text:
46/2007. (IV. 4.) GKM rendelete a közúthálózat finanszírozási célokat szolgáló egyes fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának szabályozásáról, valamint az országos közúthálózattal összefüggő feladatok ellátásáról.
A gazdasági és közlekedési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 163/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet
1. §-ának e) pontjában megállapított feladatkörömben eljárva, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 24. §-ának (9) és (10) bekezdésében, valamint 49. §-ának o) pontjában kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az államháztartás működési
rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: Ámr.) foglaltakra – a pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
Az országos közúthálózattal összefüggő egyes feladatok 1. §
(1) A közúthálózat finanszírozási célokat szolgáló
egyes fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésével és működtetésével kapcsolatos, valamint az e jogszabályban
meghatározott egyéb feladatokat a közlekedésért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter) kijelölése alapján a
Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ (a továbbiakban: KKK) végzi.
(2) A KKK – helyszíni ellenőrzés és egyeztetés céljából – a 2–4. §-ban említett gazdasági társaságok külön jogszabályokban meghatározottak szerint vezetett, az 5. §
(1) bekezdésében, a 7. § (1) és (2) bekezdésében, valamint
a 8. § (1) bekezdésében meghatározott fejezeti kezelésű
előirányzatok felhasználásával és elszámolásával kapcsolatos nyilvántartásaiba, szerződésállományába, továbbá a
hivatkozott előirányzatok tervezését, felhasználását és a
feladatok végrehajtását érintő valamennyi okiratába betekinthet, abból adatokat, tájékoztatást kérhet, vagy másolatot készíthet.
(3) A KKK, mint vagyonkezelő működteti az országos
közúthálózat – kivéve a koncessziós szerződés keretében,
illetőleg magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutak – vagyonnyilvántartását a
2–4. §-ban említett gazdasági társaságok közreműködésével.
(4) A koncessziós szerződésekkel összefüggésben a
KKK: a) a koncessziós szerződésben, valamint a Gazdasági
és Közlekedési Minisztérium (a továbbiakban: GKM) által
kiállított Megbízólevélben foglaltak szerint ellátja a koncessziós szerződés alapján épített hálózati elemeken a
koncesszor által végzett üzemeltetési feladatoknak és a
koncesszor jelentéseinek ellenőrzését;
b) az ellenőrzések alapján a koncessziós szerződések
megfelelő teljesítéséről üzemeltetési-fenntartási teljesítési
jelentést készít;
c) helyszíni szemle és a burkolatállapot adatai alapján
ellátja a koncesszor éves felújítási programjának véleményezését.
(5) A KKK az országos közutak – kivéve a koncessziós
szerződés keretében, illetőleg magántőke bevonásával
megvalósult és megvalósuló országos közutak – tekintetében vagyonkezelővé történő kijelölését követően, a vagyonkezelésébe került országos közutakhoz kapcsolódó
ingatlanok (ideértve az azok tartozékát képező pihenőhelyeket is) vonatkozásában az Állami Autópálya Kezelő
Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban:
ÁAK Zrt.) által megkötött szerződésekből (pl. bérlet, haszonbérlet, használat) származó jogok és kötelezettségek
szempontjából az ÁAK Zrt. jogutódja.
(6) Az útügyi nemzetközi feladatokkal kapcsolatos tevékenységet a KKK végzi.
(7) Az országos közutak kezelésével és fejlesztésével
összefüggő kutatási, műszaki fejlesztési, kísérleti építési,
hálózati adatfelvételi, valamint a műszaki szabályozási
feladatok megvalósítására a GKM jóváhagyásával a KKK
köt szerződést a Magyar Közút Állami Közútkezelő, Fejlesztő, Műszaki és Információs Közhasznú Társasággal
(a továbbiakban: Magyar Közút Kht.).
2. § (1) Az országos közutak fejlesztése tekintetében – a
koncessziós szerződés keretében, illetőleg magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutak
kivételével – az egyes beruházások (beleértve a rekonstrukciós célú 11,5 t burkolatmegerősítéseket is) meg
valósítását a miniszter engedélyezi, és ezt követően az állami megrendelői (építtetői) feladatokat – beleértve az előkészítést, a területbiztosítást, a KKK feladatkörébe nem
utalt terveztetést, a közbeszerzési eljárások lefolytatását, a
szerződéskötéseket, a szerződések teljesítésének igazolását – a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: NIF Zrt.) végzi,
illetve végezteti.
(2) A terveztetés körében a hálózatfejlesztési tervek, az
ezekhez kapcsolódó megvalósíthatósági tanulmányok,
forgalmi tanulmányok, döntés-előkészítő tanulmányok elkészíttetésével kapcsolatos feladatokat a KKK végzi.
(3) A NIF Zrt. feladatkörébe tartozó projektek tanulmányterveit a KKK véleményezi és nyújtja be a GKM számára jóváhagyásra.
(4) A beruházások megvalósításáról – a fenntartási
munkák megvalósítására kötött szerződések teljesítéséről – a KKK tájékoztatja a minisztert.
3. § (1) A gyorsforgalmi utak nélküli országos közutak felújítási üzemeltetési és karbantartási feladatait a Magyar
Közút Kht. végzi. A Magyar Közút Kht. által végzett feladatokhoz kapcsolódó műszaki ellenőrzési tevékenységet
a KKK látja el.
(2) Az útvonal-engedélyezés és a közúti határkirendeltségek, az ÚTINFORM, az Országos Közúti Adatbank
(a továbbiakban: OKA), az Önkormányzati Utak Adatbankja, a minőségvizsgálat, a közúti szakgyűjtemény működtetésével, valamint az országos közutak kezelésével és
fejlesztésével összefüggő szakmai oktatási feladatokkal, a
környezetvédelemmel és a szakmai kiadványokkal kapcsolatos feladatokat a Magyar Közút Kht. végzi.
4. § A gyorsforgalmi utak – kivéve a koncessziós szerződés
keretében, illetőleg magántőke bevonásával megvalósult
és megvalósuló országos közutak – felújítási, üzemeltetési
és karbantartási feladatait az ÁAK Zrt. végzi.
A gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése fejezeti kezelésű
előirányzat 5. §
(1) A gyorsforgalmi úthálózat fejlesztése (XV. GKM fejezet 25. cím, 28. alcím) fejezeti kezelésű előirányzat
(a továbbiakban: gyorsforgalmiút-fejlesztési előirányzat)
szolgál a gyorsforgalmi úthálózat fejlesztési feladataira.
(2) A gyorsforgalmiút-fejlesztési előirányzat felhasználási tervét projektenkénti részletezésben a miniszter fogadja el.
(3) A gyorsforgalmiút-fejlesztési előirányzatból támogatott előkészítési és beruházási feladatok finanszírozásának alapját képező – az Ámr. 5. melléklete szerinti Feladatfinanszírozási Engedélyokirat megnevezésű formanyomtatvány (a továbbiakban: Engedélyokirat) elkészítéséről a NIF Zrt. gondoskodik. Az Engedélyokirat tekintetében a kötelezettségvállaló a miniszter. Az Engedélyokirat alapján a feladatok megvalósítására irányuló vállalkozási szerződéseket a külső kivitelezőkkel a NIF Zrt. köti
meg.
(4) Az előirányzat Ámr. szerinti pénzügyi feladatait a
NIF Zrt. látja el. Ennek keretében olyan analitikus nyilvántartást vezet, amely biztosítja a felhasználás projektenkénti nyomon követését.
(5) Az előirányzatnak az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségeinek sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet szerinti
számviteli feladatait a KKK látja el, és a NIF Zrt. által biztosított adatok és számviteli bizonylatok alapján teljesíti
az adatszolgáltatási, beszámolási kötelezettségeit.
(6) A NIF Zrt. és a KKK a felhasználási terv projektenkénti esetleges módosításait, a kötelezettségvállalás és az
előirányzat felhasználás adatait – a Magyar Államkincstár
(a továbbiakban: Kincstár) számlakivonata másolatának
figyelembevételével – havonta, legkésőbb a tárgyhót követő hónap 10-éig köteles egyeztetni.
(7) A gyorsforgalmiút-fejlesztési előirányzatból származó támogatás felhasználható a nem költségvetési forrásból megvalósuló gyorsforgalmi beruházások előkészítésének finanszírozására is a felhasználási terv szerint.
Az új kerékpárutak és létesítmények fejezeti kezelésű
előirányzat
6. § (1) Az új kerékpárutak és létesítmények fejezeti kezelésű előirányzat (XV. GKM fejezet 25. cím, 27. alcím) a kerékpárutak tervezésének és építésének támogatására szolgál, figyelemmel a külön jogszabályban meghatározott pályázati rendszer működtetésére vonatkozó eljárási rendre.
(2) Az új kerékpárutak és létesítmények fejezeti kezelésű előirányzat finanszírozásának alapját képező Engedélyokirat elkészítéséről a KKK gondoskodik. Az Engedélyokirat tekintetében a kötelezettségvállaló a miniszter. Az
előirányzatból támogatott kerékpárutak tervezésére és építésére a kedvezményezettekkel a GKM jóváhagyása alapján, a GKM nevében és helyett a KKK köt szerződést.
(3) Az új kerékpárutak és létesítmények fejezeti kezelésű előirányzat pénzügyi és számviteli feladatait a KKK
látja el.
A 44-es főút elkészült Békéscsaba elkerülő szakaszain
életveszélyes csomópontokon körforgalom létesítése,
valamint az M44
Kecskemét–Tiszakürt–Szarvas–Békéscsaba autóút előkészítése fejezeti kezelésű előirányzat
7. § (1) A 44-es főút elkészült Békéscsaba elkerülő szakaszain életveszélyes csomópontokon körforgalom létesítése
fejezeti kezelésű előirányzat (XV. GKM fejezet 25. cím,
30. alcím 3. jogcímcsoport) szolgál az előirányzat címében
szereplő fejlesztési feladat támogatására.
(2) Az M44 Kecskemét–Tiszakürt–Szarvas–Békéscsaba autóút előkészítése fejezeti kezelésű előirányzat
(XV. GKM fejezet 25. cím, 30. alcím 2. jogcímcsoport)
szolgál az előirányzat címében szereplő előkészítési munkák támogatására.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben megjelölt előirányzatok
felhasználása során az 5. § (3)–(6) bekezdését kell alkalmazni.
Az Útpénztár fejezeti kezelésű előirányzat 8. § (1) Az Útpénztár fejezeti kezelésű előirányzat
(XV. GKM fejezet 25. cím, 29. alcím, a továbbiakban: Útpénztár) – a koncessziós szerződés keretében, illetőleg
magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutak és azok tartozékai kivételével – az országos közutak felújítását, karbantartását (a továbbiakban
együtt: fenntartását), üzemeltetését és fejlesztését szolgálja. Az Útpénztár felhasználható a koncessziós szerződés
keretében, illetőleg magántőke bevonásával megvalósult
és megvalósuló országos közutak és azok tartozékai fejlesztéséhez szükséges kizárólagos állami feladatok (területszerzés, minőségvizsgálatok) finanszírozására is.
(2) Az Útpénztár felhasználható az (1) bekezdésben
meghatározott feladatok szükség szerint teljes körű vagy
– az egyéb, az Útpénztár előirányzat fejezeti soron kívüli
források társfinanszírozása mellett – részleges finanszírozására.
9. § Az Útpénztár forrásai:
a) a központi költségvetésből a 8. § (1) bekezdésében
meghatározott célra nyújtott állami támogatás, b) a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény
(a továbbiakban: Kkt.) 33. §-ának (2) bekezdésében megjelölt úthasználati díjból és pótdíjból származó bevétel,
c) ha törvény másként nem rendelkezik, az Útpénztárt
kezelő, működtető költségvetési szerv vagyonkezelésében
lévő, kizárólagos állami tulajdonú területek – beleértve az
országos közutak végleges határain belüli területeket; az
országos közutak építése és korszerűsítése céljából állami
tulajdonba vett földterületek azon területrészeit, amelyek
az országos közutak végleges határain kívül esnek; az építés és korszerűsítés időtartama alatt használt felvonulási
területeket; a földművek építéséhez, az útépítési anyagok,
keverékek előállításához használt területeket és anyagnyerő helyeket; valamint a nyomvonal-módosítással együtt járó közútépítések és -korszerűsítések nyomán az országos
közút végleges határain kívülre kerülő területrészeket és
felhagyott közútszakaszokat, figyelemmel az Áht.
109/A. §-ában és az Ámr. 63/B. §-ában foglaltakra – hasznosításából származó bevétel,
d) az Útpénztár céljaira teljesített egyéb hozzájárulás és
támogatás,
e) az Útpénztár rendeltetésének megfelelő felhasználásra átvett pénzeszköz, különösen adomány, segély és
más önkéntes befizetés, pályázati, nevezési eljárási díj, késedelmi kamat, kötbér,
f) az Útpénztár fejlesztési céljaira a helyi önkormányzatok – vagy ezek társulásai – és gazdálkodó szervezetek,
magánszemélyek által a velük kötött szerződés alapján átadott hozzájárulás és támogatás.
10. § (1) A 9. § b)–f) pontjában meghatározott, az Útpénztár
kiadásainak fedezetéül szolgáló pénzeszközöket a Kincstár által vezetett „GKM Útpénztár előirányzat felhasználási keretszámla” megnevezésű, 10032000-0122013959000002 számú számla javára kell befizetni.
(2) A Kkt. 33. §-a (2) bekezdésében megjelölt, az úthasználati díjból és pótdíjból származó általános forgalmi
adóval csökkentett bevételek kedvezményezettje az Útpénztár.
11. § (1) Az Útpénztár felhasználható:
a) az országos közutak – kivéve a koncessziós szerző
dés keretében, illetőleg magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutak – azok műtárgyai, illetve tartozékai fejlesztésére, ezen belül új út-, hídépítéseire és út-, hídrekonstrukciós munkáira (beleértve a
rekonstrukciós célú 11,5 t burkolatmegerősítést is), továbbá a részben EU támogatásból megvalósuló fejlesztések kedvezményezetti önrészének finanszírozására;
b) az a) pontban meghatározott fejlesztési feladatokhoz
kapcsolódó területbiztosítási, tervezési, előkészítési, környezeti-kármentesítési és a minőségvizsgálati feladatok
ellátására;
c) a koncessziós szerződés keretében, illetőleg magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos
közutak fejlesztéséhez a területbiztosítási feladatokra, valamint szükség esetén az ezekhez az utakhoz tartozó előkészítési és minőségvizsgálati feladatok ellátására;
d) az országos közutak – kivéve a koncessziós szerződés keretében, illetőleg magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutak – fenntartására,
ezen belül a területbiztosítást, a tervezést, előkészítést,
környezeti-kármentesítést és a minőségvizsgálatot is magába foglaló:
da) út-, hídfelújítási munkákra, valamint
db) karbantartásra;
e) az a)–c) pontokban meghatározott munkáknál a
szükséges közművek átépítésére, kiépítésére, a közlekedési létesítmények megvalósításához szükséges akadálymentesítésre;
f) az országos közutak – kivéve a koncessziós szerződés keretében, illetőleg magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutak – üzemeltetésére, amely magában foglalja az adatbanki, útvonal-engedélyezési, járművek tengelyterhelési, össztömeg mérési, útés hídvizsgálati, ÚTINFORM és határkirendeltség működtetési központi üzemeltetési tevékenységeket is;
g) működtetésével összefüggő – az azt működtető költségvetési szerv működési kiadásai terhére el nem számolható – központi szakmai, pénzügyi-számviteli és jogi feladatokkal, így:
ga) az Útpénztár tervezésével és előkészítésével, a
szerződéskötés és teljesítés ellenőrzésével,
gb) a kötelezettség-nyilvántartással és az Útpénztár bevételeinek és kiadásainak – felügyeleti szervi engedélyhez
kötött – módosításaival,
gc) a szerződések teljesítése igazolásának érvényesítésével, ellenjegyzésével, az utalványozással, a kincstári
kapcsolatok és a pénzügyi teljesítések biztosításával,
gd) a könyvvezetéssel, a költségvetési információszolgáltatási és beszámolási feladatok ellátásával, az Útpénztárral összefüggő egyéb szakmai és pénzügyi adatszolgáltatással,
ge) az Útpénztár könyvvizsgálatával,
gf) az országos közúthálózat fejlesztésével, fenntartá
sával és üzemeltetésével összefüggő közérdekű tájékoztatások biztosításával
kapcsolatos költségek fedezetére;
h) az országos közúthálózaton érvényesítendő díjpolitika kialakítását megalapozó előkészítő munkák lefolytatásának és szervezésének költségeire;
i) az úthasználati díj és pótdíj, illetőleg a túlsúlydíj és
pótdíj beszedésével, valamint az ahhoz szükséges beruházásokkal kapcsolatos kiadásokra;
j) az országos közúthálózat – kivéve a koncessziós
szerződés keretében, illetőleg magántőke bevonásával
megvalósult és megvalósuló országos közutak – fejlesztési
programjának végrehajtásáért felelős NIF Zrt. működési
kiadásaira;
k) a kizárólagos állami tulajdont képező országos közúthálózat (beleértve az utak műtárgyait és tartozékait, valamint a hozzá tartozó földrészleteket) – kivéve a koncessziós szerződés keretében, illetőleg magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutak – vagyonkezelésével, ezen belül különösen a kezelt vagyon
naturális jellemzői és értéke, továbbá ezek változásai meghatározásával, nyilvántartásával és hasznosításával összefüggő kiadásokra;
l) az útügyi műszaki-gazdasági szolgáltatások igénybevételének és az útügyi kutatási, műszaki fejlesztési és
egyéb állami feladatok ellátásának finanszírozására, ezen
belül különösen műszaki szabályozási feladatok, környezetvédelmi tevékenység, útügyi nemzetközi kötelezettségekkel összefüggő tevékenység, útügyi szakgyűjtemény
működtetése, szakmai oktatási feladatok, szakmai kiadványok készítése, hálózati adatfelvétel, kísérleti építés és
szakértői tevékenység ellátásának finanszírozására;
m) költségvetési támogatási és saját bevételi előirányzatai összegének legfeljebb 4%-a a helyi közutak országos
közutakhoz csatlakozó, azt tehermentesítő része, járdák,
továbbá a települési önkormányzatok kezdeményezése és
részvétele mellett a településeket összekötő vagy bekötő
utak építésének és fejlesztésének – ideértve a rév- és
kompközlekedést érintő fejlesztéseket is – a külön jogszabályban meghatározott eljárási rend szerinti pályázati
rendszerben is végrehajtható támogatására;
n) kerékpárutak tervezésének és építésének 2006. évi
pályázati feladataira.
(2) Az (1) bekezdés m) pontjában meghatározott rév- és
kompközlekedés fejlesztése alatt az állami vagy önkormányzati tulajdonban álló rév- és komplejárók, révhez,
komphoz vezető utak építését, fejlesztését, felújítását, valamint az állami vagy önkormányzati tulajdonban lévő vízi
járművek esetében a víziközlekedés zavartalanságát biztosító új, korszerű technológia bevezetését kell érteni.
(3) Az Útpénztárt – a 12. § (4) bekezdésében foglaltak
figyelembevételével – az (1) bekezdés a)–n) pontjai szerinti részletezésben kell összegszerűen megtervezni,
illetve annak felhasználásáról beszámolni.
12. § (1) Az Útpénztár működtetésével összefüggő feladatokat, valamint az előirányzatnak az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségeinek sajátosságairól szóló 249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet
szerinti számviteli feladatait a KKK látja el.
(2) A KKK az Útpénztár működtetésével összefüggő
feladatait a Magyar Közút Kht., a NIF Zrt. és az ÁAK Zrt.
közreműködésével látja el.
(3) Az elszámolás tekintetében az üzemeltetés, a karbantartás, valamint a működési támogatás működési kiadásnak, míg a felújítási és fejlesztési kiadás felhalmozási
kiadásnak minősül.
(4) A felhalmozási kiadások tervezése és felhasználásának elszámolása projektenként történik.
13. § (1) A NIF Zrt. a 2. § (1) bekezdésében meghatározott tevékenységéhez az Útpénztárból biztosított működési támogatásban részesül.
(2) A 3. § (1) bekezdésében, valamint a 4. §-ban meghatározott fenntartási feladatok közül a felújítási tevékenység tekintetében:
a) a gyorsforgalmi utak nélküli országos közutak felújítási feladatainak megvalósítására a külső kivitelezőkkel
a vállalkozási szerződéseket a Magyar Közút Kht. köti
meg a KKK-val kötött megbízási szerződések alapján,
vagy e felújítási feladatokat saját kapacitása felhasználásával a Magyar Közút Kht. végzi a KKK-val kötött vállalkozási szerződés keretében,
b) a gyorsforgalmi utak – kivéve a koncessziós szerződés keretében, illetőleg magántőke bevonásával megvalósult és megvalósuló országos közutakat – felújítási
munkái megvalósítására a külső kivitelezőkkel a vállalkozási szerződéseket az ÁAK Zrt. köti meg a KKK-val kötött
megbízási szerződés alapján.
(3) A 3. § (1) bekezdésében, valamint a 4. §-ban meghatározott üzemeltetési, valamint a fenntartási feladatok közül a karbantartási feladatok tekintetében:
a) a gyorsforgalmi utak nélküli országos közutakon az
üzemeltetési és karbantartási feladatok ellátása az Útpénztárból biztosított támogatásból valósul meg a KKK és a
Magyar Közút Kht. között kötendő támogatási szerződésben meghatározottak szerint,
b) a koncessziós utak nélküli gyorsforgalmi utak üzemeltetési és karbantartási feladatainak ellátására a KKK
köt szerződést az ÁAK Zrt.-vel.
(4) A 3. § (2) bekezdésében meghatározott feladatok elvégzésére a KKK köt szerződést a Magyar Közút Kht.-val.
14. § (1) A KKK, mint az Útpénztár kezelője, működtetője a
10. § (2) bekezdésében foglaltak teljesülése érdekében a
Kkt. 33. §-ának (2) bekezdése alapján külön jogszabályban meghatározott használati díj és pótdíj beszedésére kijelölt bizományossal szerződést köt.
(2) A bizományos köteles az úthasználati díjból és pótdíjból származó bevételeket az Útpénztár javára közvetlenül befizetni.
(3) A bizományost megillető jutalékokról, költségekről
és költségátalányról, valamint a megbízott viszonteladók
jutalékairól a bizományos az Útpénztár részére számlát
bocsát ki.
Záró rendelkezések 15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) az Útpénztár fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásának szabályozásáról, valamint az országos közúthálózattal összefüggő feladatok ellátásáról szóló 122/2005.
(XII. 28.) GKM rendelet,
b) az Útpénztár fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásának szabályozásáról, valamint az országos közúthálózattal összefüggő feladatok ellátásáról szóló 122/2005.
(XII. 28.) GKM rendelet módosításáról szóló 12/2006.
(III. 14.) GKM rendelet, valamint
c) az Útpénztár fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásának szabályozásáról, valamint az országos közúthálózattal összefüggő feladatok ellátásáról szóló 122/2005.
(XII. 28.) GKM rendelet módosításáról szóló 96/2006.
(XII. 28.) GKM rendelet.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1397/2014. (VII. 18.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti programozási időszakban az európai területi együttműködés célkitűzés keretében megvalósuló „INTERREG EUROPE” interregionális együttműködési program elfogadásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  részére bemutatott tervdokumentum szerint az  Európai Unió 2014–2020 közötti költségvetési
időszakában az  európai területi együttműködés célkitűzés keretében megvalósuló „INTERREG EUROPE”
interregionális együttműködési program (a továbbiakban: program) célkitűzéseivel és prioritásaival, valamint
hozzájárul annak az Európai Bizottság részére történő benyújtásához,
2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy írja alá a  program tartalmával való tagállami egyetértésről és annak
végrehajtása finanszírozásához történő nemzeti hozzájárulás megfizetéséről szóló egyetértési nyilatkozatot.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
határidő: azonnal orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1487/2012. (XI. 8.) Korm. határozata a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság egyes feladatai ellátásához szükséges költségvetési források biztosításáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Magyar Nemzeti
Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság által lebonyolítandó tranzakció kapcsolódó költségeinek
(bankok díjazása, jogi tanácsadók, fizetőügynök, letétkezelő, fordítási és egyéb költségek) biztosítása érdekében
600 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el, elszámolási, a fel nem használt rész
tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások
fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 4. A vagyongazdálkodás egyéb kiadásai alcím, 1. Tanácsadók,
értékbecslők és jogi képviselők díja jogcímcsoport, 2. Az MNV Zrt. tevékenységével kapcsolatos egyéb kiadások jogcím
kiadási előirányzat javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím
terhére. Határidő: átcsoportosításra: azonnal elszámolásra és visszafizetésre: december 20.
Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter elszámolásért: nemzeti fejlesztési miniszter
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2006. (VI. 26.) IRM rendelete a Céginformációs és az Elektronikus Cégeljárásban Közreműködő Szolgálat működéséről, valamint a céginformáció költségtérítéséről.
A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a
végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény (Ctv.)
128. §-ának c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a
következőket rendelem el:
1. § Az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium szervezeti
egységeként működő Céginformációs és az Elektronikus
Cégeljárásban Közreműködő Szolgálat (a továbbiakban:
Cégszolgálat) a Ctv. 1. §-a (2) bekezdésének a) pontjában
meghatározott, a cégjegyzékadatok és a cégiratok megismerését szolgáló céginformáció-szolgáltatási kötelezettségének az e rendeletben foglalt szabályok szerint tesz
eleget.
2. § (1) A Cégszolgálat papír alapon, illetve elektronikusan
közokirat formájában ad céginformációt a cég
a) cégjegyzékben szereplő egyes fennálló vagy törölt
adatairól, a cégjegyzékben szereplő jogokról, illetve tényekről (a továbbiakban együtt: adat) cégbizonyítvány
formájában, ideértve azt az esetet is, amikor a cég elnevezésének, székhelyének, statisztikai számjelének, adószámának és pénzforgalmi jelzőszámának hatályos és törölt
adatairól kérnek céginformációt (névjegy);
b) cégjegyzékben szereplő valamennyi hatályos adatáról (cégkivonat); c) cégjegyzékben szereplő valamennyi hatályos és törölt adatáról (cégmásolat).
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott céginformáció
– kérelemre – nem közokirati formában is kiadható.
(3) A Cégszolgálattól az (1) bekezdésben foglaltakon
túlmenően céginformáció kérhető arról, hogy az adott cégnév szerepel-e a cégnyilvántartásban, ideértve azt is, hogy
az elnevezés a Ctv. 6. §-a alapján névfoglalás alatt áll-e.
(4) A Cégszolgálat céginformációként a cégbírósághoz
bejelentett kérelemben szereplő és elektronikus úton rögzített, de még el nem bírált adatról is tájékoztatást ad, feltüntetve, hogy az adat „bejegyzés alatt” áll.
(5) A Cégszolgálat a Ctv. 15. § (1) bekezdése alapján
céginformációként csak a cégjegyzékben szereplő fennálló vagy törölt, valamint még be nem jegyzett adataiba
történő betekintést biztosítja.
3. § A Cégszolgálattól céginformációként igényelhetők továbbá a cégre vonatkozó következő cégiratok, illetve végzések:
a) a d) pontban foglalt kivétellel a cég valamennyi,
vagy a kérelmező által meghatározott, a cégbíróságon
elektronikus okirat formájában nyilvántartott cégirata;
b) a cég által a Cégszolgálathoz közzététel céljából benyújtott beszámoló, illetve annak részei (mérleg, eredménykimutatás, kiegészítő melléklet);
c) a cégre vonatkozó, a Cégközlönyben megjelent, a
céget vagy meghatározott változást bejegyző közlemény,
illetve egyéb, a cégre vonatkozó – a kérelmező által megjelölt – bírósági közlemény szövege [Ctv. 20. § (2) és
(5) bekezdés];
d) az egyes Cégközlöny számokban megjelenő valamennyi bírósági közlemény szövege.
4. § A Cégszolgálat – kérelemre – céginformációként elektronikus úton értesítést küld az egyes cégekre vonatkozó
alábbi tényekről:
a) a cégjegyzékbe történt bejegyzéséről (változásbejegyzéséről) szóló jogerős bírósági határozat meghozataláról,
b) a Cégközlönyben közzétett valamennyi bírósági
közlemény megjelenéséről.
5. § (1) Céginformációként az adatok meghatározott szempontú csoportosítása is igényelhető (a továbbiakban: csoportosított céginformáció) a Ctv. 14. §-a rendelkezéseinek
megfelelően.
(2) Ha a csoportosított céginformációt a Ctv. 14. §-ának
(2) bekezdése alapján természetes személy vonatkozásában kérik, meg kell jelölni a jogcímet, valamint az azt megalapozó törvényhelyet, amelyre figyelemmel a csoportosított céginformáció teljesíthető. Törvényes jogcím hiányában a céginformáció csak az érintett személy közokiratba
vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt hozzájárulása esetén adható ki.
6. § (1) A céginformáció iránti kérelmet papír alapú vagy
elektronikus nyomtatványon kell benyújtani a Cégszolgálathoz. A nyomtatvány a Cégszolgálat honlapján, illetve
papír alapú formában a Cégszolgálat ügyfélszolgálati irodájában (Budapest V., Nádor u. 32.) áll rendelkezésre. A
céginformáció iránti kérelem elektronikus úton a kormányzati portál útján is benyújtható.
(2) A nyomtatvány személyesen – az ügyfélszolgálati
irodában félfogadási időben – vagy postai, illetve elektronikus úton, valamint a 2. § (1) és (3) bekezdésének esetében telefaxon, a 269-3924 és 332-8902 számokon nyújtható be.
(3) A 4. § szerinti kérelmet elektronikus úton, legalább
fokozott biztonságú aláírással ellátva kell a Cégszolgálathoz megküldeni. A kérelemben – az azonosítására alkalmas adatok közlésével (cégnév, székhely, cégjegyzékszám) – meg kell jelölni a céget, amely tekintetében a céginformációt kérik, és hónapokban meg kell határozni azt
az időszakot is, amelyre vonatkozóan a céginformációt
kérik.
(4) Az 5. § szerinti céginformáció iránti kérelmet kizárólag a Cégszolgálat honlapján megtalálható, e célra rendszeresített nyomtatvány útján lehet benyújtani.
7. § (1) A Cégszolgálat a kért céginformációt – a Ctv.
15. §-ának (3) bekezdésében meghatározott kivétellel – az
e rendelet szerinti – az általános forgalmi adót is tartalmazó – költségtérítés megfizetésének igazolását követően
adja ki. A költségtérítést papír alapú kérelem esetén az
Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 1003200001483305-00000000 számú számlájára kell megfizetni.
A befizető egyértelmű azonosítása érdekében a készpénz-befizetési utalvány vagy az átutalási megbízás „közlemény” rovatában fel kell tüntetni a befizetés jogcímét
(céginformáció költségtérítése), valamint ha a befizető
cég, a cégjegyzékszámát is.
(2) E rendelet 11. és 12. §-ában meghatározott esetekben a költségtérítés megfizetésének módja az (1) bekezdésben foglaltaktól eltér.
(3) A céginformáció költségtérítése a kérelem ügyfélszolgálati irodában történő benyújtásakor bankkártyával is
megfizethető.
(4) A céginformáció iránti kérelem elektronikus úton
történő benyújtása esetén a költségtérítést elektronikus
úton kell megfizetni a Ctv. 37. §-ának (4) bekezdésében,
valamint az illeték és a közzétételi költségtérítés elektronikus úton történő megfizetéséről a cégeljárásban és más
cégügyekben szóló rendeletben foglaltak szerint. A befizetés teljesítésére vonatkozó igazolást a kérelemmel
együtt kell a Cégszolgálathoz elektronikus úton megküldeni.
8. § (1) A Cégszolgálat a céginformációt – az ügyfél kérésének megfelelően – postai úton, telefaxon vagy elektronikus úton küldi meg, illetve az személyesen is átvehető.
(2) Ha a Cégszolgálat a Ctv. 17. §-ának (1) bekezdése
szerint jár el, a 2. és 3. § szerinti céginformációt elektronikus úton küldi meg.
(3) A Cégszolgálat a 3. § d) pontjában meghatározott
céginformációt elektronikus úton küldi meg.
(4) A Cégszolgálat a céginformációt a kormányzati portál útján küldi meg, amennyiben a kérelmet a kormányzati
portálon keresztül nyújtották be.
9. § (1) A céginformációért
a) a 2. § (1) bekezdésének a) pontjában megjelölt eset
ben 2000 Ft-ot, illetve névjegyenként 1000 Ft-ot,
b) a 2. § (1) bekezdésének b) pontjában megjelölt eset
ben cégenként 3000 Ft-ot,
c) a 2. § (1) bekezdésének c) pontjában megjelölt eset
ben cégenként 5000 Ft-ot,
d) a 2. § (2) bekezdésében megjelölt esetben, amennyi
ben a céginformációt papír alapon kérik, cégbizonyítványonként 600 Ft-ot, névjegyenként 300 Ft-ot, cégkivonatonként 900 Ft-ot, valamint cégmásolatonként 1500 Ft-ot,
e) a 2. § (3) bekezdésében megjelölt esetben cégenként
1500 Ft-ot,
f) a 3. § a) pontjában meghatározott esetben cégiratonként 1500 Ft-ot,
g) a 3. § b) pontjában meghatározott esetben beszámolónként 4000 Ft-ot, a beszámoló egyes részeinként
2000 Ft-ot, amennyiben elektronikus úton kérik megküldeni, cégiratonként 500 Ft-ot,
h) a 3. § c) pontjában megjelölt esetben közleményenként 500 Ft-ot,
i) a 3. § d) pontjában megjelölt esetben Cégközlönyönként 30 000 Ft-ot,
j) a 4. §-ban meghatározott esetben – a (3) bekezdés
szerinti esetek kivételével – cégenként havi 100 Ft-ot
kell költségtérítésként megfizetni.
(2) A költségtérítés nem igényelhető vissza, ha a céginformációt nem veszik át.
(3) A 4. §-ban meghatározott céginformáció, ha azt a
cég a rá vonatkozó tények tekintetében kéri, valamint ha az
értesítés megküldését legfeljebb tíz cégre vonatkozóan kérik, ingyenes.
10. § (1) A Ctv. 15. §-ának (1) bekezdésében meghatározott
esetben a cégjegyzék adatainak megismerésére vonatkozó
kérelmet a Ctv. 16. §-ának (4) bekezdésében meghatározott módon kell a Cégszolgálathoz megküldeni. Az adatokhoz történő hozzáférés – amely nem terjed ki a céginformációnak a 2. § (1)–(4) bekezdésében meghatározott
formátumban történő szolgáltatására – ingyenes, és
amennyiben az havonta nem haladja meg a tizenöt lekérdezést, az adatátviteli és a szerverhasználati költséget
(a továbbiakban: a számítógépes rendszer használatának
költsége) sem kell megfizetni. A Ctv. 16. §-a (4) bekezdésének megfelelően az adatok a kormányzati portál útján
– az Ügyfélkapun történő regisztrációt követően – is megismerhetőek.
(2) Ha a céginformáció havonta meghaladja az (1) bekezdésben meghatározott mértéket, ezen többletigény esetén a számítógépes rendszer használatának költségét meg
kell fizetni. A számítógépes rendszer használata költségének mértékét a Cégszolgálat honlapja tartalmazza.
(3) Ha a Ctv. 15. §-ának (2) bekezdése szerinti céginformációt elektronikus úton kérik, a számítógépes rendszer
használatának költsége mellett a céginformáció fajtájától
függően a 9. § (1) bekezdésében meghatározott költségtérítés 30%-át kell költségtérítésként megtéríteni. Elektronikus közokirat kiadása esetén a 9. § (1) bekezdésében meghatározott költségtérítés 60%-át kell költségtérítésként
megfizetni.
(4) A Cégszolgálat a Ctv. 63. §-ának (1) bekezdésében
meghatározott szervezeteknek – kérésükre – elektronikus
úton rendelkezésre bocsátja az általuk megjelölt cégjegyzékadatok változását. Ebben az esetben csak a számítógépes rendszer használatának költségét kell megtéríteni.
11. § A céginformáció az Igazságügyi és Rendészeti Minisztériummal kötött megállapodás alapján a Cégszolgálat
számítógépes hálózata útján is kérhető. Ebben az esetben a
Ctv. 15. §-ának (1) és (2) bekezdése szerinti kérelmezőnek
minősül az e megállapodás alapján információt kérő is. A
megállapodás általános szerződési feltételei a Cégszolgálat honlapján kerülnek közzétételre.
12. § (1) Az 5. § szerinti csoportosított céginformációért a
(2) bekezdésben foglalt kivétellel a Cégszolgálat honlapján közzétett – a kért adatok mennyiségétől, illetve a csoportosítás jellegétől függő – költségtérítést kell fizetni.
(2) Ha a Cégszolgálattól a csoportosított cégadatot
elektronikus úton igénylik és annak eredményeként a cég
cégjegyzékszámát, cégnevét, rövidített elnevezését, székhelyét, illetve adószámát kapják meg, kizárólag a számítógépes rendszer használatának költségét kell megtéríteni.
13. § (1) A cég számviteli törvény szerinti beszámolóját a
Ctv. 18. §-ában foglaltak szerint papír alapú formában
vagy elektronikus úton kell a Cégszolgálat részére megküldeni.
(2) A papír alapú benyújtás esetén az adatok elektronikus úton történő rögzítéséért (közzétételéért) az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium 10032000-0148330500000000 számú számlaszámára jogi személyiség nélküli
cég esetén 5000 Ft, jogi személyiségű cég esetén pedig
10 000 Ft költségtérítés megfizetését kell a kérelem benyújtásával egyidejűleg igazolni. A befizető egyértelmű
azonosítása érdekében az átutalási megbízás „közlemény”
rovatában fel kell tüntetni a befizetés jogcímét (beszámoló
közzétételi költségtérítése), valamint a befizető cég cégjegyzékszámát is.
(3) A beszámoló elektronikus úton történő benyújtása
esetén a költségtérítés összege 3000 Ft, melyet a Ctv.
37. §-ának (4) bekezdésében, valamint az illeték és a közzétételi költségtérítés elektronikus úton történő megfizetéséről a cégeljárásban és más cégügyekben szóló rendeletben foglaltak szerint kell megfizetni.
(4) Ha a cég a beszámoló papír alapú vagy elektronikus
úton történő benyújtása esetén a közzétételi költségtérítés
megfizetését elmulasztja, a Cégszolgálat a benyújtó személyt tájékoztatja a Ctv. 19. §-ának (4) bekezdésében foglalt jogkövetkezményekről.
(5) A Cégszolgálat által elektronikusan nyilvántartott,
illetve feldolgozott beszámolóba történő – a Ctv.
19. §-ának (3) bekezdése szerinti – betekintés a Cégszolgálat ügyfélszolgálati irodájában ingyenes. A papír alapú
formában benyújtott beszámolókat az elektronikus feldolgozást követő két évig a Cégszolgálat köteles megőrizni.
14. § A Cégszolgálat a céginformáció szolgáltatása mellett
a) a Ctv. 1. §-a (2) bekezdésének b) pontja szerinti
nemperes eljárásokban biztosítja az elektronikus ügyintézést támogató rendszer üzemeltetését, és
b) közreműködik a Cégközlöny szerkesztésében. 15. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel –
2006. július 1. napján lép hatályba. Rendelkezéseit a hatálybalépését követően indult ügyekben kell alkalmazni.
(2) A 7. § (3) bekezdése 2007. január 1. napján lép hatályba.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Cégnyilvántartási és Céginformációs Szolgálat működéséről, valamint a céginformáció költségtérítéséről szóló 10/1998.
(V. 23.) IM rendelet és az ezt módosító 4/2001. (II. 28.) IM
rendelet a hatályát veszti.
(4) A rendelet 3. §-ának c) és d) pontja, a 3. §-a a) pontjának „a d) pontban foglalt kivétellel” szövegrész, a
7. §-ának (3) bekezdése, valamint a 9. §-a (1) bekezdésének h) és i) pontja 2007. szeptember 30-án hatályát veszti.
(5) A cégbejegyzési eljárás és a cégnyilvántartás egyes
kérdéseiről szóló 21/2006. (V. 18.) IM rendelet (Cvhr.)
8. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Ha az elismert vállalatcsoport uralkodó tagja a vállalatcsoport létrehozását a cégbíróságnak bejelenti, a cégbíróság az elismert vállalatcsoportként való működés tényét hivatalból jegyzi be a többi érintett cég (ellenőrzött
társaságok) cégjegyzékébe.”
(6) A Cvhr. 1. számú melléklete e rendelet 1. számú melléklete szerinti módosításokkal lép hatályba.
(7) A Cvhr. 2. számú melléklete e rendelet 2. számú melléklete szerinti módosítással lép hatályba.
(8) A Cvhr. 3. számú melléklete e rendelet 3. számú melléklete szerinti módosítással lép hatályba.
Dr. Petrétei József s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
490/2017. (XII. 21.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Csányiné dr. Hajnal Erzsébet Ágnest 2018. június 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. december 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
87/2012. (XII. 12.) OGY határozata népi kezdeményezésről.
Az Országgyűlés a népszavazásról és a népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény rendelkezései szerint
megtárgyalta az „Akarja-e Ön, hogy az Országgyűlés napirendjére tűzze a szigetközi Öreg-Duna-meder és a győri
Mosoni-Duna-szakasz vízgazdálkodási megoldásainak megvitatását?” tárgyú országos népi kezdeményezést és arról
a 2012. december 10-i ülésén a következők szerint döntött:
Az Országgyűlés a népi kezdeményezésben foglaltakkal egyetért. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1187/2015. (III. 30.) Korm. határozata a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program 2. prioritás egyes egészségügyi projektjei közbeszerzési eljárásainak megindításához való hozzájárulásról.
A Kormány hozzájárul a TIOP-2.2.6-12-1/B-2013-0023, a TIOP-2.2.6-12/1B-2013-0013, a TIOP-2.2.6-12-1/B-2013-0033
és a  TIOP-2.2.2-08/2-2010-0003 azonosító számú projektek keretében építési beruházás megvalósítására irányuló
közbeszerzési eljárások megindításához az 1. melléklet szerint.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
90/2008. (VI. 19.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
30/2008. (I. 22.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. A magánszemély kezdeményező 2008. január 10-én
aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos
Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) hitelesítés céljából a következő kérdésben: „Egyetért-e Ön azzal,
hogy a magyarországi autópályákon a belső sávban a megengedett legnagyobb haladási sebesség 160 km/óra legyen?” Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát a
2008. január 22-i ülésén hozott 30/2008. (I. 22.) határozatával (a továbbiakban: OVBh.) hitelesítette. Az OVBh.
közzétételére a Magyar Közlöny 2008. január 25-én megjelent, 2008. évi 12. számában került sor.
II. Az Alkotmánybírósághoz – a választási eljárásról szóló
1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján – kifogás érkezett az OVBh.-hoz kapcsolódóan. A Ve. 130. § (1) bekezdése értelmében az OVB
határozata ellen annak közzétételét követő tizenöt napon
belül lehet kifogást benyújtani. A kifogás 2008. február 5-i
keltezéssel, 2008. február 7-én érkezett az OVB-hez, majd
ugyanazon a napon az Alkotmánybíróságra. Tekintettel
arra, hogy az OVBh. közzétételére 2008. január 25-én került sor, a határidő 2008. február 9-án járt le, így az OVBh.
ellen benyújtott kifogás a törvényes határidőn belül érkezett.
A kifogás benyújtója kifejti, hogy a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdésének
a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján az egyes járművek közlekedésben használt maximális sebességét a Kormány a 28/2001. (II. 15.) Korm. rendelettel módosított, a
közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.)
KPM–BM együttes rendelet 26. §-ában állapítja meg. A
kifogás benyújtójának álláspontja szerint, mindezek alapján egyértelműen megállapítható, hogy a kezdeményezésben említett sebességhatár meghatározása – a törvényben
foglalt felhatalmazás visszavonásáig – a Kormány hatáskörébe tartozó feladat. „A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 28/B. § (1) bekezdése
szerint országos népszavazás és országos népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés
lehet. A hatályos jogszabályok alapján azonban a sebességhatár módosítása nem az Országgyűlés hatáskörébe tartozó feladat, ezért az országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő íve nem hitelesíthető.”
III. Az Alkotmánybíróság az OVBh. ellen benyújtott kifogást az Alkotmány és a Ve. alábbi rendelkezései alapján
vizsgálta meg:
1. Alkotmány:
„19. § (1) A Magyar Köztársaság legfelsőbb államhatal
mi és népképviseleti szerve az Országgyűlés.
(2) Az Országgyűlés a népszuverenitásból eredő jogait
gyakorolva biztosítja a társadalom alkotmányos rendjét,
meghatározza a kormányzás szervezetét, irányát és feltételeit.
(3) E jogkörében az Országgyűlés
a) megalkotja a Magyar Köztársaság Alkotmányát;
b) törvényeket alkot; (...)”
„25. § (2) A törvényhozás joga az Országgyűlést illeti
meg.”
„35. § (2) A Kormány a maga feladatkörében rendelete
ket bocsát ki, és határozatokat hoz. Ezeket a miniszterelnök írja alá. A Kormány rendelete és határozata törvénnyel
nem lehet ellentétes. A Kormány rendeleteit a hivatalos
lapban ki kell hirdetni.”
„28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés
lehet.”
2. Ve.:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az alá
írásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével
kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja
el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizott ság, illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja,
vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot, illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
IV. A kifogás nem megalapozott, ezért az Alkotmánybíróság az OVBh.-t, az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítését helybenhagyta.
1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó
hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi
XXXII. törvény 1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság
az OVB határozatai ellen benyújtott kifogások elbírálása
során kialakította következetes gyakorlatát. Az Alkotmánybíróság a kifogás alapján lefolytatott jogorvoslati eljárásban azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdésének a)–c) pontjaiban, illetve
130. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, és az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. Eljárása során az Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos
jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el.
[25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
Az Alkotmánybíróság a jelen ügyben megállapította, hogy
a kifogás megfelel a törvényi feltételeknek.
2. A kifogás alapján az Alkotmánybíróságnak arról
kellett döntenie, hogy kizárja-e az Országgyűlés törvényalkotó hatáskörét az a hatályos jogszabályok alapján
fennálló jogi helyzet, amely szerint a sebességkorlátozás
szabályozására törvényi felhatalmazás alapján a Kormány
rendelkezik hatáskörrel.
Az Alkotmánybíróság – a 46/2006. (X. 5.) AB határozatával (a továbbiakban: Abh.) megerősített és precedens értékűnek tekintett 53/2001. (XI. 29.) AB határozatában úgy
foglalt állást, hogy „(...) az Országgyűlés Alkotmányban
biztosított jogalkotói hatásköre teljes, és mind a Kormány,
mind a Kormány tagjai irányába nyitott”. (ABH 2001, 414,
417.)
Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban kifejtette, hogy „az
Alkotmányban az Országgyűlésnek adott törvényalkotási
felhatalmazás univerzális, nem állít fel korlátokat a törvényben szabályozható jogalkotási tárgyak tekintetében.
Ennek megfelelően az Országgyűlés jogalkotó hatásköre
– az Alkotmány keretei között – teljes és korlátlan. (...) A
Kormány az Alkotmány alapján nem rendelkezik az Országgyűlés által el nem vonható, kizárólagos jogalkotási
hatáskörrel, függetlenül attól, hogy feladatkörében, eredeti jogalkotó hatáskörében, vagy törvényi felhatalmazás
alapján alkot rendeletet. Az Országgyűlés – az Alkotmány
keretei között – bármely társadalmi viszony szabályozását
törvényalkotási hatáskörébe vonhatja”. (ABH 2006, 567,
572.)
Az a tény, hogy a hatályos jogban törvényi felhatalmazás alapján a Kormány jogosult az autópályákon érvényes
sebességhatár meghatározására, nem zárja ki az Országgyűlés törvényalkotási hatáskörét az adott társadalmi viszony szabályozására, ugyanis a Kormánynak törvényben
adott jogalkotási felhatalmazás nem biztosít a Kormány
számára kizárólagos jogalkotási jogkört.
Mindezekre figyelemmel az Alkotmánybíróság az
OVBh. megsemmisítésére, és az OVB új eljárásra kötelezésére irányuló kifogást elutasította, és az OVB 30/2008.
(I. 22.) OVB határozatát, az abban foglalt kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítését helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság határozatának közzétételét az
OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el.
Dr. Bihari Mihály s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
47/2017. (VI. 8.) ME határozata a „Megállapodás az e-egészségügyi kapcsolattartó pontokért felelős nemzeti hatóságok között a határokon átnyúló e-egészségügyi információs szolgáltatásokban való részvételhez szükséges feltételekről” létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  „Megállapodás az  e-egészségügyi kapcsolattartó pontokért felelős nemzeti hatóságok között
a  határokon átnyúló e-egészségügyi információs szolgáltatásokban való részvételhez szükséges feltételekről”
(a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezeteket kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom az emberi erőforrások miniszterét, a külgazdasági és külügyminisztert és az  igazságügyi minisztert, hogy
a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról
szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2016. (XII. 30.) IM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38.  § (2)  bekezdése alapján az  Igazságügyi Szolgálatok Jogakadémiája
irányítására 2017. január 1. napjától Prof. dr. Szabó Imrét miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos az  1.  §-ban meghatározott feladatai ellátása körében koordinálja a  jogi, szakmai, hivatásetikai
képzésekkel, a  jogászképzés színvonalának emelését célzó minisztériumi programokkal, valamint a  jogtudományi
kutatásokat, az oktatásfejlesztést és a tehetséggondozást szolgáló célzott támogatásokkal, pályázatokkal  összefüggő
feladatokat.
3. § (1) A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdésében hivatkozott kormányrendelet szerinti juttatásokra jogosult, azonban
a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontjára figyelemmel feladata ellátásával összefüggésben díjazásban nem részesül.
(2) A Ksztv. 38. § (9) bekezdés b) pontja alapján a miniszteri biztos tevékenységét a Miniszteri Kabinet keretében működő
titkárság nem segíti.
4. § Ez az utasítás 2017. január 1-jén lép hatályba.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1176/2013. (IV. 5.) Korm. határozata a Felvidék középkori templomait és azok szárnyasoltárait bemutató könyvsorozat kiadásához a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében a Felvidék
középkori templomait és azok szárnyasoltárait bemutató könyvsorozat kiadásához 25,3 millió forint 1. melléklet szerinti
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 5. Egyéb feladatok támogatása
alcím, 18. Határon túli oktatási és kulturális feladatok támogatása jogcímcsoport, 2. Határon túli kulturális feladatok
támogatása jogcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések
cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. december 20.
2. A rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról szóló
1480/2012. (XI. 6.) Korm. határozatban a „2013. március 31.” szövegrész helyébe a „2013. szeptember 30.” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
67/2014. (VII. 2.) ME határozata helyettes államtitkárok kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az igazságügyi miniszter javaslatára
dr. Nemessányi Zoltánt és
dr. Salgó László Pétert
az Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárává – 2014. július 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
102/2016. (III. 30.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a belügyminiszter BM/4349-2/2016. számú előterjesztésére – Scserbina András (névmódosítás előtti neve:
Scserbina Andrej Jurjevics; születési hely, idő: Zaporozsje [Szovjetunió], 1980. október 14.) magyar állampolgárságát
visszavonom.
Budapest, 2016. március 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1289/2015. (V. 5.) Korm. határozata az Államreform Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének megállapításáról.
1. A Kormány
a) megállapítja az Államreform Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervét az 1. melléklet szerint,
b) jóváhagyja a  2.  mellékletben foglalt táblázat 3., 11., 27. és 30. sorában meghatározott, egymilliárd forintot
meghaladó támogatási igényű projekteket,
c) elfogadja a 2. mellékletben meghatározott projektek kiemelt projektként történő nevesítését.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. A Kormány visszavonja
a) az Államreform Operatív Program és az Elektronikus Közigazgatás Operatív Program keretében végrehajtásra
kerülő projektek jogutódlásáról, az  Államreform Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének
módosításáról, valamint az  Elektronikus Közigazgatás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló
akciótervének módosításáról szóló 1452/2014. (VIII. 1.) Korm. határozat 2. pont a) alpontját, 3. és 4. pontját,
valamint 2. és 3. mellékletét, és
b) a Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évi akcióterve 6. prioritásának, valamint az Államreform
Operatív Program 2011–2013. évi akcióterve 1. prioritásának módosításáról, azok keretében kiemelt
projektek nevesítéséről és felhívások közzétételéről szóló 1498/2014. (IX. 4.) Korm. határozat 2.  pont
b) alpontját, 6. pont b) alpontját, 7. pontjában az „a 6. pont b) alpontja tekintetében a Miniszterelnökséget
vezető miniszter” szövegrészt, valamint 2. és 4. mellékletét.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1324/2019. (VI. 3.) Korm. határozata a 2020. , a 2021. és a 2022. ITF FED Kupa Döntő megrendezése érdekében szükséges kormányzati intézkedésekről.
A Kormány
 1. támogatja, hogy a  Magyar Tenisz Szövetség (a  továbbiakban: Szövetség) a  Nemzetközi Tenisz Szövetségnél
megpályázza a  2020. évi, a  2021. évi és a  2022. évi ITF FED Kupa Döntő (a  továbbiakban: ITF FED Kupa Döntő)
Budapesten történő megrendezését;
2. a sportról szóló 2004. évi I. törvény 50.  § (3)  bekezdés d)  pontja alapján garanciát vállal az  ITF FED Kupa Döntő
sikeres megrendezésére;
3. támogatja, hogy a  rendezési jog elnyerése esetén a  Nemzeti Sportügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű
Társaság (a továbbiakban: Társaság) a Szövetség szakmai közreműködésével megrendezze az ITF FED Kupa Döntőt;
4. egyetért azzal, hogy az  ITF FED Kupa Döntő rendezési jogának elnyerése esetén, a szervezésre irányuló szerződés
megkötésével kapcsolatos feladatokat a kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős
kormánybiztos közreműködésével a Társaság lássa el;
5. felhívja a pénzügyminisztert, hogy a rendezési jog elnyerése esetén, az emberi erőforrások minisztere bevonásával
gondoskodjon az ITF FED Kupa Döntő megvalósítása érdekében – a teljes jogdíjat is felölelő – forrás biztosításáról,
az alábbiak szerint:
a) a 2019. évben legfeljebb 3 200 000 000 forintnak a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről
szóló 2018. évi L. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 4. Versenysport támogatása jogcímcsoport javára,
b) a 2020. évben legfeljebb 6 800 000 000 forintnak a  központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezetében,
c) a 2021. évben legfeljebb 6 800 000 000 forintnak a  központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezetében,
d) a 2022. évben legfeljebb 3 800 000 000 forintnak a  központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezetében;
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) alpont tekintetében 2019. július 30.
a b), c), valamint d) alpontok tekintetében az adott évi központi költségvetés tervezése során
 6. felhívja a  kiemelt budapesti fejlesztésekért és nemzetközi sportpályázatokért felelős kormánybiztost, hogy
az ITF FED Kupa Döntő megrendezésére irányuló pályázattal kapcsolatos kormányzati feladatokat hangolja össze;
 7. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  rendezési jog elnyerése esetén az  5.  pont szerinti költségvetési
támogatással kapcsolatosan létesítsen támogatási jogviszonyt a  Társasággal az  elszámolási kötelezettség
kikötésével, a fel nem használt támogatási összeg tekintetében visszafizetési kötelezettséggel az 5. pontban nyújtott
forrás terhére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a forrásbiztosítást követően azonnal
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft.
Felelős kiadó: Papp Tibor ügyvezető.
8. felhívja a  miniszterelnök kabinetfőnökét, hogy gondoskodjon a  Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen
Működő Részvénytársaság útján az  ITF FED Kupa Döntő lebonyolításához kapcsolódó turisztikai szempontok
érvényesítéséről.
Felelős: a miniszterelnök kabinetfőnöke
Határidő: a pályázat elnyerése esetén, az ITF FED Kupa Döntő szervezésével és lebonyolításával egyidejűleg,
folyamatosan Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2019. (V. 28.) OGY határozata az Alkotmánybíróság tagjait jelölő eseti bizottság létrehozásáról.
1. Az  Országgyűlés az  Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 7.  §-ára figyelemmel, az  Alkotmánybíróság
tagjainak megválasztásához szükséges jelölés érdekében − az  Országgyűlésről szóló törvény 2012. évi
XXXVI. törvény 14.  § (1)  bekezdés b)  pontja és 23.  §-a alapján − eseti bizottságot (a  továbbiakban: bizottság) hoz
létre.
2. A bizottság neve: az Alkotmánybíróság tagjait jelölő eseti bizottság.
 3. A  bizottság feladata: az  Alkotmánybíróság tagjának jelölése az  Alaptörvény 24.  cikk (8)  bekezdésében
meghatározott testületi létszám biztosítása érdekében.
 4. A bizottság tizenöt tagból áll, tagjai országgyűlési képviselők.
A tagokat az országgyűlési képviselőcsoportok jelölik, az alábbiak szerint:
a Fidesz nyolc,
a KDNP kettő,
a Jobbik egy,
az MSZP egy,
a DK egy,
az LMP egy,
a Párbeszéd egy
tagot ajánlhat.
5. A bizottság elnökére és egy alelnökére a kormánypárti, másik két alelnökére a mandátumok arányát tekintve a két
legnagyobb ellenzéki képviselőcsoport, a bizottsági tagságra jelöltek köréből terjeszt elő javaslatot.
6. A  bizottság elnökének, három alelnökének és tagjainak megválasztására a  képviselőcsoportok vezetőinek
javaslata alapján az  Országgyűlés elnöke terjeszt elő javaslatot az  Országgyűlésnek, amelyről az  vita nélkül
határoz. A  bizottság akkor is megalakul, ha valamelyik képviselőcsoport nem vesz részt a  jelölésben. A  bizottság
megalakulása során tagot nem jelölő képviselőcsoport a  bizottság fennállása alatt bármikor jelölhet tagot, akit
az eredeti eljárásnak megfelelően választ meg az Országgyűlés.
7. Az Alkotmánybíróság tagjának jelöltjévé az válik, aki legalább nyolc bizottsági tag „igen” szavazatát megkapta.
 8. A  bizottság ügyrendjét – e  határozatban foglaltak figyelembevételével – az  egyes házszabályi rendelkezésekről
szóló 10/2014. (II. 24.) OGY határozat vonatkozó rendelkezései alapján maga állapítja meg.
 9. A bizottság működésének költségeiről az Országgyűlés Hivatalának költségvetésén belül kell gondoskodni.
 10. A bizottság megbízatása a bizottsági tagok megválasztásáról rendelkező országgyűlési határozat hatálybalépésének
napján kezdődik, és a 2018-ban megválasztott Országgyűlés megbízatásának megszűnéséig tart.
 11. Ez a határozat a közzététele napján lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1022/2017. (I. 23.) Korm. határozata a Bank of China Limited pénzintézettel való stratégiai együttműködési megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – szükség szerint az  általa kijelölt személy útján –
gondoskodjon a  Magyarország Kormánya és a  Bank of China Limited pénzintézet (székhelye: 1 Fuxingmen Nei
Dajie, Beijing 100818, Kína; cégjegyzékszáma: 911000001000013428) között kötendő stratégiai együttműködési
megállapodás Kormány nevében történő aláírásáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
230/2015. (VIII. 12.) Korm. rendelete a természetes személyek adósságrendezési eljárásában az adósságrendezésbe nem tartozó vagyonról és bevételekről.
A Kormány a  természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény 106. § (1) bekezdés e) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvény (a  továbbiakban: Are. tv.) 6.  §
(2)  bekezdésében hivatkozott, az  e  rendeletben foglaltak szerint az  adósságrendezésbe nem tartozó
vagyontárgyakat és bevételeket az adósságrendezési kérelemhez csatolásra kerülő vagyonleltárban és a bevételek
listájában elkülönítetten kell feltüntetni, de bevétel-, illetve vagyontárgy típusonként összesített adatokkal kell
szerepeltetni.
(2) Az adósságrendezési eljárás kezdeményezésekor igazoltan az adósságrendezésbe nem tartozó pénzeszközöket és
vagyontárgyakat, valamint az adósságrendezési eljárás kezdeményezését követően szerzett, az adósságrendezésbe
nem tartozó bevételt és vagyont az  adós, adóstárs az  adósságrendezésbe tartozó forrásoktól és vagyontól
elkülönítetten tartja nyilván és kezeli.
(3) Az  adós és az  adótárs a  (2)  bekezdésben meghatározott bevételekre, vagyontárgyakra vonatkozó iratokat,
dokumentumokat, a  pénzeszközök fizetési számlán történő kezelésére vonatkozó számlakivonatokat – ellenőrzés
céljából, felhívásra –
a) bíróságon kívüli adósságrendezési eljárás esetén a főhitelezőnek és a Családi Csődvédelmi Szolgálatnak,
b) bírósági adósságrendezési eljárás alatt a családi vagyonfelügyelőnek és a bíróságnak
bemutatni köteles, és ezeket a  dokumentumokat az  adósságrendezés záró időpontjától számított öt évig kell
megőriznie.
(4) Az  adós és az  adóstárs az  eljárás kezdeményezését követően bármikor nyilatkozhatnak arról, hogy az  e  rendelet
hatálya alá tartozó bevételeket vagy vagyontárgyakat részben vagy egészben az  adósságrendezésre kívánják
fordítani.
2. § (1) Nem tartozik az adósságrendezésbe
1. a mindennapi élet szokásos használati tárgyai körébe eső
a) háztartási és lakásfelszerelés,
b) háztartási berendezés,
c) mosógép,
d) hűtőszekrény vagy fagyasztószekrény,
e) egyéb háztartási gép,
f ) kerti eszköz, kerti gép,
g) kiskerti lábon álló, illetve be nem takarított termés, gyümölcs,
h) kiskerti kertészeti eszköz, tároló eszköz,
i) haszonállat,
j) díszállat, kedvtelésből tartott állat,
k) tankönyv, tanszer, könyv, folyóirat,
l) az  adóssal közös háztartásban élő kiskorú gyermek által használt, jellegénél fogva gyermek
használata céljából készült játék,
m) alapvető élelmiszer, valamint
n) egyéb, az alapvető létfenntartáshoz szükséges egyéb olyan vagyontárgy,
ha azok forgalmi értéke – az  a)–n)  pontban említett vagyontárgy típusonként – nem haladja meg
az  adósságrendezési feltételek vizsgálatakor irányadó öregségi nyugdíj jogszabályban meghatározott
legkisebb összegének (a továbbiakban: öregségi nyugdíj legkisebb összege) háromszorosát;
2. az egy naptári évre elegendő szilárd tüzelőanyag;
 3. a fűtőberendezés és annak tartozékai;
 4. az  orvosi igazolás alapján az  adós, adóstárs és vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozók
gyógykezeléséhez szükséges gyógyszer, gyógyászati segédeszköz;
 5. az  állami, önkormányzati szervtől vagy közhasznú civil szervezettől kitüntetésként kapott érem, továbbá
az olyan tárgyjutalom, amelynek forgalmi értéke nem haladja meg az öregségi nyugdíj legkisebb összegét;
 6. az  az ajándék, adomány, pénzbeli támogatás – ide nem értve a  személyi jövedelemadóról szóló
1995. évi CXVII. törvény (a  továbbiakban: Szja. tv.) 1. számú melléklet 7. 29.  pont c)  alpontjában említett,
az  adósságrendezési kötelezettség teljesítése érdekében kapott támogatást vagy adományt – amelynek
forgalmi értéke, illetve összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj legkisebb összegének másfélszeresét
azzal, hogy az  egy ajándékozótól, egy kifizetőtől és azok hozzátartozójától (szervezet esetében tagjától,
tulajdonosától, vezetőjétől) származó juttatás értékét az  1.  pont szerinti vagyontárgy típusonként és egy
naptári éven belül össze kell adni, és a  juttatásnak az  öregségi nyugdíj legkisebb összege másfélszeresét
meghaladó részét az adósságrendezésbe kell vonni;
7. az  adósságrendezési feltételek vizsgálatát követően szerzett vagyontárgy vagy egyszeri pénzbeli bevétel,
amely az 1–5. pont szerinti tárgyak vagy források körébe esik, és értéke, illetve összege vagyontárgy-, illetve
bevétel-típusonként nem haladja meg az  öregségi nyugdíj legkisebb összegének kétszeresét azzal, hogy
az  egy eladótól, ajándékozótól, adományozótól, kifizetőtől és azok közeli hozzátartozójától, élettársától
(szervezet esetében tagjától, tulajdonosától, vezetőjétől) származó juttatás értékét az  1.  pont szerinti
vagyontárgy típusonként egy naptári éven belül össze kell adni, és a  juttatásnak az  öregségi nyugdíj
legkisebb összege kétszeresét meghaladó részét az adósságrendezésbe kell vonni;
8. a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény szerinti szociális ellátások;
 9. a  munkáltató vagy közhasznú civil szervezet által a  szociálisan rászoruló adós, adóstárs részére nyújtott
szociális segély, havonta legfeljebb az öregségi nyugdíj legkisebb összegének 70%-áig;
10. a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló törvény szerinti pénzbeli támogatás és
természetbeni ellátás, pótlék, nevelőszülők részére fizetett nevelési díj és ellátmány;
11. a családok támogatásáról szóló törvény szerinti ellátás;
12. a  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló törvényben szabályozott, családtámogatási célú pénzbeli
ellátások (csecsemőgondozási és gyermekgondozási díj) öregségi nyugdíj legkisebb összegét meg nem
haladó havi összege;
13. az Szja. tv.-ben meghatározott családi adókedvezmény összege;
14. az árvaellátásnak az öregségi nyugdíj legkisebb összege kétszeresét meg nem haladó havi összege;
15. a házastársi pótléknak az öregségi nyugdíj legkisebb összege kétszeresét meg nem haladó havi összege;
16. a szépkorúak jubileumi juttatása;
17. a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól szóló törvény szerinti ellátás;
18. a mozgáskorlátozottságra tekintettel
a) a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló 102/2011. (VI. 29.) Korm.
rendelet [a továbbiakban: 102/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet] szerinti támogatás felhasználásával
megvásárolt személygépkocsi, a  jogszabályban meghatározott elidegenítési és terhelési tilalom
lejártáig, azt követően pedig egy millió forint forgalmi értékig, vagy
b) az  a)  pont hatálya alá nem tartozó, a  102/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet szerinti átalakítási
támogatással átalakított személygépkocsi egy millió forint forgalmi értékig, vagy
c) a 102/2011. (VI. 29.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdés c) és d) pontja szerinti, szerzési támogatással
vásárolt jármű egy millió forint forgalmi értékig, vagy
d) a  gépjárműadóról szóló törvény szerinti gépjárműadó-mentességre való jogosultság esetén
a mozgáskorlátozottságra tekintettel fenntartott gépjármű egy millió forint forgalmi értékig;
19. a vakok személyi járadéka;
20. a fogyatékossági támogatás;
21. a rokkantsági járadék;
22. a  bányászok egészségkárosodási járadékának az  öregségi nyugdíj legkisebb összege másfélszeresét meg
nem haladó havi összege;
23. a  közérdekű önkéntes tevékenységgel összefüggésben kapott költségtérítés öregségi nyugdíj legkisebb
összegének 50%-át meg nem haladó havi összege; 24. a  tartásdíjnak, a  szüléssel járó költségnek és tartásra irányuló járadékszerű szolgáltatásnak az  öregségi
nyugdíj legkisebb összege kétszeresét meg nem haladó havi összege, amely összeghatárt a tartásdíjra, illetve
a járadékszerű szolgáltatásra jogosító személyek számával meg kell szorozni;
25. a  házi segítségnyújtási tevékenységként gondozásért kapott tiszteletdíjnak, szociális gondozói díjnak
az öregségi nyugdíj legkisebb összege mértékét meg nem haladó havi összege;
26. a  képesítés megszerzésére vonatkozó támogatásnak az  öregségi nyugdíj legkisebb összegét meg nem
haladó havi összege;
27. a  tanuló, hallgató részére a  nevelési-oktatási intézmény, szakképzési intézmény, felsőoktatási intézmény,
egyház, egyházi jogi személy által odaítélt tankönyv-, hangszer-, tanszer-, jegyzettámogatás, lakhatási
támogatás, szakmai gyakorlat alatt vagy tanulószerződés alapján kifizetett pénzbeli juttatás, a  belföldi és
külföldi tanulmányi ösztöndíj;
28. a munkáltatótól
a) a  képzési költségekre, elszámolási kötelezettséggel, tanulmányi szerződés alapján kapott
tanulmányi támogatás,
b) temetési költségekre nyújtott temetési támogatás;
29. a kutatói ösztöndíj öregségi nyugdíj legkisebb összege másfélszeresét meg nem haladó összege;
30. az Szja. tv. 3. § 71. pontja szerinti szakképzéssel összefüggő juttatás öregségi nyugdíj legkisebb összegét meg
nem haladó havi összege;
31. a honvédek jogállásáról szóló törvényben meghatározott kiegészítő rokkantsági támogatásnak és kiegészítő
hozzátartozói támogatásnak, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának
szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 107. alcíme szerinti szociális gondoskodás körébe
tartozó ellátásnak az öregségi nyugdíj legkisebb összege másfélszeresét meg nem haladó havi összege;
32. az Szja. tv. 3. § 70. pontja szerinti elemi kár vagy katasztrófa következményeinek elhárítása érdekében kapott
segély, adomány, kártalanítás, biztosítási összeg;
33. az  adóst, adóstársat mint a  bűncselekmények áldozatát megillető, az  áldozatsegítő szolgálat által megítélt
egyösszegű támogatás 500 000 Ft-ot meg nem haladó összege, a járadékként megítélt támogatás öregségi
nyugdíj legkisebb összegét meg nem haladó havi összege;
34. az  adóst, adóstársat mint sértettet megillető, a  bűncselekmény elkövetőjétől közvetítői eljárás
eredményeképpen jóvátételként megállapított juttatás 500 000 Ft-ot meg nem haladó összege, járadékként
megítélt juttatás esetében az öregségi nyugdíj legkisebb összegét meg nem haladó havi összege;
35. a  jogszabályban előírt védőruha, munkaruha, védőeszköz vásárlásához elszámolási kötelezettséggel kapott
költségtérítés;
36. az  adós által a  jogi segítségnyújtás keretében igénybe vett pénzbeli támogatásnak az  öregségi nyugdíj
legkisebb összegét meg nem haladó havi összege;
37. az egészségügyi és szociális intézményben a gondozottak részére kifizetett munkaterápiás jutalomnak, illetve
a munka-rehabilitációs díjnak az öregségi nyugdíj legkisebb összegét meg nem haladó havi összege;
38. a  kötött felhasználású diákhitelként folyósított összeg, továbbá a  szabad felhasználású diákhitelként
folyósított összegből az  öregségi nyugdíj legkisebb összegének felét meg nem haladó havi összeg vagy
az ennek megfelelő összegű félévenként egyösszegben folyósított hitel;
39. az  adós, adóstárs Are. tv. 5.  § 19.  pontja szerinti egyéni vállalkozásához, továbbá a  lakóingatlanok
korszerűsítéséhez az  államháztartás alrendszereiből vagy nemzetközi forrásokból odaítélt, a  költségek
fedezetére vagy fejlesztéshez, beruházáshoz nyújtott olyan támogatás, amelynek célhoz kötött
felhasználásával el kell számolni;
40. az  adós, adóstárs Are. tv. 5.  § 19.  pontja szerinti egyéni vállalkozásához szükséges pénztárgép, irodaszer,
informatikai eszköz, összességében az  öregségi nyugdíj legkisebb összege négyszeresét meg nem haladó
értékhatárig;
41. az  életben, testi épségben okozott kár vagy egészségkárosodás miatt jogerősen megítélt, a  kárért felelős
személy vagy a  biztosító által megállapodás alapján fizetett kártérítési járadéknak az  öregségi nyugdíj
legkisebb összege kétszeresét meg nem haladó havi összege, egyösszegben fizetett kártérítés esetén pedig
az 500 000 Ft-ot meg nem haladó összege;
42. az állami, önkormányzati kitüntetésként vagy a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény alapján adományozott
díszoklevéllel járó juttatásnak az öregségi nyugdíj legkisebb összegét meg nem haladó havi összege;
43. az ideiglenes hatállyal átadott hagyaték;
44. az adós, adóstárs vagyonába bizalmi vagyonkezelési szerződés alapján került kezelt vagyon;
45. az  adósságrendezési eljárás kezdeményezését követően keletkezett bevételnek az  a  része, amelyet
az  adósnak, adóstársnak az  adózás rendjéről szóló törvény (a  továbbiakban: Art.) szerinti adó vagy más
köztartozásként be kell fizetnie;
46. az  Art. alapján az  adósságrendezés kezdeményezését követően esedékessé váló bevételből a  kifizető által
levont, a bevételt vagy az ellenértéket terhelő, az Art. szerinti adó-, adóelőleg;
47. az adósságrendezési eljárás alatt keletkezett bevételnek az a része, amelyet a társadalombiztosítás pénzügyi
alapjait vagy a Nemzeti Foglalkoztatási Alapot megillető befizetésre kell fordítani;
48. az adósságrendezés kezdeményezését követően kapott bevételnek az a része, amelyet az adósnak az Are. tv.
8. § (2) bekezdés d) pontjában meghatározott tartozásként be kell fizetnie az adóhatóságnak.
(2) Az  adós által az  adósságrendezés időtartama alatt megszerzett örökség csak a  hagyatéki tartozások kielégítését
követően vonható be az  adósságrendezési eljárásba. Az  adós a  hagyatéki eljárásban köteles kérni az  eljáró
közjegyzőt, hogy a  hagyatéki eljárásról szóló 2010. évi XXXVIII. törvény 65.  § (1)  bekezdése szerint bocsásson ki
felhívást az ismeretlen hagyatéki tartozások jogosultjai részére.
3. § Ez a rendelet 2015. szeptember 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1012/2018. (II. 1.) Korm. határozata az első világháborús megemlékezések koordinálásáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, az  első világháború
100. évfordulójára történő méltó megemlékezés érdekében – 2018. január 1. napjától – dr. Schmidt Máriát az első
világháborús megemlékezések koordinálásáért felelős kormánybiztossá nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében
a) ellátja az első világháború 100. évfordulójával kapcsolatos megemlékezések, rendezvények, ismeretterjesztő
programok (a továbbiakban: Programok) tekintetében adódó hazai és nemzetközi koordinációs feladatokat,
b) koordinálja a  Programokhoz előirányzott közpénzek felhasználásával kapcsolatos döntés-előkészítő
tevékenységet,
c) egyezteti a Programokat az érintett szervezetekkel,
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó.
Felelős kiadó: Köves Béla ügyvezető.
d) kezdeményezi a Programok megvalósításához szükséges lépéseket, koordinálja a feladatok végrehajtását,
e) megszervezi és koordinálja az  első világháború 100. évfordulója alkalmából létrehozott Első Világháborús
Centenáriumi Emlékbizottság (a továbbiakban: Bizottság) működését,
f ) összehívja a Bizottság munkáját segítő történész munkacsoportot, és koordinálja annak tevékenységét,
g) koncepciót dolgoz ki az  első világháború eseményeit feldolgozó és bemutató, a  köznevelés rendszerében
alkalmazható oktatási segédanyag kidolgozására,
h) a Bizottság elnökének egyedi megbízása alapján ellátja a Bizottság képviseletét.
3. A kormánybiztos feladatkörében eljárva
a) véleményezi a feladatával összefüggő kormány-előterjesztéseket,
b) részt vesz a feladatához kapcsolódó kormányzati egyeztetéseken.
4. A kormánybiztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere irányítja.
 5. A kormánybiztos e tevékenységét díjazás nélkül látja el.
 6. A  Kormány felhívja a  minisztereket, hogy a  kormánybiztos feladatának ellátásához szükséges adatokat,
információkat, elemzéseket bocsássák a kormánybiztos rendelkezésére.
Felelős: miniszterek
Határidő: folyamatos
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 8. Hatályát veszti az  1956-os forradalom és szabadságharc emlékéve koordinálásáért felelős kormánybiztos
kinevezéséről és feladatairól szóló 1729/2015. (X. 8.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
130/2011. (VII. 5.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény
2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a magyar–német kétoldalú kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett munkássága elismeréseként
Dorothee Janetzke Wenzel-nek, a Német Szövetségi Köztársaság budapesti nagykövetének, a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND középkeresztje polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. június 20. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
185/2016. (VII. 13.) Korm. rendelete a titkosított kommunikációt biztosító alkalmazásszolgáltatók és a titkos információgyűjtésre feljogosított szervezetek együttműködésének rendjéről.
A Kormány a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 77. § (1) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) alkalmazásszolgáltató: az  elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az  információs társadalommal
összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló 2001. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Ekertv.) szerinti
titkosított kommunikációt biztosító alkalmazásszolgáltató,
b) kommunikáció: az  alkalmazásszolgáltató információcsere, információ megosztás vagy információtovábbítás
biztosítása érdekében nyújtott szolgáltatása, amelyet az  alkalmazásszolgáltató egyedi felhasználók egymás
közötti ilyen tevékenysége, illetve előfizetők vagy felhasználók adott csoportja részére nyújt,
c) kommunikáció tartalma: a kommunikáció során továbbított – szöveges, numerikus, képi, hang alapú, illetve
multimediális jellegű információt hordozó – jel, illetve jelzés, függetlenül annak megjelenési formájától, ha
az alkalmazásszolgáltató a felhasználó által kezdeményezett vagy fogadott kommunikáció tartalmát bármely
módon megváltoztatja, kódolja vagy tömöríti, a  kommunikáció tartalmán a  visszaalakított, dekódolt vagy
tömörítés előtti alakot kell érteni,
d) metaadat: az Ekertv. 13/B. § (2) bekezdésében meghatározott adatok.
2. § (1) A  titkos információgyűjtésre felhatalmazott szervezetek a  titkos információgyűjtés során a  metaadatokat
a  Nemzetbiztonsági Szakszolgálaton (a továbbiakban: NBSZ) keresztül vagy az  e  rendeletben meghatározottak
szerint az alkalmazásszolgáltatótól közvetlenül kérelmezik.
(2) A titkos információgyűjtésre felhatalmazott szervezetek titkosított kommunikáció tartalma megismerésére irányuló
igényét, törvényben meghatározott feltételeknek megfelelően, az NBSZ látja el.
(3) Az  alkalmazásszolgáltatótól a  titkosított kommunikáció tartalma – törvényben meghatározott feltételeknek
megfelelően – kizárólag az  NBSZ útján igényelhető, illetve az  alkalmazásszolgáltató ezeket az  adatokat kizárólag
az NBSZ részére adhatja át.
3. § (1) A  titkos információgyűjtésre felhatalmazott szervezetek és az  NBSZ a  2.  §-ban meghatározott feladat ellátása
céljából jogosultak az  e  rendelet szerinti írásbeli együttműködési megállapodás (a továbbiakban: megállapodás)
megkötésére az alkalmazásszolgáltatóval.
(2) Az  alkalmazásszolgáltató és a  titkos információgyűjtésre feljogosított szervezetek – a  titkos információgyűjtésre
feljogosított szervezetek kezdeményezésére – a kezdeményezéstől számított 60 napon belül kötnek megállapodást.
(3) A megállapodásnak tartalmaznia kell
a) a metaadatok igénylésének, az igények teljesítésének módját és rendjét,
b) a  titkos információgyűjtésre felhatalmazott szervezetek és az  alkalmazásszolgáltató közötti kapcsolattartás
szintjeit és módját,
c) az  adatvédelmi szabályok érvényesítésének, az  alkalmazott technikai eszközök és megoldások védelmének
módját,
d) az  alkalmazásszolgáltató részéről közreműködő alkalmazottak, illetve a  magyarországi képviselő
kiválasztásának, egyeztetésének, ellenőrzésének rendjét,
e) az  együttműködési megállapodásban foglaltak teljesülésének, időszakonkénti értékelésének és
felülvizsgálatának rendjét, továbbá
f ) minden olyan feltételt, eljárást, amelyet az  a)–e)  ponton túlmenően az  együttműködő felek szükségesnek
tartanak írásban rögzíteni.
 (4) Ha a  megállapodást az  alkalmazásszolgáltató és az  NBSZ köti, a  (2) és (3)  bekezdést azzal az  eltéréssel kell
alkalmazni, hogy a megállapodásnak tartalmaznia kell a titkosított kommunikáció tartalma megismerésének módját
és rendjét is.
(5) Az alkalmazásszolgáltató nem végezhet olyan rendszer-, illetve szolgáltatásfejlesztést, valamint nem hajthat végre
olyan szervezeti átalakítást, amely a titkos információgyűjtést kizárja vagy más módon ellehetetleníti.
4. § (1) A  Magyarországon székhellyel vagy telephellyel rendelkező alkalmazásszolgáltató közvetlenül működik együtt
a titkos információgyűjtésre felhatalmazott szervezetekkel és az NBSZ-szel.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti alkalmazásszolgáltató köteles biztosítani, hogy az  együttműködésben kizárólag
azon személyek vesznek részt, akik a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény szerinti
nemzetbiztonsági ellenőrzésen megfeleltek és titoktartási nyilatkozatot tettek, valamint – az  NBSZ-szel történő
együttműködés tekintetében – rendelkeznek az  alkalmazásszolgáltató vezető tisztségviselője által az  NBSZ
egyetértésével kiadott, az együttműködésben való részvételre vonatkozó megbízással.
(3) A  Magyarországon székhellyel vagy telephellyel nem rendelkező alkalmazásszolgáltató az  általa megbízott
természetes személy vagy jogi személy (a továbbiakban: magyarországi képviselő) útján működik együtt a  titkos
információgyűjtésre felhatalmazott szervezetekkel és az NBSZ-szel.
(4) A (3) bekezdés szerinti alkalmazásszolgáltató esetében a magyarországi képviselő, illetve annak vezető tisztviselője,
az együttműködésben résztvevő tagja vagy alkalmazottja tekintetében a (2) bekezdésben foglaltak az irányadóak.
(5) Ha az  együttműködéssel, az  együttműködésben való részvétellel összefüggésben olyan változás következik be,
amely kihatással van a titkos információgyűjtéssel kapcsolatos feladatok ellátására, az alkalmazásszolgáltató, illetve
a  magyarországi képviselő köteles arról a  titkos információgyűjtésre felhatalmazott szervezeteket és az  NBSZ-t
értesíteni.
5. § A Magyarországon székhellyel vagy telephellyel rendelkező alkalmazásszolgáltatóktól az NBSZ közvetlenül igényli
a metaadatokat és a titkosított kommunikáció tartalmát.
6. § (1) A  Magyarországon székhellyel vagy telephellyel nem rendelkező alkalmazásszolgáltató az  NBSZ által igényelt
metaadatokat és a titkosított kommunikáció tartalmát a magyarországi képviselő közreműködésével teljesíti.
(2) A  magyarországi képviselő feladata, hogy megvizsgálja az  NBSZ adatigénylésének a  jogszabályok, valamint
a  megállapodás rendelkezései szerinti megfelelőségét és az  általa megismert dokumentumok tartalmára
történő hivatkozással igazolást állítson ki az  alkalmazásszolgáltatónak és az  NBSZ-nek arról, hogy az  adatátadási
kötelezettség fennáll. A  magyarországi képviselő értesíti az  alkalmazásszolgáltatót és az  NBSZ-t az  igazolás
kiállításának tényéről.
(3) Ha a  magyarországi képviselő feladata kizárólag a  (2)  bekezdés szerinti vizsgálat, az  NBSZ a  (2)  bekezdés szerinti
igazolás birtokában közvetlenül igényli az alkalmazásszolgáltatótól az (1) bekezdés szerinti adatokat.
(4) A  Magyarországon székhellyel vagy telephellyel nem rendelkező alkalmazásszolgáltató az  NBSZ által igényelt
metaadatokat és a titkosított kommunikáció tartalmát a (2) bekezdés szerinti vizsgálatot követően a magyarországi
képviselő útján is teljesítheti.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti esetben az  alkalmazásszolgáltatónak biztosítania kell, hogy közte és a  magyarországi
képviselő közötti kommunikáció során illetéktelen személyek az adatokhoz ne férjenek hozzá.
7. § Az 5. és 6. §-ban meghatározott adatátadást az NBSZ által meghatározottak szerint
a) elektronikus adatkapcsolat útján,
b) elektronikus adathordozón vagy
c) írásban
kell teljesíteni.
8. § (1) Az  NBSZ az  alkalmazásszolgáltató számára csak azokat az  adatokat továbbíthatja, amelyek a  titkos
információgyűjtés végrehajtása érdekében az  alkalmazásszolgáltatóra háruló kötelezettségek teljesítéséhez
elengedhetetlenül szükségesek.
(2) Az  alkalmazásszolgáltató köteles meg-, illetve visszaküldeni a  titkos információgyűjtés végrehajtása során vagy
azzal közvetlen összefüggésben keletkezett adatokat tartalmazó adathordozók valamennyi példányát az NBSZ-nek.
Ezekből az adathordozókból másolatot nem készíthet és másodpéldányt nem tárolhat.
(3) A titkos információgyűjtéssel összefüggésben keletkezett adatokat az alkalmazásszolgáltató nem jogosult gyűjteni,
archiválni, továbbá megjeleníteni sem, ha a  titkos információgyűjtés eszközeinek és módszereinek alkalmazása
az  alkalmazásszolgáltató alkalmazottainak személyes közreműködése nélkül történik. Ha a  feladat az  adatok
megjelenítése nélkül nem hajtható végre, az  alkalmazásszolgáltató alkalmazottainak személyes közreműködését
igénylő esetekben az adatok megjelenítése megengedett, azonban az alkalmazásszolgáltató nem jogosult azokat
gyűjteni, archiválni.
(4) A  titkos információgyűjtéssel összefüggésben keletkezett adatokat az  alkalmazásszolgáltató – törvény eltérő
rendelkezése hiányában – nem jogosult az NBSZ-en kívül harmadik személynek átadni, hozzáférhetővé tenni.
9. § Ha a  titkos információgyűjtésre felhatalmazott szervezetek a  titkos információgyűjtés során a  metaadatokat
az alkalmazásszolgáltatótól közvetlenül kérelmezik, az adatátadás rendjére az 5–8. § rendelkezéseit kell megfelelően
alkalmazni.
10. § Ez a rendelet a terrorizmus elleni fellépéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2016. évi LXIX. törvény
hatálybalépésének napján lép hatályba.
11. § E kormányrendelet tervezetének a  műszaki szabályokkal és az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó
szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 2015. szeptember 9-i 2015/1535
európai parlamenti és tanácsi EU irányelv szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
10/2017. (III. 24.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2017. április 1. napjától 2017. szeptember 30. napjáig
terjedő időtartamra Czeizel Barbara Juditot miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatköre kiterjed a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm.  rendeletben meghatározott, az emberi erőforrások miniszterének (a továbbiakban: miniszter) felelősségi
körébe tartozó területeken a családközpontú kora gyermekkori intervenció ágazatközi stratégiai fejlesztésére,
végrehajtásának koordinációjára, ennek keretében különösen az Emberi Erőforrások Minisztériuma szakterületein
zajló, az eredményes kora gyermekkori intervencióhoz szükséges intézkedésekről szóló 1246/2015. (IV. 23.)
Korm. határozatban meghatározottak alapján, európai uniós forrásból megvalósuló kiemelt projekthez (EFOP-1.9.5.
„A kora gyermekkori intervenció ágazatközi fejlesztése”) kapcsolódó szakmai feladatok koordinálására, illetve
a  projekt végrehajtásának figyelemmel kísérésére és ellenőrzésére, melynek eredményeként sor kerül a jelenlegi
működési, finanszírozási, szabályozási környezet felülvizsgálatára és így a kora gyermekkori intervenció
hatékonyságának, eredményességének növelésére.
3. § A miniszteri biztos a 2. §-ban meghatározott feladatai ellátása körében gondoskodik:
a) az ágazatközi projekt megvalósulása keretében a protokollok, képzések, egységes mérési, szűrési, értékelési,
illetve adminisztrációs, informatikai rendszerek, a szolgáltatási utak (közös gyermekút), valamint
a  családközpontúság eredményes és hatékony működéséhez szükséges fejlesztési javaslatok
megfogalmazásáról,
b) a családközpontú kora gyermekkori intervencióban érintett intézményrendszerek és az ágazati jogszabályok
összehangolása, valamint az ágazatok közötti koordináció erősítéséről,
c) az ellátórendszer szolgáltatóinak működését és együttműködését érintő közös gyermekút kialakításához
szükséges szabályok kidolgozásában való szakértői részvételről, a szükséges szervezeti keretekre irányuló
javaslatok előkészítéséről,
d) a családközpontú kora gyermekkori intervencióban érintett szakemberek, így különösen a házi gyermekorvos,
háziorvos, szakellátó szakorvos, védőnő, óvodapedagógus, gyógypedagógus, kisgyermeknevelő, családsegítő,
esetmenedzser képzésének, továbbképzésének összehangolására, további humán és dologi erőforrásfejlesztés megteremtésének és kialakításának ágazatközi koordinációjára vonatkozó javaslatok előkészítéséről,
e) az ellátási hálózatra vonatkozó minőségi standardok kidolgozására, valamint a szakmai kontroll megerősítésére,
egységesítésére, ágazati jogszabályokban való megjelenésének összehangolására vonatkozó javaslatok
előkészítéséről,
f ) a családközpontú kora gyermekkori intervencióra vonatkozó költségvetési és pályázati forrásból megvalósuló
fejlesztések jövőbeni forrásainak ágazatközi összehangolásának megerősítéséről a fenti feladatok elvégzése
érdekében,
g) az a)–f ) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben a miniszter által meghatározott eseti, egyedi feladatok
ellátásáról.
4. § A miniszteri biztos feladatainak ellátása, végrehajtása érdekében jogosult valamennyi érintett ágazattal folyamatos
és  közvetlen kapcsolattartásra, egyeztetésre, továbbá adat, információ, illetve irat bekérésére. A miniszteri biztos
megkeresését az ágazatok feladat- és hatáskörükben eljárva, határidőben teljesítik.
5. § A miniszteri biztos egyebekben ellátja az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról
szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás miniszteri biztosra vonatkozó feladatait.
6. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter a család- és ifjúságügyért felelős államtitkár (a továbbiakban: államtitkár)
útján irányítja. A miniszteri biztos tevékenységéről havonta írásbeli beszámolót készít, amelyet az államtitkár részére
nyújt be.
7. § A miniszteri biztost a tevékenység ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
8. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
9. § Ez az utasítás 2017. április 1-jén lép hatályba.
10. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 45/2016. (IX. 20.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1138/2016. (III. 21.) Korm. határozata a 2007–2013 közötti programozási időszak zárásával kapcsolatos feladatokról.
A Kormány
 1. egyetért azoknak a  költségeknek a  2014–2020 közötti programozási időszak forrásaiból történő finanszírozására
vonatkozó lehetőség megteremtésével,
a) amelyeket 2014. január 1. napját követően fizettek ki,
b) amelyek elszámolása nem szükséges a  2007–2013 közötti programozási időszak teljes forrás-felhasználási
céljának eléréséhez, és
c) amelyek elszámolhatóak a 2014–2020 közötti programozási időszak forrásainak terhére,
2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy nyújtson be javaslatot a Kormány részére az 1. pont szerinti
lehetőség alkalmazása jogszabályi feltételeinek megteremtése érdekében,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a 2014–2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó
támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet soron
következő módosításával egyidejűleg
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, a  nemzetgazdasági minisztert, a  nemzeti fejlesztési minisztert és
a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy mérjék fel azon projektek és projektrészek körét, amelyeket
a 2007–2013 közötti programozási időszak programjai révén finanszíroznak, de a 2014–2020 közötti programozási
időszakban is elszámolhatóak lennének,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
 4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, a  nemzetgazdasági minisztert, a  nemzeti fejlesztési minisztert és
a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy tegyenek javaslatot az  általuk vezetett minisztériumban működő
irányító hatóság által végrehajtott program éves fejlesztési kerete olyan módosítására, amely lehetővé teszi
a  2007–2013 közötti programozási időszak forrásaiból támogatott, de a  2014–2020 közötti programozási időszak
forrásai terhére is elszámolható projektek vagy projektrészek támogatására vonatkozó projektjavaslatoknak
a 2014–2020 közötti programozási időszak forrásai terhére meghirdetett felhívásokra történő benyújtását,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: az éves fejlesztési keret soron következő módosítási javaslata keretében
 5. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, a  nemzetgazdasági minisztert, a  nemzeti fejlesztési minisztert és
a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy készítsenek előterjesztést a  Kormány részére az  általuk vezetett
minisztériumban működő irányító hatóság által végrehajtott programokat érintő felfüggesztések és fizetési
megszakítások megszüntetéséhez szükséges intézkedésekről.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. március 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
5/2010. (V. 14.) FVM utasítása a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Vízkár-elhárítási Szabályzatának kiadásáról.
A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 3. §-ának
(3) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvényben (a továbbiakban:
Vgtv.) foglaltak egységes végrehajtására a következő utasítást adom ki:
1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium szervezeti egységeire, a
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter irányítása alatt működő Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatalra, és a
Vgtv. 16. § (2) bekezdés alapján a vízgazdálkodási társulatokra.
2. § Az utasítás hatálya alá tartozó szerveknek a vízkár-elhárítási feladatokat a vonatkozó jogszabályok, valamint a jelen
utasítás mellékleteként kiadott, a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Vízkár-elhárítási Szabályzatának
előírásai szerint kell ellátni. 3. § Ez az utasítás a közzététele napján lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Minisztérium Vízkár-elhárítási Szabályzatáról szóló 6/2008. (FVÉ 7.) FVM utasítás.
Budapest, 2010. május 10. Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1007/2018. (II. 1.) Korm. határozata a Modern Városok Program keretében megvalósuló fejlesztések támogatása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány a  Modern Városok Program megvalósításáról szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet végrehajtása
érdekében, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) Kecskemét vonatkozásában a  Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem kecskeméti Kodály Zoltán
Zenepedagógiai Intézetének fejlesztésével és bővítésével kapcsolatos forrás biztosítása érdekében
1 094 800 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről
szóló 2017. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
5. Egyetemek, főiskolák cím javára;
b) Szeged vonatkozásában az  ELI Science Park projekthez kapcsolódó területrendezési munkálatokhoz
szükséges forrás biztosítása érdekében 1 197 173 360 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv.
1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím javára;
c) Tatabánya vonatkozásában
ca) az  egykori bányakórház katolikus gimnáziummá fejlesztéséhez szükséges forrás biztosítása
érdekében 1 400 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet
XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi
célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 9. Egyházi közösségi célú programok és
beruházások támogatása jogcímcsoport javára;
cb) a  Szent Borbála Kórház további fejlesztésével kapcsolatos forrás biztosítása érdekében
2 440 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet, 10. Gyógyító-megelőző ellátás szakintézetei cím, 2. Gyógyító-megelőző
ellátás intézetei alcím javára
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 megyei jogú városok fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök