text:
23/2013. (VI. 11.) BM rendelete az Országgyűlési Őrség munkavédelmi feladatai és foglalkozás-egészségügyi tevékenysége ellátásának szabályairól.
A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88. § (5a) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37.  §
n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88. § (5a) bekezdésében
biztosított jogkörében eljáró Országgyűlés elnöke véleményének kikérésével,
a 18–26.  § és a  33.  § tekintetében a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII.  törvény 342/A. §-ában és a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88. § (5a) bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37.  § n)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342/A.  §-ában és a  munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88.  §
(5a) bekezdésében biztosított jogkörében eljáró Országgyűlés elnöke véleményének kikérésével
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) alapellátó orvos: az Országgyűlési Őrség hivatásos állományának, köztisztviselői állományának és munkavállalóinak
(a  továbbiakban együtt: személyi állomány) foglalkozás-egészségügyi alapellátását, valamint az  Országgyűlési
Őrség hivatásos állománya vonatkozásában a gyógyító-megelőző ellátást végző orvos,
b) egészségügyi alapellátó egység:
ba) az  Országgyűlési Őrség hivatásos állománya vonatkozásában a  rendőrség azon szervezeti
egysége vagy intézménye, amely a  rendőrség és az  Országgyűlési Őrség megállapodása alapján
az  Országgyűlési Őrség hivatásos állományának gyógyító-megelőző, fogászati, pszichológiai és
foglalkozás-egészségügyi ellátását végzi,
bb) az Országgyűlési Őrség köztisztviselői és munkavállalói állománya vonatkozásában az Országgyűlési
Őrséggel kötött megállapodás alapján az  Országgyűlési Őrség köztisztviselői és munkavállalói
állományának fogászati, pszichológiai és foglalkozás-egészségügyi ellátását végző szolgáltató,
c) foglalkozás-egészségügyi szolgálat: az  egészségügyi alapellátó egységen belül foglalkozás-egészségügyi
ellátást biztosító személy vagy személyek,
d) halálos foglalkozási megbetegedés: olyan, halálhoz vezető megbetegedés, ahol a  halál oka a  foglalkozási
megbetegedés, szolgálati kötelmekkel összefüggő betegség vagy annak szövődménye,
e) kötött szolgálati és munkahely: az  a  meghatározott alapterületű kijelölt hely, amelyet a  személyi állomány
beosztott tagja kizárólag szolgálati elöljárója vagy az  adott feladatot közvetlenül irányító személy
engedélyével, vagy leváltását követően hagyhat el,
f ) munka-egészségügyi szaktevékenységet ellátó szakember: a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvényben
(a továbbiakban: Mvt.) meghatározott szakképesítéssel rendelkező személy,
g) munkavédelmi felügyelő: az Országgyűlés Hivatala által foglalkoztatott, az Országgyűlési Őrség munkavédelmi
feladatait ellátó, érettségivel és munkavédelmi technikusi szakképesítéssel vagy felsőfokú munkavédelmi
szakképzettséggel rendelkező személy,
h) munkavédelmi hatóság: a  munkavédelmi hatósági feladatokat ellátó egyes szervek kijelöléséről szóló
kormányrendeletben kijelölt személy, aki az Országgyűlési Őrség vonatkozásában munkabiztonsági, valamint
munka-egészségügyi hatósági hatáskört lát el,
i) nem rendvédelmi célú egyéni védőeszköz: az  Országgyűlési Őrség kiképzési és szolgálati feladatainak
ellátásához szükséges, nem kifejezetten az  Országgyűlési Őrség vagy a  rendvédelmi szervek részére
kifejlesztett, gyártott, közforgalomban kapható, minősítési tanúsítvánnyal rendelkező védőeszköz,
j) rendkívüli munkavégzési körülmények: az  adott szakterületen a  feladat végrehajtását általában jellemzőtől
eltérő körülmények között történő munkavégzés, feladatellátás vagy szolgálatteljesítés, így különösen
az  életmentési, tűzoltási, műszaki mentési, katasztrófa- és kárelhárítási tevékenység, közvetlen baleseti
veszély elhárítása, ismeretlen veszélyforrás esetében történő beavatkozás, szélsőséges klimatikus viszonyok,
fegyverhasználat, fegyveres akció végrehajtása, rendkívüli esemény felszámolása,
k) rendvédelmi célú egyéni védőeszköz: az  Országgyűlési Őrség kiképzési és szolgálati feladatainak ellátásához,
kifejezetten az Országgyűlési Őrség vagy a rendvédelmi szervek részére kifejlesztett vagy gyártott, egyénileg
használt, az élet, testi épség és egészség megóvását szolgáló védőfunkciójú eszköz,
l) szervezett tevékenység: az  Mvt.-ben meghatározott szervezett munkavégzés, a  rendkívüli munkavégzés és
szolgálati feladatellátás; a  munkaidőn, szolgálati időn kívüli tevékenység akkor tekinthető szervezettnek
– tekintettel az  m)  pont mb) és mc)  alpontjára –, amennyiben azt az  állományilletékes parancsnok vagy
az  általa megbízott vezető elrendeli, és azt a  tevékenység meghatározásával, valamint az  időpont és
az érintett személyek megjelölésével írásban rögzítik,
m) szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset: az Mvt.-ben meghatározott munkabaleseten túl az a baleset, amely
az Országgyűlési Őrség hivatásos állományának tagját
ma) azonnali szolgálatba rendelés esetén a  rendelkező szóbeli vagy írásbeli parancs vagy utasítás
vételétől számított időtől a  szolgálatteljesítés helyére történő megérkezéséig, valamint onnan
lakóhelyére menet közben,
mb) kiképzési terv, napirend szerint előírt gyakorlati foglalkozásokon, a  fizikai állóképesség
fenntartásával kapcsolatos szervezett sportfoglalkozásokon,
mc) az  Országgyűlési Őrség tömegkapcsolatainak erősítése céljából az  Országgyűlési Őrség által
szervezett sportversenyeken, speciális rendezvényeken, bemutatókon
érte,
n) szolgálati kötelmekkel összefüggő betegség: az Országgyűlési Őrség hivatásos állománya tagjának az Mvt.-ben
meghatározott foglalkozási megbetegedése. 2. § Az Országgyűlési Őrségnél és az  Országgyűlési Őrség személyi állományának szervezett tevékenysége során
jelentkező munkavédelmi feladatokat a  munkavédelmi felügyelő látja el. A  munkavédelmi felügyelő hatáskörét
és feladatait az  Országgyűlési Őrség szervezeti és működési szabályzatában, valamint a  munkavédelmi felügyelő
munkaköri leírásában kell meghatározni.
3. § (1) A munkavédelmi felügyelő
a) ellátja az Országgyűlési Őrség munkabiztonsági szaktevékenységét,
b) elemzi és értékeli az  Országgyűlési Őrség munkavédelmi helyzetét, tevékenységét, a  balesetek alakulását,
azok okait, és javaslatot tesz a szükséges intézkedésekre,
c) rendszeresen vizsgálja a munkabalesetek bejelentésének, nyilvántartásának és kivizsgálásának gyakorlatát,
d) együttműködik az Országgyűlési Őrség szervezeti elemeivel a szakterületét érintő kérdésekben,
e) az  Mvt. 2.  § (3)  bekezdésében foglaltak meghatározása érdekében előkészíti az  Országgyűlési Őrség
munkavédelmi szabályzatát, szükség esetén kezdeményezi annak módosítását,
f ) elkészíti a  munkavédelmi jog- és hatáskörrel rendelkező személyek munkaköri leírásának munkabiztonsági
fejezetét és mellékletét,
g) figyelemmel kíséri és véleményezi a  beruházások és felújítások előkészítésekor, valamint átadásakor
a munkavédelmi előírások megtartását,
h) elkészíti az Országgyűlési Őrség objektumának terveihez szükséges szakvéleményt,
i) részt vesz a műszaki átadásokon,
j) elkészíti a  munkavédelmi oktatási tematikák általános részét, a  vizsgaanyagokat, ezeket jóváhagyásra
az Országgyűlési Őrség parancsnokához felterjeszti,
k) koordinálja a  munkavédelmi oktatásokat, szervezi a  munkavédelmi vizsgáztatásokat, megszervezi és
lebonyolítja a munkavédelmi vizsgabizottság tagjainak vizsgáztatását, vezeti a nyilvántartásokat, továbbá
l) évente tájékoztatja az Országgyűlési Őrség parancsnokát az Országgyűlési Őrség munkavédelmi helyzetéről,
a megtett intézkedésekről.
 (2) A munkavédelmi felügyelői feladatok ellátása érdekében legalább egy főt kell foglalkoztatni, aki legalább napi 2 óra
munkaidőben látja el feladatait. 4. § (1) A  munkavédelmi felügyelő az  egészségügyi alapellátó egységgel és a  munka-egészségügyi szaktevékenységet
ellátó szakemberrel együttműködve figyelemmel kíséri az  Országgyűlési Őrségnél a  munkavédelmi szabályok
érvényesülését.
(2) Az  Országgyűlési Őrség parancsnoka az  egészséget nem veszélyeztető és biztonságos, szervezett tevékenység
biztosításának módját és feltételeit munkavédelmi szabályzatban határozza meg. A  munkavédelmi szabályzat
kötelező tartalmi követelményeit az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka évente legalább egy alkalommal értékeli a szervezet munkavédelmi helyzetét,
a munkavédelmi ellenőrzések tapasztalatait, és meghatározza az ezekkel kapcsolatos feladatokat. A munkavédelmi
helyzetértékelést minden év március 1-jéig a 2. mellékletben meghatározott szempontok alapján kell elkészíteni és
megküldeni az Országgyűlés Hivatalának főigazgatója, valamint a Nemzeti Munkaügyi Hivatal részére.
5. § A munkavédelmi felügyelő és a  munka-egészségügyi szaktevékenységet ellátó szakember együttesen
végrehajtandó feladatai:
a) az  Országgyűlési Őrség objektumaiban közös munkavédelmi ellenőrzések megtartásában való
közreműködés,
b) a  veszélyes anyagokkal vagy a  veszélyes készítményekkel foglalkozásszerűen végzett tevékenység során
a  felhasznált anyag vagy készítmény adatait tartalmazó biztonsági adatlap, használati utasítás meglétének
figyelemmel kísérése,
c) egészségügyi felvilágosító szakmai anyagok készítése, beszerzése, valamint kiadása a  személyi állomány
részére,
d) az  Országgyűlési Őrség objektumaiban a  dohányzás, valamint a  dohányzó helyekre vonatkozó szabályok
betartására irányuló ellenőrzésben való részvétel,
e) a  képernyős munkahelyekre és munkakörökre vonatkozóan a  képernyő előtti munkavégzés minimális
egészségügyi és biztonsági követelményeiről szóló jogszabályban meghatározottak betartásának
ellenőrzésében való részvétel,
f ) az  Országgyűlési Őrség létesítményeinek, eszközeinek üzembe helyezésein, időszakos ellenőrzésein való
részvétel,
g) részvétel az  Országgyűlési Őrség érdekeit szolgáló szakmai továbbképzéseken, konferenciákon,
rendezvényeken,
h) a munkavédelmi, valamint az egészségügyi hatósággal való együttműködés,
i) a  munkaköri feladatokat meghatározó, valamint a  feladatok ellátására vonatkozó jogszabályok, normák,
módszertani tervezetek véleményezése, előterjesztése,
j) a  balesetek és következményei ok-okozati összefüggésének vizsgálata, sérülések súlyosságának
megállapítása, valamint
k) a munkaköri kockázatok vizsgálata, továbbá mennyiségi és minőségi értékelése.
2. A munkavédelemmel összefüggő speciális követelmények és eljárási rend
[Az Mvt. 18. § (4) bekezdéséhez]
6. § (1) A rendvédelmi célú egyéni védőeszköznek rendelkeznie kell:
a) a  megfelelőséget tanúsító, akkreditált, független szervezettől származó minősítési dokumentummal, így
különösen tanúsítvánnyal, vizsgálati jegyzőkönyvvel, továbbá gyártói megfelelőségi nyilatkozattal,
b) műszaki leírással,
c) felhasználói tájékoztatóval és
d) tartós címkézéssel.
(2) Rendvédelmi célú egyéni védőeszköz a  megfelelőségi vizsgálata alapján, a  megfelelőséget tanúsító minősítő
dokumentum, így különösen tanúsítvány, vizsgálati jegyzőkönyv és gyártói megfelelőségi nyilatkozat megléte
esetén, sikeresen lefolytatott rendszeresítési eljárás után vehető használatba.
(3) A  típusvizsgálatot az  egyéni védőeszközök követelményeiről és megfelelőségének tanúsításáról szóló
jogszabályban meghatározott honosított, harmonizált szabvány hiányában a rendvédelmi célú egyéni védőeszközre
vonatkozó tagállami nemzeti szabványban vagy más műszaki jellegű dokumentumban, így különösen műszaki
előírásban vagy szabályzatban meghatározott követelményeknek megfelelően kell végrehajtani. A  műszaki
követelményeket az Országgyűlési Őrség parancsnoka munkakörönként vagy tevékenységenként, az egészséget és
a biztonságot fenyegető kockázatok elemzése alapján határozza meg.
(4) A  felhasználói tájékoztató tartalmazza azokat az  adatokat és előírásokat, amelyek az  alapvető követelményeknek
való megfelelés érdekében előállított, rendvédelmi célú egyéni védőeszközt jellemzik, valamint a  rendvédelmi
célú egyéni védőeszközről informálja a  használóját, viselőjét, ide értve a  rendeltetésszerű használatra, a  tárolásra,
a  szállításra, a  kezelésre, a  raktározásra, a  karbantartásra, a  tisztításra és fertőtlenítésre, a  használatba vételt
megelőző és azt követő időszakos felülvizsgálatra vonatkozó mindenkori követelményeket.
(5) A tartós címkézés világos, olvasható módon a következő információkat tartalmazza:
a) a gyártó nevét, emblémáját vagy egyéb azonosítóját,
b) a  védelem szabványban vagy más műszaki jellegű normatív dokumentumban meghatározott védelmi
képességét, védelmi fokozatát, szintjét,
c) a védőeszköz méretét,
d) a gyártási időt,
e) a modell megnevezését, típusát,
f ) egy jelet a rendvédelmi célú egyéni védőeszköz test felőli oldalán,
g) egyedi azonosítót, amely lehet sorszám vagy sorszám és betű kombinációja,
h) a rendvédelmi célú egyéni védőeszköz rövid kezelési utasítását vagy használati útmutatóját, valamint
i) a védőképességre vonatkozó figyelmeztetést.
7. § (1) Amennyiben a  rendvédelmi célú egyéni védőeszköz több, egymástól elválasztható darabból áll, úgy minden
különálló elemnek rendelkeznie kell címkével vagy azonosítóval.
(2) A  megfelelőséget vizsgáló, ellenőrző, tanúsító szervnek bejelentettnek, valamint a  gyártótól, forgalmazótól
függetlennek kell lennie, és meg kell felelnie a  vonatkozó jogszabályokban meghatározott, továbbá a  honosított
harmonizált szabvány figyelembevételével megállapított, a feladat jellegéhez igazodó feltételeknek.
(3) Csak olyan rendvédelmi célú egyéni védőeszköz alkalmazható, amelynek gyártója a  gyártás során igazolt
minőségirányítási rendszert működtet.
[Az Mvt. 19. §-ához] 8. § (1) Létesítés során a  beruházó a  tervezéshez szükséges, az  egészséget nem veszélyeztető és biztonságos
munkavégzésre vonatkozó adatokat a létesítményt használó szerv adatszolgáltatása alapján határozza meg.
(2) A beruházó a tervezett beruházásra munkavédelmi biztonsági terv elkészítését kéri a tervezőtől. A munkavédelmi
biztonsági terv az engedélyezési tervek részét képezi, tartalmi követelményeit a 3. melléklet tartalmazza.
(3) A  veszélyes létesítményt, építményt, technológiát, munkahelyet üzembe helyezni a  munkavédelmi felügyelő
hozzájárulásával lehet, ha az  megfelel a  tervezett használat követelményeinek, a  munkavédelmi előírásoknak, és
rendelkezik a munkavédelmi szempontú előzetes vizsgálat végrehajtását igazoló jegyzőkönyvvel, továbbá az előírt
üzemeltetési dokumentációval.
(4) A  munkavédelmi biztonsági tervben meghatározott paraméterek, határértékek teljesítését a  kivitelező mérési
jegyzőkönyvekkel, minősítő iratokkal, tanúsítványokkal köteles igazolni, melyeket az  átadási dokumentáció
részeként kell kezelni.
[Az Mvt. 21. §-ához ] 9. § Az Országgyűlési Őrség parancsnoka az  Mvt. 21.  § (1)  bekezdése szerinti veszélyes létesítmények, munkahelyek,
munkaeszközök, technológiák körét a  vonatkozó jogszabályok, az  elvégzett kockázatértékelések, valamint
a munkavédelmi felügyelő és a munka-egészségügyi szaktevékenységet ellátó szakember szakmai javaslata alapján
határozza meg.
[Az Mvt. 24. §-ához] 10. § (1) Rendkívüli munkavégzési körülmények esetén az  igénybevétel teljes idejére a  munkahelyek munkavédelmi
követelményeinek minimális szintjéről szóló jogszabályban meghatározottaknak megfelelően a munkáltatói jogkört
gyakorló vezető
a) védőitalt – így nyáron ivóvizet vagy ásványvizet, télen meleg teát – biztosít, az objektumon kívüli szolgálat
esetén a munkavédelmi szabályzat rögzíti a védőitallal történő ellátás módját, továbbá
b) a  feladatok végrehajtásába bevont személyek öltözködési, tisztálkodási, egészségügyi, étkezési, pihenési
és melegedési lehetőségét munkaszervezési intézkedésekkel – így különösen leváltással, megfelelő
pihenőhelyre való szervezett szállítással és a rendelkezésre álló speciális mobil berendezésekkel – biztosítja.
(2) Rendkívüli munkavégzési körülmények esetén a  munkáltatói jogkört gyakorló vezető – a  feladat végrehajtásának
veszélyeztetése nélkül – legalább 2 óránként munkaközi szünetet biztosít.
[Az Mvt. 27. §-ához] 11. § (1) A  kötött szolgálati és munkahelyeken feladatot ellátók, valamint a  személyi állomány azon tagjai részére, akik
mozgásterükben a szolgálat ellátása vagy a munkavégzés érdekében korlátozottak, 4 óra időtartamot meghaladó
munka után, az  étkezési időn felül 30 perc munkaközi szünetet vagy a  végzett tevékenység jellegétől eltérő, más
mozgással járó, a monoton munkavégzést megszakító egyéb tevékenységet kell biztosítani.
(2) Rendkívüli munkavégzési körülmények esetén a  munkáltatói jogkört gyakorló vezető a  feladat jellegéhez és
a helyszín sajátosságaihoz igazodóan gondoskodik a szükséges mozgástérről.
[Az Mvt. 32. §-ához] 12. § Olyan szolgálati helyen, ahol a  veszélyforrás hatásait kollektív védelemmel, nem rendvédelmi célú egyéni
védőeszköz, vagy rendvédelmi célú egyéni védőeszköz használatával nem lehet kiküszöbölni – így különösen
határátkelőhelyen, repülőtéren, közterületi szolgálati helyen –, ott a  nem rendvédelmi célú egyéni védőeszközök
és a  rendvédelmi célú egyéni védőeszközök használatával egyidejűleg szervezési intézkedésekkel kell biztosítani
az egészséget károsító kockázati tényezők, így különösen a zaj-, rezgés-, por- és vegyi ártalom, sugárzás veszélyes
határérték alá szorítását.
[Az Mvt. 37. §-ához] 13. § A kijáratok, vészkijáratok, kijelölt menekülési utak megválasztásánál a  veszélyes terület gyors és biztonságos
elhagyásának szempontjain túl figyelembe kell venni az  épületek, objektumok őrzési, biztonsági feltételeinek
maradéktalan érvényesítését is.
[Az Mvt. 42. § d) pontjához] 14. § (1) Amennyiben a  személyi állomány tagjának szolgálati feladatteljesítése vagy munkavégzése során az  egészségét,
biztonságát fenyegető súlyos és közvetlen veszélyhelyzet alakul ki, annak elhárítását követően a  személyi
állomány tagját jelentéstételi kötelezettség terheli a szolgálati elöljáró, az Országgyűlési Őrség köztisztviselői vagy
munkavállalói állományának tagja esetében a felettes (a továbbiakban együtt: szolgálati elöljáró) felé.
(2) Amennyiben a  szolgálati elöljáró tudomást szerez a  végrehajtandó szolgálati feladat, munkafeladat olyan várható
veszélyéről, amely a  beosztottja életét vagy testi épségét közvetlenül veszélyezteti, gondoskodik a  személyi
állomány azonnali tájékoztatásáról és az optimális létszám biztosításáról.
(3) Az optimális létszám meghatározása során törekedni kell a veszélyes térben, területen való létszám-minimalizálásra,
olyan módon, hogy ez  a  veszélyes körülmények között foglalkoztatott személy feladatának végrehajtásához
a szükséges segítség biztosítottságát ne veszélyeztesse.
(4) Az  elöljárói utasítás nem járhat a  beosztott életének vagy testi épségének indokolatlan és aránytalan mértékű
veszélyeztetésével.
[Az Mvt. 57. § (1) bekezdéséhez] 15. § (1) Az  Országgyűlési Őrség a  tevékenysége alapján a  munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény egyes
rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 5/1993. (XII. 26.) MüM rendelet (a  továbbiakban: MüM rendelet) 2. számú
melléklet 1. pontjában foglaltakra figyelemmel – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a munkavédelmi szempontú
II. veszélyességi osztályba tartozik.
(2) Az  Országgyűlési Őrség tűzoltási és tűzbiztonsági feladatokat ellátó szervezeti eleme az  I. veszélyességi osztályba
tartozik.
(3) Valamely szervezeti elem II. veszélyességi osztályba sorolása esetén az  Országgyűlési Őrség parancsnoka
a  szervezeti elemet az  ott végzett tevékenység és az  adott munkakörre vonatkozó kockázatértékelés alapján
I. veszélyességi osztályba sorolhatja.
[Az Mvt. 58. §-ához] 16. § (1) A foglalkozás-egészségügyi szolgálat feladata:
a) a munkaköri alkalmassági vizsgálatok elvégzése, az ehhez szükséges szakorvosi vizsgálatok kezdeményezése,
b) foglalkozási megbetegedés valamint fokozott expozíciós esetek kivizsgálásában való közreműködés,
c) a  balesetek orvosi véleményezése és a  balesetek következményei ok-okozati összefüggésének vizsgálata,
a sérülések súlyosságának megállapítása,
d) a munkavégzés egészségkárosító hatásainak vizsgálata,
e) egészségügyi felvilágosítás, tanácsadás, egészségfejlesztés,
f ) közreműködés a munkahelyi veszélyforrások feltárásában, foglalkozás-egészségügyi, fiziológiai, ergonómiai,
higiénés feladatok megoldásában, az  elsősegélynyújtás és a  sürgős orvosi ellátás megszervezésében,
az  elsősegélynyújtók szakmai felkészítésében, kiképzésében és továbbképzésében, a  munkáltató
katasztrófamegelőző, katasztrófaelhárító, katasztrófafelszámoló és az  előidézett károsodások rehabilitációs
tervének kidolgozásában,
g) munkahelyi és munkaköri kockázatok vizsgálata és értékelése,
h) az üzembe helyezéssel összefüggő munka-egészségügyi feladatok ellátása, valamint
i) közreműködés az egyéni védelem meghatározásában.
(2) Az alkalmassági vizsgálatok során az alapellátó orvos foglalkozás-egészségügyi tevékenységet végez.
 (3) Az alkalmassági vizsgálatok során a mellkas-szűrővizsgálat elvégzése kötelező:
a) az állományba való felvételt megelőző egészségügyi alkalmassági vizsgálat során minden esetben,
b) az időszakos egészségügyi alkalmassági vizsgálat során, ha a vizsgált személy a 40 éves kort betöltötte,
c) az  a) és b)  pontban meghatározott személyek közé nem tartozók közül azoknak, akiknél a  fizikai, kémiai
és biológiai munkaköri kockázatértékelés eredménye alapján az  alkalmassági vizsgálatot végző orvos
indokoltnak tartja.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott esetekben a mellkas-szűrővizsgálat eredményét be kell mutatni az alkalmassági
vizsgálatot végző orvosnak.
[Az Mvt. 60. § (1) bekezdés e) pontjához]
17. § (1) Az  Országgyűlési Őrség parancsnoka a  munkavédelmi felügyelő javaslata alapján határozza meg azokat
a munkaköröket, amelyeket betöltő személyeknek munkavédelmi vizsgát kell tenniük.
(2) A munkavédelmi vizsgára kötelezettek körét, a vizsgáztatás szabályait a munkavédelmi szabályzatban kell rögzíteni,
és az érintettek munkaköri leírásában is meg kell határozni a vizsgakötelezettséget.
(3) A munkavédelmi vizsgát a beosztásba helyezést követő 60 napon belül kell teljesíteni, azt követően 5 évenként meg
kell újítani.
(4) A  munkavédelmi vizsga alól mentesül az  a  személy, aki legalább középfokú munkavédelmi szakképesítéssel
rendelkezik és az Országgyűlési Őrségnél munkavédelmi tevékenységet lát el.
(5) A  munkavédelmi vizsga végrehajtásáról jegyzőkönyvet kell készíteni és a  sikeres vizsgázók részére a  4.  melléklet
szerinti igazolást kell kiállítani. A vizsgajegyzőkönyvet és a kiállított igazolásokról összeállított nyilvántartást 5 évig
meg kell őrizni.
(6) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka a munkavédelmi vizsgáztatásra elnökből és két tagból álló vizsgabizottságot
hoz létre, amelynek legalább az  egyik tagja munkavédelmi szakirányú képesítéssel, másik két tagja érvényes
munkavédelmi vizsgával rendelkezik.
[Az Mvt. 64–69. §-ához] 18. § (1) A  baleset, az  Országgyűlési Őrség köztisztviselői vagy munkavállalói állományának tagját érintő foglalkozási
megbetegedés és a szolgálati kötelmekkel összefüggő betegség kivizsgálásának, minősítésének általános szabályait
a MüM rendelet előírásai szerint, az e rendeletben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A személyi állomány tagját ért baleset, betegség kivizsgálásáról az Országgyűlési Őrség parancsnoka gondoskodik.
19. § (1) A  személyi állomány tagja a  szervezett munkavégzés során vagy azzal összefüggésben elszenvedett balesetét
haladéktalanul bejelenti a szervezett munkavégzést közvetlenül irányító szolgálati elöljárónak. A szolgálati elöljáró
a baleset bejelentésről haladéktalanul tájékoztatja az Országgyűlési Őrség parancsnokát.
(2) Ha a személyi állomány tagja a bejelentési kötelezettségének balesete, vagy a személyét érintő más elháríthatatlan
akadály miatt nem tud eleget tenni, a bejelentési kötelezettség a sérült balesetet észlelő munkatársát terheli.
(3) Az  Országgyűlési Őrség parancsnoka – kivéve a  (2)  bekezdésben foglalt akadályoztatást – a  bejelentési
kötelezettség teljesítését elmulasztóval szemben fegyelmi eljárást kezdeményez. A  fegyelmi eljárást legkorábban
a bejelentési kötelezettség teljesítésének elmulasztásáról történő tudomásszerzést követő első munkanapon lehet
kezdeményezni. A baleset bejelentésének elmulasztása esetén a mulasztó köteles bizonyítani, hogy a sérülés vagy
más egészségkárosodás a szolgálat ellátásával összefüggő tevékenység következménye.
(4) A  szolgálati kötelmekkel összefüggő súlyos baleset, illetve súlyos munkabaleset gyanúja esetén az  Országgyűlési
Őrség parancsnoka a  munkavédelmi hatóság megérkezéséig gondoskodik a  baleseti helyszínnek a  baleset
bekövetkezésekor fennálló állapotban történő megőrzéséről. Ha a helyszín állapotának megőrzése további súlyos,
életet, testi épséget veszélyeztető helyzetet idézhet elő vagy jelentős anyagi kárral járhat, a  veszélyeztető helyzet
vagy az  anyagi kár bekövetkezését valószínűsítő állapot megszüntetésével egyidejűleg a  baleseti helyszínről
fényképet, videofelvételt vagy egyéb, a baleset kivizsgálását elősegítő dokumentumot kell készíteni.
20. § (1) Az  Országgyűlési Őrség parancsnoka a  munkavédelmi szabályzatában határozza meg a  baleset, betegség
kivizsgálásának szabályait, a baleset, betegség kivizsgálásában részt vevő személyek körét.
(2) Minden szolgálati- és munkabalesetet, foglalkozási megbetegedést ki kell vizsgálni és arról feljegyzést, jelentést
vagy kivizsgálási jegyzőkönyvet kell készíteni, amely része a baleseti dokumentációnak.
(3) A  kivizsgálás során a  sérültet, valamint a  tanúkat a  baleset, betegség körülményeivel kapcsolatban meg
kell hallgatni és arról jegyzőkönyvet kell felvenni, a  további szükséges egészségügyi dokumentumokat
– az adatvédelemre vonatkozó szabályok figyelembe vétele mellett – az alapellátó orvostól kell beszerezni. A baleset
kivizsgálásának eredményeképpen keletkező dokumentációnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy a  baleset
lefolyása a későbbiek során bármikor rekonstruálható, a baleset oka feltárható, a baleset előidézőjének a felelőssége
megállapítható legyen, továbbá arra, hogy a hasonló balesetek elkerülése érdekében iránymutatást adjon.
(4) Az  Országgyűlési Őrség parancsnoka a  részére bejelentett vagy a  tudomására jutott szolgálat- vagy
keresőképtelenséggel járó balesetről – amennyiben előreláthatóan szolgálati kötelmekkel, munkavégzéssel
összefüggő balesetre lehet következtetni – a bejelentés vagy a tudomásra jutás időpontjától számított 72 órán belül
intézkedik az 5. mellékletben meghatározott baleseti jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv) felvételére.
(5) A jegyzőkönyvet minden sérültről külön-külön, a kivizsgálás során megállapított adatok és tények alapján, a baleset
bejelentésének időpontjától számított 30 napon belül kell elkészíteni a  6.  mellékletben foglalt kitöltési útmutató
szerint. A jegyzőkönyvet 4 példányban kell kitölteni és egy-egy példányát a sérült – halál esetén a hozzátartozó –,
a társadalombiztosítási kifizetőhely, valamint az alapellátó orvos részére kell eljuttatni. A jegyzőkönyv egy példánya
az  Országgyűlési Őrség parancsnokánál marad, amelyet a  minősítésről történő döntéshozatalt követően a  sérült
személyi anyagában kell elhelyezni.
(6) Ha a személyi állomány tagját a baleset során nem az alapellátó orvos részesítette ellátásban, a szolgálati elöljáró
intézkedik arra, hogy a sérült a keresőképtelenségéről, szolgálatképtelenségéről szóló igazolást, valamint a sérülése
ellátásával kapcsolatos egészségügyi dokumentációt – a  baleset munkavégzéssel, szolgálati kötelmekkel való
összefüggésének megállapítása céljából – az illetékes alapellátó orvos részére küldje meg.
(7) A  baleset, betegség szolgálati kötelmekkel való összefüggését az  alapellátó orvos véleményezi. Az  alapellátó
orvos a véleményében rögzíti a sérülés, betegség jellegét, a gyógyulás várható tartamát és állást foglal arról, hogy
a  sérült, beteg sérülése vagy betegsége a  balesettel, valamint a  szolgálat ellátásával ok-okozati összefüggésben
keletkezett-e. Az orvosi véleményt a baleset, betegség minősítéséhez szükséges intézkedések megtétele érdekében
a jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
21. § (1) A  bekövetkezett balesetet, betegséget a  kivizsgálás során feltárt adatok alapján és az  orvosi vélemény
figyelembevételével az  Országgyűlési Őrség parancsnoka a  baleseti jegyzőkönyv kézhezvételétől számított 15
napon belül határozatban minősíti
a) az Országgyűlési Őrség hivatásos állományának tagja esetén szolgálati kötelmekkel összefüggőnek vagy nem
összefüggőnek,
b) az Országgyűlési Őrség köztisztviselője vagy munkavállalója esetén a balesetet munkabalesetnek vagy nem
munkabalesetnek, míg a betegséget foglalkozási vagy nem foglalkozási megbetegedésnek.
 (2) Az Országgyűlési Őrség parancsnoka a határozatát 5 napon belül közli a személyi állomány sérült, beteg tagjával és
megküldi az alapellátást végző orvosnak, továbbá a társadalombiztosítási kifizetőhelynek.
(3) A határozat rendelkező része a sérült, beteg személyére és szolgálati helyére, a baleset, megbetegedés helyére és
idejére vonatkozó adatokon, továbbá az  Országgyűlési Őrség parancsnokának a  baleset, betegség minősítésére
vonatkozó döntésén kívül a  jogorvoslati felhívást is tartalmazza. Az  indokolásban meg kell határozni azokat
a  körülményeket és jogszabályokat, amelyek a  baleset, megbetegedés, fokozott expozíció bekövetkezése és
a  hivatásos szolgálat ellátása közötti összefüggést alátámasztják vagy kizárják, a  bekövetkezett sérülést vagy
megbetegedést, és – ha a szolgálattal összefüggő jelleg megállapítható – a sérült, beteg közrehatását.
(4) A  baleset, foglalkozási megbetegedés vagy fokozott expozíciós eset szolgálati kötelmekkel összefüggő jellegűvé
minősítésére irányuló eljárásban vizsgálni kell a  közreható körülményeket, meg kell állapítani, hogy azért kit és
milyen mértékben terhel felelősség. Amennyiben ilyen összefüggés kimutatható, intézkedni kell a  fegyelmi vagy
büntetőeljárás megindítására, továbbá a hasonló balesetek elkerülését célzó intézkedések megtételére.
(5) A  munkabaleset vagy a  szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset, betegség esetén, ha maradandó károsodás
vélelmezhető, az  alapellátást végző orvos köteles az  érintettet a  Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal elé
rendelni az egészségkárosodás mértékének megállapítása érdekében.
(6) Amennyiben a  balesettel kapcsolatban a  sérültnek kára keletkezett, úgy az  Országgyűlési Őrség parancsnoka
a károkozásról való tudomásszerzését követő 15 napon belül, de legkésőbb a baleset minősítését közlő határozat
átadásával egyidejűleg köteles felhívni a  károsultat kárigénye előterjesztésére. A  felhívás tájékoztatást tartalmaz
arról, hogy milyen jogcímen igényelhető kártérítés és a kártérítési igényt kihez lehet benyújtani.
22. § (1) A  szolgálati és munkabalesetekről – a  felmentési nappal nem járókról is – nyilvántartást kell vezetni. A  balesetet
szenvedettel kapcsolatban a  nyilvántartás a  MüM rendelet 5.  §-ában meghatározott adatokat tartalmazza.
A nyilvántartást „Baleseti naplóban” kell vezetni. A felmentési nappal nem járó balesetek esetében a nyilvántartást ki
kell egészíteni az Országgyűlési Őrség parancsnokának nyilatkozatával arról, hogy a balesetet szolgálati kötelmekkel
összefüggőnek vagy munkabalesetnek elismeri-e vagy sem, továbbá a sérült részéről azzal, hogy az Országgyűlési
Őrség parancsnokának nyilatkozatával egyetért-e vagy sem.
(2) A  nem szolgálati és nem munkabaleset kategóriába tartozó balesetekkel kapcsolatban meghallgatási
jegyzőkönyvben kell nyilatkoztatni a sérültet a baleset körülményeiről.
(3) Vezénylés, kirendelés vagy munkavégzésre átengedés esetén a  sérült munkáját, szolgálatát irányító szerv
az  Országgyűlési Őrség egyidejű értesítése mellett köteles a  balesetet bejelenteni, kivizsgálni és a  minősítésre
az arra jogosult Országgyűlési Őrség parancsnoka felé javaslatot tenni.
(4) A munkavédelmi felügyelő a halálos kimenetelű balesetekről és a súlyos munkabalesetekről soron kívül tájékoztatja
az Országgyűlési Őrség ügyeleti feladatokat ellátó tagján keresztül az Országgyűlési Őrség parancsnokát.
(5) A  (4)  bekezdésben meghatározott tájékoztatás tartalmazza a  balesetet szenvedett személyi adatait, az  esemény
helyét, időpontját és rövid ismertetését.
23. § (1) Az  éves baleseti statisztikával kapcsolatos adatszolgáltatási kötelezettséget az  Országgyűlési Őrség parancsnoka
határozza meg. A  baleseteknek az  éves jelentés részét képező statisztikai összesítését a  munkavédelmi
felügyelő készíti el és a  tárgyévet követő március 1-ig  felterjeszti az  Országgyűlési Őrség parancsnoka részére.
Az Országgyűlési Őrség parancsnoka a statisztikai összesítést tájékoztatásul megküldi az Országgyűlés Hivatalának
főigazgatója részére.
(2) Az  éves baleseti statisztikában állománycsoportonként kell értékelni a  balesetek és a  felmentési napok számát,
összesített formában a  balesetek okait, a  keletkezett sérüléseket és a  baleset bekövetkezésekor a  sérült
tevékenységét, valamint a baleset bekövetkezésében szerepet játszó eszközöket, anyagokat.
24. § (1) Az  alapellátó orvos az  általa észlelt vagy tudomására jutott, a  7.  mellékletben meghatározott foglalkozási
megbetegedést, szolgálati kötelmekkel összefüggő betegséget, foglalkozási eredetű heveny vagy idült mérgezést,
valamint a  munkahelyek kémiai biztonságáról szóló jogszabályban meghatározott vegyi anyagok, továbbá zaj
okozta fokozott expozíciós esetet a  munkavédelmi hatósághoz bejelenti. A  munkavédelmi hatóság a  bejelentést
kivizsgálja, elfogadása esetén nyilvántartásba veszi és erről a bejelentőt a nyilvántartásba vételtől számított 3 napon
belül értesíti.
(2) A bejelentést
a) a szolgálati kötelmekkel összefüggő betegség kórisméjét vagy annak gyanúját megállapító alapellátó orvos
a diagnózis felállítását követő 24 órán belül, b) halálos kimenetelű vagy ugyanazon a munkahelyen a személyi állomány 5 vagy több tagját érintő azonos,
egy időben kialakult heveny (a  továbbiakban: tömeges) foglalkozási megbetegedés esetén az  elsőként
észlelő orvos szóban azonnal és írásban legkésőbb 24 órán belül,
c) fokozott expozíció esetén az  érintett személyt vizsgálatra beküldő alapellátó orvos a  lelet kézhezvételétől
számított 24 órán belül,
a 8. melléklet szerinti bejelentőlapon teszi meg.
 (3) A  bejelentést meg kell ismételni, ha a  korábban keresőképesként bejelentett személy keresőképtelenné vált.
Tanulói, hallgatói jogviszonyban lévő személy esetén a gyakorlati képzés helyén működő foglalkozás-egészségügyi
orvos végzi a bejelentést, aki ezzel egy időben értesíti az oktatási intézményt.
(4) A munkavédelmi hatóság a bejelentett foglalkozási megbetegedésekkel, fokozott expozíciós esetekkel kapcsolatos
vizsgálati lapokat, jegyzőkönyveket a következők szerint csoportosítva tartja nyilván:
a) bejelentés dátuma,
b) diagnózis,
c) halálos vagy tömeges foglalkozási megbetegedés,
d) keresőképtelenséggel járó foglalkozási megbetegedés,
e) keresőképtelenséggel nem járó foglalkozási megbetegedés,
f ) fokozott expozíció, valamint
g) kiváltó ok, munkakörülmény, rendelkezésre álló higiénés adat.
(5) A munkavédelmi hatóság a foglalkozási megbetegedés gyanújával kapcsolatos bejelentéseket 5 munkanapon belül
továbbítja a Kormány által kijelölt munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szerv részére.
(6) A  munkavédelmi hatóság a  foglalkozási megbetegedés gyanújával kapcsolatos bejelentésről minden esetben
5 munkanapon belül írásban tájékoztatja az Országgyűlési Őrség parancsnokát.
25. § (1) Foglalkozási megbetegedés gyanúja esetén az  alapellátó orvos a  személyi állomány tagját további vizsgálatok
végzésére beutalhatja a  munkáltató telephelye szerint illetékes foglalkozás-egészségügyi szakellátó helyre vagy
a munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szervhez.
(2) Ha a  munkahelyen halálos kimenetelű vagy tömeges foglalkozási megbetegedés fordult elő, az  Országgyűlési
Őrség parancsnoka – az észlelő orvos bejelentési kötelezettségétől függetlenül – azonnal értesíti a munkavédelmi
felügyelőt, aki haladéktalanul értesíti az  Országgyűlési Őrség ügyeleti feladatokat ellátó tagját, valamint
a munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szervet.
(3) A 20. § (1) bekezdésében foglaltaktól eltérően a bekövetkezett foglalkozási megbetegedések és fokozott expozíciós
esetek kivizsgálása a  munkavédelmi hatóság feladata. A  kivizsgálásba az  Országgyűlési Őrség munkavédelmi
felügyelőjét, az illetékes alapellátó orvost és az Országgyűlési Őrség parancsnokát vagy annak képviselőjét is be kell
vonni. A vizsgálat során a megbetegedés és az expozíció okainak feltárása érdekében más hatóság vagy intézmény
is megkereshető. A  foglalkozási megbetegedés, valamint a  fokozott expozíció körülményeinek vizsgálatáról
jegyzőkönyvet kell felvenni, amelynek egy-egy másolati példányát a vizsgálatban résztvevőknek át kell adni.
(4) A kivizsgálás vezetője a 9. melléklet szerinti vizsgálati lapot 6 példányban állítja ki, egy példányát a munkavédelmi
hatóság részére megőrzi, egy példányát a  bejelentőlappal együtt a  munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi
szerv részére továbbítja. A  kivizsgálás vezetője a  munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szerv
szakvéleményének kézhezvétele után a vizsgálati lap egy-egy példányát
a) az Országgyűlési Őrség parancsnokának,
b) a személyi állomány tagjának, halált okozó foglalkozási megbetegedés esetén a hozzátartozónak,
c) a foglalkozás-egészségügyi szolgálat orvosának, valamint
d) az  Országos Egészségbiztosítási Pénztár és a  munkáltató társadalombiztosítási kifizetőhelye részére,
a  társadalombiztosítási azonosító jel feltüntetésével és a  bejelentőlappal, valamint a  munkahigiénés és
foglalkozás-egészségügyi szerv szakvéleményével együtt
megküldi.
 (5) Halálos kimenetelű vagy tömeges foglalkozási megbetegedés kivizsgálásába a munkavédelmi hatóság
a) növényvédő szer vagy termésnövelő anyag okozta megbetegedés esetén a  megyei kormányhivatal
növény- és talajvédelmi igazgatóságát,
b) biológiai kóroki tényező okozta megbetegedés esetén a területileg illetékes népegészségügyi szakigazgatási
szervet,
c) élelmiszer eredetű vagy állatról emberre terjedő fertőzés okozta megbetegedés esetén a  megyei
kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságát
szakértőként bevonja.
 (6) A  foglalkozási megbetegedés, szolgálati kötelmekkel összefüggő betegség és fokozott expozíció szolgálattal,
munkavégzéssel összefüggő jellegének megállapításához, minősítéséhez minden esetben a  munkahigiénés
és foglalkozás-egészségügyi szerv szakvéleménye, valamint az  illetékes I. fokú Felülvizsgáló Orvosi Bizottság
(a  továbbiakban: FÜV Bizottság) véleménye szükséges. A  szakvélemények beszerzéséről az  Országgyűlési Őrség
parancsnoka gondoskodik. A 21. § (1) bekezdésében meghatározott határidőbe nem számít bele a szakvélemények
beszerzésére irányuló megkeresés előterjesztésétől a szakvélemények megérkezéséig tartó időtartam.
(7) A  munkavédelmi hatóság és az  alapellátó orvos által elkészített és összeállított megbetegedési dokumentáció,
továbbá a  munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szerv és a  FÜV Bizottság véleménye alapján a  foglalkozási
megbetegedés, valamint a  fokozott expozíciós esetek szolgálattal, munkavégzéssel összefüggő minősítését
az  Országgyűlési Őrség parancsnoka a  szakvélemények mérlegelésével végzi el. Az  Országgyűlési Őrség
parancsnoka a  10.  melléklet szerinti nyomtatványon értesíti a  társadalombiztosítási kifizetőhelyet, valamint
az Országos Egészségbiztosítási Pénztárat.
26. § A személyi állomány tagja a  külföldi kiküldetés, szolgálati út vagy külszolgálat során elszenvedett munkabaleset
vagy szolgálati kötelmekkel összefüggő baleset bejelentési kötelezettségét – amennyiben a kiküldő szerv elérésére
más lehetőség nincs – a magyar külképviseleti szervek útján köteles teljesíteni.
[Az Mvt. 81. §-ához] 27. § (1) A munkavédelmi hatósági jogkört gyakorló személy az Mvt.-ben meghatározottakon túl jogosult
a) a  munkáltatót a  feltárt hiányosságok meghatározott határidőn belül történő megszüntetésére kötelezni,
valamint
b) a személyi állomány tagjának életét, egészségét fenyegető veszély esetén annak megszüntetéséig elrendelni
a  veszélyes tevékenység végzésének, különösen a  szolgálati hely, műhely, műhelyrész, munkaeszköz,
rendvédelmi célú egyéni védőeszköz használatának felfüggesztését.
(2) Az ellenőrzés során az Országgyűlési Őrség parancsnoka biztosítja az ellenőrzés feltételeit.
28. § A munkavédelmi hatósági jogkört gyakorló személy az  ellenőrzési jogosultságát a  helyszíni ellenőrzés során
megbízólevél és a szolgálati vagy munkáltatói igazolványa felmutatásával igazolja.
[Az Mvt. 87. § 3. pontjához] 29. § Az Mvt.-ben meghatározott súlyos munkabaleset kivizsgálásában – az  Országgyűlési Őrség parancsnoka jogainak
és kötelezettségeinek meghagyásával – a  munkavédelmi kérdések vonatkozásában a  munkavédelmi felügyelő
közreműködik.
3. Záró rendelkezések 30. § Ez a rendelet 2013. június 15-én lép hatályba.
31. § E rendelet hatálybalépését követő 90 napon belül az  Országgyűlési Őrség parancsnoka köteles elkészíteni
a munkavédelmi szabályzatot.
32. § Ez a rendelet a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések
bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
33. § Hatályát veszti az  Országgyűlési Őrség hivatásos állományát érintő humánigazgatási tárgyú szabályokról szóló
56/2012. (XI. 22.) BM rendelet 125. §-a, valamint 19. alcíme.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
21/2012. (XII. 18.) ORFK utasítása a fegyverismereti, a fegyverforgalmazási és a házilagos lőszerszerelési és -újratöltési vizsga egységes végrehajtására, továbbá az Állami Vadászvizsga bizottság rendőrségi tagjának kijelölésével összefüggő feladatok végrehajtásáról.
A lőfegyverekről és lőszerekről szóló 2004. évi XXIV. törvény 3/A. § (1) bekezdésében, a fegyverekről és lőszerekről szóló 253/2004.
(VIII. 31.) Korm. rendelet 10. §-ában, a 20/A. § (3) és (4) bekezdésében, a 26. § (1) bekezdés c) pontjában, a 26. § (3) bekezdésében,
a lőterekről, a lőfegyverek, lőszerek hatósági tárolásáról, a fegyvertartáshoz szükséges elméleti és jártassági követelményekről szóló
49/2004. (VII. 31.) BM rendelet 10–11/B. §-ában, a fegyverismereti vizsga, a lőfegyver, lőszer hatósági tárolása és a fegyverekkel,
lőszerekkel kapcsolatos tevékenységek engedélyezésének igazgatási szolgáltatási díjairól szóló 50/2004. (VIII. 31.) BM rendelet 2. §
(2) bekezdésében, a 4. § (2) foglaltak egységes végrehajtására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya
a) az Országos Rendőr-főkapitányságra, b) a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányságokra, valamint
c) a rendőrkapitányságokra terjed ki. II. FEJEZET RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK
A vizsgák fajtái, a vizsgabizottságok összetétele 2. A fegyverismereti, fegyverforgalmazási, házilagos lőszerszerelési és -újratöltési vizsgákat (a továbbiakban együtt:
vizsgák) a megyei rendőr-főkapitányságok, Budapesten a Budapesti Rendőr-főkapitányság szervezi és bonyolítja le.
A házilagos lőszerszerelési és -újratöltési vizsga lebonyolítása a Polgári Kézilőfegyver- és Lőszervizsgáló Kft.-vel
(a továbbiakban: Kft.) kötött külön szerződés alapján történik.
3. A fegyverismereti és a fegyverforgalmazási vizsgák lebonyolítását végző vizsgabizottságok egy elnökből és két tagból
állnak. 4. A fegyverismereti vizsgabizottság egyik tagjának a fegyverekről és lőszerekről szóló 253/2004. (VIII. 31.) Korm. rendelet
10. § (3) bekezdésében megkövetelt szakismerettel kell rendelkeznie. Abban az esetben, ha a gyakorlati vizsga
helyszínéül szolgáló lőtér lövészetvezetőt nem biztosít, a fegyverismereti vizsgabizottság egyik tagjának
lövészetvezetői képesítéssel és e tevékenység végzésre jogosító hatósági engedéllyel kell rendelkeznie.
A vizsgabizottságok tagjainak megbízása, díjazása 5. A fegyverismereti, a fegyverforgalmazási vizsgabizottság elnökét, a vizsgabizottság tagjait, továbbá a házilagos
lőszerszerelési és -újratöltési vizsgabizottság rendőrség képviseletét ellátó egy tagját (a továbbiakban:
vizsgabizottsági tagok) írásban a vizsgát szervező megyei (fővárosi) rendőrfőkapitány bízza meg. A megyei (fővárosi)
rendőrfőkapitány a vizsgabizottságok adminisztrációs feladatainak ellátására, írásban további egy főt bízhat meg.
6. A vizsgabizottság tagjai, illetve az adminisztratív feladatokat ellátó személy megyei (fővárosi) rendőrfőkapitány által
adott megbízása (a továbbiakban: megbízás) határozott időre (1 évre) szól.
7. A megbízásokat a megbízási idő lejárta előtt legalább 2 hónappal korábban felül kell vizsgálni. A felülvizsgálat során
intézkedni kell: a) új személyek megbízására, b) megbízással rendelkezők esetében ismételten a megbízási szerződések megkötésére.
8. A vizsgabizottságok elnökének és a vizsgabizottság tagjainak díjazása vizsgázónként bruttó 600 forint.
9. A házilagos lőszerszerelés és -újratöltési vizsgában közreműködő Kft. díjaként – a Kft.-vel kötött külön szerződésben –
vizsgázónként legfeljebb bruttó 6000 Ft (azaz hatezer forint) állapítható meg, amely magában foglalja a Kft. vezetője
által kijelölt vizsgaelnök, valamint 1 fő szakértő tag díját, továbbá a vizsga lebonyolításához szükséges, a Kft. által
biztosítandó eszközök és folyóanyagok költségét. 10. Az adminisztratív feladatokat ellátó személy díjazása vizsgázónként bruttó 200 forint.
11. A vizsgabizottsági tagok, a Kft., és az adminisztrációs feladatokat ellátó személyek díját a teljesítést követő hónap
15. napjáig utólag kell kifizetni. 12. A díjazás szempontjából az egy vizsga keretében végrehajtott elméleti és gyakorlati vizsgát egy vizsgának kell
tekinteni. A vizsgák díjazás szempontjából vizsga fajtánként külön vizsgának minősülnek.
A vizsgákra történő jelentkezés 13. A vizsgákra a személyesen, illetve csoportos jelentkezés esetén meghatalmazott útján, ügyfélfogadási napon és
időben, két példányban benyújtott jelentkezési lapot a lakóhelytől függetlenül az a megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányság köteles átvenni, amelynél a vizsgára jelentkező vizsgát kíván tenni. Az ügyfelek részére az
1. mellékletben foglalt jelentkezési lapot kell biztosítani. 14. A vizsgára történő jelentkezéskor vagy azt követően a 13. pontban megjelölt szerv a jelentkezővel egyeztetett, utólag
igazolható módon közli a vizsga helyét és időpontját, továbbá biztosítja a vizsgadíj befizetéséhez szükséges
készpénz-átutalási megbízást. A vizsgáztatás rendje, a vizsgabizonyítvány 15. A vizsgák lebonyolításával összefüggésben vizsgaszabályzatot kell készíteni és azt a vizsgán jól látható helyen ki kell
függeszteni. A vizsgaszabályzat mintáját a 2. melléklet tartalmazza, amely a vonatkozó jogszabályokkal és az
utasítással összhangban módosítható. 16. A házilagos lőszerszerelési és -újratöltési vizsga kivételével a vizsgák megtartásáról az adott vizsganapra jelentkezők
számától függetlenül, a gazdaságosságot szem előtt tartva a vizsgát lebonyolító megyei rendőr-főkapitányság dönt.
17. A házilagos lőszerszerelési és -újratöltési vizsgára legkevesebb 20 fő jelentkezése esetén kerülhet sor, amelynek – a
Kft.-vel egyeztetett módon megállapított – időpontjáról a jelentkezőket igazolható módon értesíteni kell. Ha a 20 fővel
megtartandó vizsga megszervezése ésszerű határidőn belül nem lehetséges, a Kft.-vel történő egyeztetés alapján az
e követelménytől el lehet térni. 18. A 17. pont szerinti értesítést úgy kell megtenni, hogy arról az érintettek a konkrét vizsganap előtt legalább 5 nappal,
lehetőség szerint az új vizsgaidőpont megjelölése mellett tudomást szerezzenek.
19. A vizsgák lebonyolításához biztosítani kell a szükséges adminisztratív eszközöket, [pl. írószer (vegytoll),
vizsgajegyzőkönyv, főnyilvántartó számmal ellátott nyilvántartókönyv], okmányokat, körbélyegzőt, (a továbbiakban
együtt: segédlet) a megfelelő bútorzattal ellátott helyiséget, a lőfegyvert és a lőszereket.
20. A vizsgáztatás rendjéért a fegyverismereti, fegyverforgalmazási vizsga során a vizsgabizottság elnöke, házilagos
lőszerszerelés és -újratöltési vizsga során a megyei (fővárosi) rendőrfőkapitány által megbízott vizsgabizottsági tag
felel. 21. A szigorú számadásos okmányok, a körbélyegző meglétéért a fegyverismereti, fegyverforgalmazási vizsga során a
vizsgabizottság elnöke, házilagos lőszerszerelés és -újratöltési vizsga során a megyei (fővárosi) rendőrfőkapitány által
megbízott vizsgabizottsági tag a felelős. 22. A vizsga megkezdésekor a fegyverismereti, fegyverforgalmazási vizsga során a vizsgabizottság elnöke vagy felkérése
alapján a vizsgabizottság tagja, házilagos lőszerszerelés és -újratöltési vizsga során a megyei (fővárosi) rendőrfőkapitány
által megbízott vizsgabizottsági tag ellenőrzi a jelenlévő vizsgázók személyazonosságát és a vizsgadíjak befizetését.
23. A visszaélések elkerülése érdekében a vizsgadíj befizetését igazoló készpénz-átutalási megbízást kör- és
dátumbélyegző lenyomattal, valamint egy bizottsági tag aláírásával érvényteleníteni kell.
24. Vizsgára az a személy bocsátható, aki a vizsga végrehajtására alkalmas állapotban van. A vizsgára jelentkező személy a
vizsga végrehajtására akkor tekinthető alkalmasnak, ha szemmel láthatóan nincs szeszes italtól befolyásolt állapotban,
továbbá nem áll bódító hatású anyag vagy szer hatása alatt.
25. A vizsga során a vizsgázónak tilos megtévesztő kérdéseket feltenni, illetve feladatokat adni.
26. A fegyverismereti, a házilagos lőszerszerelési és -újratöltési vizsgákat úgy kell lebonyolítani, hogy
a) a vizsgák írásbeli részét tesztlap kitöltésével; b) a vizsgák szóbeli részét tételhúzással, illetve a vizsgabizottsági tagok által feltett kérdések megválaszolásával;
c) a fegyverismereti vizsga gyakorlati vizsgáját lőtéren végrehajtott gyakorlattal;
d) a házilagos lőszerszerelési és -újratöltési gyakorlati vizsgáját pedig tételhúzással és a vizsgabizottsági tagok által
adott feladatok végrehajtásával kelljen teljesíteni. 27. A fegyverforgalmazási vizsgát úgy kell lebonyolítani, hogy
a) a vizsgák írásbeli részét tesztlap kitöltésével; b) a vizsgák szóbeli részét tételhúzással, illetve a vizsgabizottsági tagok által feltett kérdések megválaszolásával
kelljen teljesíteni. 28. Az írásbeli vizsgán a vizsgázónak 15 kérdést tartalmazó tesztlap esetén 20 percet, 20 kérdést tartalmazó esetén
25 percet, 25 kérdést tartalmazó esetén 30 percet kell biztosítani a tesztlap kitöltésre.
29. A maroklőfegyver (rövid) vizsga, a sörétes lőfegyver (huzagolatlan hosszú), a golyós lőfegyver (huzagolt hosszú) vizsga
15 kérdést, az összetett (golyós huzagolt és sörétes huzagolatlan hosszú) vizsga 20 kérdést, míg a kombinált (rövid,
huzagolt és huzagolatlan hosszú) vizsga, a fegyverforgalmazási vizsga, a házilagos lőszerszerelési és -újratöltési vizsga
25 kérdést tartalmaz. 30. Az írásbeli vizsga akkor megfelelő, ha a vizsgázó
a) a 15 kérdésből legalább 13 kérdésre, b) a 20 kérdésből legalább 17 kérdésre,
c) a 25 kérdésből legalább 21 kérdésre helyes választ ad.
31. Aki az írásbeli vizsgán nem megfelelő eredményt ért el, szóbeli, illetve gyakorlati vizsgára nem bocsátható. Ismételt
vizsgára kizárólag újabb jelentkezés alapján és a vizsgadíj újbóli befizetését követően van lehetőség.
32. Sikertelen vizsga vagy sikertelen részvizsga esetén – függetlenül attól, hogy a vizsgázó teljes vagy részvizsgát tett – a
vizsga díjaként a fegyverismereti vizsga, a lőfegyver, lőszer hatósági tárolása és a fegyverekkel, lőszerekkel kapcsolatos
tevékenységek engedélyezésének igazgatási szolgáltatási díjairól szóló 50/2004. (VIII. 31.) BM rendelet 2. §
(2) bekezdésében meghatározott teljes díjat kell megfizettetni. 33. A vizsgáról, a felhasznált vizsgabizonyítványokról a vizsgabizottság rendőrség állományába tartozó tagja vagy a
rendőrség adminisztratív feladatokat ellátó képviselője főnyilvántartási számmal ellátott hitelesített nyilvántartási
könyvet vezet. 34. A vizsga lebonyolításával vagy eredményével összefüggésben a vizsgát szervező megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság
vezetőjéhez címzett panaszt az igazgatásrendészeti szerv fogadja. A vizsga befejezését követő feladatok
35. A vizsga befejezésével az utolsó bejegyzést követően a nyilvántartó könyvet le kell zárni, amely során meg kell jelölni a
lezárás időpontját (hely, idő, hónap, nap, óra, perc), továbbá a vizsgabizottság elnökének aláírásával és bélyegző
lenyomatával hitelesíteni kell. 36. A vizsgáról készült jegyzőkönyv tartalmazza a vizsgadíj elszámolást, melyet a fegyverismereti, fegyverforgalmazási
vizsga esetében a vizsgabizottság elnöke, házilagos lőszerszerelés és -újratöltési vizsga esetében a megyei (fővárosi)
rendőrfőkapitány által megbízott vizsgabizottsági tag tölti ki, és amelyet a vizsgabizottság valamennyi tagjával
aláírattat. Az Állami Vadászvizsga bizottságba kijelölés és vizsgabizottsági tagként való részvétel
37. Az Állami Vadászvizsga bizottság rendőrségi tagjának kijelölését, a kijelölés megszüntetését a megyei (fővárosi)
rendőrfőkapitány írásbeli javaslata alapján az Országos Rendőr-főkapitányság Rendészeti Főigazgatóság
Igazgatásrendészeti Főosztálya (a továbbiakban: a kijelölést végző) látja el. A megyei (fővárosi) rendőrfőkapitány
egyszerre több személy kijelölésére, illetve kijelölésének a megszüntetésére is javaslatot tehet.
38. A kijelölés megtörténtéről, a kijelölés megszüntetéséről a kijelölést végző írásban tájékoztatja a megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányságot, továbbá az Országos Magyar Vadászkamarát. 39. A kijelölt személy az Állami Vadászvizsga (a továbbiakban: vadászvizsga) során a vizsgabizottság tagjaként (a továbbiakban:
vizsgabizottsági tag) a vadászvizsgát szervező területileg illetékes vadászkamara (a továbbiakban: vadászkamara)
eseti megbízása alapján vesz részt. 40. A vizsgabizottsági tag köteles a vadászkamara előzetes értesítése szerinti vadászvizsgán vizsgáztatásra alkalmas
állapotban megjelenni. 41. A vizsgabizottsági tag a vadászvizsga sikeres letételét igazoló, vadászkamara által kiállított vadászvizsga bizonyítványt
a vizsga befejezését követően aláírásával és a megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság körbélyegzőjével (a továbbiakban:
körbélyegző) akkor látja el, ha a vizsgázó előtte a hatályos fegyverjogszabályokból szóbeli vizsgát tett és a vizsga
gyakorlati részét is eredményesen teljesítette. 42. A vizsgabizottsági tag köteles a körbélyegző felvételét és leadását az annak nyilvántartására szolgáló
dokumentumban aláírásával igazolni, továbbá köteles a felvett körbélyegzőt legkésőbb a vadászvizsgát követő első
munkanapon a felvétel helyén leadni. III. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
43. Az utasítás a közzétételt követő napon lép hatályba.
44. Hatályát veszti a fegyverismereti és fegyverforgalmazási vizsgáztatás egységes végrehajtására kiadott 12/2004.
(XII. 13.) ORFK Közb. Főig. Intézkedés. Dr. Hatala József s. k.,
r. altábornagy


text:
25/2007. (X. 5.) ÖTM–OKM együttes rendelete a Társadalmi Megújulás Operatív Program 3., 4. és 7. prioritásainak, a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 1. prioritásának, valamint a Közép-Magyarországi Operatív Program 4. prioritásának végrehajtásában közreműködő szervezet kijelöléséről.
A 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból
és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználá
sának alapvető szabályairól és felelős intézményeiről
szóló 255/2006. (XII. 8.) Korm. rendelet 21. § (3) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az önkormányzati és területfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 168/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §
m) pontjában, az oktatási és kulturális miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 167/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. § a) pontjában meghatározott feladatkörben eljárva – a
pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006.
(VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendeljük el:
1. § (1) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter
mint a Társadalmi Megújulás Operatív Program (a továbbiakban: TÁMOP) és a Társadalmi Infrastruktúra Operatív
Program (a továbbiakban: TIOP) felügyeletéért felelős miniszter és az oktatási és kulturális miniszter az Oktatási és
Kulturális Minisztérium Támogatáskezelő Igazgatóságát
(a továbbiakban: OKM TI) jelöli ki közreműködő szervezetként a TÁMOP és TIOP alábbi prioritásainak végrehajtásában történő közreműködésre:
a) a TÁMOP tekintetében
aa) a minőségi oktatás és hozzáférés biztosítása min
denkinek című 3. prioritás,
ab) a felsőoktatás tartalmi és szervezeti fejlesztése a tu
dásalapú gazdaság kiépítése érdekében című 4. prioritás,
ac) az operatív program prioritási tengelyének meg
valósítása a közép-magyarországi régióban című 7. prioritás oktatási és kulturális fejlesztéseinek végrehajtása területén,
b) a TIOP tekintetében az oktatási infrastruktúra fejlesztése az egész életen át tartó tanulás támogatása érdekében című 1. prioritás.
(2) A közreműködői szervezeti feladatok ellátásához
szükséges pénzügyi eszközöket a TÁMOP és TIOP Technikai Segítségnyújtás keretei terhére kell biztosítani.
2. § (1) Az önkormányzati és területfejlesztési miniszter
mint a Közép-Magyarországi Operatív Program (a továbbiakban: KMOP) felügyeletéért felelős miniszter és az oktatási és kulturális miniszter az OKM TI-t jelöli ki közreműködő szervezetként a KMOP humán közszolgáltatások
intézményrendszerének fejlesztése című 4. prioritásának
oktatási és kulturális fejlesztéseinek végrehajtásában történő közreműködésre.
(2) A közreműködői feladatok ellátásához szükséges
pénzügyi eszközöket a KMOP Technikai Segítségnyújtás
keretei terhére kell biztosítani.
3. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) Ez a rendelet a következő közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg:
a) a Tanács 1083/2006/EK rendelete (2006. július 11.)
az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános
rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről,
b) a Bizottság 1828/2006/EK rendelete (2006. december 8.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó
általános rendelkezések megállapításáról szóló
1083/2006/EK tanácsi rendelet, valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó
szabályok meghatározásáról.
Bajnai Gordon s. k., Dr. Hiller István s. k.,
önkormányzati és területfejlesztési oktatási és kulturális


text:
472/2016. (XII. 23.) Korm. rendelete a siófoki Kiss Szilárd multifunkcionális kézilabda csarnok beruházás befejezésével összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (1)  bekezdés 16.  pont
16.2. alpontjában és 17. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 4. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Siófok közigazgatási területén
elhelyezkedő 9778 helyrajzi számú ingatlanon megvalósuló, a  siófoki Kiss Szilárd multifunkcionális kézilabda
csarnok beruházás (a továbbiakban: Beruházás) befejezésével összefüggő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási
hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek a Beruházás megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
2. § A Beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni,
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti hatósági ügyekben
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Beruházás építési műszaki ellenőre kizárólagos joggal a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési
és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2009. (XI. 27.) OKM határozata az irányítása alatt működő költségvetési szervek besorolásáról.
A költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. évi CV. törvény (a továbbiakban: Kt.) 2. § (1)–(2) bekezdésében
foglalt felhatalmazás alapján – figyelemmel a Kt. 44. § (4)–(5) bekezdésében, valamint a 44. § (11) bekezdésében foglaltakra – az
irányításom alatt működő költségvetési szervek alapító okiratait a Kt. 16. és 18. §-ai alapján a következők szerint állapítom meg:
I. 1. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) Az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül
kiadásra. 2. § (1) A Kt. 16. és 18. §-ai értelmében a Magyar Műszaki és Közlekedési Múzeum besorolása
a) tevékenységének jellege alapján közszolgáltató költségvetési szerv, típusa szerint közintézmény,
b) a feladatellátáshoz gyakorolt funkció szerint önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(2) A Magyar Műszaki és Közlekedési Múzeum egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata jelen határozat alapján kerül
kiadásra. II. 3. § Jelen határozatom az aláírásának napján lép hatályba.
Budapest, 2009. június 30. Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
157/2016. (V. 24.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Némedi Istvánt
a 2016. június 1. napjától 2019. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. május 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
51/2008. (II. 18.) KE határozata miniszter felmentéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a
Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2006. évi LVII. törvény 37. §-a alapján a miniszterelnök
előterjesztésére dr. Takács Albert igazságügyi és rendészeti minisztert 2008. február 18-ai hatállyal felmentem.
Budapest, 2008. február 15. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1256/2018. (VI. 4.) Korm. határozata az Árpád-ház Programért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010.  évi XLIII.  törvény (a  továbbiakban: Ksztv.) 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva,
az  Árpád-ház Program előkészítésével és megvalósításával összefüggő feladatok végrehajtásának irányítása,
valamint az  ehhez kapcsolódó kormányzati tevékenység összehangolása érdekében – 2018. május 18. napjától
2020. május 17. napjáig – Vargha Tamást az  Árpád-ház Programért felelős kormánybiztossá (a  továbbiakban:
kormánybiztos) nevezi ki.
2. Az 1. pont szerinti feladatkörében a kormánybiztos feladata
a) a „Székesfehérvár – Az Ország bölcsője” kiemelt alprogram I. és II. szakaszának megvalósításának irányítása;
b) a „Királyok és szentek. Az Árpádok kora” kiállítás kiemelt alprogram keretében
ba) az  Árpád-ház történelmi művét, annak európai jelentőségét, továbbá az  Árpád-ház uralkodóit,
szentjeit, az  Árpád-kor kulturális örökségi emlékeit, művészetét bemutató nagyszabású hazai
kiállítás megvalósításának irányítása Székesfehérváron a Szent István Király Múzeumban,
bb) a  fogadóépület rekonstrukciója előkészítésének, megvalósításának és felügyeletének,
a megvalósítás pénzügyi, szakmai és egyéb feltételeinek meghatározása,
bc) kapcsolattartás az  alprogram előkészítésében és megvalósításában közreműködő egyéb
intézményekkel;
c) a horizontális egyéb tudományos-szakmai alprogramok megvalósításának és az ezzel összefüggő feladatok
végrehajtásának figyelemmel kísérése;
d) az Árpád-ház Program keretében megvalósuló kormányzati és önkormányzati projektek szakmai felügyelete;
e) az a)–d) pontban foglalt feladatok ellátásához kapcsolódóan a kormányzati intézkedések összehangolása.
3. A  kormánybiztos a  tevékenységéről a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.)
Korm. rendelet 21. §-a szerint számol be.
4. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök az emberi erőforrások minisztere útján irányítja.
 5. A kormánybiztos tevékenységét az Emberi Erőforrások Minisztériuma szervezetében működő titkárság segíti.
 6. A kormánybiztos tevékenységének ellátásáért a Ksztv. 31. § (7) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
 7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
79/2011. (X. 28.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 45/2011. (V. 6.) OVB határozatát megsemmisíti, és az Országos
Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 45/2011. (V. 6.) OVB határozatával megtagadta az országos
népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését. Az aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt:
„Kezdeményezzük: az Országgyűlés tárgyalja meg, hogy a 70. életévét betöltött választópolgár választójogának
gyakorlását közjegyzői okiratban nagykorú cselekvőképes gyermekére átruházhassa.”
Az OVB határozat hivatkozott az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény
(a továbbiakban: Nsztv.) 17. §-ára, amelynek értelmében a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen
kell tartalmaznia a megtárgyalásra javasolt kérdést. Ennek figyelembe vételével az OVB megállapította, hogy
„az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kezdeményezés megfogalmazása megtévesztő a választópolgárok
számára”. Az OVB szerint ugyanis a beadványozók kezdeményezése – az Alkotmány 28/D. §-ától eltérően – konkrét
jogalkotásra irányul, s nem pedig arra, hogy az Országgyűlés a hatáskörébe tartozó kérdést tűzze napirendjére.
„Így a kezdeményezés megfogalmazása a választópolgár számára azt a téves látszatot kelti, mintha az aláírásgyűjtés
alkalmával népszavazási kezdeményezést támogatna.”
Az OVB határozata a Magyar Közlöny 2011. május 6-i számában jelent meg. A határozat ellen 2011. május 11-én,
a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdésében meghatározott határidőn
belül kifogást nyújtottak be. A kifogástevők arra kérték az Alkotmánybíróságot, hogy az OVB határozatát semmisítse
meg és utasítsa az OVB-t új eljárásra. Azt állították, hogy a „kezdeményezzük: az Országgyűlés tárgyalja meg”
megfogalmazással országos népi kezdeményezést kezdeményeztek. Így az OVB szerintük alaptalanul hivatkozott
határozatában arra, hogy a választópolgárok félreérthetik: azaz nem a téma megtárgyalását, hanem talán
törvényalkotást kezdeményeznek. Hivatkoztak arra, hogy sem az Alkotmány, sem pedig az Nsztv. tételes
szabályozással nem állapítja meg, mit kell érteni az Alkotmány 28/D. §-ának szövege alatt, miszerint az „országos népi
kezdeményezés arra irányulhat, hogy az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdést az Országgyűlés tűzze a
napirendjére.” A kifogástevők álláspontja szerint az Alkotmány nem egy kérdő mondat megfogalmazását követeli
meg, hanem az Országgyűlés hatáskörébe tartozó téma felvetését írja elő, annak érdekében, hogy ezt népi
kezdeményezésként a választópolgárok aláírásukkal támogassák. Véleményük szerint az általuk megfogalmazott
kérdés mindenben megfelel az Alkotmány és az Nsztv. követelményeinek.
II. 1. Az Alkotmány érintett rendelkezése:
„28/D. § Országos népi kezdeményezést legalább 50 000 választópolgár nyújthat be. Az országos népi kezdeményezés
arra irányulhat, hogy az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdést az Országgyűlés tűzze a napirendjére. Az országos
népi kezdeményezésben megfogalmazott kérdést az Országgyűlés köteles megtárgyalni.”
2. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény érintett rendelkezései:
„2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell nyújtani az
Országos Választási Bizottsághoz.”
„17. § A népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen tartalmaznia kell a megtárgyalásra javasolt kérdést.”
„18. § Az Országos Választási Bizottság akkor tagadhatja meg az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(…)
b) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, (…)”
3. A Ve. érintett rendelkezése:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.”
III. A kifogás megalapozott.
1. A jelen ügyben az Alkotmánybíróság hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. §
h) pontjának megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben
jogorvoslati természetű. Ennek során az Alkotmánybíróság a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az
aláírásgyűjtő ív és a népi kezdeményezésre szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az
aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
Az Alkotmánybíróság ezt a feladatát alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el.
2. A kifogással érintett OVB határozat az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését az Nsztv. 17. §-ára, vagyis
az egyértelműség követelményének sérelmére hivatkozva tagadta meg. Az OVB határozat indokolása szerint a kérdés
megfogalmazása a választópolgár számára azt a téves látszatot kelti, mintha az aláírásgyűjtés alkalmával országos
népszavazási kezdeményezést támogatna, mivel a kezdeményezés konkrét jogalkotásra irányul, s nem a kérdés
napirendre tűzésére.
Az Alkotmány 28/D. §-a az országos népi kezdeményezés tárgykörét csak annyiban korlátozza, hogy a
kezdeményezésnek az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdést kell tartalmaznia. Ezen túlmenő korlátozást az
Alkotmány az országos népi kezdeményezés tárgykörét érintően nem foglal magában. Az Alkotmány 28/D. §-a
nyomán az Nsztv. 18. §-a akkor teszi kötelezővé a népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítésének
megtagadását, ha a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe, b) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a
törvényben foglalt követelményeknek, vagy c) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló
törvényben foglalt követelményeknek. Az Nsztv. 17. §-a szerint „[a] népi kezdeményezésnek pontosan és
egyértelműen tartalmaznia kell a megtárgyalásra javasolt kérdést”.
A népi kezdeményezésre szánt kérdés „pontossága és egyértelműsége” a jogintézmény alkotmányos rendeltetésével
összhangban értelmezendő. A jogintézmény alkotmányos rendeltetése, hogy az Országgyűlés tűzze napirendre és
tárgyalja meg a kezdeményezésben foglalt kérdést. Az Alkotmány 28/D. §-a értelmében az országos népi
kezdeményezés nyomán a döntés az Országgyűlés hatásköre marad, az Országgyűlés döntési jogkörét a
kezdeményezés nem vonja el, csak az Országgyűlés napirendjére van hatással. Erre figyelemmel a kérdés
egyértelműségének hiánya miatt csak akkor tagadható meg az aláírásgyűjtő ív hitelesítése, ha a megfelelő számú
aláírás összegyűjtése esetén az Országgyűlés számára nem lenne egyértelmű, hogy milyen kérdést tűzzön napirendre
(miről szóljon a vita, illetve miben döntsön). Önmagában tehát az a körülmény, hogy a kérdés közvetetten vagy
közvetlenül törvényalkotásra irányul, még nem teszi értelmetlenné, értelmezhetetlenné az országos népi
kezdeményezésben megfogalmazott kérdést.
Mindezt figyelembe véve az OVB határozatban foglalt indokok alapján nem tagadható meg az országos népi
kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítése. E döntés tartalmát tekintve ellentétes az országos népi
kezdeményezés jogintézményének alkotmányos rendeltetésével, illetve a vonatkozó jogszabályi rendelkezésekkel.
A konkrét esetben az aláírásgyűjtő ív egyébként azért sem kelt „téves látszatot”, mert a kérdés felett szerepel, hogy
„[a]lulírottak országos népi kezdeményezést támogatunk az alábbi kérdésben:”. Nem kelthet továbbá téves látszatot,
hiszen a kérdés a „kezdeményezzük: az Országgyűlés tárgyalja meg” megfogalmazással kétségbevonhatatlanul
országos népi kezdeményezésre irányul.
Az Alkotmánybíróság a népi kezdeményezésre szánt kérdéssel kapcsolatos követelményeket a 42/2002. (X. 11.)
AB határozatban foglalta össze. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy „[n]épi kezdeményezés esetén
[a népszavazással] szemben az Országgyűlésnek a kérdés napirendre tűzésére, megtárgyalására és döntéshozatalra
van kötelezettsége, de ennek a döntésnek a tartalmát a népi kezdeményezés nem köti meg.” Kifejtette továbbá, hogy
a népi kezdeményezésnek az Alkotmányban megfogalmazott tárgyköri korlátja nincs, a kérdésnek nem kell konkrét
jogalkotási kötelezettséget megfogalmaznia. A népi kezdeményezésből csupán az Országgyűlés hatáskörébe tartozó
kérdésben való vita és döntés következik. Így a népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívén szereplő kérdéssel szemben is
mindössze annyi az elvárás, hogy az Országgyűlés hatáskörébe tartozó tárgykörre vonatkozzon. (ABH 2002, 316, 318.)
Ennek megfelelően korábban az OVB és az Alkotmánybíróság is hitelesíthetőnek minősítette az alábbi népi
kezdeményezéseket:
„Kezdeményezzük az Alkotmány és a kapcsolódó törvények módosítását úgy, hogy országos népszavazást lehessen
tartani arról, hogy a Parlamentbe csak a 176 országgyűlési egyéni választókerületben megválasztásra kerülő
képviselők juthassanak be.” [93/2009. (X. 16.) AB határozat, ABH 2009, 849.]; „Kezdeményezzük az Alkotmány és a
kapcsolódó törvények módosítását úgy, hogy országos népszavazást lehessen tartani arról, hogy az országgyűlési
képviselők a választási körzetükben élő választók negyedének indítványozására visszahívhatók legyenek.” [94/2009.
(X. 16.) AB határozat, ABH 2009, 854.]; „Kezdeményezzük az Alkotmány és a kapcsolódó törvények módosítását úgy,
hogy országos népszavazást lehessen tartani arról, hogy a nemzetközi szerződésekben vállalt kötelezettségeink
a választók többségének akarata esetén felmondhatók legyenek.” [95/2009. (X. 16.) AB határozat, ABH 2009, 859.].
A fentieket figyelembe véve az Alkotmánybíróság a jelen ügyben arra a következtetésre jutott, hogy az országos népi
kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya konkrétan tartalmazza a megtárgyalásra javasolt kérdést,
az az egyértelműség nyelvtani értelemben vett követelményének megfelel. Az egyértelműség, pontosság hiánya az
OVB határozatban megfogalmazott indokok alapján a népi kezdeményezésre irányuló kérdés tekintetében nem
állapítható meg.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság az eljárása alapjául szolgáló kifogást megalapozottnak találta, ezért az OVB
határozatát a rendelkező részben foglaltak szerint megsemmisítette, és az OVB-t új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozat Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel
rendelte el.
Budapest, 2011. október 25. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
2044/2017. (XII. 27.) Korm. határozata az egyes állami erdészeti társaságok tulajdonában álló, illetve tulajdonába kerülő turistaszállások felújításához, fejlesztéséhez, valamint megvásárlásához szükséges forrás előirányzat-átcsoportosításáról.
A Kormány
 1. a  magyar turizmusfejlesztés, a  természetjárás tradícióinak gondozása, a  természetjárás alapinfrastruktúrája részének
tekinthető turistaszállás-hálózat megújításának érdekében egyetért azzal, hogy egyes állami erdészeti társaságok
tulajdonában lévő, valamint tulajdonába kerülő turistaszállások fejlesztése, mindösszesen legfeljebb 2 905 000 000 forint
értékben megvalósításra kerüljön;
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pontban foglalt cél megvalósítása érdekében gondoskodjon
2 905 000 000 forint biztosításáról a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
1.  melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 21. Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Tulajdonosi
joggyakorlással kapcsolatos bevételek és kiadások alcím, 1. Állami erdőgazdasági társaságok tőkeemelése
jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 földművelésügyi miniszter
Határidő: 2018. január 31.
3. felhívja a földművelésügyi minisztert mint a fejlesztés szakpolitikai felelősét és az állami erdészeti társaságok feletti
tulajdonosi jogok gyakorlóját, hogy gondoskodjon az egyes állami erdészeti társaságok tulajdonában lévő, valamint
tulajdonába kerülő turistaszállások fejlesztésének megvalósításáról.
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
240/2014. (VI. 24.) KE határozata rendkívüli követ és meghatalmazott miniszter kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – dr. Lemák Ellát
kinevezem rendkívüli követté és meghatalmazott miniszterré.
Budapest, 2014. február 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1806/2017. (XI. 8.) Korm. határozata a Hédervári Kastély és környezete helyreállításának előkészítéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Hédervári Kastély és környezetének alkotóházként való megnyitásához szükséges felújításának
előkészítésével;
 2. az  1.  pont szerinti beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről
szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 2. § (2) bekezdés c)–g) és l)–o) pontja szerinti
előkészítési fázisaira összesen 66 500 000 forint forrást biztosít a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére azzal, hogy az  előkészítési
fázisokat legkésőbb 2018. június 30. napjáig kell megvalósítani;
3. az 1. pont szerinti beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki;
 4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Kvtv. 20. § (5) bekezdése szerinti jogkörében eljárva – a 2. pontban
foglaltak megvalósítása érdekében – gondoskodjon a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 28. Gazdasági társaságok
által ellátott feladatok támogatása alcím, 2. Gazdasági társaságok által ellátott kulturális feladatok támogatása
jogcímcsoport javára összesen 66 500 000 forint egyszeri átcsoportosításáról, a fel nem használt rész tekintetében
a Beruházás Előkészítési Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
A fel nem használt rész visszafizetése tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 6. pont a) alpontja szerinti jelentés tudomásulvételét követő 15 napon belül
5. egyetért azzal, hogy a 2. pont szerinti előkészítési fázisokat a MANK Magyar Alkotóművészeti Közhasznú Nonprofit
Korlátolt Felelősségű Társaság valósítsa meg;
6. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy
a) készítsen jelentést a  Rendelet 7.  § (1)  bekezdés szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése érdekében
a  2.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint a  felhasznált forrás
összegéről,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pont szerinti véghatáridő lejártát követő 30 napon belül
b) az  előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  1.  pont szerinti
beruházás megvalósításának kérdésében, a  kivitelezéshez és az  ütemezéshez kapcsolódó feladatok,
költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a kiviteli tervek rendelkezésre állását követő 60 napon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1366/2013. (VI. 24.) Korm. határozata gazdasági társaságban fennálló állami tulajdonban lévő társasági részesedés tulajdonosi joggyakorlójának megváltozásáról.
A Kormány
 1. egyetért az Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft. irányítási, felügyeleti rendjének megváltoztatásával,
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. bevonásával – tegye meg,
illetve kezdeményezze a  szükséges intézkedéseket, hogy az  Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft.
tekintetében a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 8. § (7) bekezdése szerint a  társasági részesedés
tulajdonosi joggyakorlója nevében és helyett – megbízáson alapuló meghatalmazással – az  emberi erőforrások
minisztere járjon el a tulajdonosi jogok gyakorlása során.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1393/B/2007. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról
szóló 168/1997. (X. 6.) Korm. rendelet 3. § (1) – (3) bekezdései alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítvány alapján indult eljárást
megszünteti.
1. Az indítványozó a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban:
Tny.) végrehajtásáról szóló 168/1997. (X. 6.) Korm. rendelet (a továbbiakban: TnyR.) 3. § (1) – (3) bekezdései alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kezdeményezte az Alkotmánybíróságon. Álláspontja
szerint a támadott rendelkezések ellentétben állnak az
Alkotmány 70/A. § (1)–(3) bekezdéseivel. Sérelmezte,
hogy a R. a menetrendszerű tömegközlekedésben (személyszállításban) járművezetői munkakörben eltöltött időt
akkor rendeli korkedvezményre jogosító időként figyelembe venni, ha a járművezető 1992. március 1-je előtt for-
galomba állított járműtípust vezetett, illetőleg ezen oktatott, amely előírás a korkedvezményre jogosító idő tekintetében nem „foglalkozási kör”, hanem munkaeszköz (járműtípus) szerint tesz a járművezetők között különbséget.
Az indítványozó szerint a járművezetők között jogegyenlőtlenséget eredményez, hogy az 1992. február 29-ét követően forgalomba állított járműtípus esetén a Közlekedési
Főfelügyelet, illetve az általa kijelölt szerv – a Fodor József Országos Közegészségügyi Központtal egyeztetett –
szakvéleménye alapján kerül megállapításra, hogy korkedvezményre jogosít-e az adott járműtípus vezetésével
töltött idő. Hivatkozott arra is, hogy a Közlekedési Főfelügyelet szubjektív pontrendszere következtében korszerűbb járműtípusok vezetése jogosít a korkedvezményre,
kevésbé korszerű járműveké nem, s a szakvélemény ellen
az érintettek nem élhetnek jogorvoslattal. Az indítványozó
a 2007. január 1-jétől hatályon kívül helyezett rendelkezések visszamenőleges megsemmisítését kérte arra hivatkozva, hogy azokat a jogalkotó még 2010. december 31-ig
alkalmazni rendelte.
2. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a R. 3. §
(1) – (3) bekezdéseit 2007. január 1-jével a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény
végrehajtásáról rendelkező 168/1997. (X. 6.) Korm. rendelet módosításáról szóló 327/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 12. § (3) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
Az indítványozó tehát már hatályban nem lévő, de – a Tny.
8/B. § (1) bekezdése alapján – 2010. december 31-ig még
alkalmazandó jogszabály alkotmányossági vizsgálatát
kérte. Az 1 és 2 forintos címletű érmék bevonása következtében szükséges kerekítés szabályairól a társadalombiztosítási és szociális ellátások megállapítása során, továbbá társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi
LXXXI. törvény módosításáról szóló 2008. évi IV. törvény 2. §-a módosította a Tny. 8/B. § (1) bekezdését.
A Tny. új, 2008. május 1. napjától hatályos 8/B. § (1) bekezdése kifejezetten rögzíti, hogy a 2006. december 31-én
hatályos rendelkezések szerinti munkakörök (munkahelyek) azzal a módosítással jogosítanak 2010. december
31-ig korkedvezményre, hogy „a munkaköri jegyzékben
szereplő, menetrendszerű tömegközlekedésben (személyszállításban) járművezetői munkakörben 2008. május
1-jétől végzett munka a jármű típusától függetlenül korkedvezményre jogosít.” A Tny. módosítása következtében
a korkedvezményre jogosultságnak a jármű típusától való
függővé tétele megszűnt. A hatályon kívül helyezett R.
3. § (1)–(3) bekezdései a Tny. új 8/B. § (1) bekezdése értelmében nem alkalmazhatók. Az indítvány az alkotmányossági probléma megszűnése következtében tárgytalanná
vált. Erre figyelemmel az Alkotmánybíróság az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. ja
nuár, 3.) 31. § e) pontja alapján – az indítvány okafogyottsága miatt – az eljárást megszüntette.
Budapest, 2010. november 9. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
71/2014. (HK 10.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a honvédelmi szervezetek által lefolytatandó keretmegállapodásos eljárások szabályairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 1. pontja és a 11. § (3) bekezdése alapján a
következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az együttes intézkedés (a továbbiakban: intézkedés)
hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban:
HM), a honvédelemért felelős miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a honvédelmi miniszter
közvetlen irányítása alá tartozó központi hivatalokra, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Az intézkedés alkalmazása szempontjából:
a) ajánlatkérő: a honvédelmi szervezetek beszerzései
nek eljárási rendjéről szóló 18/2014. (III. 7.) HM utasítás
(a továbbiakban: Utasítás) 2. § 1. pontjában meghatározott
honvédelmi szervezet, a keretmegállapodásos eljárás második részének versenyújranyitással történő megvalósítása
esetén az Utasítás 14. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontja
alapján eljáró, pályázatkérői jogosultsággal rendelkező
honvédelmi szervezet,
b) értékelési szempont: a közbeszerzésekről szóló 2011. évi
CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 71. §-a szerinti elv,
c) keretmegállapodás: a Kbt. 4. § 12. pontja szerinti
megállapodás,
d) költségviselő: az Utasítás 2. § 19. pontjában meghatározott honvédelmi szervezet,
e) megrendelő: az a honvédelmi szervezet, amely a keretmegállapodás második részét megrendeléssel valósítja
meg,
f) összegezés: a keretmegállapodás második részében
beérkezett ajánlatok értékeléséről elkészített összegező
dokumentum,
g) szállító: a keretmegállapodást megkötő másik fél, aki
a szerződésben szereplő termékek, áruk szállításáért felel,
h) termékkosár: az alkalmankénti megrendelésben szereplő áruk összessége.
3. Az Utasítás 6. § (2) bekezdés e) pontja szerinti kizárólagos jogosultsággal felruházott szervezet – a HM Védelemgazdasági Hivatal (a továbbiakban: HM VGH) – a Kbt.
4. § 12. pontja, valamint a védelem terén alapvető biztonsági érdeket érintő, kifejezetten katonai, rendvédelmi, rendészeti célokra szánt áruk beszerzésére, illetőleg szolgáltatások megrendelésére vonatkozó, sajátos szabályokról
szóló 228/2004. (VII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 74/C. §-a és 74/D. §-a szerinti keretmegállapodásokat köthet a Kbt. 109. §-a, valamint az R. 74/C. §-a szerint.
4. A honvédelmi szervezetek a megkötött keretmegállapodások hatálya alatt beszerzési szükségleteik kielégítése
érdekében a beszerzés tárgykörében megkötött keretmegállapodás feltételrendszerének megtartásával önállóan,
ajánlatkérőként, illetve megrendelőként járnak el.
2. Általános eljárási szabályok 5. A keretmegállapodásos eljárás első részét a HM VGH
folytatja le, és a HM VGH köti meg a keretmegállapodást.
6. A keretmegállapodásos eljárás második részének lebonyolítása az ajánlatkérői jogosultsággal az Utasítás
14. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontja alapján rendelkező
honvédelmi szervezet feladata.
7. A keretmegállapodásos eljárás második részének lefolytatása során a honvédelmi szervezeteknek a Kbt. 110. §-át
az intézkedésben foglaltakkal együttesen kell alkalmazni.
8. A keretmegállapodás alapján kötendő egyedi szerződés(ek) és megrendelés(ek) időtartama, valamint a beszerzett mennyiség és ellenértéke nem haladhatja meg a keretmegállapodás időtartamát, a megkötött keretértéket, illetve a rendelkezésre álló pénzügyi fedezetet.
9. A Kbt. 109. § (1) bekezdés d) pontja alapján megkötött keretmegállapodás második része versenyújranyitással folytatható le a 10. pont szerint.
10. A Kbt. 110. § (5) bekezdése szerinti ajánlattételi felhívásban
a) a szerződés meghatározása rovatban az „egyedi szerződés” megjelölést kell szerepeltetni,
b) az ellenszolgáltatás teljesítésének feltételeit a vonatkozó keretmegállapodásra hivatkozással kell megadni és
c) értékelési szempontként minden esetben a termékkosárra adott legalacsonyabb nettó összárat kell szerepltetni.
11. Amennyiben több ajánlattevővel kerül megkötésre a
keretmegállapodás, úgy az ajánlattevőket rangsorolni kell
a benyújtott ajánlati áraik alapján, azonban ez a rangsor
csak abban az esetben meghatározó, ha az adott termékkosár nettó összára több ajánlattevő esetében ugyanaz az
összeg. Egyéb esetben a termékkosárra vonatkozó legalacsonyabb nettó összár az irányadó a megrendelés szempontjából.
12. Amennyiben a keretmegállapodásos eljárás második része megrendeléssel valósul meg, a 13-16. pontban
foglalt engedélyezési szabályok az irányadóak azzal a különbséggel, hogy nem egyedi szerződés, hanem az 1. melléklet szerinti megrendelés kerül kiküldésre és a teljesítési
határidő a megrendelés visszaigazolásától kezdődik.
3. Az engedélyeztetés rendje 13. A keretmegállapodásos eljárás második részének lefolytatása során az ajánlatkérő a beszerzés engedélyeztetése során az Utasítás 22-23. §-a és 25. § (2) bekezdése alkalmazásával jár el a következők szerint:
a) ha a második rész tekintetében eljáró ajánlatkérő a
verseny újranyitását kezdeményezi, az Utasítás 4. § (2) bekezdése szerint eljárva a 2. mellékletet az ajánlattételi felhívással együtt megküldi a HM Gazdasági Tervezési és
Szabályozási Főosztály (a továbbiakban: HM GTSZF) részére, vagy
b) ha a keretmegállapodásos eljárás második része megrendeléssel valósul meg, a megrendelő az 1. melléklet szerinti megrendelést küldi meg a HM GTSZF részére a
2. melléklettel együtt.
14. A versenyújranyitás, illetve megrendelés engedélyezésére vonatkozóan az Utasítás 22–23. §-a alapján a
HM GTSZF megküldi a döntést tartalmazó ügyiratot a
kezdeményező részére. Az engedélyezést követően a döntés tartalmának megfelelően indítható meg az eljárás, illetve küldhető meg az ajánlattevő részére a megrendelés.
15. Az ajánlatkérő a 3. melléklet szerinti összegezést az
eljárás során keletkezett döntést érdemben befolyásoló
összes dokumentummal együtt megküldi a HM GTSZF részére, aki az Utasítás 25. § (2) bekezdésében foglaltak szerint jár el. A 4. melléklet szerinti egyedi szerződés a Minisz
terelnökség jóváhagyása birtokában köthető meg, mely a
HM GTSZF útján kerül megküldésre az ajánlatkérő részére.
16. A 13–15. pontban foglalt engedélyeztetés rendjét az
élelmezési tárgyú keretmegállapodások esetében nem kell
alkalmazni.
4. A beszerzési eljárásba bevont honvédelmi szervezetek
hatásköre és feladatai
17. A HM VGH a keretmegállapodást rögzíti a Katonai
Beszerzési Információs Rendszerben.
18. Az ajánlatkérőnek, illetve a megrendelőnek a HM
VGH részére a keretmegállapodásos eljárás során adatszolgáltatási és jelentési kötelezettséget kell teljesítenie az
5. és 6. melléklet szerint. Az adatszolgáltatásuknak a Honvéd Vezérkar főnöke közvetlen alárendeltségébe tartozó
honvédelmi szervezetek az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH LK) útján, az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) alárendeltségébe
tartozó honvédelmi szervezetek az MH ÖHP útján tesznek
eleget. Az MH LK és az MH ÖHP a honvédelmi szervezetek által megküldött adatok összesítése után azokat a Honvéd Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökség útján küldi
meg a HM VGH részére elektronikus úton.
19. Az ajánlatkérő illetve a megrendelő a kötelezettségvállalások pénzügyi ellenjegyzése során a kötelezettségvállalások pénzügyi ellenjegyzéséről és bejelentésének
rendjéről szóló 83/2012. (XI. 16.) HM utasítás alapján jár el.
20. Az ajánlatkérő illetve a megrendelő minden esetben
köteles vizsgálni, hogy a kifizetés feltételei fennállnak-e,
különös tekintettel a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi
CXCVI. törvény átlátható szervezet fogalmára vonatkozó
feltételeknek való megfelelőség tekintetében.
5. A jelentési kötelezettség rendje 21. Az ajánlatkérő, illetve a megrendelő a keretmegállapodásos eljárás második részének lezárását követően az eljárás eredményeként megkötött egyedi szerződés adattartalmát – a Kbt. 31. § (1) bekezdésében foglaltakra tekintettel –, illetve a megrendelés tartalmát, vagy az egyedi szerződés megkötésére irányuló eljárás eredménytelenségéről
szóló értesítést az 5. melléklet szerint negyedévente – április 5-ig, július 5-ig, október 5-ig és január 5-ig – köteles
megküldeni a HM VGH részére elektronikus úton, figye
lemmel a 18. pontban foglaltakra. Az adatszolgáltatási kötelezettség fennáll a szerződés teljesítése esetén is.
22. Az egyedi szerződést, illetve a megrendelés teljesítésére vonatkozó adatokat – a Kbt. 31. § (1) bekezdésében
foglaltakra tekintettel – az ajánlatkérő a verseny újranyitása esetén a teljesítést követő három munkanapon belül, a
megrendelő honvédelmi szervezet a megrendelés esetén
negyedévente – április 5-ig, július 5-ig, október 5-ig és január 5-ig – köteles megküldeni a HM VGH részére elektronikus úton a 6. melléklet szerint, figyelemmel a 18. pontban foglaltakra.
23. A HM VGH a keretmegállapodásos eljárás eredményéről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetményt a keretmegállapodás alapján kötött szerződésekről együttesen teszi közzé.
24. A hirdetményellenőrzési és szerkesztési díjak költségét a HM VGH költségvetésébe kell betervezni.
25. A honvédelmi szervezet az adataiban történő változás
esetén a változás bekövetkeztétől számított ötödik munkanapig köteles a változásról tájékoztatni a HM VGH -t.
6. Záró rendelkezések 26. Ez az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba.
27. Az intézkedés rendelkezéseit a hatálybalépése után
megkezdett keretmegállapodásos eljárásokra kell alkalmazni, az intézkedés hatálybalépésekor folyamatban lévő
eljárásokra a honvédelmi szervezetek által lefolytatandó
keretmegállapodásos eljárások szabályairól szóló
37/2013. (HK 6.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés
alkalmazandó.
28. Hatályát veszti a honvédelmi szervezetek által lefolytatandó keretmegállapodásos eljárások szabályairól
szóló 37/2013. (HK 6.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
1695/2016. (XI. 29.) Korm. határozata a „Kelenföld–Pusztaszabolcs vasútvonal átépítése I. ütem (Kelenföld–Százhalombatta korszerűsítése és ETCS2 vonatbefolyásoló rendszer kiépítése)” című projekt költségnövekményének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a „Kelenföld–Pusztaszabolcs vasútvonal átépítése I. ütem (Kelenföld–Százhalombatta korszerűsítése és
ETCS2 vonatbefolyásoló rendszer kiépítése)” című projekt
a) költségnövekményét a  kivitelezési, valamint a  műszaki ellenőr és mérnök szolgáltatási szerződések
vonatkozásában, valamint
b) forrásszerkezetét
az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  megnövelt összegben kössön támogatási szerződést
az 1. mellékletben foglalt táblázat C:2 mezőjében meghatározott személlyel, a projekt megvalósításához szükséges
források biztosítására, a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 1.  melléklet
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 32. Közlekedési ágazati
programok alcím, 27. Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) projektek jogcímcsoport terhére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök