text:
312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelete az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásról.
A Kormány az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés 3., 12.3. ,12.4., 17. és
25. pontjában, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. §
(1) bekezdésében, a 75. § c) pontja tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el: I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet alkalmazási köre
1. § (1) E rendeletet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – az építésügyi és az építésfelügyeleti hatóság építési és építőipari
kivitelezési tevékenységgel kapcsolatos eljárásaira és ellenőrzéseire, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásokra
kell alkalmazni. (2) A rendelet hatálya nem terjed ki
a) a vízgazdálkodásról szóló törvény szerinti vízimunkával, b) a robbantóanyagok tárolására szolgáló építményekkel,
c) az építménynek minősülő földmérési jelekkel és a földmérés céljára szolgáló műszerállásokkal és észlelő
pillérekkel, d) a barlangban történő építési tevékenységgel kapcsolatos építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokra és ellenőrzésekre.
(3) Eltérő jogszabályi rendelkezés hiányában e rendelet rendelkezéseit
a) a sajátos építményfajtákkal, valamint b) ha annak létesítéséhez építésügyi hatósági engedélyhez kötött építési tevékenység szükséges, a felvonóval,
mozgólépcsővel és mozgójárdával kapcsolatos építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokra és ellenőrzésekre is alkalmazni kell.
II. FEJEZET AZ ÉPÍTÉSÜGYI HATÓSÁGI SZOLGÁLTATÁSOK SZABÁLYAI 2. Elektronikus tárhely biztosítása
2. § (1) Az építésügyi hatósági engedély iránti kérelem elektronikus úton történő benyújtásához, papír alapon történő
benyújtása esetén a kérelem és jogszabályban előírt mellékleteinek feltöltéséhez az építésügyi hatósági
engedélyezési eljárást támogató elektronikus dokumentációs rendszer (a továbbiakban: ÉTDR) az építtető részére
közvetlenül a kérelem benyújtása előtt elektronikus feltöltő tárhelyet biztosít.
(2) Az építésügyi hatósági engedély iránti kérelem elektronikus úton történő benyújtását megelőzően az (1) bekezdésben
foglaltakon túlmenően az építtető az építésügyi hatósághoz benyújtott külön kérelmére, az abban kérelmezett
időtartamra a) a kérelem és jogszabályban előírt mellékletei,
b) előzetes szakhatósági állásfoglalások, valamint c) építésügyi hatósági szolgáltatás kérelmezéséhez szükséges dokumentumok
összegyűjtése és előzetes tárolása céljából a kérelmező részére az ÉTDR elektronikus gyűjtő tárhelyet biztosít.
(3) Az elektronikus tárhely igényléséhez – a papír alapon történő benyújtás esetét kivéve – az építtetőnek vagy
meghatalmazottjának a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) rendelkezése szerinti elektronikus azonosítási szolgáltatással történt azonosítása
alapján regisztrálnia kell az ÉTDR-ben. Az építtető vagy meghatalmazottja regisztrációval – külön bírálat és döntés
nélkül – automatikusan hozzáférést kap a saját tárhelyéhez.
(4) Az (1) és (2) bekezdés szerinti elektronikus tárhely dokumentumaiba az építésügyi hatósági engedély iránti kérelem
benyújtása előtt csak a tárhely gazdájaként az építtető vagy meghatalmazottja, továbbá az építtető vagy
meghatalmazottja hozzájárulásával az eljáró építésügyi hatóság vagy a szakhatóság tekinthet bele vagy tölthet fel
dokumentumokat. (5) Az építtető az előzetes szakhatósági állásfoglalás megkéréséhez szükséges dokumentumokat az elektronikus gyűjtő
tárhelyre tölti fel, amelyhez a szakhatóságnak hozzáférést biztosít. A szakhatóság ugyanezen tárhelyre tölti fel
szakhatósági állásfoglalását is és záradékolja elektronikusan a véleményezett dokumentációt.
(6) Az (1) és (2) bekezdés szerinti tárhely az építésügyi hatósági engedély iránti kérelem benyújtásáig áll az építtető
rendelkezésére. (7) Az építészeti-műszaki dokumentáció, az előzetes szakhatósági állásfoglalás, az építészeti-műszaki tervtanács
véleménye, valamint a települési önkormányzat polgármesterének településképi véleménye és az egyéb
dokumentumok elektronikus tárhelyre történő feltöltése önmagában az engedélyezési eljárást nem indítja meg.
3. Építésügyi hatósági szolgáltatás 3. § (1) Az építtető az építésügyi hatósági engedély iránti kérelem tervezett benyújtása előtt építésügyi hatósági szolgáltatás
iránti kérelmet terjeszthet elő az építésügyi hatósághoz elektronikusan a 2. § (2) bekezdése szerinti tárhely
igénybevételével vagy papír alapon. (2) Az építtető az építésügyi hatósági szolgáltatás keretében kérheti
a) annak vizsgálatát, hogy a 2. § (2) bekezdése szerinti tárhelyen gyűjtött dokumentumainak tartalma és
a rendelkezésre álló előzetes szakhatósági állásfoglalások megfelelnek-e az általa kérelmezni szándékozott
eljárásra vonatkozó előírásoknak, b) tájékoztatást arról, hogy szükséges-e
ba) további melléklet, dokumentum beszerzése, vagy bb) további szakhatósági közreműködés,
c) tájékoztatást az általa kérelmezni szándékozott eljárás és az ahhoz szükséges szakhatósági közreműködés eljárási,
igazgatási szolgáltatási díjának vagy illetékének mértékéről, d) a leendő ügyféli kör előzetes tisztázását,
e) annak vizsgálatát, hogy az engedély hatályának meghosszabbítását milyen módon érinti vagy akadályozza-e
valamely építésügyi jogszabály változása, valamint f) az általa kérelmezni szándékozott eljárásra vonatkozó szabályokról egyéb tájékoztatás nyújtását.
(3) Az építésügyi hatóság – függetlenül attól, hogy a szolgáltatás iránti kérelem milyen módon érkezett – az építésügyi
hatósági szolgáltatás iránti kérelem benyújtását követő munkanaptól számított tizenöt napon belül szakmai
nyilatkozatot fogalmaz meg, melynek tartalma nem köti az építtetőt az építésügyi hatósági engedély iránti
kérelmének benyújtásában és nem kötelezi az építtetőt az építésügyi hatósági engedély iránti kérelem benyújtására.
(4) Az építésügyi hatóság a (3) bekezdés szerinti szakmai nyilatkozatát az elektronikus úton indított kérelem esetén,
a tárhelyen vagy a kérelemben a kapcsolattartás módjára megjelölt rendelkezésnek megfelelően küldi meg az
építtetőnek. (5) Az építésügyi hatósági szolgáltatást az építésügyi hatósági engedély iránti kérelem benyújtása előtt többször is
igénybe lehet venni. (6) Az építésügyi hatóságot a szolgáltatása körében kiadott szakmai nyilatkozata azokban a kérdésekben köti, amelyekről
nyilatkozott, mindaddig, amíg a vonatkozó jogszabályok vagy az engedély iránti kérelem típusa, tartalma és
mellékletei nem változnak meg. III. FEJEZET ÉPÍTÉSÜGYI ÉS ÉPÍTÉSFELÜGYELETI HATÓSÁGI ELJÁRÁSOK KÖZÖS SZABÁLYAI
4. Ügyféli kör 4. § (1) Az építésügyi és az építésfelügyeleti hatósági eljárásban külön vizsgálat nélkül ügyfélnek minősül az építtető és az
építési tevékenységgel érintett telek, építmény, építményrész tulajdonosa. (2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően az építésügyi és az építésfelügyeleti hatósági eljárásokban minden
esetben vizsgálni kell az ügyféli jogállását annak, akinek az építési tevékenységgel érintett telekre, építményre
vonatkozó jogát az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték. (3) A szakhatóságok állásfoglalásuk tartalma erejéig ügyféli kört, hatásterületet állapíthatnak meg a jogszabályokban
foglaltak szerint. (4) Nincs ellenérdekű ügyfél az eljárásban, ha az építtető benyújtotta az ügyben érintett összes ügyfélnek a kérelmezett
építési tevékenység végzéséhez történő, az építészeti-műszaki dokumentáció ismeretében tett és az abban
foglaltakkal egyetértést tartalmazó teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatát.
(5) Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 53/C. §
(7) bekezdése alkalmazása során nyilatkozatnak kell tekinteni a tényállás tisztázására felhasználható tényekről,
bizonyítékokról nyújtott ismereteket, vagy a tanúvallomással, a szakértői véleménnyel, a helyszíni szemlén vagy az
ellenőrzés során tett megállapítással kapcsolatos észrevételt. 5. Hatósági közvetítő
5. § (1) Az építésügyi, építésfelügyeleti hatósági eljárásban – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – hatósági közvetítőként
járhat el a felsőfokú szakképzettséggel, építésügyi igazgatási ismeretekkel és építésügyi vizsgával rendelkező személy.
(2) Nem lehet hatósági közvetítő az építésügyi, építésfelügyeleti hatósági eljárásban
a) az engedélyezés tárgyát képező építési tevékenység aa) építészeti-műszaki tervezője,
ab) beruházás lebonyolítója, ac) építési műszaki ellenőre, ad) építésügyi igazgatási szakértője,
ae) építésügyi műszaki szakértője, af) építtetője, b) a tervezett építési tevékenység helye
ba) szerint illetékes építésügyi, építésfelügyeleti hatóság köztisztviselője, bb) szerinti települési önkormányzat főépítésze.
6. Helyszíni szemle 6. § (1) A helyszíni szemlére vonatkozó, ezen alcímben foglalt szabályokat az egyes hatósági eljárások szabályaira vonatkozó
eltérésekkel kell alkalmazni. (2) Az építésügyi és építésfelügyeleti hatóság képviselője a helyszíni szemlén köteles ellenőrzési jogosultságát az
igazolványának felmutatásával igazolni. Az igazolvány tartalmazza az építésügyi, építésfelügyeleti hatóság
képviselőjének nevét, besorolását, fényképét, aláírását, az őt foglalkoztató hivatal megnevezését,
bélyegzőlenyomatát, az igazolvány kiállításának dátumát, érvényességi idejét, valamint az igazolvány sorszámát.
(3) Az építésügyi és építésfelügyeleti hatóság a döntés meghozatalához szükséges tényállás tisztázásának keretében az
építési tevékenység helyszínén, annak környezetében vizsgálja a döntés meghozatalának feltételeit, különösen
a) az illeszkedés követelményeit, b) hogy a meglévő állapotot rögzítő építészeti-műszaki dokumentáció tartalma a valóságnak megfelel-e,
c) hogy az érintett telken az építési, bontási tevékenység megvalósítható-e, a tevékenységet megkezdték-e és
a terveknek megfelelően folytatják-e, d) hogy az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas állapotban van-e, valamint
e) hogy a megvalósult építmény, építményrész – az engedély nélkül megvalósítható eltérések figyelembevétele
mellett – az építési engedélynek és a hozzá tartozó engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki
dokumentációnak megfelelően valósult-e meg. (4) Az építésügyi, építésfelügyeleti hatóság a helyszíni szemlén tapasztaltakról feljegyzést vagy jegyzőkönyvet és
a helyszínről, annak környezetéről dátummal ellátott fényképfelvételt készít.
7. Az engedély iránti kérelem tartalma 7. § (1) Az építésügyi hatósági engedély iránti kérelem a Ket. 35. § (1) bekezdésében foglaltakon kívül tartalmazza:
a) az építési tevékenységgel érintett telek címét, helyrajzi számát,
b) a kérelmezett engedélyezési eljárás fajtáját, c) a kérelem tárgyát és annak rövid leírását,
d) a kérelem tárgyával összefüggésben da) az építésügyi hatóság szolgáltatása körében kiadott, a 3. § (3) bekezdése szerinti, fél évnél nem régebbi
szakmai nyilatkozatnak az ÉTDR ügy- és iratazonosítóját, db) a korábban keletkezett hatósági döntések megnevezését, iktatószámát és keltét vagy az ÉTDR ügy- és
iratazonosítóját, dc) a hat hónapnál nem régebbi előzetes szakhatósági állásfoglalás megnevezését, az ÉTDR ügy- és
iratazonosítóját, e) a kérelemhez csatolt mellékletek felsorolását, f) – a használatbavételi engedély iránti kérelem kivételével – az építtető vagy meghatalmazottjának a rendelkezését
arról, hogy a jogerős engedélyhez tartozó engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentáció
papír alapú hitelesített másolatát kéri-e, ha igen, hány példányban,
g) meghatalmazott esetén az építtető meghatalmazását és h) az építtető aláírását.
(2) A kérelmet az ÉTDR által biztosított elektronikus vagy papírformátumú formanyomtatványon lehet benyújtani, mely
egyben a külön jogszabályban meghatározott kísérőlap is. 8. Az eljárás megindítása
8. § (1) Kérelemre induló eljárás esetén a kérelem előterjeszthető elektronikusan és papír alapon is.
(2) Kérelemre induló eljárás esetén a kérelmező, építtető a kérelmet az eljáró hatósághoz címezve nyújtja be
a) papír alapon vagy b) elektronikusan ba) párbeszédre épülő (online),
bb) amennyiben információtechnológiai feltételei fennállnak, nem párbeszédre épülő (offline).
(3) Ha az építtető vagy a Ket. szerinti meghatalmazottja a papír alapú vagy elektronikus adathordozón rendelkezésre álló
kérelmét személyesen kívánja benyújtani, azt a területileg illetékes eljáró építésügyi vagy építésfelügyeleti
hatóságnál, az integrált ügyfélszolgálaton vagy kormányrendeletben meghatározott önkormányzati jegyzőnél
terjesztheti elő. A kérelmet fogadó szerv – a kérelem adathordozó anyagától függetlenül – a beérkezett iratról hiteles
elektronikus másolatot készít, majd a másolatot a kérelem és mellékleteinek beérkezésekor, de – jogszabály eltérő
rendelkezése hiányában – legkésőbb az azt követő munkanapon feltölti ügyintézésre az ÉTDR-be. A benyújtás és
a feltöltés dátumát a kérelmen és azok mellékletein rögzíteni kell.
(4) Eredeti iratot a szerv csak jogszabály kifejezett előírása esetén őriz meg, minden egyéb esetben azt visszaszolgáltatja
a benyújtónak. Kérelem és mellékletei alatt – ha már benyújtásra került – mindig az ÉTDR-ben rögzített kérelmet és
mellékleteit (az eredeti elektronikus másolatát) kell érteni. (5) Az engedély iránti kérelmet mellékleteivel egy időben kell benyújtani. Az építészeti-műszaki dokumentációt kizárólag
elektronikus formában, adathordozón vagy az ÉTDR rendszerbe való feltöltéssel lehet benyújtani.
9. § (1) Az építtető a kérelmét elektronikus úton a 2. § (3) bekezdése szerinti tárhelyen keresztül nyújthatja be.
(2) Ha az építtető kérelme benyújtásakor már rendelkezik elektronikus gyűjtő tárhellyel,
a) kérelmében meg kell jelölnie, hogy az elektronikus gyűjtő tárhelyén tárolt dokumentumok közül melyeket rendeli
(mellékeli) hozzá építésügyi hatósági engedély iránti kérelméhez, b) egyidejűleg hozzáférést biztosít az eljáró hatóságnak és a szakhatóságnak az a) pontban megjelölt
dokumentumokhoz. (3) A kérelem és mellékletei beérkezésüket követően elektronikus mappába kerülnek. Az elektronikus tárhelyen lévő
dokumentumoknak a kérelem benyújtása előtt a kérelmező, építtető a gazdája, a kérelem benyújtását követően az
elektronikus mappa gazdája az eljáró építésügyi hatóság, mely mappához és tartalmához csak a Ket. és e rendelet
szabályai szerint biztosít hozzáférést és betekintést. (4) Több építtető esetén az építtetők Ket. szerinti meghatalmazottja az építtetőtársak nevében járhat el,
a (2) bekezdésben meghatározottak szerint. (5) Az eljárást megindító kérelem iktatása és szignálása az ÉTDR-be történt feltöltést követően történik.
9. Az eljárás megindulása és értesítés az eljárás megindulásáról
10. § (1) Az elektronikus mappában lévő kérelem automatikusan ÉTDR-azonosítót kap, amely alkalmas a beérkezett irat és
mellékletei azonosítására, valamint tartalmazza az ügy azonosítóját, amely biztosítja az ügyhöz később csatolt
dokumentumok azonosíthatóságát. Az ÉTDR az azonosítókról a kérelem és mellékletei feltöltésekor automatikusan
értesítést küld a kérelmezőnek, építtetőnek. (2) A kérelemre induló eljárás a kérelemnek az ÉTDR-be való érkeztetését követő első munkanapon indul.
(3) Az ügyintéző az eljárás (2) bekezdés szerinti megindulásától számított három napon belül az ÉTDR-ben kiállított
dokumentummal az ügyfél kapcsolattartás módjára megjelölt rendelkezésének megfelelően értesíti az eljárás
megindulásáról az építtetőt és a már ismert ügyfelet.
(4) A (3) bekezdés szerinti értesítés a Ket. 29. § (5) bekezdésében foglaltakon kívül tartalmazza
a) az ÉTDR ügy- és iratazonosítót, b) ha e rendelet alapján helyszíni szemle lefolytatására kerül sor, annak időpontját, továbbá figyelmeztetést
a részvétel elmulasztásának, a helyszíni szemle akadályozásának a jogkövetkezményére,
c) tájékoztatást a kapcsolattartás lehetséges formáiról, a kapcsolattartási forma választási lehetőségéről,
d) az elektronikus iratbetekintés módját, e) tájékoztatást arról, hogy ha több mint ötven ügyfél érintett az eljárásban, az építésügyi hatóság hirdetményi úton
tart kapcsolatot, f) tájékoztatást arról, hogy ha az ügyfél az első fokú eljárásban nyilatkozatot nem tesz, vagy kérelmet nem nyújt be,
ügyféli jogát nem gyakorolhatja, g) tájékoztatást az ügyre vonatkozó minden egyéb lényeges információról, a szakhatósági megkeresés
szükségességéről, annak idejéről, h) tájékoztatást arról, hogy a Ket. 28/A. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározottakon túl, ha a kapcsolattartás
módjáról (papír alapú vagy elektronikus) nyolc napon belül nem nyilatkozik, az eljárással kapcsolatos érdemi
döntésről az ÉTDR felületén milyen módon értesülhet. (5) Az építésügyi és az építésfelügyeleti hatóság az értesítendők adatait – ha azok a kérelem benyújtásakor nem állnak
rendelkezésre – a) az ingatlan-nyilvántartásból, b) az országos lakcímnyilvántartásból vagy
c) az elektronikus elérhetőségi adatai tekintetében az ügyintézési rendelkezési nyilvántartásból
elektronikus úton közvetlen lekérdezés útján a vonatkozó jogszabályok szerint szerzi be.
(6) Az építésügyi hatóság az ÉTDR általános tájékoztatási felületén mindenki által hozzáférhető módon – személyes
adatot nem tartalmazva – általános tájékoztatást ad az elindult eljárás következő főbb ismérveiről:
a) az építési tevékenységgel érintett telek címe, ennek hiányában helyrajzi száma,
b) az építési tevékenység tárgya, c) a kérelmezett eljárás típusa és az eljárás megindulásának időpontja,
d) a 8. mellékletben meghatározott tartalmú utcai homlokzati terv vagy látványterv.
10. Hiánypótlás 11. § (1) Az építésügyi hatóság legfeljebb húsz napos teljesítési határidő megjelölése és a mulasztás jogkövetkezményeire
történő figyelmeztetés mellett, ha a) a kérelem hiányos, haladéktalanul, de legkésőbb az eljárás megindulásától számított öt napon belül,
b) az ügyfél az a) pont szerinti hiányokat pótolta, de kérelme a pótolt mellékletek tartalma tekintetében hiányos, az
a) pont szerinti hiánypótlást követően haladéktalanul, de legkésőbb három napon belül ismételten
hiánypótlásra hívja fel az építtetőt. (2) A hiánypótlási felhívást az építtetőnek vagy meghatalmazottjának kell címezni és továbbítani a kérelemben
meghatározott rendelkezésnek megfelelő módon. 11. Szakhatóság közreműködése 12. § (1) Az építésügyi hatóság 6. mellékletben felsorolt első és másodfokú eljárásában, az ott meghatározott feltételek
fennállása esetén és az ott megjelölt szakkérdésben, a 6. melléklet szerinti hatóságok szakhatóságként vesznek részt.
(2) A szakhatóság állásfoglalásában csak a hatáskörébe tartozó szakkérdés jogszabályban meghatározott követelményeit
jogosult érvényre juttatni, azzal, hogy az állásfoglalásban meg kell jelölni a követelmény jogszabályi hivatkozását is.
(3) Az építésügyi hatósági engedélyezési eljárásban az építtető által a kérelemhez csatolt vagy a szakhatóság által az
elektronikus tárhelyre feltöltött, hat hónapnál nem régebbi előzetes szakhatósági állásfoglalást az építésügyi hatóság
elfogadja, ha az előzetes szakhatósági állásfoglaláshoz tartozó záradékolt dokumentáció, valamint a hozzá benyújtott
építészeti-műszaki dokumentáció tartalma azonos. (4) Előzetes szakhatósági állásfoglalás nélkül benyújtott építésügyi hatósági engedély iránti kérelem esetén
a szakhatóságot szakhatósági állásfoglalás beszerzése érdekében az építésügyi hatóság
a) hiánytalan kérelem és mellékletek esetén az eljárás megindulását követően haladéktalanul, de legkésőbb öt
napon belül, b) hiányzó szakhatósági dokumentáció esetén a hiánypótlást követően haladéktalanul, de legkésőbb három napon
belül az ÉTDR alkalmazásával, elektronikus úton keresi meg, biztosítva a szakhatóság számára a kérelem, az
építészeti-műszaki dokumentáció és az 5. mellékletben meghatározott dokumentáció ÉTDR-ben történő
megtekintésének, elérésének és véleményezésének lehetőségét. (5) A szakhatósági megkeresés tartalmazza
a) az ÉTDR ügy- és iratazonosítót, b) az építtető nevét és az ismert elérhetőségét,
c) a kérelem tárgyát és a kérelmezett engedély típusát,
d) a kérelemmel érintett telek címét és helyrajzi számát,
e) az arról való tájékoztatást, hogy amennyiben ellenérdekű ügyfél az első fokú építésügyi hatósági engedélyezési
eljárásban nem vesz részt, és a szakhatóság az ügyintézési határidőn belül nem ad ki állásfoglalást,
a hozzájárulását megadottnak kell tekinteni, valamint f) az építésügyi hatóság által a szakhatósági állásfoglalás megadásához szükségesnek ítélt egyéb információkat.
(6) A szakhatóság állásfoglalásának kialakítását és az általa vizsgált dokumentáció záradékolását a számára biztosított
ÉTDR-ben végzi. 13. § (1) A szakhatóság ügyintézési határideje az elektronikus megkeresésnek a szakhatósághoz történő – az ÉTDR alkalmazás
által rögzített – megérkezést követő munkanapon indul, és az állásfoglalásnak az ÉTDR-be történő feltöltése napjáig
tart. (2) Módosított építési engedélyezési eljárás során, ha a kérelmezett módosítás érinti az első fokú építésügyi hatósági
eljárásban részt vett szakhatóság szakkérdését, vagy ha a kérelmezett módosítással a 6. melléklet szerinti szakhatósági
közreműködés és bevonás feltételei megvalósulnak, az első fokú építésügyi hatóság az érdekelt szakhatóság ismételt
megkeresésével beszerzett vagy a módosított építési engedély iránti kérelem mellékleteként rendelkezésre álló
szakhatósági állásfoglalás alapján dönt. (3) A fellebbezési eljárásban, ha a fellebbezés az első fokú építésügyi hatóság határozatában foglalt szakhatósági
állásfoglalás tartalma ellen irányul, a másodfokú építésügyi hatóság a másodfokú szakhatóság állásfoglalása alapján
dönt. Egyéb esetben a szakhatóságot megkeresni nem kell.
(4) A szakhatóság az építésügyi hatósággal elektronikus úton az ÉTDR-ben tart kapcsolatot.
12. Az építészeti-műszaki tervtanácsi és a településképi vélemény
14. § (1) Az építési engedélyezési, az összevont és kormányrendeletben meghatározott esetekben a fennmaradási
engedélyezési eljárást a) a településrendezési és az építészeti-műszaki tervtanácsokról szóló kormányrendeletben meghatározott esetben
tervtanácsi, valamint b) a településfejlesztési koncepcióról, az integrált településfejlesztési stratégiáról és a településrendezési
eszközökről, valamint egyes településrendezési sajátos jogintézményekről szóló kormányrendeletben
meghatározott esetekben településképi véleményezési eljárás előzi meg. (2) Az építésügyi hatóság az (1) bekezdés szerinti véleményt a döntése meghozatalához szükséges tényállás tisztázása
érdekében – különös tekintettel az építészeti minőségre, a helyi építészeti örökségre, az építészeti értékvédelemre,
valamint a településképre és a környezethez való illeszkedésre – az építésügyi hatósági engedélykérelem
benyújtásakor rendelkezésre álló és jogszabályon alapuló bizonyítékként veszi figyelembe.
13. Elektronikus ügyintézés 15. § (1) Az építésügyi és építésfelügyeleti hatóság az ÉTDR űrlap-sablon segítségével hozza meg az eljárás folyamán szükséges
intézkedést, a közbenső, valamint az érdemi döntést, amelyeket a kapcsolattartás módjára megjelölt rendelkezés
szerint közöl az ügyféllel, az egyéb értesítettekkel, és ehhez az ÉTDR mint zárt rendszer adatbázisába menti le
a kiadmányokat és a kézbesítési adatokat is. (2) Az építésügyi és építésfelügyeleti hatóság (1) bekezdés szerinti dokumentumai az ÉTDR-ben a Ket. zárt informatikai
rendszerre vonatkozó rendelkezései szerint elektronikusan hitelesek, elektronikus kapcsolattartás esetén közlésük
a Ket. szabályai szerint elektronikusan – az ügyfél kapcsolattartási rendelkezésének megfelelő értesítés mellett – az
ÉTDR felületén történik, kérés, rendelkezés vagy szükség esetén a Ket. szabályai szerinti papír alapú hiteles másolat
kézbesítésével, átadásával, hirdetményezésével. (3) Az ÉTDR-ből a kérelmező, az építtető vagy meghatalmazottjának ilyen tartalmú rendelkezése esetén
a) a kézbesítés elektronikus úton, az elektronikus kézbesítés szabályai szerint történik, és ilyen módon kerül
kézbesítésre az értesítés arról, hogy a kézbesített iratot a kérelmező, az építtető vagy a meghatalmazottja az ÉTDR
felületéről letöltheti, vagy b) az építésügyi hatóság a papír alapú hiteles másolatot postán, személyesen, faxon, vagy hivatali kézbesítő útján
kézbesíti. (4) Az építésügyi és építésfelügyeleti eljárásokban közreműködő hatóságok regisztrációja az ÉTDR keretében történik.
A közreműködő szakhatóságoknak az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárás lefolytatásához szükséges
adatait a közreműködő szakhatóság tartja karban. (5) Az ÉTDR útján történő elektronikus kapcsolattartásra a Ket. elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó rendelkezései
irányadók azzal, hogy az ÉTDR-ben feltöltésre kerülő valamennyi dokumentum gépi elektronikus aláírással
automatikus hitelesítésre kerül, kivéve a hatósági felhasználók által készített, de kiadmányozásra nem került
dokumentumokat. A záradékolás során az ÉTDR az elektronikus ügyintézés részletes szabályairól szóló
kormányrendelet szerinti tartalommal és módon gépi aláírást és időbélyegzőt alkalmaz.
(6) A kérelemhez benyújtott mellékleteknek meg kell felelniük a 8. mellékletben meghatározott technikai és formai
követelményeknek. 14. Kötelezési eljárás 16. § (1) Az építésügyi és az építésfelügyeleti hatóság a kötelezési eljárást
a) hivatalból, b) kérelemre vagy c) más hatóság megkeresésére
folytatja le. (2) Az építésügyi vagy az építésfelügyeleti hatóság az érintett telek vagy építmény, építményrész tulajdonosát kötelezi.
Ha az elvégzett szabálytalan tevékenységet nem a telek vagy az építmény, építményrész tulajdonosa végezte, az
építtetőt vagy az építési tevékenység végzőjét kell kötelezni.
(3) Az építésügyi hatóság az engedélyezési eljárással összefüggésben, az építésfelügyeleti hatóság ennek hiányában
a) a közbiztonsági, közlekedésbiztonsági, továbbá más közérdekből a telek határain kerítés építését elrendelheti
vagy megtilthatja, b) közérdeknek minősülő közbiztonsági, közlekedésbiztonsági érdekből elrendelheti a meglévő kerítés lebontását
vagy átláthatóvá átalakítását, c) helyi építési szabályzat vagy annak rendelkezése hiányában a telek határain támfal építését elrendelheti.
(4) Több személy együttes kötelezése esetén, a) ha a kötelezettség teljesítése osztható, az egyes kötelezettek részkötelezettségeit – a polgári jog szabályai szerint
– külön-külön kell meghatározni, b) ha a kötelezettség teljesítése oszthatatlan, a kötelezés egyetemleges.
(5) A kötelezettség teljesítéséhez szükséges építési tevékenységek és az ezzel kapcsolatos cselekmények elvégzése
ütemekre és szakaszokra bontva is előírható. (6) A kötelezettség teljesítésének határidejét – azonnali beavatkozást igénylő veszélyhelyzet esetének kivételével – az
összes körülmény figyelembevételével kell megállapítani. IV. FEJEZET ÉPÍTÉSI ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁS
15. Az építési engedély iránti kérelem és mellékletei
17. § (1) Az építési tevékenység végzésére – az 1. mellékletben felsoroltak kivételével – jogszabályban meghatározott
építésügyi hatóságtól építési engedélyt kell kérni. (2) Az építési engedélyt egy telekre – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – az egy időben megvalósuló építési
tevékenység egészére kell kérni. (3) Egy telken több ütemben megvalósuló építési tevékenységre az építési engedélyt
a) az összes ütemre egyszerre, de az egyes ütemeket megjelölve, vagy
b) a teljes építési beruházás bemutatása mellett ütemenként
is meg lehet kérni. (4) Az építési engedély iránti kérelemmel egy időben
a) az országos építési követelményektől eltérő műszaki megoldás engedélyezésére,
b) bontás engedélyezésére, c) fennmaradási engedélyezésre, valamint d) a műemlékileg védett építmény esetén, az örökségvédelmi engedélyre
irányuló kérelem is előterjeszthető. (5) Az építésügyi hatóság a (4) bekezdés szerinti kérelmek elbírálását összevonja, döntéseit egybefoglalja.
(6) Az építési engedély iránti kérelemhez, a tartalmától függően mellékelni kell
a) jogszabályban előírt esetekben aa) a települési önkormányzat polgármesterének településképi véleményét, vagy
ab) a településrendezési és építésügyi-műszaki tervtanácsokról szóló kormányrendeletben előírt esetekben az
építészeti-műszaki tervtanács szakmai véleményét, b) az Étv. 53/F. § (1) bekezdésében meghatározott kereskedelmi építmény létesítése esetén az Étv. 53/F. §
(2) bekezdése szerinti felmentést, c) az eljárási illeték, igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolását.
(7) Amennyiben a kérelmező birtokában van a) a környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló 314/2005. (XII. 25.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: Khvr.) meghatározott esetekben jogerős környezetvédelmi vagy jogerős
egységes környezethasználati engedély – kivéve, ha az az összevont telepítési eljárásban került kiadásra –, illetve
az előzetes vizsgálati eljárást lezáró határozat, több megvalósulási szakaszra bontott építkezés esetén az összes
szakaszra együttesen, b) erdőterület igénybevétele esetén az erdészeti hatóság engedélye – kivéve, ha az az összevont telepítési
eljárásban került kiadásra –, c) termőföld igénybevétele esetén a termőföld végleges más célú hasznosításának engedélyezéséről szóló jogerős
hatósági határozat – kivéve, ha az az összevont telepítési eljárásban került kiadásra –,
d) a természet védelméről szóló törvényben meghatározott esetekben a természetvédelmi hatóság engedélye,
az iktatószám megjelölésével nyilatkozhat ezek meglétéről vagy mellékelheti azokat a kérelemhez.
(8) Ha a kérelemhez a (7) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott döntéseket nem csatolták, azokat az építésügyi
hatóság belföldi jogsegély keretében beszerzi a társhatóságtól. (9) A kérelemhez adathordozón vagy az ÉTDR-be történő feltöltéssel mellékelni kell
a) a 8. mellékletben meghatározott építészeti-műszaki dokumentációt, b) ha a kérelem benyújtásakor előzetes szakhatósági állásfoglalás nem áll rendelkezésre, a szakhatóság
megkereséséhez szükséges, 5. melléklet szerinti dokumentációt. (10) A kérelemhez mellékelni lehet
a) ha a kérelem benyújtásakor rendelkezésre áll, az ügyben érintett szakhatóság előzetes állásfoglalását és a hozzá
tartozó, a szakhatóság által záradékolt építészeti-műszaki dokumentációt, amennyiben az nem az ÉTDR
igénybevételével került beszerzésre, b) a 4. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozatokat, illetve az ügyben érintett összes ismert ügyfélnek a fellebbezési jogról
lemondó nyilatkozatát. 16. Az építési engedély iránti kérelem elbírálása, a döntés meghozatala
18. § (1) Az építésügyi hatóság az építési engedély iránti kérelem elbírálása során, helyszíni szemle megtartása mellett
vizsgálja, hogy a) a tervezett építmény elhelyezése megfelel-e az Étv. 18–22. §-ában és 31. § (1) bekezdésében előírtaknak,
b) az építési tevékenységgel érintett telek kialakítása – kivéve az összevont telepítési eljárás integrált építési
engedélyezési szakaszában – az Étv. 23–24. §-ában, a településrendezési tervekben és a jogszabályokban
meghatározottak szerint megtörtént-e, a telek rendezett-e, c) a tervezett építmény és az alkalmazott építészeti-műszaki megoldás megfelel-e
ca) az Étv. 31. § (2)–(5) bekezdésében előírt követelményeknek,
cb) az általános érvényű szakmai és a jogszabályokban meghatározott követelményeknek,
cc) az egyes építményekre, területekre védettséget elrendelő jogszabályoknak és az építési tevékenységre
vonatkozó, az építésügyi hatósági eljárást megelőzően lefolytatott más hatósági eljárásokban
meghatározott követelményeknek, cd) az építészeti minőség- és értékvédelem jogszabályban meghatározott szempontjainak,
d) az építmény megépítése, rendeltetése, használata, fenntartása nem okoz-e a környezetében olyan káros hatást,
amely da) a terület rendeltetésének megfelelő és jogszabályban meghatározott mértéket meghaladná,
db) az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyeztetné,
e) az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használhatóságához szükséges
ea) járulékos építmények telken belül, eb) közlekedési hálózathoz való csatlakozás és
ec) a közműellátás a használatbavételi engedély megkéréséig biztosítható-e,
f) a tervezőként megjelölt személy (ideértve a társtervezőt, szakági tervezőt is) jogosult-e a kérelemben megjelölt
építési tevékenységgel kapcsolatos építészeti-műszaki tervezésre, g) az építésügyi hatósági engedélykérelem jogszabályban előírt mellékletei rendelkezésre állnak-e és tartalmuk
megfelel-e az a)–e) pont előírásainak, h) a tervezett építészeti-műszaki megoldásnak az országos építési követelményektől való eltérése engedélyezett-e
vagy engedélyezhető-e, valamint i) az építménnyel összefüggő tervezett tereprendezési munkálatok megvalósíthatóak-e.
(2) Műemlék esetén az (1) bekezdésben foglaltakon túl az építésügyi hatóság vizsgálja, hogy a tervezett építési
tevékenység a kulturális örökség védelme jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint
vagy további feltételek mellett megfelel-e. (3) Az építési tevékenységgel érintett telek az (1) bekezdés b) pontja szerint akkor minősül rendezettnek, ha a helyi építési
szabályzat, ennek hiányában az illeszkedés szabályai szerint alakították ki és az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték.
(4) Az építésügyi hatóság az építési engedély iránti kérelmet elutasítja, ha a tervezett építési tevékenység
a) az (1) bekezdésben foglaltaknak nem felel meg,
b) műemlék esetén a (2) bekezdésben foglaltaknak nem felel meg, vagy
c) engedélyezését a polgármester a településképi véleményében nem javasolta.
(5) Az építési engedély iránti kérelemmel egy időben előterjesztett, a 17. § (4) bekezdése szerinti kérelmek esetén, a rájuk
vonatkozó eljárási szabályokat az e fejezetben szabályozott eltérésekkel kell alkalmazni.
(6) Az építésügyi hatóság azt a személyt, aki tervezői jogosultság nélkül végzett építési engedélyhez kötött
építészeti-műszaki tervezési tevékenységet, 100 000 forintig terjedő közigazgatási bírsággal sújtja.
(7) Az építésügyi hatóság a Ket. alapján az eljárást felfüggeszti, ha az eljárásban a környezetvédelmi, természetvédelmi és
vízügyi felügyelőség szakhatósági állásfoglalásában megállapította, hogy a tevékenység várható környezeti hatásai
jelentősek. A felfüggesztésről szóló végzésnek tartalmaznia kell a szakhatóságként eljáró környezetvédelmi,
természetvédelmi és vízügyi felügyelőség megnevezését, valamint állásfoglalása rendelkező részét és indokolását.
19. § (1) Az építésügyi hatóság az építési engedély iránti kérelem tárgyában az érdemi döntést
a) ha a kérelem hiánytalan és az eljárásba szakhatóságot nem kell bevonni, vagy a kérelem elbírálásához szükséges,
hat hónapnál nem régebbi előzetes szakhatósági állásfoglalás rendelkezésre áll, az eljárás megindulásától,
b) ha a kérelem hiányos vagy az eljárásba szakhatóságot kell bevonni, az utolsó pótolt dokumentum vagy
szakhatósági állásfoglalás beérkezésétől számított tizenöt napon belül meghozza.
(2) Az építésügyi hatóság, ha a helyszíni szemléjén megállapítja, hogy a tervezett építési tevékenységet engedély nélkül
megkezdték, haladéktalanul, de legkésőbb a szemlét követő a) három napon belül építésrendészeti eljárást kezdeményez és
b) nyolc napon belül az építési engedély iránti kérelmet elutasítja.
(3) Az építési engedélyre vonatkozó határozat három fő részből áll:
a) rendelkező rész, b) indokolási rész, c) figyelmeztető és tájékoztató rész.
(4) A határozat rendelkező része a Ket. 72. § (1) bekezdésében foglaltakon kívül, az engedély tárgyától függően
tartalmazza: a) az ÉTDR ügy- és iratazonosítót, b) a tervezett építési tevékenységgel érintett telek címét, helyrajzi számát,
c) az építési tevékenység rövid leírását, az építmény rendeltetését, az önálló rendeltetési egység számát és
rendeltetésének megjelölését, d) a telken már meglévő építmény későbbi – kártalanítási igény nélküli – átalakításának vagy lebontásának esetleges
kötelezettségét, megjelölve, hogy milyen feltétel bekövetkeztekor esedékes a kötelezettség teljesítése,
e) a tervezett építési tevékenység végzésével kapcsolatban szükségessé váló járulékos építmények építésére,
meglévő építmény bontására, tereprendezés (környezetrendezés) végzésére, illetve kötelezettségére vonatkozó
rendelkezést, f) az engedély megadásának egyéb feltételeit, g) a települési önkormányzat polgármesterének településképi véleményét vagy az építészeti-műszaki tervtanács
véleményét, h) az engedély hatályát. (5) A határozat indokolási része a Ket. 72. § (1) bekezdésében foglaltakon kívül, a rendelkezéstől függően tartalmazza:
a) a szakértői véleménynek, a települési önkormányzat polgármestere településképi véleményének vagy az
építészeti-műszaki tervtanács véleményének figyelembevételi módját, annak indokolását, b) a döntés kikötéseinek és az építési engedély megadása feltételeinek indokolását,
c) az építési engedély iránti kérelem elutasításának indokolását,
d) az ügyféli kör megállapításának módját, indokolását, e) az országos építési követelményektől való eltérés tárgyában hozott döntés indokolását.
(6) A határozat az engedély tárgyától függően tartalmaz:
a) figyelmeztetést arra, hogy az építtető építési tevékenységet csak a jogerős és végrehajtható építési engedély és
az ahhoz tartozó – engedélyezési záradékkal ellátott – építészeti-műszaki dokumentáció alapján, az engedély
hatályának időtartama alatt, továbbá a saját felelősségére és veszélyére végezhet,
b) figyelmeztetést arra, hogy az építési engedély polgári jogi igényt nem dönt el,
c) figyelmeztetést arra vonatkozóan, hogy a létrehozott építmény csak használatbavételi engedély kiadását vagy
tudomásulvételt követően használható, d) figyelmeztetést arra, hogy műemléken az egyes, építési engedély nélkül végezhető tevékenységekhez a kulturális
örökségvédelmi hatóság külön jogszabályban meghatározott engedélye is szükséges,
e) tájékoztatást arról, hogy a tervezett építési tevékenység megkezdését az építésfelügyeleti hatósághoz előzetesen
be kell-e jelenteni és hogy az építőipari kivitelezési tevékenység végzése az építtetői fedezetkezelés hatálya alá
tartozik-e, f) tájékoztatást arról, hogy az építésügyi hatósági engedély nem mentesíti az építtetőt az építési tevékenység
megkezdéséhez az egyéb jogszabályokban előírt engedélyek, hozzájárulások vagy nyilatkozatok
megszerzésének kötelezettsége alól, g) tájékoztatást az engedély hatálya meghosszabbításának módjáról, feltételeiről,
h) tájékoztatást arról, hogy a jogorvoslatra nyitva álló idő alatt az ügyfél az engedélyezés tárgyát képező
építészeti-műszaki dokumentációba milyen módon tekinthet be. (7) Az építésügyi hatóság a határozaton feltünteti az értesítettek körét a 20. § (2) bekezdésében foglaltak szerint.
17. A döntés közlése 20. § (1) Az építési engedély iránti kérelemben hozott döntés szóban nem közölhető.
(2) Az iratazonosítóval ellátott döntést közölni kell a) ügyféli minőségben, az értesítettek körének feltüntetése mellett
aa) az építtetővel vagy meghatalmazottjával, ab) az építési tevékenységgel érintett telek, építmény, építményrész tulajdonosával,
ac) azzal, akit az építésügyi hatóság az eljárásba ügyfélként bevont,
ad) a szakhatóságok által megállapított ügyféli körrel, b) tájékoztatásul
ba) azzal, akinek az építési tevékenységgel érintett telekre, építményre vonatkozó jogát az
ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték és ügyféli jogállással nem rendelkezik, bb) az építési tevékenység helye szerinti települési önkormányzat polgármesterével,
c) azzal a hatósággal, amely az ügyben szakhatósági állásfoglalást adott.
(3) A jogerős döntést közölni kell a) az építtetővel vagy meghatalmazottjával,
b) az építésfelügyeleti hatósággal az ÉTDR-en keresztül, c) az illetékes környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséggel, ha az építési engedélyezési eljárás
környezetvédelmi vagy egységes környezethasználati engedély köteles építményre vonatkozott,
d) a fővárosi és megyei kormányhivatal munkavédelmi felügyelőségével, ha az építési tevékenységgel érintett
építmény azbesztet tartalmaz, e) mindazokkal, akiknek értesítését jogszabály előírja.
(4) Az építésügyi hatóság a kérelemnek helyt adó jogerős döntést követően haladéktalanul tájékoztatást ad az ÉTDR
mindenki által látható felületén a jogerős engedély tárgyáról és típusáról.
(5) Az építési engedély jogerőre emelkedése esetén az építésügyi hatóság a jogerőre emelkedés napját az ÉTDR-ben
rögzíti és az engedélyezésre benyújtott építészeti-műszaki dokumentációt elektronikus engedélyezési záradékkal
látja el. (6) Az építési engedélyezési eljárás során hozott jogerős döntés a hozzátartozó, engedélyezési záradékkal ellátott
építészeti-műszaki dokumentációban foglaltakkal együtt hatályos. (7) Az építésügyi hatóság – az építési engedélykérelemben erre irányuló külön kérelem esetén – a jogerős építési
engedélyt és a hozzá tartozó engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentációt a jogerőre
emelkedés időpontjának tudomásra jutásától számított három napon belül az építtető vagy meghatalmazottjának
a kapcsolattartás módjára megjelölt rendelkezésének megfelelően megküldi. 18. Az építési engedély hatálya, eltérés az építési engedélytől
21. § (1) Az építési engedély a jogerőssé és végrehajthatóvá válásának napjától számított három évig hatályos, kivéve, ha
a) a hatályossága alatt az építtető kezdeményezte a hosszabbítást és az építési engedély hatályát az építésügyi
hatóság az 52. §-ban meghatározottak szerint meghosszabbította, vagy
b) az építési tevékenységet a hatályossága alatt (az építési napló megnyitásával igazoltan) megkezdték és az építési
tevékenység megkezdésétől számított öt éven belül az építmény használatbavételi engedély megadására vagy
használatbavétel tudomásulvételére alkalmassá válik. (2) Az építésügyi hatóság az építési engedély hatályát az engedély megadására vonatkozó határozatában három évnél
rövidebb időtartamban is megállapíthatja. Az engedély meghosszabbítására ebben az esetben is az (1) bekezdésben
foglaltakat kell alkalmazni. (3) Az építési engedély módosítása esetén az engedély hatálya csak akkor módosul, ha arra a módosítási kérelem is
kiterjed és a módosított építési engedély erről kifejezetten rendelkezett.
22. § (1) A (2) bekezdésben foglaltak kivételével jogerős és végrehajtható építési engedélytől és a hozzá tartozó engedélyezési
záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentációban foglaltaktól a kivitelezés során eltérni csak az építésügyi
hatóság újabb előzetes engedélyével, módosított építési engedéllyel lehet, kivéve, ha
a) az eltérés építési engedélyhez kötött, a jogszabályi előírásoknak megfelel, és nem változtatja meg az építmény
aa) tömegét, befoglaló méreteit, magasságát, alaprajzi kontúrját, ab) helyét, telepítési paramétereit, és a telek beépítési paramétereit,
ac) tartószerkezetének rendszerét, ad) – helyi építészeti örökségvédelem alatt álló épület esetén – településképet meghatározó homlokzati
elemeit, b) az eltérés építési engedélyhez kötött, a jogszabályoknak megfelel és az építmény teherviselési tulajdonságait,
képességét érinti, de az építési naplóval igazoltan az építmény teherviselési tulajdonságai továbbra is
megfelelőek, vagy c) az eltérés tartalma önmagában nem építési engedélyhez kötött építési tevékenység.
(2) Műemlék esetén a jogerős és végrehajtható építési engedélytől, a hozzá tartozó jóváhagyott, engedélyezési
záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentációban foglaltaktól a kivitelezés során
a) építési engedélyhez, vagy b) örökségvédelmi hatósági engedélyhez
kötött építési tevékenységgel eltérni csak az építésügyi hatóság újabb előzetes engedélyével, módosított építési
engedéllyel lehet. (3) Az (1) bekezdés szerinti eltérés esetén legkésőbb a használatbavételi engedélyezésig az építési naplóhoz kell csatolni a
megvalósult állapotról készült az eltérést ábrázoló tervrajzot, valamint annak ismertető munkarészét.
V. FEJEZET ÖSSZEVONT ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁS 19. Az összevont engedélyezési eljárás esetköre
23. § (1) Azokban az esetekben, amikor az építési engedélyezési eljárás megindítása előtt
a) a telek beépítésére vonatkozó telepítési követelmények, b) a településképpel, az építészeti kialakítással kapcsolatos követelmények,
c) a kulturális örökségvédelmi követelmények előzetes tisztázása is szükséges, az építésügyi hatóságtól összevont engedélyezési eljárás lefolytatása kérhető.
(2) Az összevont engedélyezési eljárás (a továbbiakban: összevont eljárás)
a) a megvalósítással kapcsolatos követelmények előzetes tisztázása céljából elvi építési keretengedélyezési és
b) építési engedélyezési szakaszból áll. (3) Az összevont eljárás megindítására irányuló kérelem az összevont eljárás mindkét szakaszára vonatkozik, azonban
mellékletként az eljárás megindításakor csak az elvi építési keretengedélyezési szakasz megindításához szükséges
mellékleteket kell benyújtani. 20. Elvi építési keretengedélyezési szakasz
24. § (1) Az összevont eljárás elvi építési keretengedélyezési szakaszának (a továbbiakban: elvi keretengedélyezés)
megindításához a kérelemhez, a tartalmától függően mellékelni kell:
a) jogszabályban előírt esetekben aa) a 23. § (1) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott esetben a települési önkormányzat polgármesterének
településképi véleményét, vagy ab) a településrendezési és építésügyi-műszaki tervtanácsokról szóló kormányrendeletben előírt esetekben az
építészeti-műszaki tervtanács szakmai véleményét, b) az Étv. 53/F. § (1) bekezdésében meghatározott kereskedelmi építmény létesítése esetén az Étv. 53/F. §
(2) bekezdése szerinti felmentést, c) az eljárási illeték befizetésének igazolását.
(2) A kérelemhez elektronikus formátumban mellékelni kell a 8. mellékletben meghatározott építészeti-műszaki
dokumentációt. (3) A kérelemhez mellékelni lehet a 4. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozatokat, illetve az ügyben érintett összes ismert
ügyfélnek a fellebbezési jogról lemondó nyilatkozatát. (4) Az építésügyi hatóság a kérelem elbírálása során, annak tartalmától függően helyszíni szemle megtartása mellett
vizsgálja, hogy a) a tervezett építmény elhelyezése, beépítési paraméterei, építészeti kialakítása megfelel-e a helyi építési
szabályzatban és az országos településrendezési és építészeti követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: OTÉK) meghatározott követelményeknek, b) a települési önkormányzat polgármesterének településképi véleménye alapján a tervezett építészeti kialakítás
megfelel-e a településképi követelményeknek, c) a tervezett építési tevékenység a kulturális örökség védelme jogszabályban rögzített követelményeinek
a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e.
(5) Műemlék esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl az építésügyi hatóság vizsgálja, hogy a tervezett építési
tevékenység a kulturális örökség védelme jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint
vagy további feltételek mellett megfelel-e. 25. § (1) Az építésügyi hatóság a helyszíni szemléje során feltárt tények és nyilatkozatok alapján az elvi építési
keretengedélyben megállapítja az építési engedély iránti kérelem benyújtásának feltételeit és kereteit.
(2) Az építésügyi hatóság az elvi építési keretengedély megadásáról – önálló jogorvoslattal meg nem támadható –
végzésben dönt. Az elvi építési keretengedély iránti kérelem elutasításáról az építésügyi hatóság határozattal dönt.
(3) Az építésügyi hatóság az elvi építési engedélyt nem adja meg, ha a tervezett építési tevékenység engedélyezését a
polgármester a településképi véleményében nem javasolta. (4) Az elvi építési keretengedély építési tevékenység végzésére nem jogosít.
(5) Az építésügyi hatóság az érdemi döntést a) ha a kérelem hiánytalan, az eljárás megindulásától,
b) ha a kérelem hiányos, az utolsó pótolt dokumentum beérkezésétől
számított tizenöt napon belül meghozza. (6) Az érdemi döntés három fő részből áll:
a) rendelkező rész, b) indokolási rész, c) figyelmeztető és tájékoztató rész.
(7) Az érdemi döntés rendelkező része határozat esetén a Ket. 72. § (1) bekezdésében, végzés esetén a Ket. 72.§
(2) bekezdésében foglaltakon kívül, az engedély tárgyától függően tartalmazza:
a) az ÉTDR ügy- és iratazonosítót, b) a tervezett építési tevékenységgel érintett telek címét, helyrajzi számát,
c) az építési tevékenység rövid leírását, az építmény rendeltetését, az önálló rendeltetési egység számát és
rendeltetésének megjelölését, d) az engedély megadásának egyéb feltételeit,
e) a települési önkormányzat polgármesterének településképi véleményét vagy az építészeti-műszaki tervtanács
véleményét, f) az engedély hatályát. (8) A döntés indokolási része határozat esetén a Ket. 72. § (1) bekezdésében, végzés esetén a Ket. 72. § (2) bekezdésében
foglaltakon kívül, a rendelkezéstől függően tartalmazza: a) a települési önkormányzat polgármestere településképi véleményének vagy az építészeti-műszaki tervtanács
véleményének figyelembevételi módját, annak indokolását, b) az engedély megadása feltételeinek indokolását,
c) az engedély iránti kérelem elutasításának indokolását, d) az ügyféli kör megállapításának módját, indokolását.
(9) A döntés az engedély tárgyától függően tartalmazza
a) a figyelmeztetést arra, hogy az engedély építési tevékenység végzésére nem jogosít,
b) tájékoztatást az engedély hatálya meghosszabbításának módjáról, feltételeiről,
c) a tájékoztatást arról, hogy a jogorvoslatra nyitva álló idő alatt az ügyfél az engedélyezés tárgyát képező
építészeti-műszaki dokumentációba milyen módon tekinthet be. (10) Az építésügyi hatóság a döntésén az értesítettek körét a 26. § (2) bekezdésében foglaltak szerint feltünteti.
26. § (1) Az elvi építési keretengedély tárgyában hozott döntés szóban nem közölhető.
(2) Az iratazonosítóval ellátott döntést közölni kell: a) ügyféli minőségben, az értesítettek körének feltüntetése mellett
aa) az építtetővel vagy meghatalmazottjával, ab) az építési tevékenységgel érintett telek, építmény, építményrész tulajdonosával,
ac) azzal, akit az építésügyi hatóság az eljárásba ügyfélként bevont,
b) tájékoztatásul ba) azzal, akinek az építési tevékenységgel érintett telekre, építményre vonatkozó jogát az
ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték és ügyféli jogállással nem rendelkezik, bb) az építési tevékenység helye szerinti települési önkormányzat polgármesterével.
(3) A jogerős döntést közölni kell az építtetővel vagy meghatalmazottjával.
(4) A jogerős döntést követően az építésügyi hatóság haladéktalanul tájékoztatást ad az ÉTDR mindenki által látható
felületén a jogerős engedély tárgyáról és típusáról. (5) Az építésügyi hatóság a jogerőre emelkedés napját az ÉTDR-ben rögzíti és az engedélyezésre benyújtott
építészeti-műszaki dokumentációt elektronikus engedélyezési záradékkal látja el. (6) Az elvi építési keretengedélyezési eljárás során hozott jogerős döntés a hozzá tartozó, engedélyezési záradékkal
ellátott építészeti-műszaki dokumentációban foglaltakkal együtt hatályos. 27. § Az elvi építési keretengedély a jogerőssé válásának napjától számított egy évig hatályos, kivéve, ha a hatályossága alatt
az építtető kezdeményezte a) az engedély hatályának meghosszabbítását és az elvi építési keretengedély hatályát az építésügyi hatóság az
52. §-ban meghatározottak szerint ez idő alatt meghosszabbította, vagy
b) a mellékletek benyújtásával az építési engedélyezési szakasz lefolytatását.
21. Építési engedélyezési szakasz 28. § (1) Az összevont engedélyezési eljárás építési engedélyezési szakaszában az építtető az országos építési
követelményektől való eltérés engedélyezését kérheti. (2) Az összevont eljárás építési engedélyezési szakasza – külön kérelem benyújtása nélkül –
a) az építési engedély iránti kérelemhez előírt műszaki tartalmú dokumentáció és mellékletek, valamint
b) az (1) bekezdés esetén, az országos építési követelményektől való eltérés engedélyezése iránti kérelem
mellékleteinek – az elvi keretengedély hatálya alatt – az ÉTDR-be történő feltöltésével kezdődik.
(3) Az építési engedélyezési szakaszban az elvi építési keretengedélyben foglaltak az építésügyi hatóságot és
a szakhatóságot – azokban a kérdésekben, amelyekről kifejezetten rendelkezett, illetve amelyekről az elvi építési
keretengedélyezési szakaszban nyilatkozott – akkor is kötik, ha az elvi építési keretengedély megadását követően az
elvi építési keretengedély lényeges tartalmát érintő jogszabályok, illetve a kötelező hatósági előírások megváltoztak.
(4) Az összevont eljárás építési engedélyezési szakaszára, a kérelem tartalmától függően az építési valamint az országos
építési követelményektől való eltérés engedélyezési eljárásának szabályait az e fejezetben meghatározott eltérésekkel
kell alkalmazni. (5) Az építésügyi hatóság – az építtetőnek az összevont eljárás iránti kérelmébe foglalt erre irányuló külön kérelme
alapján – a jogerős építési engedélyt és a hozzá tartozó engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki
dokumentációt a jogerőre emelkedés tudomásra jutásától számított három napon belül az építtető erről szóló
rendelkezésének megfelelő módon megküldi az építtetőnek vagy meghatalmazottjának.
VI. FEJEZET ÖSSZEVONT TELEPÍTÉSI ELJÁRÁS 22. Az összevont telepítési eljárás esetköre és általános szabályai
29. § (1) Az építtető kérelmére – a sajátos építményfajták kivételével – összevont telepítési eljárást kell lefolytatni, ha az építési
beruházás megvalósításához szükséges követelmények tisztázásához az alábbi eljárások, vagy azok egy részének
lefolytatása szükséges: a) a településrendezési eszköz módosításának, elfogadásának egyeztetési szakasza,
b) a telek beépítésével kapcsolatos követelmények tisztázására szolgáló elvi építési keretengedélyezési eljárás,
c) a környezetvédelem vonatkozásában a Khvr. szerinti ca) környezeti hatásvizsgálati eljárás, vagy
cb) egységes környezethasználati engedélyezési eljárás, d) a földvédelem vonatkozásában, ha az építési beruházás termőföld igénybevételével is jár, a termőföld végleges
más célú hasznosításának engedélyezési eljárása, e) az erdővédelem vonatkozásában, ha az építési beruházás erdőterület igénybevételével is jár
ea) az erdőterület igénybevételének engedélyezési eljárása, vagy eb) az erdőterület igénybevételének elvi engedélyezési eljárása,
f) telekalakítási engedélyezési eljárás, ha az építési beruházáshoz a településrendezési eszköz módosítása nem
szükséges, g) a régészet vonatkozásában ga) a próbafeltárás vagy a megelőző régészeti feltárás engedélyezési eljárása, vagy
gb) a kulturális örökség védelméről szóló törvény szerint nagyberuházásnak minősülő építési beruházás esetén
a próbafeltárás bejelentésének tudomásulvételére irányuló eljárás és a további régészeti feladatellátás
meghatározására irányuló eljárás, h) az építési engedélyezési eljárás,
i) az egységes környezethasználati engedélyezési eljárás, ha a Khvr. előírása alapján a tervezett építményben
folytatott tevékenység egységes környezethasználati engedélyhez kötött, j) az országos építési követelményektől való eltérés engedélyezése iránti eljárás.
(2) Az összevont telepítési eljárás a) az (1) bekezdés a)–g) pontja szerinti eljárásokat összevonó telepítési hatásvizsgálati szakaszból (a továbbiakban:
THSZ) és b) az (1) bekezdés h)–j) pontja szerinti eljárásokat összevonó integrált építési engedélyezési szakaszból
(a továbbiakban: IÉSZ) áll. (3) Az összevont telepítési eljárásban
a) az (1) bekezdés c)–e), g) és i) pontja szerinti önálló engedélyezési eljárásokat lefolytató hatóságok
szakhatóságként (a továbbiakban: ügydöntő szakhatóság), b) az (1) bekezdés b)–j) pontja szerinti önálló engedélyezési eljárásokban – külön jogszabályok szerint – egyébként
érintettség esetén részt vevő szakhatóságok és az (1) bekezdés a) pontja szerinti településrendezési eszköz
egyeztetési eljárásában vélemény-nyilvánításra jogosult államigazgatási szervek is – ha nem ügydöntő
szakhatóságok – szakhatóságként (a továbbiakban: megalapozó szakhatóság) vesznek részt.
(4) Az (1) bekezdés a), b), f), h) és j) pontja szerinti eljárásokat az összevont telepítési eljárásra kormányrendeletben kijelölt
építésügyi hatóság, az (1) bekezdés g) pontja szerinti eljárást a kormányrendeletben meghatározott járási (fővárosi
kerületi) hivatal építésügyi és örökségvédelmi hivatala (a továbbiakban: ügydöntő építésügyi hatóság) folytatja le. Az
ügydöntő és a megalapozó szakhatóságokat az ügydöntő építésügyi hatóság keresi meg és szerzi be állásfoglalásukat.
(5) Ha az építtető az (1) bekezdés c)–g) vagy i)–j) pontja szerinti jogerős hatósági engedélyek bármelyikét már külön
eljárásban megszerezte, az az összevont telepítési eljárásban – az engedély hatálya alatt – felhasználható.
(6) Az építtető az eljárás tárgyát képező építési beruházás alapján határozza meg, hogy a THSZ-ben az (1) bekezdés
a)–g) pontjában felsorolt eljárások közül mely eljárások lefolytatását kéri.
(7) Összevont telepítési eljárás kezdeményezhető a beruházással érintett telekre vonatkozó településrendezési eszköz
elkészítésével vagy módosításával párhuzamosan is. Ebben az esetben építtető kérelméhez csatolni kell
a településfejlesztési koncepcióról, az integrált településfejlesztési stratégiáról és a településrendezési eszközökről,
valamint egyes településrendezési sajátos jogintézményekről szóló kormányrendelet szerint elkészített – az építési
beruházásra vonatkozó teljesítmény és kibocsátási adatokat, hatásvizsgálatokat, valamint részletes technológiai
leírást és előzetes régészeti dokumentációt is tartalmazó, továbbá a földmunkákat is bemutató – telepítési
tanulmánytervet. (8) Az összevont telepítési eljárás iránti kérelem az eljárás mindkét szakaszára vonatkozik, azonban a kérelem
benyújtásakor csak az első szakasz megindításához előírt mellékleteket kell benyújtani.
(9) A hatóságok ügydöntő szakhatóságként való közreműködése nem módosítja a hatáskörébe tartozó ügyre vonatkozó
ágazati jogszabályokban foglalt előírások és követelmények betartásának, illetve az eljárásban hozott szakhatósági
állásfoglalásban előírt feltételek és kötelezettségek végrehajtásának, betartatásának kötelezettségét, nem szűkíti ezen
jogszabályok alapján megállapítható ügyféli kört és az ehhez kapcsolódó jogorvoslati jogot. Az összevont telepítési
eljárásban minden érintett hatóság csak egyszer vesz részt szakhatóságként, de több követelmény érvényre
juttatására is jogosult. (10) Az ügydöntő szakhatóságok szakhatósági eljárásuk során – az elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó és az
e fejezetben foglalt eltérésekkel – az (1) bekezdésben felsorolt eljárásokra vonatkozó jogszabályok szerint járnak el és
alakítják ki állásfoglalásukat. Az állásfoglalásuknak tartalmaznia kell – a (7) bekezdés szerinti esetben –
a településrendezési eszközzel kapcsolatos véleményüket is. (11) A megalapozó szakhatóság szakhatósági állásfoglalását harminc napon belül – kivéve, ha a rá vonatkozó jogszabályi
előírások ennél rövidebb időtartamot állapítanak meg –, de legkésőbb az utolsó hiányzó dokumentum beérkezésétől
számított öt napon belül hozza meg. (12) Az ügydöntő szakhatóság állásfoglalását az adott eljárásra vonatkozó külön jogszabályban előírt határidőn belül,
ennek hiányában negyvenöt napon belül, több ügydöntő szakhatóság közreműködése esetén a leghosszabb
ügyintézési határidőn belül hozza meg. Amennyiben a hiánypótlások elhúzódása miatt ez az ügyintézési határidő
nem tartható, úgy az utolsó hiányzó dokumentum beérkezésétől számított öt napon belül hozza meg a döntését
a szakhatóság. (13) Az építésügyi hatósági eljárásban az ügydöntő szakhatóságként eljáró hatóságok külön eljárásaira vonatkozó illetéket
vagy igazgatási szolgáltatási díjat az (1) bekezdésben felsorolt eljárásokra vonatkozó jogszabályok szerint kell
megfizetni. (14) Az eljáró építésügyi hatóságnak az összevont telepítési eljárásban az elvi építési keretengedélyezési és az integrált
építési engedélyezési eljárás lefolytatására a III. fejezetben foglalt, valamint az építési engedélyezési és összevont
engedélyezési eljárásra vonatkozó rendelkezéseit, a telekalakítási eljárás lefolytatására az e rendelet elektronikus
ügyintézésre vonatkozó, valamint a földhivatalokról, a Földmérési és Távérzékelési Intézetről, a Földrajzinév
Bizottságról és az ingatlan-nyilvántartási eljárás részletes szabályairól szóló kormányrendelet telekalakításra
vonatkozó rendelkezéseit az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(15) Az összevont telepítési eljárásban az ügydöntő építésügyi hatóság és a szakhatóságok a tényállás tisztázása
érdekében kötelesek a legszélesebb körű együttműködésre és az egymás közötti hatékony kommunikáció
biztosítására. 23. Építésügyi hatósági szolgáltatás igénybevétele az összevont telepítési eljárás megindítása előtt
30. § (1) Az építtető az összevont telepítési eljárás lefolytatása iránti kérelem benyújtása előtt hatósági szolgáltatás iránti
kérelmet terjeszthet elő az összevont telepítési eljárás lefolytatására hatáskörrel rendelkező építésügyi hatósághoz.
(2) Az építtető az építési beruházás helyétől, jellegétől függően a hatósági szolgáltatás keretében – elektronikus kérelem
és gyűjtőtárhely igénybevétele esetén az elektronikus gyűjtőtárhelyen tárolt dokumentumaihoz való hozzáférés
biztosításával – az eljáró hatóságtól és annak útján az érintett szakhatóságoktól
a) tájékoztatást kérhet aa) az erdő igénybevételének feltételeiről, a benyújtandó mellékletekről, azok tartalmáról,
ab) a beruházással érintett telekre vonatkozóan a termőföld minőségéről, a más célú hasznosítás
engedélyezéséhez benyújtandó mellékletekről, azok tartalmáról, ac) előzetes régészeti dokumentáció és a földmunkákat bemutató tervek benyújtásával a beruházással érintett
telek régészeti érintettségéről és a régészeti örökség védelme érdekében elvégzendő régészeti
feladatokról, ad) arról, hogy van-e a tevékenységnek jelentős hatása a környezetre, ettől függően milyen további
környezetvédelmi engedélyek lefolytatásra kerüljön sor és annak mi a tartalma,
b) kérheti továbbá ba) annak vizsgálatát, hogy az elektronikus gyűjtőtárhelyen gyűjtött kérelmének, dokumentumainak tartalma,
mellékletei és a rendelkezésre álló előzetes szakhatósági állásfoglalások megfelelnek-e
a THSZ lefolytatásához, bb) tájékoztatását arról, hogy az összevont telepítési eljárás lefolytatásához szükséges-e további melléklet
becsatolása vagy szakhatósági közreműködés, bc) tájékoztatását az összevont telepítési eljárás és a szakhatósági közreműködés illetékének, illetve igazgatási
szolgáltatási díjának mértékéről, bd) tájékoztatását a leendő ügyféli körről és a várható hatásterületről.
(3) Az építésügyi hatóság a (2) bekezdés a) pontja szerinti esetekben a kérelem beérkezésétől számított öt napon belül az
ÉTDR alkalmazásával megkeresi a vizsgálatra hatáskörrel rendelkező – az összevont telepítési eljárásban ügydöntő
szakhatóságként részt vevő – hatóságot. A szakhatóság ügyintézési határideje tizenöt nap. Az építésügyi hatóság
a szakhatóság véleményére, illetve saját véleményére alapozva szakmai nyilatkozatot ad a vizsgálatra hatáskörrel
rendelkező hatóság véleményének beérkezését követő munkanaptól számított tíz napon belül.
24. Az összevont telepítési eljárás megindítása 31. § (1) Az összevont telepítési eljárás lefolytatására irányuló kérelem beérkezésétől számított öt napon belül az ügydöntő
építésügyi hatóság az eljárás megindításáról a) elektronikusan értesíti
aa) az építéssel vagy településrendezéssel érintett illetékes önkormányzatot,
ab) az eljárásban részt vevő szakhatóságokat, ac) nemzetközi eljárás esetén – a környezetvédelmért felelős miniszter útján – a hatásviselő felet,
b) a kapcsolattartás módjára megjelölt rendelkezésének megfelelően, ennek hiányában papír alapon értesíti
ba) az építtetőt és bb) az ismert ügyfelet.
(2) Az összevont telepítési eljárás lefolytatására irányuló kérelemnek – a kiváltott eljárásoktól függően – tartalmaznia kell
a) azt, hogy a 29. § (1) bekezdésében felsoroltak közül mely hatóságok milyen eljárásainak integrálását kérik az
összevont telepítési eljárásban, b) a beruházással érintett telek címét, helyrajzi számát,
c) a termőföld végleges más célú hasznosításának, erdő esetén annak termelésből történő kivonásának pontos
célját, a szükséges teljes területigényt, d) a kérelmezett telekalakítás célját,
e) az építési beruházás jellegét és – a 29. § (3) bekezdése szerinti jellemzőkre utalással – rövid ismertetését,
f) a kérelem tárgyával összefüggésben korábban keletkezett hatósági döntések megnevezését, iktatószámát és
keltét, vagy az ÉTDR ügy- és iratazonosítóját, g) annak felsorolását, hogy a THSZ egyes szakhatósági eljárásaihoz milyen mellékletek kerülnek benyújtásra,
h) a kérelmező aláírását. 25. Telepítési hatásvizsgálati szakasz
32. § (1) A THSZ a 29. § (1) bekezdés a)–g) pontja szerinti, az építési beruházás megvalósításához szükséges önálló eljárásokat
válthatja ki. (2) A THSZ megindításához – érintettségtől függően – mellékelni kell
a) a 8. mellékletben meghatározott építészeti-műszaki és egyéb dokumentációt,
b) a szakhatóság megkereséséhez szükséges, a szakhatósági eljárások lefolytatásához alkalmas, a 7. mellékletben
felsorolt dokumentációt, c) a telekalakítás engedélyezéséhez szükséges hatályos záradékkal ellátott változási vázrajzot,
d) az előzetes régészeti dokumentációt és a földmunkákat bemutató terveket, vagy az örökségvédelemi hatóság
nyilatkozatát a terület régészeti érintettségéről, valamint a régészeti örökség védelme érdekében elvégzendő
régészeti feladatokról, e) ha a kérelem benyújtásakor rendelkezésre áll a 29. § (1) bekezdése szerinti eljárásokban hozott döntések
megnevezését, iktatószámát és keltét, vagy az ÉTDR ügy- és iratazonosítóját,
f) az Étv. 53/F. § (1) bekezdésében meghatározott kereskedelmi építmény létesítése esetén az Étv. 53/F. §
(2) bekezdése szerinti felmentést, g) az eljárási illeték, igazgatási szolgáltatási díj megfizetésének igazolását,
h) a településrendezési szerződés másolatát és a településrendezési eszköz egyeztetéséhez – a településfejlesztési
koncepcióról, az integrált településfejlesztési stratégiáról és a településrendezési eszközökről, valamint egyes
településrendezési sajátos jogintézményekről szóló kormányrendeletben – előírt telepítési tanulmánytervet, ha
az építési beruházás megvalósítása érdekében településrendezési eszköz készítése vagy módosítása szükséges.
(3) A THSZ-ben a hatóságon kívül a szakhatóságok szakhatósági eljárásukban a Ket. szerinti egyszeri tartalmi hiánypótlási
felhívást bocsáthatnak ki a szakterületükre vonatkozó dokumentáció hiányossága esetén a szakhatósági
megkeresésétől számított öt napon belül. (4) A THSZ-ben a településrendezési eszköz módosításának, elfogadásának egyeztetési szakaszát a településfejlesztési
koncepcióról, az integrált településfejlesztési stratégiáról és a településrendezési eszközökről, valamint egyes
településrendezési sajátos jogintézményekről szóló kormányrendelet szerint e fejezetben foglalt eltérésekkel kell
lefolytatni. 33. § (1) Az építésügyi hatóság a THSZ-ben a döntést
a) hiánytalan kérelem esetén az utolsó szakhatósági állásfoglalás beérkezésétől,
b) hiányos kérelem esetén az utolsó hiányzó dokumentum vagy szakhatósági állásfoglalás beérkezésétől
számított tizenöt napon belül hozza meg. (2) Ha a településrendezési eszköz véleményezési eljárása is a THSZ-ben kerül lefolytatásra, akkor a szakhatóságok
állásfoglalásának a településrendezési eszköz elfogadásával kapcsolatos – a településfejlesztési koncepcióról, az
integrált településfejlesztési stratégiáról és a településrendezési eszközökről, valamint egyes településrendezési
sajátos jogintézményekről szóló kormányrendeletben foglaltak szerinti tartalmú – véleményt is tartalmaznia kell.
(3) A telepítési engedélyben az építésügyi hatóság a helyszíni szemle és az eljárás során feltárt tények és nyilatkozatok,
továbbá a szakhatóságok állásfoglalása alapján megállapítja a tervezett beruházás telepítési feltételeit és
követelményeit, az építési engedély megadásának telepítési kereteit, a tervezett tevékenység folytatásának
környezetvédelmi feltételeit, továbbá a településrendezési eszköz módosítása esetén a településrendezési eszközzel
kapcsolatos megállapításait és jóváhagyásának szakmai feltételeit. (4) A telepítési engedély az összevont eljárások fajtáitól függően egyben
a) elvi építési keretengedély, b) telekalakítási engedély, c) termőföld végleges más célú hasznosításának engedélye,
d) az erdő területi igénybevételének engedélye, e) régészeti feltárási engedély,
f) környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély, g) a településrendezési eszközzel kapcsolatos vélemény.
(5) A telepítési engedély tárgyában hozott döntés rendelkező része a Ket. 72. § (2) bekezdésében foglaltakon kívül –
a (4) bekezdés szerinti tartalomtól függően – tartalmazza:
a) az ÉTDR ügy- és iratazonosítót, b) a tervezett építési beruházás, a beruházásra vonatkozó teljesítmény és kibocsátási adatok, valamint technológia
rövid leírását, a tervezett építmény rendeltetését, az ismert és vizsgált önálló rendeltetési egységek számát és
rendeltetésük megjelölését, c) a döntéssel érintett valamennyi telek címét, helyrajzi számát,
d) az eljáró hatóság – kérelemtől függően – elvi építési keretengedély, telekalakítási engedély, régészeti feltárási
engedély tárgyában hozott döntését, az engedély feltételeit, e) az eljáró hatóságnak a 29. § (1) bekezdésében felsorolt, a kérelem tárgyát képező kiváltott eljárásokban az
ügydöntő szakhatóságok állásfoglalása alapján hozott döntését, f) az építési beruházás megvalósításának jogszabályban és az ügydöntő szakhatóságok állásfoglalásában előírt
feltételeit, azaz fa) a termőföld végleges más célú hasznosításának engedélyezési feltételeire, a földvédelmi járulék
megfizetésére vonatkozó előírásokat, fb) az erdő igénybevételének engedélyezésére, feltételeire, az erdővédelmi járulék megfizetésére vonatkozó
rendelkezéseket, g) az engedély hatályát, meghosszabbításának módját, feltételeit,
h) a megalapozó szakhatóságok állásfoglalását és kikötéseit, i) a szakhatóságok településrendezési eszközzel kapcsolatos – a településfejlesztési koncepcióról, az integrált
településfejlesztési stratégiáról és a településrendezési eszközökről, valamint egyes településrendezési sajátos
jogintézményekről szóló kormányrendeletben foglaltak szerinti – véleményét, jóváhagyásuk szakmai feltételeit.
(6) A döntés az engedély tárgyától függően tartalmazza:
a) a tájékoztatást arról, hogy aa) a telepítési engedély megadásáról szóló végzés ellen fellebbezésnek helye nincs, az abban foglaltak csak az
integrált építési engedély elleni jogorvoslatban támadhatók, ab) a telepítési engedély a környezethasználat megkezdésére, építési tevékenység végzésére nem jogosít,
ac) a régészeti feltárás a telepítési engedély kézhezvétele után megkezdhető,
ad) az engedélyezett végleges más célú termőföld felhasználást, erdő igénybevételt, környezethasználatot és
a kérelmezett tevékenységet, a telepítési engedélyben meghatározott időn belül és csak a jogerős integrált
építési engedély birtokában szabad megkezdeni és folytatni, ae) a telekalakítási engedély alapján a változás ingatlan-nyilvántartáson való átvezetése csak az integrált
építési engedély végrehajthatóvá válása után kérhető, és az átvezetés megtörténtét az építtető az
építőipari kivitelezési tevékenység megkezdésekor igazolni köteles, af) a telepítési engedély nem mentesíti az építtetőt a környezethasználat és az építési tevékenység
megkezdéséhez az egyéb jogszabályokban előírt engedélyek, hozzájárulások vagy nyilatkozatok
megszerzésének kötelezettsége alól, ag) az ügyfél az engedélyezés tárgyát képező dokumentációba mikor, hol és milyen módon tekinthet be,
b) a figyelmeztetést arra, hogy ba) a földvédelmi és az erdővédelmi járulékot az előírt határidőre be kell fizetni,
bb) az előírt régészeti feltárást a kivitelezés megkezdéséig be kell fejezni.
34. § (1) A telepítési engedély egy évig hatályos, kivéve, ha a hatályossága alatt
a) az építtető kezdeményezte az engedély hatályának meghosszabbítását és a telepítési engedély hatályát az
építésügyi hatóság az 52. §-ban meghatározottak szerint ez idő alatt meghosszabbította, vagy
b) az IÉSZ lefolytatását a mellékletek benyújtásával kezdeményezték.
(2) A telepítési engedély a) környezethasználat megkezdésére, b) építési tevékenység végzésére
nem jogosít, és nem mentesíti az építtetőt a környezethasználat és az építési beruházás megvalósításához, az építési
tevékenység megkezdéséhez a jogszabály szerint szükséges más hatósági engedélyek vagy hozzájárulások
megszerzésének kötelezettsége alól. (3) A régészeti feltárás a telepítési engedély kézhezvétele után megkezdhető.
(4) Az engedélyezett végleges más célú termőföld felhasználást, erdő igénybevételt, környezethasználatot és
a kérelmezett tevékenységet a telepítési engedélyben meghatározott időn belül és csak a jogerős integrált építési
engedély birtokában szabad megkezdeni és folytatni. (5) A telekalakítási engedély alapján a változás ingatlan-nyilvántartáson való átvezetése csak az integrált építési engedély
végrehajthatóvá válása után kérhető, és az átvezetés megtörténtét az építtető az építőipari kivitelezési tevékenység
megkezdésekor – az építési naplóban történő rögzítéssel is – igazolni köteles.
(6) A telepítési engedélyről szóló, iratazonosítóval ellátott végzést közölni kell:
a) ügyféli minőségben, az értesítettek körének feltüntetése mellett
aa) az építtetővel vagy meghatalmazottjával, ab) az építési tevékenységgel érintett telek, építmény, építményrész tulajdonosával,
ac) azzal, akit az építésügyi hatóság az eljárásba ügyfélként bevont,
ad) az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló, Espooban (Finnország), 1991. február 26.
napján aláírt egyezmény (a továbbiakban: Espooi egyezmény) szerinti nemzetközi eljárás esetén
a hatásviselő félnek, b) tájékoztatásul ba) azzal, akinek az építési tevékenységgel érintett telekre, építményre vonatkozó jogát az
ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték és ügyféli jogállással nem rendelkezik, bb) az építési tevékenység helye szerinti települési önkormányzat polgármesterével,
bc) azzal a hatósággal, amely az ügyben szakhatósági állásfoglalást adott,
bd) az eljáró ingatlanügyi hatósággal, ha az engedély egyben telekalakítási engedély is,
be) a Magyar Nemzeti Múzeummal, ha az engedély egyben régészeti feltárási engedély is.
26. Integrált építési engedélyezési szakasz 35. § (1) Az IÉSZ a következő önálló eljárásokat válthatja ki:
a) egységes környezethasználati engedélyezési eljárás, b) építési engedélyezési eljárás,
c) az országos építési követelményektől való eltérés engedélyezési eljárása.
(2) Az IÉSZ megindítását a telepítési engedély jogerőre emelkedésétől számított egy éven belül külön kérelem nélkül,
a 29. § (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben az érintett településrendezési eszköz hatálybalépését követően lehet
kezdeményezni az előírt mellékletek benyújtásával. (3) Az IÉSZ megindításához – a tartalomtól függően – mellékelni kell
a) a telepítési engedélyben tett kikötés, feltétel teljesítésének igazolását,
b) az építési beruházás megvalósításához még szükséges a 29. § (1) bekezdés c)–g) és i) pontja szerinti önálló
eljárásban kiadott jogerős engedély megnevezését, iktatószámát és keltét, vagy az ÉTDR ügy- és iratazonosítóját,
c) az Étv. 53/F. § (1) bekezdésében meghatározott kereskedelmi építmény létesítése esetén az Étv. 53/F. §
(2) bekezdése szerinti felmentést, d) ha az építtető kérte, az építésügyi hatóság szolgáltatása körében kiadott hat hónapnál nem régebbi szakmai
nyilatkozatát. (4) A kérelemhez mellékelni kell továbbá az e rendeletben meghatározott digitális formátumban adathordozón vagy az
ÉTDR-be történő feltöltéssel a) a 8. mellékletben meghatározott építészeti-műszaki dokumentációt,
b) az ügydöntő szakhatósági állásfoglalás beszerzéséhez szükséges 7. melléklet szerinti dokumentációt.
(5) Az IÉSZ megindulásáról az építésügyi hatóság a mellékletek beérkezésétől számított öt napon belül
a) elektronikusan értesíti aa) az építéssel vagy településrendezéssel érintett illetékes önkormányzatot,
ab) az eljárásban részt vevő szakhatóságokat, ac) ha az építési tevékenység és az építményben folytatott tevékenység alapján országhatáron átterjedő
jelentős környezeti hatás bekövetkezése – különösen az Espooi egyezmény III. függelékében szereplő
ismérvek alapján – feltételezhető, az Espooi egyezmény szerinti értesítés küldése érdekében
a környezetvédelemért felelős minisztert, b) a kapcsolattartás módjára megjelölt rendelkezésének megfelelően, ennek hiányában papír alapon értesíti
ba) a kérelmezőt, bb) az ismert ügyfelet. (6) Az integrált építési engedély iránti kérelem elbírálása során a telepítési engedélyben foglaltak az építésügyi hatóságot
és a szakhatóságokat – azokban a kérdésekben, amelyekről kifejezetten rendelkeztek, illetve amelyekről az telepítési
hatásvizsgálati szakaszban nyilatkoztak – akkor is kötik, ha a telepítési engedély megadását követően a telepítési
engedély lényeges tartalmát érintő jogszabályok, illetve a kötelező hatósági előírások megváltoztak.
(7) Ha a THSZ kiváltotta a telekalakítási engedélyezési eljárást, akkor az integrált építési engedély megadásának nem
feltétele a telek rendezettsége. A telekalakítási engedély alapján a változás ingatlan-nyilvántartáson való átvezetéséről
az építtető köteles a kivitelezés megkezdéséig gondoskodni. (8) Ha a THSZ kiváltotta a településrendezési eszköz jóváhagyási eljárásának egyeztető szakaszát is, akkor integrált építési
engedély iránti kérelem csak a településrendezési eszköz elfogadása és hatálybalépése esetén bírálható el.
(9) A határozat rendelkező része, az építési engedélyezési eljárásban hozott döntés 19. § (4) bekezdésében
meghatározott tartalmi elemein kívül tartalmazza: a) az ÉTDR ügy- és iratazonosítót,
b) a tervezett építési beruházás, a beruházásra vonatkozó teljesítmény és kibocsátási adatok, valamint technológia
rövid leírását, a tervezett építmény rendeltetését, az ismert és vizsgált önálló rendeltetési egységek számát és
rendeltetésük megjelölését, c) a hatóságnak a környezetvédelmi hatóság szakhatósági állásfoglalása alapján az egységes környezethasználati
engedélyezési eljárásban hozott döntését, d) az egységes környezethasználati engedély feltételeit.
(10) A határozat az engedély tárgyától függően tartalmazza a tájékoztatást arról, hogy
a) a telepítési engedély megadásáról szóló végzésben hozott döntés a határozat elleni jogorvoslati eljárásban
támadható, b) a telekalakítási engedély alapján a változást az ingatlan-nyilvántartáson az integrált építési engedély
végrehajthatóvá válása után, az építőipari kivitelezési tevékenység megkezdése előtt át kell vezetni, és annak
megtörténtét építtető az építőipari kivitelezési tevékenység megkezdésekor igazolni köteles.
(11) Az integrált építési engedélyről hozott, iratazonosítóval ellátott döntést közölni kell:
a) ügyféli minőségben, az értesítettek körének feltüntetése mellett
aa) az építtetővel vagy meghatalmazottjával, ab) az építési tevékenységgel érintett telek, építmény, építményrész tulajdonosával,
ac) azzal, akit az építésügyi hatóság az eljárásba ügyfélként bevont,
ad) az Espooi egyezmény szerinti nemzetközi eljárás esetén a hatásviselő félnek,
b) tájékoztatásul ba) azzal, akinek az építési tevékenységgel érintett telekre, építményre vonatkozó jogát az
ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték és ügyféli jogállással nem rendelkezik, bb) az építési tevékenység helye szerinti települési önkormányzat polgármesterével,
c) azzal a hatósággal, amely az ügyben szakhatósági állásfoglalást adott.
(12) A jogerős döntést közölni kell: a) az építtetővel vagy meghatalmazottjával,
b) az építésfelügyeleti hatósággal az ÉTDR-en keresztül, c) a fővárosi és megyei kormányhivatal munkavédelmi felügyelőségével, ha az építési tevékenységgel érintett
építmény azbesztet tartalmaz, d) az eljáró ingatlanügyi hatósággal, ha a THSZ-ben telekalakítási engedély kiadására is sor került.
(13) Az építésügyi hatóság a) a jogerős döntést követően haladéktalanul tájékoztatást ad az ÉTDR mindenki által látható felületén a jogerős
engedély tárgyáról és típusáról, továbbá b) jogerőre emelkedésére tekintet nélkül a Ket. szabályai szerint nyilvánosan közzéteszi azt az integrált építési
engedély tárgyában hozott határozatot a telepítési engedély tárgyában hozott végzéssel együtt, valamint
a felfüggesztés tárgyában hozott végzést és a szakhatósági állásfoglalást, amit az építésügyi hatósági engedély
iránti kérelem tárgyában olyan eljárásban hozott, amelyben a szakhatóságként eljáró környezetvédelmi,
természetvédelmi és vízügyi felügyelőség a tevékenység következtében várható környezeti hatások jelentőségét
vizsgálta. VII. FEJEZET AZ ORSZÁGOS ÉPÍTÉSI KÖVETELMÉNYEKTŐL VALÓ ELTÉRÉS ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁSA
27. Az országos építési követelményektől való eltérés engedélyezése iránti kérelem és mellékletei
36. § (1) Az OTÉK IV. Fejezetében foglalt előírásoktól eltérő műszaki megoldás tervezése esetén az országos építési
követelményektől való eltérés engedélyezésére az OTÉK 111. § (4) bekezdésében foglaltak tekintetében
– figyelemmel a természeti erőforrások fenntarthatóságának biztosítására vonatkozó követelményekre – az
építésügyi hatóságtól engedély kérhető. (2) Az országos építési követelményektől való eltérés engedélyezése iránti kérelmet elő lehet terjeszteni
a) önálló kérelemként, b) az építési vagy a fennmaradási engedély iránti kérelemmel együtt,
c) az összevont telepítési eljárás második szakaszában az építési engedélyezési szakaszban, vagy
d) az összevont telepítési eljárás második szakaszában az integrált építési engedélyezési szakaszban.
(3) A kérelemhez elektronikus formátumban mellékelni kell a) a 8. mellékletben meghatározott azon építészeti-műszaki dokumentáció részeket, amelyeket az eltérés műszaki
tartalma érint, b) a műszaki leírásban az eltérés műszaki szükségességének bemutatását,
c) ha a kérelem benyújtásakor előzetes szakhatósági állásfoglalás nem áll rendelkezésre, a szakhatóság
megkereséséhez szükséges 5. melléklet szerinti dokumentációt, d) az eljárási illeték, igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolását.
(4) A kérelemhez mellékelni lehet a) ha a kérelem benyújtásakor rendelkezésre áll, az ügyben érintett szakhatóság előzetes állásfoglalását
– amennyiben az nem az ÉTDR igénybevételével került beszerzésre – és a hozzá tartozó, a szakhatóság által
záradékolt építészeti-műszaki dokumentációt, b) a 4. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozatokat, illetve az ügyben érintett összes ismert ügyfélnek a fellebbezési jogról
lemondó nyilatkozatát. 28. Az országos építési követelményektől való eltérés engedélyezése iránti kérelem elbírálása, a döntés
meghozatala 37. § (1) Az eljárás megindításáról nem kell értesítést kibocsátani.
(2) Az eljárásban a kérelem tartalmától függően mellőzhető a helyszíni szemle lefolytatása.
(3) Az építésügyi hatóság a kérelem elbírálása során vizsgálja, hogy a tervezett eltérés, az érintett szakhatóság
állásfoglalása, illetve a rendeltetésszerű és biztonságos használat követelményeinek figyelembevételével
engedélyezhető-e. (4) Az építésügyi hatóság az építési engedély iránti kérelem tárgyában az érdemi döntést
a) ha a kérelem hiánytalan és az eljárásba szakhatóságot nem kell bevonni, vagy a kérelem elbírálásához szükséges,
hat hónapnál nem régebbi előzetes szakhatósági állásfoglalás rendelkezésre áll, az eljárás megindulásától,
b) ha a kérelem hiányos vagy az eljárásba szakhatóságot kell bevonni, az utolsó pótolt dokumentum vagy
szakhatósági állásfoglalás beérkezésétől számított tizenöt napon belül hozza meg.
(5) A határozat három fő részből áll: a) rendelkező rész,
b) indokolási rész, c) figyelmezető és tájékoztató rész.
(6) Az önállóan előterjesztett kérelem ügyében hozott határozat rendelkező része, a Ket. 72. § (1) bekezdésében
foglaltakon kívül tartalmazza: a) az ÉTDR ügy- és iratazonosítót,
b) az érintett telek címét, helyrajzi számát, c) a tervezett és engedélyezett eltérés rövid leírását,
d) az engedély hatályát. (7) Az önállóan előterjesztett kérelem ügyében hozott határozat tartalmazza a tájékoztatást arról, hogy
a) az eltérési engedély önmagában építési tevékenység végzésére nem jogosít, és nem mentesíti építtetőt az egyéb
jogszabályokban előírt engedélyek, hozzájárulások vagy nyilatkozatok megszerzésének kötelezettsége alól,
b) az eltérési engedély hatálya nem hosszabbítható meg,
c) az építésügyi hatóságot kizárólag a hatályossága alatt benyújtott építési vagy fennmaradási engedély iránti
kérelem elbírálása során köti az általa engedélyezett eltérés tekintetében,
d) a jogorvoslatra nyitva álló idő alatt az ügyfél az engedélyezés tárgyát képező építészeti-műszaki dokumentációba
milyen módon tekinthet be. (8) A 36. § (2) bekezdés b) és c) pontja szerinti esetben, az országos építési követelményektől való eltérés engedélyezése
iránti kérelem ügyében az építésügyi hatóság az építési, illetve a fennmaradási engedély, a 36. § (2) bekezdés d) pontja
szerinti esetben az integrált építési engedély tárgyában hozott határozatában dönt.
(9) Az építésügyi hatóság a határozaton feltünteti az értesítettek körét a 38. § (2) bekezdésében foglaltak szerint.
(10) Az önállóan előterjesztett kérelemben hozott jogerős eltérési engedély egy évig hatályos és a hatálya nem
hosszabbítható meg. 29. A döntés közlése 38. § (1) Az országos építési követelményektől való eltérés engedélyezése iránti kérelem ügyében hozott döntés szóban nem
közölhető. (2) Az iratazonosítóval ellátott döntést közölni kell:
a) ügyféli minőségben, az értesítettek körének feltüntetése mellett
aa) az építtetővel vagy meghatalmazottjával, ab) az építési tevékenységgel érintett telek, építmény, építményrész tulajdonosával,
b) tájékoztatásul azzal, akinek az építési tevékenységgel érintett telekre, építményre vonatkozó jogát az
ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték és ügyféli jogállással nem rendelkezik, c) azzal a hatósággal, amely az ügyben szakhatósági állásfoglalást adott.
(3) A jogerős döntést közölni kell az építtetővel vagy meghatalmazottjával, a jogerőre emelkedéstől számított három
napon belül a kapcsolattartás módjára megjelölt rendelkezésének megfelelően.
(4) A döntés jogerőre emelkedése esetén az építésügyi hatóság a jogerőre emelkedés napját az ÉTDR-ben rögzíti és az
engedélyezésre benyújtott építészeti-műszaki dokumentációt elektronikus engedélyezési záradékkal látja el.
(5) A jogerős döntés a hozzá tartozó, engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentációban foglaltakkal
együtt hatályos. VIII. FEJEZET HASZNÁLATBAVÉTELI ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁS 30. A használatbavételi engedély iránti kérelem és mellékletei
39. § (1) Használatbavételi engedély alapján vehető használatba a rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas
építési engedélyhez kötött építési tevékenységgel érintett építmény, építményrész, ha
a) műemlék, vagy b) annak használatbavételi engedélyezési eljárásába szakhatóságot szükséges bevonni.
(2) Szakhatóságot kell bevonni a használatbavételi engedélyezési eljárásba, ha az építési engedélyezési eljárás
lefolytatásához a szakhatóság kikötéssel vagy feltételekkel járult hozzá, vagy ha az építési tevékenység folyamán az
engedélyezett tervektől eltértek és az eltérés a szakhatóság állásfoglalásának tartalmát érinti.
(3) A használatbavételi engedély iránti kérelemmel egy időben a fennmaradási engedélyezésre irányuló kérelem is
előterjeszthető. (4) A használatbavételi engedély iránti kérelmet az építtető az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra
alkalmassá válásakor, az építési engedély hatályossága alatt – a használatbavétel előtt – nyújtja be az építésügyi
hatósághoz. (5) Új épület vagy meglévő épület – az ingatlan-nyilvántartásban változást eredményező – bővítése esetén
a használatbavételi engedély iránti kérelem előterjesztésével egyidőben a földhivatal által hatályos záradékkal ellátott,
a változás ingatlan-nyilvántartási átvezetéséhez külön jogszabályban előírt változási vázrajzot az Országos Építésügyi
Nyilvántartásba (a továbbiakban: OÉNY) elektronikusan fel kell tölteni.
(6) Az (5) bekezdésben meghatározott változási vázrajz feltöltésének hiánya a használatbavételi engedélyezési eljárás
lefolytatását és a használatbavételi engedély kiadását nem akadályozza, azonban ha az (5) bekezdésben foglaltaknak a
kérelmező nem tett eleget, az építésügyi hatóság a használatbavételi engedély rendelkező részében határidő
megjelölésével kötelezi az építtetőt a változási vázrajznak az OÉNY-be történő elektronikus feltöltésére.
(7) Egy telken, egy építésügyi hatósági engedély alapján ütemezetten megépült több építményre vagy önálló
rendeltetési egységre külön-külön ütemenként is lehet használatbavételi engedélyt kérelmezni.
(8) A használatbavételi engedély iránti kérelemhez, a tartalmától függően mellékelni kell
a) papír alapon vezetett építési napló esetében aa) az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló kormányrendeletben meghatározott építési napló összesítő
lapját, ab) a 4. melléklet szerint kitöltött statisztikai lapot,
b) a szakhatóság megkereséséhez szükséges 5. melléklet szerinti dokumentációt, ha a kérelem benyújtásakor
előzetes szakhatósági állásfoglalás nem áll rendelkezésre, valamint c) az eljárási illeték, igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolását.
(9) A kérelemhez mellékelni lehet a) az ügyben érintett szakhatóság előzetes állásfoglalását – amennyiben az nem az ÉTDR igénybevételével került
beszerzésre – és a hozzá tartozó, a szakhatóság által záradékolt építészeti-műszaki dokumentációt, ha a kérelem
benyújtásakor rendelkezésre áll, b) a 4. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozatokat, illetve az ügyben érintett összes ismert ügyfélnek a fellebbezési jogról
lemondó nyilatkozatát. 31. A használatbavételi engedély iránti kérelem elbírálása, a döntés meghozatala
40. § (1) Az eljárás megindításáról nem kell értesítést kibocsátani.
(2) A használatbavételi engedély iránti kérelem elbírálása során, helyszíni szemle megtartása mellett az építésügyi
hatóság meggyőződik arról, hogy a) az építési tevékenységet az építési engedélynek, módosított építési engedélynek, az ahhoz tartozó engedélyezési
záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentációnak megfelelően végezték-e el, b) a tapasztalt eltérések
ba) építésügyi hatósági engedélyhez kötöttek-e, bb) műemlék esetén örökségvédelmi engedélyhez kötöttek-e,
c) az építmény az építési engedélyben megjelölt rendeltetésének megfelelő és biztonságos használatra alkalmas
állapotban van-e, d) az elkészült építmény a vonatkozó jogszabályoknak, előírt követelményeknek megfelel-e, valamint
e) az építmény zavartalan használatához az építési engedélyben előírt szükséges járulékos építmények
megvalósultak-e, a felvonulási épület elbontásra került-e, a környezetrendezést elvégezték-e.
(3) A használatbavételi engedély akkor adható meg, ha az építmény az OTÉK-ban meghatározott rendeltetésszerű és
biztonságos használat követelményeinek, az építési engedélynek és a hozzá tartozó engedélyezési záradékkal ellátott
építészeti-műszaki dokumentációnak megfelel és a) az eltérések nem építésügyi hatósági engedélyhez kötöttek,
b) az eltérés műemlék esetén a kulturális örökség védelme jogszabályban rögzített követelményeinek vagy további
feltétel előírása mellett megfelel. (4) Ha a használatbavételi engedélyezéskor az építésügyi hatóság a rendeltetésszerű és biztonságos
építményhasználatot nem gátló hiányosságokat tapasztal, a használatbavételi engedélyt megadja és ezzel
egyidejűleg megfelelő teljesítési határidő megjelölésével és a nem teljesítés esetén alkalmazható szankciók
alkalmazására való figyelmeztetéssel – a kötelezésre vonatkozó, e rendeletben foglalt előírások szerint – kötelezi az
építtetőt a még fennálló hibák, hiányosságok megszüntetésére, a kulturális örökség védelme érdekében szükséges
munkálatok elvégzésére. (5) Az építésügyi hatóság a használatbavételi engedély megadását csak akkor tagadhatja meg és az építmény használatát
csak akkor tilthatja meg, ha az észlelt hibák, hiányosságok, kikötések és feltételek teljesítésének hiánya az építmény
rendeltetésszerű és biztonságos használhatóságát gátolja vagy akadályozza. (6) Az építésügyi hatóság a használatbavételi engedélyezési eljárásban az érdemi döntést, ha
a) a kérelem hiánytalan és a kérelem elbírálásához szükséges, hat hónapnál nem régebbi előzetes szakhatósági
állásfoglalás rendelkezésre áll, az eljárás megindulásától számított tizenöt napon belül,
b) a kérelem hiányos vagy szakhatóságot kell bevonni az eljárásba, az utolsó pótolt dokumentum vagy szakhatósági
állásfoglalás beérkezésétől számított tíz napon belül hozza meg.
(7) A határozat rendelkező része a Ket. 72. § (1) bekezdésében foglaltakon kívül tartalmazza:
a) az ÉTDR ügy- és iratazonosítót, b) az építési engedély számát, keltét,
c) a használatbavételi engedély kikötéseit, d) – eljárási bírság kiszabásának kilátásba helyezése mellett – kötelezést
da) a rendeltetésszerű és biztonságos használatot nem veszélyeztető kisebb hibák és hiányosságok esetén
a megállapított hibák és hiányosságok megszüntetése érdekében, határidő kitűzése mellett a szükséges
építési munkák elvégzésére, db) arról, hogy az építtetőnek az épületek energetikai jellemzőinek tanúsításáról szóló kormányrendeletben
foglaltak szerint az engedély közlését követő, de legkésőbb a döntésben előírt munkálatok teljesítésétől
számított kilencven napon belül az épületről az energetikai tanúsítványt el kell készíttetnie és
gondoskodnia kell annak az OÉNY-be történő feltöltéséről, dc) arról, hogy a használatbavételi engedély jogerőre emelkedését követő hatvan napon belül – amennyiben
erre korábban nem került sor – a változás ingatlan-nyilvántartási átvezetése, valamint az OÉNY-ben történő
feltüntetés érdekében a megvalósult állapotról a hatályos földhivatali záradékkal ellátott változási vázrajzot
kell az OÉNY-be feltölteni. (8) A határozat tájékoztatást tartalmaz arra vonatkozóan, hogy az építtető az építési, illetve bontási tevékenység
befejezését követően, a használatbavételi engedély kézhezvételét követő harminc napon belül (de legkésőbb
a kikötések teljesítésekor) – jogszabályban meghatározott minőségű és mennyiségű hulladék keletkezése esetén –
köteles elkészíteni az építési tevékenység során ténylegesen keletkezett hulladékról az előírt építési hulladék
nyilvántartó lapot, illetve a bontási tevékenység során ténylegesen keletkezett hulladékról az előírt bontási hulladék
nyilvántartó lapot, melyet a környezetvédelmi hatósághoz kell benyújtania.
(9) Az építésügyi hatóság a határozaton a 41. § (2) bekezdésében foglaltak szerint feltünteti az értesítettek körét.
32. A döntés közlése 41. § (1) A használatbavételi engedély iránti kérelemben hozott döntés szóban nem közölhető.
(2) Az iratazonosítóval ellátott döntést közölni kell: a) ügyféli minőségben, az értesítettek körének feltüntetése mellett
aa) az építtetővel vagy meghatalmazottjával, ab) az építési tevékenységgel érintett telek, építmény, építményrész tulajdonosával,
ac) azzal, akit az építésügyi hatóság az eljárásba ügyfélként bevont,
b) azzal a hatósággal, amely az ügyben szakhatósági állásfoglalást adott.
(3) A jogerős döntést közölni kell: a) az építtetővel vagy meghatalmazottjával,
b) az ingatlan-nyilvántartást vezető első fokú ingatlanügyi hatósággal.
(4) A használatbavételi engedély jogerőre emelkedése esetén az építésügyi hatóság a jogerőre emelkedés napját az
ÉTDR-ben rögzíti. (5) Az építésügyi hatóság a jogerős használatbavételi engedélyt a jogerőre emelkedés időpontjának tudomásra jutásától
számított három napon belül megküldi az építtetőnek vagy meghatalmazottjának a kapcsolattartás módjára
megjelölt rendelkezésének megfelelően. (6) A használatbavételi engedély határozatlan ideig hatályos.
(7) A hatályos földhivatali záradékkal ellátott változási vázrajznak az OÉNY-be történt feltöltését követően a jogerős
használatbavételi engedély papír alapon történő megküldésével az építésügyi hatóság megkeresi az ingatlan fekvése
szerint illetékes első fokú ingatlanügyi hatóságot a változás ingatlan-nyilvántartási átvezetése iránt.
IX. FEJEZET FENNMARADÁSI ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁS 33. A fennmaradási engedély iránti kérelem és mellékletei
42. § (1) Az építésügyi hatóság – a bontás tudomásulvétele nélkül és a tudomásulvételtől eltérően végzett jogszerűtlen bontási
tevékenységek kivételével – az Étv. 48. § (2) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott jogszerűtlen és az Étv. 48. §
(5) bekezdésében meghatározott szakszerűtlen építési tevékenységek esetén, amennyiben annak jogszabályi
feltételei fennállnak, az építtető, vagy amennyiben az építtető személye nem ismert, a tulajdonos kérelmére
fennmaradási engedélyt ad. (2) Az építésügyi hatóság a bontás tudomásulvétele nélkül és a tudomásulvételtől eltérően végzett bontási tevékenység
esetén a jogszerűtlenül végzett bontási tevékenységet a) az építtető, vagy amennyiben az építtető személye nem ismert, a tulajdonos kérelmére,
b) az a) pontban meghatározottak hiányában hivatalból tudomásul veszi.
(3) A fennmaradási engedély iránti kérelemben a) az országos építési követelményektől eltérő műszaki megoldás engedélyezésére,
b) a műemlékileg védett építmény esetén az örökségvédelmi engedélyre,
c) az (1) bekezdés szerinti jogszerűtlenül vagy szakszerűtlenül megépített építmény
ca) továbbépítésére vagy cb) használatbavételére irányuló kérelem is előterjeszthető.
(4) A fennmaradási engedély iránti kérelemhez, a tartalmától függően mellékelni kell:
a) jogszabályban előírt esetekben aa) a települési önkormányzat polgármesterének településképi véleményét vagy
ab) a településrendezési és építésügyi-műszaki tervtanácsokról szóló kormányrendeletben előírt esetekben az
építészeti-műszaki tervtanács szakmai véleményét, b) az Étv. 53/F. § (1) bekezdésében meghatározott kereskedelmi építmény létesítése esetén az Étv. 53/F. §
(2) bekezdése szerinti felmentést, c) az eljárási illeték, igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolását.
(5) Amennyiben a kérelmező birtokában van a) a Khvr.-ben meghatározott esetekben jogerős környezetvédelmi vagy jogerős egységes környezethasználati
engedély – kivéve, ha az az összevont telepítési eljárásban került kiadásra –, illetve az előzetes vizsgálati eljárást
lezáró határozat, több megvalósulási szakaszra bontott építkezés esetén az összes szakaszra együttesen,
b) erdőterület igénybevétele esetén az erdészeti hatóság engedélye – kivéve, ha az az összevont telepítési
eljárásban került kiadásra –, c) termőföld igénybevétele esetén a termőföld végleges más célú hasznosításának engedélyezéséről szóló jogerős
hatósági határozat – kivéve, ha az az összevont telepítési eljárásban került kiadásra –,
az iktatószám megjelölésével nyilatkozhat ezek meglétéről vagy mellékelheti azokat a kérelemhez.
(6) A kérelemhez elektronikus formátumban mellékelni kell: a) a 8. mellékletben meghatározott építészeti-műszaki dokumentációt,
b) ha a kérelem benyújtásakor előzetes szakhatósági állásfoglalás nem áll rendelkezésre, a szakhatóság
megkereséséhez szükséges, 5. melléklet szerinti dokumentációt. (7) A kérelemhez mellékelni lehet
a) ha a kérelem benyújtásakor rendelkezésre áll, az ügyben érintett szakhatóság előzetes állásfoglalását
– amennyiben az nem az ÉTDR igénybevételével került beszerzésre – és a hozzá tartozó, a szakhatóság által
záradékolt építészeti-műszaki dokumentációt, b) a 4. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozatokat, és az ügyben érintett összes ismert ügyfélnek a fellebbezési jogról
lemondó nyilatkozatát. 34. A fennmaradási engedély iránti kérelem elbírálása, a döntés meghozatala
43. § (1) A fennmaradási engedély iránti kérelem elbírálása során, valamint a hivatalból történő intézkedés esetén az építésügyi
hatóság a tényállás tisztázása, így különösen a készültségi fok megállapítása érdekében helyszíni szemlét tart.
(2) Az építésügyi hatóság a helyszíni szemle megtartásának idejéről és tényéről az eljárás megindulásáról szóló
értesítésben ad tájékoztatást. (3) Az építésügyi hatóság – az építésügyi monitoring alkalmazás (a továbbiakban: ÉMO) előzetes igénybevételével –
a helyszíni szemlén vizsgálja, hogy a) adottak-e a döntés meghozatalának szakmai feltételei,
b) a meglévő állapotot rögzítő építészeti-műszaki dokumentáció tartalma megfelel-e a valóságnak, továbbá
c) az érintett telken folytatnak-e építési tevékenységet. (4) Az építésügyi hatóság a fennmaradási engedélyezési eljárásban a tényállás tisztázása érdekében az ÉMO-ból adatokat
szerez be. (5) Ha az építtető vagy a tulajdonos a kérelmet hiányosan nyújtotta be és a 11. § szerinti hiánypótlási felhívásnak
a megadott határidőben nem tett eleget, az építésügyi hatóság elrendeli az építmény bontását.
(6) A fennmaradási engedélyben elrendelt szabályossá tételi vagy bontási kötelezettség teljesítésének határideje
a döntés jogerőssé és végrehajthatóvá válásától számított legfeljebb hat hónap, mely határidő a kötelezett kérelmére
indokolt esetben egyszer három hónappal meghosszabbítható. (7) A szabályossá tételi kötelezettség elrendelése esetén az építményrész továbbépítése csak a kötelezettség teljesítése
után folytatható. (8) A szabályossá tételi kötelezettség nem teljesítése esetén az építésügyi hatóság haladéktalanul intézkedik a bontásról.
44. § (1) A fennmaradási engedély iránti kérelem tárgyában az építésügyi hatóság az érdemi döntést
a) az eljárás megindulásától számított tizenöt napon belül hozza meg, ha a kérelem hiánytalan és az eljárásba
szakhatóságot nem kell bevonni, vagy a kérelem elbírálásához szükséges, hat hónapnál nem régebbi előzetes
szakhatósági állásfoglalás rendelkezésre áll, b) az utolsó beérkezett hiánypótlástól vagy szakhatósági állásfoglalás beérkezésétől számított tizenöt napon belül
hozza meg, ha a kérelem hiányos vagy az eljárásba szakhatóságot be kell vonni.
(2) Az építésügyi hatóság a fennmaradási engedély iránti kérelmet elutasítja, ha az építési tevékenység engedélyezését
a polgármester a településképi véleményében nem javasolta. (3) A fennmaradási engedélyt megadó határozatában az építésügyi hatóság egyidejűleg rendelkezik az építésügyi bírság
kiszabásáról – az Étv. 49. § (5) bekezdésében foglaltak kivételével –, a szükséges átalakítási kötelezettség
elrendeléséről, teljesítési határidejéről és a 42. § (3) bekezdése szerinti kérelmek elbírálásáról.
(4) Ha az építményt, építményrészt jogszerűtlenül bontották le, az építésügyi hatóság azt – építésügyi bírság
megállapítása mellett – határozattal tudomásul veszi. (5) Ha az építmény fennmaradási engedélyezésére az építmény befejezése (rendeltetésszerű és biztonságos használatra
való alkalmas állapotának elérése) előtt kerül sor, a továbbépítésre – amennyiben a fennmaradó munkálatok
elvégzése építési engedélyezéshez kötött – is engedélyt kell kérni. Ebben az esetben a fennmaradási és
a továbbépítési engedélykérelmet egyszerre kell benyújtani, és az építésügyi hatóság a két kérelem tárgyában
döntéseit egybefoglalja. (6) Ha az építmény fennmaradási engedélyezésére az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas
állapotában kerül sor, a fennmaradási engedély egyben használatbavételi engedély is, arra külön kérelmet benyújtani
és a tárgyban külön döntést hozni nem szükséges.
(7) Az építésügyi hatóság jogszerűtlen vagy szakszerűtlen építési tevékenység esetén az építésügyi bírság mértékét az
építésügyi bírság megállapításának részletes szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint
állapítja meg és rögzíti az elektronikus építésügyi bírságnyilvántartó alkalmazásban.
(8) A határozat rendelkező része – a döntéstől függően – az építési, használatbavételi engedélyezési eljárásban hozott
döntés tartalmi elemein túl tartalmazza: a) a bírság kiszabásának alapját képező fennmaradási, bontást tudomásul vevő rendelkezést, az építésügyi bírság
összegét, b) az e-bírság elektronikus alkalmazással generált egyedi bírság-azonosító kódot,
c) az építésügyi hatóság által rendelkezésre bocsátott készpénzátutalási megbízáson vagy a banki átutalási
megbízáson az egyedi bírság-azonosító kódnak, a határozat számának, a kötelezett és a bírság megnevezésének
feltüntetésére vonatkozó figyelmeztetést, d) az építésügyi bírság befizetésének határidejét,
e) a befizetés megtörténtének nyolc napon belüli igazolására vonatkozó figyelmeztetést,
f) az építmény átalakításának vagy részleges bontásának esetleges kötelezettségét, teljesítési határidejét és
elmaradásának jogkövetkezményét, g) az építményrészre vonatkozó fennmaradási engedély megadása esetén az építmény továbbépítéséről történő
rendelkezést, h) a fellebbezés tekintetében a bírságra vonatkozó, eltérő ügyfélkörre vonatkozó megállapítást.
(9) A határozat indokolási része – a rendelkezéstől függően – az építési, használatbavételi engedélyezési eljárásban
hozott döntés tartalmi elemein túl tartalmazza: a) a szabálytalanság tudomásra jutásának időpontját,
b) a szabálytalan építési tevékenység előzményének, az építmény rendeltetésének, műszaki tartalmának és
készültségi fokának pontos leírását, c) a tényállás tisztázásának folyamatát, a bizonyítékok ismertetését,
d) az elrendelt szabályossá tételi kötelezettség műszaki szükségességét, tartalmát alátámasztó szakmai indokolást,
e) a bírság összegének tételes kiszámítását, feltüntetve az alapbírságot, és számított építményérték meghatározása
esetén a szabálytalan építmény mértékének számítását, a szabálytalan építménytípusnak megfelelő egységárat,
a készültségi fokot és a bírság százalékát. (10) A határozat – az építési, használatbavételi engedélyezési eljárásban hozott döntés tájékozató részének tartalmi
elemein túl – tájékoztatást tartalmaz arra, hogy a szabálytalanság a bírság befizetésének határidején belül történő
megszüntetése esetén az építésügyi bírság elengedhető. (11) A fennmaradási engedélyezési eljárásra az építési, a használatbavételi és országos építési követelményektől való
eltérés engedélyezési eljárás szabályait az e fejezetben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
X. FEJEZET BONTÁSI ENGEDÉLYEZÉSI ELJÁRÁS 35. A bontási engedély iránti kérelem és mellékletei
45. § (1) Bontási engedély alapján végezhető a) a műemléket érintő,
b) a helyi építészeti örökségvédelemmel érintett építményt, építményrészt érintő,
c) a zártsorú vagy ikres beépítésű építmény esetén az építmény alapozását, vagy csatlakozó tartószerkezetét is
érintő bontási tevékenység. (2) A bontási engedély iránti kérelemhez elektronikus formátumban mellékelni kell
a) a 8. mellékletben meghatározott építészeti-műszaki dokumentációt, valamint
b) az eljárási illeték befizetésének igazolását. (3) A kérelemhez mellékelni lehet a 4. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozatokat, illetve az ügyben érintett összes ismert
ügyfélnek a fellebbezési jogról lemondó nyilatkozatát. 36. A bontási engedély iránti kérelem elbírálása, a döntés meghozatala
46. § (1) A bontási engedélyezési eljárás során az építésügyi hatóság helyszíni szemle megtartása mellett méri fel, hogy
a) adottak-e a döntés meghozatalának feltételei, b) az érintett telken megkezdték-e a bontási tevékenységet,
c) a tervezett bontási tevékenység nem veszélyeztetheti-e a csatlakozó építmény, építményrész vagy a szomszédos
telkeken lévő építmények állapotát. (2) A bontási engedély iránti kérelem elbírálása során az építésügyi hatóság a kérelem és mellékletei, valamint a helyszíni
szemle tapasztalatai alapján vizsgálja, hogy a) a tervezett bontási munka kielégíti-e a vonatkozó biztonsági, környezetvédelmi, építészeti, örökségvédelmi,
műszaki és egyéb követelményeket, b) az építmény, építményrész elbontását jogszabály vagy ingatlan-nyilvántartási bejegyzés nem tiltja-e,
c) a tervezett bontási tevékenység nem veszélyezteti-e a csatlakozó építmény, építményrész, vagy a szomszédos
telkeken lévő építmények állapotát, d) a tervezőként megjelölt személy jogosult-e a kérelemben megjelölt építési tevékenységgel kapcsolatos
dokumentáció elkészítésére, e) az építésügyi hatósági engedélykérelem jogszabályban előírt mellékletei rendelkezésre állnak-e és tartalmuk
megfelel-e az a)–d) pont előírásainak. (3) Műemlék esetén a (2) bekezdésben foglaltakon túl az építésügyi hatóság azt is vizsgálja, hogy a tervezett bontási
tevékenység a kulturális örökség védelme jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint
vagy további feltételek mellett megfelel-e. (4) Az építésügyi hatóság, ha a bontási kérelem a (2)–(3) bekezdésben foglalt feltételeket megsérti, a kérelmet
határozattal elutasítja. (5) Az építésügyi hatóság azt a személyt, aki tervezői jogosultság nélkül végez bontási engedélyhez kötött
építészeti-műszaki tervezési tevékenységet, 100 000 forintig terjedő közigazgatási bírsággal sújtja.
(6) A bontási engedély iránti kérelemben az érdemi döntést, ha
a) a kérelem hiánytalan, az eljárás megindulásától, b) a kérelem hiányos, az utolsó pótolt dokumentum beérkezésétől
számított tizenöt napon belül meg kell hozni. (7) Ha az építésügyi hatóság a helyszíni szemlén megállapítja, hogy a tervezett bontási tevékenységet engedély nélkül
megkezdték, a bontási engedély iránti kérelmet nyolc napon belül elutasítja és
a) teljes építménybontás esetén, az engedély nélküli bontási tevékenység elvégzésének tényét tizenöt napon belül
tudomásul veszi és egyidejűleg építésügyi bírságot szab ki,
b) részleges építménybontás esetén az engedély nélküli bontási tevékenység elvégzésének tényét tizenöt napon
belül tudomásul veszi és építésügyi bírságot szab ki, a fennmaradt bontási tevékenységre – ha annak a feltételei
fennállnak – bontási engedélyt ad ki. (8) Az építésügyi hatóság a (7) bekezdésben meghatározott döntéseit egybefoglalja.
47. § (1) A határozat rendelkező része a Ket. 72. § (1) bekezdésében foglaltakon kívül, az engedély tárgyától függően
tartalmazza: a) az ÉTDR ügy- és iratazonosítóját, b) a bontási tevékenységgel érintett telek címét, helyrajzi számát,
c) a bontási tevékenység rövid leírását, az építmény rendeltetését, az önálló rendeltetési egység számát és
rendeltetésének megjelölését, d) az engedély hatályát, meghosszabbításának módját, feltételeit.
(2) A határozat indokolási része a Ket. 72. § (1) bekezdésében foglaltakon kívül, az engedély tárgyától függően
tartalmazza: a) összefoglalóan az elfogadott, figyelembe vett szakértői véleményt,
b) az ügyféli kör megállapításának módját, indokolását. (3) A határozat tájékoztatást tartalmaz arról, hogy
a) az építésügyi hatósági engedély nem mentesíti az építtetőt, a bontási tevékenység megkezdéséhez az egyéb
jogszabályokban előírt engedélyek, hozzájárulások vagy nyilatkozatok megszerzésének kötelezettsége alól,
b) a bontási engedély polgári jogi igényt nem dönt el,
c) a jogorvoslatra nyitva álló idő alatt az ügyfél az engedélyezés tárgyát képező építészeti-műszaki dokumentációba
milyen módon tekinthet be, d) az építtető a bontási tevékenységet csak a jogerős és végrehajtható bontási engedély és az ahhoz tartozó
– engedélyezési záradékkal ellátott – építészeti-műszaki dokumentáció alapján, az engedély hatályának
időtartama alatt, továbbá a saját felelősségére és veszélyére végezhet,
e) tájékoztatást arról, hogy a tervezett bontási tevékenység megkezdését az építésfelügyeleti hatósághoz
előzetesen be kell-e jelenteni és hogy az építőipari kivitelezési tevékenység végzése az építtetői fedezetkezelés
hatálya alá tartozik-e, f) az építtető a bontási tevékenység befejezését követően – a külön jogszabályban meghatározott minőségű és
mennyiségű hulladék keletkezése esetén – köteles elkészíteni a bontási tevékenység során ténylegesen
keletkezett hulladékról az előírt bontási hulladék nyilvántartó lapot, melyet a környezetvédelmi hatósághoz kell
benyújtania, g) a bontási tevékenység befejezését követően harminc napon belül az ingatlan-nyilvántartási változás átvezetése,
valamint az OÉNY-ben történő feltüntetés érdekében a megvalósult állapotról hatályos földhivatali záradékkal
ellátott változási vázrajzot kell az OÉNY-be feltölteni. (4) Az építésügyi hatóság a bontás tényéről és a (3) bekezdés g) pontjának teljesítéséről a változás átvezetése iránt
végzéssel megkeresi az első fokú ingatlanügyi hatóságot. 37. A döntés közlése
48. § (1) A bontási engedély iránti kérelem tárgyában hozott döntés szóban nem közölhető.
(2) Az iratazonosítóval ellátott döntést közölni kell: a) ügyféli minőségben, az értesítettek körének feltüntetése mellett
aa) az építtetővel vagy meghatalmazottjával, ab) az építési tevékenységgel érintett telek, építmény, építményrész tulajdonosával,
ac) azzal, akit az építésügyi hatóság az eljárásba ügyfélként bevont,
b) tájékoztatásul azzal, akinek az építési tevékenységgel érintett telekre, építményre vonatkozó jogát az
ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték és ügyféli jogállással nem rendelkezik. (3) A jogerős döntést közölni kell:
a) az építtetővel vagy meghatalmazottjával, b) az építésfelügyeleti hatósággal az ÉTDR-en keresztül,
c) a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséggel. (4) Az építésügyi hatóság a jogerős döntést követően haladéktalanul tájékoztatást ad az ÉTDR mindenki által látható
felületén a jogerős engedély tárgyáról és típusáról. (5) A bontási engedély jogerőre emelkedése esetén az építésügyi hatóság a jogerőre emelkedés napját az ÉTDR-ben
rögzíti és az engedélyezésre benyújtott építészeti-műszaki dokumentációt elektronikus engedélyezési záradékkal
látja el. (6) A bontási engedélyezési eljárás során hozott jogerős döntés a hozzátartozó, engedélyezési záradékkal ellátott
építészeti-műszaki dokumentációban foglaltakkal együtt hatályos. (7) Az építésügyi hatóság – az építtetőnek a bontási engedélykérelembe foglalt erre irányuló külön kérelme alapján –
a jogerős bontási engedélyt és a hozzá tartozó engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentációt
a jogerőre emelkedés tudomásra jutásától számított három napon belül megküldi az építtetőnek vagy
meghatalmazottjának a kapcsolattartás módjára megjelölt rendelkezésnek megfelelően. 38. A bontási engedély hatálya
49. § (1) A bontási engedély a jogerőssé és végrehajthatóvá válásának napjától számított egy évig hatályos. A bontási engedély
hatálya meghosszabbodik, ha a hatályossága alatt a) a bontási engedély hatályát az építésügyi hatóság meghosszabbította, vagy
b) a tényleges bontási tevékenységet megkezdték, azt folyamatosan végzik és a bontási tevékenység
megkezdésétől számított három éven belül befejezik. (2) Az építtetőnek a bontási tevékenység befejezését a befejezéstől számított tizenöt napon belül közölnie kell az
építésügyi hatósággal. (3) Az építésügyi hatóság jogosult a bontási tevékenység elvégzését, a bontási tevékenység befejezésének közlésétől, de
legkésőbb a bontási engedély hatályának lejártát követő tizenöt napon belül helyszíni szemlén ellenőrizni.
XI. FEJEZET AZ ENGEDÉLY HATÁLYÁNAK MEGHOSSZABBÍTÁSI ELJÁRÁSA 39. Hatósági ellenőrzés az engedély hatályának lejárta előtt
50. § (1) Az építésügyi hatósági engedély hatályának lejárta előtt az ÉTDR legalább kilencven nappal automatikus
figyelmeztetést küld az építtetőnek. (2) Az építésügyi hatóság az építésügyi hatósági engedély hatályának lejárta előtt – az elvi keretengedély és a telepítési
engedély kivételével – legalább hatvan nappal köteles helyszíni szemlét tartani, ha az építtető az (1) bekezdés szerinti
időpontig az engedély hatályának meghosszabbítását megkérte. (3) Ha az építtető az (1) bekezdés szerinti figyelmeztetésre kérelmet nem nyújtott be, az építésügyi hatóság az engedély
hatályának lejárta előtt legalább negyvenöt nappal – figyelembe véve az építésügyi hatósági engedély hatályának
lejárta előtt megtartott helyszíni szemléjén tapasztaltakat – a) ismételten felhívja az építtető figyelmét az engedély hatályának közelgő lejártára és annak jogkövetkezményeire,
b) tájékoztatja az építtetőt az engedély hatályának meghosszabbítási lehetőségéről, és arról, hogy
ba) az építésügyi jogszabályok változtak-e, bb) az építésügyi jogszabály változása milyen módon érinti, vagy akadályozza az engedély hatályának
meghosszabbítását, c) ha az építésügyi jogszabályváltozás az engedély hatályának meghosszabbítását nem tenné lehetővé,
a módosított építési engedély és egyben az engedély hatályának meghosszabbítása iránti kérelem benyújtásának
lehetőségéről ad tájékoztatást, d) ha az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas állapotban van, a használatbavételi
engedélyezés feltételeiről ad tájékoztatást. 40. Az engedély hatályának meghosszabbítása iránti kérelem és mellékletei
51. § (1) Az építtető az építésügyi hatósági engedély hatályának lejárta előtt előterjesztett kérelmében a jogerős
a) építési engedély, b) elvi építési keretengedély, c) telepítési engedély,
d) bontási engedély hatályának meghosszabbítását kérheti. (2) Az engedély hatályának meghosszabbítása iránti kérelemhez mellékelni kell az eljárási illeték, igazgatási szolgáltatási
díj befizetésének igazolását. (3) Az engedély hatályának meghosszabbítása iránti kérelemhez mellékelni lehet, ha a kérelem benyújtásakor
rendelkezésre áll, az ügyben érintett szakhatóság előzetes állásfoglalását.
41. Az engedély hatályának meghosszabbítása iránti kérelem elbírálása, a döntés meghozatala
52. § (1) Az engedély hatályának meghosszabbítására irányuló eljárás megindulásáról értesítést nem kell küldeni.
(2) Az építésügyi hatóság az 51. § (1) bekezdés a) és d) pontjában meghatározott engedélyek esetén helyszíni szemlén
vizsgálja, hogy az építési vagy bontási tevékenységet megkezdték-e, a megkezdett építési vagy bontási
tevékenységet jogszerűen végzik-e és az elkészült építmény, építményrész készültsége milyen mértékű.
(3) Ha az építésügyi hatóság az építési engedély hatályának lejárta előtt vagy lejártakor megtartott helyszíni szemlén
megállapítja, hogy az elkészült építmény a rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas állapotban van
– függetlenül a még fennmaradó nem építésiengedély-köteles építési tevékenységekre – az engedély hatályát nem
hosszabbítja meg, hanem az építtetőt az építési, bontási, vagy a használatbavételi engedély megkérésére és a hiányzó
munkálatok határidőre történő elvégzésére szólítja fel. (4) Az építésügyi hatóság az engedély hatályát annak lejárta előtt a (6) bekezdésben foglalt feltételek mellett
a) az építési tevékenység végzésének megkezdése előtt, b) a megkezdett építési tevékenység esetén
egyszer egy évvel meghosszabbítja. (5) Az elvi építési keretengedély és a telepítési engedély a hatályának lejárta előtt, kérelemre, egy ízben, legfeljebb fél
évvel hosszabbítható meg. (6) Az építésügyi hatóság az engedély hatályát annak lejárta előtt
a) a (4) bekezdés a) pontja, és az (5) bekezdés szerinti esetben akkor hosszabbítja meg, ha az engedélyezett építési
tevékenységre vonatkozó, az engedély megadásakor hatályos jogszabályok aa) nem változtak meg, vagy
ab) megváltoztak, de a jogszabályváltozás az engedélyezett tevékenységet nem érinti, vagy ha érinti, akkor
a jogszabályváltozásból eredő újabb követelmények – kivéve, ha azok tartalma építési engedélyhez kötött
építési tevékenységet érint – az engedély feltételeként előírva teljesíthetők,
b) a (4) bekezdés b) pontja szerinti esetben akkor is meghosszabbítja, ha az építési tevékenységre vonatkozó, az
engedély megadásakor hatályos jogszabályok időközben megváltoztak, feltéve, ha
ba) az engedélyezett építési tevékenység legalább szerkezetkész, vagy azt meghaladó állapotban van,
bb) az elkészült építmény, építményrész, az elvégzett építési tevékenység szabályos, és
bc) az engedélyezési és kivitelezési tervek legfeljebb tíz éven belül készültek.
(7) Az építésügyi hatóság az építési engedély hatályát meghosszabbítja akkor is, ha az építési tevékenységet az engedély
hatályán belül megkezdték, az építményre, építményrészre, építési tevékenységre használatbavételi engedély még
nem adható vagy a használatbavétel még nem vehető tudomásul, de
a) a fennmaradó építési tevékenység építésügyi hatósági engedélyhez nem kötött – függetlenül attól, hogy az
engedély megadásakor hatályos építésügyi jogszabályok vagy kötelező hatósági előírások megváltoztak-e –,
b) a fennmaradó építési tevékenység építésügyi hatósági engedélyhez kötött, és az engedély megadásakor hatályos
szabályok vagy kötelező hatósági előírások változása az építésügyi hatósági engedély tartalmát nem érinti.
(8) Ha az építtető az építési engedély hatályának meghosszabbítását nem kérelmezte, vagy az engedély hatálya
jogszerűen nem hosszabbítható meg, és az építmény használatbavétel megadására, illetve használatbavétel
tudomásulvételére nem alkalmas, a fennmaradó – engedélyhez kötött – építési tevékenységre ismételten építési
engedélyt kell kérni. A fennmaradó munkálatokra vonatkozó ismételt engedélykérelmet a benyújtásakor hatályos
jogszabályok alapján kell elbírálni. (9) Az építésügyi hatóság az engedély hatályának meghosszabbítási eljárásában a határozatot, ha
a) a kérelem hiánytalan és a kérelem elbírálásához szükséges, hat hónapnál nem régebbi előzetes szakhatósági
állásfoglalás rendelkezésre áll, az eljárás megindulásától, b) a kérelem hiányos vagy szakhatóságot kell bevonni az eljárásba, az utolsó pótolt dokumentum vagy szakhatósági
állásfoglalás beérkezésétől számított tíz napon belül hozza meg.
(10) A határozat rendelkező része a Ket. 72. § (1) bekezdésében foglaltakon kívül az engedély tárgyától függően
tartalmazza: a) az ÉTDR ügy- és iratazonosítót, b) a határozattal érintett telek címét, helyrajzi számát,
c) meghosszabbított építésügyi hatósági engedély típusát, számát, keltét,
d) az engedélyezett tevékenység rövid leírását, e) rendelkezést arról, hogy a meghosszabbított engedélyben foglaltak továbbra is érvényben maradnak,
f) az engedély megadásának egyéb feltételeit, g) az engedély meghosszabbított hatályát.
(11) A határozat indokolási része a Ket. 72. § (1) bekezdésében foglaltakon kívül, a rendelkezéstől függően tartalmazza az
engedély megadása feltételeinek indokolását. (12) A határozat tájékoztatást tartalmaz a további hosszabbítás lehetőségéről vagy arról, hogy az engedély hatálya tovább
nem hosszabbítható. (13) A határozatot közölni kell mindazokkal, akikkel az építésügyi hatóság a meghosszabbított engedélyt korábban
közölte. (14) Az építésügyi hatóság az engedély jogerőre emelkedése napját az ÉTDR-ben rögzíti.
(15) Az építésügyi hatóság az építtetőt elektronikus értesítéssel tájékoztatja a határozat jogerőre emelkedéséről, továbbá
erre irányuló kérelem esetén a jogerős határozatot a jogerőre emelkedés tudomásra jutásától számított három napon
belül megküldi az építtetőnek vagy a meghatalmazottjának a rendelkezésének megfelelő módon.
XII. FEJEZET AZ EGYES ÉPÍTÉSÜGYI HATÓSÁGI TUDOMÁSULVÉTELI ELJÁRÁSOK
42. Jogutódlás tudomásulvétele 53. § (1) Az építésügyi hatóság – a használatbavételi és a fennmaradási engedélyezési eljárás kivételével – az engedélyek és
kötelezettségek tekintetében a jogutódlásról végzéssel dönt, döntéséről az építésfelügyeleti hatóságot értesíti.
(2) A jogutódlás megállapítására irányuló eljárás során az építésügyi hatóság az eljárás megindításáról értesítést és
hiánypótlási felhívást nem bocsát ki, és a szakhatóságot nem keresi meg.
43. Használatbavétel tudomásulvétele 54. § (1) Az építtető kérelmére az építésügyi hatóság tudomásulvételi eljárásával vehető használatba – a 39. § (1) bekezdése
szerint használatbavételi engedélyhez kötött építmények kivételével – az építési engedélyhez kötött építmény,
építményrész, építési tevékenység. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott körben az építmény – ingatlan-nyilvántartásban változást eredményező –
bővítése esetén a használatbavétel tudomásulvételi kérelem előterjesztésével egyidőben a hatályos földhivatali
záradékkal ellátott, a változás ingatlan-nyilvántartási átvezetéséhez jogszabályban előírt változási vázrajzot az
OÉNY-be elektronikusan fel kell tölteni. (3) A (2) bekezdésben meghatározott változási vázrajz feltöltésének hiánya a használatbavétel tudomásulvételi
eljárásának lefolytatását és a használatbavétel tudomásulvételét nem akadályozza, azonban ha a (2) bekezdésben
foglaltaknak a kérelmező nem tett eleget, az építésügyi hatóság a használatbavétel tudomásulvételével egyidejűleg,
határidő megjelölésével és eljárási bírság kiszabásának kilátásba helyezésével kötelezi az építtetőt a változási
vázrajznak az OÉNY-be történő elektronikus feltöltésére. (4) A hatályos földhivatali záradékkal ellátott változási vázrajznak az OÉNY-be történt feltöltését követően
a) ha az építtető a (2) bekezdésben előírtak szerint teljesítette a vázrajz feltöltését, a használatbavétel
tudomásulvételével egyidejűleg, b) ha az építtető a (3) bekezdésben foglaltak szerint teljesítette kötelezettségét
e tényről és a használatbavétel tudomásulvételéről történő tájékoztatás érdekében az építésügyi hatóság végzéssel,
annak papír alapon történő megküldéssel hivatalból megkeresi az ingatlan fekvése szerint illetékes első fokú
ingatlanügyi hatóságot a változás ingatlan-nyilvántartási átvezetése iránt. (5) Az építésügyi hatóság helyszíni szemlén tisztázza a tényállást, ha a kérelem elbírálásához szükséges információk,
adatok és dokumentumok nem állnak a rendelkezésére. (6) Az építésügyi hatóság a használatbavétel tudomásulvételével kapcsolatos eljárás megindulásától számított tíz napon
belül a használatbavétel tudomásulvételét megtagadja és az építmény, építményrész használatát megtiltja, ha
a rendeltetésszerű és biztonságos használat feltételei nem állnak fenn.
(7) Az építésügyi hatóság – a (3) bekezdésben meghatározott eset kivételével – a használatbavételt hallgatással
tudomásul veszi. (8) Az eljárás során az építésügyi hatóság az eljárás megindításáról értesítést és hiánypótlásra felhívás nem bocsát ki, és
a szakhatóságot nem keresi meg. 44. Veszélyhelyzet esetén építési tevékenység tudomásulvétele
55. § (1) Az építésügyi hatóság a veszélyhelyzet elhárítása érdekében vagy a kihirdetett veszélyhelyzet következtében végzett,
az Étv. 48. § (2) bekezdése szerint jogszerűtlen építési tevékenységgel
a) megvalósult építmény, építményrész, építményszerkezet, építési tevékenység fennmaradását,
b) az építmény, építményrész, építményszerkezet elbontását, c) veszélyes állapotú építmények, építményrészek, építményszerkezetek jogszerűtlen építési tevékenységgel
történő halasztást nem tűrő veszélyelhárítása, vagy részleges elbontása esetén a megvalósult építmény,
építményrész, építményszerkezet fennmaradását az építtető, vagy amennyiben az építtető személye nem ismert, a tulajdonos kérelmére – ha az elvégzett építési
tevékenység az előírásoknak megfelel – építésügyi bírság kiszabásának mellőzésével hallgatással tudomásul veszi.
(2) A tudomásulvételi eljárásra a fennmaradási engedélyezési eljárásra vonatkozó rendelkezéseket az e fejezetben foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni. (3) Az eljárás során az építésügyi hatóság az eljárás megindításáról értesítést és hiánypótlásra felhívást nem bocsát ki,
a szakhatóságot nem keresi meg. (4) Az építésügyi hatóság az (1) bekezdés szerinti kérelemben az eljárás megindulásától számított tizenöt napon belül az
előírt feltételek fennállása esetén a) az elutasításról határozatban dönt, vagy
b) a szabálytalanságot – bírság kiszabásának mellőzésével – tudomásul veszi.
XIII. FEJEZET HATÓSÁGI BIZONYÍTVÁNY KIÁLLÍTÁSA 56. § (1) Adat, tény, állapot igazolása céljából az Étv. 34. § (5) bekezdése alapján az építésügyi hatóság az ügyfél kérelmére, vagy
az ingatlan-nyilvántartást vezető első fokú ingatlanügyi hatóság hivatalból folytatott eljárása esetén hatósági
bizonyítványt állít ki. (2) Az építésügyi hatóság az Étv. 34. § (5) bekezdése szerinti hatósági bizonyítvány kiadásához szükséges
dokumentumokat, és a személyes adatok kivételével az OÉNY által nem tartalmazott adatokat és dokumentumokat
bekérheti az ügyféltől. (3) A hatósági bizonyítványt – az e rendelet szerinti hivatalbóli intézkedés kivételével – az eljárás megindulásától
számított tíz napon belül vagy önálló határozattal, vagy az ügyfél által beadott irat záradékolásával kell kiadni.
XIV. FEJEZET AZ ÉPÍTÉSÜGYI HATÓSÁG SZAKHATÓSÁGI ELJÁRÁSA 57. § (1) Az építésügyi hatóság kérelemre előzetes szakhatósági állásfoglalást ad.
(2) Az építésügyi hatóság szakhatóságként történő közreműködése során
a) helyszíni szemlét tart, b) vizsgálja ba) építési engedélyezési eljárásban a 18. § (1) és (2) bekezdésében,
bb) használatbavételi engedélyezési eljárásban a 40. § (2)–(4) bekezdésében,
bc) bontási engedélyezési eljárásban a 46. § (2) és (3) bekezdésében,
bd) fennmaradási engedélyezési eljárásban a 42. § (1) és (2), valamint a 43. § (3) bekezdésében,
be) egyéb hatósági eljárásban a településrendezési és építésügyi követelményekben
előírtakat. XV. FEJEZET AZ ÉPÍTÉSI FOLYAMAT FELÜGYELETE 45. Építésfelügyeleti hatósági tevékenység
58. § (1) Az építésfelügyeleti hatóság az Étv. 46. § (2) bekezdésében meghatározott feladatait hivatalból, más közigazgatási
szerv megkeresésére vagy kérelemre folytatja le. (2) Az építésfelügyeleti hatóság
a) kérelemre hatósági eljárást folytat le aa) az építőipari kivitelezési tevékenység,
ab) a bontási tevékenység megkezdésének tudomásulvételére, b) a 62. §-ban foglaltak szerint ellenőrzi vagy ellenőrizheti
ba) a bontási tevékenység megkezdésének bejelentése nélkül vagy az építésfelügyeleti hatóság tiltása ellenére
végzett építési tevékenységet, bb) az építőipari kivitelezési tevékenység folytatását,
bc) azt, hogy az építési folyamat résztvevői rendelkeznek-e a tevékenység jellegének megfelelő jogosultsággal,
bd) az építőipari kivitelezési dokumentáció meglétét, be) az építési napló vezetését és annak tartalmát,
bf) az építtetői fedezetkezelőre vonatkozó előírások betartását. (3) Az építésfelügyeleti hatóság ellenőrzi a meglévő építmények körében a jogszabályban előírt jókarbantartási
kötelezettség teljesítését, valamint – az építésügyi és örökségvédelmi hatósággal együttműködve – azt, hogy
a műemlékek műszaki állapota nem veszélyezteti-e a műemléki értékeket.
(4) Az építésfelügyeleti hatóság felkutatja a) a szabálytalan építési tevékenységeket,
b) az építési vagy bontási engedély nélkül vagy bontási tudomásulvétel nélkül végzett építési tevékenységeket,
c) az építési engedély nélkül végezhető építési tevékenység esetén a településrendezési tervek, valamint a helyi
építési szabályzat és az országos építési követelmények megsértésével végzett építési tevékenységeket.
(5) Az építésfelügyeleti hatóság a (4) bekezdésben meghatározott ellenőrzéséhez, a tényállás tisztázásához az ÉMO
alkalmazásával adatokat szerezhet be, előzmény iratokat és állapotdokumentumokat vizsgálhat.
(6) A helyszíni ellenőrzést egyidejűleg legalább két fő végzi. Az építésfelügyeleti hatóság az ellenőrzésbe más –
jogszabályban erre felhatalmazott – szervet, szervezetet is bevonhat, az építési helyszín ellenőrzését az
építésfelügyelő a bevont szerv, szervezet képviselőjével is lefolytathatja.
(7) A speciális vizsgálatok elvégzése érdekében az építésfelügyeleti hatóság az Étv. 53/A. § (3) bekezdésében
meghatározott szakértő vagy minőség-ellenőrző szerv közreműködését is igénybe veheti.
46. Az építőipari kivitelezési tevékenység, valamint a bontási tevékenység megkezdésének
tudomásulvétele 59. § (1) Az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Épkiv.)
meghatározott építési, bontási tevékenység, valamint a 60. § (1) bekezdésében meghatározott bontás
tudomásulvételéhez kötött bontási tevékenység csak akkor kezdhető meg, ha az engedély jogosultja vagy a bontást
kérelmező a tevékenység tervezett megkezdése előtt legalább tizenöt nappal az építési vagy bontási szándékára
irányuló kérelmét az építésfelügyeleti hatósághoz benyújtotta, és az építésfelügyeleti hatóság azt jogszerű
hallgatással tudomásul véve a) az építőipari kivitelezési tevékenység,
b) a bontási tevékenység megkezdését az eljárás megindulásától számított tíz napon belül nem tiltotta meg.
(2) Az Épkiv.-ben meghatározott, engedélyezett építési, bontási tevékenység végzésének megkezdését az Épkiv.-ben
meghatározott tartalmú kérelemmel és mellékletekkel az ott meghatározott módon kell az építésfelügyeleti
hatósághoz bejelenteni. (3) Összevont telepítési eljárásban kiadott integrált építési engedély esetén, ha a THSZ-ben telekalakítási engedélyt is
magába foglaló telepítési engedély kiadására került sor, a kivitelezés megkezdésének bejelentéséhez csatolni kell
a változás ingatlan-nyilvántartási átvezetésének megtörténtét igazoló okiratot. (4) Ha az építési tevékenység megkezdésére irányuló bejelentés tömegtartózkodásra szolgáló építmény,
a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény hatálya
alá tartozó építmény, valamint a honvédelmi és katonai célú építmény esetén nem tartalmaz tartószerkezeti
munkarész ellenőrzésére vonatkozó nyilatkozatot, akkor az építésfelügyeleti hatóság a tartószerkezeti munkarészt
ellenőrzi. (5) Az építőipari kivitelezési tevékenység megkezdésére irányuló bejelentés tudomásulvétele során – a 60. §
(1) bekezdésében foglalt esetet kivéve – az eljárás megindulásáról szóló értesítés mellőzhető.
(6) Az építésfelügyeleti hatóság az építőipari kivitelezési tevékenység megkezdését határozattal megtiltja, ha
a) a bejelentés nem elégíti ki az Épkiv.-ben előírtakat,
b) a kivitelezés megkezdésére, végzésére vonatkozó előírások nem teljesülnek,
c) az építtető kérelméhez nem csatolta a (3) bekezdésben foglaltakat,
d) a (4) bekezdés szerinti tartószerkezeti munkarész nem felel meg a jogszabályi előírásoknak.
60. § (1) Bontás tudomásulvételéhez kötött minden olyan bontási tevékenység, amely nem tartozik a 45. § (1) bekezdésében
felsorolt bontási engedély köteles és a 2. mellékletben felsorolt – bontási engedélyhez vagy bontás
tudomásulvételéhez nem kötött – bontási tevékenységek körébe. (2) Az (1) bekezdés szerinti bontási kötelezettséget az építésfelügyeleti hatóság bontás tudomásul vételéről szóló
döntésétől számított egy évig lehet végezni. (3) Az (1) bekezdés szerinti tevékenység tudomásulvételére irányuló bejelentést elektronikus úton az ÉTDR rendszeren
keresztül kell benyújtani. (4) A bontási tevékenység tudomásulvételére irányuló kérelem tartalmáról az eljárás megindulásától számított három
napon belül értesíteni kell az építmény tulajdonosát, ha az nem egyezik a bontást kérő személyével.
(5) A bontási tevékenység megkezdésének tudomásulvételére irányuló kérelem tartalmazza:
a) az építtető nevét, megnevezését, lakcímét, szervezet esetén székhelyét,
b) a bontási tevékenységgel érintett telek címét, helyrajzi számát,
c) a bontandó építmény, építményrész megnevezését, rendeltetését, d) a kérelemhez csatolt mellékletek felsorolását,
e) az építtető aláírását. (6) A bontási tevékenység megkezdésének tudomásulvételére irányuló bejelentéshez mellékelni kell
a) a 8. mellékletben meghatározott dokumentációt, b) műemléki jelentőségű területen végzett bontás tudomásulvételéhez kötött tevékenységek esetében az
örökségvédelmi hatóság hozzájáruló nyilatkozatát, c) az illeték befizetésének igazolását.
(7) A bontási tevékenység megkezdésére irányuló kérelem tudomásulvétele során az építésfelügyeleti hatóság helyszíni
szemlén és az ÉMO, vagy az OÉNY más elektronikus szolgáltatása alkalmazásával vizsgálja, hogy
a) a tervezett bontási tevékenység során betartják-e a vonatkozó biztonsági, műszaki és egyéb követelményeket,
b) a tervezett bontási tevékenység nem veszélyezteti-e az életet vagy a vagyonbiztonságot, nem jár a közérdek
jelentős sérelmével, továbbá c) az építmény elbontását jogszabály vagy ingatlan-nyilvántartási bejegyzés nem tiltja-e.
(8) Az építésfelügyeleti hatóság a bontási tevékenység megkezdését határozattal megtiltja, ha
a) a bejelentés nem elégíti ki az Épkiv.-ben előírtakat,
b) a kivitelezés megkezdésére, végzésére vonatkozó előírások nem teljesülnek.
c) építtető kérelme nem tartalmazza, illetve kérelméhez nem csatolta az (5)–(6) bekezdésben foglaltakat,
d) megállapítja, hogy da) a tervezett bontási tevékenység során nem tartják be a vonatkozó biztonsági, műszaki és egyéb
követelményeket, db) a tervezett bontási tevékenység veszélyezteti-e az életet vagy a vagyonbiztonságot, vagy a közérdek
jelentős sérelmével jár, vagy dc) az építmény elbontását jogszabály vagy ingatlan-nyilvántartási bejegyzés tiltja.
(9) A határozat rendelkező része a Ket. 72. § (1) bekezdésében foglaltakon kívül, az engedély tárgyától függően
tartalmazza: a) az ÉTDR ügy- és iratazonosítóját, b) a bontási tevékenységgel érintett telek címét, helyrajzi számát,
c) a bontási tevékenység rövid leírását, az építmény rendeltetését, az önálló rendeltetési egység számát és
rendeltetésének megjelölését, (10) A határozat szóban nem közölhető.
(11) Az iratazonosítóval ellátott döntést közölni kell: a) ügyféli minőségben, az értesítettek körének feltüntetése mellett
aa) az építtetővel vagy meghatalmazottjával, ab) az építési tevékenységgel érintett telek, építmény, építményrész tulajdonosával,
ac) azzal, akit az építésügyi hatóság az eljárásba ügyfélként bevont,
b) tájékoztatásul azzal, ba) akinek az építési tevékenységgel érintett telekre, építményre vonatkozó jogát az ingatlan-nyilvántartásba
bejegyezték és ügyféli jogállással nem rendelkezik, bb) műemléki jelentőségű terület esetén az örökségvédelmi hatósággal.
(12) Az építésfelügyeleti hatóság a jogerőre emelkedés napját az ÉTDR-ben rögzíti.
(13) A jogerős döntést az építtetővel vagy meghatalmazottjával, a jogerőre emelkedés időpontjának tudomásra jutásától
számított három napon belül a rendelkezésének megfelelő módon kell közölni.
(14) Az építésfelügyeleti hatóság bontás tudomásulvétele esetén: a) a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 3/A. § (2) bekezdésében meghatározott adatokat
a bontás helye szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal munkaügyi felügyelőségének továbbítja,
b) az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 3. számú melléklete G) részének 6. pontja szerinti adatokat
a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnak minden hónap 5. napjáig megküldi és egyidejűleg a lakás bontásának
tudomásulvétele esetén a Központi Statisztikai Hivatalt, továbbá a Magyar Állam javára szóló jelzáloggal terhelt
lakás bontásának tudomásulvétele esetén a Magyar Államkincstárt tájékoztatja.
(15) Az építtető a bontási tevékenység befejezésének tényét, a befejezéstől számított tizenöt napon belül az
építésfelügyeleti hatósággal közli, és azt a hatóság az ÉTDR rendszerben nyilvántartja. A bejelentésnek melléklete
nincs. 47. Építésfelügyeleti hatósági ellenőrzés 61. § (1) Az építésfelügyeleti hatóság köteles évente legalább egyszer ellenőrzést tartani az Épkiv. szerint előzetes
bejelentéshez kötött, és a bejelentés alapján megkezdett, valamint tudomásulvételi eljárás alapján megkezdett
építőipari kivitelezési tevékenység helyszínén. Az e körbe nem tartozó építési tevékenységek ellenőrzését
szúrópróbaszerűen vagy a (4) bekezdés szerinti ellenőrzési utasításban foglaltak szerint végzi.
(2) Az építésfelügyeleti hatóság szükség esetén, de évente legalább két alkalommal az építésügyi hatósággal (ideértve
a sajátos építményfajták szerinti hatóságokat is), más illetékességi területen működő építésfelügyeleti hatósággal, az
illetékes területi építész-, illetve mérnöki kamara, területi kereskedelmi és iparkamara, vagy más – ellenőrzésre jogosult
– hatósággal vagy szervezettel közös ellenőrzés végzését kezdeményezi.
(3) Az építőipari kivitelezési tevékenységet folytató az építésfelügyeleti hatóságtól kérheti tevékenysége
szakszerűségének ellenőrzését. (4) Az építésügyért felelős miniszter az 58. § (2) bekezdés b) pontja, az 58. § (3) és (4) bekezdése szerinti ellenőrzésre az
ellenőrzési időszakot megelőző 45. napig a tárgyévre vonatkozóan ellenőrzési utasítást ad ki, amelyben
a) meghatározza aa) a tárgyi évben tartandó építésfelügyeleti célvizsgálatok szempontrendszerét,
ab) azokat a településeket, településrészeket, ahol összevont építésfelügyeleti hatósági ellenőrzést kell tartani;
és b) az előző évi nyilvántartási adatok alapján javaslatot tesz utóvizsgálati ellenőrzésre azokon a településeken,
településrészeken, Budapesten kerületekben, ahol a szabálytalanságok száma növekedett.
(5) Az építésfelügyeleti hatóság ellenőrzéseit – az építésügyi hatóság, az illetékes területi építész-, illetve mérnöki kamara,
valamint területi ipar- és kereskedelmi kamara, továbbá az építtetői fedezetkezelők javaslatát is figyelembe véve –
a (4) bekezdés szerinti ellenőrzési utasítás figyelembevételével az ellenőrzési időszakot megelőző 15. napjáig
elkészített éves munkaterv szerint végzi. (6) Az előző évi építésfelügyeleti ellenőrzések megállapításait összefoglaló jelentést az építésfelügyeleti hatóság az
ellenőrzési időszakot követő 30. napig megküldi az építésügyért felelős miniszternek.
(7) Az építésfelügyeleti hatóság megkeresésre más hatóság ellenőrzésében is részt vesz.
62. § (1) Az építésfelügyeleti hatóság az 58. § (2) bekezdés b) pontja és az 58. § (4) bekezdése szerinti ellenőrzése alkalmával
ellenőrzi, hogy a) a vállalkozó kivitelező, a kivitelezési dokumentáció tervezője, az építési műszaki ellenőr, a felelős műszaki vezető,
a beruházáslebonyolító rendelkezik-e a kivitelezési tevékenység jellegének megfelelő jogosultsággal,
regisztrációval, b) az Étv. 39/A. § (1) és (3) bekezdésében foglaltakat teljesítették-e,
c) az építőipari kivitelezési tevékenység a jogerős építésügyi hatósági engedély, a hozzátartozó engedélyezési
záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentáció és az az alapján készített kivitelezési dokumentáció alapján,
illetve a szakmai és biztonsági előírások megtartásával történt-e,
d) az építési napló a jogszabályban meghatározottak szerint és módon rendelkezésre áll-e, az építmény
szerkezetére, a kivitelezés módszerére és technológiájára vonatkozó követelményeket betartották-e,
e) az építtetői fedezetkezelés hatálya alá tartozó építőipari kivitelezési tevékenység végzése esetén a fedezetkezelőt
igénybe vették-e. (2) Az építésfelügyeleti hatóság az 58. § (2) bekezdés b) pontja és az 58. § (4) bekezdése szerinti ellenőrzése alkalmával
ellenőrizheti, hogy a) az építési termékek beépítésére vonatkozó jogszabályokat, szabványokat és szakmai szabályokat az építőipari
kivitelezési tevékenység végzése során megtartották-e, b) az építtető a jogszabályban meghatározott esetekben és módon bejelentette-e az építőipari kivitelezési
tevékenység megkezdését, vagy az építőipari kivitelezési tevékenység végzését az építésfelügyeleti hatóság nem
tiltotta-e meg, c) az építési szerződésre vonatkozó előírások teljesültek-e.
63. § Az építésfelügyeleti hatóság az építmények 58. § (3) bekezdése szerinti hatósági ellenőrzésén
a) az Épkiv. 34. § (5) bekezdése szerinti kötelezettség teljesítését,
b) tömegtartózkodásra szolgáló építmény, a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények
módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény hatálya alá tartozó építmény, valamint a honvédelmi és katonai
célú építmény esetén ba) a szervizkönyv meglétét, bb) a 20 évenkénti felülvizsgálatának teljesítését, a megállapítások szerinti munkálatok elvégzését és
a szervizkönyvben való dokumentálását ellenőrzi. 64. § (1) Az építésfelügyeleti hatóság az 58. § (2) bekezdés b) pontja szerinti ellenőrzésen a jegyzőkönyvében rögzíti:
a) az ellenőrzésben az Étv. 53/A. § (3) bekezdése szerinti közreműködők megnevezését,
b) az építési engedélyezési tervek építészeti-műszaki tervezőjének nevét, lakcímét, névjegyzéki számát,
c) a kivitelezési tervek építészeti-műszaki tervezőjének nevét, lakcímét, névjegyzéki számát,
d) az építőipari kivitelező nevét, telephelyét, cégjegyzékszámát, vállalkozási engedély számát, kivitelezési
regisztrációs számát, e) a felelős műszaki vezető nevét, lakcímét, névjegyzéki számát,
f) az építési műszaki ellenőr nevét, lakcímét, névjegyzéki számát,
g) az építmény rendeltetését, jellegét, h) az építési engedély számát, és
i) a kivitelezés bejelentési kötelezettségének teljesítését. (2) Az építésfelügyeleti hatóság az 58. § (4) bekezdése szerinti ellenőrzésen a jegyzőkönyvében a szabálytalan állapotról
ábrázolást vagy rajzot és fényképfelvételt készít. (3) Az építésfelügyeleti ellenőrzés során feltárt, az építésfelügyeleti hatóság hatáskörébe nem tartozó
szabálytalanságokat is rögzíteni kell a jegyzőkönyvben. (4) A hatósági ellenőrzésről készült jegyzőkönyvet az Építésügyi Dokumentációs és Információs Központról, valamint az
Országos Építésügyi Nyilvántartásról szóló kormányrendelet szerint az OÉNY-ben kell rögzíteni.
48. Építésfelügyeleti hatósági intézkedések 65. § (1) Az építésfelügyeleti hatóság, ha az építőipari kivitelezési tevékenység folytatását az Étv. 46. § (3) bekezdés b) pont bb)
alpontja alapján a helyszínen végzéssel megtiltotta, annak tényét az építési naplóba is bejegyzi.
(2) Az építésfelügyeleti hatóság a jegyzőkönyv vagy a közbenső végzés egy példányát a helyszínen a kötelezett vagy
a képviselője részére átadja. Ha ez nem lehetséges, azt a kötelezettel hivatalos úton közli.
(3) Az építésfelügyeleti hatóság, ha az építési tevékenység végzését az (1) bekezdés szerint megtiltotta az ellenőrzés
napjától számított nyolc napon belül a helyszínen felvett jegyzőkönyv megállapításai alapján, fellebbezésre tekintet
nélkül végrehajtható határozattal elrendeli a szabálytalan állapot megszüntetését. A kivitelezési tevékenységet
tovább folytatni csak a szabálytalan állapot megszüntetése után lehet.
(4) A (3) bekezdés szerinti kötelezés végrehajtásának teljesítését az építésfelügyeleti hatóság a helyszínen ellenőrzi és
dokumentálja. (5) Az Étv. 46. § (3) bekezdés b) pont ba) alpontja szerinti szabályok súlyos megsértésének minősül
a) az építési napló vezetésére vonatkozóan, ha az építtetői fedezetkezelő kötelező közreműködésének elmaradása
miatt hiányzik az elektronikus alvállalkozói nyilvántartás, b) az építőipari kivitelezési tevékenység szakszerűségére vonatkozóan, ha az építőipari kivitelezési tevékenységet
ba) az építési napló megnyitása, vagy bb) a kivitelezési dokumentáció, dokumentáció-rész
nélkül végzik. (6) Az építésfelügyeleti hatóság az építési folyamat résztvevőivel szemben bírságot kiszabó jogerős döntése ellen
újrafelvételi kérelem nem nyújtható be. (7) Az építésfelügyeleti hatóság az építési folyamat résztvevőinek jogosultságát az OÉNY szolgáltatásának alkalmazásával
ellenőrzi. 66. § (1) Az építésfelügyeleti hatóság a hatáskörébe nem tartozó szabálytalanság esetén a jegyzőkönyv, valamint az egyéb
bizonyítékok megküldésével a szükséges intézkedések megtételét az ellenőrzés napjától számított nyolc napon belül
kezdeményezi a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnál. (2) A beruházáslebonyolító, az építési műszaki ellenőr, a felelős műszaki vezető, az építészeti-műszaki tervező, az
építőipari kivitelező (a továbbiakban együtt: szakmagyakorló) személy kötelezésekor és bírságolásakor az
építésfelügyeleti hatóság a jogerős és végrehajtható döntése egyidejű megküldésével a szakmagyakorlóról
névjegyzéket vezető szervnél a jogszabály szerinti eljárást kezdeményezi.
(3) Ha az építészeti-műszaki tervező által készített kivitelezési dokumentáció szakszerűtlen vagy tartalma valótlan, akkor
az építésfelügyeleti hatóság eljárást kezdeményez a tervezői jogosultságról névjegyzéket vezető szervnél.
49. Építésrendészeti eljárás 67. § (1) Az építésfelügyeleti hatóság építésrendészeti eljárást a (2) bekezdésben meghatározott esetekben hivatalból,
valamint az építésügyi hatóság megkeresésére és bejelentés alapján folytat le.
(2) Az építésfelügyeleti hatóság építésrendészeti eljárást folytat le, ha az ellenőrzésen megállapítja, hogy
a) az építőipari kivitelezési tevékenység végzését a jogerős építési engedélytől és a hozzá tartozó engedélyezési
záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentációtól eltérően, b) az építőipari kivitelezési tevékenység végzését építési vagy bontási engedély nélkül,
c) a bontási tevékenységet a tevékenység megkezdésének bejelentése nélkül vagy az építésfelügyeleti hatóság
tiltása ellenére, d) az engedély nélkül végezhető építési tevékenység esetén a településrendezési tervek, a helyi építési szabályzat
vagy az országos építési követelmények megsértésével (a továbbiakban együtt: szabálytalanul) végezték.
(3) Az építésfelügyeleti hatóság az építésrendészeti eljárása keretében a szabálytalan építési tevékenységről történő
tudomásszerzésétől számított hatvan napon belül tisztázza a tényállást, melynek keretében
a) vizsgálja, hogy a jogszerűtlen vagy szakszerűtlen építési tevékenységgel megépített építmény, építményrész
fennmaradási engedély megadásának az Étv. 48/A. § (1) bekezdésében meghatározott feltételei fennállnak-e
vagy megteremthetőek-e, b) a feltételek megléte esetén végzésben értesíti az építtetőt, vagy ha az építtető személye nem ismert, a tulajdonost
a fennmaradási engedély feltételeiről, valamint jogkövetkezményeiről, és egyben
c) legfeljebb hatvan napon belüli határidő kitűzésével felhívja az építtetőt, vagy ha az építtető személye nem ismert,
a tulajdonost a fennmaradási engedély iránti kérelem és mellékleteinek az építésügyi hatósághoz történő
benyújtására. (4) A fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtására felhívó végzés rendelkező részének tartalmaznia kell:
a) a fennmaradási engedély iránti kérelem mellékleteinek felsorolását (ideértve az építészeti-műszaki
dokumentáció szabálytalan állapot megszüntetésére vonatkozó részeit is), b) az építésügyi hatósági eljárás illetékének mértékét,
c) a kérelem benyújtásnak lehetőségeit, d) tájékoztatást a kérelem benyújtása előtti építésügyi hatósági szolgáltatás igénybevételének lehetőségéről.
(5) Ha a szabálytalan építési tevékenység eredményeként létrejött építményre, építményrészre fennmaradási engedély
nem adható, az építésfelügyeleti hatóság elrendeli: a) a szabályossá tétel érdekében a szükséges munkálatok elvégzését, vagy
b) a lebontását, ha az építmény fennmaradása átalakítással sem engedélyezhető.
(6) Az építésfelügyeleti hatóság a fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtási határidejétől számított öt napon belül
információt kér az illetékes építésügyi hatóságtól arról, hogy az építtető vagy a tulajdonos az építésügyi hatósághoz
a fennmaradási engedély iránti kérelmét benyújtotta-e. (7) Amennyiben az építésfelügyeleti hatóság megállapítja, hogy az építtető vagy a tulajdonos a végzésben megállapított
teljesítési határidőig az építésügyi hatósághoz nem nyújtotta be a fennmaradási engedély iránti kérelmét,
a szabálytalan állapot megszüntetése érdekében az építtetőt vagy a tulajdonost a szabálytalan építmény,
építményrész bontására, átalakítására kötelezi. (8) A bontási, átalakítási kötelezettség teljesítésének határideje a döntés jogerőssé és végrehajthatóvá válásától számított
legfeljebb hat hónap lehet. (9) Az építésfelügyeleti hatóság a teljesítési határidőt a kötelezett kérelmére indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb
három hónappal meghosszabbítja. 68. § (1) Az építésfelügyeleti hatóság az építésrendészeti eljárását az építtetővel szemben, ha az építtető személye nem ismert,
az építkezéssel érintett telek tulajdonosával szemben folytatja le.
(2) Az építésfelügyeleti hatóság döntése meghozatalához szükséges azon személyek adatait, akiknek a telekre vonatkozó
jogát az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték, az ingatlan-nyilvántartásból szerzi be.
(3) Az építésfelügyeleti hatóság az építésrendészeti eljárását megszünteti, ha
a) az építtető vagy a tulajdonos a fennmaradási engedély iránti kérelmét határidőben benyújtotta az építésügyi
hatósághoz, vagy b) az építtető vagy a tulajdonos a szabálytalan állapotot a fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtása vagy
a bontás elrendelése előtt önként megszüntette. 50. Jókarbantartási kötelezési eljárás
69. § (1) Az építésfelügyeleti hatóság az 58. § (3) bekezdése szerinti ellenőrzésén tapasztaltak alapján
a) elrendelheti az építmény, építményrész kötelező jókarbantartás körét meghaladó felújítását, ha azt az építészeti
örökség védelmének érdekei megkövetelik, vagy annak elmaradása az épület stabilitását, használati biztonságát
veszélyeztetheti, b) elrendeli az építmény jókarbantartására vonatkozó kötelezettség teljesítését, az építmény felülvizsgálatát,
szükség szerinti átalakítását, felújítását, helyreállítását vagy lebontását, ha annak állapota az állékonyságot, az
életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyezteti,
c) elrendeli a 63. § b) pontjában meghatározott építmények esetén a b) pontban foglaltakon túl
ca) a szervizkönyv pótlását, cb) a kötelező felülvizsgálat elmaradása miatti építmény felülvizsgálat elvégzését és a megállapításoktól
függően a szükséges munkálatok elvégzését. (2) Az építésfelügyeleti hatóság az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti, műemléket érintő eljárásába az építésügyi és
örökségvédelmi hatóságot szakhatóságként bevonja. XVI. FEJEZET JOGORVOSLATI ELJÁRÁS
70. § (1) E fejezet rendelkezéseit az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági (a továbbiakban e fejezet alkalmazásában együtt:
hatósági) jogorvoslati eljárásokban kell alkalmazni. (2) Az ügyfél fellebbezését a másodfokon eljáró hatósághoz címezve az első fokú hatóságnál, az integrált
ügyfélszolgálaton vagy az Építésügyi Szolgáltatási Pontnál nyújtja be.
(3) Ha a fellebbező fellebbezése benyújtásakor már rendelkezik az ÉTDR rendszerben elektronikus tárhellyel, akkor
a) fellebbezésében meg kell jelölnie, hogy az elektronikus tárhelyén tárolt dokumentumok közül melyeket mellékeli
fellebbezéséhez, b) hozzáférést kell biztosítania az első- és másodfokon eljáró hatóságnak az a) pontban megjelölt
dokumentumokhoz. (4) A fellebbezés és mellékletei beérkezésüket követően elektronikus mappába kerülnek. Az elektronikus tárhelyen lévő
dokumentumoknak a fellebbezés benyújtása előtt a fellebbező a gazdája, a fellebbezés benyújtását követően az
elektronikus mappa gazdája az eljáró első fokú hatóság, mely a mappához és tartalmához csak a Ket. és e rendelet
szabályai szerint biztosít hozzáférést és betekintést. 71. § (1) Az első fokú hatóság a fellebbezés elektronikus felterjesztése előtt, ha a határozatát nem vonja vissza, nem változtatja
meg vagy érdemi vizsgálat nélkül nem utasítja el, akkor a fellebbezést és az ügyben keletkezett iratokat az ÉTDR-ben a
másodfokú hatósághoz felterjeszti, és erről a fellebbezőt értesíti.
(2) A másodfokú hatóságnál a fellebbezési eljárás az (1) bekezdés szerinti felterjesztést követő első munkanapon indul.
(3) Az ÉTDR-ben a fellebbezési eljárás (2) bekezdés szerinti megindulásától számított három napon belül az ÉTDR-ben
kiállított dokumentummal papír alapon vagy elektronikus úton értesíteni kell az eljárás megindulásáról
a) a fellebbezőt, b) építtetőt, valamint c) a már ismert ügyfelet.
(4) A másodfokú hatóság a jogorvoslati eljárásban, amennyiben a jogorvoslati kérelem az első fokú hatóság határozatába
foglalt szakhatósági állásfoglalás tartalma ellen irányul, az eljárás megindulását követően öt napon belül megkeresi
a 6. melléklet szerinti, másodfokon eljáró szakhatóságot az állásfoglalásának beszerzése érdekében.
(5) A másodfokú építésügyi hatóság az eljárás megindulását követően öt napon belül, amennyiben a fellebbezés tartalma
a) érinti a települési önkormányzat polgármesterének az első fokú határozatba beépült településképi véleményét,
kikéri az állami főépítész, b) érinti a területi építészeti-műszaki tervtanácsnak vagy a központi műemlékvédelmi tervtanácsnak az első fokú
határozatba beépült véleményét, kikéri az országos főépítész véleményét, aki azt tizenöt napon belül köteles megadni.
(6) A másodfokú építésügyi hatóság az állami főépítész, illetve az országos főépítész (5) bekezdés a) és b) pontja szerinti
véleményét az eljárásában bizonyítékként veszi figyelembe. (7) Ha a döntés meghozatalához szükséges adat nem áll rendelkezésre, a másodfokú hatóság legfeljebb nyolcnapos
teljesítési határidő kitűzésével, egy alkalommal az eljárás megindulásától számított öt napon belül hiánypótlásra hívja
fel a fellebbezőt. (8) A másodfokú hatóság a jogorvoslati eljárásban a döntését
a) a jogorvoslati eljárás megindulásától számított harminc napon belül hozza meg, ha az eljárásba a (4) bekezdés
szerint szakhatóságot nem kell bevonni és a tényállás tisztázásához minden rendelkezésre áll,
b) az utolsó szakhatósági állásfoglalás vagy dokumentum beérkezésétől számított tizenöt napon belül hozza meg,
ha az eljárásba a (4) bekezdés szerinti szakhatóságot be kell vonni.
XVII. FEJEZET AZ ÉPÍTÉSZETI-MŰSZAKI DOKUMENTÁCIÓ 72. § (1) Az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárások lefolytatásához az e rendelet szerinti összetételű és műszaki
tartalmú, elektronikus formában előállított építészeti-műszaki dokumentáció szükséges. (2) A tervezett építési és bontási tevékenység építészeti-műszaki dokumentációját a tervezett építmény helyének,
környezetének, rendeltetésének, a tervezett építési tevékenység jellegének, a tervfajtának, valamint az építésügyi
hatósági eljárás jellegének megfelelő – a 8. mellékletben meghatározott – tartalmú és részletezettségű
dokumentumokból magyar nyelven kell összeállítani. (3) A tervező az építészeti-műszaki dokumentáció összeállítása során gondoskodik arról, hogy az építésügyi és
építésfelügyeleti hatóság rendelkezésére álljon a helyszínről, annak környezetéről készített minden olyan hitelt
érdemlő dokumentum (terv, képfelvétel, hivatalos feljegyzés, egyéb okirat, nyilatkozat stb.), amely a tervezés alapját
képezte, és amely lehetővé teszi a döntés meghozatalát, az építésügyi hatósági engedély megadása és
a tudomásulvétel feltételeinek vizsgálatát, igazolását. (4) Az építészeti-műszaki dokumentációnak kötelező része a látványterv
a) a műemléken és más, jogszabállyal védett építményen vagy területen történő építési tevékenység esetén, vagy
b) ha azt külön jogszabály előírja. (5) A dokumentációban az OTÉK 50. § (2) bekezdésében meghatározott követelmények teljesítését igazolni szükséges. Ez
történhet vonatkozó szabványok alkalmazásával, vagy ezek hiányában más igazolt műszaki megoldás alkalmazásával.
(6) Az építészeti-műszaki dokumentációt aláíró-címlappal kell ellátni. Az aláíró címlapot a 8. melléklet szerinti
formátumban kell elkészíteni. A címlap az engedélyezés tárgyát képező építési, bontási tevékenység szabatos
megnevezésén és a telek azonosító adatain túl tartalmazza az építtető nevét, cég megnevezését, a tervező nevét. Az
aláírólap tartalmazza a tervezésben részt vett összes tervező nevét, a tervezési jogosultság számát és a tervező
sajátkezű aláírását. (7) Az egyes különálló tervlapokon szerepeltetni kell:
a) az adott tervrajz szabatos megnevezését és méretarányát önálló ábránként,
b) a tervezés időpontját. XVIII. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
73. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2013. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 76. § 2013. július 1-jén hatályba.
(3) A 77. § 2014. december 31-én lép hatályba.
74. § (1) E rendelet rendelkezéseit az e rendelet hatálybalépése után indult első és másodfokú eljárásban kell alkalmazni.
(2) A 2013. január 1-jén folyamatban lévő eljárások esetén a döntést az ÉTDR rendszer által biztosított sablon
alkalmazásával kell meghozni. (3) A 2013. január 1-jén folyamatban lévő építésügyi hatósági engedélykérelmek tekintetében a kérelmező építtető
kérheti az építésügyi hatóságtól eljárásának az ÉTDR-ben történő folytatását és a továbbiakban az elektronikus
kapcsolattartást. 75. § Hatályát veszti a) az építésfelügyeleti tevékenységről szóló 291/2007. (X. 31.) Korm. rendelet
b) az építésügyi hatósági eljárásokról és az építésügyi hatósági ellenőrzésről szóló 193/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet,
valamint c) az építésügyi hatósági eljárásokról, valamint a telekalakítási és az építészeti-műszaki dokumentációk tartalmáról
szóló 37/2007. (XII. 13.) ÖTM rendelet. 76. § Hatályát veszti az 5. melléklet I. rész 1. pontja, valamint a 6. mellékletében foglalt táblázat 6. sora.
77. § Hatályát veszti a 17. § (6) bekezdés b) pontja, a 24. § (1) bekezdés b) pontja, a 32. § (2) bekezdés f) pontja, valamint a
42. § (4) bekezdés b) pontja. 78. § E rendelet
a) 8. melléklet I. rész 1.9. pontja az épületek energiahatékonyságáról szóló, 2010. május 19-i 2010/31/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikk (2) bekezdésének,
b) 40. § (7) bekezdés d) pont db) alpontja az épületek energiahatékonyságáról szóló, 2010. május 19-i 2010/31/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelv 27. cikkének, valamint
c) az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2011. december 13-i
2011/92/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelv 2. cikkének és 4. cikk (2) bekezdésének, valamint II. és
III. mellékletének való megfelelést szolgálja. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök