text:
2014. C. törvény Magyarország 2015. központi költségvetéséről.
Az Országgyűlés az  Alaptörvény 36.  cikk (1)  bekezdése alapján Magyarország 2015.  évi központi költségvetéséről a  következő
törvényt alkotja:
I. FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZER KIADÁSAINAK ÉS BEVÉTELEINEK FŐÖSSZEGE, A HIÁNY ÉS AZ ÁLLAMADÓSSÁG
ÉRTÉKE
1. Az államháztartás központi alrendszerének egyenlege és főösszegei
1. § Az Országgyűlés az államháztartás központi alrendszerének (a továbbiakban: központi alrendszer) 2015. évi
a) bevételi főösszegét 16 312 873,0 millió forintban,
b) kiadási főösszegét 17 190 277,1 millió forintban,
c) hiányát 877 404,1 millió forintban
állapítja meg.
2. § Az 1. §-ban meghatározott bevételi és kiadási főösszegeknek és a saját bevétellel nem fedezett kiadásokhoz nyújtott
központi támogatási előirányzatoknak a fejezetek, címek, alcímek, jogcímcsoportok, jogcímek szerinti részletezését
az 1. melléklet tartalmazza.
2. Az államadósság értéke 3. § (1) A  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011.  évi CXCIV.  törvény (a  továbbiakban: Gst.) 4.  § (1)  bekezdése
alapján az  államháztartás 2015. december 31-ére tervezett adóssága 310,1  forint/euró, 255,2  forint/svájci frank és
230,1 forint/amerikai dollár árfolyam mellett 25 100,4 milliárd forint.
(2) 2015. december 31-én az államadósság-mutató
a) számlálójának a Gst. 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti várható összege 25 055,4 milliárd forint,
b) nevezőjének a Gst. 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti várható összege 33 227,6 milliárd forint.
(3) Az államadósság-mutató mértéke a (2) bekezdés alapján 2015. december 31-ére tervezett mértéke 75,4%.
 (4) Az Országgyűlés megállapítja, hogy az  államadósság-mutató (3)  bekezdés szerinti mértéke a  2014. év utolsó
napján várható 76,3%-hoz képest az  Alaptörvény 36.  cikk (5)  bekezdésében meghatározott államadósság-mutató
csökkenése követelményének eleget tesz.
II. FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZER EGYES ELŐIRÁNYZATAINAK MEGÁLLAPÍTÁSÁVAL, TELJESÍTÉSÉVEL ÉS
FELHASZNÁLÁSÁVAL KAPCSOLATOS RENDELKEZÉSEK
3. A központi alrendszer tartalék-előirányzatai 4. § (1) Céltartalék szolgál a  XI. Miniszterelnökség  fejezet, 34.  cím, 1. Közszférában foglalkoztatottak bérkompenzációja
alcímen a  költségvetési szerveknél és a  nevelési-oktatási, felsőoktatási, egészségügyi, karitatív, szociális, család-,
gyermek- és ifjúságvédelmi, kulturális vagy sporttevékenységet önmaga vagy intézménye útján ellátó egyházi
jogi személynél foglalkoztatottak részére a  2015. évben – jogszabály alapján – járó többlet személyi juttatások és
az azokhoz kapcsolódó munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó kifizetésére.
(2) Céltartalék szolgál a XI. Miniszterelnökség fejezet, 34. cím, 2. Különféle kifizetések alcímen
a) a prémiumévek programról és a  különleges foglalkoztatási állományról szóló törvény szerinti munkáltatói
kifizetésekre, А törvényt az Országgyűlés а 2014. december 15-i ülésnapján fogadta el.
b) az Állami Számvevőszékről szóló 2011.  évi LXVI.  törvény 21.  § (1)  bekezdésében meghatározott számvevői
illetményalap változása miatti személyi juttatás és az azokhoz kapcsolódó munkaadókat terhelő járulékok és
szociális hozzájárulási adó növekményének kifizetésére,
c) a központi költségvetési szerveknél a  feladatok változásával, a  szervezetek, szervezetrendszerek
korszerűsítésével, a  feladatellátás ésszerűsítésével megvalósuló, kiadás- és költségvetési támogatásmegtakarítást eredményező létszámcsökkentések személyi juttatások és munkaadókat terhelő járulékok és
szociális hozzájárulási adó kifizetéseire,
d) az Alkotmánybíróság új tagjának megválasztásánál jelentkező többlet személyi juttatások és az  azokhoz
kapcsolódó munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó kifizetésére,
e) a fegyveres és rendvédelmi életpálya rendszerek bevezetéséhez kapcsolódó többlet személyi juttatások,
valamint az azokhoz kapcsolódó munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó kifizetésére.
(3) A Kormány a  XI. Miniszterelnökség  fejezet, 34.  cím, 2. Különféle kifizetések alcím előirányzatából a  IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A helyi önkormányzatok kiegészítő támogatásai címre, – a 3. mellékletben
szereplő I.  pont 2.  alpont szerinti Helyi szervezési intézkedésekhez kapcsolódó többletkiadások támogatása
jogcímen – átcsoportosíthat, ha a  helyi önkormányzati létszámleépítések miatt e  jogcímen rendelkezésre álló
előirányzat már felhasználásra került.
(4) Céltartalék szolgál a XI. Miniszterelnökség fejezet, 34. cím, 3. Központi költségvetési szervek tartozásállományának
csökkentése alcímen a  központi költségvetési szervek – kiemelten az  egészségügyi szolgáltatásokat nyújtó
intézmények – pénzügyi problémáinak kezelésére.
(5) A költségvetési szerveknél és a nevelési-oktatási, felsőoktatási, egészségügyi, karitatív, szociális, család-, gyermek- és
ifjúságvédelmi, kulturális vagy sporttevékenységet önmaga vagy intézménye útján ellátó egyházi jogi személynél
foglalkoztatott természetes személy és annak e  körben foglalkoztatott házas- vagy élettársa a  2015.  évi adó- és
járulékváltozások ellentételezésének megállapításához a  saját és házas- vagy élettársa munkáltatója részére is
nyilatkozik – a kompenzáció összegének megállapítása érdekében – a családi kedvezményre való jogosultságáról,
az  annak igénylése során figyelembe vehető kedvezményezett eltartottak számáról, adóazonosító jeléről,
illetményéről és a  jogviszonya keletkezésének időpontjáról. A  nyilatkozatra vonatkozó további rendelkezéseket
a Kormány rendeletben állapítja meg.
4. Az állam vagyonával kapcsolatos rendelkezések 5. § (1) A Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. hitel, kölcsön felvételére, kötvény kibocsátására, garancia és kezesség
vállalására nem jogosult.
(2) A XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások  fejezetet irányító szerv az  állami vagyon
felügyeletéért felelős miniszter.
(3) A XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet kiadásai terhére történő, 1000,0 millió forint
összeget elérő mértékű kötelezettségvállalásokat és – a  központi alrendszer likviditási helyzetére figyelemmel  –
a kifizetések ütemezését az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter a rábízott vagyon vagyonkezelési tervének
keretében hagyja jóvá.
(4) Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény
a) 28. § (4) bekezdésében meghatározott egyedi könyv szerinti bruttó érték a 2015. évben 25,0 millió forint,
b) 33. § (2) bekezdésében meghatározott egyedi könyv szerinti bruttó érték a 2015. évben 25,0 millió forint,
c) 35. § (2) bekezdés i) pontjában meghatározott egyedi bruttó forgalmi érték a 2015. évben 25,0 millió forint,
d) 36.  § (4)  bekezdésében meghatározott ingyenesen átruházható vagyontárgyak 2015.  évi összesített bruttó
forgalmi értéke – az (5) bekezdésben meghatározott kivétellel – 20 000,0 millió forint
lehet.
(5) Az állam javára megszerzett, a  Nemzeti Eszközkezelő Zrt. vagyonkezelésébe kerülő, átadott ingatlanok, valamint
a  PPP-konstrukcióban létrehozott, az  állam javára megszerzett sport- és oktatási létesítmények összegszerű
korlátozás nélkül adhatók ingyenesen önkormányzati tulajdonba.
(6) A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény
a) 11.  § (6)  bekezdésében meghatározott értékhatárt a  2015. évben 25,0  millió forint egyedi bruttó forgalmi
érték,
b) 11. § (16) bekezdésében meghatározott értékhatárt a 2015. évben a hasznosítással érintett rész tekintetében
25,0 millió forint egyedi bruttó forgalmi érték, c) 13.  § (1)  bekezdésében meghatározott értékhatárt a  2015. évben 25,0  millió forint egyedi bruttó forgalmi
érték
képezi.
 (7) A Nemzeti Eszközkezelő Zrt. által vagyonkezelt állami tulajdonú ingatlanok értékesítéséből és hasznosításából
származó bevételeket a XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 1. cím, 1. Értékesítési
bevételek alcímen, és 1.  cím, 2. Hasznosítási bevételek alcímen belül önálló jogcímcsoporton vagy jogcímen kell
elszámolni. Ezek a bevételek a 2015. évben a Kormány határozatában adott jóváhagyásával a Nemzeti Eszközkezelő
Zrt. jogszabályban meghatározott feladatellátásának finanszírozására használhatók fel. A  Kormány határozatában
legfeljebb a  pénzforgalmilag teljesült hasznosítási és értékesítési bevételek mértékéig engedélyezheti
a  XLIII.  Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások  fejezet Nemzeti Eszközkezelő Zrt. feladatait
finanszírozó kiadási előirányzatainak növelését.
(8) A Kormány irányítása alá tartozó központi költségvetési szerv feladatellátására feleslegessé nyilvánított,
értékesítésre kijelölt, a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. rábízott állami vagyonába tartozó  állami tulajdonú
ingatlanok értékesítéséből származó – a  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások  fejezetben
elszámolandó – bevételek államháztartásért felelős miniszter által jóváhagyott összege a  2015. évben a  központi
költségvetési szerv költségvetését tartalmazó költségvetési  fejezet által finanszírozható felhalmozási kiadások
teljesítésére használhatók fel. Az  államháztartásért felelős miniszter ennek érdekében – legfeljebb a  2015. évben
pénzforgalmilag teljesült értékesítési bevételek mértékéig – új kiadási előirányzat létrehozatalát és meglévő kiadási
előirányzat növelését engedélyezheti e költségvetési fejezetben.
(9) A Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó
ingatlanok (8)  bekezdés szerinti értékesítése esetén a  befolyó bevételeket, továbbá a  tulajdonosi joggyakorlása
alá tartozó vagyonnal kapcsolatos egyéb bevételeket a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma  fejezet, 28.  cím,
1. alcím, 1. A Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és Szervezetfejlesztési Intézet tulajdonosi joggyakorlásával
kapcsolatos bevételek jogcímcsoport előirányzaton belül kell elszámolni. E  bevételek államháztartásért felelős
miniszter által jóváhagyott összege a 2015. évben a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetből finanszírozható
felhalmozási kiadások teljesítésére használható fel a (8) bekezdésben meghatározott módon.
(10) A XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. cím, 2. alcím, 4. jogcímcsoport, 2. A Magyar
Nemzeti Filmalap Zrt. támogatása jogcím előirányzat tartalmazza a  mozgóképről szóló 2004.  évi II.  törvény
9/A.  § (2)  bekezdése szerinti kiadást, mely előirányzat a  hatoslottó szerencsejáték játékadója pénzforgalmilag
teljesült összege 100%-ának mértékéig az  államháztartásért felelős miniszter engedélyével túlléphető. A  túllépés
mértékének számítása során az  előirányzat összegének megállapításakor nem vehető figyelembe az  előirányzat
javára év közben a Kormány döntésével biztosított többlet.
(11) A honvédelmi célra feleslegessé vált hadfelszerelések, haditechnikai eszközök és anyagok értékesítéséből származó
bevételt a  honvédelemért felelős miniszter a  2015. évben a  Magyar Honvédség technikai modernizációjára,
a  technikai eszközök fenntartására és javítására, képesség- és hadfelszerelés fejlesztésre, illetve az  értékesítési
eljárások során felmerült kiadások fedezetére használhatja fel. A  2015. évben pénzforgalmilag teljesülő bevételt
a  XIII. Honvédelmi Minisztérium  fejezet, 2.  cím, 1. Honvéd Vezérkar közvetlen szervezetei alcím bevételeként kell
elszámolni.
6. § (1) A XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások  fejezet, 2.  cím, 5. Fejezeti tartalék alcímén
szereplő kiadási előirányzat az  e  költségvetési  fejezetben szereplő kiadási előirányzatok átcsoportosítás útján
történő növelésére használható fel. A  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások  fejezet, 2.  cím,
5. Fejezeti tartalék alcím kiadási előirányzatának felhasználását az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter és
az államháztartásért felelős miniszter együttesen hagyja jóvá.
(2) A XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások  fejezet bevételi előirányzatainak a  tervezettet
meghaladó pénzforgalmi teljesítése esetén különösen indokolt esetben, a  Kormány határozatában adott
jóváhagyásával e  költségvetési  fejezetnek a  Kormány határozatában megjelölt kiadási előirányzata – legfeljebb
a  pénzforgalmilag teljesült többletbevétel mértékével – túlléphető, ha e  költségvetési  fejezet bevételei együttes
összegénél nem jelentkezik bevételelmaradás.
(3) Az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter a  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és
kiadások  fejezet, 2.  cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím és a  2. Hasznosítással kapcsolatos folyó kiadások
alcím kiadási előirányzatain belül és a  két alcím kiadási előirányzatai között átcsoportosíthat. Az  átcsoportosítás
mértéke az  egyes kiadási előirányzatokat érintően egyedileg és együttesen sem haladhatja meg a  3000,0  millió
forintot és nem történhet olyan előirányzat terhére, amelynek teljesülése módosítás nélkül eltérhet az előirányzattól.
(4) Az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter a  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és
kiadások fejezet Nemzeti Eszközkezelő Zrt. feladatait finanszírozó kiadási előirányzatai között átcsoportosíthat.
7. § (1) A XLIV. A  Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások  fejezet, 2.  cím, 4. Fejezeti tartalék alcímén
szereplő kiadási előirányzat az  e  költségvetési  fejezetben szereplő kiadási előirányzatok átcsoportosítás útján
történő növelésére használható fel. A  XLIV. A  Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások  fejezet,
2.  cím, 4. Fejezeti tartalék alcím kiadási előirányzatának felhasználását az  agrárpolitikáért felelős miniszter és
az államháztartásért felelős miniszter együttesen hagyja jóvá.
(2) A XLIV. A  Nemzeti Földalappal kapcsolatos bevételek és kiadások  fejezet bevételi előirányzatainak a  tervezettet
meghaladó pénzforgalmi teljesítése esetén különösen indokolt esetben, a  Kormány határozatában adott
jóváhagyásával e  költségvetési  fejezetnek a  Kormány határozatában megjelölt kiadási előirányzata – legfeljebb
a  pénzforgalmilag teljesült többletbevétel mértékével – túlléphető, ha e  költségvetési  fejezet bevételei együttes
összegénél nem jelentkezik bevételelmaradás.
8. § (1) Az állami tulajdonú gazdasági társaságok felett törvényben és miniszteri rendeletben kijelölt tulajdonosi
jogok gyakorlására feljogosított szervezet által, e  minőségében beszedett bevételeket és teljesített kiadásokat
központi kezelésű előirányzatként kell megtervezni és elszámolni. A  tulajdonos joggyakorló szervezet az  általa
e  minőségében a  2015. év során beszedett bevételeket előirányzat-módosítás nélkül is elszámolhatja, erről
a  fejezetet irányító szervet és az  államháztartásért felelős minisztert írásban tájékoztatni kell. A  fejezetet irányító
szerv e  tulajdonosi joggyakorlói minőségben végrehajtandó kiadások teljesítése érdekében – a  XLIII. Az  állami
vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások  fejezet kivételével – a  fejezeten belül átcsoportosítást hajthat végre
és új központi kezelésű kiadási előirányzatot hozhat létre, erről az  államháztartásért felelős minisztert írásban
tájékoztatni kell.
(2) Az államháztartásért felelős miniszter az  üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és
az  erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételről szóló 2012.  évi CCXVII.  törvény
(a  továbbiakban: Ügkr. tv.) által létrehozott légiközlekedési kibocsátási egységek 2015.  évi értékesítéséből
pénzforgalmilag teljesült bevétel 50%-áig, továbbá az  Ügkr. tv. hatálya alá tartozó kibocsátási egységek 2015.  évi
értékesítéséből pénzforgalmilag teljesült bevétel 25%-áig vállalhat kötelezettséget a  XV. Nemzetgazdasági
Minisztérium fejezet, 25. cím, 5. alcím, 1. Gazdasági Zöldítési Rendszer jogcímcsoporton.
(3) Az energiapolitikáért felelős miniszter az  Ügkr. tv. által létrehozott légiközlekedési kibocsátási egységek
2015.  évi értékesítéséből pénzforgalmilag teljesült bevétel 50%-áig, továbbá az  Ügkr. tv. hatálya alá tartozó
kibocsátási egységek 2015.  évi értékesítéséből pénzforgalmilag teljesült bevétel 25%-áig vállalhat kötelezettséget
a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium  fejezet, 20.  cím, 35. alcím, 4. Zöldgazdaság Finanszírozási Rendszer
jogcímcsoporton.
(4) Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló
2007.  évi LX.  törvény (a  továbbiakban: Éhvt.) alapján létrehozott kiotói egységek átruházásából befolyt bevétel
50%-ával
a) az államháztartásért felelős miniszter a  XV. Nemzetgazdasági Minisztérium  fejezet, 25.  cím, 5. alcím,
1. Gazdasági Zöldítési Rendszer jogcímcsoport előirányzatát,
b) az energiapolitikáért felelős miniszter a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium  fejezet, 20.  cím, 35. alcím,
7. Zöld Beruházási Rendszer végrehajtásának feladatai jogcímcsoport előirányzatát
megnövelheti. Az  államháztartásért felelős miniszter az  Éhvt. alapján létrehozott kiotói egységek átruházásából
befolyó bevételek elszámolására a  XLIII. Az  állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások  fejezet, 1.  cím,
1.  alcím, 3. Kibocsátási egységek értékesítéséből származó bevételek jogcímcsoporton belül új jogcímet hozhat
létre.
5. Egyes költségvetési szervek befizetési kötelezettségei 9. § (1) A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal 607,2 millió forintot, a Nemzeti Közlekedési Hatóság 21 218,0 millió forintot,
a  Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ 185,3  millió forintot köteles 2015. évben befizetni a  bevételeiből
– az államháztartásért felelős miniszter által jóváhagyott ütemezési terv szerint – a központi költségvetés részére,
amelyek esedékessége az első három negyedév vonatkozásában a negyedévet követő hónap 20. napja, a negyedik
negyedévben december 10-e.
(2) Az Országos Atomenergia Hivatal 368,8  millió forintot köteles 2015. évben befizetni a  bevételeiből
– az államháztartásért felelős miniszter által jóváhagyott ütemezési terv szerint – a központi költségvetés részére,
amelyek esedékessége az első három negyedév vonatkozásában a negyedévet követő hónap 20. napja, a negyedik
negyedévben december 10-e.
(3) A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal 2029,1 millió forintot köteles fizetni a bevételeiből a központi
költségvetés javára, havi 1/12-ed részenként február hónaptól minden hónap 20. napjáig, illetve további 1/12-ed
részt december hónapban 10-ei befizetési időpontra.
(4) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala 460,0 millió forintot köteles befizetni a bevételeiből a központi költségvetés
javára, havi 1/12-ed részenként február hónaptól minden hónap 20. napjáig, illetve további 1/12-ed részt december
hónapban 10-ei befizetési időpontra.
(5) A fővárosi és megyei kormányhivatal ingatlanügyi szakigazgatási szerve 837,4  millió forintot köteles befizetni
a bevételeiből a központi költségvetés javára, havi 1/12-ed részenként február hónaptól minden hónap 20. napjáig,
illetve további 1/12-ed részt december hónapban 10-ei befizetési időpontra.
(6) A Földmérési és Távérzékelési Intézet 94,1  millió forintot köteles befizetni a  bevételeiből a  központi költségvetés
javára, havi 1/12-ed részenként február hónaptól minden hónap 20. napjáig, illetve további 1/12-ed részt december
hónapban 10-ei befizetési időpontra.
(7) Ha az  (1)  bekezdésben meghatározott költségvetési szervek befizetési kötelezettségüknek nem tesznek eleget,
a hiányzó összegre fejezeti tartalékot kell képezni és a befizetést legkésőbb 2015. december 20-áig kell teljesíteni.
(8) A központi költségvetési szervek a  25 év alatti és az  55 év feletti, a  képzettséget nem igénylő munkakörben
foglalkoztatott munkavállalók, valamint a  gyesről visszatérő és tartós munkanélküliség után elhelyezkedő
munkavállalók 2014. év decemberi foglalkoztatásához kapcsolódóan a szociális hozzájárulási adóból érvényesített,
kiadási megtakarítást jelentő adó kedvezményüket kötelesek befizetni a Magyar Államkincstár „Munkahelyvédelmi
akciótervvel összefüggő befizetések központi költségvetési szervek” megnevezésű, 10032000-01034224-00000000
számú számlájára, a központi költségvetés javára a tárgyhónapot követő hónap 20. napjáig.
(9) A Kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szervek az  irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt
betöltött és az öregségi teljes nyugdíjhoz szükséges szolgálati időt megszerzett közalkalmazotti vagy kormányzati
szolgálati jogviszonyban állók jogviszonyának megszüntetéséből eredő kiadási megtakarításaikat – a  2015.  évi
költségvetésbe már beépült megtakarítások kivételével – kötelesek befizetni a  Magyar Államkincstár „A zárolt
álláshelyekhez kapcsolódó megtakarítások befizetései” megnevezésű, 10032000-01034286-00000000 számú
számlájára, a központi költségvetés javára.
6. Az elkülönített állami pénzalapokkal összefüggő rendelkezések 10. § (1) A Társadalmi Megújulás Operatív Program hazai társfinanszírozása céljára a Nemzeti Foglalkoztatási Alap összesen
11  064,6  millió forintot utal át a  XIX. Uniós fejlesztések  fejezet 2.  cím, 4. alcím, 8. Társadalmi Megújulás Operatív
Program – Nemzeti Foglalkoztatási Alap jogcímcsoport javára. Az átutalást negyedévente egyenlő részletekben kell
teljesíteni.
(2) A LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap  fejezet, 8. Start-munkaprogram  címen rendelkezésre álló előirányzat nyújt
fedezetet az e törvény hatálybalépése előtt keletkezett, 2015. évre áthúzódó kötelezettségvállalásokra is.
(3) Az Elektronikus Információszolgáltatás Nemzeti Program működtetésével kapcsolatos feladatokra a feladatot ellátó
MTA Könyvtár és Információs Központ részére a LXII. Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap fejezet, 1. Hazai
innováció támogatása cím terhére 2015. évben 1426,0 millió forint támogatást kell biztosítani.
(4) A Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap a  2015. évben a  központi költségvetés javára összesen
10  000,0  millió forintot ad át a  kutatás-fejlesztési tevékenység Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alapon
kívüli finanszírozásához. A befizetési kötelezettséget negyedévente, az éves előirányzat 25%-ával kell teljesíteni.
(5) A Paksi Atomerőmű Zrt. 2015.  évi befizetési kötelezettsége a  Központi Nukleáris Pénzügyi Alapba 21  294,1  millió
forint, amelyet havonta egyenlő részletekben köteles átutalni a Központi Nukleáris Pénzügyi Alap fizetési számlájára.
7. A Nyugdíjbiztosítási Alappal összefüggő rendelkezések 11. § (1) A LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap  fejezetnél a  2.  cím, 1. Nyugellátások alcímen belül az  adott előirányzat terhére
különös méltánylást érdemlő körülmények esetén méltányossági alapon megállapításra kerülő nyugellátásra
200,0  millió forint, méltányossági alapú nyugdíjemelésre 700,0  millió forint, egyszeri segélyre 500,0  millió forint
használható fel.
(2) A szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter a  Nyugdíjbiztosítási Alap (a  továbbiakban: Ny. Alap) kezelőjének
javaslatára az (1) bekezdésben meghatározott méltányossági keretösszegek között átcsoportosíthat.
8. Az Egészségbiztosítási Alappal összefüggő rendelkezések 12. § (1) A Kormány a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezetben kizárólag
a) a 2.  cím, 3. alcím 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, a  4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport,
az  5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoport és a  7. jogcímcsoport 3. Külföldön tervezett
egészségügyi ellátások megtérítése jogcím között és
b) a 2.  cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport 21. Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék
jogcímről a jogcímcsoport 1–18. jogcímére
csoportosíthat át.
 (2) A Kormány a  LXXII. Egészségbiztosítási Alap  fejezet, 2.  cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport
1–18. jogcímei, 4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport 1. és 2. jogcímei, valamint 5. Gyógyászati segédeszköz
támogatás jogcímcsoport 1. és 3. jogcímei előirányzatait megemelheti.
13. § (1) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap  fejezet, 2.  cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoporton belül
az 1–18. jogcímek között, a 4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport 1. és 2. jogcíme között, valamint az 5. Gyógyászati
segédeszköz támogatás jogcímcsoporton belül a  jogcímek között az  egészségbiztosításért felelős miniszter
az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével átcsoportosíthat.
(2) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap  fejezet, 2.  cím, 3. alcím, 8. Természetbeni ellátások céltartaléka jogcímcsoport
előirányzatból a  2.  cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás, 4. Gyógyszertámogatás, az  5. Gyógyászati
segédeszköz támogatás jogcímcsoportok jogcímeire és a  7. jogcímcsoport, 3. Külföldön tervezett egészségügyi
ellátások megtérítése jogcímre az  egészségbiztosításért felelős miniszter az  államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével átcsoportosíthat.
(3) Az egészségbiztosításért felelős miniszter a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 1. cím, 7. alcím, 7. jogcímcsoport,
1. Szerződések szerinti gyógyszergyártói és forgalmazói befizetések jogcím, valamint 2. Folyamatos
gyógyszerellátást biztosító gyógyszergyártói és forgalmazói befizetések és egyéb gyógyszerforgalmazással
kapcsolatos bevételek jogcím előirányzaton elszámolt bevételek mértékéig a  gyógyszertámogatási céltartalékot
a 2. cím, 3. alcím, 4. Gyógyszertámogatás jogcímcsoport 1. és 2. jogcímeire átcsoportosíthat azzal, hogy a 2. jogcím
esetében az államháztartásért felelős miniszter egyetértése szükséges.
(4) Az egészségbiztosításért felelős miniszter az  államháztartásért felelős miniszter egyetértésével megemelheti
a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím,
a) 4. jogcímcsoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím előirányzatát a gyógyszertámogatással,
b) 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoport jogcímei előirányzatát a  gyógyászati segédeszköz
támogatással
kapcsolatos ellenőrzésekből eredő – a  LXXII. Egészségbiztosítási Alap  fejezet, 1.  cím, 7. alcím, 11. jogcímcsoport,
1.  Gyógyszertámogatással, gyógyászati segédeszköz támogatással kapcsolatos ellenőrzésekből eredő
visszafizetések jogcím előirányzaton felül befolyt – bevételek összegével.
(5) Az egészségbiztosításért felelős miniszter az  államháztartásért felelős miniszter egyetértésével
a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 4. jogcímcsoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím
előirányzatát év közben megemelheti a  LXXII. Egészségbiztosítási Alap  fejezet, 1.  cím, 7. alcím, 7. jogcímcsoport,
1.  Szerződések szerinti gyógyszergyártói és forgalmazói befizetések jogcím, 2. Folyamatos gyógyszerellátást
biztosító gyógyszergyártói és forgalmazói befizetések és egyéb gyógyszerforgalmazással kapcsolatos bevételek
jogcím bevételi előirányzatán felül jelentkező többletbevétel összegével.
(6) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, 22. Háziorvosi
ellátórendszer megújításának I. üteme jogcímről a  jogcímcsoport 1. és a  13. jogcímére az  egészségbiztosításért
felelős miniszter az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével átcsoportosíthat.
14. § A LXXII. Egészségbiztosítási Alap  fejezet, 2.  cím, 3. Természetbeni ellátások alcímen belül az  időarányoshoz
viszonyított évközi előirányzat-túllépést az  1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, a  4. Gyógyszertámogatás
jogcímcsoport, az 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoport, továbbá a 7. jogcímcsoport, 3. Külföldön
tervezett egészségügyi ellátások megtérítése jogcím esetében az államháztartásért felelős miniszter engedélyezheti.
15. § (1) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap  fejezet, 2.  cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport tartalmazza
az  Egészségbiztosítási Alapból (a  továbbiakban: E. Alap) finanszírozott térítésmentesen vagy részleges térítés
ellenében igénybe vehető egészségügyi szolgáltatásokat nyújtó egészségügyi szolgáltatók szerződésben
meghatározott feladataira tárgyévben folyósítandó összeget.
(2) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport jogcímeinek
előirányzatai együttesen 5000,0  millió forintot tartalmaznak az  egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről
szóló törvény és végrehajtási rendelete szerinti többletkapacitás-befogadások várható éves teljesítményének
finanszírozására. A  befogadásoktól eltérő, a  jogcímcsoporton belüli jogcímek szerinti célra történő felhasználását
a tényleges kiadások függvényében az egészségbiztosításért felelős miniszter az államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével engedélyezheti.
(3) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap  fejezet, 2.  cím, 3. alcím, 5. Gyógyászati segédeszköz támogatás jogcímcsoport
tartalmazza az  Országos Egészségbiztosítási Pénztár által a  járóbeteg-szakellátás részére beszerzett gyógyászati
segédeszközök kiadásait is.
(4) A LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. cím, 3. alcím, 4. jogcímcsoport, 1. Gyógyszertámogatás kiadásai jogcím
előirányzata tartalmazza az 1200,0 millió forint finanszírozási előlegre fordítható összeget.
16. § A LXXII. Egészségbiztosítási Alap  fejezet, 2.  cím, 2. Egészségbiztosítás pénzbeli ellátásai alcímen belül az  adott
előirányzat terhére különös méltánylást érdemlő körülmények esetén táppénz, csecsemőgondozási díj és
gyermekgondozási díj megállapítására együttesen 200,0  millió forint, a  3. Természetbeni ellátások alcímen belül
az  adott előirányzat terhére különös méltánylást érdemlő körülmények esetén gyógyító-megelőző ellátásra
5611,3  millió forint, gyógyszertámogatásra 5500,0  millió forint és gyógyászati segédeszköz támogatásra
1300,0 millió forint használható fel.
9. A központi alrendszer előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül teljesülő kiadásai és bevételei
17. § Az 1.  mellékletben meghatározott kiadási előirányzatok közül a  4.  mellékletben meghatározott esetekben
a teljesülés külön szabályozott módosítás nélkül is eltérhet az előirányzattól.
10. Az Országgyűlés kizárólagos hatásköre 18. § (1) Az Országgyűlés magának tartja fenn a jogot
a) az I. Országgyűlés fejezet, 8. Pártok támogatása cím és
b) az I. Országgyűlés fejezet, 9. Pártalapítványok támogatása cím
előirányzatainak év közbeni megváltoztatására.
(2) Az Országgyűlés magának tartja fenn a  jogot az  I. Országgyűlés  fejezet 24. Nemzeti Választási Iroda  cím
előirányzatainak csökkentésére.
(3) Az Országgyűlés – az  államháztartásról szóló 2011. CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 30.  § (3)  bekezdése és
40. § (4) bekezdése szerinti esetek, valamint a fejezetet irányító szervek vezetőinek a költségvetési fejezetek között
együttesen kezdeményezett előirányzat-átcsoportosítása kivételével – magának tartja fenn a jogot
a) az I–VI., a VIII., a XXX., a XXXIII. és a XXXIV. fejezetek kiadási és bevételi előirányzatai főösszegének,
b) a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma  fejezet, 20.  cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési
hozzájárulások alcím előirányzatai közül a  3. Egyházi alapintézmény-működés, SZJA rendelkezés
és kiegészítése jogcímcsoport, a  4. Átadásra nem került ingatlanok utáni járadék jogcímcsoport,
az  5.  Kistelepülési és szórvány egyházi támogatások jogcímcsoporton belül az  1. Az  5000 lakosnál kisebb
településeken szolgálatot teljesítő egyházi személyek jövedelempótléka – Bevett egyházak jogcím, valamint
a  4. Külhonban szolgálatot teljesítő egyházi személyek jövedelempótléka – Határon túli egyház és annak
belső egyházi jogi személye jogcím előirányzatai
csökkentésére. 11. A Kormány, az államháztartásért felelős miniszter és a fejezetet irányító szervek vezetőjének
különleges jogosítványai
19. § (1) Az önkormányzati és az  állami feladatellátásban év közben bekövetkező változásokkal összefüggő, a  Kormány
irányítása alá tartozó fejezetek között előirányzat-átcsoportosításra
a) az államháztartás központi alrendszerébe tartozó szervek egymás közötti, illetve e  szervek és a  helyi
önkormányzatok közötti feladat-, és intézmény átadás-átvétel esetén a Kormány jogosult,
b) a helyi önkormányzatok és a helyi önkormányzati körön kívüli közszolgáltatók – így különösen az egyházi jogi
személy, a civil szervezet, az alapítvány, a közalapítvány, a nemzetiségi önkormányzat, a gazdasági társaság
és a  humánszolgáltatást alaptevékenységként végző, a  személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya
alá tartozó egyéni vállalkozó – közötti, a  2.  melléklet szerint támogatott feladat átadás-átvétele esetén
az államháztartásért felelős miniszter előzetes egyetértésével az érintett fejezetet irányító szervek jogosultak.
(2) Az (1)  bekezdés b)  pontja szerinti eset kivételével a  IX. Helyi önkormányzatok támogatásai  fejezet kiadási
előirányzatai terhére, illetve javára történő előirányzat-átcsoportosításra, valamint e  fejezet  címrendjének és
a  címrend alá rendezett alcímek, jogcímcsoportok módosítására, kiegészítésére a  Kormány egyedi határozatban
jogosult.
(3) A XI. Miniszterelnökség fejezet, 33. Országvédelmi Alap cím előirányzatot 2015. szeptember 30-át megelőzően nem
lehet felhasználni. A  Kormány határozatban dönt e  kiadási előirányzat felhasználásáról, ha az  Európai Közösséget
létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló,
2009. május 25-ei 479/2009/EK tanácsi rendelet szerinti, 2015. szeptember 30-áig benyújtandó jelentésben szereplő,
2015. évre várható hiány (a továbbiakban: EDP-hiány) – a  felhasználni kívánt tartalékösszeg figyelembevételével –
nem haladja meg a GDP 2,4%-át.
(4) A Kormány (3) bekezdés szerinti határozatát az államháztartásért felelős miniszter készíti elő, ennek során bemutatja
a Kormány számára
a) a 2015. évi gazdasági és költségvetési folyamatok,
b) a 2015. évre várható EDP-hiány és
c) a 2015. évre várható államadósság
alakulását, továbbá javaslatot tesz a  (3)  bekezdés szerinti kiadási előirányzat felhasználásának céljára és
ütemezésére.
(5) A Kormány a  LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap  fejezet kiadásai terhére legfeljebb 400,0  millió forintot
átcsoportosíthat a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma  fejezet javára az  Útravaló Ösztöndíjprogram Út
a szakmához alprogramjának megvalósításához.
(6) A Kormány a  4.  § (4)  bekezdése szerinti előirányzatból más  fejezetre,  címre, alcímre, jogcímcsoportra, jogcímre,
előirányzat-csoportra, kiemelt előirányzatra átcsoportosíthat.
(7) A Kormány a LXIII. Nemzeti Foglalkoztatási Alap  fejezet kiadásai terhére átcsoportosíthat más  fejezet javára egyes
szakképzési célok megvalósítása céljából.
(8) Az I–VI., a VIII., a XXX., és a XXXIV. fejezetek fejezeti tartalék előirányzatát 2015. szeptember 30-át megelőzően nem
lehet felhasználni. A fejezeti tartalék az Országgyűlés határozatban adott jóváhagyásával használható fel.
20. § (1) Az államháztartásért felelős miniszter a  4.  § (2)  bekezdése szerinti előirányzatból más  fejezetre,  címre, alcímre,
jogcímcsoportra, jogcímre, előirányzat-csoportra, kiemelt előirányzatra – felmérés alapján – átcsoportosíthat.
(2) A 10.  mellékletben a  Kormány irányítása alá tartozó  fejezet előirányzatai terhére új kötelezettséget vállalni
az  államháztartásért felelős miniszter előzetes egyetértésével lehet. A  10.  mellékletben a  Kormány irányítása alá
nem tartozó  fejezet előirányzatai esetében új kötelezettség vállalásának feltétele, hogy a  kötelezettségvállalásra
jogosult előzetesen kikérje az  államháztartásért felelős miniszter véleményét. Az  államháztartásért felelős
miniszter a  kötelezettségvállalásra jogosult kérésére az  egyetértést az  érintett negyedévben esedékes új
kötelezettségvállalások mindegyikére általánosan is, a véleményt pedig az előirányzat teljes összegére vagy annak
meghatározott részére vonatkozóan is megadhatja. Az egyetértés és a vélemény megadása során figyelemmel kell
lenni az  állami vagyon értékesítéséből és hasznosításából származó, a  10.  mellékletben szereplő bevételek éven
belüli időbeli teljesülésére.
(3) Az államháztartásért felelős miniszter a  XVI. Nemzeti Adó- és Vámhivatal  fejezet, 1. Nemzeti Adó- és Vámhivatal
igazgatása cím, 1. Működési költségvetés előirányzat-csoport, 1. Személyi juttatások kiemelt előirányzatát legfeljebb
6250,0  millió forinttal, a  2. Munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó kiemelt előirányzatát
legfeljebb 1687,5 millió forinttal negyedévente megemelheti, ha az általa a negyedévet megelőzően meghatározott
adónemek vonatkozásában teljesülnek az általa ezzel egyidőben meghatározott negyedéves bevételi tervek.
21. § (1) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az államháztartásért felelős miniszter az állam nevében kötelezettséget vállaljon
a  Nemzetközi Beruházási Bankban 20  millió euró összegnek megfelelő alaptőke emelésre. Az  államháztartásért
felelős miniszternek a fizetési kötelezettséget két egyenlő részletben, a 2015–2016. években kell teljesítenie.
(2) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az  államháztartásért felelős miniszter az  állam nevében kötelezettséget
vállaljon a  Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank (a  továbbiakban: Világbank) szelektív tőkeemelése során
56 336 545,0 amerikai dollár összegnek megfelelő alaptőke emelésre. A tőkeemelésből
a) 3 380 192,7 amerikai dollár összegű fizetési kötelezettséget a Világbank felé 2015-ben kell teljesíteni,
b) 52 956 352,3 amerikai dollár összeg az állam feltételes fizetési kötelezettségvállalásával a lehívható tőkerészt
növeli.
 (3) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az államháztartásért felelős miniszter az állam nevében kötelezettséget vállaljon
a  Nemzetközi Pénzügyi Társaság szelektív tőkeemelése során 839  000,0 amerikai dollár összegnek megfelelő
alaptőke emelésre. Az alaptőke emelést 2015-ben kell teljesíteni.
(4) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az  államháztartásért felelős miniszter az  állam nevében kötelezettséget
vállaljon a Nemzetközi Fejlesztési Társulás 17. alapfeltöltése során 13,5 millió SDR magyar hozzájárulás kifizetésére.
Az alapfeltöltést 2015–2023. között, nemzeti valutában kell teljesíteni.
22. § (1) A Köztársasági Elnöki Hivatal főigazgatója
a) a II. Köztársasági Elnökség  fejezet, 2.  cím, 2. alcím, 1. Állami kitüntetések jogcímcsoport terhére
átcsoportosíthat a II. Köztársasági Elnökség fejezet, 1. Köztársasági Elnöki Hivatal cím javára,
b) a II. Köztársasági Elnökség  fejezet, 2.  cím, 2. alcím, 3. jogcímcsoport, 1. Államfői Protokoll kiadásai jogcím
terhére átcsoportosíthat a II. Köztársasági Elnökség fejezet, 1. Köztársasági Elnöki Hivatal cím javára.
 (2) A II. Köztársasági Elnökség  fejezetet irányító szerv vezetője a  II. Köztársasági Elnökség  fejezet, 2.  cím, 2. alcím,
3.  Államfői Protokoll kiadásai jogcímcsoport terhére a  XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium  fejezet
javára átcsoportosíthat, ha az  az államfői protokollal kapcsolatos feladatok ellátása érdekében
szükséges. Az  átcsoportosított előirányzat terhére történő visszarendezésre a  XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezetet irányító szerv vezetője jogosult.
(3) Az Országos Bírósági Hivatal elnöke a  VI. Bíróságok  fejezet, 3. Fejezeti kezelésű előirányzatok  cím terhére
átcsoportosíthat a VI. Bíróságok fejezet, 1. Bíróságok és 2. Kúria cím javára.
(4) A legfőbb ügyész a VIII. Ügyészség  fejezet 3. Fejezeti kezelésű előirányzatok  cím, 3. EU-tagságból eredő feladatok
alcím terhére átcsoportosíthat a VIII. Ügyészség fejezet 1. Ügyészségek cím javára.
(5) A  Gazdasági Versenyhivatal elnöke a  XXX. Gazdasági Versenyhivatal  fejezet, 2.  cím, 1. OECD ROK alcím terhére
átcsoportosíthat a XXX. Gazdasági Versenyhivatal fejezet, 1. Gazdasági Versenyhivatal igazgatása cím javára.
23. § (1) A XI. Miniszterelnökség  fejezetet irányító szerv vezetője a  XI. Miniszterelnökség  fejezet, 30.  cím, 1. alcím,
46.  Ludovika Campus jogcímcsoport terhére átcsoportosíthat a  XI. Miniszterelnökség  fejezet, 14. Nemzeti
Közszolgálati Egyetem cím javára.
(2) A XI. Miniszterelnökség  fejezetet irányító szerv vezetője a  XI. Miniszterelnökség  fejezet, 30.  cím, 1. alcím,
1.  Kormányfői protokoll jogcímcsoport terhére a  XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium  fejezet
javára átcsoportosíthat, ha az  a  kormányfői protokollal kapcsolatos feladatok ellátása érdekében
szükséges. Az  átcsoportosított előirányzat terhére történő visszarendezésre a  XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezetet irányító szerv vezetője jogosult.
(3) A XI. Miniszterelnökség  fejezetet irányító szerv vezetője a  XI. Miniszterelnökség  fejezet, 30.  cím, 1. alcím,
3.  Konzultációk kiadásai jogcímcsoport terhére a  XIV. Belügyminisztérium  fejezet javára átcsoportosíthat.
Az átcsoportosított előirányzat terhére történő visszarendezésre a XIV. Belügyminisztérium fejezetet irányító szerv
vezetője jogosult.
(4) A  XI. Miniszterelnökség  fejezetet irányító szerv vezetője a  XI. Miniszterelnökség  fejezet, 30.  cím, 1.  alcím,
1.  Kormányfői protokoll jogcímcsoport terhére átcsoportosíthat a  XI. Miniszterelnökség  fejezet,
1. Miniszterelnökség cím javára.
24. § A XII. Földművelésügyi Minisztérium  fejezet, 20.  cím, 5. alcím, 7. Fejlesztési típusú támogatások jogcímcsoport
kiadási előirányzata terhére kell teljesíteni a  korábbi évekről áthúzódó agrárberuházások fizetési kötelezettségét,
a  XII. Földművelésügyi Minisztérium  fejezet, 20.  cím, 5. alcím, 8. Folyó kiadások és jövedelemtámogatások
jogcímcsoport kiadási előirányzatáról pedig a  folyó költségként elszámolható, megszűnő agrár- és
vidékfejlesztési támogatások korábbi években vállalt és 2015. évet terhelő áthúzódó fizetési kötelezettségeit.
A  XII.  Földművelésügyi Minisztérium  fejezet, 20.  cím, 5. alcím, 8. Folyó kiadások és jövedelemtámogatások
jogcímcsoport kiadási előirányzatról kell teljesíteni a  kedvezőtlen adottságú térségekben gazdálkodók
adósságrendezési programjának 2015. évet terhelő kiadásait is.
25. § A XIV. Belügyminisztérium fejezetet irányító szerv vezetője a XIV. Belügyminisztérium fejezet 20. cím, 19. A Nemzeti
Bűnmegelőzési Stratégia feladatrendszerének támogatása alcím terhére más  fejezetek javára átcsoportosíthat.
Az  átcsoportosított előirányzat terhére történő visszarendezésre annak a  fejezetnek az  irányító szerve jogosult,
amely javára az átcsoportosítás történt.
26. § A XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezetet irányító szerv vezetője a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet,
25.  cím, 4. alcím, 1. Területfejlesztéssel összefüggő feladatok jogcímcsoport terhére előirányzat-átcsoportosítást
hajthat végre a XV. Nemzetgazdasági Minisztérium fejezet, 8. Magyar Államkincstár cím javára.
27. § A XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium  fejezetet irányító szerv vezetője a  XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium  fejezet, 7.  cím, 1. alcím, 5. A  Stipendium Hungaricum ösztöndíjak és ösztöndíjprogram
működtetése jogcímcsoport terhére átcsoportosíthat a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 5. Egyetemek,
főiskolák cím, valamint a XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezet, 4. Balassi Intézet cím javára.
28. § A honvédelemért felelős miniszter az  államháztartásért felelős miniszter előzetes egyetértésével a  védelmi
tevékenység, a  NATO felé vállalt haderő-fejlesztési célkitűzések, és az  előre nem tervezett nemzetközi feladatok
végrehajtása céljából a XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet címei, alcímei között – ideértve címen belül a kiemelt
előirányzatokat is – indokolt esetben átcsoportosíthat.
29. § A XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium  fejezet, 7.  cím, 1. alcím, 1. Beruházás ösztönzési célelőirányzat
jogcímcsoport tekintetében a  tárgyéven túli fizetési kötelezettségvállalás állomány összege nem haladhatja meg
a 97 500,0 millió forintot.
30. § (1) A XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma  fejezet irányító szerv vezetője az  államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma  fejezet, 20.  cím, 19. alcím, 7. Szociális, gyermekjóléti és
gyermekvédelmi feladatok ellátási szerződésekkel történő finanszírozása jogcímcsoport és a  2.  cím, 3. Szociális és
gyermekvédelmi, gyermekjóléti feladatellátás és irányítás intézményei alcím között az állam fenntartói feladatainak
ellátására a  Kormány rendeletében kijelölt szervnek a  szociális vagy gyermekvédelmi, gyermekjóléti szolgáltatást
nyújtó szolgáltatót, intézményt működtető fenntartóval létrejött – a szociális, vagy gyermekvédelmi, gyermekjóléti
szolgáltatás nyújtásának átvállalásáról szóló – megállapodásának, illetve ellátási szerződésének év közben
bekövetkező változásaira tekintettel átcsoportosíthat.
(2) A XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. cím, 23. és 24. alcímhez tartozó jogcímcsoportok és a 30. alcím
26. jogcímcsoport költségvetési támogatási előirányzatai – a  (3)  bekezdésben foglaltak kivételével – tartalmazzák
a sportról szóló 2004. évi I. törvény 56. § (2) bekezdése szerinti bevételeket.
(3) A Kormány határozatával – két ütemben – a  távszerencsejáték játékadójából, valamint a  sportfogadások
játékadójából származó bevétel 2015. évben első ütemben a  június 30-ig, második ütemben július 1. és
december 31. között pénzforgalmilag teljesült mértékéig a sportról szóló 2004. évi I. törvény 56. § (2) bekezdésében
meghatározott célra új kiadási előirányzatot hozhat létre a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma  fejezetben,
vagy engedélyezheti a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma  fejezet, 20.  cím, 23. alcím, 5. Országos sportági
szakszövetségek akadémia rendszerének kialakítása, továbbá az  MLSZ feladatainak támogatása jogcímcsoport
előirányzat kiadási előirányzatának növelését.
(4) A XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma  fejezet, 20.  cím, 22. alcím, 24. Egészségügyi intézmények rendkívüli
támogatása jogcímcsoport kiadási előirányzatának felhasználásához egyedi 50,0 millió forint értékhatárt elérő és azt
meghaladó összegnél az államháztartásért felelős miniszter egyetértése szükséges.
(5) Az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a  gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról
szóló 2005.  évi XCV.  törvény 25/B.  §-a szerint befizetésre kerülő igazgatási szolgáltatási díj 67,14%-a a  XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma  fejezet, 20.  cím, 22. alcím, 24. Egészségügyi intézmények rendkívüli támogatása
jogcímcsoport javára kell bevételként elszámolni.
(6) A XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma  fejezet irányító szerv vezetője az  államháztartásért felelős miniszter
egyetértésével a  XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma  fejezet, 20.  cím, 19. alcím, 8. Szociális humánszolgáltatók
részére biztosított szociális- és gyermekvédelmi ágazati pótlék jogcímcsoport és a  20.  cím, 19. alcím, 9. Állami és
köztestületi szociális intézmények részére biztosított ágazati pótlék jogcímcsoport között átcsoportosíthat.
12. Az európai uniós források felhasználásával kapcsolatos szabályok
31. § (1) A teljes, 43  972,2  millió forint összegű kötelezettségvállalási keret-előirányzat, és az  ahhoz kapcsolódó központi
költségvetési finanszírozás együttes összegének kötelezettségvállalással nem terhelt része mértékéig vállalható
az Európai Gazdasági Térség Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009–2014. évi
programokra, projektekre vonatkozó tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség.
(2) A teljes, 33  354,6  millió forint összegű kötelezettségvállalási keret-előirányzat és az  ahhoz kapcsolódó központi
költségvetési finanszírozás együttes összegének kötelezettségvállalással nem terhelt része mértékéig vállalható
a  Svájci–Magyar Együttműködési Program által támogatott programokra, projektekre vonatkozó tárgyévi és éven
túli fizetési kötelezettség.
(3) Az Európai Bizottság és Magyarország Kormánya által elfogadott Nemzeti Stratégiai Referenciakeret
forrásaiból finanszírozott programok, projektek esetén az  5.  mellékletben a  2007–2013. évekre meghatározott
és 2007–2014-ben még kötelezettségvállalással nem terhelt indikatív európai uniós kötelezettségvállalási
keret-előirányzat és az  ahhoz kapcsolódó minimálisan szükséges központi költségvetési finanszírozás együttes
összegéig vállalható tárgyévi fizetési kötelezettség.
(4) Az Európai Bizottság és Magyarország Kormánya által elfogadott Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési
Alap (a  továbbiakban: EMVA) és az  Európai Halászati Alap (a  továbbiakban: EHA) forrásaiból finanszírozott
programok, projektek esetén az  5.  mellékletben 2007–2013. évekre meghatározott és 2007–2014-ben még
kötelezettségvállalással nem terhelt európai uniós kötelezettségvállalási keret-előirányzat és az ahhoz kapcsolódó
központi költségvetési finanszírozás együttes összegéig vállalható tárgyévi fizetési kötelezettség, amennyiben
a  kötelezettség 2015. évben teljesül, valamint az  EMVA esetében 2015. december 31-ig, az  EHA esetében 2016.
június 30-ig a kedvezményezett felé kifizetésre is kerül.
(5) Az európai uniós tagsághoz kapcsolódó támogatások maradéktalan felhasználása érdekében az államháztartásért
felelős miniszter egyetértésével az  (1)–(4) bekezdésben meghatározott mértéken túl is vállalható tárgyévi és éven
túli fizetési kötelezettség.
(6) Az Európai Területi Együttműködés (a  továbbiakban: ETE) célkitűzés keretében a  2007–2013-as programozási
időszakban megvalósuló programok, projektek esetében az államháztartásért felelős miniszter egyetértése esetén
vállalható az irányadó programkeret hazai projektpartnerekre eső részének kötelezettségvállalással még nem terhelt
részét meghaladó mértékű tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség akkor, ha az adott programban részes minden
további partnerország biztosítja az arányos mértékű többletkötelezettség-vállalás lehetőségét saját projektpartnerei
számára.
(7) A Szolidaritási programokból a 2007–2013-as programozási időszakban megvalósuló projektek esetében az egyes
Alapok 5.  mellékletben szereplő éves allokációjának és az  ahhoz kapcsolódó központi költségvetési finanszírozás
együttes összegének kötelezettségvállalással még nem terhelt részét meghaladó mértékű tárgyévi és éven túli
fizetési kötelezettség az államháztartásért felelős miniszter egyetértése esetén vállalható.
32. § A XIX. Uniós Fejlesztések fejezet, 2. cím, 4. alcím, 1. Gazdaságfejlesztés Operatív Program jogcímcsoporton, valamint
a  XIX. Uniós Fejlesztések  fejezet, 2.  cím, 4. alcím, 29. Közép-magyarországi Operatív Program jogcímcsoporton
belül a JEREMIE-típusú pénzügyi eszközök végrehajtása során megtérült visszatérítendő támogatásokból származó
bevételek a  Gazdaságfejlesztés Operatív Program, és a  Közép-magyarországi Operatív Program forrását növelik,
amelyre tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség vállalható a pénzügyi eszközökre vonatkozó közösségi szabályok
szerint, kizárólag a Gazdaságfejlesztés Operatív Program 4. pénzügyi eszközök prioritás, és a Közép-magyarországi
Operatív Program 1.3. intézkedés keretében.
33. § (1) Az EMVA, EHA és az  Európai Tengerügyi és Halászati Alap által támogatott programok és intézkedések
finanszírozásával összefüggő kockázatok kezelésére képzett céltartalék árfolyamkockázat esetén a  XIX.  Uniós
Fejlesztések  fejezet, 2.  cím, 14. alcím, 1. Uniós programok árfolyam-különbözete jogcímcsoport, egyéb esetben
a  XIX. Uniós Fejlesztések  fejezet, 2.  cím, 14. alcím, 2. Egyéb EU által nem térített kiadások jogcímcsoport
előirányzatain kizárólag a jogszabályban meghatározott célokra használható fel.
(2) Az Európai Mezőgazdasági és Garancia Alap által támogatott programok és intézkedések finanszírozásával
összefüggő kockázatok kezelésére képzett céltartalék árfolyamkockázat esetén a  XII. Földművelésügyi
Minisztérium  fejezet, 20.  cím, 7. alcím, 1. Uniós programok árfolyam-különbözete jogcímcsoport, egyéb esetben
a XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. cím, 7. alcím, 2. Egyéb EU által nem térített kiadások jogcímcsoport
előirányzatain kizárólag a jogszabályban meghatározott célokra használható fel.
34. § (1) Az Európai Bizottság és Magyarország Kormánya által a  2014–2020-as programozási időszakra elfogadott
Partnerségi Megállapodás keretében finanszírozott programok, projektek esetén a 6. mellékletben meghatározott
és még kötelezettségvállalással nem terhelt indikatív európai uniós kötelezettségvállalási keret-előirányzat és
ahhoz kapcsolódó, minimálisan szükséges központi költségvetési finanszírozás operatív program szintű együttes
összegének 40%-os mértékéig vállalható tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség.
(2) A Rászoruló Személyeket Támogató Operatív Program keretében finanszírozott programok, projektek
esetén a  6.  mellékletben meghatározott és még kötelezettségvállalással nem terhelt indikatív európai uniós
kötelezettségvállalási keret-előirányzat és ahhoz kapcsolódó minimálisan szükséges központi költségvetési
finanszírozás együttes összegének 40%-os mértékéig vállalható tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség.
(3) Az ETE Program keretében a  2014–2020 programozási időszakban megvalósuló programok, projektek esetében
az  irányadó hazai projektpartnerekre eső programkeret kötelezettségvállalással még nem terhelt részének 40%-os
mértékéig vállalható tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség.
(4) Az Európai Bizottság által a 2014–2020 programozási időszakra vonatkozóan a menekültügy, migráció és integráció,
továbbá a  belbiztonság területén létrehozott alapok által finanszírozott projektek esetén a  6.  mellékletben
a  2014–2020 évekre meghatározott és a  2014–2020. években kötelezettségvállalással még nem terhelt európai
uniós kötelezettségvállalási keret-előirányzat és ahhoz kapcsolódó központi költségvetési finanszírozás együttes
összegéig vállalható tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség.
(5) Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében a 2014–2020 pénzügy perspektívában megvalósuló programok,
projektek esetében 150 000,0 millió forint összegig vállalható tárgyévi és éven túli fizetési kötelezettség.
(6) Az európai uniós tagsághoz kapcsolódó támogatások maradéktalan felhasználása érdekében az államháztartásért
felelős miniszter egyetértésével az  (1)–(5) bekezdésben meghatározott mértéken túl is vállalható tárgyévi és éven
túli fizetési kötelezettség.
III. FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZEREN BELÜLI ELSZÁMOLÁSOK, KAPCSOLATOK
35. § (1) A szociális hozzájárulási adó 2015-ben megfizetett összegének 85,46%-a az Ny. Alapot, 14,54%-a az E. Alapot illeti
meg. A  szociális hozzájárulási adó megfizetett összegéből az  Ny. Alapot és az  E. Alapot megillető részt a  Nemzeti
Adó- és Vámhivatal állapítja meg és naponta utalja át a jogosult számlájára.
(2) Az államháztartásért felelős miniszter minden negyedévet követő hónap 15. napjáig – az  utolsó negyedévben
december 20-áig – a XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 18. Klebelsberg Intézményfenntartó Központ cím
kiadási és támogatási előirányzatát megemeli a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai  fejezet, 5. cím,
3.  Köznevelési intézmények működtetésével kapcsolatos önkormányzati befizetések alcímre érkezett befizetések
összegével.
(3) Ha az  E. Alap tárgyévi utolsó bevételének beérkezése és az  utolsó ellátás kifizetése után az  E. Alap pénzforgalmi
egyenlege többletet mutat, a kincstár intézkedik a többlet összegének visszautalásáról, amely a XLII. A költségvetés
közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 35. cím, 2. alcím, 9. Kiadások támogatására pénzeszköz-átadás jogcímcsoport
szerinti támogatást csökkenti.
(4) A szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter a  2015.  évi központi költségvetés január–november havi előzetes
tényadatai alapján az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei
és kiadásai  fejezet, 5.  cím, 7. Nyugdíjbiztosítási Alap befizetése alcím javára történő befizetési kötelezettséget
határozhat meg a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 4. Egyéb befizetések cím, 1. Költségvetési befizetések alcím
terhére.
IV. FEJEZET
A HELYI ÖNKORMÁNYZATOK ÉS A KÖZPONTI ALRENDSZER KAPCSOLATA
13. A helyi önkormányzatok központi alrendszerből származó forrásai
36. § (1) Az Országgyűlés a  helyi önkormányzatok működéséhez és ágazati feladatainak ellátásához a  Magyarország helyi
önkormányzatairól szóló 2011.  évi CLXXXIX.  törvény 117.  § (1)  bekezdésében meghatározottak szerint nyújtandó
támogatások jogcímeit a 2. melléklet szerint állapítja meg.
(2) Az Országgyűlés működési és felhalmozási költségvetési támogatást állapít meg a  helyi önkormányzatok által
ellátandó 3.  melléklet I. és II.  pont szerinti feladatokra. A  3.  melléklet I.  pont 1–6.  alpontja, a  II.  pont és a  IV.  pont
szerinti támogatások felhasználási kötöttség mellett nyújthatóak.
(3) Az Országgyűlés a 3. melléklet III. pontja alapján önkormányzati fejezeti tartalékot állapít meg. A 3. melléklet III. pont
5. alpontja szerinti támogatások felhasználási kötöttség mellett nyújthatóak.
37. § A helyi önkormányzatokért felelős miniszter az  államháztartásért felelős miniszter, illetve a  támogatás jellegétől
függően a  feladatkörrel rendelkező miniszter egyetértésével a  IX. Helyi önkormányzatok támogatásai  fejezetben
–  az  1.  mellékletben szereplő  címek, valamint a  2. és 3.  mellékletben szereplő jogcímek között és azokon
belül – átcsoportosíthat.
38. § Az átalakult nemzetiségi önkormányzatot települési önkormányzatként a  2.  melléklet és a  3.  melléklet szerinti
támogatások illetik meg.
14. A települési önkormányzatokat megillető átengedett bevételek 39. § (1) A települési önkormányzatot illeti meg
a) a gépjárműadóról szóló törvény alapján a  belföldi gépjárművek után a  települési önkormányzat által
beszedett adó 40%-a és
b) a gépjárműadóhoz kapcsolódó bírságból, pótlékból és végrehajtási költségből származó bevétel 100%-a.
(2) A termőföld bérbeadásából származó jövedelem utáni – a  települési önkormányzat által beszedett – személyi
jövedelemadó 100%-a a földterület fekvése szerinti települési önkormányzatot illeti meg.
40. § (1) A települési önkormányzatot illeti meg
a) a települési önkormányzat jegyzője által jogerősen kiszabott környezetvédelmi bírság 100%-a,
b) a környezetvédelmi, természetvédelmi felügyelőség által a  települési önkormányzat területén
–  a  veszélyhelyzet kihirdetését megalapozó eseménnyel összefüggésben jogerősen kiszabott
környezetvédelmi bírságok kivételével – kiszabott, és abból befolyt környezetvédelmi bírságok összegének
30%-a,
c) a szabálysértésekről, a  szabálysértési eljárásról és a  szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012.  évi
II.  törvény 252. § (1) bekezdése alapján kiszabott és végrehajtott szabálysértési pénz- és helyszíni bírságból
származó, a  települési önkormányzat fizetési számlájára vagy annak valamely alszámlájára érkezett bevétel
100%-a,
d) a közúti közlekedésről szóló törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben meghatározott
jogsértésre (a  továbbiakban: közlekedési szabályszegés) tekintettel kiszabott – a  bírságot kiszabó szervre
tekintet nélkül – közigazgatási bírság behajtásából, illetve végrehajtásából származó bevétel 40%-a, ha
a behajtást, illetve a végrehajtást a települési önkormányzat jegyzője önkormányzati adóhatósági jogkörében
eljárva foganatosította és
e) a települési önkormányzat területén a közlekedési szabályszegések után a közterület-felügyelő által kiszabott
közigazgatási bírság behajtott összegének 100%-a.
(2) A szabálysértési pénz- és helyszíni bírság, valamint a közigazgatási bírság végrehajtását kérő szerv költségminimum
megelőlegezésére nem köteles.
15. A helyi önkormányzatok pénzellátásának kiegészítő szabályai 41. § (1) A támogatási igények jogosságát elbíráló és ellenőrző szerv a 3. melléklet I. pont 2. alpontja szerinti előirányzatból
nyújtható támogatás iránti igények jogszerűségének elbírálása, ellenőrzése és folyósítása céljából a  pályázatban
megnevezett személy nevét, további természetes személyazonosító adatait, a  foglalkoztatási jogviszony
megszűnéséhez kapcsolódó kifizetések összegét és az  azonosítására szolgáló, munkaviszonnyal kapcsolatos
kódját, valamint a  foglalkoztatási jogviszonyának megszüntetésével kapcsolatosan a  pályázatban megnevezett
személy munkaviszonya megszűnésének jogcímét, szolgálati és közszolgálati idejét, besorolását és munkakörének
megnevezését, foglalkoztatási jogviszonya kezdetének és megszűnésének időpontját, munkavégzés alóli
felmentése kezdő és záró időpontját, felmentése indokául szolgáló okot és a  munkaviszonnyal kapcsolatos
azonosító kódját megismerheti, és a  támogatási döntést követő ötödik év utolsó napjáig kezelheti. A  kezelt
személyes adatokat az  adatkezelés céljának megszűnését követően, de legfeljebb a  támogatási döntést követő
ötödik év utolsó napjának elteltével oly módon kell fizikailag megsemmisíteni, hogy helyreállításuk ne legyen
lehetséges.
(2) A 2. melléklet I. pontja, II. pontja, III. pont 2–5. alpontja, IV. pontja és a 3. melléklet I. pont 2. alpontja alapján nyújtott
támogatás folyósítása nettó finanszírozás keretében történik.
(3) A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997.  évi XXXI.  törvény (a  továbbiakban: Gyvt.) 19.  §
(1a)  bekezdése szerinti pénzbeli ellátás esetében a  települési önkormányzat januárban teljesített kifizetéseit
követően, az  őt megillető összeget január hónapban igényelheti jogszabályban meghatározott éven belüli
elszámolási kötelezettséggel. A  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993.  évi III.  törvény
(a  továbbiakban: Szoctv.) alapján nyújtott, a 2. melléklet III. pont 1. alpont a), b) és d) alpontjában meghatározott
ellátások esetében ha,
a) a települési önkormányzat a tárgyévet megelőző év decemberében igénylést nyújtott be, a január hónapban
járó előleg folyósítása – jogszabályban meghatározott módon – igénylés nélkül történik,
b) a  települési önkormányzat a  tárgyévet megelőző év decemberében nem nyújtott be igénylést, első
alkalommal az őt megillető havi összeg legfeljebb kétszeresét igényelheti jogszabályban meghatározott éven
belüli elszámolási kötelezettséggel.
(4) A helyi önkormányzatok általános működésének és ágazati feladatainak ellátásához járó támogatás jogosulatlan
igénybevételéhez kapcsolódó kamatfizetési kötelezettség kiszámítása szempontjából a  2.  melléklet I.  pont
2. alpontja, II. pont 1–3. alpontjai, III. pont 3–5. alpontjai szerinti támogatások együttes összegét kell figyelembe venni.
(5) Ha az állam a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: Nkt.) 74. §-a szerinti hozzájárulás
megfizetésére kötelezi a  települési önkormányzatot, annak befizetését a  települési önkormányzat havonta,
minden hónap 5. napjáig köteles teljesíteni. A  hozzájárulás összege a  XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és
kiadásai  fejezet, 5.  cím, 3. Köznevelési intézmények működtetésével kapcsolatos önkormányzati befizetések alcím
előirányzatának bevételét növeli.
(6) A helyi önkormányzatoknak a  25 év alatti és az  55 év feletti, a  képzettséget nem igénylő munkakörben
foglalkoztatott munkavállalók, valamint a  gyesről visszatérő és tartós munkanélküliség után elhelyezkedő
munkavállalók 2014. év decemberi foglalkoztatásához kapcsolódóan a szociális hozzájárulási adóból érvényesített,
kiadási megtakarítást jelentő adó kedvezményüket kötelesek befizetni a  XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei
és kiadásai  fejezet, 5.  cím, 2. alcím, 2. Helyi önkormányzatok és költségvetési szerveik jogcímcsoport előirányzata
javára.
(7) A kincstár az (5) és (6) bekezdésben meghatározott befizetési kötelezettséggel érintett helyi önkormányzat számára
folyósítandó támogatás havi összegéből a nettó finanszírozás során
a) levonja a helyi önkormányzatot terhelő elmaradt összeget, ha az (5) bekezdésben meghatározott befizetési
kötelezettség tekintetében az  elmaradt összeg két havi hozzájárulási kötelezettség összegével megegyezik
vagy azt meghaladja,
b) levonja a  (6)  bekezdés szerinti esetben az  előző havi bérszámfejtés alapján a  helyi önkormányzatnál
jelentkező kiadási megtakarítás összegét.
(8) Ha a  helyi önkormányzatot a  (2)  bekezdés alapján a  nettó finanszírozás keretében megillető adott havi források
a (7) bekezdés szerint levonandó összegekre nem nyújtanak fedezetet, a kincstár az Áht. 83. § (3) bekezdése alapján
jár el. Ha az önkormányzatnak 2015. december 15-én bármilyen elmaradása van az (5) bekezdés szerinti befizetési
kötelezettsége tekintetében, a  kincstár a  meg nem fizetett összegre a  kötelezett fizetési számlájára beszedési
megbízást nyújt be.
V. FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZER ÉS AZ ÁLLAMHÁZTARTÁSON KÍVÜLI SZERVEZETEK KAPCSOLATA
16. Az egyházi jogi személyek, a nemzetiségi önkormányzatok és a magán intézmények fenntartói
közcélú és egyéb tevékenységének támogatása
42. § (1) Az Országgyűlés a köznevelési közfeladat ellátására
a) átlagbéralapú támogatást állapít meg a  nevelési-oktatási, valamint pedagógiai szakszolgálati intézményt
fenntartó nemzetiségi önkormányzat, az  egyházi és magán köznevelési intézmény fenntartója részére
az  általuk fenntartott nevelési-oktatási intézményben, továbbá pedagógiai szakszolgálati intézményben
pedagógus és – a  b)  pont kivételével – nevelő-oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben
foglalkoztatottak után a  8.  melléklet I.  pontja, az  óvoda, egységes óvoda-bölcsőde esetében a  2.  melléklet
II. pont 1. alpontja szerint,
b) átlagbér alapú támogatást állapít meg a  pedagógus-munkakörben foglalkoztatottak után a  Magyarország
területén külföldi állam vagy nemzetközi szervezet oktatási programja szerint az oktatásért felelős miniszter
engedélye alapján működő nevelési-oktatási intézmény Magyarországon nyilvántartásba vett fenntartója
számára a 8. melléklet I. pontja szerint, az óvoda esetében a 2. melléklet II. pont 1. alpontja szerint,
c) működési támogatást állapít meg a nemzetiségi önkormányzat vagy az egyházi jogi személy által fenntartott
nevelési-oktatási intézményekben és pedagógiai szakszolgálati intézményekben ellátott, gyógypedagógiai
tanácsadásban, korai fejlesztésben, oktatásban és gondozásban, valamint a  fejlesztő nevelésben részt vevő
gyermekekre, tanulókra tekintettel a  nemzetiségi önkormányzat és a  bevett egyház részére a  8.  melléklet
II. pontja szerint,
d) tankönyvtámogatást állapít meg a  köznevelési intézményt fenntartó nemzetiségi önkormányzat, továbbá
az egyházi és magán köznevelési intézmény fenntartója részére a 8. melléklet III. pontja szerint,
e) a hit- és erkölcstan oktatáshoz kapcsolódóan
ea) tankönyvtámogatást és
eb) átlagbéralapú támogatást
állapít meg a bevett egyház által az állami iskolában szervezett oktatáshoz a 8. melléklet IV. pontja szerint,
f ) a gyermek-, tanulói étkeztetéshez az  óvodai, egységes óvoda-bölcsődei, általános iskolai, középfokú
iskolai, kollégiumi étkeztetés támogatására a  köznevelési intézményt fenntartó nemzetiségi önkormányzat,
továbbá az  egyházi és magán köznevelési intézmény fenntartója részére az  általa biztosított gyermek-,
tanulóétkeztetéshez a  2.  melléklet III.  pont 5.  alpont a)  alpontjában meghatározott támogatással azonos
összegű és azonos feltételek mellett nyújtott támogatást állapít meg.
(2) Az oktatásért felelős miniszter a  kislétszámú csoportokban szervezhető hit- és erkölcstan oktatáshoz az  általa
vezetett minisztérium költségvetési fejezetébe tartozó előirányzat terhére további támogatást nyújthat.
43. § (1) Az Országgyűlés a szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt, szolgáltatást fenntartó
egyházi jogi személy, civil szervezet, közalapítvány, országos nemzetiségi önkormányzat, települési vagy területi
nemzetiségi önkormányzat, gazdasági társaság, és a  humánszolgáltatást alaptevékenységként végző, a  személyi
jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó egyéni vállalkozó (a  továbbiakban együtt: nem állami szociális
fenntartó) részére támogatást állapít meg a következők szerint:
a) a támogatás a  nem állami szociális fenntartót a  települési önkormányzatok 2.  melléklet III.  pont
3. b)–k) alpontjában és III. 5. a) alpontjában meghatározott támogatásaival azonos jogcímeken, összegben és
feltételek mellett illeti meg,
b) – a  hajléktalanok átmeneti intézményei kivételével – a  nem állami szociális fenntartó, ha a  Szoctv. 57.  §
(2)  bekezdése, valamint a  Gyvt. 15.  § (2)  bekezdés c)  pontja és (3)  bekezdés a), illetve b)  pontja szerinti
feladatot lát el, a 9. melléklet I–II. pont szerinti támogatásra jogosult,
c) a személyes gondoskodást nyújtó szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt,
szolgáltatást fenntartó gazdasági társaságot – ide nem értve a  nonprofit gazdasági társaságot – és egyéni
vállalkozót az a) és b) pont szerinti támogatás 30%-ának megfelelő támogatás illeti meg,
d) a nem állami szociális fenntartó a 9. melléklet IV. pontja szerinti támogatásra jogosult.
 (2) A Szoctv. 4. § (1) bekezdés m) pont mb) alpontjában és a Gyvt. 5. § s) pont sb) alpontjában meghatározott szociális
és gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt fenntartó egyházi jogi személy az  egyházak
hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló törvény szerinti kiegészítő támogatásra jogosult.
E kiegészítő támogatás mértéke az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti támogatás 71,4%-a.
(3) A nem állami szociális fenntartó az (1) bekezdés alapján megállapított támogatás teljes összegét a folyósítást követő
15 napon belül köteles annak az intézménynek átadni, amelyre tekintettel a támogatás megállapítására sor került.
(4) Az egyházi jogi személy a  (2)  bekezdés szerinti kiegészítő támogatást köteles elkülönítetten nyilvántartani
és a  támogatás teljes összegét a  humánszolgáltatást ellátó intézményei, illetve azok humánszolgáltatásai
támogatására fordítani.
(5) Az (1)  bekezdés szerinti támogatás és a  (2)  bekezdés szerinti kiegészítő támogatás elszámolása a  XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet terhére, illetve javára történik.
44. § Az önkormányzati tűzoltóság a  fenntartásához, működéséhez és fejlesztéséhez az  átvállalt feladattal arányos
költségvetési támogatást a  tűz elleni védekezésről, a  műszaki mentésről és a  tűzoltóságról szóló 1996.  évi
XXXI.  törvény 41.  § (5)  bekezdése és 34.  § (1) és (3)  bekezdése alapján a  XIV. Belügyminisztérium  fejezet, 20.  cím,
10.  Önkormányzati tűzoltóságok normatív támogatása alcím előirányzatából a  következő feltételek és normatívák
szerint veheti igénybe:
a) valamennyi önkormányzati tűzoltóság a készenléti szolgálat működéséhez azonos összegű, 25,0 millió forint
alaptámogatásra jogosult,
b) az a)  pont szerint felosztott támogatás után megmaradó előirányzatból minden önkormányzati tűzoltóság
az általa ellátott vonulási terület veszélyeztetettsége mértékét kifejező, jogszabályban rögzített elvek alapján
meghatározott pontszámok arányában részesül,
c) a tárgyévet megelőző év normatív támogatás elszámolásából bevételként visszatérülő összeg a katasztrófák
elleni védekezésért felelős miniszter egyedi döntése alapján az  önkormányzati tűzoltóságok működési
kiadásainak finanszírozására használható fel.
45. § A személyi jövedelemadó meghatározott részének az  adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996.  évi
CXXVI.  törvény 4/A.  § (1)  bekezdés b)  pontja alapján kijelölt előirányzat felhasználási célja a  2015.  évi személyi
jövedelemadó-rendelkezéseknél a  Nemzeti Tehetség Program. Felhasználása a  2016.  évi költségvetési törvényben
kerül megtervezésre.
17. A pártok és a működésüket segítő alapítványok támogatása
46. § (1) Az I. Országgyűlés  fejezet, 8. Pártok támogatása  címben meghatározott pártok a  pártok működéséről és
gazdálkodásáról szóló 1989. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Ptv.) alapján részesülnek támogatásban.
(2) Az I. Országgyűlés  fejezet, 9. Pártalapítványok támogatása  cím terhére a  pártok működését segítő tudományos,
ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványok a  Ptv. rendelkezései szerint részesülnek
támogatásban.
VI. FEJEZET
ÁLLAMI KEZESSÉG- ÉS GARANCIAVÁLLALÁS, VISZONTGARANCIA-VÁLLALÁS ÉS KEZESI HELYTÁLLÁS
47. § (1) A Kormány a 2015. évben együttesen 100 000,0 millió forint összegű új egyedi állami kezesség és állami garancia
vállalására adhat felhatalmazást.
(2) Az (1)  bekezdésben meghatározott keretösszeg – a  járulékos hitelköltségek és az  árfolyamváltozás miatt
bekövetkező emelkedést kivéve – kizárólag az Országgyűlés jóváhagyásával léphető túl.
(3) A Világbanktól, az  Európai Beruházási Banktól, az  Európai Újjáépítési és Fejlesztési Banktól, a  német Újjáépítési és
Hitelbanktól, az  Északi Beruházási Banktól, illetve az  Európa Tanács Fejlesztési Bankjától felveendő hitelekhez
vállalható egyedi állami kezességek és állami garanciák nem terhelik az (1) bekezdés szerinti keretösszeget.
48. § (1) A 2015. évben vállalt kiállítási garanciák és kiállítási viszontgaranciák együttes, a  vállalás időpontjában forintra
átszámított állománya az év egyetlen napján sem haladhatja meg az 500 000,0 millió forintot.
(2) A Kormány a  2015. évben 50  000,0  millió forint összegű, a  vasúti közlekedésről szóló 2005.  évi CLXXXIII.  törvény
29/A. §-a szerinti állami kezesség melletti forrásbevonásra adhat felhatalmazást.
49. § (1) A Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001.  évi XX.  törvény (a  továbbiakban: MFB tv.) 5.  §
(3) bekezdés a) pontja szerinti felső határ a 2015. évben 1 800 000,0 millió forint.
(2) Az MFB tv. 5. § (3) bekezdés b) pontja szerinti felső határ a 2015. évben 750 000,0 millió forint.
 (3) Az MFB tv. 5. § (3) bekezdés c) pontja szerinti felső határ a 2015. évben 2 000 000,0 millió forint.
 (4) Törvény eltérő rendelkezése hiányában a  (2)  bekezdés szerinti kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó állami
kezesség után az állam javára felszámítandó kezességvállalási díj mértékét a Kormány határozatban állapítja meg.
50. § (1) A Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a  Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról
szóló 1994.  évi XLII.  törvény (a  továbbiakban: Etv.) 7.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti felső határ a  2015. évben
1 200 000,0 millió forint.
(2) Az Etv. 7. § (1) bekezdés b) pontja szerinti felső határ a 2015. évben 350 000,0 millió forint.
 (3) Az Etv. 7. § (1) bekezdés c) pontja szerinti felső határ a 2015. évben 600 000,0 millió forint.
51. § (1) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által vállalt készfizető kezesség mögött – jogszabályban meghatározott feltételek
mellett – a (2)–(8) bekezdés szerint az állam visszavonhatatlan viszontgaranciája áll fenn.
(2) Az (1)  bekezdés szerinti viszontgarancia mértéke a  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által vállalt készfizető kezesség
érvényesítéséből a társaságot terhelő fizetési kötelezettség 85%-a.
(3) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. az (1) bekezdés szerinti viszontgaranciával
a) a kis- és középvállalkozások, valamint a  Munkavállalói Résztulajdonosi Program megvalósítására
– a Munkavállalói Résztulajdonosi Programról szóló törvény alapján – létrejövő szervezetek legfeljebb 25 év
lejáratú hitel-, kölcsönszerződésből, garancia-szerződésből és termelési célú eszközbeszerzéshez kapcsolódó
pénzügyi lízingszerződésből, továbbá faktoringszerződésből eredő kötelezettségéért vállalhat készfizető
kezességet azzal, hogy a  készfizető kezességvállalás legfeljebb egyéves futamidejű faktoringügyletekhez
kapcsolódhat, valamint
b) készfizető kezességet vállalhat gyógyszerész vállalkozási célú, a  biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és
gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a  gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006.  évi
XCVIII.  törvény 74.  § (1)  bekezdésében és 83/A.  § (1)  bekezdésében foglalt feltételek teljesítése érdekében
történő tulajdoni hányad megszerzését szolgáló – a  közforgalmú gyógyszertárakban a  gyógyszerészi
tulajdonarány növelésének elősegítéséről szóló kormányrendelet szerinti Patika Hitelprogram keretében  –
2013. július 1-je és 2016. december 31-e között létrejött hitel vagy kölcsönszerződéséhez.
(4) Az (1)  bekezdés szerinti viszontgarancia kiterjed a  Garantiqa Hitelgarancia Zrt.-nek a  tőkepiacról szóló törvény
alapján működő kockázati tőkealapnak gazdasági társaságban fennálló kockázati tőkebefektetése értékesítéséből
származó követelés 50%-áért vállalt készfizető kezességére is. A készfizető kezességgel biztosított követelés mértéke
nem haladhatja meg a tulajdonszerzésre fordított összeg 50%-át.
(5) A készfizető kezesi szerződés jogosultja lehet
a) pénzügyi intézmény,
b) kockázati tőkealap,
c) a Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány az  Országos Mikrohitel Alapból történő pénzkölcsön nyújtása
esetén,
d) a megyei és fővárosi vállalkozásfejlesztési alapítványok mikrohitelezési tevékenység esetén.
(6) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által az (1) bekezdés szerinti állami viszontgarancia mellett vállalt készfizető kezesség
állománya 2015. december 31-én nem haladhatja meg az 550 000,0 millió forintot.
(7) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által az  (1)  bekezdés szerinti állami viszontgaranciával vállalt készfizető kezesség
érvényesítése esetén – törvény eltérő rendelkezésének hiányában – a  társaság köteles minden szükséges
jogcselekményt megtenni a  (3)  bekezdés szerinti kötelezettekkel szemben fennálló, reá átszálló követelés
behajtására. A központi költségvetést illeti meg a társaság által behajtott – a behajtási költségekkel csökkentett –
összegnek az érvényesített állami viszontgarancia mértékével megegyező százalékban kifejezett arányos része.
(8) Ha a  készfizető kezességvállalás biztosítékaként a  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. biztosítást köt, a  biztosító intézet
térítése behajtási bevételnek minősül, és arra a (7) bekezdés szabályai az irányadók.
(9) A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. az  (1)  bekezdés szerinti ügyletek bevételeit, és az  ezen ügyletekhez kapcsolódó
költségeket és ráfordításokat elkülönítetten köteles nyilvántartani, és az éves beszámoló kiegészítő mellékletében
bemutatni.
52. § (1) Az Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány (e § alkalmazásában a  továbbiakban: Alapítvány) által vállalt
készfizető kezesség mögött – jogszabályban meghatározott feltételek mellett – a (2)–(7) bekezdés szerint az állam
visszavonhatatlan viszontgaranciája áll fenn.
(2) Az (1)  bekezdés szerinti viszontgarancia mértéke az  Alapítvány által vállalt készfizető kezesség érvényesítéséből
az Alapítványt terhelő fizetési kötelezettség 85%-a.
(3) Az (1) bekezdésben vállalt állami viszontgarancia a mezőgazdasági tőkepótló hitelekre és az 1999. január 1-je után
vállalt készfizető kezességek érvényesítésére vonatkozik.
(4) Az Alapítvány a  természetes személyek, a  gazdasági társaságok, a  közhasznú társaságok, a  szövetkezetek,
a  magánvállalkozások legfeljebb 25 év lejáratú hitel-, kölcsönszerződésből, garancia-szerződésből, termelési
célú eszközbeszerzéshez kapcsolódó pénzügyi lízingszerződésből, továbbá faktoringszerződésből eredő
kötelezettségéért vállalhat készfizető kezességet azzal, hogy a  készfizető kezességvállalás legfeljebb egyéves
futamidejű faktoringügyletekhez kapcsolódhat.
(5) A készfizető kezesi szerződés jogosultja lehet
a) pénzügyi intézmény,
b) a Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány az  Országos Mikrohitel Alapból történő pénzkölcsön nyújtása
esetén,
c) a megyei és fővárosi vállalkozásfejlesztési alapítvány mikrohitelezési tevékenység esetén.
(6) Az Alapítvány által az  (1)  bekezdés szerinti viszontgarancia mellett vállalt készfizető kezesség állománya 2015.
december 31-én nem haladhatja meg a 140 000,0 millió forintot.
(7) Az Alapítvány által az (1) bekezdés szerinti állami viszontgaranciával vállalt készfizető kezesség érvényesítése esetén
–  törvény eltérő rendelkezésének hiányában – az Alapítvány köteles minden szükséges jogcselekményt megtenni
a  reá átszálló követelés behajtására. A központi költségvetést illeti meg az Alapítvány által behajtott – a behajtási
költségekkel csökkentett – összegnek az  érvényesített állami viszontgarancia mértékével megegyező százalékban
kifejezett arányos része.
53. § (1) Az állam készfizető kezesként felel a  Diákhitel Központ Zrt. azon fizetési kötelezettségeiért, amelyek
a  belföldről és külföldről, a  diákhitelezési rendszer finanszírozása érdekében felvett hiteleiből, kölcsöneiből és
kötvénykibocsátásaiból erednek.
(2) A Diákhitel Központ Zrt. az  (1)  bekezdés szerinti kötelezettségei biztosítékaként az  állami készfizető
kezességvállaláson túl a hitelező további biztosíték előírására nem köteles.
(3) Az állami kezességvállalásért a Diákhitel Központ Zrt.-nek kezességvállalási díjat nem kell fizetnie.
 (4) A Diákhitel Központ Zrt. éves finanszírozási tervét az államháztartásért felelős miniszter hagyja jóvá.
54. § (1) A KAVOSZ Vállalkozásfejlesztési Zrt. által az  autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal
arányos díj fizetését szolgáló kölcsönnyújtás céljára pénzügyi intézményektől hitelszerződés alapján felvett
kölcsöneihez kapcsolódó állami készfizető kezesség állománya 2015. december 31-én nem haladhatja meg
a 6500,0 millió forintot.
(2) A KAVOSZ Vállalkozásfejlesztési Zrt. által az  autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő díj fizetését
szolgáló hitelszerződés alapján kihelyezett kölcsönökhöz kapcsolódó állami készfizető kezesség állománya
2015. december 31-én nem haladhatja meg az 5200,0 millió forintot.
55. § (1) Ha az államnak szerződéssel, illetve jogszabállyal vállalt kezesség- vagy viszontgarancia érvényesítéséből – az 56. §
szerinti viszontgarancia kivételével – olyan fizetési kötelezettsége keletkezik, amely nem szerepel az 1. mellékletben,
azt a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, 33. Állam által vállalt kezesség és viszontgarancia
érvényesítése cím terhére kell teljesíteni.
(2) Az Államadósság Kezelő Központ Zrt.-nek az  állami kezesség, garancia melletti forrásbevonással kapcsolatos
feladatokban történő közreműködésért fizetendő díjat a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet,
32. cím, 1. Vegyes kiadások alcím terhére kell teljesíteni.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott kiadások összegével a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet
tervezett kiadása túlléphető.
56. § (1) A Magyar Vállalkozásfinanszírozási Zrt. (e § alkalmazásában a  továbbiakban: MV Zrt.) által – jogszabályban
meghatározott feltételek mellett – vállalt készfizető kezesség, illetve garancia érvényesítéséből a társaságot terhelő
fizetési kötelezettségek 100%-a mögött a (2)–(6) bekezdésben meghatározottak szerint az állam visszavonhatatlan
viszontgaranciája áll fenn.
(2) Az MV Zrt. az (1) bekezdés szerinti viszontgaranciával a mikro-, kis- és középvállalkozások legfeljebb 25 év lejáratú
hitelszerződésein alapuló kötelezettségek legfeljebb 80%-áig vállalhat készfizető kezességet, illetve garanciát.
(3) Az MV Zrt. által a  Gazdaságfejlesztés Operatív Program Pénzügyi eszközök prioritási tengelyében, illetve
a  Közép-magyarországi Operatív Program A  tudásalapú gazdaság innováció- és vállalkozásorientált fejlesztése
prioritási tengelyében a  Garanciaeszközökre vállalt készfizető kezesség, illetve garancia állománya 2015.
december 31-én nem haladhatja meg a 300 000,0 millió forintot.
(4) Az (1)  bekezdés szerinti viszontgarancia érvényesítéséből eredő fizetési kötelezettséget a  forrást biztosító
azonos előirányzatból a  XIX. Uniós Fejlesztések  fejezet, 2.  cím, 4. alcím, 1. Gazdaságfejlesztés Operatív Program
jogcímcsoport vagy a  2.  cím, 4. alcím, 29. Közép-magyarországi Operatív Program jogcímcsoport terhére kell
teljesíteni.
(5) Ha a  (4)  bekezdésben meghatározott előirányzat a  viszontgarancia érvényesítéséből eredő fizetési kötelezettség
teljesítéséhez nem elegendő, a további kifizetések forrásának biztosítása során is fenn kell tartani az Európai Unió
költségvetéséből származó támogatás és az  ahhoz kapcsolódó hazai társfinanszírozás eredeti előirányzatnak
megfelelő arányát.
(6) Az (1)–(3) bekezdés szerinti kezesség, illetve garancia érvényesítéséből származó, az MV Zrt. által behajtott követelés
összege a Gazdaságfejlesztés Operatív Program, illetve a Közép-magyarországi Operatív Program forrását növeli.
VII. FEJEZET
A KÖZPONTI ALRENDSZER KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSÁVAL KAPCSOLATOS VEGYES
RENDELKEZÉSEK
18. A nyugdíjemelés, egyes illetmények és meghatározott díjak, támogatások és járadékok alapjának
mértéke
57. § A 2015 januárjában a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 62. § (1) és (2) bekezdése
alapján esedékes nyugdíjemelés meghatározásánál 1,8%-os fogyasztói árnövekedést kell figyelembe venni.
58. § (1) A Magyar Fejlesztési Bank által saját kockázatára nyújtott azon hitelek állománya, amelyekhez a  Kormány
határozatában forrás- és eszközoldali kamattámogatást biztosít, a  2015. év folyamán legfeljebb 500  000,0  millió
forint lehet.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott keretet a tényleges állomány az év egyetlen napján sem haladhatja meg.
59. § (1) A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 132.  §-a szerinti illetményalap a  2015. évben
38 650 forint.
(2) A költségvetési szervek által foglalkoztatottak éves cafetéria-juttatásának kerete, illetve cafetéria-juttatást
nem nyújtó költségvetési szervek esetében az  egy foglalkoztatottnak éves szinten – az  Önkéntes Kölcsönös
Biztosító Pénztárakról szóló 1993.  évi XCVI.  törvényre is figyelemmel, a  személyi jövedelemadóról szóló 1995.  évi
CXVII.  törvény 71.  § (1)  bekezdés a)–f )  pontjában és (3)  bekezdésében meghatározott juttatások – az  egyes
juttatásokhoz kapcsolódó, a juttatást teljesítő munkáltatót terhelő közterheket is magában foglaló együttes összege
a 2015. évben nem haladhatja meg a bruttó 200 000 forintot.
(3) A fizetési számlához kapcsolódóan törvény alapján az  egy foglalkoztatottnak havonta adható bankszámlahozzájárulás mértéke a 2015. évben legfeljebb 1000 forint.
60. § (1) A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.)
a) 66.  § (1)  bekezdése szerinti, a  közalkalmazotti fizetési osztályok első fizetési fokozatához tartozó illetmény
garantált összegét, és a  növekvő számú fizetési fokozatokhoz tartozó – az  első fizetési fokozat garantált
illetményére épülő – legkisebb szorzószámokat a 2015. évre a 7. melléklet tartalmazza,
b) 69. §-a szerinti illetménypótlék számítási alapja a 2015. évben 20 000 forint.
 (2) A Kjt. 77. § (1) bekezdése szerinti feltételek fennállása esetén nyújtott keresetkiegészítés a 2015. évben a keresetbe
tartozó juttatások előző évi bázis előirányzatának 2%-a. Fel nem használt előirányzata kizárólag a keresetbe tartozó
juttatások emelésére fordítható. Ez a rendelkezés nem vonatkozik az állami felsőoktatási intézményekre, a központi
költségvetési szervként vagy köztestületi költségvetési szervként működő kutatóközpontra, kutatóintézetre,
a  Magyar Tudományos Akadémia elnöke által irányított kutatást kiegészítő köztestületi költségvetési szervre és
az olyan központi költségvetési szervre, amelynek felügyeletét a Magyar Tudományos Akadémia elnöke látja el.
61. § Az Nkt. 65. § (1) bekezdése szerinti illetményalap számításának vetítési alapja 101 500 forint.
62. § (1) A Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Kar nappali tagozatos ösztöndíjas hallgatói pénzbeli
juttatásának normatívája 308 000 forint/fő/év.
(2) A Kjt. 79/E. §-a alapján az egyetemi tanári munkakör 1. fizetési fokozatának garantált illetménye 2015. január 1-jétől
437 300 forint.
(3) A Bolyai János Kutatási Ösztöndíj havi összege 124 500 forint.
 (4) Az egészségügyi felsőfokú szakirányú szakképzési rendszerről szóló Korm. rendeletben meghatározott, a szakorvos
jelöltek képzésével összefüggően felmerülő dologi költségek megtérítésére szolgáló támogatás összege
100 000 forint/év.
(5) A központi költségvetési szervként működő – köznevelési közfeladatot ellátó intézményt fenntartó – felsőoktatási
intézményt az általa ellátott köznevelési feladatok tekintetében a 42. § (1) bekezdés d) és f ) pontjában megállapított
támogatások azonos jogcímen és feltételekkel illetik meg.
63. § (1) A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi CLXII.  törvény 169.  § (2)  bekezdése szerinti bírói
illetményalap a 2015. évben 391 600 forint.
(2) A legfőbb ügyész, az  ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az  ügyészi életpályáról szóló
2011. évi CLXIV. törvény 59. § (3) bekezdése szerinti ügyészi illetményalap a 2015. évben 391 600 forint.
(3) A jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény 1. § (3) bekezdése szerinti jogi segítői óradíj a 2015. évben
5000 forint.
(4) Az ügyvédekről szóló 1998.  évi XI.  törvény 131.  § (2)  bekezdése szerinti kirendelt ügyvédi óradíj a  2015. évben
5000 forint.
64. § (1) A Gyvt.
a) 20/A. § (2) bekezdése szerinti támogatás esetenkénti összege a 2015. évben gyermekenként 5800 forint,
b) 20/B. § (5) bekezdése szerinti pótlék esetenkénti összege a 2015. évben gyermekenként 8400 forint,
c) 66/L.  §-a szerinti helyettes szülői díj legalacsonyabb összege – gyermekenként, fiatal felnőttenként –
a 2015. évben 15 000 forint/hó.
 (2) A Szoctv.
a) 38.  § (3)  bekezdésében meghatározott, a  lakásfenntartás egy négyzetméterre jutó elismert havi költsége
a 2015. évben 450 forint,
b) 43/A. § (4) bekezdésében meghatározott szakértői díj összege a 2015. évben esetenként 20 000 forint,
c) 44. § (1) bekezdése szerinti ápolási díj havi alapösszege a 2015. évben 29 500 forint.
(3) A fiatalok életkezdési támogatásáról szóló 2005. évi CLXXIV. törvény 4. § (2) bekezdés a) pontja szerinti első utalási
összeg 42 500 forint, a 4. § (2) bekezdés b) pontja szerinti második és harmadik utalási összeg 44 600-44 600 forint,
ha a gyermek a 2015. évben született.
(4) A szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény 8. § (1) bekezdés
b) pontjában meghatározott alapnormatíva összege a 2015. évben 453 000 forint/fő/év.
65. § (1) A kárpótlási jegyek életjáradékra váltásáról szóló 1992. évi XXXI.  törvény (a továbbiakban: Éltv.) 7. § (1) bekezdése
és a termőföld állam által életjáradék fizetése ellenében történő megszerzésének ötödik üteméről szóló 259/2009.
(XI. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: TéR.) alapján az életjáradék összege 2015. március 1-jétől az előző évben
megvalósult átlagos nyugdíjemelés százalékos mértékével emelkedik.
(2) Az Éltv. és a  TéR. alapján a  2015. március 1-je után az  életjáradék összegét az  Éltv. és a  TéR.  mellékletében
meghatározott összeg (1) bekezdés szerinti növekménye figyelembevételével kell megállapítani.
(3) A Párizsi Békeszerződésről szóló 1947.  évi XVIII.  törvény 27.  cikke 2.  pontjában foglaltak végrehajtásáról szóló
1997.  évi X.  törvény 2.  § (4)  bekezdése alapján az  életjáradék összege 2015. március 1-jétől – 2015. január 1-jei
visszamenőleges hatállyal – az előző évben megvalósult átlagos nyugdíjemelés százalékos mértékével emelkedik.
66. § A Szoctv.
a) 50/A. § (8) bekezdése szerinti egyéni gyógyszerkeret havi összege a 2015. évben 12 000 forint,
b) 50/A. § (9) bekezdése szerinti eseti keret éves összege a 2015. évben 6000 forint.
67. § Az Éhvt. 13.  §-a szerinti felügyeleti díj mértéke a  projekt jogszabály alapján jóváhagyott Tervdokumentumában
létrehozni tervezett minden egyes kibocsátás-csökkentési egység után 38 forint.
19. A kis összegű követelés értékhatára, a filmalkotásokhoz kapcsolódó gyártási értékhatár
és a közbeszerzési értékhatárok
68. § Az Áht. 97. § (3) bekezdésének alkalmazása során a kis összegű követelés értékhatára 100 000 forint.
69. § A mozgóképről szóló 2004. évi II.  törvény 13. § (5) bekezdésében meghatározott gyártási költségvetési értékhatár
a  2015. évben magyar filmalkotás esetén 330,3  millió forint, magyar részvételű koprodukciós filmalkotás esetén
584,8 millió forint.
70. § (1) A közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 10. § (1) bekezdés b) pontja szerinti nemzeti
közbeszerzési értékhatár – kivéve a  Kbt. szerinti közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó értékhatárt – 2015.
január 1-jétől 2015. december 31-éig
a) árubeszerzés esetében 8,0 millió forint,
b) építési beruházás esetében 15,0 millió forint,
c) építési koncesszió esetében 100,0 millió forint,
d) szolgáltatás megrendelése esetében 8,0 millió forint,
e) szolgáltatási koncesszió esetében 25,0 millió forint.
(2) Az (1)  bekezdéstől eltérően a  Kbt. szerinti közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó nemzeti közbeszerzési
értékhatár 2015. január 1-jétől 2015. december 31-éig
a) árubeszerzés esetében 50,0 millió forint,
b) építési beruházás esetében 100,0 millió forint,
c) szolgáltatás megrendelése esetében 50,0 millió forint.
71. § (1) A Kbt. 10.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti, az  árubeszerzésre vonatkozó uniós közbeszerzési értékhatár – kivéve
a  Kbt. XIV. Fejezete alkalmazásakor a  közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó értékhatárt – 2015. január 1-jétől
2015. december 31-éig
a) a Kbt. 6.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott ajánlatkérők esetében, valamint ezen ajánlatkérők
esetében a  védelem terén beszerzendő árukra akkor, ha a  védelem terén a  beszerzendő áru a  Kbt.
2. mellékletében szerepel 134 000 euró,
b) a Kbt. 6.  § (1)  bekezdése szerinti egyéb ajánlatkérő esetében, valamint a  6.  § (1)  bekezdés a)  pontjában
meghatározott ajánlatkérők esetében, ha a  védelem terén a  beszerzendő áru a  Kbt. 2.  mellékletében nem
szerepel 207 000 euró.
(2) A Kbt. 10.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott, az  építési beruházásra vonatkozó uniós közbeszerzési
értékhatár – kivéve a  Kbt. XIV. Fejezete alkalmazásakor a  közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó értékhatárt  –
2015. január 1-jétől 2015. december 31-éig 5 186 000 euró.
(3) A Kbt. 10. § (1) bekezdés a) pontja szerinti, az építési koncesszióra vonatkozó uniós közbeszerzési értékhatár 2015.
január 1-jétől 2015. december 31-éig 5 186 000 euró.
(4) A Kbt. 10. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott, a szolgáltatás megrendelésére vonatkozó uniós közbeszerzési
értékhatár – kivéve a  Kbt. XIV. Fejezete alkalmazásakor a  közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó értékhatárt  –
2015. január 1-jétől 2015. december 31-éig
a) a Kbt. 6.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott ajánlatkérők esetében, ha a  szolgáltatás a  Kbt.
3.  mellékletében szerepel, kivéve a  8. csoportba tartozó kutatási és fejlesztési szolgáltatásokat és
az 5. csoportba tartozó 7524, 7525, 7526 számú távközlési szolgáltatásokat 134 000 euró,
b) a Kbt. 6.  § (1)  bekezdésében meghatározott egyéb ajánlatkérő esetében, ha a  szolgáltatás a  Kbt.
3.  mellékletében szerepel, kivéve a  8. csoportba tartozó kutatási és fejlesztési szolgáltatásokat és
az 5. csoportba tartozó 7524, 7525, 7526 számú távközlési szolgáltatásokat 207 000 euró,
c) a Kbt. 3. mellékletében a 8. csoportba tartozó kutatási és fejlesztési szolgáltatások és az 5. csoportba tartozó
7524, 7525, 7526 számú távközlési szolgáltatások, valamint a  Kbt. 4.  melléklete szerinti szolgáltatások
esetében 207 000 euró.
(5) A Kbt. 10.  § (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott, a  tervpályázati eljárás lefolytatására vonatkozó uniós
közbeszerzési értékhatár – kivéve a  Kbt. XIV. Fejezete alkalmazásakor a  közszolgáltatói szerződésekre vonatkozó
értékhatárt – 2015. január 1-jétől 2015. december 31-éig
a) a (4)  bekezdés a)–c)  pontjában meghatározott értékhatárok, ha a  tervpályázati eljárás eredményeként
szolgáltatás megrendelésére kerül sor,
b) a (4)  bekezdés a)–c)  pontjában meghatározott értékhatárok minden olyan tervpályázati eljárás esetében,
amelynek pályázati díja és a  pályázóknak fizetendő díjak együttes teljes összege eléri vagy meghaladja
ezeket az értékhatárokat.
72. § (1) A 71. §-tól eltérően a Kbt. XIV. Fejezete alkalmazásakor a közszolgáltatói szerződések esetén irányadó, a Kbt. 10. §
(1) bekezdés a) pontjában meghatározott uniós közbeszerzési értékhatár 2015. január 1-jétől 2015. december 31-éig
a) árubeszerzésre, valamint a szolgáltatás megrendelésére 414 000 euró,
b) építési beruházásra 5 186 000 euró.
(2) A Kbt. XIV. Fejezete alkalmazásakor a  közszolgáltatói szerződések esetén irányadó, a  Kbt. 10.  § (1)  bekezdés
a) pontja szerinti, a tervpályázati eljárás lefolytatására vonatkozó uniós közbeszerzési értékhatár 2015. január 1-jétől
2015. december 31-éig
a) 414 000 euró, ha a tervpályázati eljárás eredményeként szolgáltatás megrendelésére kerül sor,
b) 414 000 euró, ha a tervpályázati eljárás pályázati díja és a pályázóknak fizetendő díjak együttes teljes összege
eléri vagy meghaladja ezt az értékhatárt.
 (3) Az (1) és (2)  bekezdésben, valamint a  71.  §-ban meghatározott uniós értékhatárok forintban meghatározott
összegeként az Európai Unió Hivatalos Lapjában így közzétett – az Európai Bizottság által kétévente felülvizsgált –
összeget kell figyelembe venni.
20. Egyes koncessziós díjak 73. § (1) A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991.  évi XXXIV.  törvény (a  továbbiakban: Szjtv.) 27.  § (5)  bekezdése szerinti
koncessziós díj jogszabályi minimuma az Szjtv. 37. § 11. pontja szerinti egységenként a 2015. tárgyévre a következő:
a) Budapesten és Pest megyében I. kategóriájú játékkaszinó esetében 657,9  millió forint, II. kategóriájú
játékkaszinó esetében 383,8 millió forint,
b) az a)  pontban foglalt kivétellel I. kategóriájú játékkaszinó esetében 548,3  millió forint, II. kategóriájú
játékkaszinó esetében 54,9 millió forint.
 (2) Az Szjtv. 29/E. § (1) bekezdése szerinti koncessziós díj jogszabályi minimuma a 2015. tárgyévre a következő:
a) egy játéktípusra érvényes távszerencsejáték-szervezési engedély esetén 104,2 millió forint,
b) több játéktípusra érvényes távszerencsejáték-szervezési engedély esetén játéktípusonként 104,2 millió forint.
21. Tartozásátvállalás 74. § (1) Az állam legkésőbb 2015. december 31-ei hatállyal ellenérték nélkül átvállalja a  MÁV Magyar Államvasutak Zrt.
(a  továbbiakban: MÁV Zrt.) legfeljebb  3,6  millió euró és legfeljebb 12  330,3  millió forint tőkeösszegű, a  Gst. 3.  §
(1)  bekezdés a)  pontja szerinti adósságelemeit és azok járulékainak összegét, valamint legfeljebb 10  000,0  millió
forint tőkeösszegű, a Gst. 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti adósságot keletkeztető ügyletből eredő, hitelviszonyt
megtestesítő értékpapír lejárat előtti visszaváltásából származó fizetési kötelezettségét. Az  átvállalás nem érinti
az  átvállalásra kerülő adósságelemek alapján fennálló, fizetési jogokon és kötelezettségeken kívüli egyéb jogokat
és kötelezettségeket. A MÁV Zrt.-t ezen tartozásátvállalás tekintetében nem terheli illetékkötelezettség. Az államot
az átvállalás során az államháztartásért felelős miniszter képviseli.
(2) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a Nemzeti Munkaügyi Hivatalnak a már megszűnt Oktatásért Közalapítványhoz
kapcsolódó, a  Nemzeti Foglalkoztatási Alap jogelődjének, a  Munkaerőpiaci Alap képzési alaprész terhére nyújtott
követelése törlésre kerüljön.
75. § Az Országgyűlés elengedi a  Budapest Főváros Önkormányzatának az  állammal szemben fennálló, a  Magyar
Köztársaság 2013.  évi költségvetéséről szóló 2012.  évi CCIV.  törvény 1.  melléklete IX. Helyi önkormányzatok
támogatásai  fejezet, 29. Pannon Park projekt előkészítése  címen kapott támogatás jogtalan igénybevételéhez
kapcsolódó igénybevételi és késedelmi kamatfizetési kötelezettségét.
VIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 22. Felhatalmazó rendelkezések 76. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a 4.  § (1)  bekezdésében meghatározott többlettámogatás igénylési feltételeit, az  igény bejelentésének,
megállapításának, a  többlettámogatás folyósításának, elszámolásának és a  felhasználás ellenőrzésének,
valamint a 4. § (5) bekezdés szerinti nyilatkozat szabályait,
b) a 2.  melléklet II.  pont 4.  alpontja szerinti támogatás igénylési feltételeinek, a  támogatás folyósításának,
felhasználásának, elszámolásának és a felhasználás ellenőrzésének részletes szabályait,
c) a 8. melléklet I. pont 3. alpont d) alpont szerinti támogatás folyósításának, lemondásának, pótigénylésének,
elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályait.
(2) Felhatalmazást kap az  egészségbiztosításért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg a  XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 26. Gyógyszertári tulajdoni hányad állami elővásárlás kiadása cím felhasználásával
kapcsolatos szabályokat.
(3) Felhatalmazást kap a  helyi önkormányzat képviselő-testülete, hogy rendeletében az  5.  § (6)  bekezdés
b)–c) pontjában meghatározott forgalmi értéktől kisebb értékhatárt határozzon meg.
23. Hatályba léptető rendelkezések 77. § Ez a törvény 2015. január 1-jén lép hatályba, és 2018. december 31-én hatályát veszti.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke