozó elektronikus aláírással:
a) járműre vonatkozó adatok;
b) tevékenységekre vonatkozó adatok a kalibrálást megelőző 90 napos időtartamra;
c) eseményekre és hibákra vonatkozó adatok;
d) a jármű sebességére vonatkozó adatok;
e) technikai és kalibrálási adatok.
(8) A menetíró készülék szereléséhez szükséges menetíró készülék vizsgáló műszereket 12 havonta szükséges kalibrálni.
 (9) A  menetíró készülék szerelését a  165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet előírásainak betartásával,
a  menetíró készülék vizsgálatára és beállítására alkalmas kalibrált műszer és vizsgáló berendezés megfelelő
használatával, valamint a  mérő és vizsgáló berendezések (műszerek) alkalmazási (gyári kezelési) utasításainak
betartásával kell elvégezni.
(10) Az  analóg menetíró készülék belső plombáinak felnyitásával járó javítási tevékenység az  alábbiakban szereplő
további feltételek megléte esetén végezhető:
a) a javítás elvégzéséhez szükséges műszaki dokumentációk és folyamat leírások;
b) a javítás végzéséhez szükséges célszerszámok és alkatrészek;
c) a készüléktípus javítására felkészítő – a közlekedési hatóság által szervezett – tanfolyam elvégzése.
18. § (1) A menetíró szerelőműhely vezetője köteles gondoskodni arról, hogy
a) a  műhelykártyát – a  4.  § (2)  bekezdés d)  pontjában meghatározott módon az  illetéktelen hozzáférés ellen
védve – a menetíró szerelőműhelyben tárolják,
b) a műhelykártyát kizárólag a tulajdonosa használhassa,
c) a műhelykártyát a kártyakibocsátó hatóságnál leadják, ha
ca) a  digitális menetíró készülék szerelésére engedéllyel rendelkező menetíró szerelőműhely
(a továbbiakban: digitális menetíró szerelőműhely) e tevékenységét megszünteti,
cb) a  közlekedési hatóság a  digitális menetíró szerelőműhely ellenőrzése alapján a  tevékenység
végzését felfüggesztette,
cc) a  műhelykártya tulajdonosának a  digitális menetíró szerelőműhelyben folytatott tevékenysége
megszűnik.
(2) A műhelykártyát kizárólag annak tulajdonosa személyesen – a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
valamint az e rendeletben meghatározott előírások betartásával – használhatja. A műhelykártya a kártyatulajdonost
foglalkoztató digitális menetíró szerelőműhelyben, továbbá – annak megbízása alapján, a közlekedési hatósághoz
történő előzetes bejelentéssel – más menetíró szerelőműhelyben, vagy az  illesztett jármű üzembentartójának
telephelyén használható.
7. A menetíró készülék szerelésének hatósági ellenőrzése 19. § (1) A közlekedési hatóság
a) előzetes tájékoztatás nélküli ellenőrzés formájában,
b) eseti célellenőrzés formájában, vagy
c) a rendelkezésre álló elektronikus adatok elemzésével
rendszeresen ellenőrzi a menetíró készülékek szerelését, amely során kiemelten vizsgálja a menetíró szerelőműhely
tevékenységét, a  jogszabályi előírásoknak, illetve a  műhelyengedélyben foglaltaknak való megfelelést, valamint
a műhelykártya jogszerű használatát.
(2) A  közlekedési hatóság a  műhelykártya jogosulatlan vagy szabálytalan használata, vagy a  műhelykártya
meghamisításának alapos gyanúja esetén – ismétlődő, vagy a  menetíró szerelőműhely vezetőjének felróható
esetben – a menetíró szerelőműhely tevékenységét egy évig terjedő időre felfüggesztheti.
(3) A meghamisított műhelykártyát a Kkt. 20. § (11) bekezdés a) pont aa) alpont szerint ellenőrzésre jogosult szervezet
a helyszínen elveszi, és a műhelykártya bevonását kezdeményezve azt a kártyakibocsátó hatósághoz továbbítja.
(4) Ha a  menetíró szerelőműhelyben a  menetíró szerelő, a  menetíró szerelőműhely vezetője, vagy a  menetíró
szerelőműhely más alkalmazottja
a) akadályozza a hatósági ellenőrzést,
b) az  információs rendszerekben rögzítendő adatokban bekövetkezett változást nem vagy nem határidőben
jelenti be,
c) a  tevékenységét nem a  hatályos jogszabályi rendelkezéseknek és az  auditálási tanúsítvány szerinti
technológiai leírásoknak megfelelően végzi,
d) az engedélyben szereplőtől eltérő működési elvű menetíró készüléket szerel,
e) a hitelesítésre kötelezett műszerek időszakos vizsgálatát elmulasztja,
f ) a műhelykártyát jogosulatlanul használja,
g) a műhelykártyát meghamisítja, vagy
h) az adatletöltési, adattovábbítási vagy adatmegőrzési kötelezettségének nem tesz eleget
a közlekedési hatóság a műhelyengedélyét első alkalommal történő elkövetés esetén 30 napig, második alkalommal
történő elkövetés esetén 90 napig felfüggeszti.
(5) Ha a műhelyengedélyt a közlekedési hatóság a 8. § f ) pontja szerint visszavonja a menetíró szerelőműhely részére
újabb műhelyengedély legkorábban a visszavonásról szóló határozat jogerőre emelkedésének napját követő egy év
elteltével adható.
8. Menetíró szerelőműhelyek auditálási tanúsítványa 20. § (1) A menetíró szerelőműhelyek auditálását a közlekedési hatóság végzi.
 (2) Az  auditnak ki kell terjednie a  menetíró készülék szerelési tevékenység végzéséhez szükséges személyi és
tárgyi feltételekre, a  szerelési és adminisztratív folyamatokra és eljárásokra, valamint az  alkalmazott biztonsági
intézkedésekre és a műhelykártyák kezelésére.
(3) Az auditról a közlekedési hatóság a 3. melléklet szerinti tartalommal auditálási jegyzőkönyvet rögzít.
 (4) A  sikeres auditról a  közlekedési hatóság két évig hatályos auditálási tanúsítványt bocsát ki amely igazolja, hogy
a  műhely rendelkezik a  menetíró készülék szereléséhez szükséges személyi és tárgyi feltételeknek, folyamataik,
eljárásaik, biztonsági intézkedéseik és a  műhelykártyák kezelése megfelelnek a  jogszabályi és a  gyártó által előírt
feltételeknek.
III. FEJEZET
A TACHOGRÁF-KÁRTYA ÉS A MENETÍRÓ KÉSZÜLÉK JÓVÁHAGYÁSA
9. A menetíró készülék, az adatrögzítő lap és a tachográf-kártya típusjóváhagyása
21. § (1) Az  EK-típusjóváhagyási okmányt a  közlekedési hatóság, mint jóváhagyó hatóság adja ki, a  gyártó kérelmére,
a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 12. cikkében meghatározott feltételek fennállása esetén,
a) a menetíró készülék típusára a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikke alapján,
b) az adatrögzítő lap típusára a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikke alapján,
c) a tachográf-kártya típusára a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 26. cikke alapján.
(2) Az EK-típusjóváhagyás iránti kérelmet írásban kell benyújtani a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
12.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott, a  típusbizonyítványban és a  műszaki leírásban rögzítendő adatok
közlésével.
(3) Az  EK-típusjóváhagyási eljárás díjára, valamint a  díj megfizetésére a  járműalkatrészre, tartozékra és
járműtulajdonságra vonatkozó jóváhagyási jel („E” vagy „e” jel) használati engedélyére a  közúti járművek
forgalomba helyezésével és forgalomban tartásával, környezetvédelmi felülvizsgálatával és ellenőrzésével, továbbá
a  gépjárműfenntartó tevékenységgel kapcsolatos egyes közlekedési hatósági eljárások díjáról szóló miniszteri
rendeletben meghatározottakat kell alkalmazni.
(4) A  jóváhagyó hatóság szakértő bevonásával ellenőrzi a  menetíró készüléknek, az  adatrögzítő lapnak, valamint
a tachográf-kártyának az általa kiadott jóváhagyás alapjául szolgáló mintával való egyezőségét.
(5) Az  ellenőrzés eredménye, valamint az  Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam
(a  továbbiakban: EGT tagállam) illetékes hatóságától kapott megkeresés alapján a  jóváhagyó hatóság meghozza
a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikkében meghatározott intézkedéseket.
(6) A 2016/799 bizottsági (EU) végrehajtási rendeletben meghatározott intelligens menetíró készülékek típusvizsgálata
során az eljárást a végrehajtási rendeletben meghatározott kiegészítő rendelkezéseket is alkalmazva kell elvégezni.
Ezen eljárások során a  közlekedési hatóság a  gyártót vagy meghatalmazottját további információk benyújtására
hívhatja fel.
(7) A  közlekedési hatóság a  korábban kiadott típusjóváhagyását felülvizsgálhatja vagy kiterjesztheti, amennyiben
a  gyártó vagy meghatalmazottja a  2016/799 bizottsági (EU) végrehajtási rendeletben meghatározott a  menetíró
készüléken végrehajtott módosításokra alapozottan.
10. Tachográf-kártyák kiadása 22. § (1) A  kártyakiadási kérelem benyújtásakor a  165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott
természetes személyazonosító adatokat, továbbá az üzembentartóra vagy a menetíró szerelőműhelyre vonatkozó
adatokat a közlekedési hatóság által meghatározott formanyomtatványon kell megadni, valamint ezek hitelességét
személyazonosításra alkalmas hatósági igazolvánnyal kell igazolnia.
(2) A  kártyakibocsátó hatóság a  tachográf-kártya kiadására irányuló kérelem átvételével egyidejűleg a  járművezetői
kártya, az  ellenőrzőkártya, valamint a  műhelykártya esetén a  kérelmező személy képmását és névaláírását
elektronikus úton rögzíti.
(3) A kártya kiadása iránti kérelmet el kell utasítani, ha a kérelmező
a) a kártya kiadásához tartozó természetes személyazonosító adatainak, névaláírás mintájának vagy képmásnak
a kártyakibocsátó hatóság, valamint a kártya megszemélyesítésében közreműködő kártyagyártó által történő
kezeléséhez nem adja írásbeli hozzájárulását, vagy
b) már rendelkezik – a kérelmezettel megegyező típusú – hatályos tachográf-kártyával, vagy
c) nem rendelkezik a kártya kiadáshoz szükséges feltételekkel.
(4) A kártyakiadási eljárás során a kártyakibocsátó hatóság, továbbá megbízása alapján a kártya megszemélyesítésében
közreműködő kártyagyártó a  részére átadott személyazonosító adatokat a  személyes adatok védelméről és
a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvényben, a 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben,
valamint a Kkt.-ben meghatározott módon kezeli.
(5) A tachográf-kártya időbeli hatálya a kiadásától számítva:
a) járművezetői kártya és vállalkozáskártya esetén 5 év;
b) ellenőrzőkártya esetén 2 év;
c) műhelykártya esetén 1 év.
23. § (1) A kártyakiadási eljárás megkezdésekor a kártyakibocsátó hatóság a bemutatott okmányok, a Kkt. 44/A. §-a szerint
nyilvántartás (a  továbbiakban: kártyanyilvántartás), valamint az  EGT tagállamok közti elektronikus kapcsolat útján
ellenőrzi, hogy a kérelmező rendelkezik-e érvényes tachográf-kártyával.
(2) A tachográf-kártyához elektronikus biztonsági kódok abban az esetben rendelhetők, ha
a) fennállnak a  165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben a  tachográf-kártya kiadásához
meghatározott feltételek,
b) azonos típusú érvényes tachográf-kártyával a  kérelmező nem rendelkezik, illetve az  új kártya hatályának
kezdete a régi kártya lejáratához igazodik,
c) a kérelmező személy szokásos tartózkodási helye Magyarország területén van.
(3) A (2) bekezdésben foglaltak teljesülése esetén állítható elő a megszemélyesített tachográf-kártya.
24. § (1) A megszemélyesített kártyák adatairól, valamint a kapcsolódó elektronikus biztonsági adatokról a kártyakibocsátó
hatóság vezeti a  kártyanyilvántartást. A  kártyanyilvántartásban a  kiadott tachográf-kártyán rögzített adatokat
kártyatípusonként külön adatállományban kell rögzíteni.
(2) A  kártyanyilvántartásból adatszolgáltatás csak a  hatósági feladatának ellátásához szükséges adatokra kiterjedően
jogszabályban erre felhatalmazott szervezet számára teljesíthető.
25. § (1) A megszemélyesített, előállított és nyilvántartásba vett járművezetői és vállalkozáskártya – a kérelmező választása
szerint – személyesen a kérelem benyújtásának helyén vehető át, vagy postai úton továbbítható.
(2) A műhelykártyát a menetíró szerelőműhely, az ellenőrzőkártyát a Kkt. 20. § (11) bekezdés a) pont aa) alpont szerint
ellenőrzésre jogosult szervezet részére kell postai úton továbbítani.
(3) A  műhelykártyához tartozó személyes azonosító kód kizárólag a  kártyatulajdonos részére adható át, illetve
postázható.
(4) A  33.  § (3)  bekezdés a)  pontja esetén a  tachográf-kártya tulajdonosának a  bejelentése alapján a  kártyakibocsátó
hatóság a tachográf-kártyát hatálytalanítja és annak tényét a nyilvántartásba bejegyzi.
(5) A  kártyanyilvántartásból megállapítható kártyatulajdonos kérelme alapján a  kártyakibocsátó hatóság
a  kártyanyilvántartásban rögzített adatok felhasználásával a  korábban kiadott tachográf-kártya helyett új, azzal
azonos időbeli hatályú tachográf-kártyát ad ki, ha:
a) az elveszett, ellopták, vagy megsemmisült,
b) valamely okból az működésképtelenné vált,
c) annak időbeli hatálya lejárt,
d) a kártyatulajdonos szokásos tartózkodási helye külföldi ország helyett Magyarország területe lett.
(6) Az (5) bekezdés b) és c) pontja esetén a kártyacsere kérelemhez csatolni kell a korábban kiadott tachográf-kártyát,
melyet a kártyakibocsátó hatóság visszavon.
(7) Az  (5)  bekezdés d)  pontja alapján indult eljárás során az  új tachográf-kártya átvételekor a  külföldi hatóság által
kibocsátott tachográf-kártyát be kell vonni, amelyet a bevonás okának megjelölésével további intézkedés céljából
meg kell küldeni a kibocsátó hatósághoz.
26. § (1) A Kkt. 20. § (11) bekezdés a) pont aa) alpont szerint ellenőrzésre jogosult szervezet a tachográf-kártyát a helyszínen
elveszi, ha az ellenőrzés során annak gyanúja merül fel, hogy
a) a tachográf-kártyát meghamisították,
b) a tachográf-kártyát nem az a személy használja, aki számára azt kiadták,
c) a kártya tulajdonosa a tachográf-kártyát a valóságnak meg nem felelő nyilatkozat vagy hamisított okmányok
alapján kapta.
 (2) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott gyanút megalapozza, ha
a) a tachográf-kártyán vagy annak elektronikus tároló egységén javítás, törlés vagy más illetéktelen beavatkozás
jelei észlelhetőek,
b) a tachográf-kártya anyaga, kivitele a valóditól eltér, vagy
c) a nyilvántartás szerint a tachográf-kártya kiadására nem került sor.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott szervezet a  tachográf-kártya elvételéről átvételi elismervényt ad, amely
tartalmazza az  elvétel e  rendeletben meghatározott jogalapját és a  tachográf-kártya azonosításához szükséges
adatokat.
(4) A  helyszínen elvett tachográf-kártyát, valamint az  intézkedésről készült jegyzőkönyv egy példányát
az  (1)  bekezdésben meghatározott szervezet három napon belül a  kártyakibocsátó hatóságnak, külföldi hatóság
által kibocsátott kártya esetén a közlekedési hatóságnak megküldi.
(5) Az  (1)  bekezdés b)  pontja alapján a  tachográf-kártyát akkor kell elvenni, ha a  tachográf-kártya jogosítottja nincs
a helyszínen. Az elvett tachográf-kártya csak a kártyatulajdonosnak adható vissza.
(6) A visszavont tachográf-kártyát a kártyakibocsátó hatóság egy naptári évvel a leadást követően selejtezi.
27. § (1) Járművezetői kártya annak a kérelmező magánszemélynek adható ki, aki rendelkezik gépkocsi vezetésére jogosító
hatályos vezetői engedéllyel.
(2) Amennyiben egy kártyabirtokos egy időben rendelkezik a  járművezetői kártyán kívül egyéb (ellenőrző vagy
műhely) kártyával is, ugyanabba a járműegységbe kizárólag az egyik kártyáját helyezheti be. A kártyabirtokos nem
vezethet olyan járművet, amelyet ő korábban ellenőrzött vagy kalibrált, illetve nem ellenőrizhet vagy kalibrálhat
olyan járművet, amelyet az ellenőrzést vagy a kalibrálást megelőzően egy éven belül vezetett.
28. § (1) A vállalkozáskártya kiadását közúti közlekedési szolgáltatást végző vállalkozás esetén a vállalkozás szakmai vezetője
– eljárási jogosultságának igazolása után – kérelmezheti.
(2) A közúti közlekedési szolgáltatást végző vállalkozás egyidejűleg több érvényes vállalkozáskártyával is rendelkezhet.
29. § (1) Műhelykártya annak a  menetíró szerelőnek adható ki, aki foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban áll egy
műhelyengedéllyel rendelkező menetíró műhellyel, és szerelőkre vonatkozó feltételeknek megfelel, és vele
szemben nem áll fenn a 14. § szerinti összeférhetetlenség.
(2) A  műhelykártya kiadása iránti kérelmen a  digitális menetíró szerelőműhely vezetőjének nyilatkoznia kell
az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesüléséről.
(3) A kártyakibocsátó hatóság a kártyanyilvántartásban a műhelykártyák adatai alapján – a közlekedési hatóság útján –
teljesíti a  165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 31.  cikk (1) és (2)  bekezdésében meghatározott
adatszolgáltatási kötelezettséget.
30. § (1) A közlekedési hatóság visszavonja a személyre szóló műhelykártyát, ha
a) azt a menetíró szerelő kéri,
b) a menetíró szerelő elhalálozott,
c) a műhelykártya kiadásának feltételei már nem állnak fenn,
d) a közlekedési hatóság visszavonja a menetíró szerelő szerelői engedélyét, és törli őt a névjegyzékből a Kkt.
27/B. § (6) bekezdése szerint,
e) a műhelykártya kérelmezése során a menetíró szerelő valótlan adatokat adott meg,
f ) a  menetíró szerelő az  e  rendeletben meghatározott kötelezettségeit – az  első megszegést megállapító
határozat jogerőre emelkedésétől számított – 2 éven belül legalább további 3 esetben megszegte,
g) a  menetíró szerelő az  e  rendeletben előírt továbbképzési kötelezettségét határidőn belül nem teljesítette,
és a határidő elmulasztása esetén igazolási kérelmet nem nyújtott be, vagy benyújtott, de azt a közlekedési
hatóság elutasította.
(2) A Kkt. 27/B. § (6) bekezdés d) pontja szerint súlyosan szegi meg kötelezettségeit az a menetíró szerelő, aki
a) a vizsgálat során a mérőműszerek mérési eredményét befolyásolja,
b) a  menetíró készülék működésének befolyásolására alkalmas eszközt épít be, vagy ilyen beépített eszköz
használatát nem kifogásolja meg,
c) a  menetíró készüléket úgy kalibrálja, hogy az  a  rögzített adatok befolyásolására, megváltoztatatására
alkalmas, vagy
d) valótlan adatot rögzít. 31. § (1) Ellenőrzőkártya kiadását a  menetíró ellenőrzésére hatáskörrel rendelkező hatóság vezetője kérheti az  általa
foglalkoztatott menetíró ellenőr számára a  közlekedési hatóságtól. Ellenőrzőkártya a  35.  § szerint a  menetíró
ellenőrzésére kijelölt személy részére kérhető.
(2) Az  (1)  bekezdéstől eltérően ellenőrzőkártyát közúti közlekedési szakterületre bejegyzett – menetíró ellenőri
tanfolyamot végzett – igazságügyi szakértő is igényelhet.
(3) Az  ellenőrzőkártya kiadásakor – az  ellenőrző hatóság és a  közlekedési hatóság közötti megállapodás esetén  –
a  menetíró ellenőrök adatainak és képmásának rögzítését a  menetíró ellenőrt foglalkoztató ellenőrző hatóság is
elvégezheti.
(4) A  menetíró ellenőr és a  (2)  bekezdésben maghatározott igazságügyi szakértő az  ellenőrzőkártyát kizárólag
a feladatkörébe tartozó ellenőrzés során és kizárólag személyesen használhatja.
(5) A menetíró ellenőrt foglalkoztató ellenőrző hatóság köteles gondoskodni arról, hogy
a) a szolgálaton kívüli menetíró ellenőr ellenőrzőkártyáját illetéktelen hozzáférés ellen védve tárolják,
b) az ellenőrzőkártyát kizárólag a kártyatulajdonos használhassa,
c) az  ellenőrzőkártyát a  közlekedési hatóságnál leadják, ha az  ellenőrzőkártya tulajdonosának a  menetíró
ellenőri jogállása megszűnik. IV. FEJEZET
A MENETÍRÓ KÉSZÜLÉKEK HASZNÁLATA
11. A menetíró készülék, az adatrögzítő lap, a tachográf-kártya használata
32. § (1) A  menetíró készülék csak a  típusához jóváhagyott és a  165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben
előírt adatokkal ellátott adatrögzítő lappal vagy nyomtató papírral, továbbá érvényes, működőképes és
a járművezető részére kiadott tachográf-kártyával használható.
(2) Az  üzembentartó köteles biztosítani, hogy a  menetíró készülékkel ellátott járművet olyan személy vezesse, aki
rendelkezik a  menetíró készülék szabályos működtetéséhez a  menetíró készülék működési elve szerint szükséges
ismeretekkel és
a) a menetíró készülék típusához jóváhagyott, elegendő mennyiségű adatrögzítő lappal vagy
b) a digitális menetíró készülékkel felszerelt jármű esetén a személyére szólóan kiadott, érvényes járművezetői
kártyával, továbbá elegendő mennyiségű nyomtatópapírral.
 (3) Az üzembentartó köteles gondoskodni arról, hogy
a) 1 évre visszamenően rendelkezésre álljanak a  járművét vezető járművezetők tevékenységének
a dokumentálására
aa) analóg menetíró készülék esetén az adatrögzítő lapok,
ab) digitális menetíró készülék esetén a digitális menetíró készülék által rögzített adatok, elektronikus
formában, és
b) az a) pontban foglaltakat a közlekedési hatóság felhívására rendelkezésre bocsássák.
(4) A (3) bekezdés a) pont ab) alpontjában foglaltak teljesítése érdekében az üzembentartó köteles
a) a  foglalkoztatott járművezetőjének járművezetői kártyájáról – amennyiben az  adott időszakban a  kártyát
használták – 28 naponként legalább egy alkalommal, valamint az  üzemben tartott járművébe beépített
digitális menetíró készülékről 90 naponként legalább egy alkalommal a tárolt adatokat letölteni,
b) a  javításra kerülő menetíró készülék esetén a  digitális menetíró készüléket javító műhely által letöltött
adatokat átvenni, továbbá
c) a  letöltött adatokat elektronikus adattárolón – a  fájlok megváltoztathatatlanságát biztosító elektronikus
aláírásokkal együtt, változatlan formában – a letöltést követő 12 hónapig megőrizni, és a közlekedési hatóság
számára ellenőrzés céljából rendelkezésre bocsátani.
33. § (1) Az  üzembentartó, illetve távollétében a  járművezető a  menetíró készülék meghibásodása esetén köteles
gondoskodni arról, hogy
a) a fuvarfeladat befejezését követően haladéktalanul, de legkésőbb a meghibásodást követő egy héten belül
a menetíró készülék javítása az erre jogosult menetíró szerelőműhelyben megtörténjen, és
b) a járművel a javítás megtörténtéig új fuvarfeladatot ne kezdjenek meg.
(2) Amennyiben a jármű fuvarfeladata a menetíró készülék meghibásodását követő egy héten belül nem fejeződik be,
a menetíró készülék megjavíttatásáról a járművezető köteles – a fuvarfeladat megszakításával – gondoskodni.
(3) A kártyatulajdonos a közlekedési hatóságnál köteles bejelenteni, ha a részére kiadott tachográf-kártya
a) elveszett, megsemmisült, vagy azt ellopták,
b) megrongálódás, elhasználódás vagy egyéb ok miatt működésképtelenné vált.
12. A menetíró készülékek hatósági ellenőrzése során keletkezett személyazonosító adatok kezelése
34. § (1) A  menetíró készülékek használatával összefüggésben a  közlekedési hatóság az  általa végzett ellenőrzések során
keletkezett személyazonosító adatokat, a  Kkt. 46/A.  §-ának rendelkezései szerint jogosult a  közlekedési hatóság
rögzíteni és feldolgozni.
(2) A  165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 43.  cikk rendelkezéseinek megfelelően a  menetíró
készülékkel foglalkozó fórumon hazánk képviseletében közreműködő szakértő személyt a  közlekedési hatóság
jelöli ki.
13. A menetíró ellenőrök tevékenysége 35. § (1) Menetíró ellenőr tevékenységet a  menetíró ellenőrzésre hatáskörrel rendelkező hatóság vezetője által a  menetíró
ellenőrzésre kijelölt személy végezhet.
(2) A  menetíró ellenőrzésre olyan – az  ellenőrző hatóság által foglalkoztatott – személy jelölhető ki, aki eleget tesz
a (4) bekezdés szerinti képzettségi feltételeknek, és menetíró ellenőri alapképesítéssel rendelkezik.
(3) A menetíró ellenőrnek az alapképesítés megszerzését követő 5 éven belül továbbképzési képesítést kell szereznie,
majd 5 évente a továbbképzési képesítés követelményeinek megfelelő vizsgát kell tennie.
(4) A menetíró ellenőri képesítés (alapképesítés, továbbképzési képesítés) megszerzésének feltétele
a) az előírt képzésen való részvétel és
b) az előírt vizsgakötelezettség sikeres teljesítése.
(5) A  (3)  bekezdés szerinti képzést a  közlekedési hatóság vagy az  általa kijelölt képzőszerv, a  vizsgát a  közlekedési
hatóság szervezi.
(6) A menetíró ellenőri képesítés megszerzéséhez szükséges tantárgyi és vizsgakötelezettséget az 1. melléklet alapján
a közlekedési hatóság által meghatározott tantervi és vizsgakövetelmények tartalmazzák.
(7) A  közlekedési hatóság az  előírt vizsgakötelezettségek sikeres teljesítése után a  képzésnek megfelelő menetíró
ellenőr képesítést ad ki.
V. FEJEZET
NEMZETI ÉS NEMZETKÖZI ADATKÖZLÉS 36. § (1) A  közlekedési hatóság megküldi a  165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 22.  cikk (3)  bekezdésében
meghatározott, a menetíró szerelőműhelyekkel, járműgyártókkal és szerelőkkel kapcsolatban, a menetíró készülék
beépítésével és vizsgálatával összefüggésben nyilvántartott, szükséges információkat a Bizottságnak.
(2) A  jóváhagyó hatóság ellátja a  165/2014/EU rendelet 15.  cikkében az  EGT tagállamok illetékes hatóságai részére
meghatározott nemzetközi adatközlési és értesítési feladatokat.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 37. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
38. § (1) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően hatályos
a) ellenőrzőkártyával rendelkező ellenőrző tisztviselők esetében a képzésükre,
b) műhelykártyával rendelkező menetíró szerelők esetében a képzésükre,
c) engedéllyel rendelkező műhelyek esetében az auditálási tanúsítványra,
d) a járművezetői kártyára, az ellenőrzőkártyára, valamint a vállalkozáskártyára
vonatkozó rendelkezéseket 2018. január 1-jétől kell alkalmazni.
(2) A  rendelet hatálybalépését követően 2017. december 31-éig a  közúti közlekedésben használt menetíró
készülékekről szóló, 1985. december 20-i 3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 124/2005. (XII. 29.)
GKM rendelet szerinti tachográf-kártyát kell kiadni.
39. § Ez a rendelet
a) a  közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a  közúti közlekedésben használt menetíró
készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó
egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
módosításáról szóló, 2014. február 4-i 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és
b) a  menetíró készülékek és alkatrészeik kialakítására, tesztelésére, beépítésére, működtetésére és javítására
vonatkozó követelményeket meghatározó 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásáról szóló, 2016. március 18-i 2016/799 bizottsági (EU) végrehajtási rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 40. § (1) Hatályát veszti a  közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 1985. december 20-i 3821/85/EGK
tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 124/2005. (XII. 29.) GKM rendelet.
(2) Hatályát veszti a  gépjárműfenntartó tevékenység személyi és dologi feltételeiről szóló 1/1990. (IX. 29.)
KHVM rendelet
a) 2. § e)–i) pontja,
b) 10. § (6) és (8) bekezdése,
c) 11. § (2) bekezdés e) pontja,
d) 11. § (3) bekezdése,
e) 14. § (1) és (1a) bekezdése,
f ) 1. számú melléklet 18. pontja,
g) 3. számú melléklet 15. pontja,
h) 9. és 10. számú melléklete.
(3) Hatályát veszti a  gépjárműfenntartó tevékenység személyi és dologi feltételeiről szóló 1/1990. (IX. 29.)
KHVM rendelet
a) 5. számú melléklet 3.  pont alatti táblázatában lévő „menetíró illesztése, vizsgálata” és „sebességkorlátozó
vizsgálata” sorai;
b) 6. számú melléklet táblázatában lévő „menetírót ellenőrző műszer” és „sebességkorlátozót ellenőrző műszer”
sorai;
c) 7. számú melléklet táblázatában lévő „menetíró vizsgáló műszer” és „sebességkorlátozó vizsgáló műszer”
sorai. Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
133/2018. (IV. 3.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Sándor Andrást
a 2018. március 25. napjától 2021. március 24. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. március 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
485/2018. (XI. 9.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995.  évi
CXXV.  törvény 11.  § (2)  bekezdés l)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter javaslatára – Szalai Imre
nemzetbiztonsági ezredest 2018. október 23-ai hatállyal nemzetbiztonsági dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2018. október 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök