text:
19/2014. (V. 23.) NFM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következő utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010.  évi
XLIII. törvény 38.  § (2)  bekezdés  b)  pontja alapján a  kormányzati célú távközlő hálózatok konszolidációjával,
a GSM-R rendszer fejlesztésével, valamint a megtett úttal arányos elektronikus díjszedési rendszer (a továbbiakban:
UD rendszer) bevezetési időszakával kapcsolatos feladatok koordinációjának ellátására 2014. május 7. napjától az új
Kormány megalakulásáig terjedő időtartamra Bancsics Ferencet – az MVM NET Távközlési Szolgáltató Zrt.-ben viselt
elnöki tisztségének és az  IdomSoft Zrt.-ben viselt igazgatósági tagsága egyidejű fenntartása mellett – miniszteri
biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos tevékenységét a nemzeti fejlesztési miniszter irányítja.
3. § A miniszteri biztos munkájában – feladatai eredményes végrehajtása érdekében – az  infokommunikációért felelős
államtitkár és az infrastruktúráért felelős államtitkár közreműködik.
4. § A miniszteri biztos feladatai ellátásába a  NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. (a továbbiakban:
NISZ Zrt.), az MVM NET Távközlési Szolgáltató Zrt., a Magyar Posta Zrt., az MVM Magyar Villamos Művek Zrt., a Nemzeti
Információs Infrastruktúra Fejlesztési Intézet, a  Magyar Államvasutak Zrt., a  Nemzeti Útdíjfizetési Szolgáltató Zrt.,
a Magyar Közút Nonprofit Zrt., a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ és a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt.
vezetőin keresztül az intézmények megfelelő szakértelemmel rendelkező munkatársát szakértői közreműködőként
– a szükséges mértékben – bevonhatja.
5. § (1) A  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium által irányított, felügyelt központi költségvetési szervek és a  tulajdonosi
joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok kötelesek a miniszteri biztost feladatának végrehajtásában segíteni,
a rendelkezésükre álló szükséges információkat, dokumentációkat, szakértői segítséget, illetve eszközöket számára
biztosítani.
(2) A más minisztériumok irányítása alatt álló – a kormányzati célú hálózatokról szóló 346/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Korm. rendelet) hatálya alá tartozó – szervezetek, intézmények (önkormányzatok, közigazgatási
és egyéb szervek) vonatkozásában a  szükséges egyeztetések lefolytatására a  miniszteri biztost meghatalmazom.
Az  egyeztetések megszervezésében az  infokommunikációért felelős államtitkár és az  infrastruktúráért felelős
államtitkár segítséget nyújt.
6. § A miniszteri biztos megbízása a  következő hálózati elemekre terjed ki a  Korm. rendelet 1.  melléklete, a  GSM-R
rendszer kialakításával összefüggő egyes feladatokról szóló 1486/2012. (XI. 7.) Korm. határozat, a  megtett úttal
arányos elektronikus díjszedési rendszer bevezetésének időszerű feladatairól szóló 1060/2013. (II. 13.) Korm.
határozat, valamint a Nemzeti Információs Infrastruktúra Fejlesztési Programról szóló 5/2011. (II. 3.) Korm. rendelet
[a továbbiakban 5/2011. (II. 3.) Korm. rendelet] alapján:
a) Nemzeti Távközlési Gerinchálózat és alrendszerei;
b) Zártcélú Rendészeti Hálózat;
c) Köznet;
d) K-600/KTIR Hírközlési és Informatikai Rendszer;
e) GSM-R rendszer;
f ) az 5/2011. (II. 3.) Korm. rendelet 1. §-ában foglalt ellátotti kört kiszolgáló hálózat;
g) UD rendszer;
h) Egységes Digitális Rádiótávközlő Rendszer;
i) egészségügyi rendszerek;
j) egyéb, az  államigazgatás átszervezése során kijelölt intézmények, szervezetek, valamint állami tulajdonú
gazdasági társaságok közötti összeköttetést biztosító adatátviteli hálózatok (ideértve a  családi anyakönyvi
rendszerben a  rendszerhez csatlakozó végpontok közötti adatátviteli hálózatot, továbbá a  Céginformációs
és az  Elektronikus Cégeljárásban Közreműködő Szolgálat szolgáltató oldali végpontjai közötti adatátviteli
hálózatot), a helyi hálózatok kivételével.
7. § A miniszteri biztos feladata
a) a 6.  §-ban felsorolt hálózatok működésének áttekintése, a  2011. évben elindított és 2012., 2013. évben
folytatódott konszolidációs folyamatok kiterjesztése, különös tekintettel a szolgáltatások eredményességére,
költségekre, folyamatokra, szerződéses konstrukciókra és a NISZ Zrt., az MVM NET Távközlési Szolgáltató Zrt. és
a közreműködő piaci szereplők szerződésekben ellátott feladataira;
b) a 4. §-ban felsorolt társaságok és szervezetek, az önkormányzatok, valamint a felhordó hálózati szegmensben
érintett más állami tulajdonú, felügyeletű szervezetek közvetlen vagy közvetett vagyonkezelésében lévő állami
vagyonelemek (tornyok, alépítmények, aktív és passzív eszközök) hasznosításával kapcsolatos egyeztetések
lefolytatása, támogatása, a hasznosítás elősegítése;
c) a közigazgatási szervezetrendszer igényeinek megfelelő szolgáltatási és hálózati struktúra kialakítása
és a működés támogatása;
d) a központi közigazgatási intézményrendszer szolgáltatási szerződéseinek felülvizsgálata vagy újratárgyalása,
a lehető legjobb szolgáltatási szintek elérése a költséghatékonyság, takarékosság szem előtt tartásával;
e) a megvalósítás alternatíváinak elemzése, a  szolgáltatással összefüggő jogszabályok és közjogi
szervezetszabályozó eszközök áttekintése, javaslattétel az új modell szerinti előterjesztésekre;
f ) az állami hálózatok konszolidációjának, a  gerinchálózati és végponti szolgáltatások állami tulajdonú
hálózatokon történő megvalósításának irányítása;
g) az Európai Unió által finanszírozott vasúti pálya fejlesztések eredményeképpen elengedhetetlen vasúti
biztonsági célú távközlési rendszer (GSM-R rendszer) előkészítése és megvalósításának megszervezése
a GSM-R rendszer kialakításával összefüggő egyes feladatokról szóló 1486/2012. (XI. 7.) Korm. határozat szerint,
összhangban a  Nemzeti Hálózatfejlesztési Projekttel és a  vasúti vezeték nélküli kommunikációs hálózatok
konszolidációjával;
h) az UD rendszer működtetésének támogatása a bevezetési időszakban, összhangban a Nemzeti Hálózatfejlesztési
Projekttel;
i) az egészségügy infokommunikációs igényeit kiszolgáló hálózat és rendszerek megvalósításának
megszervezése, összhangban a Nemzeti Hálózatfejlesztési Projekttel;
j) az egyéb állami távközlési és informatikai fejlesztési programok áttekintése (ideértve Sulinet, Klebelsberg
Intézményfenntartó Központ); a megvalósítás elemzése, összhangban a Nemzeti Hálózatfejlesztési Projekttel;
k) az állam tulajdonában lévő egyes távközlési és infrastruktúra-rendszerek igénybevételét jelenleg korlátozó,
a korábbiakban megkötött szerződések áttekintése, újratárgyalásának támogatása, a szükséges módosításra
vonatkozó javaslatok kidolgozása;
l) az állam tulajdonában lévő infrastruktúra-rendszerek üzemeltetését és a fejlesztéseket támogató térinformatikai
megoldások alkalmazásának áttekintése, esetleges fejlesztésére vonatkozó javaslatok kidolgozása;
m) közreműködés a  választási informatikai rendszer kormányzati célú hálózati kapcsolatainak kialakításában,
a  választási informatikai rendszer hírközlő hálózati elemei infrastrukturális megvalósíthatóságának
véleményezése, összhangban a Nemzeti Hálózatfejlesztési Projekttel.
8. § A miniszteri biztos az  UD rendszer működésének és további fejlesztésének támogatását a  megtett úttal arányos
elektronikus díjszedési rendszer bevezetésének időszerű feladatairól szóló 1060/2013. (II. 13.) Korm. határozatban,
valamint a  vonatkozó kormányhatározatokban foglaltak szerint – a  NISZ Zrt., a  Magyar Közút Nonprofit Zrt.,
a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ, valamint a Nemzeti Útdíjfizetési Szolgáltató Zrt. útján – látja el.
9. § A miniszteri biztos tevékenységéért díjazásban nem részesül.
10. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 45/2013. (XII. 31.) NFM utasítás.
Németh Lászlóné s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1635/2014. (XI. 7.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2014-0010 azonosító számú („Az elővárosi vasútvonalak megállóhelyei megközelítésének fejlesztése, a ráhordás feltételeinek javítása: P+R és B+R parkolók, buszfordulók építése II. ütem” című) projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról és akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2014-0010 azonosító számú, „Az elővárosi vasútvonalak megállóhelyei
megközelítésének fejlesztése, a ráhordás feltételeinek javítása: P+R és B+R parkolók, buszfordulók építése II. ütem”
című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatot (a továbbiakban: projekt) az 1. melléklet
szerint,
2. elfogadja a projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a  projekt támogatási szerződésének a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0014 azonosító számú („Az elővárosi
vasútvonalak megállóhelyei megközelítésének fejlesztése, a  ráhordás feltételeinek javítása: P+R és B+R parkolók,
buszfordulók építése I. üteme” című) projektjavaslat akciótervi nevesítéséről és támogatásának jóváhagyásáról szóló
1845/2013. (XI. 18.) Korm. határozat 1. pontja szerinti projekt támogatási szerződésével összevontan, „Az elővárosi
vasútvonalak megállóhelyei megközelítésének fejlesztése, a  ráhordás feltételeinek javítása: P+R és B+R parkolók,
buszfordulók építése I. és II. ütem” tárgyban történő megkötéséhez.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1374/2014. (VII. 8.) Korm. határozata a DNS-profil meghatározások biztosítása céljából a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  DNS-profil meghatározás többletkiadásainak finanszírozása érdekében 145,8 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el, elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium, 9. Kutatóintézetek cím javára az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében:
Felelős: igazságügyi miniszter
Határidő: 2014. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1058/2017. (II. 7.) Korm. határozata a költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2017. kompenzációja érdekében a 2017. központi költségvetés céltartalékából a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetbe történő előirányzatátcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 33. § (1) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének a 16. A költségvetési
szerveknél foglalkoztatottak 2017. évi kompenzációja címmel történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal 2. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli a költségvetési szerveknél foglalkoztatottak
2017. évi kompenzációja érdekében 7500,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Központi kezelésű előirányzatok cím, 3. Céltartalékok alcím, 1. Közszférában
foglalkoztatottak bérkompenzációja jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai fejezet, 16. A költségvetési szerveknél foglalkoztatottak 2017. évi kompenzációja cím javára
az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 belügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
366/2013. (VIII. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról, valamint állami
kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök előterjesztésére –
több évtizedes tudományos, tudományszervezői, széles körű oktatói és publicisztikai tevékenysége, a Hispanisztikai
Tanszék létrehozása érdekében végzett fáradhatatlan munkája elismeréseként
dr. Anderle Ádám, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Szegedi Tudományegyetem Bölcsészettudományi
Kara Hispanisztika Tanszékének professor emeritusa részére,
több évtizedes, határon túl is számon tartott tudományos és kutatómunkássága, szakmai-közéleti tevékenysége,
a gyógyszerészképzésben végzett sokoldalú munkája elismeréseként
dr. Barthó Loránd, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, orvos, farmakológus, a  Pécsi Tudományegyetem
Általános Orvostudományi Kara Farmakológiai és Farmakoterápiai Intézetének igazgatója, egyetemi tanára részére,
az agrár-felsőoktatásban végzett rendkívül színvonalas oktatói és vezetői tevékenysége, nemzetközileg is nagyra
becsült zoológiai, állatökológiai, méhészeti és növényvédelmi tudományos munkássága, ismeretterjesztői
szaktanácsadó munkája elismeréseként
dr. Benedek Pál, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Nyugat-magyarországi Egyetem Mezőgazdaság- és
Élelmiszertudományi Kara Környezettudományi Intézetének egyetemi tanára részére,
a régi magyar irodalom kutatása, nemzeti kultúránk megőrzése és gyarapítása érdekében végzett négy évtizedes
tudományos, oktatói, tudományszervezői munkássága, példaértékű életpályája elismeréseként
Bitskey István, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a Debreceni Egyetem Bölcsészettudományi Karának
professor emeritusa részére,
több évtizedes oktató-nevelő munkája, a  család intézményének védelme érdekében végzett kitartó és áldozatos
tevékenysége elismeréseként
Blanckenstein Miklós, a  Szent István Királyról és a  Boldogságos Szűzről Nevezett Érseki Ősrégi Papnevelő Intézet
rektora, kanonok részére,
a rendszerváltozás utáni demokratikus és a minőségi magyar sajtó helyreállítása érdekében végzett tevékenysége,
példaértékű újságírói, oktatói, szerkesztői munkája elismeréseként
dr. Borókai Gábor Tamás újságíró, a Heti Válasz főszerkesztője részére,
a lézeres méréstechnika területén elért, a  műszerfejlesztés terén hasznosított eredményeiért, szabadalmaiért,
a nemzetközi tudományos közéletben való tevőleges részvételéért
dr. Czitrovszky Aladár, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia Wigner Fizikai
Kutatóközpontja Szilárdtest-fizikai és Optikai Intézetének osztályvezetője, tudományos tanácsadó részére,
kiemelkedő sporteredményeiért, a  magyar sport érdekében végzett sokoldalú tevékenysége, életpályája
elismeréseként
Dömötör Zoltán olimpiai bajnok vízilabdázó, úszó, edző részére,
több évtizedes kimagasló újságírói, szerkesztői és szépírói tevékenységéért, példaértékű életpályája elismeréseként
Fábián Gyula író, újságíró, szerkesztő részére,
a napenergia-hasznosítás területén végzett kiemelkedő, nemzetközileg is elismert iskolateremtő tevékenységéért,
a  Szent István Egyetemen kialakított oktatási-kutatási és demonstrációs célú fotovillamos naperőmű tervezése,
megépítése és üzemeltetése során végzett kimagasló munkájáért, valamint a  hazai és nemzetközi megújuló
energetikai közéletben betöltött aktív szerepéért
dr. Farkas István, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Szent István Egyetem Környezetmérnöki Intézetének
igazgatója, egyetemi tanára részére,
az oktatás-nevelés megújításáért és a nehézsorsú fiatalok érdekében végzett sokirányú áldozatos munkájáért
Forrai Tamás jezsuita szerzetes, a Jézus Társasága Magyarországi Rendtartománya tartományfőnöke részére,
több évtizedes áldozatos oktató-nevelő munkájáért és lelkészi szolgálatáért, példaértékű életpályája elismeréseként
dr. Frajka J. Félix, a Budapest Rózsadombi Kapisztrán Szent János Templomigazgatóság igazgatója részére,
a magyar képzőművészetet gazdagító irodalmi illusztrációiért, sajátos hangulatú, bravúros technikai tudásról
számot adó alkotásaiért
Gyulai Líviusz, a Magyar Művészeti Akadémia rendes tagja, Kossuth-díjas festő- és grafikusművész, érdemes művész
részére,
több évtizedes régészeti és építés- valamint településtörténeti kutatásaiért, gazdag publikációs tevékenységéért,
műemlékeink védelme érdekében végzett példás munkájáért
dr. Horváth István régész, a Magyar Nemzeti Múzeum Balassa Bálint Múzeumának címzetes igazgatója részére,
a magyar energia területén végzett eredményes szakmai, illetve vezetői tevékenysége elismeréseként
Horváth Péter, a Magyar Energia Hivatal volt elnöke részére,
jelentős oktatási, tudományos kutatási eredményeiért, a  műszaki felsőoktatás és innováció regionális
megerősítéséért, az ipari együttműködések kiszélesítéséért végzett eredményes munkája elismeréseként
dr. Jereb László, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Nyugat-magyarországi Egyetem Faipari Mérnöki
Karának egyetemi tanára, volt dékán részére,
több évtizedes, az  alkaloidkémia területén elért, nemzetközileg is számon tartott tudományos eredményeiért,
kiemelkedő oktatói, publikációs és szakmai, közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Kalaus György, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
professor emeritusa részére,
a funkcionálanalízisben elért – nemzetközi mércével mérve is – kiváló eredményeiért, oktatói és tudományos
közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Kérchy László, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Szegedi Tudományegyetem Természettudományi és
Informatikai Kar Matematikai Tanszékcsoportja Analízis Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
a finnugor nyelvtudományban végzett, határainkon túl is elismert munkásságáért, jelentős, iskolateremtő
tudomány- és oktatásszervezői tevékenységéért
dr. Keresztes László Pál, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, nyelvész, a  Debreceni Egyetem nyugalmazott
egyetemi tanára részére,
a fordítástudomány magyarországi meghonosítása érdekében végzett sokoldalú tevékenysége, eredményes oktatói
munkája, a tudományos közéletben betöltött szerepe elismeréseként
dr. Klaudy Kinga, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, nyelvész, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem
Bölcsészettudományi Kara Fordító- és Tolmácsképző Tanszékének egyetemi tanára részére,
több évtizedes nemzetközileg is számon tartott, sokoldalú művészi munkássága elismeréseként
Kovács László Liszt Ferenc-díjas karnagy, érdemes művész, a  Miskolci Szimfonikus Zenekar művészeti vezetője
részére,
az új Polgári Törvénykönyv kodifikációjával összefüggő másfél évtizedes tevékenysége elismeréseként
dr. Menyhárd Attila PhD, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kara Polgári Jogi Tanszékének
tanszékvezető egyetemi tanára, a  Magyar Tudományos Akadémia Társadalomtudományi Kutatóközpont
Jogtudományi Intézetének tudományos főmunkatársa részére,
a közelmúlt és a jelenkor emberi történéseit feltáró regényeiért és esszéírói munkásságáért
Mohás Lívia József Attila-díjas író, pszichológus részére,
a járműiparban elért kiemelkedő kutatási eredményeiért, számos fiatal szakmai pályafutását elindító, oktatói-nevelői
tevékenységéért
Palkovics László, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, Széchenyi-díjas gépészmérnök, a Budapesti Műszaki
és Gazdaságtudományi Egyetem egyetemi tanára részére,
a kvantumelmélet matematikai megalapozásában végzett úttörő munkásságáért, a  Budapesti Műszaki és
Gazdaságtudományi Egyetem Matematikai Intézetének fejlesztésében és a szakmai utánpótlás nevelésében játszott
kiemelkedő szerepéért
dr. Petz Dénes, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Természettudományi Kara Analízis Tanszékének egyetemi tanára részére,
demográfiai és családszociológiai kutatásaiért, érdemdús munkássága elismeréseként
dr. Pongrácz Tiborné, a  szociológiai tudomány kandidátusa, demográfus, a  Központi Statisztikai Hivatal
Népességtudományi Kutató Intézetének igazgatóhelyettese részére,
a magyar és nemzetközi marketing, a marketingstratégia, a termék- és árpolitika területén végzett, határainkon túl is
nagyra becsült tudományos kutatói munkássága, szakmai-közéleti és oktatói tevékenysége elismeréseként
dr. Rekettye Gábor, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Pécsi Tudományegyetem Közgazdaságtudományi
Karának professor emeritusa részére,
nemzetközileg is nagyra becsült építészettörténeti tudományos és kutatói munkássága, publikációs és oktatói
tevékenysége elismeréseként
dr. Sisa József, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Magyar Tudományos Akadémia Bölcsészettudományi
Kutatóközpontja Művészettörténeti Intézetének igazgatója, a  Pécsi Tudományegyetem Pollack Mihály Műszaki
Informatikai Karának egyetemi tanára részére,
a középkori magyar királyság írásos dokumentumai, az egyháztörténet terén végzett tudományos kutatásai, annak
eredményei, szakmai-közéleti és oktatói tevékenysége elismeréseként
Solymosi László, a  Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja, a  Debreceni Egyetem Bölcsészettudományi Kara
Történelmi Intézetének egyetemi tanára részére,
a szőlészet és a borászat területén hosszú időn át végzett elméleti és gyakorlati oktatói munkája elismeréseként
dr. Sz. Nagy László mezőgazdasági mérnök, a  Budapesti Corvinus Egyetem nyugalmazott egyetemi adjunktusa
részére,
a magyar tanyavilág és a  vidék értékeinek megőrzését, ápolását, a  vidék felemelkedését szolgáló több évtizedes
kiemelkedő munkája, egyetemi oktatói, településtervezési és településrendezési tevékenysége, életpályája
elismeréseként
Szendrőné dr. Font Erzsébet építészmérnök, címzetes egyetemi docens részére,
a magyar büntetőjog és büntető eljárásjog magas szintű elméleti és gyakorlati műveléséért, iskolateremtő,
nemzetközileg is nagyra értékelt tudományos tevékenységéért, széles körű graduális és posztgraduális oktatási
tevékenységéért
dr. Tóth Mihály, a Magyar Tudományos Akadémia doktora, a Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kara
Büntetőjogi Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára, a  Magyar Tudományos Akadémia Társadalomtudományi
Kutatóközpontja Jogtudományi Intézetének tudományos tanácsadója részére,
nemzetközileg is számon tartott biokémiai és tudományos kutatómunkájáért, példaértékű oktatói és szakmaiközéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Tőzsér József, a  Magyar Tudományos Akadémia doktora, a  Debreceni Egyetem Orvos- és Egészségtudományi
Centruma Általános Orvostudományi Karának dékán-helyettese, egyetemi tanára részére,
több mint négy évtizedes példaértékű elhivatott oktató-nevelő munkája elismeréseként
Varga Lászlóné dr. Geresits Gizella nyugalmazott pedagógus részére,
nemzetközi hírű gerincgyógyítói munkássága, tudományos eredményei, sikeres újításai és a  sportegészségügyért
végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Varga Péter Pál, az Országos Gerincgyógyászati Központ főigazgatója, gerincsebész, ortopéd szakorvos részére,
a hazai haltermelés és akvakultúra fejlesztésében, a  magyar halászati kutatás területén és nemzetközi
kapcsolatainak kiépítésében végzett négy évtizedes munkája elismeréseként
dr. Váradi László PhD, a Halászati és Öntözési Kutatóintézet nyugalmazott főigazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
polgári tagozata; a rendőrség állományában végzett több mint négy és fél évtizedes eredményes szakmai tevékenysége, életpályája
elismeréseként
Horváth András nyugállományú rendőr dandártábornok, a  Nemzeti Védelmi Szolgálat szakmai főtanácsadója,
miniszteri biztos részére,
gazdasági területen végzett több mint három évtizedes szakmai tevékenysége, vezetői munkája elismeréseként
dr. Tollár Tibor tűzoltó dandártábornok, a  Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságának
gazdasági igazgatója, főigazgató-helyettese részére a
MAGYAR ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE
katonai tagozata; világszínvonalú fejlesztésekben való aktív szerepvállalásáért, a  magyar tudásalapú ágazatokhoz kapcsolódó
munkahelyteremtésben végzett közreműködéséért, továbbá a  vállalati és oktatási szektor közötti együttműködés
összehangolásában végzett kimagasló munkájáért
dr. Ábrahám László PhD, a National Instruments Europe Hungary Kft. ügyvezetője részére,
az erdészeti fajtakísérlet és fajtaelismerés terén hosszú időn át végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
dr. Bach István, a  mezőgazdasági tudomány kandidátusa, a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal
Növénytermesztési és Kertészeti Igazgatóságának nyugalmazott osztályvezetője, a Nyugat-magyarországi Egyetem
óraadó tanára részére,
a daganatos betegségben szenvedő gyermekek gyógyítása érdekében végzett példaértékű, áldozatos munkája
elismeréseként
dr. Bakos-Tóth Márta a  „Második Otthon” Daganatos Betegek Lelki Rehabilitációs Otthona klinikai gyermekszakpszichológusa részére,
a nagy rendszerek dinamikus viselkedésének meghatározásában és ezen alapuló irányításában, a járművek mozgási
problémáinak megoldásában elért nemzetközileg is elismert eredményeiért
dr. Bányász Csilla, a  műszaki tudomány kandidátusa, a  Magyar Tudományos Akadémia Számítástechnikai és
Automatizálási Kutatóintézetének tudományos főmunkatársa részére,
a műszaki tudományok, a környezetvédelem és a szabványosítás területén végzett több évtizedes munkásságáért és
a határainkon átnyúló nemzetpolitikai tevékenysége elismeréseként
dr. Báthory Katalin vegyészmérnök, a  Földmérő és Talajvizsgáló Vállalat nyugalmazott tudományos főmunkatársa
részére,
a kémiailag stabilizált gumibitumen termék- és technológiafejlesztésben vállalt úttörő tevékenységéért, valamint
a műanyaghulladékok kémiai újrahasznosításának területén elért kutatási eredményeiért
dr. Bartha László, a kémiai tudomány kandidátusa, a Pannon Egyetem Mérnöki Kara Vegyész- és Folyamatmérnöki
Intézetének egyetemi tanára részére,
a hidegháborús időszak politikai- és diplomáciatörténetének nemzetközileg is elismert kutatásáért, publikációs
tevékenységéért
dr. Békés Csaba PhD, a  Magyar Tudományos Akadémia Társadalomtudományi Kutatóközpontjának tudományos
főmunkatársa részére,
a magánjog területén végzett eredményes oktató és kutató munkásságáért, publikációs és vezetői tevékenysége
elismeréseként
dr. Bíró György Balázs, az  állam- és jogtudomány kandidátusa, a  Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kara
Civilisztikai Tudományok Intézetének igazgatója, tanszékvezető egyetemi tanára részére,
az agrokémia és talajtan területén végzett tudományos munkásságáért, a  tehetséggondozásban, a  tudományos
utánpótlás nevelésében és a  Georgikon Kara angol nyelvű képzései terén elért eredményeiért, szakfelelősi
munkájáért
Bizóné dr. Sárdi Katalin PhD, a  mezőgazdasági tudomány kandidátusa, a  Pannon Egyetem Georgikon Kara
Növénytermesztéstani és Talajtani Tanszékének tanszékvezető egyetemi tanára részére,
több mint öt évtizedes identitás- és magyarságtudatot őrző művészeti munkásságáért
Blaskó János szobrászművész, nyugalmazott főiskolai tanár részére,
a társaság működtetése, profiljának bővítése, egyben a  munkahelyek megőrzése, fejlesztése érdekében végzett
közel két és fél évtizedes kiemelkedő munkája elismeréseként
Bokros Zsigmond mezőgazdasági üzemgazdász, agrármérnök, a  Gyermelyi Holding Zrt. Igazgatóságának
nyugalmazott elnöke, címzetes egyetemi docens részére,
a topográfia és a  térképészet területén végzett több mint négy és fél évtizedes példaértékű szakmai és vezetői
munkájáért, a  tudományág fejlesztéséért, a  nemzeti kataszteri program megvalósításához való tevőleges
hozzájárulásáért
Cseri József térképész, a Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft. igazgatója részére,
igényes, értékteremtő újságírói és szerkesztői tevékenysége elismeréseként
Csermely Péter újságíró, a Magyar Nemzet főszerkesztő-helyettese részére,
hét évtizedes alkotói munkássága elismeréseként
Csonka Ernő festőművész részére,
több évtizedes kutatómunkája, a csonthéjas gyümölcsfák védelmét szolgáló, betegségekkel szembeni rezisztenciatolerancia kérdések vizsgálata terén elért eredményei elismeréseként
dr. Dancs Károlyné dr. Rozsnyay Zsuzsanna, a  mezőgazdasági tudomány kandidátusa, az  Állami Gyümölcs- és
Dísznövénytermesztési Kutató-Fejlesztő Közhasznú Nonprofit Kft. tudományos tanácsadója részére,
a környezet védelme érdekében végzett több évtizedes kiemelkedő szakmai és vezetői munkája elismeréseként
Dolla Eszter Ráhel, a  Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség (Budapest)
igazgatója részére,
közel négy évtizedes kiemelkedő szakmai munkája, a meteorológiai szolgáltató tevékenység fejlesztése, megújítása,
a  lakossági és szakmai tájékoztatás minél szélesebb körű igénybevételének biztosítása érdekében végzett
tevékenysége elismeréseként
dr. Dunkel Zoltán Árpád, az  Országos Meteorológiai Szolgálat elnöke, a  Szent István Egyetem címzetes egyetemi
docense részére,
a vidékfejlesztés és a magyar agrárium szolgálatáért
dr. Elek Sándor, a  szociológiai tudomány kandidátusa, agrár-közgazdász, a  Budapesti Corvinus Egyetem
Agrárközgazdasági és Vidékfejlesztési Tanszékének egyetemi docense, címzetes egyetemi tanára részére,
elkötelezett, alázatos hitéleti és oktatói tevékenysége, egyházi vezetői munkája, a térségben élők életminőségének
javítása, a  vidéki épített örökség értékeinek megőrzése és felújítása területén végzett kiemelkedő tevékenysége
elismeréseként
Fazakas Zoltán Márton, a Csornai Premontrei Kanonokrend prelátusa, kormányzó perjel részére,
a település érdekében végzett munkája elismeréseként
Frankó Tamás, Mikóháza község polgármestere részére,
kiemelkedően végzett oktatói, tanszékvezetői, szakmai könyv- és folyóirat- kiadó munkájáért, a  magyar anglisták
országos konferenciájának magas színvonalú megrendezéséért
dr. Friedrich Judit, az  irodalom- és kultúratudomány kandidátusa, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem
Bölcsészettudományi Kar Angol-Amerikai Intézete Anglisztika Tanszékének tanszékvezető egyetemi docense
részére,
a Nemzeti Park hatékony és színvonalas működtetéséért, a  környezeti nevelési, az  ökoturisztikai és a  társadalmi
kapcsolatépítésért, a  sokszínű védett természeti értékek megőrzése érdekében végzett kiemelkedő szakmai és
vezetői tevékenységéért
Füri András, a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóságának igazgatója részére,
a magyar vállalkozások fejlesztése érdekében végzett sokoldalú munkássága elismeréseként
Gém Erzsébet, a Magyar Fejlesztési Bank vezető közgazdásza részére,
több évtizedes szakmai munkássága, közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Goda Gyula ügyvéd, a Budapesti Ügyvédi Kamara fegyelmi megbízottja részére,
több évtizedes eredményes és áldozatos gyógyító munkája, közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Hencz Péter nyugalmazott főorvos, intenzívterápiás, csecsemő- és gyermekgyógyászati szakorvos részére,
a közjóért tevékenykedő, a megújuló civil szféra érdekében végzett önzetlen szakmai munkája elismeréseként
dr. Herczegh Margit ügyvéd részére,
több évtizedes kutatómunkája, publikációs, oktatói, vezetői és szakmai-közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Hetesi Erzsébet PhD, a Szegedi Tudományegyetem Gazdaságtudományi Karának intézetvezető egyetemi docense
részére,
eredményes oktatói és szakmai tevékenysége, sokoldalú fegyvertörténeti munkássága elismeréseként
dr. Hidán Csaba régész, történész, a  Károli Gáspár Református Egyetem Bölcsészettudományi Karának egyetemi
adjunktusa részére,
a pénzügyi ellenőrzés területén, a zárszámadás ellenőrzésében, továbbá a költségvetés véleményezésében végzett
kiemelkedő tevékenységéért, módszertani újításaiért
dr. Horváth Margit, az Állami Számvevőszék felügyeleti vezetője részére,
a magyar informatikai felsőoktatás nemzetközi dimenzióinak kiszélesítéséért, az  EIT ICT Labs infokommunikációs
tudásközösség magyar nemzeti csomópontjának felállításáért, a  határon túli magyar nyelvű informatikai
képzést folytató felsőoktatási intézményekkel való intenzív együttműködés kiépítéséért és fáradhatatlan oktatói
tevékenységéért
dr. Horváth Zoltán PhD, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Informatikai Karának dékánja, tanszékvezető egyetemi
tanára, a kolozsvári Babes-Bolyai Egyetem vendégprofesszora részére,
jelentős prózaírói, képzőművészeti és kultúraszervezői tevékenységéért
Jámborné Balog Tünde író, grafikusművész részére,
három évtizedes számítástechnikai oktatói, oktatás-korszerűsítési, vezetői, különösen tízéves dékáni tevékenysége
elismeréseként
dr. Jánosa András PhD, a Budapesti Gazdasági Főiskola tanszékvezető főiskolai tanára részére,
több évtizedes műemlékvédelmi és kulturális diplomáciai tevékenységéért, európai uniós integrációnk kulturális
területen való elősegítéséért, az  Emberi Erőforrások Minisztériumában és jogelődeiben végzett két évtizedes
kiemelkedő munkájáért
Jékely Zsolt nyugalmazott főosztályvezető részére,
a vízgazdálkodásban és a környezetvédelemben végzett több évtizedes tevékenysége elismeréseként
Juhász István vízkészlet-gazdálkodási szakmérnök, az Országgyűlés Hivatalának főtanácsadója részére,
a hazai bányászat területén végzett elkötelezett, magas színvonalú szakmai, illetve vezetői tevékenysége
elismeréseként
dr. Káldi Zoltán, a  Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Veszprémi Bányakapitányságának bányakapitánya,
főosztályvezetője részére,
eredményes és népszerű rendezői és színművészi munkája, a magyarság szolgálatában végzett sokoldalú művészi
pályája elismeréseként
Kátó Sándor színművész, rendező, az Algyői Móra Ferenc Népszínház alapítója, művészeti vezető részére,
a környezet védelme érdekében végzett több évtizedes kiemelkedő szakmai és vezetői munkája elismeréseként
Kelemen Béla, a  Tiszántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség (Debrecen) igazgatója
részére,
több évtizedes eredményes munkája, kultúrtörténeti értékek gyűjtése és megőrzése, azok közkinccsé tétele
érdekében végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
Kovács Gergelyné kultúrtörténész részére,
az állattenyésztés területén végzett öt évtizedes kiemelkedő szakmai munkája, oktatói és kutatói tevékenysége,
a szakmai szervezetekkel és a termelőkkel való kapcsolattartás terén elért eredményei, életútja elismeréseként
dr. Kovács József, a mezőgazdasági tudomány kandidátusa, a Pannon Egyetem professor emeritusa részére,
a gazdasági életben végzett innovatív tevékenységéért, illetve a civil szervezetek és a kulturális élet támogatásában
betöltött jelentős szerepéért
Kukoda Nándor, a SÉD-COOP 2000 Zrt. elnök-igazgatója részére,
a magyar föld védelmét szolgáló új földtörvény előkészítése, kidolgozása és társadalmi vitájának lebonyolítása során
végzett kiemelkedő színvonalú munkája, több évtizedes szakmai és tudományos tevékenysége elismeréseként
dr. Kurucz Mihály, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Karának egyetemi docense részére,
a kortárs magyar irodalomban betöltött hiánypótló szerepéért, sokoldalú munkássága elismeréseként
dr. Laczkó András irodalomtörténész, a Népi Írók Baráti Társaságának társelnöke részére,
nemzeti és szakrális jelentőségű szobrász és éremművészi alkotásai elismeréseként
Lebó Ferenc érem- és szobrászművész részére,
kiemelkedő zeneművészeti tevékenységéért, Magyarország egyik vezető szereppel bíró, közel hetvenéves
kultúramegőrző és kultúrateremtő múlttal rendelkező együttesének sikeres irányításáért, az  ifjúság zenei
nevelésének előtérbe helyezéséért
Lendvai György hegedűművész, a MÁV Szimfonikus Zenekar ügyvezető igazgatója részére,
a Nemzeti Park hatékony és színvonalas működtetéséért, a  zsebszerződések felszámolásával a  vidéki lakosság
megtartása, a  helyi értékek megőrzése, őshonos lóállományok tenyésztése, a  természetközeli erdőgazdálkodás
bevezetése, turisztikai fejlesztések megvalósítása érdekében végzett kiemelkedő szakmai és vezetői munkájáért
dr. Markovics Tibor, az Őrségi Nemzeti Park Igazgatóság igazgatója, címzetes egyetemi docens részére,
magas színvonalú szakmai tudása, kiemelkedő gyógyító, a  betegellátás minőségét javító tevékenysége és
példaértékű pályafutása elismeréseként
dr. Mosonyi Attila PhD, a  Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Hetényi Géza Kórház- Rendelőintézet SzülészetNőgyógyászati Osztályának főorvosa részére,
több évtizedes papi szolgálatáért, a  magyar kultúrát gyarapító művészettörténeti és teológiai munkássága
elismeréseként
dr. Nagymihályi Géza görög katolikus lelkész, művészettörténész részére,
a hazai könnyűzenei életben betöltött meghatározó szerepéért, több évtizedes, nagy népszerűségnek örvendő
előadóművészi tevékenységéért
Németh Alajos előadóművész, zeneszerző, a Bikini Együttes vezetője részére,
az Állami Számvevőszék kommunikációs és intézményi kapcsolatainak szakszerű, hatékony irányításáért,
továbbfejlesztéséért, módszertani újításaiért, a  szervezet korszerűsítési programjához való tevőleges
hozzájárulásáért
dr. Németh Erzsébet PhD, az  Állami Számvevőszék Kommunikációs és Intézményi Kapcsolatok Osztályának
osztályvezetője részére,
fél évszázados szakmai tevékenységéért, a testnevelés és sport terén elért eredményeiért
Nyulászi András nyugalmazott testnevelő tanár, öttusaedző részére,
a pünkösdi közösségben, a  hazai médiában, a  pünkösdi mozgalom magyarországi történetének kutatása terén
végzett áldozatos és kimagasló munkája elismeréseként
Pataky Albert, a  Magyar Pünkösdi Egyház elnöke, az  Evangéliumi Szabadegyházak Szövetségének elnöke,
a Magyarországi Evangéliumi Aliansz elnökhelyettese részére,
a pénzügyi ellenőrzés területén, a  költségvetés ellenőrzésében, illetőleg véleményezésében végzett kiemelkedő
tevékenységéért, módszertani újításaiért
Pongrácz Éva Márta, az Állami Számvevőszék számvevője részére,
az állami állategészségügyi szolgálat területén végzett közel négy évtizedes kiemelkedő munkája elismeréseként
dr. Simor Ferenc, a Vidékfejlesztési Minisztérium nyugalmazott főosztályvezetője, nyugalmazott országos főállatorvos
részére,
zenetudományi, zenepedagógusi munkásságáért, a  kulturális ifjúsági és gyermekprogramok példamutató
szervezéséért és megvalósításáért, a magyar zenei nevelés eredményeinek széles körű megismertetéséért
Solymosi Tari Emőke, a budapesti Szent István Király Zeneművészeti Szakközépiskola és Alapfokú Művészetoktatási
Intézmény zeneirodalom-tanára részére,
négy évtizedes gyógyító munkássága, eredményes településfejlesztő és közéleti tevékenysége, valamint
példamutató életútja elismeréseként
dr. Somogyi Tivadar, Győr Megyei Jogú Város alpolgármestere részére,
három évtizedes tudományszervező, oktató munkásságáért, valamint a  magyarországi reneszánsz
művelődéstörténet külföldön történő megismertetésében és az  antikvitás interdiszciplináris
tudománytörténetében elért nemzetközileg elismert kutatásaiért
dr. Stirling János PhD, a Pécsi Tudományegyetem Bölcsészettudományi Karának egyetemi tanára részére,
a hazai klinikai pszichológia létrehozásában betöltött meghatározó szerepéért, az  egyetemi szintű posztgraduális
szakpszichológus-képzés megszervezése érdekében végzett kiemelkedő szakmai munkája elismeréseként
dr. Szakács Ferenc PhD pszichológus, az Általános Vállalkozási Főiskola rector emeritusa, professor emeritusa részére,
a katonák és a  civil társadalom kapcsolatának erősítéséhez, a  fiatalok hazafiasságra nevelésének elmélyítéséhez,
valamint a nemzeti történelmi hagyományok megőrzéséhez és ápolásához való tevőleges hozzájárulásáért
Szelekovszky Ernő, a  Honvédelmi Minisztérium volt főosztályvezetője, a  Honvédség és Társadalom Baráti Körök
Országos Szövetségének elnöke részére,
a hazai könnyűzenei életben betöltött meghatározó szerepéért, rendkívül népszerű zeneszerzői és előadóművészi
munkásságáért, közösségteremtő és karitatív tevékenysége elismeréseként
Szikora Róbert zeneszerző, előadóművész, az R-GO Együttes vezetője részére,
klasszikus grafikai hagyományokat követő alkotóművészeti munkássága elismeréseként
Szilágyi Imre Csokonai Vitéz Mihály-díjas grafikusművész részére,
fél évszázados népi iparművészi munkásságáért, a népi használati tárgyak és hagyományok megőrzéséért
Szűcs Imre fazekasmester részére,
az agrárium területén végzett négy évtizedes szakmai munkája, a Mátra vidéke gabonatermesztésének fejlesztése
érdekében kifejtett tevékenysége elismeréseként
dr. Tajthy József, a  Mátravidéki Gabonatermesztők Szövetkezetének és a  Mátravidéki Olajosmag Termelők
Szövetkezetének ügyvezető igazgatója részére,
a magyar könyvtárügyben, különösen a  Magyar Tudományos Akadémia Könyvtárában és az  Elektronikus
Információszolgáltatás nemzeti programban végzett stratégiai jelentőségű, kiemelkedő teljesítményéért
dr. Téglási Ágnes, a  Magyar Tudományos Akadémia Könyvtár és Információs Központjának főigazgató-helyettese
részére,
a civil, az  önkormányzati és egyházi együttműködés példamutató segítéséért, valamint kulturális örökségápolói
tevékenységéért
dr. Tóth Gábor Sándor magánorvos részére,
a jövő műszaki értelmiségének nevelésében vállalt szerepe, több évtizedes oktató-nevelő munkája elismeréseként
Tóth Lajosné dr. Tuzson Ágnes PhD, a  Miskolci Egyetem Gépészmérnöki és Informatikai Karának dékánhelyettese,
egyetemi docens részére,
négy évtizedes aktív honismereti-helytörténeti munkája elismeréseként
dr. Tölgyesi József, a  székesfehérvári Kodolányi János Főiskola főiskolai docense, a  Veszprém Megyei Honismereti
Egyesület elnökségi tagja részére,
több évtizedes ügyvédi munkája, közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Török Ferenc, a Zala Megyei Ügyvédi Kamara elnöke, a Magyar Ügyvédi Kamara titkára részére,
a versenyképes, magyar tulajdonú mezőgazdálkodás, a  vidék népességmegtartó képessége, az  európai uniós
agráregzisztencia kialakítása, a  növénytermesztésben dolgozók érdekképviselete területén végzett tevékenysége
elismeréseként
Vancsura József, a  Gabonatermesztők Országos Szövetségének elnöke, a  Felsőbácskai Agrár Zrt. nyugalmazott
elnöke részére,
ásványtani tudományszervezői tevékenységéért, a  magyar ásványtan nemzetközi kapcsolatainak elmélyítése és
elismertségének növelése érdekében végzett sokoldalú munkája elismeréseként
dr. Weiszburg Tamás Gábor PhD mineralógus, az  Eötvös Loránd Tudományegyetem Természettudományi Kara
Ásványtani Tanszékének egyetemi docense részére,
a környezet védelme érdekében végzett kiemelkedő szakmai és vezetői munkája elismeréseként
dr. Zay Andrea, a  Közép-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség (Székesfehérvár)
igazgatója részére,
széles körű és sokoldalú írói, újságírói és szerkesztői tevékenysége elismeréseként
Zelei Miklós író, újságíró, szerkesztő részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
polgári tagozata; a katasztrófavédelem állományában végzett, több évtizedes kimagasló szolgálatellátása, vezetői tevékenysége
elismeréseként
Csepely Zsigmond József tűzoltó ezredes, a  Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság
igazgatója részére,
a rendőrség állományában végzett, több mint három évtizedes kimagasló szolgálatellátása, vezetői tevékenysége
elismeréseként
dr. Gyurosovics József László rendőr dandártábornok, a Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság rendőrfőkapitánya
részére,
a rendőrség állományában végzett, több mint két évtizedes eredményes szakmai munkája, vezetői tevékenysége
elismeréseként
Horváth Csaba rendőr ezredes, a Győr-Moson-Sopron Megyei Rendőr-főkapitányság Győri Rendőrkapitányságának
kapitányságvezetője részére,
a védelmi felkészítéssel és a  válságkezeléssel kapcsolatos, a  honvédelem érdekében a  közigazgatás területén
végzett magas színvonalú, kiemelkedő tevékenysége elismeréseként
Nagy Zoltán nyugállományú ezredes, a  Honvédelmi Minisztérium Védelmi Hivatalának vezető főtanácsosa,
közigazgatási tanácsadó részére,
a honvédség érdekében végzett eredményes szolgálatteljesítése elismeréseként
Nyers József ezredes, a Magyar Honvédség 37. II. Rákóczi Ferenc Műszaki Ezredének (Szentes) parancsnoka részére,
a rendőrség állományában végzett kimagasló szolgálati tevékenysége elismeréseként
dr. Pozsgai Zsolt rendőr ezredes, az  Országos Rendőr-főkapitányság Humánigazgatási Szolgálatának
szolgálatvezetője részére,
több mint két évtizedes kimagasló szolgálati tevékenysége, vezetői munkája elismeréseként
Szatmári Imre tűzoltó ezredes, a Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság igazgatója részére,
a rendőrség állományában végzett, több mint két évtizedes kimagasló szolgálatellátása, vezetői tevékenysége
elismeréseként
dr. Töreki Sándor rendőr dandártábornok, a Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság rendőrfőkapitánya részére a
MAGYAR ÉRDEMREND LOVAGKERESZTJE
katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2013. augusztus 6.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
114/2013. (III. 12.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Iftekhar Aziz
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Pakisztáni Iszlám Köztársaság magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2013. február 22. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
59/2011. (XI. 25.) NFM rendelete az atomenergia alkalmazása körében eljáró független műszaki szakértői tevékenységgel kapcsolatos eljárások díjairól.
Az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény 68. § (1) bekezdés g) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a kormányhivatalokat
felügyelő miniszterek kijelöléséről szóló 5/2010. (XII. 23.) ME rendelet 1. § c) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, az
egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
73. § c) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben a következőket rendelem el.
1. § (1) Az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény (a továbbiakban: Atv.) 19/A. §-ában meghatározott, az atomenergia
alkalmazási körében eljáró független műszaki szakértői (a továbbiakban: szakértő) tevékenységre jogosító engedély
iránti kérelemért az elsőfokú eljárásban ötvenegyezer forint összegű igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni,
függetlenül attól, hogy kérelmében egy vagy több szakterületet jelölt meg.
(2) A szakértő tevékenysége új szakterületekkel, részszakterületekkel való bővítésének engedélyezése iránti kérelemért az
elsőfokú eljárásban ötvenegyezer forint összegű igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
(3) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott díjat az illetékes területi mérnöki kamara pénzforgalmi számlájára átutalással
vagy pénztárba történő készpénzbefizetéssel kell teljesíteni. A díj összege az illetékes területi mérnöki kamarát és
a névjegyzéket vezető Magyar Mérnöki Kamarát (a továbbiakban: MMK) illeti meg.
2. § (1) A szakértői tevékenységre jogosító engedély iránti kérelemért folyó eljárásban hozott döntés elleni fellebbezésért
ötvenegyezer forint összegű igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
(2) A szakértő tevékenysége új szakterülettel, részszakterülettel való bővítésének engedélyezése iránti kérelemért folyó
eljárásban hozott döntés elleni fellebbezésért ötvenegyezer forint összegű igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
(3) Az (1)–(2) bekezdésben meghatározott díjat az MMK 10102086-68905702-00000007 számú pénzforgalmi számlájára
átutalással vagy az MMK pénztárába történő készpénzbefizetéssel kell teljesíteni. A díj összege az MMK-t illeti meg.
3. § (1) Az e rendeletben meghatározott díjak összegébe valamennyi, a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól
szóló törvény szerinti eljárási költség beleszámít. Az engedély kiadására irányuló eljárás díja magában foglalja
a tevékenység végzésére jogosult nyilvántartásba vételével kapcsolatos díjat is.
(2) A díj megfizetését az annak megtörténtét igazoló okirattal (a pénztárba történő befizetésről kapott igazolás, a postai
készpénz-átutalási megbízást igazoló szelvényrész, a kérelmező pénzforgalmi számlájának megterhelését igazoló
banki kivonat) vagy annak másolatával a kérelem vagy fellebbezés előterjesztésekor igazolni kell.
4. § A rendeletben meghatározott díjak tekintetében:
a) a díjfizetési kötelezettségre az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 28. § (2) bekezdés
a) és b) pontjában, továbbá a (3) bekezdésében foglaltakat,
b) a jogorvoslati eljárás díjának visszatérítése tekintetében az Itv. 32. §-ában foglaltakat,
c) a díj meg nem fizetése esetén alkalmazandó hiánypótlás tekintetében az Itv. 73/A. § (1) és (3) bekezdésében
foglaltakat,
d) a díj visszatérítésére az Itv. 79. § (1) bekezdésében és 80. § (1) bekezdés f) és g) pontjában foglaltakat
kell alkalmazni, azzal, hogy illeték helyett díjat, az ügyfél lakóhelye, székhelye, vagy a bíróság székhelye szerint illetékes
állami adóhatóság helyett az elsőfokú eljárást lefolytató engedélyező szervet, hatóság és közigazgatási hatóság
helyett engedélyező szervet, lelet helyett jegyzőkönyvet kell érteni.
5. § A díjak nyilvántartására és elszámolására az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési
kötelezettségének sajátosságairól szóló kormányrendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
7. § Ez a rendelet a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és
a tanácsi irányelv 7. cikk (1) bekezdésének, (2) bekezdés b) pontjának és (4) bekezdésének, valamint a belső piaci
szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 9. és 10. cikkének való
megfelelést szolgálja.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
33/2018. (II. 8.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  § (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
Takács Miklóst 2018. február 10. napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2018. január 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1031/2015. (I. 30.) Korm. határozata a KÖZOP-1.5.0-09-2010-0004 azonosító számú [„A 8. sz. főút 31+700–57+000 km szelvények (Várpalota– Veszprém) közötti szakasz 115 kN tengelyterhelésre történő burkolat megerősítése, kapacitás bővítésen belül a III. szakasz 44+797–57+100 km sz. között (Veszprémi körgyűrű) szakasz előkészítése”] című projekt és a KÖZOP-1.4.0-09-2010-0003 azonosító számú („8. sz. főút Székesfehérvár–Veszprém szakasz előkészítési feladatai”) című projekt közötti forrásátcsoportosításról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a KÖZOP-1.4.0-09-2010-0003 azonosító számú „8. sz. főút Székesfehérvár–Veszprém szakasz előkészítési
feladatai” című projekt támogatásának legfeljebb bruttó 805  000  000 forinttal történő csökkentését és ezen
összegnek a KÖZOP-1.5.0-09-2010-0004 azonosító számú „A 8. sz. főút 31+700–57+000 km szelvények (Várpalota–
Veszprém) közötti szakasz 115 kN tengelyterhelésre történő burkolat megerősítése, kapacitás bővítésen belül
a  III. szakasz 44+797–57+100 km sz. között (Veszprémi körgyűrű) szakasz előkészítése” című projekt támogatása
növelésére történő fordítását az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul az 1. pontban meghatározott projektek támogatási szerződéseinek 1. pont szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
147/2016. (VI. 13.) Korm. rendelete a Magyarország Szerbiával határos határszakaszán kiépítésre került ideiglenes biztonsági határzár technikai megerősítését szolgáló infrastrukturális fejlesztések megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és
egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a) és e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a Magyarország Szerbiával határos
határszakaszán kiépítésre került ideiglenes biztonsági határzár technikai megerősítését szolgáló infrastrukturális
fejlesztések megvalósításával összefüggő, az 1. mellékletben felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  fejlesztéssel összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az (1) bekezdés szerinti fejlesztések megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek.
2. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti hatósági ügyekben
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
4. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1226/2009. (XII. 29.) Korm. határozata a 2009. központi költségvetés általános tartalékának előirányzatából történő felhasználásról és egyes előirányzatok csökkentéséről.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továb biak ban: Áht.) 38. § (1) bekezdésében
biztosított jogkörében 11 156,8 millió forint melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a 2009. évi központi
költségvetés általános tartaléka terhére.
Felelős: pénzügyminiszter
érintett fejezetek irányítását ellátó szervek vezetői
Határidő: azonnal
2. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38/A. §-ában kapott felhatalmazás alapján
– figyelemmel a folyó évi hiány alakulására – a minisztériumok igazgatása személyi juttatását érintő intézkedésekről
 szóló 1130/2009. (VII. 31.) Korm. határozatban szereplő zárolás helyett csökkentést rendel el.
Felelős: a Magyar Államkincstár elnöke
Határidő: azonnal Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
22/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
dr.  Mikola István rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet mellett működő párizsi Állandó Képviseletének
vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. augusztus 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1344/2016. (VII. 6.) Korm. határozata a Magyar Államkincstár átalakításáért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A Kormány a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010.  évi XLIII.  törvény 31.  § (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  Magyar Államkincstár
szervezeti átalakításával összefüggő feladatok ellátására – 2016. július 1. napjától 2017. március 31. napjáig  –
prof. dr. Mészáros Józsefet kormánybiztossá (a továbbiakban: kormánybiztos) nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében
a) javaslatot tesz a Magyar Államkincstár feladat- és hatáskörébe tartozó feladatok bővítésére,
b) ellátja a  központi hivatalok és a  költségvetési szervi formában működő minisztériumi háttérintézmények
felülvizsgálatával kapcsolatos intézkedésekről szóló 1312/2016. (VI. 13.) Korm. határozat 1. melléklet 1. pont
g) és o) alpontjában foglalt, valamint a Magyar Államkincstár szervezeti átalakításával összefüggő feladatokat,
c) az  a) és b)  pont szerinti feladatok végrehajtásával összefüggésben javaslatot tehet az  államháztartásért
felelős miniszter számára a Magyar Államkincstár tekintetében valamely irányítási hatáskör gyakorlására,
d) részt vesz az a) és b) pontban foglaltak végrehajtásához szükséges jogszabály-módosítások előkészítésében,
e) előzetesen véleményezi a Magyar Államkincstár szervezetét, feladatát és működését meghatározó normatív
és egyedi aktusok d) pontba nem tartozó módosítását.
3. A  miniszterelnök a  kormánybiztos tevékenységét a  Miniszterelnökséget vezető miniszter és a  nemzetgazdasági
miniszter útján irányítja.
4. A kormánybiztos tevékenységét a Nemzetgazdasági Minisztérium szervezetében működő titkárság segíti.
 5. A  kormánybiztos a  feladatkörének ellátásához szükséges mértékben a  Magyar Államkincstár, az  Országos
Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság és az  Országos Egészségbiztosítási Pénztár vezetőitől tájékoztatást kérhet,
részükre feladatokat határozhat meg.
6. A Kormány felhívja az irányítása alatt álló szerveket, intézményeket, hogy a kormánybiztos feladatának ellátásához
szükséges adatokat, információkat bocsássák a kormánybiztos rendelkezésére.
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1108/2018. (III. 19.) Korm. határozata a Magyar Nemzeti Filmalap Közhasznú Nonprofit Zrt. vagyonkezelésében lévő Magyar Nemzeti Filmarchívum épületének teljes körű felújításához szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyar Nemzeti Filmarchívum (a továbbiakban: Filmarchívum) 1021 Budapest, Budakeszi út 51/E szám
alatti főépületének teljes körű felújításával, a Filmarchívum részére jogszabály alapján átadott filmalkotások és más
audiovizuális művek, valamint az ezekhez kapcsolódó egyéb dokumentumok megőrzéséhez szükséges, megfelelő
színvonalú és műszaki állapotú őrzési hely kialakításával;
2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az  állami vagyonnal kapcsolatos kiadások
cím, 2. Társaságokkal kapcsolatos kiadások alcím, 2. Állami tulajdonú társaságok támogatása jogcímcsoportot
a 7. A Magyar Nemzeti Filmarchívum épületének felújítása céljából a Magyar Nemzeti Filmalap Közhasznú Nonprofit
Zrt. részére nyújtott támogatás jogcímmel egészíti ki;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. pontban meghatározott feladat végrehajtása érdekében a Kvtv.
1.  melléklet XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezeten belüli átcsoportosítással
gondoskodjon 886 100 000 forint összegű forrás biztosításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy 2018. második félévében vizsgálja meg az 1. pontban meghatározott
feladat végrehajtása érdekében a 3. pont szerint biztosított összeg visszapótlásának a lehetőségét.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2018. szeptember 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
417/2009. (X. 29.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. október 21-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. G. K. és a dr. F. J.
magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozók 2009. szeptember 28-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. § szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz esetén
az indítványban foglalt valamennyi kérdés elbírálásáról önálló határozatban döntsön?”
Az Nsztv. 13. § (1) bekezdése alapján a népszavazásra feltenni kívánt kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra
egyértelműen lehessen válaszolni. Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés megfogalmazása sem
a választópolgári sem a jogalkotói egyértelműség kritériumának nem felel meg. A testület álláspontja szerint nem
egyértelmű, hogy a kezdeményezők mit értenek a „valamennyi kérdés” kitétel alatt. Az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 48. §-a rendelkezik az alkotmányjogi panasz jogintézményéről. A
hivatkozott jogszabályhely értelmében az alkotmányjogi panasz olyan kérelem melyet egyedi ügyben,
alkotmányellenes jogszabály alkalmazása során bekövetkezett jogsérelem esetén lehet benyújtani. A kérdés
megfogalmazása megtévesztő a választópolgár számára, mivel azt a téves látszatot kelti, hogy az alkotmányjogi
panasz kérdéseket tartalmaz. Fentiek miatt a kezdeményezésben tartott eredményes népszavazás esetén a jogalkotó számára sem lenne
egyértelmű törvényalkotási kötelezettségének tartalma. Tekintettel arra, hogy a kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §-ának (1) bekezdésében foglalt követelménynek, az Nsztv.
10. §-ának c) pontja értelmében a testület a hitelesítés megtagadásáról döntött.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a 10. § c) pontján és a 13. § (1) bekezdésén, az Abtv. 48. §-án, a jogorvoslatról szóló
tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
140/2017. (IV. 24.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015.  évi XLII.  törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – dr. Soczó László rendőr dandártábornokot 2017. április 24-ei hatállyal
rendőr vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2017. április 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
167/D/2006. AB végzés.  Az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság a Polgári Törvénykönyvről szóló
1959. évi IV. törvény 326. § (1) és (2) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
I. Az indítványozó ügyvédek egy ügyvédi iroda tagjai
(a továbbiakban: indítványozó), akik a Fővárosi Ítélőtábla
16.G.40.165/2005/4. sz. jogerős – az irodát marasztaló –
ítéletével szemben nyújtottak alkotmányjogi panaszt.
A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
(a továbbiakban: Ptk.) 326. § (1) és (2) bekezdése alkotmányellenességének megállapítását és ezen két jogi ren-
delkezés konkrét ügyükben való alkalmazhatóság kizárását kérték. Állításuk szerint a támadott jogi rendelkezések
az Alkotmány 2. § (1) bekezdését, 8. § (2) bekezdését és
13. § (1) bekezdését sértik. Az alkotmányellenességet az
indítványozó a konkrét ügye ismertetésével kívánta alátámasztani, amelyben a felperes 100 millió forintot meghaladó megbízási díj visszafizetését követelte az alperes/indítványozótól, ez utóbbi álláspontja szerint az elévülés
szabályainak alkotmányellenes tartalma miatt is. Az adott
ügyben az 1994-es megbízási szerződés vitatott kifizetéseire 1997. októberében került sor, a megbízási szerződés
tárgyának részbeni visszafizetésére megbízót a Legfelsőbb Bíróság 2002. március 25-én kötelezte, a maga részéről pedig a megbízó/felperes 2002. november 7-én, röviddel a Ptk. 324. § (1) bekezdése szerinti ötéves elévülési határidő letelte után szólította fel az alperes/indítványozót
– jogalap nélküli gazdagodásra hivatkozással – a túlfizetett teljesítési díj visszafizetésére. Miután az alperes a követelést nem teljesítette, 2003. január 21-én fizetési meghagyással indult, majd az alperes ellentmondása folytán
perré alakult eljárást zárta le jogerősen az indítványozó által alkotmányjogi panasszal támadott bírósági ítélet. Az eljárás során alperes/indítványozó többek között elévülési
kifogást is előterjesztett. Ezzel kapcsolatban a Fővárosi
Bíróság az elsőfokú ítéletében, majd a Fővárosi Ítélőtábla
a jogerős ítéletében azonos álláspontot foglalt el, mely szerint az elévülés 1997. októberében valóban megkezdődött,
de nyugodott, mivel felperes menthető okból nem tudta érvényesíteni követelését, és minthogy csak a Legfelsőbb
Bíróság 2002. március 25-én kelt határozatából ismerhette
fel teljes bizonysággal, hogy az alperes részére jogcím nélkül teljesített kifizetéseket, így a Ptk. 326. § (2) bekezdése
értelmében ettől kezdve egy éven belül érvényesíthette
igényét. Mivel a felperes a keresetét 2003. január 21-én
nyújtotta be, követelése nem évült el.
Érvelése során az indítványozó bevezetésképpen utalt
az elévülés más jogágakban szereplő szabályaira, valamint
kifejtette, hogy az elévülési idő rövidülése jelenleg trendszerű. Álláspontja szerint az elévülés a tulajdonhoz való
joggal is kapcsolatban van, mivel az elévülést követően a
tulajdonba került dolog már nem követelhető. Továbbá a
jogállami jogbiztonság is szoros kapcsolatot mutat az intézménnyel, hiszen lezárja az egyedi jogviszonyokat. Az
indítványozó szerint mind a tulajdonhoz való jog, mind a
jogbiztonság korlátozható az Alkotmány 8. § (2) bekezdése alapján. Az elévülési szabályoknál azonban a jogbiztonságot sérti, hogy a Ptk. 326. § (2) bekezdése a szubjektív
elévülési határidőhöz nem rendel objektív időbeli korlátot
[mint pl. a perújításnál van, ld. a polgári perrendtartásról
szóló 1952. évi III. törvény 261. § (3) bekezdése], a Ptk.
326. § (1) bekezdése pedig csak a követelés esedékességét
jelöli meg az elévülés kezdő időpontjaként. Utalt továbbá
arra is az indítványozó, hogy a jóhiszemű személyek igényeinél speciális szabályoknak kellene érvényesülniük,
amire szintén nincsenek tekintettel a támadott jogi rendel
kezések. Mindezek alapján kérte azok alkotmányellenességének megállapítását és alkalmazhatóságuk kizárását.
II. Az Alkotmánybíróság megvizsgálta, hogy az alkotmányjogi panasz megfelel-e az Alkotmánybíróságról
szóló 1989. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.)
48. § (1) és (2) bekezdéseiben meghatározott követelményeknek.
Az Abtv. 48. § (1) bekezdése kimondja: Az Alkotmányban biztosított jogainak megsértése miatt alkotmányjogi
panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz az, akinek a
jogsérelme az alkotmányellenes jogszabály alkalmazása
folytán következett be, és egyéb jogorvoslati lehetőségeit
már kimerítette, illetőleg más jogorvoslati lehetőség nincs
számára biztosítva. Az Abtv. 48. § (2) bekezdése szerint
alkotmányjogi panaszt a jogerős határozat kézbesítésétől
számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani.
1. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a jogerős
ítéletet az indítványozó 2005. december 16-án vette kézhez, és az alkotmányjogi panasz 2006. február 14-én, azaz
60 napon belül érkezett az Alkotmánybíróságra.
2. A Fővárosi Ítélőtábla a jogerős ítéletét részben a Ptk.
326. § (2) bekezdésére alapította, és helytállónak találta az
elsőfokú bíróság álláspontját az alperes/indítványozó elévülési kifogását illetően, amelyet az elsőfokú bíróság többek
között a Ptk. 326. § (1) bekezdésére alapított. Ez utóbbi jogi rendelkezés alkotmányellenességét az indítványozó abban látta, hogy az egyrészt nem zárja ki az elévülési idő
nyugvását, másrészt az elévülés kezdő időpontjaként csak
a követelés esedékessé válását jelöli meg, és nem ad módot
az adott jogügylet keletkezési időpontjának a figyelembe
vételére is. A Ptk. 326. § (2) bekezdését pedig az indítványozó azért támadta, mert az csak a szubjektív elévülési
időt tartalmazza. Szerinte ez a jogszabály akkor felelne
meg a tulajdonvédelem és a jogállami jogbiztonság követelményének, ha objektív (abszolút) elévülési határidő
megállapítását is tartalmazná. Vizsgálata során az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a jogerős bírósági ítélettel szembeni alkotmányjogi panasz – tartalmát tekintve – a Ptk. 326. § (1) és (2) bekezdésével kapcsolatos mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányul. Az Alkotmánybíróság számos esetben kimondta, hogy az alkotmányjogi panasz benyújtásának feltétele, hogy az indítványozóval szemben alkalmazzák az
alkotmányellenes jogszabályt, ezért alkotmányellenes mulasztásra nem lehet sikerrel panaszt alapozni [többek között: 1044/B/1997. AB határozat, ABH 2004, 1160.;
54/2008. (IV. 24.) AB határozat, ABH 2008, 514.]. Erre
tekintettel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt
az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak
közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 3/2001. (XII. 3.) Tü. határozat (ABK
2009. január, 3.) 29. § e) pontja alapján visszautasította.
Budapest, 2010. november 30. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1212/2013. (IV. 15.) Korm. határozata az egészségügyi tárgyú projektek tekintetében a fordított áfa önerő és szállítói előleg önerő biztosítására vonatkozó szabályozási környezet ellentmondásainak tisztázásáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  európai uniós támogatásból finanszírozott egészségügyi tárgyú
projektek esetében a  fordított áfa előleg, illetve a  szállítói előleg igénylése tekintetében vizsgálja felül a  nem
jogszabályi szintű egyéb szabályozási dokumentumokat – különös tekintettel az egységes működési kézikönyvről
szóló 26/2012. (X. 24.) NFM utasításra, valamint a  Pénzügyi Elszámolás Részletes Szabályai című útmutatóban
foglaltakra –, és a következő szempontok érvényesítésével teremtse meg a dokumentumok közötti összhangot:
a) A fordított áfa előleg igénylése esetén a  közszféra szervezet kedvezményezettek részére lehetőséget kell
biztosítani, hogy a  projektben elszámolható költségek vonatkozásában a  fordított áfával érintett számlák
elszámolásra benyújtásával egyidejűleg a  fordított áfa előleg is a  fizetendő áfa mértékéig igényelésre
kerülhessen.
b) A szállítói előleg igénylése esetén a közszféra kedvezményezettek részére biztosítani kell, hogy a projektben
elszámolható költségek vonatkozásában a  szállítói előleg számlák elszámolásra benyújtásával egyidejűleg
a szállítói előleg teljes összege folyósításra kerüljön.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  fenti szempontok érvényesítése érdekében intézkedjen, hogy
az Egységes Monitoring Információs Rendszer fennakadás nélkül kezelni tudja az 1. pontban rögzített eljárásrendi
lépéseket.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2015. (VI. 23.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 1,50%. 2. § (1) Ez a rendelet 2015. június 24-én lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 15/2015. (V. 26.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
84/2008. (HK 16.) HM utasítása a béketámogató műveletekben részt vevő állomány részletes kategóriába sorolásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 97. § (1) bekezdésének n) pontjában
kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar
Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 52. § (4) bekezdésére és 125/A. §-ára, valamint a Magyar Honvédség külföldi szolgálatot teljesítő és
külföldi tanulmányokat folytató személyi állománya devizaellátmányáról és egyes ellátmányon kívüli pénzbeli járandóságairól szóló 26/2007. (VI. 20.) HM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 37. §-ában foglaltakra – a béketámogató műveletekben résztvevő állomány részletes kategóriába sorolásáról a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Hjt. 2. § (32) bekezdés c) pontja
alapján külföldön feladatot ellátó magyar kontingensekre,
valamint azok állományában, illetve ilyen feladatot egyéni
beosztásban ellátó külföldi szolgálatot teljesítő hivatásos
és szerződéses állományú katonákra – kivéve a Rendelet
33. § (3) bekezdése szerinti kiküldötteket – terjed ki.
2. § (1) A Rendelet 37. §-a szerinti szempontok alapján a béketámogató műveletekben résztvevő magyar kontingensek (ideértve az egyéni beosztást betöltők állományjegyzéken meghatározott csoportjait is) részletes kategóriába
sorolását a (2)–(3) bekezdésekben foglaltak szerint állapítom meg.
(2) A Rendelet 2. számú mellékletének II. számú táblázata szerinti biztonsági körülmények szempontjából:
a) az 1. kategóriába tartozik
aa) az ENSZ Ciprusi Békefenntartó Erők (UNFICYP)
Magyar Kontingens; b) a 2. kategóriába tartozik
ba) a Sínai-félszigeten állomásozó Multinacionális
Erők és Megfigyelők (MFO) Magyar Kontingens;
bb) az MH EUFOR Század (Bosznia-Hercegovina);
bc) az MH Őr- és Biztosító Zászlóalj (Koszovó);
bd) az MH KFOR Megelőző Egészségügyi Laborató
rium;
be) a balkáni térségben egyéni beosztást betöltő állo
mány; c) a 3. kategóriába tartozik
ca) az MH KFOR Század;
cb) az MH KFOR (Manőver) Zászlóalj;
d) a 4. kategóriába tartozik
da) az EU csádi műveletében részt vevő állomány;
e) az 5. kategóriába tartozik
ea) a NATO Iraki Kiképző Misszió (NTM-I);
eb) az MH Tartományi Újjáépítési Csoport (MH PRT);
ec) az Afganisztánban egyéni beosztást betöltő állo
mány;
ed) az MH KAIA törzstiszti csoport (Kabul);
f) a 6. kategóriába tartozik
fa) az MH Különleges Műveleti Csoport (Afganisztán);
fb) az MH OMLT (Afganisztán).
(3) A Rendelet 2. számú mellékletének II. számú táblázata szerinti éghajlati viszonyok szempontjából:
a) az 1. kategóriába tartozik
aa) az MH EUFOR Század (Bosznia-Hercegovina);
ab) a balkáni térségben egyéni beosztást betöltő állo
mány;
ac) az MH Őr- és Biztosító Zászlóalj (Koszovó);
ad) az MH KFOR Század;
ae) az MH KFOR (Manőver) Zászlóalj;
af) az MH KFOR Megelőző Egészségügyi Laborató
rium; b) a 2. kategóriába tartozik
ba) az ENSZ Ciprusi Békefenntartó Erők (UNFICYP)
Magyar Kontingens;
bb) a Sínai-félszigeten állomásozó Multinacionális Erők és Megfigyelők (MFO) Magyar Kontingens;
c) a 3. kategóriába tartozik
ca) az MH Tartományi Újjáépítési Csoport (MH PRT);
cb) az Afganisztánban egyéni beosztást betöltő állo
mány;
cc) az MH KAIA törzstiszti csoport (Kabul);
cd) az EU csádi műveletében résztvevő állomány;
ce) a NATO Iraki Kiképző Misszió (NTM-I);
cf) az MH OMLT (Afganisztán);
cg) az MH Különleges Műveleti Csoport (Afganisztán).
3. § (1) Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba, rendelkezéseit azonban a 2008. július havi devizaellátmányok
megállapításától kezdődően kell alkalmazni.
(2) Az utasítás hatálybalépésével egyidejűleg a béketámogató műveletek kategóriába sorolásáról, valamint a devizaellátmány-kiegészítés mértékének meghatározásáról
szóló 112/2007. (HK 19.) HM utasítás, valamint az azt
módosító 24/2008. (HK 7.) HM utasítás és 54/2008.
(HK 12.) HM utasítás hatályát veszti.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
113/2019. (III. 18.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Lovász Andrásné dr.-t 2019. július 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. március 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
100/2010. (V. 7.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízása alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Szabó István rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság Azerbajdzsánban való képviseletére
kapott megbízása alól, a Magyar Köztársaság ankarai nagykövetségének vezetésére kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett.
Budapest, 2008. szeptember 29. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
19/2010. (III. 12.) KHEM rendelete a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelző alrendszerére vonatkozó kölcsönös átjárhatóságot biztosító műszaki előírásokról.
A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88. §-a (2) bekezdésének 20. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. §-a
(1) bekezdésének a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, a következőket rendelem el:
1. § A rendelet 1. melléklete a hagyományos vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelzőberendezések alrendszerére
vonatkozó részletes műszaki és üzemeltetési szabályokat, illetve az alrendszer hitelesítési és engedélyezési eljárása
során alkalmazandó eljárások követelményeit határozza meg. 2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit a hatálybalépését követően
indult eljárásokban kell alkalmazni. 3. § Ez a rendelet
a) a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelző alrendszerére vonatkozó átjárhatósági
műszaki előírásról szóló 2006. március 28-i 2006/679/EK bizottsági határozatnak,
b) a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelző alrendszerére vonatkozó átjárhatósági
műszaki előírásról és a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelző alrendszerére
vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról szóló, 2006. március 28-i 2006/679/EK határozat A. mellékletének
módosításáról szóló 2006. november 7-i 2006/860/EK bizottsági határozat 9 cikkének,
c) a kölcsönös átjárhatóság műszaki előírásairól a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer ellenőrző-irányító és
jelző alrendszerére vonatkozó 2006/679/EK határozat A. mellékletének és a nagysebességű transzeurópai vasúti
rendszer ellenőrző-irányító és jelző alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról szóló 2006/860/EK
határozat A. mellékletének módosításáról szóló 2007. március 6-i 2007/153/EK bizottsági határozat 1 cikkének,
d) a kölcsönös átjárhatóság műszaki előírásairól a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer ellenőrző-irányító és
jelző alrendszerére vonatkozóan szóló 2006/679/EK határozat A. mellékletének és a nagy sebességű
transzeurópai vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelző alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról
szóló 2006/860/EK határozat A. mellékletének módosításáról szóló 2008. április 23-i 2008/386/EK bizottsági
határozat 1. cikkének, e) a 2006/679/EK határozatnak a transzeurópai hagyományos vasúti rendszer ellenőrző-irányító és jelző
alrendszerére vonatkozó kölcsönös átjárhatósági műszaki előírások végrehajtása tekintetében történő
módosításáról szóló 2009. július 22-i 2009/561/EK bizottsági határozatnak
való megfelelést szolgálja. Hónig Péter s. k.,


text:
287/2007. (X. 29.) Korm. rendelete a volt egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezésére létrejött egyeztető bizottság kormányzati képviselőit megbízó miniszterek kijelöléséről.
A Kormány a volt egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről szóló 1991. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Etv.) 20. § (4) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
1. § Az Etv. 3. §-ának (1) bekezdésében meghatározott egyeztető bizottság kormányzati tagjai a következő miniszterek
megbízottjai:
a) az oktatási és kulturális miniszter;
b) a pénzügyminiszter;
c) az igazságügyi és rendészeti miniszter;
d) az önkormányzati és területfejlesztési miniszter;
e) a szociális és munkaügyi miniszter;
f) az egészségügyi miniszter.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A miniszterek 2007. október 31-ig jelölik ki az
egyeztető bizottságok munkájában tagként részvevő megbízottjaikat, és az 1. § b)–f) pontjában szereplő miniszterek
erről tájékoztatják az oktatási és kulturális minisztert.
E bekezdés 2007. november 1-jén hatályát veszti.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
150/2016. (V. 24.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Berndt Kornélt 2016. december 1-jei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2016. május 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2025/2017. (XII. 22.) Korm. határozata a Steindl Imre Program harmadik ütemével kapcsolatos egyes döntések meghozataláról.
1. A Kormány
1.1. egyetért a Budapest V. kerület, Kossuth Lajos tér 11. szám alatti, Budapest V. kerület belterület 24891 helyrajzi
számon nyilvántartott Földművelésügyi Minisztérium épülete rekonstrukcióját célzó beruházás
előkészítésének szükségességével;
1.2. az 1.1.  pont szerinti beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési
hatáskörökről szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés c), d), f ), g), k), m), n) és o) pontja
szerinti előkészítési fázisaira összesen – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel
és kincstári díjakkal együtt – 600 000 000 forint forrást biztosít a  Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére
azzal, hogy az előkészítési fázisokat legkésőbb 2019. február 28-ig kell megvalósítani;
1.3. az 1.2.  pont szerinti beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként a  Miniszterelnökséget vezető
minisztert jelöli ki;
1.4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Kvtv. 20.  § (5)  bekezdése szerinti jogkörében eljárva
–  az  1.2.  pontban foglaltak megvalósítása érdekében – gondoskodjon a  Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap
alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet Országgyűlés fejezet, 4. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 14. Steindl
Imre program támogatása alcím javára összesen – a  kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós
illetékkel és kincstári díjakkal együtt – 600 000 000 forint egyszeri átcsoportosításáról, a fel nem használt rész
tekintetében a Beruházás Előkészítési Alapba történő visszafizetési kötelezettséggel;
Az átcsoportosítás tekintetében:
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
A visszafizetési kötelezettség tekintetében:
Felelős: Országgyűlés Hivatala főigazgatója
Határidő: a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében az  1.6.  pont a)  alpontja szerinti jelentés
tudomásulvételét követő 15 napon belül
1.5. egyetért azzal, hogy az 1.2. pont szerinti előkészítési fázisokat a Steindl Imre Program Nonprofit Zártkörűen
Működő Részvénytársaság valósítsa meg; 1.6. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az Országgyűlés Hivatala főigazgatója és a Steindl Imre
Program Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság közreműködésével
a) készítsen jelentést a Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről
szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet 7.  § (1)  bekezdése szerinti beszámolási kötelezettség
teljesítése érdekében az  1.2.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának
állapotáról, valamint a felhasznált forrás összegéről,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2019. március 31.
b) az előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  1.1.  pont
szerinti beruházás megvalósításának kérdésében, a kivitelezéshez és az üzemeltetéshez kapcsolódó
feladatok, költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2019. április 30.
1.7. az Országgyűlés Hivatalának a  kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 61/I.  §
(1)  bekezdésében meghatározott, a  kiemelt nemzeti emlékhellyel és annak környezetével kapcsolatos
feladataira hivatkozva felkéri az Országos Bírósági Hivatal elnökét és az Országgyűlés Hivatala főigazgatóját,
hogy – figyelemmel az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (4)  bekezdés b)  pontjára –
gondoskodjanak a  2016. évi költségvetési maradványok egy részének felhasználásáról szóló 1317/2017.
(VI.  8.) Korm. határozat alapján a  Kvtv. 1.  melléklet VI. Bíróságok fejezet számára felhasználni engedett
1 641 364 000 forint terhére a  Steindl Imre Program Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság és
az  Országos Bírósági Hivatal között kötött támogatási szerződés az  Országgyűlés Hivatala részére történő
átruházásáról.
2. A Steindl Imre Program egyes elemei megvalósításának előkészítését végző állami tulajdonú nonprofit gazdasági
társaság alapításáról szóló 1788/2016. (XII. 17.) Korm. határozat 6. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Kormány)
„6. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert és felkéri az Országgyűlés Hivatala főigazgatóját, hogy a Társaság
útján gondoskodjanak a  Budapest V. kerület, Alkotmány utca 2. és Kossuth Lajos tér 12. szám alatti, Budapest
V. kerület belterület 24898 helyrajzi számú épület (a továbbiakban: Kúria épület) rekonstrukciója érdekében
a) a tervezési program több változatban való elkészítéséről (figyelemmel a Kúria épületben történetileg elhelyezett
igazságügyi szervezetek jelenlegi elhelyezési igényeire, az  épület műszaki állapotára, a  műemléki védettségéből
fakadó korlátokra és a  kiemelt nemzeti emlékhely sajátosságaira, a  szükséges mértékben a  Budapest V. kerület,
Markó utca 16. szám alatti épület használatára vonatkozó javaslattal együtt),
b) a szükséges tervek elkészítéséről, valamint
c) a beruházás lebonyolításáról.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter az Országgyűlés Hivatala főigazgatója bevonásával
Határidő: a tervezési program elkészítésére 2018. szeptember 30.
 a kivitelezési tervek elkészítésére a tervezési program elfogadását és a szükséges kormányzati
döntések meghozatalát követő nyolc hónap” Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2011. (II. 18.) OGY határozata dr. György István országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése dr. György István országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Pesti Központi
Kerületi Bíróság 29.B.37.543/2010/2. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1037/2016. (II. 9.) Korm. határozata az Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program éves fejlesztési keretének megállapításáról.
1. A Kormány
a) megállapítja az Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program (a továbbiakban: EFOP) éves fejlesztési keretét
az 1. melléklet szerint,
b) elfogadja a 2. melléklet szerint az ott felsorolt projektek kiemelt projektként történő nevesítését,
c) jóváhagyja, hogy az EFOP éves fejlesztési keretének pénzügyi kerete meghaladja az EFOP pénzügyi keretét
azzal, hogy ezen alpontban meghatározott pénzügyi keretek közötti különbözetre kötelezettség nem
vállalható,
d) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon arról, hogy az  EFOP egyes prioritásai
keretének 90%-át meghaladó összegre vonatkozó kötelezettség vállalására csak annak a  Kormány egyedi
ügyben hozott nyilvános határozatával történő jóváhagyása alapján kerüljön sor.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Hatályát veszti az  Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program 2015. évre szóló éves fejlesztési keretének
megállapításáról szóló 1210/2015. (IV. 24.) Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2011. (II. 15.) NGM rendelete a Nemzeti Adó- és Vámhivatal három hónapnál rövidebb időtartamú külföldi szolgálatot teljesítő hivatásos állományú tagjai részére nyújtható napidíj és költségtérítés mértékéről, megállapításának, kifizetésének és elszámolásának rendjéről.
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 342. § (2) bekezdés 11. és
12. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § c) és 75. § (3) bekezdés h) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. kiküldetés: a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) tevékenységével összefüggő feladat ellátása
érdekében a Magyar Köztársaság területén kívüli tartózkodás, ha annak időtartama nem haladja meg a 3 hónapot;
2. kiküldött: a NAV kiküldetésben részt vevő hivatásos állományú tagja;
3. napidíj: az ideiglenes külföldi szolgálatot, kiküldetést teljesítő részére a külföldi tartózkodással összefüggésben
felmerült többletkiadásokhoz és költségekhez való hozzájárulás céljából külföldi pénznemben vagy forintban
biztosított juttatás;
4. támogató: az a magyar vagy külföldi jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, vagy
természetes személy, amely – különösen nemzetközi programok keretében – a kiküldetéshez anyagi támogatást
nyújt.
(2) Nem minősül kiküldetésnek a nemzetközi szerződés alapján külföldön létesített magyar alsó fokú vámszerv
kirendeltségénél teljesített szolgálat, munkavégzés.
2. A kiküldetés időtartama 2. § (1) A kiküldetés időtartama az indulás és az érkezés tényleges időpontja között eltelt idő.
(2) Az indulás és érkezés tényleges időpontjának meghatározásakor
a) személygépkocsival, vonattal történő utazás esetén az országhatár átlépését,
b) légi és vízi út esetén a menetrend szerinti indulási időpontot 1 órával megelőző, és a menetrend szerinti érkezési
időpontot 1 órával követő időpontot
kell alapul venni.
(3) A kiküldetés időtartamának meghatározásakor a kiküldetésben töltött teljes (24 órás) naptári napokhoz hozzá kell adni
a tört naptári napokon kiküldetésben töltött órák számának 24-gyel való osztásának eredményeként kiszámított
napokat.
3. Ellátmány 3. § A kiküldöttet – külföldi tartózkodására tekintettel – költségeinek térítésére ellátmány illeti meg. Az ellátmány
magában foglalja:
a) a napidíjat,
b) a szállásköltségeket,
c) az utazási költségeket és
d) a dologi költségeket.
4. § Az ellátmány a kiküldetés megkezdése előtt valutaelőlegként vehető fel készpénzben, amely utólagos elszámolási
kötelezettséggel jár. A valutaelőleget a kiküldött, annak akadályoztatása esetén pedig – írásbeli meghatalmazása
alapján – képviselője veheti fel.
5. § A kiküldetés elmaradása esetén a felvett valutaelőleget a kiküldött köteles – a kiküldetés elmaradásáról történő
tudomásszerzését követő – 5 napon belül visszafizetni.
6. § A támogató anyagi támogatásával meg valósuló kiküldetés ellátmányát a kiküldött részére a támogató által
meghatározott ellátmánnyal csökkentett összegben kell megállapítani, illetve megtéríteni, a támogató által a kiküldő
szerv részére adott elő zetes tájékoztatás alapján.
7. § Az 1 hónapon túli kiküldetések esetében az 1. hónapra járó ellátmány összegét a kiküldött valutában, készpénzben
veheti fel, míg a további ellátmány a kiküldött fizetési számlájára – a kiküldött elő zetes nyilatkozata alapján forintban
vagy valutában – kerül átutalásra.
4. Napidíj 8. § (1) A kiküldött napidíja megkezdett naptári naponként 40 euró, amelyre a kiküldött a (2)–(4) bekezdésben meghatározott
feltételek szerint jogosult.
(2) Teljes naptári napként kell figyelembe venni azt a napot – és ezen naptári nap után a kiküldött az (1) bekezdésben
meghatározott összegre jogosult – amelynek során a kiküldött 8 órát vagy 8 óránál hosszabb időt tölt külföldön.
(3) Fél naptári napként kell figyelembe venni azt a napot – és ezen naptári nap után a kiküldött az (1) bekezdésben
meghatározott összeg 50%-ára jogosult – amelynek során a kiküldött 4 óránál hosszabb, de 8 óránál rövidebb időt tölt
külföldön.
(4) Nem vehető figyelembe naptári napként az a nap – és ezen naptári nap után a kiküldött az (1) bekezdésben
meghatározott összegre nem jogosult – amelynek során a kiküldött 4 óránál rövidebb időt tölt külföldön.
9. § (1) Ha a kiküldött a kiküldetés időtartama alatt a kiküldő tudomása szerint díjtalan ebéd vagy vacsora ellátásban részesül,
akkor az adott naptári napra jutó napidíjat annak megfelelően étkezésenként 30%-kal csökkenteni kell.
(2) Ha a kiküldött a kiküldetés ideje alatt a kiküldő tudomása szerint a fogadó szerv által teljes ellátásban részesül (reggeli,
ebéd, vacsora), akkor a napidíj 40%-a illeti meg.
5. A szállásköltség térítése 10. § (1) A kiküldött – utólagos elszámolási kötelezettséggel – a szállásköltségre előleget vehet fel. Amennyiben
a szállásköltség – visszaigazolás vagy igazolható információ alapján – előre meghatározható, úgy az annak megfelelő
összeget kell biztosítani a kiküldött részére.
(2) Szállásköltség csak a szállás igénybevételét igazoló eredeti számla vagy bizonylat alapján számolható el.
6. Az utazási költség térítése 11. § Utazási költségként kizárólag a 12. §-ban meghatározott szolgáltatások – az igénybevételüket igazoló eredeti számla
vagy bizonylat alapján – téríthetők meg.
12. § (1) Valutában felmerülő, elszámolható utazási költségek:
a) utazási költség – célországon belül – helyközi járatra, repülőtéri transzferre, és a szálláshelytől a hivatalos helyig
felmerült indokolt és tömegközlekedésben használt menetjeggyel igazolt utazási költség,
b) igazolás alapján repülőtéri- vagy más, utazással összefüggő illeték.
(2) Forintban felmerülő, elszámolható utazási költségek:
a) belföldön megvásárolt, de külföldön felhasznált menetjegy,
b) utólagos felár vagy illeték.
7. A dologi költség térítése 13. § Dologi költségként kizárólag a 14. §-ban meghatározott szolgáltatások – az igénybevételüket igazoló eredeti számla
vagy bizonylat alapján – téríthetők meg.
14. § (1) Valutában felmerülő, elszámolható dologi költségek:
a) vízumköltség,
b) taxiköltség,
c) hivatali célból felmerült telefon-, telefax- és internet költség,
d) szolgálati gépjármű üzemeltetésére menetlevéllel és számlával igazolt, külföldön saját költségen történt
üzemanyag-vásárlás,
e) számlával igazolt, külföldön megfizetett parkolási és autópálya- vagy úthasználati díj,
f) a rendezvény részvételi díja,
g) egyéb, az utazással összefüggő dologi költségek.
(2) Forintban felmerülő, elszámolható dologi költségek:
a) vízumköltség,
b) utazáshoz kapcsolódó utas- és poggyászbiztosítás,
c) a lakóhely és a célállomás elérését biztosító utazási eszköz belföldi kiindulási és érkezési helye közötti oda-vissza
úton felmerült, indokolt utazási költség,
d) egyéb, az utazással összefüggő dologi költségek.
8. A kiküldetés elszámolásának módja 15. § A kiküldött vagy meghatalmazottja köteles a kiküldetés befejezését követő 10 napon belül az igénybevett napidíjjal és
költségekkel elszámolni.
16. § A kiküldött a kiküldetés befejezését követő 10 napon belül nyilatkozik arról, hogy a kiküldetés időtartama alatt
részesült-e díjtalan ebéd vagy vacsora ellátásban. Ha a kiküldött a kiküldetés időtartama alatt részesült díjtalan ebéd
vagy vacsora ellátásban, akkor az elszámolás során a részére előlegként kiadott napidíj összegéből – a 9. §-ban
foglaltaktól eltérően – utólagosan kerül levonásra az adott naptári napra jutó napidíjösszeg 30%-a étkezésenként.
9. Záró rendelkezések 17. § E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
18. § Hatályát veszti a Vám- és Pénzügyőrség három hónapnál rövidebb időtartamú külföldi szolgálatot teljesítő hivatásos
állományú tagjai és közalkalmazottai részére nyújtható napidíj és költségtérítés mértékéről, megállapításának,
kifizetésének és elszámolásának rendjéről szóló 15/2010. (IV. 28.) PM rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
nemzetgazdasági miniszter