text:
78/2011. (VIII. 3.) VM rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a baromfi telepek korszerűsítéséhez nyújtandó támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. § a) és b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. baromfi telep: a Magyar Köztársaság területén egy vagy több földrészleten elhelyezkedő, olyan tojótyúk tartására
alkalmas létesítményekkel felszerelt, működő állattartó hely, ahol tojótyúktartás folyik.
2. A támogatás jellege és célja 2. § (1) Vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe az ügyfél egy vagy több baromfi telepére vonatkozóan
a tojótyúktartás minőségének javítását szolgáló gépberuházás megvalósítására.
(2) Ha a támogatási kérelemben több baromfi telep szerepel, akkor az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap
társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.)
FVM rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 20. § (3)–(4) bekezdésében és az e rendeletben foglalt feltételeket megvalósítási
helyenként kell alkalmazni.
3. A támogatás igénybevételének feltételei 3. § (1) E rendelet alapján támogatás igénybevételére jogosult az a mezőgazdasági termelő (a továbbiakban: ügyfél), aki
a tojótyúkok védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról szóló, 1999. július 19-i 1999/74/EK
tanácsi irányelvnek (a továbbiakban: irányelv) való megfelelés érdekében a baromfi telepén gépberuházást valósít
meg.
(2) E rendelet alapján támogatás akkor vehető igénybe, ha az ügyfél
a) mezőgazdasági üzemének mérete a támogatási kérelem benyújtásakor a 4 európai méretegységet
(a továbbiakban: EUME) meghaladja, és
b) az állat-egészségügyi hatóság által nyilvántartásba vett baromfi telepet működtet, és
c) a beruházást olyan baromfi telepen valósítja meg, amelyet a tojótyúktartó telepek nyilvántartásba vételének
szabályairól szóló 74/2003. (VII. 1.) FVM rendelet alapján tojást termelő tojótyúktartó telepként vettek
nyilvántartásba.
(3) Amennyiben az ügyfél az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból az állattartó telepek korszerűsítéséhez
nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 27/2007. (IV. 17.) FVM rendelet ÁTK I. vagy ÁTK II. jogcímében
támogatási határozattal rendelkezik, részére kizárólag akkor adható támogatás, ha
a) az adott támogatási határozat alapján a műveletet az e rendelet szerinti támogatási kérelem benyújtásáig
megkezdte és fejlesztési, beruházási tevékenységre vonatkozóan már kifizetési kérelmet nyújtott be, vagy
b) az adott támogatási határozathoz kapcsolódóan az e rendelet szerinti támogatási kérelem benyújtásáig nem
nyújtott be kifizetési kérelmet és az e rendelet szerinti támogatási kérelem benyújtásáig teljes bizonyítóerejű
magánokiratba foglalt, visszavonhatatlan nyilatkozatban az adott támogatási határozatban részére megállapított
támogatási összeg egészéről lemondott.
(4) Az ügyfél köteles a műveletet a támogatási határozat jogerőre emelkedésétől számított 12 hónapon belül
megvalósítani.
(5) Az üzemeltetési kötelezettség az utolsó kifizetési kérelem benyújtásától számított öt évig tart.
4. A támogatás forrása, keretösszege, mértéke, elszámolható kiadások
4. § (1) E rendelet szerinti támogatás forrása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap.
(2) E rendelet keretében támogatás nyújtására fordítható keretösszeg az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program
121. intézkedésén belül az állattartó telepek korszerűsítése alintézkedéshez rendelt 10 793 308 eurónak megfelelő
forintösszeg, de legfeljebb 3 milliárd forint.
(3) A támogatás összege megvalósítási helyenként legalább 1,2 millió forint, de legfeljebb 200 millió forint.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott feltételeknek való megfelelést az MVH a jóváhagyható elszámolható kiadások
alapján határozza meg. 5. § (1) Az igényelhető támogatás mértéke az összes elszámolható kiadás 40%-a.
(2) Ha a gépberuházás Kedvezőtlen Adottságú Területen (KAT) vagy NATURA 2000 területen valósul meg, vagy az ügyfél
fiatal mezőgazdasági termelő, akkor a támogatás mértéke a gépberuházás összes elszámolható kiadásának 50%-a.
 (3) Ha a gépberuházás KAT vagy NATURA 2000 területen valósul meg, és az ügyfél fiatal mezőgazdasági termelő, akkor
a támogatás mértéke a gépberuházás összes elszámolható kiadásának 60%-a.
6. § (1) Elszámolható kiadásnak kizárólag az e rendelet 1. mellékletében szereplő gépek, berendezések beszerzése minősül.
(2) Az elszámolható kiadások nem haladhatják meg a Gépkatalógusban beazonosítható gépek, berendezések esetén
a Gépkatalógusban meghatározott referenciaárat.
(3) A Vhr. 31. §-ában foglalt egyéb elszámolható kiadás e jogcím keretében nem támogatható.
5. A támogatási kérelem benyújtása 7. § (1) A támogatási kérelmet 2011. szeptember 1. és szeptember 30. között postai úton lehet benyújtani a Mezőgazdasági
és Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) ügyfél lakóhelye, vagy székhelye szerint illetékes megyei
kirendeltségére az MVH honlapján közleményben közzétett, a (2) bekezdésben meghatározott adattartalmú
formanyomtatványon.
(2) A támogatási kérelem MVH által rendszeresített formanyomtatványai a főlap és a gép betétlap, amelyek az alábbi
adatokat tartalmazzák:
a) ügyfél-azonosító adatok,
b) a gépberuházás megvalósítási helyére vonatkozó adatok,
c) a tervezett elszámolható kiadásokra és a kalkulált támogatási összegre vonatkozó adatok,
d) az ÁFA visszaigénylésre vonatkozó adatok,
e) a tervezett beruházásra vonatkozó adatok,
f) az állategészségügyi hatóság igazolása,
g) az ügyfél nyilatkozata a vonatkozó feltételek megismeréséről és tudomásulvételéről,
h) az ügyfél aláírása.
(3) Ugyanazon ügyfél egy támogatási kérelem benyújtására nyitva álló időszakban kizárólag egy támogatási kérelmet
nyújthat be, amely azonban több megvalósítási helyet is tartalmazhat.
(4) A támogatási kérelemhez mellékelni kell:
a) az értékeléshez a 2. mellékletben meghatározott okiratokat;
b) az MVH által rendszeresített, és annak honlapján közzétett formanyomtatványon az állategészségügyi hatóság
igazolását az állattartó telep nyilvántartásba vételéről;
c) a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerről szóló 115/2003. (XI. 13.) FVM rendelet szerinti egyedi
blokktérképet, amelyen be kell jelölni a beruházással érintett baromfi telepet;
d) ha az ügyfél őstermelő, akkor az érvényes őstermelői igazolvány 30 napnál nem régebbi hiteles másolatát;
e) a támogatási kérelemben igényelt támogatás összegétől függetlenül, a Vhr. 27. § (1) bekezdés f) pontja szerinti
pénzügyi tervet és üzleti tervet;
f) az ügyfél nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a baromfi telep a támogatási kérelem benyújtásakor az
irányelvnek nem felel meg.
(5) A gépberuházás megvalósítása e rendelet hatálybalépésekor megkezdhető.
(6) A gépberuházás megvalósítási helye a támogatási kérelemre vonatkozó benyújtási időszakot követően nem
módosítható. 6. A támogatási kérelem elbírálása 8. § A támogatási kérelmet az MVH e rendeletben meghatározott feltételek szerint bírálja el, határozatát pedig
a 2. mellékletben meghatározott pontozási rendszer alapján megvalósítási helyenként végzett értékeléssel és a Tv.
32. § (1) bekezdés c) pontja szerinti rangsor állításával hozza meg.
7. Kifizetési kérelem 9. § (1) A kifizetési kérelmet a Vhr. 16/B. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott időszakban lehet az ügyfél lakóhelye vagy
székhelye szerint illetékes MVH kirendeltségre benyújtani.
(2) Az utolsó kifizetési kérelemhez mellékelni kell az állategészségügyi hatóság igazolását a baromfi telep irányelvnek való
megfeleléséről.
8. Jogkövetkezmények 10. § (1) Ha az ügyfél a támogatási kérelemben vállalt átlagos foglalkoztatotti létszámnál kevesebb főt foglalkoztat
az üzemeltetési kötelezettség harmadik évétől kezdődően, akkor – hiányzó foglalkoztatottanként egyszer –
a jóváhagyott támogatási összeg 2%-ának megfelelő összeget, de legfeljebb 300 000 forintot köteles visszafizetni.
(2) A pontozási szempontok tekintetében vállalt kötelezettség nem teljesítése esetén, amennyiben a nem teljesítés
pontszámvesztést eredményezne, az ügyfél szempontonként a jóváhagyott támogatási összeg 2%-ának megfelelő
összeget köteles visszafizetni.
(3) A támogatással érintett tojóketrec maximális befogadóképességének megfelelő éves átlagos állatlétszám tartására
vonatkozó ügyféli kötelezettségvállalás esetén a (2) bekezdésben szereplő szankciótól eltérően az ügyfél
a jóváhagyott támogatási összeg 5%-át köteles visszafizetni, amennyiben a kérelem benyújtását követő harmadik
évben a vállalt éves átlagos állatlétszám 20%-ot meghaladóan csökken.
(4) Valamennyi kifizetési határozattal jóváhagyott támogatás kumulált összegét 20%-kal kell csökkenteni, ha az ügyfél
a támogatási határozattal jóváhagyott elszámolható kiadások összegének legalább 50%-át teljesíti, de nem éri el
annak a 80%-át. A kumulált összeg megállapítása során a folyamatban lévő kifizetési kérelem ellenőrzése alapján
jóváhagyható támogatás összegét is figyelembe kell venni.
9. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
12. § Ez a rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról
szóló 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet 26. cikkének végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapít meg.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
69/2014. (II. 25.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Pappné dr. Jenei Andreát 2014. február 28-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. február 19. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1571/2012. (XII. 11.) Korm. határozata a Nemzetstratégiai Kutatóintézet létrehozásával kapcsolatos intézkedésekről.
1. A Kormány a magyar örökség korszerű újrafogalmazása, a magyar jövő valódi határainak felismerése és tudatos
kiépítése elősegítésének érdekében szükséges egyes állami feladatok ellátására kormányrendeletben létrehozza
a Nemzetstratégiai Kutatóintézetet (a továbbiakban: Kutatóintézet). 2. A Kormány felkéri
a) a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a Kutatóintézet alapító okiratát készítse elő a miniszterelnök
részére. Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár Határidő: azonnal b) a nemzetgazdasági minisztert, hogy önálló kormány-előterjesztés útján készítse elő a Kutatóintézet 2012. évi
működéséhez szükséges pénzügyi fedezet biztosítását, 100 000 ezer forint Magyarország 2012. évi központi
költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 3. rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet külön
címe javára történő átcsoportosításával. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
c) a nemzetgazdasági minisztert, gondoskodjon arról, hogy a 2013. évi költségvetési törvényjavaslatban módosító
indítvány formájában a Kutatóintézet 2013. évi működéséhez szükséges forrás a Miniszterelnökség fejezetben,
külön költségvetési cím alatt rendelkezésre álljon. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2013. január 1. d) a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős minisztert, gondoskodjon arról, hogy
a Miniszterelnökségen, a minisztériumokban, az igazgatási és az igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi
költségvetési szerveknél foglalkoztatottak létszámáról szóló 1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozatban
a Kutatóintézet 100 fő létszámát 2013-tól a Miniszterelnökség létszáma tartalmazza.
Felelős: kormányzati tevékenyég összehangolásáért felelős miniszter Határidő: 2013. január 1.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
5/2007. (II. 21.) IRM rendelete az Igazságügyi és Rendészeti Minisztériumban, továbbá az igazságügyi és rendészeti miniszter irányítása, illetve felügyelete alá tartozó szerveknél a fontos és bizalmas munkakörökről és a nemzetbiztonsági ellenőrzés szintjének megállapításáról.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi
CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.) 78. § (3) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján – a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § Az Igazságügyi és Rendészeti Minisztériumban,
valamint az igazságügyi és rendészeti miniszter irányítása,
illetve felügyelete alá tartozó szerveknél az Nbtv. 2. mellékletének 18. pontja alapján a fontos és bizalmas munkaköröket, továbbá az ilyen munkakörben foglalkoztatott
személyek nemzetbiztonsági ellenőrzésének szintjét az
e rendelet mellékletében foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap első napján
lép hatályba, ezzel egyidejűleg hatályát veszti az Igazságügyi Minisztérium és az igazságügy-miniszter irányítása,
illetve felügyelete alá tartozó szervek fontos és bizalmas
munkaköreinek megállapításáról és a nemzetbiztonsági
ellenőrzés szintjéről szóló 36/2004. (XI. 24.) IM rendelet,
az Igazságügyi Minisztérium és az igazságügy-miniszter
irányítása, illetve felügyelete alá tartozó szervek fontos és
bizalmas munkaköreinek megállapításáról és a nemzetbiztonsági ellenőrzés szintjéről szóló 36/2004. (XI. 24.) IM
rendelet módosításáról szóló 13/2005. (VII. 18.) IM rendelet, az Igazságügyi Hivatal tevékenységével kapcsolatos
egyes igazságügy-miniszteri rendeletek módosításáról
szóló 12/2006. (VI. 23.) IM rendelet 33. §-a, a fontos és bizalmas munkakörökről és a biztonsági ellenőrzés szintjéről szóló 34/1997. (V. 30.) BM rendelet melléklete
II.1. a)–c) pontja, II.2. a) pontja, II.3. a)–c) és e) pontja,
valamint III., V–VI. és IX. pontja, valamint XIII. pont
b)–c), valamint e)–g) alpontja.
Dr. Petrétei József s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter


text:
138/2012. (VI. 29.) Korm. rendelete egyes egészségügyi dolgozók és egészségügyben dolgozók 2012. illetmény- vagy bérnövelésének, valamint az ahhoz kapcsolódó támogatás igénybevételének részletes szabályairól.
A Kormány az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény 28. § (3) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el:
1. § (1) Az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvényben (a továbbiakban:
Eütev.) meghatározott egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó, az Eütev. 11/A. § (4) bekezdése
szerinti orvosi, 11/A. § (5) bekezdése szerinti egészségügyi szakdolgozói és egyes egészségügyben dolgozói, valamint
11/A. § (6) bekezdése szerinti, felsőfokú végzettséggel betölthető munkaköröket az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Az (1) bekezdés szerinti munkakörök megnevezése és tartalma tekintetében a közalkalmazottak jogállásáról szóló
1992. évi XXXIII. törvény egészségügyi intézményekben történő végrehajtásáról szóló 356/2008. (XII. 31.) Korm.
rendeletben (a továbbiakban: Kjt. vhr.), valamint a gyógyintézetek működési rendjéről, illetve szakmai vezető
testületéről szóló jogszabályban foglaltak az irányadóak. A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi
XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) hatálya alá nem tartozó foglalkoztatott esetében a munkáltató megállapítja,
hogy az egészségügyi dolgozó vagy az egészségügyben dolgozó munkaköre a munkakör tartalma, foglalkoztatási
osztályba sorolása alapján melyik közalkalmazotti munkakörnek felel (feleltethető) meg. Az 1. melléklet IV. pontjában
foglalt munkakört betöltő foglalkoztatott az egészségügyi szakképesítéséhez igazodóan, abban az esetben jogosult
bérnövelésre, ha munkaköri feladataként egészségügyi tevékenységet is végez.
(3) A Kjt. hatálya alá nem tartozó, az (1) és (2) bekezdés szerinti munkakörben alkalmazott foglalkoztatottak tekintetében
a visszamenőleges és folyamatos illetmény- vagy bérnövelés összegének meghatározása érdekében a munkáltató
megállapítja, hogy az egészségügyi dolgozó vagy az egészségügyben dolgozó számára 2012. július 1-jétől melyik
közalkalmazotti fizetési osztályt (besorolást) és fizetési fokozatot kellene megállapítani abban az esetben,
ha a munkáltató 2012. július 1-jével a Kjt. hatálya alá tartozó munkáltató számára kerülne átadásra. A Kjt. hatálya alá
nem tartozó foglalkoztatottak esetében a jogviszonyban töltött idő számításánál a Kjt.-nek a közalkalmazotti
jogviszonyban töltött idő megállapítására vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni, azzal az eltéréssel, hogy
a béremelésre tekintettel elvégzendő besorolás szempontjából jogviszonyban töltött időnek kell tekinteni az 1992.
június 30-át követően, közfinanszírozott egészségügyi szolgáltatónál, az egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok
hatálya alá tartozó munkakörben töltött időt is.
(4) Ha az (1) bekezdés hatálya alá tartozó foglalkoztatott besorolása vagy fizetési fokozata 2012. július 1-jét követően
változik, vagy – a Kjt. hatálya alá nem tartozó munkáltató esetében – a (3) bekezdés alapján elvégzett besoroláshoz
képest a Kjt. szabályai alapján változna, a folyamatos bérnövelés összegét a változás időpontját követő naptári
hónaptól kell módosítani.
(5) A 2012. június 30-án és 2012. július 1-jén is az (1) bekezdés szerinti jogviszonyban álló foglalkozatott az Eütev. 11/A. §
(5) bekezdése szerinti garantált illetményre vagy bérre az Eütev. 29. § (12) bekezdésében meghatározott folyamatos
illetmény- vagy bérnövelés útján jogosult. A 2012. július 1-jét követően az (1) bekezdés szerinti munkakört létesítő
foglalkoztatott az egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok alapján őt megillető illetmény- vagy bérnövelésre
kizárólag az Eütev. 11/A. § (5) bekezdése alapján jogosult.
(6) Az Eütev. 29. § (14) bekezdése alkalmazásában az egészségügyi dolgozó 2012. június 30-án irányadó illetményébe,
alapbérébe az Eütev. 29. § (2)–(5) bekezdése alapján, 2012. június hónapra járó visszamenőleges illetmény- vagy
bérnövelés összegét nem kell figyelembe venni.
2. § (1) Az Eütev. 11/A. § (2) bekezdés a) pontjának hatálya alá tartoznak a fekvő- vagy járóbeteg-szakellátáson kívül
a következő egészségügyi szolgáltatások:
a) mentés,
b) betegszállítás,
c) vérellátás.
(2) Ha egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó egészségügyi intézményben az 1. § (1) bekezdése
szerinti munkakörben foglalkoztatott személy a munkaköre keretei között az (1) bekezdésben foglalt ellátásokon,
egészségügyi szolgáltatásokon kívül más ellátási formában vagy más egészségügyi szolgáltatás nyújtásában is részt
vesz, rá az egészségügyi ágazati előmeneteli szabályokat abban az esetben kell alkalmazni, ha az (1) bekezdésben
foglalt ellátások, szolgáltatások nyújtása legalább a munkaideje felében történik.
(3) Az egészségügyi ágazati előmeneteli szabályokat kell alkalmazni arra az egészségügyi szakképesítéssel rendelkező
egészségügyi tevékenységet végző oktatóra, akit nem kizárólag oktatási, kutatási szakfeladaton, oktatási, kutatási
tevékenység végzésére irányuló, a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény felsőoktatásban való
végrehajtásáról és a felsőoktatási intézményekben történő foglalkoztatás egyes kérdéseiről szóló kormányrendelet
hatálya alá tartozó munkakörben foglalkoztatnak.
(4) Az 1. § (1) és (3) bekezdése alkalmazásában a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományába tartozók
esetében a munkaköröket a Magyar Honvédség egyes beosztásaihoz kapcsolódó munkaköri követelményekről szóló,
valamint a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú tagjainak beosztási kategóriába történő részletes
besorolásáról, illetve a beosztásokban rendszeresített rendfokozatokról szóló miniszteri rendeletben foglaltak szerint,
az egészségügyi fegyvernemi (szakági) azonosítóval kell meghatározni.
(5) Az egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó egészségügyi szolgáltatók jegyzékét a 2. melléklet
tartalmazza.
3. § (1) Az egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó egészségügyi dolgozót vagy egészségügyben
dolgozót foglalkoztató egészségügyi szolgáltató munkáltató az Eütev. 30. §-a szerinti támogatás iránti igényét
a 3. melléklet szerinti tartalommal elektronikus úton nyújtja be a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőségés Szervezetfejlesztési Intézet (a továbbiakban: GYEMSZI) részére.
(2) A munkáltató által igényelhető működési célú, támogatásértékű bevételként nyújtható támogatás (a továbbiakban:
támogatás) mértéke megegyezik az egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó foglalkoztatottját
az Eütev. 29. §-a alapján megillető visszamenőleges és folyamatos illetmény- vagy bérnövelés – kifizetőt terhelő
közterhekkel együttesen értendő – mértékével, illetve – az 1. § (5) bekezdése alkalmazása körében, 2012. július 1-jét
követően létesített foglalkoztatási jogviszony esetén – az Eütev. 3. mellékletében foglalt mértékkel.
(3) A kérelem elektronikusan kitöltendő példányát a GYEMSZI bocsátja a munkáltató rendelkezésére.
4. § (1) A munkáltató a 2012. január 1-je és 2012. május 31-e közötti időszakra felmerülő visszamenőleges illetmény- vagy
bérnövelésre tekintettel járó támogatás iránti igényét 2012. július 15-ig nyújtja be a GYEMSZI részére.
(2) A munkáltató a 2012. májusi foglalkoztatási adatai alapján becsléssel állapítja meg és az (1) bekezdés szerinti
igénybejelentés keretében, annak részeként nyújtja be a GYEMSZI részére:
a) a 2012. június 1-je és június 30-a közötti időszakra felmerülő visszamenőleges illetmény- vagy bérnövelésre
tekintettel járó és
b) a 2012. július hónapra felmerülő folyamatos illetmény- vagy bérnövelésre tekintettel augusztus hónapban
esedékes
támogatás iránti igényének összegét. (3) A 2012. augusztus hónapban utalványozandó támogatási összeget a kifizetőt terhelő, közterhekkel növelt bruttó
összegben, szolgáltatói bontásban a GYEMSZI – az igény megalapozottságának megállapítását követően – 2012.
július 20-ig továbbítja az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban: OEP) részére.
(4) A 2012. szeptember 1-je és 2013. február 28-a közötti időszakban a 2012. július 1-jei munkáltatói foglalkoztatási adatok
alapján havonta utalványozandó támogatási összeget a kifizetőt terhelő, közterhekkel növelt bruttó összegben,
szolgáltatói és havi bontásban a GYEMSZI – az igény megalapozottságának megállapítását követően – 2012.
augusztus 21-ig továbbítja az OEP részére.
(5) A 2013. évben havonta utalványozandó támogatási összeget a kifizetőt terhelő, közterhekkel növelt bruttó
összegben, szolgáltatói és havi bontásban a GYEMSZI – az igény megalapozottságának megállapítását követően –
a) a 2013. március 1-je és augusztus 31-e közötti időszakra vonatkozóan a 2013. január 1-jei munkáltatói
foglalkoztatási adatok alapján 2013. február 20-ig és
b) a 2013. szeptember 1-je és 2014. február 28-a közötti időszakra vonatkozóan a 2013. július 1-jei munkáltatói
foglalkoztatási adatok alapján 2013. augusztus 21-ig
továbbítja az OEP részére.
(6) A munkáltató a (4)–(5) bekezdésben meghatározott igénybejelentését a GYEMSZI által meghatározott időpontig
nyújtja be a GYEMSZI részére. A GYEMSZI által meghatározott időpont nem lehet későbbi, mint a GYEMSZI-nek az
OEP tájékoztatására irányuló határnapját megelőző 5 nap.
(7) Az igénylésnek megfelelő támogatási összeget – a GYEMSZI adatszolgáltatása alapján – az OEP havonta utalványozza
a munkáltatónak. Az első támogatási összeget az Eütev. 29. § (10) bekezdésében foglaltakra figyelemmel az OEP
2012. augusztus 1-jéig utalványozza.
(8) Az e rendeletben foglalt támogatás fedezetéül az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő
finanszírozásának részletes szabályairól szóló 43/1999. (III. 3.) Korm. rendelet 5. számú melléklete szerinti
Célelőirányzatok jogcímen belül a Visszamenőleges, illetve folyamatos illetmény és bérnövelésre szolgáló fedezet
előirányzata szolgál.
(9) A munkáltató a 2012. január–szeptember hónapokra ténylegesen kifizetett összegekkel 2012. október 15-ig elszámol
a 4. melléklet szerinti tartalommal a GYEMSZI felé. 2013. évtől az elszámolás a tárgyévet megelőző év október hónaptól
a tárgyév szeptember hónapjáig tartó időszakra a ténylegesen kifizetett összegekkel október 15-ig esedékes.
5. § (1) A GYEMSZI a támogatás iránti igényt – az igénylés adattartalmát is ide értve –, valamint a ténylegesen megvalósított
béremelést is ellenőrzi, amelynek eredményéről az OEP-et is tájékoztatja. A GYEMSZI az ellenőrzés keretében annak
adattartalmát érintően – hatáskörében eljárva – kiegészítő adatokat kérhet a munkáltatótól.
(2) A munkáltató az egészségügyi szakfeladataiban, ellátási területében vagy finanszírozásában beállt, a támogatás iránti
igényét öt százalékot elérő mértékben érintő változás esetén új igényt köteles benyújtani.
(3) A GYEMSZI az ellenőrzéseinek megállapításait, valamint a (2) bekezdés alapján bejelentett igények alapján
a támogatási összeg tekintetében fennálló változásokat összesítve, intézményi bontásban küldi meg az OEP részére.
(4) Amennyiben a GYEMSZI ellenőrzése során megállapítja, hogy a munkáltató jogosulatlanul vett igénybe vagy használt
fel támogatást, az OEP a jogosulatlanul igénybe vett vagy felhasznált támogatást a GYEMSZI-től kapott értesítés
megállapításai alapján
a) amennyiben az értesítés az adott hónap 20-áig beérkezik az OEP-hez, az adott hónapot követő hónapban,
b) amennyiben az értesítés az adott hónap 20-át követően érkezik be az OEP-hez, az adott hónapot követő második
hónapban
esedékes támogatási összegből levonja. (5) A GYEMSZI az értesítést a (4) bekezdés a) és b) pontjában foglalt finanszírozási szabályra figyelemmel, annak
megfelelően készíti el és küldi meg az OEP részére.
(6) A támogatások elszámolásának utólagos – adott esetben helyszíni szemle útján történő – ellenőrzése céljából minden
támogatásban részesített foglalkoztató köteles részletes – jogosult személyenkénti bontásban – nyilvántartást vezetni
az érintett egészségügyi dolgozók jogviszonyának típusáról, munkaidejéről, az egészségügyi ágazati előmeneteli
szabályokat érintő, munkavégzési kötelezettséggel nem járó időszakokról és azok jogcíméről, munkaköri és
béradatairól.
6. § Ez a rendelet 2012. július 1-jén lép hatályba.
Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
14/2010. (II. 18.) ME határozata szakállamtitkár megbízatásának megszűnéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi
LVII. törvény 58. § b) pontja, valamint 59. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján megállapítom, hogy
dr. Medgyaszai Melindának, az Egészségügyi Minisztérium szakállamtitkárának e megbízatása
2010. február 22-ei hatállyal – lemondásával – megszűnik.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
455/2014. (XII. 5.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/12769-1/2014. számú előterjesztésére – Kocsányi Róbert (születési neve: Kocsányi
Róbert Atillovics, más néven: Kochani Robert, születési hely, idő: Ungvár [Szovjetunió], 1989. június 30.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2014. november 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1537/2015. (VIII. 3.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2015-0006 azonosító számú („Magyarország keskeny nyomközű vasútvonalainak fejlesztési lehetőségei, hálózati szerepük vizsgálata a közösségi közlekedés terén” című) projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról és akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. elfogadja a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2015-0006 azonosító számú, „Magyarország keskeny nyomközű vasútvonalainak
fejlesztési lehetőségei, hálózati szerepük vizsgálata a  közösségi közlekedés terén” című projektjavaslat
(a továbbiakban: projekt) kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a projekt
a) vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai
eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a Nemzeti Stratégiai
Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló
1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
b) támogatási szerződése megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. augusztus 31.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Közlekedés Operatív Program (a  továbbiakban:
KÖZOP) módosításának előkészítéséről, ha a  KÖZOP 5. prioritása esetén a  forrásfelhasználás várható mértéke
a 110%-os korlátot meghaladja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
92/2011. (XII. 30.) NFM rendelet a közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények feladásának, ellenőrzésének és közzétételének szabályairól, a hirdetmények mintáiról és egyes tartalmi elemeiről, valamint az éves statisztikai összegezésről.
A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182. § (2) bekezdés a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
84. § d) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a 4. cím tekintetében az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § c) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az Európai Unió Hivatalos Lapjában és a hirdetmények elektronikus napilapjában (a továbbiakban: TED-adatbank) kell
közzétenni az e rendelet 27–32. §-ában meghatározott hirdetményeket.
(2) A „Közbeszerzési Értesítő – a Közbeszerzési Hatóság Hivatalos Lapjá”-ban (a továbbiakban: Értesítő) kell közzétenni
az e rendelet 34. §-ában meghatározott hirdetményeket. (3) A Közbeszerzési Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) ellenőrzi a hirdetményeket, amennyiben az ellenőrzés kötelező
vagy az ajánlatkérő azt kéri. (4) A hirdetmények megküldése alatt a TED-adatbankban vagy az Értesítőben közzéteendő hirdetményeknek az
ajánlatkérő által a Hatóság részére történő megküldését kell érteni. Az Értesítőben közzéteendő hirdetmények
esetében a hirdetmény feladásának időpontja megegyezik a megküldés időpontjával, míg a TED-adatbankban
közzéteendő hirdetmények esetében a feladás időpontja a hirdetménynek a Hatóság által történő közzétételre
feladás ideje. 2. § (1) A Hatóság az Értesítő szerkesztését, kiadását, a hirdetmények kezelését, ellenőrzését, közzétételét és
a TED-adatbankban közzéteendő, vagy az ajánlatkérő által abban közzétenni kért hirdetmények közzétételre feladását
a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység útján látja el.
(2) A hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység az e rendeletben foglalt minden eljárási cselekményt rögzít
az általa vezetett nyilvántartásban, így különösen a hirdetmények megküldésének/feladásának, közzétételre történő
feladásának és közzétételének napját. 3. § Az Értesítő a Hatóság által meghatározott rendszerességgel jelenik meg. Az Értesítő szerkesztése és kiadása során
biztosítani kell a hirdetményeknek a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvényben (a továbbiakban: Kbt.)
és e rendeletben meghatározott határidőknek megfelelő közzétételét. 4. § Ahol e rendelet közbeszerzést említ, azon tervpályázatot is megfelelően érteni kell.
2. A hirdetmények megküldése, feladása, javítása, visszavonása, valamint a hirdetmények
TED-adatbankban történő közzétételre való feladása 5. § (1) Az ajánlatkérőnek a 27–32. § szerinti hirdetményeket a közbeszerzési eljárásokban elektronikusan gyakorolható
eljárási cselekmények szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott elektronikus úton – a Hatóságon
keresztül – kell megküldenie az Európai Unió Kiadóhivatalának (a továbbiakban: Kiadóhivatal).
(2) Az ajánlatkérőnek a 34. § szerinti hirdetményeket külön jogszabályban meghatározott elektronikus úton és módon
kell megküldenie (feladnia) a Hatóságnak. (3) Hirdetményt közzétételre csak az az ajánlatkérő küldhet meg, amely a Kbt. 21. § (1) bekezdése szerinti értesítési
kötelezettségének – legkésőbb a hirdetmény Hatóság részére történő megküldése előtt öt nappal – eleget tett.
6. § (1) A Kbt. szerinti, – az ajánlatkérő által – a TED-adatbankban vagy az Értesítőben közzéteendő vagy közzétehető
hirdetmények TED-adatbankban történő közzétételre való feladását, illetve az Értesítőben történő közzétételét
a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egységhez benyújtott kérelemmel kell kezdeményezni.
(2) A hirdetmény közzétételre való feladására vagy közzétételére irányuló kérelmet az ajánlatkérő vagy képviselője
(a továbbiakban: kérelmező) nyújthatja be a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egységhez. Ha a kérelmet
az ajánlatkérő nevében más személy vagy szervezet nyújtja be, úgy kell tekinteni, hogy ő az ajánlatkérő által
meghatalmazott, és az ajánlatkérőnek küldendő iratokat a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység
e személynek vagy szervezetnek küldi meg. (3) A kérelem kizárólag külön jogszabályban meghatározott elektronikus úton nyújtható be.
(4) A kérelemhez mellékelni kell a) a hirdetmény egy példányát, valamint
b) a 9. § (1) bekezdés szerinti esetben a minőségellenőrzési tanúsítványt.
(5) A kérelemnek tartalmaznia kell: a) a Kbt. 21. § (5) bekezdése szerint a Hatóság által vezetett ajánlatkérők nyilvántartásában (a továbbiakban:
ajánlatkérők nyilvántartása) az ajánlatkérőt megjelölő azonosító számot; b) hogy az ajánlatkérő a Kbt. mely rendelkezése alapján tartozik annak a hatálya alá, ideértve a Kbt. 6. § (1) bekezdés
h) pontja szerinti önkéntes, vagy szerződésben vállalt kötelezettség vagy külön jogszabály kötelezése alapján
történő alkalmazás esetét is; c) az ajánlatkérő a Kbt. mely része, illetve fejezete szerinti eljárást alkalmazza;
d) az adott közbeszerzés vagy beszerzés forintban kifejezett becsült értékét, szükség szerint utalva a Kbt. 18. §-ára;
e) annak megjelölését, hogy a kérelem az Értesítőben vagy a TED-adatbankban történő közzétételt kezdeményezi;
f) ha a kérelmező olyan hirdetmény közzétételét kéri az Értesítőben vagy a TED-adatbankban, amelynek közzététele
a Kbt. szerint nem kötelező, ezt a körülményt is;
g) a kérelem és a hirdetmény megküldésének napját;
h) ha a hirdetmény ellenőrzése nem kötelező, akkor annak közlését, hogy a kérelmező kéri-e a hirdetmény
ellenőrzését; i) ha a hirdetmény ellenőrzése kötelező vagy azt a kérelmező kéri és az ellenőrzési díjjal kapcsolatban
kedvezményre vagy mentességre jogosult, ennek közlését. (6) A kérelem és a hirdetmény kézhezvételét a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység a kézhezvétel napján
elektronikus úton visszaigazolja a kérelmezőnek. 7. § (1) A kérelmező a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egységhez benyújtott kérelem, illetve hirdetmény tartalmát
érintő javítást kezdeményezhet a változtatásokat egyértelműen megjelölő kérelem és a hirdetmény ismételt, teljes
terjedelemben történő benyújtásával. (2) A hirdetmény javítására irányuló kérelemnek és a javított hirdetménynek legkésőbb a kérelem és hirdetmény
megküldését követő munkanapon meg kell érkeznie a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egységhez.
(3) A hirdetmény megküldése – az Értesítőben közzéteendő hirdetmények esetében egyben a feladása – napjának
a javított hirdetmény megküldésének napja minősül. (4) A javított kérelem, illetve hirdetmény vonatkozásában a 6. § és 9–22. § megfelelően alkalmazandó.
8. § (1) A kérelmező a közzétételi kérelmét írásban visszavonhatja.
(2) A közzétételi kérelem visszavonására irányuló kérelemnek legkésőbb a kérelem és hirdetmény megküldését követő
munkanapon meg kell érkeznie a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egységhez.
(3) A közzétételi kérelem visszavonására irányuló kérelem megküldésére a 6. § megfelelően alkalmazandó.
3. A hirdetmények ellenőrzése 9. § (1) A közbeszerzési eljárást megindító, illetve a Kbt. 30. § (1) bekezdés d) pontja szerinti, a közbeszerzési eljárást
meghirdető felhívást tartalmazó hirdetmény ellenőrzése kötelező, kivéve, ha az ajánlatkérő az eljárást megindító,
illetve meghirdető hirdetmény közzététele iránti kérelméhez csatolja a 2007–2013 programozási időszakban az
Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló kormányrendelet alapján a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség által kiállított
közbeszerzési minőségellenőrzési tanúsítványt. (2) Az eljárást megindító, illetve meghirdető hirdetmény módosítását, vagy az ajánlattételi – több szakaszból álló
eljárásban részvételi – határidő meghosszabbítását tartalmazó hirdetmény ellenőrzése kötelező. Amennyiben
a hirdetmény kizárólag az eljárást megindító vagy meghirdető hirdetmény visszavonására irányul, annak ellenőrzése
nem kötelező. (3) Az eljárás eredményéről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetmények ellenőrzése kötelező.
(4) Az (1)–(3) bekezdésben nem szereplő hirdetmények ellenőrzése nem kötelező, azonban azt a kérelmező – az
(1) bekezdés, illetve a (2) bekezdés második mondata szerinti esetekben is – kérheti.
10. § (1) Valamennyi megküldött kérelem és hirdetmény megküldését követő két munkanapon belül a hirdetmény
ellenőrzésért felelős szervezeti egység megvizsgálja, hogy a hirdetmény szerinti ajánlatkérő(k) szerepel(nek)–e
a Hatóság által vezetett ajánlatkérők nyilvántartásában és a kérelem, illetve a hirdetmény szerinti adatai(k)
megegyeznek-e az ajánlatkérők nyilvántartása szerinti adatokkal. (2) Ha az ajánlatkérő nem szerepel a nyilvántartásban, vagy a nyilvántartás szerinti adatai eltérnek a kérelem vagy
a hirdetmény szerinti adataitól, akkor a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység a kérelmezőt hiánypótlásra
hívja fel, és tájékoztatja, hogy a hirdetmény csak a Kbt. 21. §-a szerinti értesítési kötelezettség teljesítését követő öt nap
elteltével küldhető meg. (3) A hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység a (2) bekezdés hatálya alá nem tartozó kérelmet a megküldését
követő két munkanapon belül az alábbi szempontok szerint is megvizsgálja és a következő intézkedéseket teszi:
a) ha a kérelemben a kérelmező úgy nyilatkozott, hogy nem kéri a hirdetmény ellenőrzését és a kérelem alapján
megállapítható, hogy a hirdetmény ellenőrzése nem kötelező, akkor a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti
egység a 19. § (1) bekezdése vagy a 21. § (1) bekezdése szerint jár el;
b) ha a kérelem hiányosságai miatt nem állapítható meg, hogy a hirdetmény ellenőrzése kötelező-e, vagy hogy
a kérelmező kéri-e a hirdetmény ellenőrzését, akkor a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység
a kérelmezőt a kérelem megküldését követő két munkanapon belül felhívja a kérelem 7. § szerinti javítás
keretében történő kiegészítésére, a 7. § (2) bekezdése szerinti határidő ebben az esetben nem alkalmazandó;
c) ha a hirdetmény ellenőrzése a 9. § (1)–(3) bekezdése szerint kötelező, vagy a kérelemben a kérelmező úgy
nyilatkozott, hogy kéri a hirdetmény ellenőrzését, akkor a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység
a (6) bekezdés és a 11. § szerint jár el.
(4) A kérelem (3) bekezdés b) pontja szerinti kiegészítésének elmaradása esetén, vagy ha a határidőben kiegészített
kérelem alapján sem áll elegendő adat rendelkezésre annak megállapításához, hogy a hirdetmény ellenőrzése
kötelező-e, vagy hogy a kérelmező kéri-e a hirdetmény ellenőrzését, a kérelmet visszavontnak kell tekinteni. Erről
a tényről a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység a kérelmezőt, valamint a határidőn belül megküldendő
hirdetmények esetében a Hatóság elnökét is haladéktalanul írásban tájékoztatja, továbbá az esetlegesen befizetett díj
visszautalásáról a 15. § szerint tizenöt napon belül intézkedik.
(5) Ha a határidőben kiegészített kérelem tartalmazza a (3) bekezdés a) vagy c) pontja szerinti információkat, akkor azzal
és a hirdetménnyel kapcsolatban a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység a (3) bekezdés a) vagy c) pontja
szerint jár el. Ebben az esetben a hirdetmény és kérelem megküldése – az Értesítőben közzéteendő hirdetmények
esetében egyben a feladása – napjának a kérelem kiegészítésének napja minősül.
(6) A hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység a (3) bekezdés c) pontjában foglalt esetben a kérelmet és
a hirdetményt a megküldésétől számított két munkanapon belül az alábbi szempontok szerint is ellenőrzi:
a) a kérelem tartalmazza-e a 6. § (5) bekezdésében foglaltakat;
b) az ellenőrzési díj jóváírásra került-e a 14. § (3) bekezdése szerinti számlán;
c) a hirdetmény megfelel-e a közbeszerzésekkel kapcsolatos jogszabályoknak;
d) amennyiben a Kbt. a hirdetmény megküldésére határidőt határoz meg, a hirdetmény megküldésére sor került-e
a határidőn belül. 11. § (1) Amennyiben a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység megállapítja, hogy a kérelem vagy a hirdetmény
nem felel meg a 10. § (6) bekezdés a)–d) pontjának valamelyikében foglaltaknak, a kérelmezőt – a hiány, illetve
a jogszabályba ütköző előírás megjelölése mellett – a kérelem megküldését követően legkésőbb két munkanapon
belül írásban hiánypótlásra hívja fel. (2) A hiánypótlásra történő felhívást a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység elektronikus úton küldi meg
a kérelmezőnek. (3) A hiánypótlásra történő felhívásban a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység tájékoztatást ad arról, hogy
ha a felhívás alapján benyújtott hirdetmény ismét nem felel meg a közbeszerzésekkel kapcsolatos jogszabályoknak,
a hirdetmény a benyújtott tartalommal fog megjelenni. (4) A hiánypótlásra történő felhívásban a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység tájékoztatást ad arról is, hogy
az ellenőrzési díj összegének a 14. § (2) bekezdése szerinti mértéket a felhívás alapján benyújtott hirdetmény
tekintetében kell elérnie. (5) Ha a hirdetmény megfelel a közbeszerzésekkel kapcsolatos jogszabályoknak, de a kérelmező az ellenőrzési díjat nem
vagy nem az előírt mértékben fizette be, a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység a kérelmezőt
a befizetendő ellenőrzési díj összegének meghatározásával hívja fel hiánypótlásra.
(6) A hiánypótlásra történő felhívásban a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység tájékoztatást ad a 12. §
(1) bekezdése szerinti, a hiánypótlásra nyitva álló határidőről is.
12. § (1) A kérelemmel, illetve a hirdetménnyel kapcsolatos hiányok a kérelem, illetve a hirdetmény ismételt, teljes
terjedelemben való megküldésével a hiánypótlásra történő felhívás feladásától számított
a) tíz napon belül pótolhatóak azokban az esetekben, amikor a Kbt. a hirdetmény megküldésére határidőt határoz
meg; b) tizenöt napon belül pótolhatóak, ha a Kbt. a hirdetmény megküldésére határidőt nem határoz meg.
(2) A hiánypótlásra nyitva álló határidő eredménytelen eltelte esetén a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység
a kérelmet visszavontnak tekinti, és erről kérelmezőt – továbbá az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a Hatóság
elnökét is – öt munkanapon belül írásban tájékoztatja.
(3) A hiánypótlásra történő felhívás alapján benyújtott kérelem, illetve hirdetmény esetében a hirdetmény megküldése
– az Értesítőben közzéteendő hirdetmények esetében egyben a feladása – napjának az ismételt megküldés napja
minősül. (4) Amennyiben a hiánypótlásra történő felhívás alapján
a) a kérelmező az eredetileg vagy a hiánypótlásra történő felhívás alapján benyújtott hirdetménnyel kapcsolatban
az ellenőrzési díjat ismételten nem vagy nem az előírt mértékben fizette be, a hirdetmény ellenőrzésért felelős
szervezeti egység erről a tényről a kérelmezőt a hirdetmény megküldésétől számított két munkanapon belül
írásban tájékoztatja; az ismételt hiánypótlásra az (1)–(3) bekezdésben foglaltak megfelelően alkalmazandóak;
b) a benyújtott hirdetmény ismét nem felel meg a közbeszerzésekkel kapcsolatos jogszabályoknak, a hirdetmény
ellenőrzésért felelős szervezeti egység a hirdetményt a 11. § (3) bekezdésének megfelelően teszi közzé.
(5) A (4) bekezdés b) pontja szerinti esetben a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység a hirdetmény
Értesítőben történő közzététele napján írásban tájékoztatja a Hatóság elnökét.
(6) Amennyiben a hiánypótlásra történő felhívás alapján az ajánlatkérő más eljárási rendet vagy más eljárás fajtát választ,
vagy a hirdetmény tartalmát a felhívásban foglalt észrevételeken túl jelentősen megváltoztatja, azt a hirdetmény
ellenőrzésért felelős szervezeti egység új hirdetménynek tekinti, és a kérelmezőt a 11. § szerint, ismételten
hiánypótlásra hívhatja fel a hirdetmény megküldésétől számított két munkanapon belül.
13. § (1) Amennyiben a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység a 10. § (6) bekezdés d) pontja szerinti ellenőrzés
alapján a Kbt.-ben meghatározott határidők betartásával kapcsolatban mulasztást észlel, erről a tényről a Hatóság
elnökét haladéktalanul írásban tájékoztatja. (2) Ha a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység a nyilvántartása alapján észleli, hogy a Kbt.-ben
meghatározott határidőn belül az ajánlatkérő nem tett eleget a hirdetmény megküldésére vonatkozó
kötelezettségének, írásban felhívja az ajánlatkérőt a hirdetmény megküldésére. Az ajánlatkérő felhívása nem érinti
a jogorvoslat indítására a Kbt.-ben megállapított határidőket. 4. Az ellenőrzési díj
14. § (1) Amennyiben a hirdetmény ellenőrzése kötelező vagy azt a kérelmező kéri, a hirdetmények ellenőrzéséért
– a (6) bekezdés szerinti ajánlatkérők kivételével – ellenőrzési díjat kell fizetni.
(2) Az ellenőrzési díj mértéke – függetlenül az érintett hirdetmények terjedelmétől – hirdetményenként egységesen:
a) a közbeszerzési eljárást megindító, illetve meghirdető felhívást tartalmazó hirdetmény esetében: 150 000 forint,
b) a közbeszerzési eljárást megindító, illetve meghirdető felhívást tartalmazó hirdetmény módosítását és az
ajánlattételi vagy részvételi határidő meghosszabbítását tartalmazó hirdetmény esetében: 50 000 forint,
c) az eljárás eredményéről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetmények esetében: 80 000 forint,
d) az a)–c) pont alá nem tartozó hirdetmények esetében: 50 000 forint.
(3) Az ellenőrzési díjat a Hatóságnak a Magyar Államkincstárnál vezetett MNB 10032000-01720361-00000000 számú
számlájára kell befizetni. (4) Az ellenőrzési díj kizárólag átutalással teljesíthető. Az átutalások beazonosíthatóságának biztosítása érdekében
az átutaláskor a „Közlemény”, vagy ennek értelemszerűen megfelelő rovatban meg kell adni azon hirdetmény
nyilvántartási számát (KÉ szám/évszám), amely vonatkozásában az ellenőrzési díj megfizetésre kerül.
(5) Az ellenőrzési díj azon a napon minősül megfizetettnek, amely napon az a (3) bekezdés szerinti számlán jóváírásra
kerül. (6) Az ellenőrzési díj megfizetése alól mentesség illeti meg az ezer fő lakosnál kevesebb lélekszámú települések esetében
a Kbt. 6. § (1) bekezdés b) pontja szerinti önkormányzat és önkormányzati költségvetési szerv, valamint ilyen
települések által létrehozott társulás ajánlatkérőket. (7) A díjból ötven százalék kedvezmény illeti meg a külön jogszabály szerinti kedvezményezett kistérségekben található,
a (6) bekezdés hatálya alá nem tartozó és tízezer főnél kevesebb lakosú települések esetében a Kbt. 6. § (1) bekezdés
b) pontja szerinti önkormányzat és önkormányzati költségvetési szerv, valamint ilyen települések által létrehozott
társulás ajánlatkérőket. 15. § A befizetett ellenőrzési díj tizenöt napon belül az alábbiak szerint kerül visszautalásra:
a) ha a kérelmező a közzétételi kérelmet visszavonja, és a kérelemmel, vagy a hirdetménnyel kapcsolatban sor került
hiánypótlásra történő felhívásra, a díj fele; amennyiben nem került sor hiánypótlásra történő felhívásra, a díj
90%-a; b) ha a 12. § (1) bekezdése szerinti hiánypótlási határidő eredménytelenül telt el, és ezért a közzétételi kérelmet
visszavontnak kell tekinteni, a díj fele; c) ha a befizetett ellenőrzési díj összege meghaladja az előírt mértéket, a túlfizetett összeg;
d) ha az ajánlatkérő vagy a kérelmező a 10. § (3) bekezdés a) pontja, vagy a 14. § (6) pontja szerinti esetben ellenőrzési
díjat utalt át, a díj 90%-a. 16. § (1) Az ellenőrzési díj igazgatási szolgáltatási díjnak minősül.
(2) Tekintettel arra, hogy az ellenőrzési díjhoz nem kapcsolódik általános forgalmi adó fizetési kötelezettség, az
ellenőrzési díjak e rendelet szerint meghatározott összege nem tartalmaz általános forgalmi adót.
5. A hirdetmények kötelező tartalmi elemei 17. § A hirdetményekben a Kbt.-ben, továbbá a vonatkozó jogszabályokban az adott eljárási rend, eljárásfajta, beszerzési
tárgy vonatkozásában előírt valamennyi kötelező tartalmi elemet fel kell tüntetni.
18. § A 27. § (3) bekezdése, a 28. § (5) bekezdése, a 30. § (2) bekezdése, és a 34. § (1)–(2) bekezdése szerinti, eljárás
eredményéről szóló tájékoztatóban az ajánlatkérő köteles feltüntetni a következő adatokat:
a) a nyertes ajánlattevő kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény szerinti minősítését
(részajánlat-tétel lehetősége esetén részenkénti bontásban); b) ha az eljárás eredménytelen, illetve szerződéskötésre nem került sor, ennek tényét és indokát;
c) az ajánlattevők nevét, címét (részajánlat-tétel lehetősége esetén részenkénti bontásban);
d) keretmegállapodásos eljárás második része esetén erre a körülményre való utalást, valamint
a keretmegállapodásos eljárás első részével kapcsolatos eljárás eredményéről szóló tájékoztató számát és
megjelenésének időpontját. 6. A hirdetmények közzétételre történő feladása és közzététele
19. § (1) A hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység a 27–32. § szerinti hirdetmények vonatkozásában a 9–12. §
szerinti eljárást követően az eredetileg megküldött, a javított vagy a hiánypótlásra válaszként benyújtott hirdetményt
annak megküldését követően legkésőbb két munkanapon belül adja fel a TED-adatbankban történő közzétételre.
(2) A hirdetménynek a TED-adatbankban történő közzétételre való feladására elektronikus úton kerül sor.
(3) Amennyiben a TED-adatbankban közzéteendő olyan hirdetménnyel kapcsolatban, amelynek ellenőrzése nem
kötelező, és azt a kérelmező nem is kéri, a Kiadóhivatal hibaüzenetet küld a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti
egységnek, azt a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység továbbítja a kérelmező számára. A kérelmező
a hibaüzenet továbbításától számított harminc napon belül a hirdetmény javítására irányuló kérelmet és javított
hirdetményt jogosult megküldeni, amelyet a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység ellenőrzés nélkül
felad a TED-adatbankban történő közzétételre. Ez az eljárás szükség esetén többször is megismételhető. A hirdetmény
feladása napjának az utolsó feladás napja minősül. (4) A tipikus hibaüzenetek értelmezéséről a Hatóság honlapján tájékoztatást tesz közzé.
(5) A hirdetmény feladásának napjáról a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység a kérelmezőt a feladás napján
elektronikus úton tájékoztatja. 20. § (1) A 27–32. § szerinti hirdetmény közzétételén a TED-adatbankban történő közzétételt kell érteni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hirdetményeket a Hatóság – tájékoztató jelleggel – az Értesítőben is közzéteszi.
(3) Ha a TED-adatbankban közzétett hirdetmény és az Értesítőben – tájékoztató jelleggel – közzétett hirdetmény tartalma
között eltérés van, a TED-adatbankban közzétett hirdetmény tartalma az irányadó.
(4) A hirdetményt közzétételre a Hatóság adja fel. A hirdetmény feladásának napját a Hatóságnak tudnia kell igazolni.
(5) A Kiadóhivatal a hirdetményt a feladást követően legkésőbb öt napon belül teszi közzé. A Kiadóhivatal visszaigazolást
küld a feladott hirdetmények közzétételéről, megjelölve a közzététel időpontját. A visszaigazolás a közzétételre
vonatkozó bizonyítéknak minősül. (6) A hirdetmény (2) bekezdés szerinti tájékoztató jellegű közzétételére a hirdetménynek a TED-adatbankban történő
közzétételre való feladásától számított ötödik napon, illetve az Értesítő ezt követően megjelenő első számában kerül
sor. (7) A hirdetmény magyar nyelven teljes terjedelmében kerül közzétételre a TED-adatbankban.
(8) A hirdetmények lényeges elemeinek összefoglalását az Európai Unió hivatalos nyelvein is közzéteszik azzal, hogy
kizárólag a magyar nyelven készített és megküldött szöveg hiteles.
(9) A hirdetményeknek a TED-adatbankban való közzététele költségeit az Európai Unió viseli.
(10) Az ajánlatkérő a hirdetményt más módon is közzéteheti azzal, hogy erre a hirdetménynek a Kiadóhivatal részére
történő feladását követően kerülhet csak sor. Az így közzétett hirdetmény nem tartalmazhat más adatokat, mint
amelyek a TED-adatbankban, illetve az ajánlatkérő honlapján megjelentek, továbbá fel kell tüntetnie a Kiadóhivatal
részére történő feladás, illetve a honlapon történő közzététel napját is.
(11) A Kbt. 4. melléklete szerinti szolgáltatások esetében – a jogi szolgáltatások kivételével – , ha a szolgáltatás becsült
értéke eléri az uniós értékhatárt, a 27. § (3) bekezdésében és 28. § (5) bekezdésében meghatározott hirdetményt kell
közzétenni akkor is, ha az eljárást ajánlatkérő a Kbt. szerinti nemzeti eljárásrendben folytatta le. A hirdetményben
az ajánlatkérőnek nyilatkoznia kell, hogy egyetért-e a hirdetmény közzétételével. Ha az ajánlatkérő egyetért
a hirdetmény közzétételével, a hirdetményt a TED-adatbankban kell közzétenni, ha az ajánlatkérő nem ért egyet
a hirdetmény közzétételével, a hirdetmény a TED-adatbankban nem kerül közzétételre. Ez a nyilatkozat azonban nem
érinti az Értesítőben történő közzétételt. (12) A Kbt. 4. melléklete szerinti, az uniós értékhatárt elérő értékű jogi szolgáltatások esetében a 27. § (4) bekezdésében
és 28. § (6) bekezdésében rögzített hirdetményekben az ajánlatkérőnek nyilatkoznia kell, hogy egyetért-e
a hirdetmény közzétételével. Ha az ajánlatkérő egyetért a hirdetmény közzétételével, a hirdetményt
a TED-adatbankban kell közzétenni, ha az ajánlatkérő nem ért egyet a hirdetmény közzétételével, a hirdetmény
a TED-adatbankban nem kerül közzétételre. Ez a nyilatkozat azonban nem érinti az Értesítőben történő közzétételt.
21. § (1) A hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység a 34. § szerinti hirdetmények vonatkozásában a 9–12. § szerinti
eljárást követően az eredetileg feladott, a javított, vagy a hiánypótlásra válaszként benyújtott hirdetményt a feladást
követően legkésőbb öt napon belül teszi közzé. (2) A 34. § szerinti hirdetmények közzétételén az Értesítőben történő közzétételt kell érteni.
(3) Az Értesítőben a hirdetmények teljes terjedelmükben, magyar nyelven kerülnek közzétételre. A hirdetmény, vagy
lényeges elemeinek összegezése idegen nyelven is közzétehető azzal, hogy kizárólag az ajánlatkérő által magyar
nyelven készített és megküldött szöveg hiteles. 22. § A hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység a hirdetmény Értesítőben történő közzétételének tényéről
elektronikus úton értesíti a kérelmezőt a közzététel napján.
7. Helyesbítés 23. § (1) Ha a 34. §-ban meghatározott hirdetmények esetében az Értesítőben közzétett hirdetmény és a kérelmező által
feladott hirdetmény tartalma között eltérés van, a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység a kérelmező
kérelme alapján az Értesítőben helyesbítést tesz közzé. (2) Ha a 27–32. §-ban meghatározott hirdetmények esetében a TED-adatbankban közzétett hirdetmény és a kérelmező
által közzétételre megküldött hirdetmény tartalma között eltérés van, a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti
egység a kérelmező kérelme alapján helyesbítést ad fel a TED-adatbankban történő közzétételre, továbbá azt a 20. §
(2) bekezdése szerint az Értesítőben is közzéteszi. (3) Ha a 27–32. §-ban meghatározott hirdetmények esetében a TED-adatbankban közzétett hirdetmény és az Értesítőben
– tájékoztató jelleggel – közzétett hirdetmény tartalma között eltérés van, a hirdetmény ellenőrzésért felelős
szervezeti egység a kérelmező kérelme alapján az Értesítőben helyesbítést tesz közzé.
(4) A kérelmezőnek az (1) és (3) bekezdés szerinti helyesbítést a 34. § (6) bekezdése szerinti hirdetményminta kitöltésével
és benyújtásával kell kezdeményeznie. (5) A kérelmezőnek a (2) bekezdés szerinti helyesbítést a 32. § szerinti hirdetményminta kitöltésével és benyújtásával kell
kezdeményeznie. 24. § (1) A hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység a 23. § (1) és (3) bekezdése szerinti helyesbítést a 21. §
(1) bekezdése szerint közzéteszi az Értesítőben, a 23. § (2) bekezdése szerinti helyesbítést pedig a 19. § (1) bekezdése
szerint feladja közzétételre a Kiadóhivatal részére, ha az
a) megalapozott, és b) eljárást megindító hirdetményre vonatkozó kérelem esetében a hirdetményben megadott ajánlattételi, illetve
részvételi határidő lejárta előtt a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egységhez megérkezett.
(2) Ha a helyesbítési kérelem nem megalapozott, a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység a helyesbítést nem
teszi közzé, illetve nem adja fel közzétételre a Kiadóhivatal részére.
(3) Ha a helyesbítési kérelem csak részben megalapozott, a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység erről
– a megalapozatlan kérelmi elemek megjelölésével – a kérelmezőt haladéktalanul írásban tájékoztatja. E tájékoztatás
keretében a hirdetmény ellenőrzésért felelős szervezeti egység arról is tájékoztatja a kérelmezőt, hogy a megalapozott
részek vonatkozásában a helyesbítés kizárólag abban az esetben kerülhet közzétételre, illetve a Kiadóhivatal részére
feladásra, amennyiben a kizárólag a megalapozott részeket tartalmazó kérelem ismételten, hiánypótlás vagy javítás
keretében megküldésre kerül. (4) Megalapozott a helyesbítési kérelem, ha a 23. § (1)–(3) bekezdésében foglalt körülmények valamelyike fennáll.
(5) A kizárólag helyesbítést tartalmazó hirdetmény térítésmentesen kerül közzétételre.
25. § A 32. §, illetve a 34. § (6) bekezdése szerinti, helyesbítésre irányuló hirdetményben meg kell adni:
a) az érintett hirdetmény nyilvántartási számát (az Értesítő, illetve a TED-adatbank vonatkozásában);
b) az érintett hirdetmény közzétételének napját (az Értesítő, illetve a TED-adatbank vonatkozásában);
c) az érintett hirdetményben megadott ajánlattételi/részvételi határidőt (eljárást megindító hirdetmény esetében);
d) az érintett hirdetmény azon pontját, amely eltérő tartalommal jelent meg;
e) az érintett hirdetmény érintett pontjának helyes szövegét.
8. Honlapon történő közzététel 26. § (1) Ha a Kbt. az ajánlatkérő számára előírja meghatározott adatoknak, információknak, dokumentumoknak a Hatóság
honlapján történő közzétételét, az ajánlatkérőnek csak azokat az információkat kell elektronikusan – a Hatóság elnöke
által kiadott elnöki tájékoztatóban foglaltaknak megfelelően – megküldenie a Hatóság részére, amelyek nem állnak
a Hatóság rendelkezésére. (2) A Kbt. által előírt adatok, információk, dokumentumok Hatóság honlapján történő közzététele díjmentes.
(3) A Hatóság gondoskodik a számára a Kbt. által meghatározott adatoknak, információknak, dokumentumoknak
honlapján történő közzétételéről. (4) Ha az ajánlatkérő a Kbt. 31. § (1) bekezdés f) pontjában foglalt, a szerződés teljesítésére vonatkozó adatokat a Hatóság
honlapján kéri közzétenni, a 8. mellékletben foglalt mintát küldi meg kitöltve a Hatóság részére az (1) bekezdésben
foglaltak szerint. 9. A TED-adatbankban megjelenő hirdetmények 27. § (1) A Kbt. 32. § (1) bekezdése szerinti előzetes összesített tájékoztatót tartalmazó hirdetmény mintáját a 842/2011/EU
bizottsági rendelet (a továbbiakban: uniós hirdetményminta rendelet) I. melléklete tartalmazza. A Kbt. 32. §
(8) bekezdése szerinti, az előzetes összesített tájékoztatót tartalmazó hirdetménynek az ajánlatkérő honlapján történő
közzététele esetén e hirdetményt szintén az uniós hirdetményminta rendelet I. melléklete szerint kell elkészíteni,
azonban a Kiadóhivatal részére megküldendő, a TED-adatbankban közzétételre kerülő hirdetmény mintáját az uniós
hirdetményminta rendelet VIII. melléklete tartalmazza. (2) A Kbt. XII. fejezete alkalmazásában a Kbt. 30. § (1) bekezdés a) pontja szerinti ajánlati felhívást tartalmazó hirdetmény
és a Kbt. 30. § (1) bekezdés b) pontja szerinti részvételi felhívást tartalmazó hirdetmény mintáját az uniós
hirdetményminta rendelet II. melléklete tartalmazza. (3) A Kbt. XII. és XIII. fejezete alkalmazásában, valamint Harmadik Része alkalmazásában akkor, ha a Kbt. 4. melléklete
szerinti szolgáltatás – a jogi szolgáltatások kivételével – becsült értéke eléri az uniós értékhatárt, a Kbt. 30. §
(1) bekezdés e) pontja és (2) bekezdése szerinti, az eljárás eredményéről, vagy eredménytelenségéről, vagy a szerződés
megkötésének megtagadásáról szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetmény mintáját az uniós hirdetményminta
rendelet III. melléklete tartalmazza. (4) A Kbt. 19. § (3) bekezdése alapján az uniós értékhatárt elérő, a Kbt. 4. melléklete szerinti jogi szolgáltatások
vonatkozásában a szerződés megkötéséről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetmény mintáját – a 28. § (6) bekezdése
szerinti kivétellel – az uniós hirdetményminta rendelet III. melléklete tartalmazza.
(5) A Kbt. XIII. fejezete alkalmazásában – építési koncesszió esetén – a Kbt. 111. § (2) bekezdése szerinti, az eljárást
megindító hirdetmény mintáját az uniós hirdetményminta rendelet X. melléklete tartalmazza.
(6) A Kbt. XIII. fejezete alkalmazásában – az ajánlatkérőnek nem minősülő koncessziós jogosult eljárása esetén – a Kbt.
113. § (2) bekezdése szerinti, az eljárást megindító hirdetmény mintáját az uniós hirdetményminta rendelet
XI. melléklete tartalmazza. 28. § (1) A Kbt. XIV. fejezete alkalmazásában a Kbt. 32. § (1) bekezdése szerinti időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó
hirdetmény mintáját az uniós hirdetményminta rendelet IV. melléklete tartalmazza. A Kbt. 32. § (8) bekezdése szerinti,
az időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetménynek az ajánlatkérő honlapján történő közzététele esetén
e hirdetményt szintén az uniós hirdetményminta rendelet IV. melléklete szerint kell elkészíteni, azonban az
Kiadóhivatal részére megküldendő, a TED-adatbankban közzétételre kerülő hirdetmény mintáját az uniós
hirdetményminta rendelet VIII. melléklete tartalmazza. (2) A Kbt. XIV. fejezete alkalmazásában a Kbt. 30. § (1) bekezdés d) pontja szerinti, meghívásos vagy tárgyalásos eljárás
meghirdetésére is irányuló időszakos előzetes tájékoztatót tartalmazó hirdetmény mintáját szintén az uniós
hirdetményminta rendelet IV. melléklete tartalmazza. (3) A Kbt. XIV. fejezete alkalmazásában a Kbt. 30. § (1) bekezdés a) pontja szerinti ajánlati felhívást tartalmazó hirdetmény
és a Kbt. 30. § (1) bekezdés b) pontja szerinti részvételi felhívást tartalmazó hirdetmény mintáját az uniós
hirdetményminta rendelet V. melléklete tartalmazza. (4) A Kbt. XIV. fejezete alkalmazásában a Kbt. 30. § (1) bekezdés d) pontja szerinti, meghívásos vagy tárgyalásos eljárás
meghirdetésére irányuló előminősítési hirdetmény mintáját az uniós hirdetményminta rendelet VII. melléklete
tartalmazza. (5) A Kbt. XIV. fejezete alkalmazásában, valamint Harmadik Része alkalmazásában akkor, ha közszolgáltatói szerződés
esetében [Kbt. 114. § (2) bekezdés] a Kbt. 4. melléklete szerinti szolgáltatás – a jogi szolgáltatások kivételével – becsült
értéke eléri az uniós értékhatárt, a Kbt. 30. § (1) bekezdés e) pontja és (2) bekezdése szerinti, az eljárás eredményéről,
vagy eredménytelenségéről, vagy a szerződés megkötésének megtagadásáról szóló tájékoztatót tartalmazó
hirdetmény mintáját az uniós hirdetményminta rendelet VI. melléklete tartalmazza
(6) A Kbt. 19. § (3) bekezdése alapján az uniós értékhatárt elérő a Kbt. 4. melléklete szerinti jogi szolgáltatások
vonatkozásában, ha a szerződés a Kbt. 114. § (2) bekezdése szerint közszolgáltatói szerződésnek minősül, a szerződés
megkötéséről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetmény mintáját az uniós hirdetményminta rendelet VI. melléklete
tartalmazza. 29. § A Kbt. 82. § (3) bekezdése szerinti dinamikus beszerzési rendszerben használt egyszerűsített hirdetmény mintáját az
uniós hirdetményminta rendelet IX. melléklete tartalmazza. 30. § (1) A Kbt. 30. § (1) bekezdés f) pontja szerinti tervpályázati kiírást tartalmazó hirdetmény mintáját az uniós
hirdetményminta rendelet XII. melléklete tartalmazza. (2) A Kbt. 30. § (1) bekezdés g) pontja szerinti, a tervpályázati eljárás eredményéről vagy eredménytelenségéről szóló
tájékoztatót tartalmazó hirdetmény mintáját az uniós hirdetményminta rendelet XIII. melléklete tartalmazza.
31. § A Kbt. 127. § (2) bekezdés a) pontja szerinti, szerződéskötési szándékra vonatkozó hirdetmény (önkéntes előzetes
átláthatósági hirdetmény) mintáját az uniós hirdetményminta rendelet XIV. melléklete tartalmazza.
32. § A 27–31. § szerinti hirdetmények módosítását, visszavonását, helyesbítését, illetve az ajánlattételi, vagy a részvételi
határidő meghosszabbítását, továbbá a dokumentáció módosítását tartalmazó hirdetmény mintáját a 13. melléklet
tartalmazza. 10. Az Értesítőben megjelenő hirdetmények 33. § Az Értesítőben, továbbá az ajánlatkérő honlapján (illetve amennyiben az ajánlatkérő nem rendelkezik honlappal,
a Hatóság honlapján) közzéteendő hirdetmények és egyéb dokumentumok mintáit e rendelet mellékletei
tartalmazzák. 34. § (1) A Kbt. Harmadik része alkalmazásában a Kbt. 30. § (1) bekezdés e) pontja és (2) bekezdése szerinti, az eljárás
eredményéről, vagy eredménytelenségéről, vagy a szerződés megkötésének megtagadásáról szóló tájékoztatót
tartalmazó hirdetmény mintáját az 1. melléklet tartalmazza. (2) A Kbt. XII. fejezete, a XIV. fejezete és Harmadik része alkalmazásában, a Kbt. 30. § (3) bekezdése szerinti,
a keretmegállapodás alapján lefolytatott közbeszerzési eljárás eredményéről vagy eredménytelenségéről szóló
tájékoztatót tartalmazó hirdetmény mintáját a 2. melléklet tartalmazza.
(3) A Kbt. Harmadik része alkalmazásában a Kbt. 121. § (1) bekezdés b) pontja szerinti eljárásokban az eljárást megindító
felhívás mintáját a 3. melléklet tartalmazza. (4) A Kbt. Harmadik része alkalmazásában a Kbt. 121. § (1) bekezdés a) pontja (Kbt. 123. §) szerinti eljárásokban az eljárást
megindító felhívás mintáját a 4. melléklet tartalmazza. (5) A Kbt. 30. § (1) bekezdés h) pontja és 132. §-a szerinti, a szerződés módosításáról szóló tájékoztatót tartalmazó
hirdetmény mintáját a 7. melléklet tartalmazza. (6) Az (1)–(4) bekezdés szerinti hirdetmények esetében a hirdetmény módosítását, visszavonását, az ajánlattételi, vagy
a részvételi határidő meghosszabbítását, továbbá a dokumentáció módosítását tartalmazó hirdetmény mintáját
az 5. melléklet tartalmazza. (7) Amennyiben az érintett beszerzés becsült értéke nem éri el az uniós értékhatárt, a Kbt. 30. § (1) bekezdés d) pontja
szerinti, meghívásos vagy tárgyalásos eljárás meghirdetésére irányuló előminősítési hirdetmény Értesítőben történő
közzététele során az uniós hirdetményminta rendelet VII. mellékletének az uniós fejléc nélküli változatát kell
alkalmazni. (8) Amennyiben a tervpályázat becsült értéke nem éri el az uniós értékhatárt, a tervpályázati eljárásról szóló
kormányrendelet rendelkezéseinek megfelelően a Kbt. 30. § (1) bekezdés f) pontja szerinti tervpályázati kiírást
tartalmazó hirdetmény Értesítőben történő közzététele során az uniós hirdetményminta rendelet XII. mellékletének
az uniós fejléc nélküli változatát kell alkalmazni. (9) Amennyiben a tervpályázat becsült értéke nem éri el az uniós értékhatárt, a tervpályázati eljárásról szóló
kormányrendelet rendelkezéseinek megfelelően a Kbt. 30. § (1) bekezdés g) pontja szerinti, a tervpályázati eljárás
eredményéről vagy eredménytelenségéről szóló tájékoztatót tartalmazó hirdetmény Értesítőben történő közzététele
során az uniós hirdetményminta rendelet XIII. mellékletének az uniós fejléc nélküli változatát kell alkalmazni.
(10) Amennyiben az érintett beszerzés Kbt. 11. §-a szerint meghatározott értéke nem éri el az uniós értékhatárt,
a Kbt. 127. § (2) bekezdés a) pontja szerinti szerződéskötési szándékra vonatkozó hirdetmény (önkéntes előzetes
átláthatósági hirdetmény) Értesítőben történő közzététele során az uniós hirdetményminta rendelet
XIV. mellékletének az uniós fejléc nélküli változatát kell alkalmazni.
(11) Az (1)–(10) bekezdés szerinti hirdetmények helyesbítését tartalmazó hirdetmény mintáját a 6. melléklet tartalmazza.
11. Bírálati összegezések 35. § (1) A Kbt. 77. § (2) bekezdése szerinti, az ajánlatok elbírálására vonatkozó írásbeli összegezés mintáját a 9. melléklet
tartalmazza. (2) A Kbt. 77. § (2) bekezdése szerinti, a részvételi jelentkezések elbírálására vonatkozó írásbeli összegezés mintáját
a 10. melléklet tartalmazza. 12. Éves statisztikai összegezések
36. § (1) Az ajánlatkérő az éves beszerzéseiről e rendeletben meghatározott minta szerint éves statisztikai összegezést köteles
készíteni, amelyet legkésőbb a tárgyévet követő év május 31. napjáig kell megküldenie a Hatóságnak.
(2) A Hatóság az éves statisztikai összegezések, valamint a hirdetmények alapján elkészített összesített statisztikai
jelentést legkésőbb a tárgyévet követő év október 31. napjáig köteles megküldeni az Európai Bizottságnak.
(3) Ha az ajánlatkérő az (1) bekezdésben meghatározott határidő lejártáig nem küldi meg az éves statisztikai összegezést,
a Hatóság elnöke felhívja az ajánlatkérőt az összegezés harminc napon belüli megküldésére, és egyben figyelmezteti,
hogy ha az összegezést nem küldi meg, a Közbeszerzési Döntőbizottság hivatalból való eljárását fogja kezdeményezni.
(4) Az éves statisztikai összegezés mintáját a Kbt. 6. § (1) bekezdés a)–d) pontja szerinti ajánlatkérők vonatkozásában
– kivéve a Kbt. XIV. Fejezete szerint eljáró ajánlatkérőket – a 11. melléklet tartalmazza.
(5) Az éves statisztikai összegezés mintáját a Kbt. XIV. Fejezete szerint eljáró ajánlatkérők vonatkozásában a 12. melléklet
tartalmazza. (6) Az éves statisztikai összegezést a Kbt. 31. §-a szerint kell közzétenni.
13. Egyéb rendelkezések 37. § (1) Az ajánlatkérő akkor is kérheti hirdetménynek a TED-adatbankban vagy az Értesítőben történő közzétételét, ha
megadott közbeszerzésére nem vonatkozik a 27–34. §-ban előírt közzétételi kötelezettség. Az ilyen közzététel nem
vonja maga után eltérő eljárásrend alkalmazását. (2) Ha az ajánlatkérő a TED-adatbankban olyan hirdetmény közzétételét kéri, amelynek a TED-adatbankban történő
közzététele nem kötelező, az adott közbeszerzési eljárásban alkalmazandó hirdetményminta kitöltése és közzététele
mellett, azzal azonos tartalommal az 27–32. §-ban meghatározott mintát is megfelelően ki kell töltenie és abban fel kell
tüntetnie, hogy nem kötelező közzétételre kerül sor. (3) Ha az ajánlatkérő az Értesítőben olyan hirdetmény közzétételét kéri, amelynek az Értesítőben történő közzététele nem
kötelező, a 34. §-ban meghatározott mintát kell a 17. §-ban foglaltaknak is megfelelően kitöltenie, és abban fel kell
tüntetnie, hogy nem kötelező közzétételre kerül sor, valamint ha az ilyen módon meghirdetett beszerzésre nem a Kbt.
szabályai alkalmazandóak. (4) A hirdetménymintákban feltüntetett klasszikus ajánlatkérő megjelölés alatt a Kbt. 6. § (1) bekezdés a)–d) és
g)–h) pontjában meghatározott ajánlatkérőket kell érteni, feltéve, hogy az érintett beszerzésre a Kbt. szerint nem
a közszolgáltatói szerződésekre [Kbt. 114. § (2) bekezdése] vonatkozó sajátos szabályok alkalmazásával kerül sor.
(5) A hirdetménymintákban feltüntetett közszolgáltató ajánlatkérő megjelölés alatt a Kbt. 6. § (1) bekezdés a)–f) vagy
h) pontjában meghatározott ajánlatkérőket kell érteni, feltéve, hogy az érintett beszerzésre a Kbt. szerint
a közszolgáltatói szerződésekre [Kbt. 114. § (2) bekezdése] vonatkozó sajátos szabályok alkalmazásával kerül sor.
14. Hatálybalépés 38. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Ezt a rendeletet – a (3) bekezdésben rögzített kivétellel – a hatálybalépését követően megkezdett közbeszerzésekre,
tervpályázatokra, közbeszerzési eljárások alapján megkötött szerződésekre kell alkalmazni, azzal, hogy a rendelet
hatálybalépését megelőzően feladott, vagy megküldött és hiánypótlásra történő felhívással, vagy javítással érintett
azon eljárást megindító, illetve meghirdető hirdetményre, amely ismételt feladására, vagy megküldésére 2012.
január 1-jén vagy azt követően kerül sor, e rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) Az e rendelet szerinti szerződésmódosításról szóló tájékoztató hirdetménymintáját kell alkalmazni a hatálybalépését
megelőzően megkezdett vagy lefolytatott közbeszerzési eljárások alapján megkötött szerződések módosítása
esetében is, amennyiben a szerződésmódosításra e rendelet hatálybalépését követően kerül sor.
(4) A 2012. január 1. napját megelőzően megkezdett közbeszerzésekre a közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények
megküldésének és közzétételének részletes szabályairól, a hirdetmények ellenőrzésének rendjéről és díjáról, valamint
a Közbeszerzési Értesítőben történő közzététel rendjéről és díjáról szóló 34/2004. (III. 12.) Korm. rendelet, valamint
a közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények, a bírálati összegezések és az éves statisztikai összegezések mintáiról
szóló 14/2010. (X. 29.) NFM rendelet alkalmazandó. 15. Az Európai Unió jogának való megfelelés
39. § (1) Ez a rendelet a) az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos
jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések
összehangolásáról szóló, 1989. december 21-i 89/665/EGK tanácsi irányelv 3a. cikkének;
b) a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló
közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések
összehangolásáról szóló, 1992. február 25-i 92/13/EGK tanácsi irányelv 3a. cikkének;
c) a 89/665/EGK és a 92/13/EGK tanácsi irányelvnek a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó
jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2007. december 11-i
2007/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvének; d) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak
összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 44. cikk
(1) bekezdésének, 63. cikk (1) bekezdésének; e) az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési
eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
36. cikk (1) bekezdésének, 58. cikk (2) bekezdésének, 64. cikk (2) bekezdésének, 70. cikk (1) bekezdésének való
megfelelést szolgálja. (2) Ez a rendelet a közbeszerzési hirdetmények közzétételére használandó hirdetményminták létrehozásáról és az
1564/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. augusztus 19-i 842/2011/EU bizottsági rendeletnek
a végrehajtását szolgálja. 16. Hatályon kívül helyező rendelkezések
40. § Hatályát veszti a közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények, a bírálati összegezések és az éves statisztikai
összegezések mintáiról szóló 14/2010. (X. 29.) NFM rendelet.
A nemzeti fejlesztési miniszter hatáskörében eljárva Dr. Navracsics Tibor s. k.,
közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
185/2003. (X. 7.) KE határozata rektori megbízásról.
Az oktatási miniszternek — a fenntartóval egyetértésben tett — előterjesztésére, a felsőoktatásról szóló
1993. évi LXXX. törvényben foglalt jogkörömben
a Pázmány Péter Katolikus Egyetemen dr. Fodor György egyetemi tanárt,
— 2007. június hó 30-ig terjedő időtartamra —
megbízom a rektori feladatok ellátásával. Budapest, 2003. október 6.
Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
432/2012. (XII. 29.) Korm. rendelete a Fővárosi Önkormányzat kezelésében lévő főútvonalak, közutak és közterületek kijelöléséről.
A Kormány a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 143. § (1) bekezdés c) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rész 1. § (1) E rendelet hatálya a (2) bekezdésben foglalt kivétellel a közutaknak és egyéb, az önkormányzat tulajdonában álló
közterületeknek Budapest közigazgatási határán belül eső szakaszaira terjed ki, ideértve azoknak
a) a járművek és gyalogosok, b) a csak a járművek
közlekedésére szolgáló részét is. (2) E rendelet hatálya nem terjed ki a gyorsforgalmi utak Budapest közigazgatási határain belül eső szakaszaira.
2. § E rendelet alkalmazásában: 1. fővárosi közutak: sugár- és gyűrűirányú közutak, a kiemelt forgalmú vagy országos közúti közlekedésben fontos
szerepet játszó főútvonalak, a Főváros tulajdonában álló helyi közutak, valamint valamennyi olyan, e rendelet
hatálya alá tartozó közút, amelynek tulajdonosa vagy a vagyonkezelője a közút kezelésével a 3. §-ban
meghatározott szervezetet bízza meg; 2. kiemelt forgalmú vagy országos közúti közlekedésben fontos szerepet játszó főútvonalak: olyan helyi közutak,
amelyek országos vagy fővárosi jelentőségű útvonal részei; 3. sugár- és gyűrűirányú közutak: az országos közúthálózat gyorsforgalmi úti és főúti elemeinek Budapest
közigazgatási területén belüli összeköttetését biztosító helyi közutak. 3. § A Fővárosi Önkormányzat vagy az általa a közutak fenntartására, fejlesztésére és a fejlesztéssel összefüggő
üzemeltetésre alapított költségvetési szerv vagy olyan gazdálkodó szervezet, amelyben a Fővárosi Önkormányzat
100%-os tulajdoni részesedéssel rendelkezik, vagy e gazdálkodó szervezet 100%-os tulajdonában álló gazdálkodó
szervezet (a továbbiakban együtt: fővárosi közútkezelő) látja el a fővárosi közutak közútkezelői feladatait a közúti
közlekedésről szóló törvény szerint a közút területén. 4. § (1) A fővárosi közutak vonatkozásában a fővárosi közútkezelő valamennyi olyan közútkezelői intézkedést, amely jelentős
hatást gyakorol valamely országos közút forgalmára, köteles bejelenteni az érintett országos közút kezelőjének.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentést elektronikusan olyan időben kell megtenni, hogy a forgalmi helyzetből adódó
szükséges intézkedéseket az országos közút kezelője megtehesse. 2. Sugár- és gyűrűirányú közutak
5. § A sugár- és gyűrűirányú közutakat az 1. melléklet tartalmazza.
6. § (1) A sugár- és gyűrűirányú közutak forgalmára tartós hatást gyakorló intézkedést megelőzően a fővárosi közútkezelő a
Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központot (a továbbiakban: KKK) értesíti. (2) Az értesítés kézhezvételét követően a KKK 3 napon belül a bejelentéssel kapcsolatban észrevételt tehet, amely alapján
a fővárosi közútkezelő és a KKK az adott intézkedés megtételét megelőzően egyeztetni köteles.
(3) Tartósnak kell tekinteni azt a hatást, amely legalább 72 órán át fennáll és legalább 30%-kal csökkenti a sugár- és
gyűrűirányú közutak áteresztő képességét. 3. A kiemelt forgalmú vagy országos közúti közlekedésben fontos szerepet játszó főútvonalak
7. § (1) A kiemelt forgalmú vagy országos közúti közlekedésben fontos szerepet játszó főútvonalakat a 2. melléklet
tartalmazza. (2) A 2. mellékletben meghatározott útszakaszok kezdő- és végcsomópontjait is – az abban foglaltakból következő
kivétellel – e rendelet szerint kijelölt közterületnek kell tekinteni.
(3) Ahol a 2. melléklet teret említ – amennyiben az abban foglaltakból más nem következik – azon a teret körülvevő
közutakat kell érteni. 4. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2013. január 1. napján lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
349/2014. (IX. 19.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Pozsony Ferencet 2014. szeptember 20.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2014. szeptember 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
311/2016. (IX. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Sós Józsefet
a 2016. szeptember 15. napjától 2019. szeptember 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. szeptember 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2048/2013. (XII. 30.) Korm. határozata a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság feladatainak finanszírozása érdekében a Nemzetgazdasági Minisztérium és a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság feladatainak
finanszírozása érdekében 1100,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2013. évi
központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XV. Nemzetgazdasági
Minisztérium fejezet, 25. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 30. Egyéb fejezeti kezelésű előirányzatok alcím,
10.  Szervezetátalakítási alap jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 34. Infokommunikációs ágazati programok és kormányzati
informatikai rendszerek alcím, 1. Infokommunikációs szolgáltatások, konszolidáció jogcímcsoport javára
az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter határidő: azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
132/2008. (HK 1/2009.) HM VTI SZÁT intézkedése a katonazenekarok állományában beosztást betöltő hivatásos és szerződéses zenész főtisztek, tisztek, zászlósok és tiszthelyettesek kiegészítő ruházati ellátásának rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. § (3) bekezdése alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség irányításának és felsőszintű vezetésének rendjéről szóló 2134/2006. (VII. 27.)
Korm. határozat 6. pontjára – a katonazenekarok állományában beosztást betöltő hivatásos és szerződéses zenész
főtisztek, tisztek, zászlósok és tiszthelyettesek kiegészítő
ruházati ellátásának rendjéről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a HM Fejlesztési és Logisztikai
Ügynökségre (a továbbiakban: HM FLÜ), az MH Összhaderőnemi Parancsnokságra (a továbbiakban: MH ÖHP), az
MH Támogató Dandárra (a továbbiakban: MH TD), az
MH Központi Kiképző Bázisra (a továbbiakban: MH
KKB) és az MH Logisztikai Ellátó Központra (a továbbiakban: MH LEK) terjed ki.
2. Kiegészítő természetbeni ruházati ellátásra jogosult
az MH ÖHP, az MH TD valamint az MH KKB alárendeltségébe tartozó katonazenekarok állományában beosztást
betöltő hivatásos és szerződéses zenész főtisztek, tisztek,
zászlósok és tiszthelyettesek (a továbbiakban: igényjogosult).
3. Az MH LEK a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet mellékletének (a továbbiakban: szabályzat) 51. pontjában meghatározott zenekari díszelgő öltözetből a következő cikkeket, az alábbi rendszeres időszakonként, természetben biztosítja az igényjogosult részére:
3.1. Általános öltözetet viselő zenész katonaférfi:
a) 2 évente:
aa) 1 darab zenész díszsapka,
ab) 1 darab társasági zubbony,
ac) 1 darab fekete társasági pantalló,
ad) 1 pár fekete társasági félcipő,
ae) 1 pár fehér kesztyű,
af) 1 darab arany (ezüst) mellzsinór,
ag) 1 darab arany (ezüst) karjelzés.
b) 3 évente:
ba) 1 darab díszköpeny. 3.2. Általános öltözetet viselő zenész katonanő:
a) 2 évente:
aa) 1 darab fekete női kalap,
ab) 1 darab társasági kosztümkabát,
ac) 1 darab fekete társasági szoknya,
ad) 1 darab fekete női társasági pantalló,
ae) 1 pár fekete társasági cipő,
af) 1 pár fehér kesztyű,
ag) 1 darab arany (ezüst) mellzsinór,
ah) 1 darab arany (ezüst) karjelzés.
b) 3 évente:
ba) 1 darab női zenész köpeny béléssel.
3.3. Légierő sötétkék öltözetét viselő zenész katonaférfi:
a) 2 évente:
aa) 1 darab sötétkék tányérsapka,
ab) 1 darab sötétkék társasági zubbony,
ac) 1 darab sötétkék társasági pantalló,
ad) 1 pár fekete társasági félcipő,
ae) 1 pár fehér kesztyű,
af) 1 darab arany (ezüst) mellzsinór,
ag) 1 darab arany (ezüst) karjelzés.
b) 3 évente:
ba) 1 darab sötétkék posztóköpeny.
3.4. Légierő sötétkék öltözetét viselő zenész katonanő:
a) 2 évente:
aa) 1 darab fekete női kalap,
ab) 1 darab sötétkék társasági kosztümkabát,
ac) 1 darab sötétkék társasági szoknya,
ad) 1 darab sötétkék női társasági pantalló,
ae) 1 pár fekete társasági cipő
af) 1 pár fehér kesztyű,
ag) 1 darab arany (ezüst) mellzsinór,
ah) 1 darab arany (ezüst) karjelzés.
b) 3 évente:
ba) 1 darab sötétkék női köpeny béléssel.
4. Az igényjogosult a szabályzat 51. pontjában meghatározott, de a 3. pontban fel nem sorolt öltözeti cikkeket saját éves utánpótlási ruházati utalványfüzete terhére az MH
LEK alárendeltségébe tartozó Katonai Ruházati Ellátó
Pontok készletéből köteles beszerezni.
5. Az igényjogosult a természetben biztosított öltözeti
cikkeket viseli:
a) nemzeti és állami ünnepeken, államfők, kormányfők,
miniszterek fogadásakor és búcsúztatásakor,
b) kiemelkedő katonai és társadalmi rendezvényen végrehajtott zenés feladatai végrehajtása során,
c) zenekari fesztiválon, külföldi szereplésen, hangversenyen, térzenén, d) katonai temetésen a hősi halott, illetve a Magyar
Honvédség halottja minősítés esetén történő kirendelés alkalmával,
e) polgári lakosság körében rendezett zenés eseményen. 6. Az igényjogosult a zenekari fellépéssel nem összefüggő rendezvényeken a szabályzat 48. pontja szerint
meghatározott társasági öltözetet köteles viselni.
7. A természetbeni ellátás megtörténtét az igényjogosult
részére kiadott tárgyévi ruházati utalványfüzet feljegyzések rovatába az ellátási időpontok feltüntetésével tételesen
be kell vezetni. Az éves utánpótlási ruházati utalványfüzetben a kiegészítő természetbeni ruházati ellátás évében
érvényesített keretösszegéből – a Magyar Honvédségből
való kiválás esetét, valamint az adott év ruházati illetménynormáját megállapító HM utasítás általános előírásait kivéve – az igényjogosult részére készpénz nem fizethető ki.
8. A természetbeni ellátásról az MH LEK parancsnoka
ellátási tervet készít, melyet az MH ÖHP hadtápfőnökének
egyetértésével a HM FLÜ ellátási osztályvezetője hagy
jóvá.
9. Az első természetbeni ellátást a raktári készletek
függvényében 2008., illetve 2009. évben kell megkezdeni.
10. Ez az intézkedés a közzététele napján lép hatályba.
Dr. Füredi Károly s. k.,
HM VTI szakállamtitkár


text:
1657/2013. (IX. 17.) Korm. határozata a másodfokú építésügyi hatósági szervezetrendszer átalakításával összefüggésben a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium és a Belügyminisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  másodfokú építésügyi hatósági szervezetrendszerben 2013. január 1-jén bekövetkezett változásra figyelemmel
9015 ezer forint tartós átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló
2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 1. Belügyminisztérium
igazgatása cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 8. Fővárosi, megyei
kormányhivatalok és járási kormányhivatalok cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: belügyminiszter
 közigazgatási és igazságügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök