text:
356/2015. (VIII. 26.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a közösség érdekében több mint három évtizeden át végzett példaadó lelkipásztori szolgálata, valamint a  zuglói
templom harangtornyának felépítése terén végzett munkája elismeréseként
Bárány Béla, a zuglói Páduai Szent Antal Plébánia plébánosa, hitoktatási felügyelő részére,
nemzetközileg is elismert, kimagasló színvonalú kutatómunkája, valamint közel három évtizeden keresztül végzett,
példamutató oktató és nevelő tevékenysége elismeréseként
dr. Bényei Attila Csaba, a Debreceni Egyetem Természettudományi és Technológiai Kara Fizikai Kémiai Tanszékének
egyetemi docense, a  Debreceni Egyetem Kémia Intézete Röntgendiffrakciós Szerkezetvizsgáló Laboratóriumának
vezetője részére,
kiváló művészi és tanári munkássága, valamint példaértékű közéleti tevékenysége elismeréseként
Czinege Edit, a tiszakécskei Református Kollégium Általános Iskolájának és Gimnáziumának pedagógusa, újságíró és
keramikus részére,
példamutató, a  helyi közösség összefogása terén kimagasló, odaadó és elkötelezett településvezetői munkája
elismeréseként
Cseh Benjamin Csaba, Dunasziget község polgármestere részére,
az állategészségügy terén végzett több évtizedes magas színvonalú szakmai és vezetői munkája elismeréseként
dr. Cséplő Attila, a  korábbi Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Állategészségügyi és Diagnosztikai
Igazgatóságának nyugalmazott igazgatóhelyettese részére,
a személyi adatok feldolgozása és nyilvántartása területén végzett magas színvonalú szakmai munkája
elismeréseként
Dallos Györgyi, a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala Személyi Nyilvántartási és
Igazgatási Főosztálya Személyi Nyilvántartó Osztályának vezetője részére,
a sportorvoslás, valamint a  foglalkozás- és közlekedés-egészségügy terén végzett több évtizedes szakmai és
tudományos munkája elismeréseként
dr. Derényi Gábor háziorvos, a Magyar Orvosi Kamara Fejér Megyei Területi Szervezetének elnöke részére,
a pénzügyi-számviteli területen több évtizeden át végzett magas színvonalú szakmai, vezetői és oktatói
tevékenysége elismeréseként
Domján Jenőné, a  Kecskeméti Kulturális és Konferencia Központ nyugalmazott gazdasági igazgatója és
szaktanácsadója részére,
az értelmileg akadályozott gyermekek és fiatalok zeneoktatásában nyújtott kiemelkedő munkája elismeréseként
Fabényi Réka Mária, a  Budapest III. Tankerület Csalogány Óvoda, Általános Iskola, Készségfejlesztő Speciális
Szakiskola, Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény, Kollégium és Gyermekotthon ének-zene tanára
részére,
a magyar kulturális életet az  irodalomtól a  képző- és iparművészeten át a  filmig számos művészeti ágban
egyedülálló módon gazdagító, sokrétű alkotó, szerkesztő és szervező tevékenysége elismeréseként
Fábián László író, költő, műfordító, újságíró részére,
kiemelkedő lelkipásztori szolgálata, valamint a  település és a  térség érdekében végzett áldozatos közösségépítő,
közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Garancsi László, az encsi Szent József Plébánia plébánosa, címzetes prépost, érdemes főesperes, érseki tanácsos
részére,
a hagyományos Kárpát-medencei és balkáni népzene autentikus megszólaltatását szolgáló előadóművészi munkája
elismeréseként
Gera Attila klarinétos, a Magyar Állami Népi Együttes tagja részére,
kimagasló szakmai tudással végzett tudományos munkája, valamint szerteágazó oktatói tevékenysége
elismeréseként
dr. Gulácsi Katalin, a  Debreceni Egyetem Természettudományi és Technológiai Kara Szerves Kémiai Tanszékének
egyetemi adjunktusa részére,
a Kárpát-medencei halfaunisztikai kutatások területén elért kiemelkedő eredményei, valamint hazánk vizeit és halait
népszerűsítő ismeretterjesztő tevékenysége elismeréseként
dr. Harka Ákos, a Magyar Haltani Társaság elnöke részére,
a településfejlesztés és településvédelem területén végzett kimagasló színvonalú szakmai munkája elismeréseként
Hartner Rudolf, Kaposvár Megyei Jogú Város Városgondnokságának vezetője részére,
Bátaszék város vallási és közösségi életét erősítő közel öt évtizedes lelkipásztori szolgálata elismeréseként
Herendi János, a Pécsi Egyházmegye bátaszéki római katolikus egyházközségének plébánosa részére,
az állategészségügy és élelmiszer-higiénia területén végzett több évtizedes kiemelkedő szakmai, vezetői és oktatói
munkája elismeréseként
dr. Horváth Zoltán, a  Fővárosi Állategészségügyi és Élelmiszer Ellenőrző Állomás Országos Hús- és Tejellenőrzési
Főfelügyeletének nyugalmazott vezető főállatorvosa részére,
jelentős kar- és szólótáncosi, valamint tánckari asszisztensi munkája elismeréseként
Jávor Katalin táncművész, a Magyar Állami Népi Együttes táncosa és női tánckari asszisztense részére,
nemzetközi és hazai szinten is kiemelkedő tudományos eredményei, valamint jelentős oktatásfejlesztő
tevékenysége elismeréseként
dr. Juhász Lajos, a  Debreceni Egyetem Mezőgazdaság-, Élelmiszertudományi és Környezetgazdálkodási Kara
Természetvédelmi Állattani és Vadgazdálkodási Tanszékének tanszékvezető egyetemi docense részére,
az atomenergia hazai alkalmazása terén, a nukleáris létesítmények biztonsági színvonalának fejlesztése érdekében
végzett példaértékű szakmai tevékenysége elismeréseként
Kakasy Olivér, az Országos Atomenergia Hivatal paksi kirendeltségének vezetője részére,
az élelmiszer-biztonság javítását célzó besugárzó-technológia kutatása és fejlesztése érdekében végzett magas
szintű munkája elismeréseként
dr. Kálmán Béla, az AGROSTER Besugárzó Rt. nyugalmazott vezérigazgatója részére,
több évtizedes magas színvonalú szakmai és vezetői tevékenysége elismeréseként
Kenderesy Kálmán, az Országos Meteorológiai Szolgálat Pénzügyi és Számviteli Osztályának vezetője részére,
a Debreceni Egyetem sikeres működtetése és fejlesztése érdekében végzett több évtizedes vezetői munkája,
valamint jelentős civil közéleti tevékenysége elismeréseként
Kollár József, a Debreceni Egyetem Gazdasági Főigazgatóságának fejlesztési igazgatója részére,
a magyar közoktatás történetével kapcsolatos kutatásai, valamint az  intézet saját kiadású könyveinek
szerkesztésében, publikálásában és terjesztésében végzett magas színvonalú szakmai munkája elismeréseként
dr. Kovács Éva, a  Magyar Tudományos Akadémia Bölcsészettudományi Kutatóközpontja Történettudományi
Intézetének tudományos főmunkatársa részére,
a hazai labdarúgásban játékosként és edzőként elért sikerei, valamint eredményes sportvezetői tevékenysége
elismeréseként
Kovács Ferenc magyar bajnok labdarúgó, edző, a Magyar Labdarúgó Szövetség Utánpótlás Tanácsadó Testületének
elnöke részére,
sikeres, nemzetközi szinten is elismert alkatrészgyártó cégének élén végzett több évtizedes, kiemelkedő munkája
elismeréseként
Kovács István, a Kovács Vegyesipari Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. tulajdonos-ügyvezetője részére,
a város és a  térség gazdasági, kulturális és társadalmi életének fellendítését szolgáló, több mint két évtizedes,
elkötelezett munkája elismeréseként
dr. Kurunczi Károly, Jánossomorja város volt polgármestere részére,
több mint öt évtizeden át példás elhivatottsággal végzett testnevelő tanári munkája elismeréseként
Lindner Ernőné nyugalmazott pedagógus részére,
jelentős művészi pályája, valamint szerteágazó publikációs és művészetszervezői tevékenysége elismeréseként
dr. Marosi Ilona képzőművész részére,
az üzletlánc pénzügyi és számviteli hátterének megteremtése érdekében végzett magas színvonalú szakmai és
vezetői munkája elismeréseként
Matika Istvánné, az UNIÓ COOP Zrt. gazdasági igazgatója részére,
Komló város és térsége gazdasági fejlődésének érdekében végzett több évtizedes, magas színvonalú szakmai
munkája elismeréseként
Merk Ferenc, a Komlói Közös Önkormányzati Hivatal hatósági referense, építéshatósági ügyintéző részére,
a hazai szövetkezeti kereskedelmi rendszer átalakítása és modernizálása során végzett magas szintű szakmai
munkája elismeréseként
Mészáros Zoltán, a HUNOR COOP Zrt. elnök-vezérigazgatója részére,
az egészségügyi ellátás érdekében négy évtizeden át kivételes szakmai igényességgel, felelősségteljesen végzett
gyógyító, oktató és tudományos munkája, valamint lelkiismeretes szakmai közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Mikita János nyugalmazott egyetemi docens, a Debreceni Egyetem Klinikai Központja Belgyógyászati Klinikájának
munkatársa, az egyetem Közalkalmazotti Tanácsának volt elnöke részére,
a magyar és roma zenei kultúra népszerűsítését szolgáló előadóművészi tevékenysége elismeréseként
Mohácsi László, a Rajkó Művészegyüttes prímása, a II. hegedű szólamvezetője részére,
a magyar tornasport terén világraszóló sikereket hozó, olimpiai, világ- és Európa-bajnokokat kinevelő, kivételesen
eredményes edzői pályája, valamint több évtizedes példaértékű nevelői munkája elismeréseként
Röck Samu torna mesteredző, testnevelő tanár, a magyar női tornászválogatott korábbi edzője, a Magyar Tornasport
Halhatatlanjai Klubjának tagja részére,
az értelmileg akadályozottak és az  őket gondozó, segítő civil szervezetek érdekképviselete terén végzett
példamutató tevékenysége elismeréseként
dr. Rubovszky László, az Értelmi Sérülteket Szolgáló Társadalmi Szervezetek és Alapítványok Országos Szövetségének
ügyvezető igazgatója részére,
a település vallási, közösségi és kulturális életét meghatározó több évtizedes szolgálata elismeréseként
Sajtos József, Törtel község plébánosa, püspöki tanácsos részére,
a magyar népzene hagyományainak továbbörökítését szolgáló sokrétű szakmai, művészi és pedagógusi
tevékenysége elismeréseként
Salamon Beáta, a  MÉTA magyar népzenei együttes zenekarvezetője, a  Váci Bartók-Pikéthy Zeneművészeti
Szakközépiskola és Zeneiskola tanára részére,
a népi kultúra értékeinek továbbörökítését szolgáló kiemelkedő szakmai, módszertani és gyakorlati munkája
elismeréseként
dr. Sándor Ildikó, a Hagyományok Házának osztályvezetője részére,
a színház- és filmművészet területén kiemelkedő, sokoldalú művészi pályája, valamint tanári és intézményvezetői
munkája elismeréseként
Seregi Zoltán, a Békéscsabai Jókai Színház igazgatóhelyettese részére,
a gyermekgyógyászat területén végzett több évtizedes kimagasló szakmai és tudományos munkája elismeréseként
dr. Simon Gábor, a Fejér Megyei Szent György Egyetemi Oktató Kórház Újszülött, Csecsemő és Gyermek Osztályának
osztályvezető főorvosa részére,
a New Brunswick-i magyar közösség nemzeti értékeinek megőrzése, kultúrájának ápolása és megtartó szellemi
erejének éltetése érdekében végzett odaadó tevékenysége elismeréseként
dr. Sohár István, a  New Jersey-i Rutgers Egyetem nyugalmazott tudományos kutatója, a  New Brunswick-i Magyar
Egyházak és Szervezetek Bizottságának volt elnöke részére,
példamutató és humánus pedagógusi munkája, valamint a  közösség érdekében végzett társadalmi tevékenysége
elismeréseként
Somodi Jánosné, a tiszafüredi Kossuth Lajos Gimnázium Tomajmonostorai Általános Iskolájának tanítója részére,
a város és a  térség fejlődésének elősegítése, valamint a  vidék hagyományainak megőrzése érdekében végzett
kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Szabó András, Kunhegyes város polgármestere részére,
a térség ár- és belvízvédelmi biztonságának megteremtése érdekében végzett magas színvonalú szakmai és vezetői
munkája elismeréseként
Szabó János, a Körös-vidéki Vízügyi Igazgatóság műszaki igazgatóhelyettese részére,
az oktatás és nevelés, különösképpen a  hátrányos helyzetű fiatalok tehetséggondozása terén végzett munkája,
kiemelkedő pedagógiai tevékenysége elismeréseként
Szabó László gépészmérnök tanár, mérnök szakjogász, a  Klebelsberg Intézményfenntartó Központ Nyírbátori
Tankerületének igazgatója részére,
a hazai szénhidrogén-bányászat sikeres működtetése és fejlesztése érdekében végzett kiemelkedő szakmai
tevékenysége elismeréseként
dr. Szalóki István, a MOL Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt. nyugalmazott vezérigazgató-helyettese részére,
a Nyugat-Balaton regionális térség településeinek és turizmusának fejlesztése érdekében végzett kiemelkedő
tevékenysége elismeréseként
Szalóki Jenő, Gyenesdiás nagyközség volt polgármestere részére,
a Nemzeti Távközlési Gerinc létrehozásában, valamint a  2014.  évi országgyűlési és önkormányzati választások
informatikai hátterének megteremtésében végzett magas színvonalú szakmai munkája elismeréseként
Szász Attila, a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. Műszaki Szolgáltatási és Területi Divíziójának igazgatója
részére,
az élelmiszer-tudomány és az élelmiszer-biztonság területén végzett több évtizedes kiemelkedő, nemzetközileg is
megbecsült szakmai tevékenysége elismeréseként
dr. Szeitzné dr. Szabó Mária, a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal Élelmiszerbiztonsági Kockázatértékelési
Igazgatóságának igazgatóhelyettese részére,
az általa alapított és vezetett segélyszervezet élén, a rászorulók érdekében végzett szociális, jószolgálati, segélyezési
és oktatási tevékenysége elismeréseként
Szenczy Sándor, a Baptista Szeretetszolgálat elnöke részére,
a város és a térség érdekében végzett több évtizedes kimagasló színvonalú munkája, valamint jelentős társadalmi
szerepvállalása elismeréseként
Szinyei András, Hatvan város alpolgármestere részére,
több évtizedes tudományos munkája, elhivatott oktatói, oktatásszervezési és -fejlesztői, valamint sokrétű szakmai
közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Szivák Judit, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Pedagógiai és Pszichológiai Kara Neveléstudományi
Intézetének egyetemi docense részére,
a magyar kultúra értékeinek és nemes hagyományainak megőrzését, illetve továbbörökítését szolgáló sokrétű
művészeti szervező tevékenysége elismeréseként
Tarnay Györgyné Hedry Mária, a Klebelsberg Kultúrkúria művészeti vezetője részére,
a település fejlesztése érdekében végzett, a  helyi értékek kibontakoztatását és a  munkahelyteremtést egyaránt
elősegítő, a civil- és társadalmi szervezetekkel való együttműködésre építő, értékes és odaadó városvezetői munkája
elismeréseként
Tatár László, Fegyvernek város polgármestere részére,
több mint négy évtizedes sikeres, gazdag művészi alkotómunkája elismeréseként
Tóbiás Klára szobrászművész részére,
a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet fejlesztése és hatékony működtetése, valamint az  új eljárások és módszerek
meghonosítása terén végzett magas szakmai színvonalú munkája elismeréseként
Tóth Péter, a  Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet Szakértői Főosztály Fizikai-Kémiai Szakértői Osztálya Fizikai és
Szervetlen Analitikai Laboratóriumának igazságügyi szakértője, csoportvezetője részére,
a Schengeni Információs Rendszer nemzeti alrendszerének működtetését és fejlesztését szolgáló magas színvonalú
munkája, valamint az internetes ügyintézés területén végzett szakmai tevékenysége elismeréseként
dr. Tóth Zoltán, a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala, N.SIS II Hivatalának
főosztályvezetője részére,
a magyar és roma népzene hagyományait ápoló és népszerűsítő muzsikusi tevékenysége elismeréseként
Váradi Zoltán, a Magyar Állami Népi Együttes tagja részére,
az infokommunikációs méréstechnika és adatelemzés területén elért, nemzetközileg is elismert kutatásfejlesztési
eredményei, valamint sikeres oktatómunkája elismeréseként
dr. Varga Pál, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Villamosmérnöki és Informatikai Kara Távközlési
és Médiainformatikai Tanszékének egyetemi docense részére,
kimagasló tudományos munkája, a  hallgatói utánpótlás-nevelés területén elért eredményei, valamint jelentős
oktatásszervezési tevékenysége elismeréseként
dr. Varga Zsuzsanna, a Szegedi Tudományegyetem Elméleti Fizikai Tanszékének egyetemi docense részére,
kimagasló táncművészi, koreográfusi és balettmesteri pályája elismeréseként
Venekei Marianna Harangozó Gyula-díjas balettmester, a Magyar Nemzeti Balett vezető balettmestere részére,
a mezőgazdaság és az élelmiszeripar terén végzett kiváló szakmai és vezetői munkája, valamint az agrárszakképzés
fejlesztésének területén elért eredményei elismeréseként
Wayda Imre Balázsné, a Herman Ottó Intézet képzési igazgatója részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; a katasztrófavédelem területén végzett kiemelkedő szakmai munkája elismeréseként
Schmidt Károly tűzoltó alezredes, a  Bács-Kiskun Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Bajai Katasztrófavédelmi
Kirendeltsége Hatósági Osztályának vezetője részére,
a magyarországi mesterlövészekkel kapcsolatos szemlélet megreformálása és a  rendőri intézkedés taktikai
rendszerének megalapozása érdekében végzett munkája, valamint a  Terrorelhárítási Központ hatékony
működéséhez hozzájáruló példamutató vezetői tevékenysége elismeréseként
Simonyi Ottó rendőr alezredes, a  Terrorelhárítási Központ Műveleti Igazgatósága Képzési Főosztályának vezetője
részére,
a jogi és közigazgatási szakterületen elért eredményei, kimagasló szakmai tevékenysége elismeréseként
dr. Udvardi Endre ezredes, a Honvédelmi Minisztérium Közigazgatási Államtitkári Titkárságának vezetője részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2015. augusztus 6.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
109/2012. (VI. 1.) Korm. rendelete a NATO Biztonsági Beruházási Program keretében megvalósuló beszerzésekre vonatkozó részletes szabályokról.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182. § (1) bekezdés 14. pontjában, valamint a honvédelemről és
a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 81. §
(1) bekezdés g) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében
eljárva a következőket rendeli el: 1. Általános rendelkezések
1. § A rendelet hatálya az Észak-atlanti Szerződés Szervezete (a továbbiakban: NATO) által előírt katonai célú
beruházásokat, fejlesztéseket tartalmazó, a NATO Észak-atlanti Tanács (NAC) által jóváhagyott képességfejlesztési
csomagok megvalósítása érdekében szükséges, valamint az egyéb közös finanszírozású NATO támogatott programok
(a továbbiakban együtt: NSIP) keretében megvalósuló árubeszerzésre, szolgáltatás megrendelésére, építési
beruházásra (a továbbiakban együtt: NSIP beszerzés), és a beszerzési eljárásokban részt vevő és közreműködő
szervezetekre és személyekre terjed ki. 2. § (1) E rendeletet a beszerzés értékére tekintet nélkül alkalmazni kell.
(2) Amennyiben az NSIP beszerzés egyidejűleg e rendelet és más jogszabály hatálya alá is tartozik, akkor e rendelet
szabályai szerint kell eljárni. (3) Ahol e rendelet a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) rendelkezéseit rendeli
alkalmazni, ott közbeszerzésen az e rendelet által szabályozott NSIP beszerzést kell érteni.
3. § E rendelet alkalmazásában: 1. Ajánlatkérő: a programfelelős, vagy a programfelelős által megbízott NATO-, nemzetközi vagy nemzeti szervezet.
2. Ajánlattevő: a Kbt. 4. § 1. pontjában meghatározott fogalom.
3. Alvállalkozó: a Kbt. 4. § 2. pontjában meghatározott fogalom.
4. Árubeszerzés: a Kbt. 7. § (2) bekezdésében meghatározott fogalom.
5. Beszerzési eljárás előkészítése: a Kbt. 4. § 13. pontjában meghatározott fogalom.
6. Beszerzési eljárás megindítása: a Kbt. 4.§ 14. pontjában meghatározott fogalom.
7. Biztonsági Beruházási Bizottság (a továbbiakban: BBB): az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági
Beruházási Programja keretében kiírásra kerülő pályázatokon való részvételi jogosultság feltételeiről, a
jogosultság megszerzésével kapcsolatos eljárás szabályairól és az eljáró szervezetről szóló 164/2002. (VIII. 2.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: R1.) 4. §-ának (2) bekezdésében meghatározott szervezet.
8. Építési beruházás: a Kbt. 7. § (3) bekezdésében meghatározott fogalom.
9. Illetékes Bizottság (a továbbiakban: IB): a NATO illetékes bizottsága vagy felelős szervezete, amely az
adott programhoz kapcsolódó fejlesztések költségkereteit jóváhagyja. IB a NATO Biztonsági Beruházási Program
esetében a NATO Beruházási Bizottság, a nemzeti forrásból megvalósuló fejlesztések esetén pedig a BBB.
10. Keretmegállapodás: a Kbt. 4. § 12. pontjában meghatározott fogalom.
11. Kijelöléses eljárási típus: az IB által az adott feladat megvalósítására kizárólagosan alkalmas gazdálkodó szervezet
meghatározása.
12. Megrendelői Alap Megállapodásos eljárás: az arra felhatalmazott NATO szervezet és a tagállamok gazdálkodó
szervezetei között létrejött szállítási megállapodásra épülő beszerzési eljárási típus.
13. Nemzeti eljárás: az IB döntése szerint nemzeti hatáskörbe utalt, e rendeletben szabályozott beszerzési eljárás.
14. „Nemzeti-NATO beszerzési eljárás +” eljárás: olyan, valamely NATO-tagállam által lefolytatásra kerülő beszerzési
eljárás, melynek során az adott nemzet ajánlattevői köre – az IB döntése alapján – kiegészülhet valamely más
NATO-tagállam ajánlattevőivel is.
15. Programfelelős: a honvédelemért felelős miniszter által az adott program előkészítésére és megvalósítására
kijelölt felelős szervezet.
16. Részvételre jelentkező: a Kbt. 4. § 19. pontjában meghatározott fogalom.
17. Szolgáltatás: a Kbt. 7. § (4) bekezdésében meghatározott fogalom.
2. Az NSIP beszerzésekre vonatkozó általános szabályok 4. § A felelősségi rendre a Kbt. 22. §-ában foglalt rendelkezések megfelelően alkalmazandóak.
5. § (1) A programfelelős feladata és felelőssége, hogy megteremtse az eljárás lefolytatásának feltételeit, a tevékenységben
érintett szervezetek és hatóságok bevonásával kidolgozza az eljárás alapjául szolgáló követelményeket,
meghatározza, hogy az eljárás valamint a feladatellátás során mely legmagasabb minősítési szintű minősített adat
kezelésére kell az ajánlattevőnek alkalmasnak lennie, meghatározza továbbá az elbírálás szempontjait, az elbírálásban
részt vevők körét, a dokumentáció ellenértékét, az eljárás fajtáját, egy gazdálkodó szervezettől történő ajánlatkérés
esetén dokumentálja a kizárólagosságot.
(2) Ha az ajánlatkérő nem azonos a programfelelőssel, úgy a programfelelős az (1) bekezdésben meghatározott adatok,
dokumentumok rendelkezésére bocsátásáért és teljességéért, míg az eljárás lefolytatásáért az ajánlatkérő a felelős.
(3) Az ajánlatkérőnek biztosítania kell, hogy a beszerzések költséghatékonyan és kellő időben valósuljanak meg.
6. § Az összeférhetetlenség vonatkozásában a Kbt. 24. §-ban foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
7. § (1) Az ajánlatkérő minden egyes beszerzési eljárását – annak előkészítésétől az eljárás alapján kötött szerződés
teljesítéséig terjedően – írásban köteles dokumentálni.
(2) Az ajánlatkérő köteles a beszerzési eljárások kapcsán keletkezett dokumentumokat a NATO által történő pénzügyi
zárásig megőrizni. A pénzügyi zárás időpontja NATO hatályos eljárásrend alapján kerül meghatározásra.
(3) Az ajánlatkérő köteles a beszerzési eljárás dokumentumaiba a betekintést biztosítani az illetékes nemzeti, vagy
NATO-szervek ellenőrzésre felhatalmazott képviselői részére.
8. § (1) E rendelet alkalmazásában a beszerzési eljárást megindító, vagy módosító hirdetményt és az eljárás eredményéről
szóló tájékoztatást tartalmazó hirdetményt az R1.-ben meghatározott NATO Beszállítói Információs Honlapon
(a továbbiakban: honlap) kell közzétenni.
(2) A hirdetményként megjelenő dokumentumok mintáit az 1–3. mellékletek tartalmazzák. A hirdetmény honlapon
történő megjelenésének napja egyben a hirdetmény közzétételének, az eljárás megindításának, vagy módosításának
kezdőnapja is. Hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás esetében az eljárás megindításának kezdőnapja az ajánlattételi
felhívás megküldésének napja.
9. § (1) A felhívásra a Kbt. 39. §-át, 41. §-át, 42. §-át, 43. § (2) és (3) bekezdését, 44. § (1) és (2) bekezdését, 45. § (1) és
(5)–(8) bekezdését, 46–48. §-ait, a dokumentációra vonatkozóan Kbt. 49. § (2), (3), (5) és (6) bekezdését, 50. §-át és
51. §-át, 52. § (1) és (3) bekezdését, 53–57. §-ait és 122. § (5) bekezdését megfelelően alkalmazni kell az e §-ban és
a 10. §-ban foglalt eltérésekkel.
(2) Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban köteles előírni, hogy az ajánlatban, illetve a részvételi jelentkezésben
az ajánlattevőnek meg kell jelölnie az alvállalkozóit, a teljesítésben részt vevő harmadik személyeket és az általuk
végrehajtásra tervezett feladatot, továbbá hogy azok a szerződés teljesítésében az ajánlat értékére vonatkoztatva
milyen százalékos mértékben fognak részt venni.
(3) Az ajánlatkérő a megfelelő részvételi jelentkezéshez, ajánlattételhez dokumentációt készíthet, amely egyebek mellett
a részletes szerződési feltételeket vagy a szerződéstervezetet tartalmazza. Az ajánlattevők a dokumentációt az eljárást
megindító felhívásban meghatározott helyen és időben vehetik át.
(4) A minősített adatokat tartalmazó dokumentációt a nyertes ajánlattevő kivételével az összes ajánlattevő köteles az
ajánlatkérő értesítésének kézhezvételétől számított 15 napon belül az ajánlatkérőhöz visszajuttatni.
(5) A dokumentáció részét képező beszerzési műszaki leírást az európai szabványokat közzétevő nemzeti szabványokra,
európai műszaki tanúsítványokra, katonai szabványokra vagy közös műszaki leírásokra való hivatkozással kell
meghatározni. (6) Ha az ajánlatkérő nem tudja meghatározni a műszaki leírást a (5) bekezdés szerint, akkor azt más módon, különösen
műszaki paraméterek meghatározásával kell megadnia az eljárást megindító felhívásban vagy dokumentációban.
(7) Az ajánlatkérő a dokumentációban meghatározott gyártmányú, eredetű, típusú dologra, eljárásra, tevékenységre,
személyre, szabadalomra vagy védjegyre való hivatkozást tehet, ha a beszerzés tárgyának ilyen módon történő
egyértelmű és közérthető meghatározása a katonai alkalmazhatóság érdekében elengedhetetlen.
(8) Az eljárást megindító felhívás, valamint a dokumentáció módosítását a 3. mellékletben meghatározott minta szerint
kell kezdeményezni. 10. § A dokumentáció, valamint annak ellenértéke tíz napon belül visszajár, ha
a) az ajánlatkérő visszavonja az ajánlati, részvételi vagy ajánlattételi felhívást;
b) az eljárás a Kbt. 76. § (1) bekezdés d), vagy f) pontja alapján eredménytelen;
c) egyik ajánlattevő sem vagy az összességében legelőnyösebb ajánlattevő sem tett – az ajánlatkérő rendelkezésére
álló anyagi fedezet mértékéig, figyelemmel a 17. § (2) bekezdésében foglaltakra is – megfelelő ajánlatot.
11. § (1) Az NSIP beszerzési eljárásokban ajánlattevőként vagy alvállalkozóként kizárólag Magyarországon, vagy valamely
NATO tagországban bejegyzett gazdálkodó szervezet vehet részt. (2) Az NSIP beszerzési eljárásokban ajánlattevőként és az ajánlat értékének 5%-át meghaladó mértékben igénybe venni
szándékozott alvállalkozóként az R1. alapján „NATO Beszállításra Alkalmas” határozattal rendelkező gazdálkodó
szervezetek vehetnek részt, kivéve a (4), (6) és (7) bekezdésben foglalt eseteket.
(3) Az adott beszerzési eljárásban közreműködőknek biztosítaniuk kell az adott beszerzésre az ajánlatkérő által
meghatározott szintű NATO vagy nemzeti minősített adatvédelmi előírások betartását.
(4) Amennyiben az IB döntése az ajánlattevői kört kiterjeszti más NATO tagállamban bejegyzett gazdálkodó
szervezetekre is, akkor azoknak az e rendelet keretében lefolytatásra kerülő beszerzési eljárások – „Nemzeti-NATO
beszerzési eljárás +” eljárás – során elegendő az adott NATO tagállam kormánya által a NATO AC–4/D/2261
dokumentum (a továbbiakban: a NATO hatályos eljárásrendje) szerint kiállított megfelelőségi tanúsítvány, mely
egyenértékű a (2) bekezdésben előírt „NATO Beszállításra Alkalmas” határozattal.
(5) Az ajánlattevő alvállalkozói, valamint az ajánlattevő által a teljesítésbe bevonni kívánt harmadik személyek
vonatkozásában az általuk végrehajtandó feladat függvényében kötelező a (3) bekezdésben előírtak érvényesítése.
Más NATO-tagállambeli gazdálkodó szervezetek esetén a (2) bekezdésben meghatározottakkal egyenértékű
kormányzati minősítés szükséges, ha részükre a szerződés teljesítése során a minősített adatokhoz való hozzáférés
elengedhetetlen. (6) Ha a (2) bekezdésben meghatározott, NATO Beszállításra Alkalmas határozattal rendelkező gazdálkodó szervezetek,
valamint a (4) bekezdés szerinti esetben a NATO hatályos eljárásrendje szerint kiállított megfelelőségi tanúsítvánnyal
rendelkező, más NATO-tagállamban bejegyzett gazdálkodó szervezetek között nincs olyan, amelyik a beszerzés
tárgyát képező szakterülettel foglalkozik, akkor a beszerzési eljárásban a részvételre jelentkező, illetve az ajánlattevő és
a beszerzés értékének 5%-át meghaladó mértékben igénybe venni kívánt alvállalkozó esetében az ajánlatkérő a
(2) bekezdésben előírt „NATO Beszállításra Alkalmas” határozat meglététől eltekinthet.
(7) Ha egy azonos tárgyú, korábban lefolytatott beszerzési eljárásban érvényes részvételi jelentkezést egy részvételre
jelentkező sem nyújtott be, illetve érvényes ajánlatot egy ajánlattevő sem tett, akkor a beszerzési eljárásban
a részvételre jelentkező, vagy ajánlattevő által a beszerzés értékének 5%-át meghaladó mértékben igénybe venni
kívánt alvállalkozója esetében az ajánlatkérő a (2) bekezdésben előírt „NATO Beszállításra Alkalmas” határozat
meglététől eltekinthet. (8) A Kbt. 25–28. § bekezdésében foglaltak megfelelően alkalmazandók.
12. § (1) Az ajánlattevőnek, valamint az ajánlat értékének 5%-át meghaladó mértékben igénybe venni szándékozott
alvállalkozójának rendelkeznie kell a 11. §-ban előírtakon túlmenően megfelelő szintű és érvényes telephely
biztonsági tanúsítvánnyal, amennyiben azt az eljárást megindító felhívás előírja. A szerződés teljesítésére való
alkalmasság megítélését csak a BBB egyetértésével lehet egyéb feltételhez kötni.
(2) Kizárólag a 11. § (6) bekezdésének alkalmazása esetén kell az alkalmasság elbírálására a Kbt. 55. §-át alkalmazni.
(3) Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban jogosult a Kbt. 56. és 57. § szerinti kizáró okok közül egynek vagy
többnek a beszerzési eljárásban való érvényesítését előírni, valamint köteles a Kbt. 56. § (1) bekezdésének k) pontja,
valamint (2) bekezdése szerinti kizáró ok érvényesítését előírni. A kizáró okok fenn nem állásáról az ajánlattevőnek,
illetve részvételre jelentkezőnek csak nyilatkoznia kell, valamint a Kbt. 56. § (1) bekezdés k) pont kc) alpontjára
vonatkozóan a külön jogszabályban meghatározottak szerint kell dokumentumot benyújtania.
(4) Az ajánlattevőnek, illetve a részvételre jelentkezőnek az ajánlatában, illetve részvételi jelentkezésben meg kell jelölnie
az alvállalkozóit, a teljesítésben részt vevő harmadik személyeket és az általuk végrehajtásra tervezett feladatot,
továbbá hogy azok a szerződés teljesítésében az ajánlat értékére vonatkoztatva milyen százalékos mértékben fognak
részt venni. 13. § (1) Az ajánlatok és a részvételi jelentkezések elbírálására a Kbt. 63. §-át, a 65. § (1) és (2) bekezdését, 66–68. §-ait, 69. §
(1)–(7) bekezdését, 70–75. §-ait, 76. § (1) bekezdés a), b) és d)–f) pontjait, 76. § (2) bekezdését, 77. § (1), (3) és
(4) bekezdését, 78. §-át, 80. §-át és 81.§-át kell megfelelően alkalmazni az e §–ban és a 14–18. §-ban foglalt eltérésekkel.
(2) A Kbt. 76. § (1) bekezdés c) pontja alkalmazható azzal, hogy attól a 17. § (2) bekezdésében meghatározott esetben el
lehet térni. 14. § (1) Az ajánlatok, illetve részvételi jelentkezések értékelését az ajánlattételi, illetve részvételi jelentkezési határidő lejártát
követően haladéktalanul meg kell kezdeni. (2) Kijelöléses eljárás alkalmazása esetén az értékelést, valamint a tárgyalást az ajánlat beérkezését követően, az
ajánlattételi határidő lejárta előtt is meg lehet kezdeni.
15. § A kijelöléses eljárás esetén az ajánlat elbírálása kizárólag az ajánlati dokumentációban meghatározott feltételeknek
való megfelelőség alapján történik. 16. § (1) Az ajánlatkérő az ajánlatokat elbírálhatja kétborítékos eljárási mód szerint. Kétborítékos eljárás esetében kétféle
– a (3)–(5) bekezdésekben meghatározott – módon van lehetőség az ajánlatok elbírálására, amit az ajánlati felhívásban
az ajánlatok elbírálásának szempontjai mellett kell rögzíteni. (2) Kétborítékos eljárási mód választása esetén az összességében legelőnyösebb ajánlat kiválasztására irányuló bírálati
szempont nem alkalmazható. (3) A kétborítékos eljárás keretében az ajánlattevőnek az ajánlatát két külön lezárt borítékban kell beadnia, amelyek közül
az 1. számú boríték a pénzügyi, gazdasági, szakmai, műszaki alkalmasságra vonatkozó, valamint az ajánlati felhívásban
meghatározott egyéb adatokat, míg a 2. számú boríték csak az árajánlatot tartalmazza. Kétborítékos eljárás esetében
az ajánlattevő alkalmasságának vizsgálatára az 1. számú boríték felbontásával egyidejűleg kerül sor.
(4) Ha az értékelés az 1. számú boríték felbontásával kezdődik és az 1. számú boríték tartalmazza az ajánlati árat vagy olyan
adatot, melyből az ajánlati árra vonatkozóan információ nyerhető, akkor az ajánlattevő ajánlata érvénytelen. Az
1. számú boríték értékelését követően kerülhet sor a 2. számú boríték bontására. Az eljárás nyerteseként
a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatást tartalmazó – az ajánlati felhívásban és a dokumentációban
meghatározott feltételeknek megfelelő – érvényes ajánlatot tevő ajánlattevőt kell kihirdetni.
(5) Ha az értékelés a 2. számú boríték felbontásával kezdődik, akkor azok kiértékelését követően a megfelelő tartalmú,
legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatást tevő ajánlattevő 1. számú borítékát kell felbontani. Amennyiben az ajánlata
az ajánlati felhívásban és a dokumentációban meghatározott feltételeknek megfelel, ezt az ajánlattevőt kell kihirdetni
az eljárás nyerteseként. A többi ajánlattevő 1. számú borítékát nem lehet felbontani. Ha a legalacsonyabb összegű
ellenszolgáltatást tevő 1. számú borítéka az ajánlati felhívásnak nem felel meg, akkor a második legkedvezőbb összegű
ellenszolgáltatást tevő ajánlattevő 1. számú borítékát kell felbontani és kiértékelni. Az értékelés ezen elvnek
megfelelően a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatást tartalmazó, megfelelő műszaki tartalmú ajánlat
kiválasztásáig tart. (6) Amennyiben az ajánlatkérő a Kbt. 69. §-a alapján kért és az ajánlattevőtől kapott indokolás alapján érvénytelennek
nyilváníthatja az ajánlatot, erről köteles haladéktalanul tájékoztatni a BBB-t.
17. § (1) Az ajánlatkérő az eljárás eredményéről, vagy eredménytelenségéről szóló írásbeli összegezést az erről hozott döntést
követő 3 munkanapon belül, de nyílt eljárásban legkésőbb a 23. § (4) bekezdésben megadott határidőn belül,
hirdetmény nélküli tárgyalásos és meghívásos eljárásban az ajánlattételi határidő lejártától számított 10 napon belül,
gyorsított eljárásban 5 napon belül az ajánlattevők részére a 4. mellékletben meghatározott minta szerint köteles
megküldeni. (2) Ha a nyertes ajánlat értéke meghaladja a NATO által jóváhagyott keretet, akkor az ajánlatkérő kezdeményezi az IB-nél a
többletköltség jóváhagyását. Ha az ajánlatkérő az IB döntésének elhúzódása miatt nem tudja az írásbeli összegezést
határidőre elkészíteni, akkor az (1) bekezdésben meghatározott határidőt legfeljebb 60 nappal meghosszabbíthatja.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott esetről az ajánlattevőket egyidejűleg értesíteni kell és az ajánlattevőknek
nyilatkozniuk kell az ajánlati kötöttség fenntartásáról, beleértve a bankgarancia határidejét is. Ha bármely ajánlattevő
az ajánlati kötöttség fenntartásáról nem nyilatkozik, vagy azt nem vállalja, akkor az ajánlatot visszavontnak kell
tekinteni. Ha az ajánlatkérő az ajánlatot biztosíték adásához kötötte, akkor az ajánlati kötöttséget nem vállaló, illetőleg
az ajánlati kötöttség fenntartásáról nem nyilatkozó ajánlattevő esetében a nyilatkozatuk megtételétől vagy megtételi
határidejétől számított 10 munkanapon belül részükre a biztosítékot vissza kell adni.
18. § (1) Az ajánlatkérő a meghívásos eljárásban a részvételi szakasz eredményéről az erről hozott döntést követő
3 munkanapon belül, de legkésőbb a részvételi jelentkezések felbontásától számított 20, gyorsított eljárásban
10 napon belül az 5. mellékletben meghatározott minta szerint írásbeli összegezést küld a részvételre jelentkezők
részére. (2) Az ajánlatkérő az (1) bekezdésben meghatározott határidőt legfeljebb 10 nappal meghosszabbíthatja, azonban
a halasztásról az összes részvételre jelentkezőt egyidejűleg írásban értesíteni kell.
19. § (1) Az NSIP beszerzési eljárásokban az IB által meghatározott beszerzési eljárási típust kell alkalmazni.
(2) Ha az IB nemzetközi beszerzési eljárást határoz meg, akkor a NATO hatályos eljárásrendjét kell alkalmazni.
(3) Amennyiben nemzeti eljárás esetén az IB előírja, hogy a projekt finanszírozásában részt vevő más nemzetek
ajánlattevői is részt vehetnek az eljárásban, akkor a NATO hatályos eljárásrendjében megfogalmazottak szerint kell
a projekt finanszírozásában részt vevő más nemzeteket értesíteni, és az ajánlattevőik részére a jelentkezés lehetőségét
biztosítani, az eljárás lefolytatása azonban e rendeletben meghatározottak szerint történik.
(4) Ha az IB Megrendelői Alap Megállapodásos eljárást rendel el, akkor a vonatkozó NATO szabályoknak megfelelően az
arra felhatalmazott NATO szervezetet kell az eljárás lefolytatásával megbízni.
20. § (1) A nemzeti beszerzési eljárás fajtája nyílt, meghívásos, hirdetmény nélküli tárgyalásos, valamint keretmegállapodásos
lehet. (2) Ha a NATO hatályos eljárásrendje alapján az IB kijelöléses eljárást hagy jóvá, akkor az általa meghatározott
ajánlattevőtől kell ajánlatot kérni, e rendelet hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásra vonatkozó szabályai szerint.
21. § (1) A nyílt és a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás az 1. mellékletben meghatározott ajánlati vagy ajánlattételi
felhívással (a továbbiakban együtt: ajánlati felhívás) indul, amelyet – a kijelöléses és a hirdetmény nélküli tárgyalásos
eljárások kivételével – az ajánlatkérő a honlapon köteles közzétenni.
(2) A meghívásos eljárás a 2. mellékletben meghatározott részvételi felhívással indul.
22. § (1) A beszerzésekkel kapcsolatban felmerülő vitás kérdések rendezése érdekében a felek kötelesek egymással
együttműködni és egyeztetni. (2) Amennyiben az egyeztetés nem vezet eredményre, a fennmaradó vitás kérdések eldöntése érdekében a felek
bírósághoz fordulhatnak. 3. A beszerzésekre vonatkozó különös szabályok
23. § (1) A nyílt eljárás olyan, egy szakaszból álló beszerzési eljárás, amelyben minden 11. § (1) bekezdés szerinti érdekelt
gazdasági szereplő ajánlatot tehet. (2) A nyílt eljárásban az alkalmasnak minősített ajánlattevőkkel lehet egy vagy több tárgyalási fordulóban tárgyalni, ha
egyik ajánlattevő, vagy az összességében legelőnyösebb ajánlatot tevő sem tett – az ajánlatkérő rendelkezésére álló
fedezet mértékére tekintettel – megfelelő ajánlatot. (3) Nyílt eljárásban az ajánlat benyújtására vonatkozó határidőt az ajánlatkérő nem határozhatja meg az ajánlati felhívás
közzétételének napjától számított 20 napnál rövidebb időtartamban. (4) A nyílt eljárásban az ajánlatkérő a felhívásban és a dokumentációban meghatározott feltételekhez, az ajánlattevő
pedig az ajánlatához az ajánlattételi határidő lejártától kötve van. Az ajánlati kötöttség időtartamát az ajánlatkérő az
ajánlati felhívásban nem határozhatja meg annak kezdetétől számított hatvan napnál hosszabb időtartamban.
(5) A nyílt eljárásban az ajánlati kötöttség kiterjesztése során a 17. § (3) bekezdést, valamint a Kbt. 65. § (2) bekezdését kell
alkalmazni. 24. § (1) A meghívásos eljárásra a Kbt. 84. §-át, a 86. §-át, valamint a 87. § (1) és (3) bekezdését kell alkalmazni az e §-ban foglalt
eltérésekkel. (2) A meghívásos beszerzési eljárásban a 12. § (1) bekezdést kell alkalmazni a részvételre jelentkezők alkalmasságának
elbírálása során. (3) A meghívásos eljárás ajánlattételi szakaszában lehet tárgyalni, ha a részvételi szakaszban az ajánlatkérő egy részvételre
jelentkező jelentkezését nyilvánította érvényessé. (4) A meghívásos eljárásban az ajánlatkérő
a) a részvételi jelentkezési határidőt nem határozhatja meg a hirdetmény feladásától számított 20 napnál rövidebb
időtartamban, b) az ajánlattételi határidőt nem határozhatja meg az ajánlattételi felhívás megküldésének napjától számított
10 napnál rövidebb időtartamban. (5) A meghívásos eljárásban az ajánlatkérő a részvételi felhívásban meghatározott feltételekhez a részvételi határidő
lejártától, az ajánlattételi felhívásban és a dokumentációban meghatározott feltételekhez, az ajánlattevő pedig az
ajánlatához az ajánlattételi határidő lejártától kötve van a (3) bekezdésben szabályozott eset kivételével.
(6) A meghívásos eljárásban a (3) bekezdésben meghatározott esetben az ajánlati kötöttség a tárgyalás vagy tárgyalások
befejeztével, a végső ajánlat megtételével áll be. (7) A meghívásos eljárásban az ajánlati kötöttség időtartamára és annak kiterjesztésére a 23. § (4)–(5) bekezdésében
foglaltakat kell megfelelően alkalmazni. 25. § (1) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásra a Kbt. 94. § (1) bekezdését, a 94. § (2) bekezdés c)–d) pontját, a (3) bekezdés
b) pontját, a (4) bekezdés a) és b) pontját, a 95. § (1)–(3) bekezdését, a 96. § (2) bekezdését, a 97. § (2) bekezdését, a
98. §-át, a 99. §-át, a 122. § (7) bekezdését megfelelően alkalmazni kell az e §-ban foglalt eltérésekkel.
(2) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás Kbt. 94. § (4) bekezdés a) pontja szerinti esetében, valamint – ha a rendkívüli
sürgősséget előidéző helyzetben az ésszerűen lehetséges – a Kbt. 94. § (2) bekezdés d) pontja szerinti esetben az
ajánlatkérőnek legalább három ajánlattevőt kell ajánlattételre felhívnia. (3) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban az ajánlatkérő az ajánlattételi határidőt úgy köteles meghatározni, hogy az
ajánlattevők részére elegendő idő álljon rendelkezésre az ajánlat összeállításához és benyújtásához.
(4) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívásban és a dokumentációban
meghatározott feltételekhez, az ajánlattevő pedig a tárgyalások befejeztével, a végső ajánlat megtételével van kötve
ajánlatához. (5) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban az ajánlati kötöttség időtartamára és annak kiterjesztésére a 23. §
(4)–(5) bekezdésében foglaltakat kell megfelelően alkalmazni. 26. § (1) Gyorsított eljárás lefolytatására csak meghívásos eljárásban kivételesen és indokolt esetben van lehetőség,
amennyiben sürgősség miatt nem lehet alkalmazni az ezen eljárásnál előírt határidőket.
(2) Ajánlatkérő a gyorsított eljárás alkalmazásának szükségességét a részvételi felhívásban köteles megindokolni.
(3) A gyorsított eljárásban az ajánlatkérő a) a részvételi jelentkezési határidőt nem határozhatja meg a hirdetmény feladásától számított 10 napnál rövidebb
időtartamban, b) az ajánlattételi határidőt nem határozhatja meg az ajánlattételi felhívás megküldésének napjától számított
5 napnál rövidebb időtartamban. 27. § Az ajánlatkérő beszerzését keretmegállapodás útján is megvalósíthatja. A keretmegállapodásos eljárásra a Kbt.
108. §-át, a 109. § (1)–(4), (6) és (8) bekezdéseit, valamint a 110. §-át megfelelően kell alkalmazni.
4. A beszerzési szerződés 28. § A beszerzési szerződésre a Kbt. 124. § (1)–(6) bekezdését, a (8) bekezdés a), c) és d) pontját, a (9) bekezdését, a 125. §
(1)–(3) bekezdését, a 126. §-át, 128. §-át, a 129. § (1)–(8) bekezdéseit, a 130. §-át és a 132. §-át a jelen alcímben
meghatározott eltérésekkel, megfelelően kell alkalmazni. 29. § A programfelelős a szerződés megkötéséről köteles értesíteni az IB-t.
30. § Ha a szerződés teljesítésének időtartama a két hónapot meghaladja, az ajánlattevő a szerződésben foglalt teljes
ellenszolgáltatás 5%-ának megfelelő összeg, de legfeljebb 10 millió forint előlegként történő kifizetését kérheti.
31. § (1) A (2) bekezdésben rögzített eset kivételével a szerződés teljesítésének folyamatában előre nem látható, a felektől
függetlenül bekövetkező olyan körülmény esetén, amely miatt a szerződés egésze vagy annak egy része az ajánlatban
megjelölt alvállalkozóval nem teljesíthető, az alvállalkozó személye az ajánlatkérő hozzájárulásával módosítható.
A bevont alvállalkozónak meg kell felelnie az ajánlati felhívásban foglalt – az alvállalkozóra vonatkozó –
követelményeknek. (2) Az ajánlat értékének 5%-ánál kisebb mértékben igénybe venni szándékozott alvállalkozó változása esetén az
ajánlattevőnek csak bejelentési kötelezettsége van. 32. § A Kbt. 132. § (1) bekezdésben foglalt feltételek fennállását nem kell vizsgálni, ha a szerződés teljesítése során olyan, a
szerződés megkötésekor nem ismert lényeges körülmény merül fel, amely miatt a szerződés szerinti teljesítés
lehetetlenné válik vagy az építési beruházás esetén a műszaki ellenőr, vagy szakhatóság kiegészítő munkálatok
elvégzését írja elő. 5. Igazolás kiállításának szabályai 33. § (1) A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 80. § n) pontja szerinti, az NSIP beszerzés közterhektől való mentességét a honvédelemért
felelős miniszter igazolja. (2) Az (1) bekezdésben foglalt igazolás kötelező adattartalma a következő:
a) az okiratot kiállító hatóság neve és címe,
b) a mentességre jogosított beszerzést vagy beruházást végrehajtó, beszerzési szerződést elnyert személy,
szervezet neve és állandó lakóhelyének vagy székhelyének címe,
c) az NSIP beszerzési eljárás keretében létrejött beszerzési szerződés adatai,
d) idő vagy más feltétel megjelölése az okirat érvényességének megállapítására,
e) az okirat kiállításának helye és kelte, f) az okiratot kiállító hatóság nevében és képviseletében eljáró személy aláírása az okirat hitelességének és
érvényességének tanúsítására, valamint neve és beosztása olvasható módon és
g) az okiratot kiállító hatóság hivatalos jelzése az okirat hitelességének és érvényességének tanúsítására.
6. Záró rendelkezések 34. § (1) Ez a rendelet a kihirdetést követő harmadik napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a NATO Biztonsági Beruházási Program keretében megvalósuló beszerzésekre vonatkozó részletes
szabályokról szóló 40/2005. (III. 10.) Korm. rendelet. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
32/2009. (V. 8.) HM utasítása a Honvédelmi Minisztérium és a Csapatok Érdekvédelmi Szövetsége által kötött megállapodásban foglaltak végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján, a Magyar Köztársaság Honvédelmi Minisztériuma (a továbbiakban: HM) és a Csapatok Érdekvédelmi
Szövetsége (a továbbiakban: Szövetség) által 2009. január
30-án megkötött megállapodásban (a továbbiakban: Megállapodás) foglaltak végrehajtására az alábbi
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a HM-re, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) érintett katonai szervezeteire terjed ki.
2. § (1) A Szövetség érdekvédelmi munkája segítése érdekében – függetlenített szakszervezeti tisztségviselőként – az
MH Katonai Igazgatási és Adatfeldolgozó Központ (a továbbiakban: MH KIAK) állományában az időszaki és
részfoglalkozású béralap terhére 1 fő részfoglalkozású
(6 órás) közalkalmazottat, az MH Nyugat-magyarországi
Hadkiegészítő Parancsnokság állományában 1 főt polgári
jogi megbízás keretében, az MH Kelet-magyarországi
Hadkiegészítő Parancsnokság állományában 1 főt polgári
jogi megbízás keretében a külső (polgári) megbízási díjkeret terhére foglalkoztat.
(2) Az MH KIAK állományában foglalkoztatott közalkalmazott a HM Honvéd Vezérkar főnöke időszaki és
részfoglalkozású létszámkeretét (tartalékát) terheli.
(3) Az időszaki és részfoglalkozású béralap terhére történő foglalkoztatás határozott időre, legfeljebb egy naptári
évre történhet. Közalkalmazotti illetményként a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvényben
meghatározott időarányos garantált illetmény biztosítandó.
3. § (1) A Szövetség szervezeti tevékenységének végzésére
kijelölt személy munkaköri leírása a Szövetség elnökének
előzetes egyetértésével kerül jóváhagyásra.
(2) Az MH KIAK állományában foglalkoztatott közalkalmazottat az egyes költségtérítések, a hivatásos, szerződéses és hadköteles katonák, valamint a honvédségi közalkalmazottak egyes költségtérítéseiről szóló 21/2002.
(IV. 10.) HM rendelet, az egyes szociális juttatások pedig a
hivatásos, szerződéses és hadköteles katonák, a honvédségi közalkalmazottak egyes illetményen kívüli pénzbeli
szociális juttatásairól szóló 14/2002. (III. 29.) HM rendelet
rendelkezései alapján illetik meg.
(3) A (2) bekezdés szerinti kifizetéseket az MH Összhaderőnemi Parancsnokság Gazdálkodástámogató és
Pénzügyi Ellátó Referatúra hajtja végre.
4. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő 8. napon lép hatályba, egyidejűleg a Honvédelmi Minisztérium és a Csapatok Érdekvédelmi Szövetsége által kötött megállapodásban foglaltak végrehajtásáról szóló 14/2007. (HK 3.)
HM utasítás hatályát veszti.
(2) Az utasítás másodközlésével egyidejűleg a Megállapodást a Honvédelmi Közlönyben közzé kell tenni.
Budapest, 2009. április 30. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
275/2018. (XII. 21.) Korm. rendelete a költségvetési szervek és az egyházi jogi személyek foglalkoztatottjainak 2019. kompenzációjáról.
A Kormány a Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény 77. § (1) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § E rendelet hatálya
a) a költségvetési szervekre és a foglalkoztatotti állományukba tartozó
aa) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) szerinti,
ab) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) szerinti,
ac) a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) szerinti,
ad) az állami tisztviselőkről szóló 2016. évi LII. törvény (a továbbiakban: Áttv.) szerinti,
ae) a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) szerinti,
af ) a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) szerinti hivatásos és
szerződéses katonai,
ag) a honvédelmi alkalmazottak jogállásáról szóló 2018. évi CXIV. törvény (a továbbiakban: Haj.) szerinti,
ah) az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény
(a továbbiakban: Iasz.) szerinti,
ai) a  legfőbb ügyész, az  ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az  ügyészi
életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Üjt.) szerinti,
aj) a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) szerinti, valamint
ak) a  2013. december 31-én a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi
XXXI.  törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 66/G.  § (1)  bekezdése szerinti hivatásos nevelőszülői
jogviszonyban állókra és
b) a  köznevelési, felsőoktatási, egészségügyi, karitatív, szociális, család-, gyermek- és ifjúságvédelmi, kulturális
vagy sporttevékenységet ellátó egyházi jogi személy (a továbbiakban: egyházi foglalkoztató) és a velük
ba) az Mt. szerinti munkaviszonyban állókra, valamint
bb) a 2013. december 31-én a Gyvt. 66/G. § (1) bekezdése szerinti hivatásos nevelőszülői jogviszonyban
állókra
[az a) és a b) pont a továbbiakban együtt: foglalkoztatott] terjed ki.
2. § E  rendelet szempontjából az  1.  § a)  pont aa)  alpontja szerinti közalkalmazotti jogviszonyban töltött időnek kell
tekinteni
a) a  fekvőbeteg-szakellátó és egyes fekvőbeteg-szakellátóhoz kapcsolódó egészségügyi háttérszolgáltatást
nyújtó, 100%-os állami tulajdonban lévő, valamint azok 100%-os tulajdonában lévő gazdasági társaságok
által ellátott feladatok központi költségvetési szervek általi átvételéről, valamint az ezzel kapcsolatos eljárási
kérdések rendezéséről szóló 2013. évi XXV. törvény (a továbbiakban: Fbszt.) alapján megszüntetésre került
gazdasági társaságok volt foglalkoztatottjainak a  társaságnál, valamint közfinanszírozott egészségügyi
szolgáltatónál, és
b) a települési önkormányzatok fekvőbeteg-szakellátó intézményeinek átvételéről és az átvételhez kapcsolódó
egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Tbszt.) szerinti gazdasági
társaságok feladatainak átvételében érintett, a  feladatot átvevő költségvetési szervek közalkalmazottainak
a társaságnál
munkaviszonyban töltött idejét. 3. § (1) A  foglalkoztatott a  2011–2012. évi adó- és járulékváltozások ellentételezésére szolgáló kompenzációra
(a  továbbiakban: kompenzáció) a  2019. év hónapjaira járó illetményének kifizetésével egyidejűleg, havonta
a (2)–(16) bekezdésben foglalt feltételekkel jogosult. Az a foglalkoztatott, akinek jogviszonya 2011. december 31-ét
követően keletkezett, abban az  esetben jogosult a  kompenzációra, ha e  rendelet hatálya alá tartozó szervvel
a  2010.  és 2011. évek bármelyikében vagy mindkét évben is az  1.  § szerinti jogviszonyok valamelyikében állt, és
az  utolsó ilyen jogviszonyát követően munkavégzésre irányuló, az  1.  § szerintitől eltérő jogviszonyt – a  tartós
megbízási szerződés kivételével – nem létesített.
(2) A  tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével az  1.  melléklet szerinti kompenzációra
jogosult az  a  foglalkoztatott, aki a  10.  § szerinti nyilatkozata alapján a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi
CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.) 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre nem jogosult és jogviszonya
2010. év decemberében vagy annak egy részében a  rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval fennállt, és azóta
munkavégzésre irányuló jogviszonyt – a  tartós megbízási szerződés és az  e  rendelet hatálya alá tartozó szervvel
fennálló 1. § szerinti jogviszonyok valamelyike kivételével – kizárólag e rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval
létesített.
(3) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 2. melléklet szerinti kompenzációra jogosult
az a foglalkoztatott, aki a 10. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre
nem jogosult és jogviszonya a  rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval 2010. év decemberében vagy annak
egy részében nem állt fenn, azonban 2011. év decemberében vagy annak egy részében fennállt, és azóta
munkavégzésre irányuló jogviszonyt – a  tartós megbízási szerződés és az  e  rendelet hatálya alá tartozó szervvel
fennálló 1. § szerinti jogviszonyok valamelyike kivételével – kizárólag e rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval
létesített.
(4) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 3. melléklet szerinti kompenzációra jogosult
az a foglalkoztatott, aki a 10. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre
egy kedvezményezett eltartott után jogosult, az eltartottak száma három főnél kevesebb, továbbá nincs házas- vagy
élettársa.
(5) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 4. melléklet szerinti kompenzációra jogosult
az a foglalkoztatott, aki a 10. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre
két kedvezményezett eltartott után jogosult, az eltartottak száma három főnél kevesebb, továbbá nincs házas- vagy
élettársa.
(6) Azon házas- vagy élettársak közül, akik a  10.  § szerinti nyilatkozatuk alapján az  Szja tv. 29/A. és 29/B.  §-a szerint
családi kedvezményre egy kedvezményezett eltartott után jogosultak, és az  eltartottak száma három főnél
kevesebb,
a) az  a  foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye házas- vagy élettársa tárgyhavi illetményénél alacsonyabb
vagy azzal megegyezik, a tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 2. melléklet,
b) az a foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye magasabb, mint házas- vagy élettársa tárgyhavi illetménye
a tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 3. melléklet
szerinti kompenzációra jogosult.
(7) Azon házas- vagy élettársak esetében, akik a 10. § szerinti nyilatkozatuk alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint
családi kedvezményre két kedvezményezett eltartott után jogosultak, és az eltartottak száma három főnél kevesebb
és
a) legalább az egyikük tárgyhavi illetménye alacsonyabb, mint 109 000 forint, és a kettejük tárgyhavi illetménye
közötti különbség legalább 50 000 forint,
aa) az  a  foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye házas- vagy élettársa tárgyhavi illetményénél
alacsonyabb vagy azzal megegyezik, a  tárgyhónap első napján érvényes illetménye
figyelembevételével a 2. melléklet,
ab) az  a  foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye magasabb, mint házas- vagy élettársa tárgyhavi
illetménye, a tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 4. melléklet
szerinti kompenzációra jogosult; b) mindkettőjük tárgyhavi illetménye eléri a  109 000 forintot, illetve a  kettejük tárgyhavi illetménye közötti
különbség kisebb, mint 50 000 forint, a  tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével
a 3. melléklet szerinti kompenzációra jogosult.
(8) Az  a  foglalkoztatott, akinek a  jogviszonya 2010. év decemberében vagy annak egy részében e  rendelet hatálya
alá tartozó munkáltatóval fennállt, és azóta munkavégzésre irányuló jogviszonyt – a  tartós megbízási szerződés
és az e  rendelet hatálya alá tartozó szervvel fennálló 1. § szerinti jogviszonyok valamelyike kivételével – kizárólag
e rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval létesített, a tárgyhónap első napján érvényes illetménye
a) 2,29%-ának megfelelő – 100 forintra kerekített összegű – kompenzációra jogosult, ha a  10.  § szerinti
nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre
aa) egy, két vagy három kedvezményezett eltartott után jogosult, az  eltartottak száma eléri
vagy meghaladja a  három főt, és a  tárgyhónap első napján érvényes illetménye nem éri el
a 135 000 forintot,
ab) négy vagy több kedvezményezett eltartott után jogosult, és a  tárgyhónap első napján érvényes
illetménye nem éri el a  135 000 forintnak a  három feletti kedvezményezett eltartottak száma és
a 20 000 forint szorzatával növelt összegét,
b) 1,53%-ának megfelelő – 100 forintra kerekített összegű – kompenzációra jogosult, ha a  10.  § szerinti
nyilatkozata alapján az  Szja tv. 29/A. és 29/B.  §-a szerint családi kedvezményre egy vagy több
kedvezményezett eltartott után jogosult úgy, hogy az eltartottak száma eléri vagy meghaladja a három főt, és
a tárgyhónap első napján érvényes illetménye meghaladja az a) pont szerinti illetményhatárt, de nem haladja
meg a 213 500 forintot.
(9) A  tárgyhónap első napján érvényes illetménye 1,53%-ának megfelelő – 100 forintra kerekített összegű –
kompenzációra jogosult az  a  foglalkoztatott, akinek jogviszonya a  rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval
2010.  év decemberében vagy annak egy részében nem állt fenn, de 2011. év decemberében vagy annak egy
részében fennállt, és azóta munkavégzésre irányuló jogviszonyt – a  tartós megbízási szerződés és az  e  rendelet
hatálya alá tartozó szervvel fennálló 1. § szerinti jogviszonyok valamelyike kivételével – kizárólag e rendelet hatálya
alá tartozó munkáltatóval létesített, és aki a 10. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint
családi kedvezményre egy vagy több kedvezményezett eltartott után jogosult úgy, hogy az eltartottak száma eléri
vagy meghaladja a három főt, és a tárgyhónap első napján érvényes illetménye nem haladja meg a 213 500 forintot.
(10) Az  államháztartásért felelős miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzétett, a  foglalkoztatottnak
a  kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a  garantált bérminimum megállapításáról szóló kormányrendelet
szerinti, 2011. évi, illetve 2012. évi illetményemelésre vonatkozó munkáltatói nyilatkozat alapján a (2)–(9) bekezdés
szerinti kompenzáció összegét az  illetményszámfejtést végző szervezet legfeljebb nulla összegig csökkenti
a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum megállapításáról szóló 337/2010. (XII. 27.)
Korm. rendelet, valamint a kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum megállapításáról
szóló 298/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet szerinti minimálbér és garantált bérminimum elérése érdekében
végrehajtott illetményemelés 94%-ának 100 forintra kerekített összegével.
(11) Az  Fbszt. és a  Tbszt. alapján megszüntetésre került gazdasági társaságok volt foglalkoztatottjai esetében
az  államháztartásért felelős miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzétett, a  foglalkoztatottnak
a  kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a  garantált bérminimum megállapításáról szóló kormányrendelet
kötelező személyi alapbéremelésre, illetve a  munkabérek nettó értékének megőrzéséhez szükséges
munkabéremelés 2012. évi elvárt mértékéről és a  béren kívüli juttatás ennek keretében figyelembe vehető
mértékéről szóló 299/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet alapján elvárt munkabéremelésre vonatkozó munkáltatói
nyilatkozat alapján a  (2)–(9)  bekezdés szerinti kompenzáció összegét az  illetményszámfejtést végző szervezet
legfeljebb nulla összegig csökkenti
a) a  kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a  garantált bérminimum megállapításáról szóló
337/2010.  (XII. 27.) Korm. rendelet szerinti minimálbér és garantált bérminimum elérése érdekében
végrehajtott személyi alapbéremelés,
b) a  munkabérek nettó értékének megőrzéséhez szükséges munkabéremelés 2012. évi elvárt mértékéről
és a  béren kívüli juttatás ennek keretében figyelembe vehető mértékéről szóló 299/2011. (XII. 22.)
Korm.  rendelet szerinti munkabéremelés, vagy ennek hiányában a  kötelező legkisebb munkabér
(minimálbér) és a  garantált bérminimum megállapításáról szóló 298/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet szerinti
minimálbér és garantált bérminimum elérése érdekében végrehajtott személyi alapbéremelés
94%-ának 100 forintra kerekített összegével. (12) Az  Fbszt. alapján megszüntetésre került gazdasági társaságok azon foglalkoztatottjai, akiknek
továbbfoglalkoztatására az  Fbszt. 7.  § (1)  bekezdése vagy (2)  bekezdés b)  pontja alapján nem került sor, nem
jogosultak kompenzációra.
(13) A  munkaidő hosszának megváltozásakor a  kompenzáció összegét úgy kell megállapítani, hogy a  munkaidő
növekedése esetén az addig alkalmazott (10) és (11) bekezdés szerinti levonást kell a  továbbiakban is alkalmazni,
a munkaidő csökkenése esetén a levonást a munkaidő változásának arányában csökkenteni kell.
(14) Az  1.  § szerinti jogviszony hóközi létesítése, illetve megszűnése esetén a  foglalkoztatott a  törthónapra
a (2)–(13) bekezdés szerinti kompenzáció 100 forintra kerekített időarányos részére jogosult.
(15) Az  1.  § szerinti jogviszonyok közül egyidejűleg több jogviszonyban álló foglalkoztatott a  teljes munkaidős
jogviszonyában jogosult a  kompenzációra. Az  1.  § szerinti teljes munkaidős jogviszony hiányában az  időben
legkorábban keletkezett jogviszonyban jár a kompenzáció.
(16) Nem jogosult kompenzációra a  foglalkoztatott a  fizetés nélküli szabadság, valamint az  egész napos igazolatlan
távollét időtartamára. A  kompenzáció emiatt kieső összegét a  tárgyhónapban kieső munkanapok számának
a  foglalkoztatott munkarendje szerinti, a  tárgyhónap egészére megállapított munkanapok számához viszonyított
arányában, 100 forintra kerekítve kell megállapítani.
4. § (1) A 3. § vonatkozásában – a (2) és (3) bekezdésben, valamint a 3. § (10) bekezdésében foglalt kivételekkel – jogszabály
eltérő rendelkezése hiányában illetményként kell figyelembe venni:
a) a  Kjt. 66.  §-a és 79/E.  §-a szerinti illetményt (beleértve a  garantált illetmény feletti, a  munkáltató döntése
alapján megállapított illetményrészt is), továbbá a  közalkalmazott számára a  Kjt. 70–75.  §-a alapján
megállapított illetménypótlékot,
b) a  Kttv. 131.  § (2)  bekezdése szerinti – a  Kttv. 133.  § (3)–(6)  bekezdése szerinti alapilletmény-eltérítés
figyelembevételével számított – illetményt, valamint a kormányzati ügykezelők esetén a Kttv. 208. §-a, illetve
a közszolgálati ügykezelők esetén a Kttv. 242. §-a szerinti illetményt,
c) 2019. március 1-től a Kit. szerinti illetményt,
d) az Áttv. 18. §-a szerinti illetményt,
e) a  hivatásos foglalkoztatottak esetében a  Hszt. 168.  §-a szerinti távolléti díj alapját képező illetményt,
2019. február 1-től a rendvédelmi alkalmazottak esetében a Hszt. 289. §-a szerinti illetményt,
f ) a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 20/D. § (2) bekezdése szerinti illetményt,
g) a Hjt. 2. § 41. pontja szerinti távolléti díj alapját képező illetményt,
h) a  Haj. 67.  §-a szerinti illetményt (beleértve a  garantált illetmény feletti, a  munkáltató döntése alapján
megállapított illetményrészt is), a  honvédelmi alkalmazott számára a  Haj. 70–74.  §-a alapján megállapított
illetménypótlékot, továbbá a Haj. 75. §-a alapján megállapított honvédelmi illetménykiegészítést,
i) az Iasz. 96. § (1) bekezdése szerinti illetményt,
j) az Üjt. 59. § (2) bekezdése, 114. § (1) bekezdése és 135. § (1) bekezdése szerinti illetményt,
k) az  Mt. hatálya alá tartozó, az  egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményeinél és az  országos
nemzetiségi önkormányzat hivatalánál, illetve az országos és a helyi nemzetiségi önkormányzat költségvetési
szerveinél foglalkoztatott munkavállalók alapbérét és rendszeres bérpótlékait,
l) a Gyvt. 66/H. § (3)–(5) bekezdése szerinti díjazást,
m) a  prémiumévek programról és a  különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény 4.  §
(4) bekezdése szerinti juttatást, valamint
n) a  költségvetési szervként működő köznevelési intézményben pedagógus munkakörben foglalkoztatott
pedagógusok esetében a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 65.  § (1)  bekezdése szerinti
illetményt (beleértve a garantált illetmény feletti, a munkáltató döntése alapján megállapított illetményrészt
is), továbbá a 65. § (3) bekezdése szerint megállapított illetménypótlékot,
o) a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló törvény szerinti devizailletményt.
 (2) Az  (1) bekezdés a) és f ) pontjában foglaltaktól eltérően nem kell illetményként figyelembe venni az egészségügyi
tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény (a továbbiakban: Eütev.) alapján
az  egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó foglalkoztatott illetményének az  Eütev. 11/A.  §
(4)–(6a) bekezdése alapján járó növelését.
(3) Az (1) bekezdés a) pontjában foglaltaktól eltérően nem kell illetményként figyelembe venni
a) a  belügyminiszter irányítása alatt álló rendvédelmi szerveknél foglalkoztatott közalkalmazottak részére
rendvédelmi ágazati pótlék megállapításáról szóló miniszteri rendeletben meghatározott rendvédelmi
ágazati pótlékot,
b) a  honvédelmi szervezeteknél foglalkoztatott közalkalmazottak részére a  honvédelmi ágazatban
foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyával összefüggő egyes kérdések rendezéséről szóló miniszteri
rendeletben meghatározott honvédelmi ágazati pótlékot,
c) az  Információs Hivatalnál foglalkoztatott közalkalmazottak részére polgári hírszerzési ágazati pótlék
megállapításáról szóló miniszteri rendeletben meghatározott polgári hírszerzési ágazati pótlékot, és
d) az  egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól
szóló 43/1999. (III. 3.) Korm. rendeletben meghatározott védőnői kiegészítő pótlékot.
(4) A (2) bekezdés alkalmazásában
a) az  Eütev. 11/A.  § (4)  bekezdése alapján járó növelésnek kell tekinteni az  egyes egészségügyi dolgozók és
egészségügyben dolgozók illetmény- vagy bérnövelésének, valamint az  ahhoz kapcsolódó támogatás
igénybevételének részletes szabályairól szóló 256/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet [a továbbiakban:
256/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet] 3. melléklete, 11. melléklete és 12. melléklete alapján számított összeget,
b) az  Eütev. 11/A.  § (5)  bekezdése alapján járó növelésnek kell tekinteni a  256/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet
3. melléklete, 9. melléklete, 11. melléklete és 14. melléklete alapján számított összeget,
c) az  Eütev. 11/A.  § (6)  bekezdése alapján járó növelésnek kell tekinteni az  Eütev. 11/A.  § (6)  bekezdése és
a 256/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet 6. melléklete, vagy az Eütev. 11/A. § (6) bekezdése és a 256/2013. (VII. 5.)
Korm. rendelet 8. melléklete alapján számított összeget,
d) az  Eütev. 11/A.  § (6a)  bekezdése alapján járó növelésnek kell tekinteni az  Eütev. 11/A.  § (6a)  bekezdése és
a 256/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet 5. melléklete alapján számított összeget
azzal, hogy részmunkaidős foglalkoztatás esetén az  a), b), c) vagy d)  pont szerinti összegnek a  részmunkaidő és
a teljes munkaidő arányában csökkentett részét nem kell illetményként figyelembe venni.
(5) A  kompenzáció a  személyi jövedelemadó-előleg megállapításánál nem rendszeres jövedelemnek minősül, és
a költségvetési rend szerint foglalkoztatottak egyéb személyi juttatásaiként kell elszámolni. A kifizetés a statisztikai
elszámolásokban a szociális költségek között kerül figyelembevételre.
5. § (1) A  központi költségvetés a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
(a  továbbiakban: 2019. évi költségvetési törvény) 4.  § (1)  bekezdésében megjelölt céltartalék terhére,
az e rendeletben meghatározottak szerint biztosít fedezetet (a továbbiakban: támogatás)
a) – a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – a központi költségvetési szervek, a köztestületi költségvetési
szervek és az országos nemzetiségi önkormányzati költségvetési szerv,
b) a helyi nemzetiségi önkormányzatok, továbbá
c) a bevett egyház
részére az e rendelet alapján járó kompenzáció és annak járulékai kifizetéséhez.
(2) A  központi költségvetés a  helyi önkormányzatok, valamint azok társulásai (a továbbiakban együtt: helyi
önkormányzat) részére a  2019. évi költségvetési törvény 2.  melléklet I.5.  pontja szerinti előirányzat terhére,
az e rendeletben meghatározottak szerint biztosít támogatást.
(3) Az  országos és a  helyi nemzetiségi önkormányzatot megillető (1)  bekezdés szerinti támogatásról
a  nemzetiségpolitikáért osztott hatáskörben felelős miniszterek adatot szolgáltatnak az  államháztartásért felelős
miniszter részére.
(4) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti költségvetési szervek esetében nem vehető igénybe a  támogatás a  részben
vagy egészben külön – ide nem értve az  európai uniós forrás terhére finanszírozott – feladat ellátására kötött
szerződésből származó bevétel terhére foglalkoztatottak után.
(5) Az e rendelet alapján igénybe vett támogatás kizárólag a foglalkoztatottak 2019. évi kompenzációjára használható
fel, más jogcímen kifizetés nem teljesíthető.
6. § (1) Az  1.  § a)  pontja szerinti költségvetési szerveknél és a  helyi nemzetiségi önkormányzatoknál a  támogatás
megállapítása a  költségvetési szerv által várhatóan ténylegesen kifizetésre kerülő – az  államháztartásért felelős
miniszter által március hónapban felmért – összeg alapján történik.
(2) Az  (1)  bekezdés alapján igénybe vett támogatással 2019. november 10-éig el kell számolni, amely intézkedést
az államháztartásért felelős miniszter készíti elő.
(3) Ha a  költségvetési szerv az  elszámolást követően állapít meg visszafizetési kötelezettséget, azt a  2019. évi
költségvetési maradvány elszámolása keretében kell teljesíteni.
(4) A  támogatás folyósítása és elszámolása érdekében az  országos és a  helyi nemzetiségi önkormányzat részére
a  nemzetiségpolitikáért osztott hatáskörben felelős miniszterek támogatói okiratot adnak ki az  országos
nemzetiségi önkormányzat hivatalánál, valamint az  országos és a  helyi nemzetiségi önkormányzat költségvetési
szerveinél foglalkoztatottakat megillető kompenzáció biztosításáról. A  6.  § (2)  bekezdése szerinti elszámolás
során igazolt új támogatási igény vagy többlettámogatásra való jogosultság felmerülése esetén az  országos és
helyi nemzetiségi önkormányzat részére a  támogatás biztosítása érdekében új igény esetén támogatói okirat
kiadására, többletigény esetén a korábbiakban kiadott támogatói okirat módosítására kerül sor. A 6. § (2) bekezdése
szerinti elszámolás keretében visszafizetett támogatás nem tekinthető a  költségvetési támogatás jogosulatlan
igénybevételének, így az  országos és helyi nemzetiségi önkormányzatot nem terheli az  államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény 53/A. (2) bekezdése szerinti kamatfizetési kötelezettség.
(5) Az  (1)  bekezdés szerint nyújtott támogatás intézmények közötti átadása esetén az  átadásra kerülő előirányzatot
az átadás-átvételi dokumentumban nevesítve szerepeltetni kell.
7. § (1) A  helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a  Magyar Államkincstár a  helyi önkormányzat
részére – az  5.  § (2)  bekezdésében szereplő előirányzat terhére – a  nettó finanszírozás keretében a  kifizetés
hónapjában elszámolja a  kifizetett havi kompenzációnak a  munkáltatót terhelő, közterheket magában foglaló
bruttó összegét
a) a  Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő (a továbbiakban: NEAK) által finanszírozott helyi önkormányzati
költségvetési szervek,
b) az a) pontba nem tartozó helyi önkormányzati költségvetési szervek
foglalkoztatottjaira vonatkozóan.
(2) A 2019. december hónap után járó kompenzáció elszámolása a 2020. évi költségvetés terhére történik.
 (3) Az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 139.  § (1)  bekezdése
szerinti egészségügyi szolgáltatónak minősülő költségvetési szervek részére megállapított kompenzációt a  helyi
önkormányzat soron kívül továbbítja.
(4) A  helyi önkormányzat által fenntartott költségvetési szervére és munkavállalóira vonatkozóan a  központosított
illetmény-számfejtési rendszer szolgáltat adatot a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter részére az  5.  §
(2) bekezdése szerinti támogatás kifizetéséhez.
(5) A kifizetés hónapjának 5-éig a Magyar Államkincstár
a) a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter részére az  államháztartásért felelős miniszter által vezetett
minisztérium honlapján közzétett országos összesítő,
b) helyi önkormányzat székhelye szerint illetékes területi szerve az (1) bekezdés szerinti elszámoláshoz – a nettó
finanszírozással egyidejűleg – a  helyi önkormányzat részére az  államháztartásért felelős miniszter által
vezetett minisztérium honlapján közzétett adatközlő lap
kitöltésével szolgáltat adatot. 8. § (1) A  támogatásra az  egyházi foglalkoztató a  bevett egyházon és az  egyházi foglalkoztató fenntartóján keresztül
jogosult. A  támogatás folyósítására és elszámolására az  egyházakkal való kapcsolattartás koordinációjáért felelős
miniszter (a továbbiakban: miniszter) által kiadott támogatói okirat alapján kerül sor.
(2) A  bevett egyház részére a  2019. évi bérkompenzáció összegéből előzetes hozzájárulásként legfeljebb
600  000  000  forint kerül átadásra a  miniszter által 2019. március hónapban felmért, az  egyházi foglalkoztató által
benyújtott és a miniszter által elfogadott igények alapján, azok arányában.
(3) A  támogatás terhére a  miniszter – utólagos elszámolás mellett – előleget nyújt. Az  előleg nyújtásának feltétele
a  költségvetési szervek és az  egyházi jogi személyek foglalkoztatottjainak 2018. évi kompenzációjáról szóló
kormányrendelet alapján kapott támogatással történő elszámolás és annak elfogadása.
(4) A  bevett egyház a  támogatást az  egyházi foglalkoztató fenntartója részére utalja át. Az  egyházi foglalkoztató
fenntartója a támogatást az egyházi foglalkoztató részére átadja, illetve a 3. § (1) bekezdésében meghatározott célra
fordítja.
9. § (1) A  támogatás igénylése az  egyházi foglalkoztató által az  államháztartásért felelős miniszter által vezetett
minisztérium, valamint a miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzétett
a) igénylőlapnak, és
b) az a) pont szerinti igénylőlap alapján összesített adatokat tartalmazó adatlapnak
a miniszter részére történő megküldésével történik.
(2) Az  előlegből 2019. január–szeptember hónapokra ténylegesen kifizetett és a  2019. október–december
hónapokra várhatóan kifizetésre kerülő összegekről a  bevett egyház 2019. november 10-éig tájékoztatást,
a  2019.  január–december hónapokra ténylegesen kifizetett összegekről pedig 2020. január 31-éig elszámolást
nyújt be a miniszternek. A tájékoztatás és az elszámolás tartalma az államháztartásért felelős miniszter által vezetett
minisztérium, valamint a  miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzétett – ágazati bontású, az  ágazat
teljes létszámát, az  érintettek létszámát, havi bontásban a  ténylegesen kifizetett és a  várhatóan kifizetésre kerülő
összegeket és a munkaadókat terhelő járulékokat bemutató – beszámoló és rövid szöveges jelentés. Az elszámolás
során igazolt új támogatási igény vagy többlettámogatásra való jogosultság felmerülése esetén a  bevett egyház
részére a  támogatás biztosítása érdekében új igény esetén támogatói okirat kiadására, többletigény esetén
a korábbiakban kiadott támogatói okirat módosítására kerül sor.
(3) Az  elszámolás utólagos – adott esetben helyszíni ellenőrzés útján történő – ellenőrzése céljából az  egyházi
foglalkoztató jogosult személyenkénti bontásban elkülönített nyilvántartást vezetni.
10. § (1) A foglalkoztatott a 2019. évi kompenzációjának megállapításához a saját munkáltatója részére nyilatkozik a családi
kedvezményre való jogosultságáról, az  annak igénylése során figyelembe vehető kedvezményezett eltartottak,
valamint az  eltartottak számáról, adóazonosító jeléről, saját és házas- vagy élettársa illetményéről, jogviszonya
keletkezésének időpontjáról. A  nyilatkozat mintáját az  5.  melléklet tartalmazza. A  nyilatkozat kitöltési útmutatóját
az  államháztartásért felelős miniszter az  általa vezetett minisztérium honlapján – e  rendelet hatálybalépésével
egyidejűleg – közzéteszi.
(2) A  nyilatkozó a  nyilatkozatot 2019. március 15-éig nyújtja be a  munkáltatónak két példányban. Ha a  jogviszony
év közben keletkezett, a  jogviszony keletkezésével egyidejűleg köteles a  nyilatkozó benyújtani a  nyilatkozatot.
A  munkáltató az  egyik példányon igazolja az  átvételt, a  másik példányt intézkedésre megküldi az  illetékes
illetményszámfejtő helynek.
(3) A 3. § (15) bekezdésében meghatározott esetben a nyilatkozó nyilatkozatát az őt teljes munkaidős jogviszonyban
foglalkoztató munkáltatónak köteles a  (2)  bekezdés szerinti határidőig leadni. Teljes munkaidős jogviszony
hiányában a nyilatkozó nyilatkozatát a  (2) bekezdésben meghatározott határidőig annak a munkáltatónak köteles
leadni, akinél jogviszonya a  legkorábban keletkezett, illetve azonos időpontban keletkezett jogviszonyok esetén
a választása szerinti munkáltatónak köteles leadni.
(4) A munkáltatói igazolást tartalmazó nyilatkozatot a nyilatkozó köteles öt évig megőrizni.
 (5) A  tárgyhó 15-éig benyújtott nyilatkozat alapján a  nyilatkozó kompenzációra a  tárgyhóban jogosulttá válik, és
annak összege a  tárgyhóra esedékes illetménye számfejtésével egyidejűleg kifizetésre kerül. A  tárgyhó 15-e után
benyújtott nyilatkozat alapján a nyilatkozó a kompenzációra kizárólag a nyilatkozat leadását követő hónaptól válik
jogosulttá, és az  a  tárgyhónapot követő hónapra esedékes illetmény számfejtésével egyidejűleg kerül kifizetésre.
A március 15-éig benyújtott nyilatkozatok esetén a január és február hónapok után járó kompenzáció is kifizetésre
kerül.
11. § (1) Ha a leadott nyilatkozatban feltüntetett, a kompenzáció megállapításánál irányadó adatok év közben módosulnak,
a  nyilatkozó az  erről való tudomásszerzést követően haladéktalanul köteles újabb nyilatkozat kitöltésével
bejelenteni a változást a munkáltatónak.
(2) A  munkáltató a  nyilatkozat II. részében foglaltak módosítását változásbejelentéssel teheti meg, a  nyilatkozat
III. részében a változás bekövetkezésének dátumaként 2019. január 1-jét jelölve meg.
(3) A  bejelentett változás alapján a  változás bekövetkezése dátumának alapulvételével kerül megállapításra és
érvényesítésre a kompenzáció összege.
(4) Ha olyan változás bejelentésére került sor, amely alapján a  foglalkoztatott nem, vagy csökkentett összegű
kompenzációra jogosult, a  kompenzáció összegére vonatkozó jogosultsága megszűnik vagy csökken. A  változás
bejelentése előtt a  korábbi nyilatkozat alapján a  változás bekövetkezésének dátumát követően kifizetett
kompenzáció összege visszavonásra kerül.
(5) Ha a  nyilatkozó a  kompenzáció megállapítása érdekében tett nyilatkozat kitöltésével valótlan adatot közölt,
a kompenzáció már teljesített összege visszavonásra, és a kompenzáció további folyósítása felfüggesztésre kerül.
(6) Ha a kompenzáció nem e rendeletben foglaltaknak megfelelő megállapítása és kifizetése nem az (5) bekezdésben
foglaltak alapján valósult meg, vagy az  illetményeltérítés összege visszamenőleg kerül megállapításra, a  már
kifizetett kompenzáció összege a következő hónap(ok) kompenzációjának összegéből levonásra kerül.
12. § Ez a rendelet 2019. január 1-jén lép hatályba.
13. § E rendeletet első alkalommal a 2019. év január hónapra járó illetmény számfejtésekor kell alkalmazni.
14. § Amennyiben a  9.  § (2)  bekezdése alapján benyújtott elszámolás alapján igazolt többlettámogatásra vonatkozó
jogosultság merül fel, a többlettámogatást a támogatói okirat módosításával kell biztosítani.
15. § Ez a rendelet 2020. június 30-án hatályát veszti.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2014. (XII. 23.) BVOP utasítása a közadatok közzétételének és a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének szabályozásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – figyelemmel az információs önrendelkezési
jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény rendelkezéseire – kiadom a következő utasítást:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya a  Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságára (a továbbiakban: BVOP), a  büntetésvégrehajtási intézetekre és intézményekre (a továbbiakban: bv. intézetek) terjed ki (a továbbiakban együtt: bv. szervek).
2. A bv. szervek kötelesek a  büntetés-végrehajtási szervezet honlapján (http://www.buntetes-vegrehajtas.gov.hu)
a  Melléklet szerinti adatokat közzétenni az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló
2011. évi CXII. törvény 1. mellékletében meghatározott közlési és megőrzési időpontok szerint.
3. A honlapon közzéteendő adatok koordinálását a  Kommunikációs Főosztály a  tárgykör szerint illetékes főosztály,
illetve a bv. intézetek közreműködésével végzi. A honlap karbantartása a BVOP-ra vonatkozóan a Kommunikációs
Főosztály, a bv. intézetekre vonatkozóan a bv. intézetek feladata.
II. Fejezet
Az adatszolgáltatásra vonatkozó szabályok 4. A BVOP tekintetében az adatszolgáltatást
a) a Melléklet I. Szervezeti, személyzeti adatai vonatkozásában – a 10. pont kivételével – a Személyügyi és Szociális
Főosztály vezetője,
b) a Melléklet I. Szervezeti, személyzeti adatai közül a 10. pont, a Melléklet II. Tevékenységre, működésre vonatkozó
adatai közül a 2., 4., 7. és 10. pontban meghatározottak vonatkozásában a Kommunikációs Főosztály vezetője,
c) a Melléklet II. Tevékenységre, működésre vonatkozó adatai közül az  1., 6. és 13.  pontban meghatározottak
vonatkozásában a Jogi és Adatkezelési Főosztály vezetője,
d) a Melléklet II. Tevékenységre, működésre vonatkozó adatai közül a  11.  pontban meghatározottak
vonatkozásában a szakmailag illetékes főosztály vezetője,
e) a Melléklet II. Tevékenységre, működésre vonatkozó adatai közül a  12.  pontban meghatározottak, valamint
a  Melléklet III. Gazdálkodási adatok vonatkozásában – a 7–8.  pont kivételével – a  Közgazdasági Főosztály
vezetője,
f ) a Melléklet III. Gazdálkodási adatai közül a 7. pont vonatkozásában a projektet koordináló főosztály vezetője,
a 8. pont vonatkozásában a Műszaki és Ellátási Főosztály vezetője
végzi. 5. A bv. intézetek tekintetében az adatszolgáltatásért a bv. intézetek vezetői felelősek.
6. A BVOP-ra vonatkozó adatokat informatikai úton kell továbbítani a Kommunikációs Főosztály részére. Az informatikai
úton történő továbbítás BVOP szervezetén belüli infrastrukturális feltételeit, azok működtetéséhez szükséges
technikai segítségnyújtást az  Informatikai Főosztály biztosítja. Az  adatok továbbítását az  illetékes főosztályok
a  továbbítandó adat mennyiségi és minőségi tulajdonságai függvényében főként elektronikus levélként vagy
elektronikus levél csatolmányaként, táv-adatátviteli úton való másolással (SharePoint/FTP) – e-mailen történő
értesítéssel egyidejűleg – végzik.
7. A Mellékletben a bv. szervek vonatkozásában értelmezhetetlen közzétételi egységeket is fel kell tüntetni, de a pontos
tájékoztatás érdekében jelezni kell, hogy az adott közérdekű adat a szervnél nem áll rendelkezésre.
III. Fejezet
A közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítése
8. A közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítése az alábbiak szerint történik.
a) A közérdekű adat megismerése iránt szóban, írásban vagy elektronikus úton terjeszthető elő kérelem.
A  közérdekű adat megismerésére irányuló igényt beérkezését és nyilvántartásba vételét követően
haladéktalanul át kell adni az adatot kezelő büntetés-végrehajtási szerv vezetőjének, aki köteles gondoskodni
a megkeresés határidőben történő megválaszolásáról.
b) A közérdekű adat megismerése iránti igénynek az  adatot kezelő büntetés-végrehajtási szervnek a  lehető
legrövidebb idő alatt, legfeljebb 15 napon belül, közérthető formában és az adatigénylő által megjelölt módon
kell eleget tenni.
c) Ha a  közérdekű adatot kezelő büntetés-végrehajtási szerv az  igény teljesítését megtagadja, arról annak
indokaival együtt, 8 napon belül írásban vagy – amennyiben elektronikus levelezési címét közölte – elektronikus
úton értesíteni kell az igénylőt.
d) Amennyiben az igényelt adat kezelője nem a megkeresett büntetés-végrehajtási szerv, úgy azt haladéktalanul
köteles továbbítani a  közérdekű adatot kezelő szervnek. Az  igény áttételéről egyidejűleg tájékoztatni kell
az  igénylőt. Abban az esetben, ha az  illetékes szerv nem állapítható meg, az adatigénylőt erről a büntetésvégrehajtási szerv értesíti.
e) Amennyiben az  igény 15 nap alatt nem teljesíthető (például az  adatok az  igényelt csoportosításban nem
állnak rendelkezésre, azok kigyűjtése a határidőn belül objektív okból nem lehetséges, illetve nagy terjedelmű
vagy nagyszámú adatigénylés esetén), a  határidő egy alkalommal 15 nappal meghosszabbítható, melyről
az adatigénylőt a kérelem kézhezvételétől számított 8 napon belül tájékoztatni kell.
f ) Amennyiben az  igénylő kötelezően közzétett adat megismerésére irányuló kérelmet terjeszt elő, ennek
tényéről – az adathoz való hozzáférési hely megjelölésével – az igénylőt tájékoztatni kell.
g) Az igénylő az  adatokat tartalmazó dokumentumról vagy dokumentumrészről másolatot kaphat. A  másolat
készítéséért a felmerült költség mértékéig az adatot kezelő büntetés-végrehajtási szerv a mindenkor hatályos
önköltség számítási szabályzatban meghatározottaknak megfelelően díjat állapít meg, amelynek összegéről
az igénylőt előzetesen tájékoztatni kell. A másolat kiadása a szolgáltatási díj megfizetését követően történik.
h) Az igény teljesítését, illetőleg a költségek megfizetését követően az igénylő személyes adatait haladéktalanul
törölni kell. Az adatok törlése az adatot kezelő büntetés-végrehajtási szerv feladata.
i) Az igény teljesítése során kiemelt figyelmet kell fordítani arra, hogy a  közérdekű adatok közlése ne járjon
mások jogainak vagy törvény alapján korlátozottan megismerhető adatok bizalmasságának sérelmével.
Különös figyelmet kell fordítani arra, hogy az  adatszolgáltatással ne kerüljenek nyilvánosságra személyes
adatok, minősített adatok.
j) Ha a  közérdekű adatot tartalmazó dokumentum az  igénylő által meg nem ismerhető adatot is tartalmaz,
a másolaton a meg nem ismerhető adatot felismerhetetlenné kell tenni, olyan módon, hogy a korlátozottan
megismerhető adatok tartalmára megalapozott következtetést ne lehessen levonni.
9. Az elutasított kérelmekről, azok indokairól a bv. szervek nyilvántartást vezetnek.
IV. Fejezet
Záró rendelkezések 10. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
11. Hatályát veszti a  köztulajdon használatának nyilvánosságával kapcsolatban a  büntetés-végrehajtásra háruló
feladatokról szóló 1-1/98/2004. (IK Bv. Mell.12.) OP intézkedés.
Csóti András bv. vezérőrnagy s. k.,
 országos parancsnok


text:
83/2003. (IX. 11.) OGY határozata országgyűlési vizsgálóbizottság létrehozásáról, a paksi atomerőműben történt súlyos üzemzavar körülményeinek és annak elhárítására tett intézkedéseknek, valamint a kieső villamos energia pótlási lehetőségeinek megvizsgálására.
1. Az Országgyűlés Házszabálya 34. §-ának (1) bekezdése alapján vizsgálóbizottságot hoz létre a paksi atomerőműben bekövetkezett súlyos üzemzavar megvizsgálására.
A határozatot az Országgyűlés a 2003. szeptember 8-i ülésnapján
fogadta el.
A határozatot az Országgyűlés a 2003. szeptember 8-i ülésnapján
fogadta el.
A határozatot az Országgyűlés a 2003. szeptember 8-i ülésnapján
fogadta el.
2. A vizsgálóbizottság felállításának célja, hogy megvizsgálja: — a paksi atomerőműben történt súlyos üzemzavar
okait,
— az üzemzavar során végzett tájékoztatást,
— a súlyos üzemzavar elhárításra tett és teendő intéz
kedéseket,
— az országos energiaszolgáltatásban kialakult helyzet kezelésére hozott intézkedéseket.
3. A vizsgálóbizottság 8 főből áll, a bizottság tagjaira a
képviselőcsoportok vezetői tesznek ajánlást a következők
szerint:
Fidesz 3 fő
MSZP 3 fő
MDF 1 fő
SZDSZ 1 fő
4. A bizottság tagjainak megválasztására a képviselőcsoportok ajánlásai alapján az Országgyűlés elé a Házbizottság terjeszt elő javaslatot. A bizottság elnökére az
ellenzéki, alelnökére a kormánypárti képviselőcsoportok
a bizottsági tagságra jelöltek köréből terjesztenek elő
javaslatot.
5. A bizottság megbízatása kiterjed minden, a súlyos
üzemzavart megelőző és a reaktor tisztításával összefüggő
intézkedés, tevőleges magatartás, szerződéskötés vizsgálatára és az ennek alapján szükséges intézkedésekre vonatkozó javaslattételre. A bizottság a munkája során a feladatával összefüggésben meghallgatásokat tarthat, iratokat
kérhet be. A kért adatokat mindeki köteles a bizottság
rendelkezésére bocsátani, illetőleg köteles a bizottság előtt
megjelenni.
6. A bizottság feladatának ellátásához szakértőket
vehet igénybe, működésének költségeit az Országgyűlés
költségvetéséből fedezi.
7. A bizottság működésének rendjét maga állapítja meg.
8. A bizottság a megállapításairól és a szükséges intézkedésekre vonatkozó javaslatairól jelentést készít, amelyet
legkésőbb a bizottság megalakulásától számított 60. napig
az Országgyűlés elé terjeszt.
9. A bizottság megbízatása a bizottsági jelentésnek az
Országgyűléshez történő benyújtásáig, de legkésőbb a
8. pontban meghatározott időpontig tart. A jelentés előterjesztője — a bizottság megszűnését követően is —
a bizottság elnöke.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1651/2014. (XI. 17.) Korm. határozata a Nemzetközi Energia Ügynökség székházáthelyezésének kérdéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a Nemzetközi Energia Ügynökség részére 1016 Budapest, Mészáros utca 48–54., (Hrsz: Budapest
7488) szám alatti ingatlan kerüljön felajánlásra;
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az ajánlat elfogadása esetén tegye meg a  szükséges intézkedéseket
az  1.  pont szerinti ingatlan felújítási és az  épület berendezési, fenntartási, karbantartási, valamint a  Nemzetközi
Energia Ügynökség költözési költségének biztosítása érdekében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával
Határidő: felmerülés ütemében
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési miniszter, hogy kezdjen tárgyalásokat a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság
Médiatanácsával az ingatlan rendelkezésre bocsátása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon az  ingatlan felújításához és ingyenes használatba
adásához szükséges intézkedések megtételéről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a források rendelkezésre állását követően
5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a magyar ajánlatot nyújtsa be a Nemzetközi Energia Ügynökségnek;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2014. november 17.
6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, valamint a külgazdasági és külügyminisztert, hogy folytassa le a szükséges
egyeztetéseket a Nemzetközi Energia Ügynökséggel;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter, valamint külgazdasági és külügyminiszter a nemzetgazdasági
miniszter bevonásával
Határidő: azonnal 7. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy folytasson
egyeztetéseket a Nemzetközi Energia Ügynökség  tagállamaival a  magyar ajánlat támogatásának növelése
érdekében;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával
Határidő: azonnal
8. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítse elő a Nemzetközi Energia Ügynökség és Magyarország közötti
Székhely-megállapodást és folytassa le a  szükséges egyeztetéseket, majd a  megállapodás tervezetét nyújtsa be
a Kormány részére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter a külgazdasági és külügyminiszter, valamint a nemzetgazdasági
miniszter bevonásával
Határidő: a Nemzetközi Energia Ügynökség pozitív döntését követően
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
411/2015. (X. 13.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
dr. Völner Pált 2015. október 9-ei hatállyal az Igazságügyi Minisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2015. október 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2/2009. (HK 2.) HM HVKFH intézkedése Egységes NATO Előírás hatályba léptetéséről.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és
végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. §
(2) bekezdés d) pontjában biztosított jogkörömnél fogva
– Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
Hadműveleti Főnökség
– Bevezetés időpontja: 2009. március 1.
– Végrehajtás módja: MH ÖHP parancsnoki intéz
kedés. A témafelelős adja ki a végrehajtásul szolgáló dokumentumot. Ezzel együtt végezze el a szükséges módosításokat is, a bevezetett NATO előírásnak nem megfelelő korábbi szabályozásokat helyezze hatályon kívül, illetve
kezdeményezze hatályon kívül helyezésüket.
Mikita János mk. altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök helyettes