text:
11/2019. (V. 29.) ITM rendelete a pályahálózat-működtető függetlenségi feltételeiről.
A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88.  § (2)  bekezdés 30.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 116.  § 18.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed
a) az országos jelentőségű vasútvonalat működtető pályahálózat-működtetőre (a továbbiakban: pályahálózat
működtető),
b) az országos jelentőségű vasútvonalat működtető vertikálisan integrált vállalkozásra.
(2) Nem terjed ki a  rendelet hatálya arra a  pályahálózat-működtetőre, amely kizárólag olyan vasútvonalat működtet,
amely
a) 500 km-nél rövidebb,
b) széles nyomtávú,
c) Magyarországot egy, az uniós vasúti jogszabályokat nem alkalmazó harmadik országgal köti össze, és
d) elszigetelt.
2. A pályahálózat-működtetőre vonatkozó függetlenségi kritériumok 2. § (1) A  pályahálózat-működtető igazgatóságának (ügyvezetésének) vagy felügyelőbizottságának tagja, vezető állású
munkavállalója és a  szervezeti és működési szabályzatában meghatározott, alapvető feladatokkal kapcsolatos
döntési jogosultsággal rendelkező vezető munkavállalója
a) vasúti társasággal vagy annak kapcsolt vállalkozásával munkaviszonyt, valamint munkavégzésre irányuló
jogviszonyt nem létesíthet, és
b) vasúti társaságban vagy annak kapcsolt vállalkozásában a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény
(a továbbiakban: Ptk.) szerinti öröklés kivételével részesedést nem szerezhet.
 (2) A  pályahálózat-működtető igazgatósága (ügyvezetése) vagy felügyelőbizottsága tagjának, vezető állású
munkavállalójának és a  szervezeti és működési szabályzatában meghatározott, alapvető feladatokkal kapcsolatos
döntési jogosultsággal rendelkező vezető munkavállalójának a  Ptk. 8:1.  § (1)  bekezdés 1.  pontja szerinti közeli
hozzátartozója vállalkozó vasúti társaságban vagy annak kapcsolt vállalkozásában öröklés kivételével részesedést
nem szerezhet.
(3) A  pályahálózat-működtető igazgatóságának (ügyvezetésének) vagy felügyelőbizottságának tagja, vezető állású
munkavállalója és a  szervezeti és működési szabályzatában meghatározott, alapvető feladatokkal kapcsolatos
döntési jogosultsággal rendelkező vezető munkavállalója haladéktalanul, de legkésőbb az  összeférhetetlenség
felmerülését követő öt napon belül írásban bejelenti, ha vele vagy a  (2)  bekezdésben meghatározott esetben
közeli hozzátartozójával szemben a  vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény (a továbbiakban: Vtv.)
11/A. § (1) bekezdésében vagy az e rendeletben meghatározott összeférhetetlenségi ok merül fel.
(4) Az  igazgatóság (ügyvezetés) tagját a  tulajdonosi jogkör gyakorlója, a  felügyelőbizottság tagját az  őt delegáló,
a  vezető állású munkavállalót és azon, a  pályahálózat-működtető szervezeti és működési szabályzatában
meghatározott munkavállalót, aki alapvető feladatokkal kapcsolatos döntési jogosultsággal rendelkező
vezető, a  munkáltatói jogkör gyakorlója írásban, a  jogkövetkezményekre való figyelmeztetés mellett felszólítja
az összeférhetetlenség – a felszólítás kézhezvételét követő harminc napon belüli – megszüntetésére.
(5) A  pályahálózat-működtető igazgatóságának (ügyvezetésének) vagy felügyelőbizottságának tagja, vezető állású
munkavállalója és a  szervezeti és működési szabályzatában meghatározott, alapvető feladatokkal kapcsolatos
döntési jogosultsággal rendelkező vezető munkavállalója az  öröklés útján szerzett tulajdoni részesedését
a hagyatékátadó végzés kézhezvételétől számított három hónapon belül köteles elidegeníteni.
(6) A  (3)–(5)  bekezdésben foglalt kötelezettsége teljesítéséig a  pályahálózat-működtető igazgatóságának
(ügyvezetésének) vagy felügyelőbizottságának tagja, vezető állású munkavállalója és azon, a pályahálózat-működtető
szervezeti és működési szabályzatában meghatározott munkavállalója, aki alapvető feladatokkal kapcsolatos
döntési jogosultsággal rendelkező vezető, nem vehet részt olyan döntés előkészítésében és meghozatalában,
amely a  pályahálózat-működtető által ellátott alapvető feladatokra és a  Vtv. 11/B.  §-a szerinti forgalomirányítási
és a karbantartás-tervezési feladatokra vonatkozik.
(7) Ha a  pályahálózat-működtető igazgatóságának (ügyvezetésének) vagy felügyelőbizottságának tagja
a (3)–(5) bekezdésben foglalt határidőre kötelezettségének nem tesz eleget, a pályahálózat-működtetőnél fennálló
igazgatósági vagy felügyelőbizottsági jogviszonyát visszahívással meg kell szüntetni. A  jogviszony a  visszahívás
kézhezvételét követő harmincadik napon szűnik meg.
(8) Ha a  vezető állású munkavállaló és a  szervezeti és működési szabályzatában meghatározott, alapvető
feladatokkal kapcsolatos döntési jogosultsággal rendelkező vezető munkavállaló a  (3)–(5)  bekezdésben foglalt
kötelezettségének határidőre nem tesz eleget, a  munkáltató olyan munkakört ajánl fel, amelyre nem vonatkozik
az összeférhetetlenségi ok. Ha a munkavállaló a felajánlott munkakört öt napon belül nem fogadja el, a munkáltató
a  pályahálózat-működtetőnél fennálló munkaviszonyt – az  összeférhetetlenségi okra hivatkozással – munkáltatói
felmondással megszünteti.
3. § A  vállalkozó vasúti társaságoktól szervezetileg elkülönültnek minősül az  a  jogi személyiséggel rendelkező
pályahálózat-működtető, amely nem rendelkezik országos vállalkozó vasúti társasági működési engedéllyel.
4. § (1) Az alapvető feladatok tekintetében döntéshozatali szempontból függetlennek minősül a pályahálózat-működtető,
ha
a) belső szabályzatba foglalt döntéshozatali rendje szerint az  általa ellátott alapvető feladatok tekintetében
a döntési jogát más jogi vagy természetes személy nem befolyásolhatja és nem vonhatja el,
b) az alapvető feladatokat ellátó munkavállalók munkaszerződésében foglalt jogai és kötelezettségei, valamint
a  munkavégzésük feltételei biztosítják, hogy az  alapvető feladatok ellátásával összefüggő döntések
meghozatala során a befolyásmentesség és az egyenlő bánásmód követelményének megfelelően tudjanak
eljárni,
c) az  alapvető feladatokat ellátó munkavállalója vállalkozó vasúti társaságnál vagy annak kapcsolt
vállalkozásánál munkaviszonnyal, valamint munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonnyal nem rendelkezik, és
d) a  pályahálózat-működtető alapvető feladatokat ellátó munkavállalója a  munka törvénykönyvéről szóló
2012. évi I. törvény 53. §-ában meghatározott munkaszerződéstől eltérő foglalkoztatás keretében vállalkozó
vasúti társaságnál vagy annak kapcsolt vállalkozásánál nem áll foglalkoztatási jogviszonyban.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti belső szabályzatban az alapvető feladatokat ellátó munkavállalók munkafeltételeit,
hatásköreit, beszámolási kötelezettségeit olyan módon kell meghatározni, hogy az  alapvető feladatok ellátásával
kapcsolatos ügyekben a független döntéshozatal biztosított legyen.
5. § (1) A pályahálózat-működtető forgalomirányítási és karbantartás-tervezési feladatokkal kapcsolatos döntésekért felelős
vezető tisztségviselője köteles haladéktalanul írásban bejelenteni, ha vele szemben a Vtv. 11/A. § (1) bekezdésében
meghatározott összeférhetetlenségi ok merül fel, vagy ha jogviszonyának fennállása alatt vonatkozásában
összeférhetetlenségi ok áll fenn. A  vezető tisztségviselőt a  tulajdonosi jogkör gyakorlója, a  vezető állású
munkavállalót és a munkavállalót pedig a munkáltatói jogkör gyakorlója írásban szólítja fel az összeférhetetlenség
megszüntetésére.
(2) Ha az  összeférhetetlenséget a  felszólítás kézbesítésétől számított harminc napon belül nem szüntetik meg, akkor
a pályahálózat-működtető
a) forgalomirányítási vagy karbantartás-tervezési feladatokkal kapcsolatos döntésekért felelős vezető
tisztségviselőjének jogviszonyát visszahívással meg kell szüntetni. A  jogviszony – a  visszahívás kézhezvételét
követő harmincadik napon – szűnik meg.
b) vezető állású munkavállalójának és munkavállalójának a  munkáltató olyan munkakört ajánl fel, amelyre
nem vonatkozik a Vtv. 11/A. § (1) bekezdésében meghatározott összeférhetetlenségi ok. Ha a munkavállaló
a felajánlott munkakört öt napon belül nem fogadja el, a munkáltató a pályahálózat-működtetőnél fennálló
munkaviszonyt munkáltatói felmondással – az  előzőek szerinti összeférhetetlenségi okra hivatkozással –
megszünteti.
6. § (1) A  pályahálózat-működtető kiszervezheti a  vasúti pályahálózat fejlesztésével, karbantartásával és felújításával
kapcsolatos munkákat vállalkozó vasúti társaságoknak vagy vállalkozó vasúti társaságot irányító vállalatoknak
vagy vállalkozó vasúti társaság által irányított vállalatoknak, ha nem áll fenn összeférhetetlenség, a kiszervezésből
nem keletkezik vállalkozó vasúti társaság számára a nyílt hozzáférés vonatkozásában versenyelőny, és a vállalkozó
vasúti társaság fő tevékenysége e feladatok ellátása.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetben a  pályahálózat-működtető a  kiszervezett munkák és a  kapcsolódó
feladatok ellátása felett felügyeleti jogkört gyakorol, valamint a  kiszervezett munkák és a  kapcsolódó feladatok
tekintetében úgy felel, mintha a tevékenységet maga látná el.
(3) A  vállalkozó vasúti társaság, vállalkozó vasúti társaságot irányító vállalat vagy vállalkozó vasúti társaság által
irányított vállalat vezető tisztségviselője, vezető állású munkavállalója, továbbá a vasúti pályahálózat fejlesztésével,
karbantartásával és felújításával kapcsolatos munkákat és kapcsolódó feladatokat ellátó munkavállalója jogosult
a  kiszervezett fejlesztési, karbantartási és felújítási feladataival, és kizárólag e  feladatokkal összefüggő üzleti titok
megismerésére. E személyek a tudomásukra jutott üzleti titkot kötelesek megőrizni.
7. § A Vtv. 11.  § (9)  bekezdése és az e  rendelet 6.  § (1)  bekezdése szerinti feladatokat ellátó szervezeteknek meg kell
felelniük a Vtv. 11/A–11/C. §-ában, valamint az e rendeletben foglaltaknak.
8. § A  pályahálózat-működtetői feladatokat más pályahálózat-működtetők – többek között a  köz- és magánszféra
közötti partnerséget létrehozó megállapodásban részes felek – is elláthatják, feltéve, hogy megfelelnek
a Vtv. 11/A–11/C.  §-ában és az  e  rendeletben foglalt követelményeknek. Ebben az  esetben e  feladat ellátásáért
a felelősség ezeket a pályahálózat-működtetőket terheli.
9. § (1) A Vtv. 11/C. § (3) bekezdése tekintetében közvetve történik a kölcsön nyújtása, ha a kölcsönt a pályahálózat-működtető
egy természetes vagy jogi személy részére nyújtja, aki ugyanolyan feltételekkel legalább ugyanolyan összegben
kölcsönt nyújt vállalkozó vasúti társaságnak.
(2) A Vtv. 11/C.  § (4)  bekezdése tekintetében közvetve történik a  kölcsön nyújtása, ha a  kölcsönt a  vállalkozó vasúti
társaság egy természetes vagy jogi személy részére nyújtja, aki ugyanolyan feltételekkel legalább ugyanolyan
összegben kölcsönt nyújt a pályahálózat-működtetőnek.
10. § A  pályahálózat-működtető köteles biztosítani az  alapvető feladatokkal és a  kizárólag a  pályahálózat-működtető
által nyújtott vasúti szolgáltatásokkal összefüggő adatszolgáltatás vonatkozásában, hogy a  vasúti pályahálózatot
igénybe vevő vállalkozó vasúti társaságok egymás adataihoz ne férhessenek hozzá. A  pályahálózat-működtető
biztosítja továbbá az  üzleti szempontból érzékeny és üzleti titokká minősített adatokhoz való hozzáférés tilalmát,
valamint a vonatkozó titoktartási szabályok betartását is.
11. § Ha az  energiaellátás üzemeltetője nem lát el alapvető feladatokat, mentesíteni kell a  pályahálózat-működtetőkre
alkalmazandó szabályok alól, feltéve, hogy biztosított a  hálózatfejlesztésre vonatkozó rendelkezéseknek,
és mindenekelőtt a Vtv. 3/A. § c) pontjában, 3/B. § (1) bekezdésében, 3/C. §-ában, 12–13. §-ában, 28. § (2) bekezdés
a) pontjában, valamint 29/A. §-ában foglaltaknak való megfelelés.
3. A vertikálisan integrált pályahálózat-működtetőre vonatkozó függetlenségi kritériumok
12. § A 2. alcímben rögzített függetlenségi kritériumokat a vertikálisan integrált pályahálózat-működtetőre vonatkozóan
az ezen alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
13. § (1) A Vtv. 2.  § 5.2.  pont a)–c)  alpontjai esetén vertikálisan integrált vállalkozáshoz tartozó egyetlen más jogi személy
vezető tisztségviselője, munkavállalója sem utasíthatja a  pályahálózat-működtetőnek az  alapvető funkció
tekintetében döntésre jogosult vezető tisztségviselőjét, munkavállalóját.
(2) Vertikálisan integrált vállalkozás esetében a  pályahálózat-működtető igazgatóságának tagjai és az  alapvető
feladatokkal kapcsolatos döntéshozatallal megbízott személyek a vasúti rendszer összteljesítményéhez kapcsolódó
jutalmakat kaphatnak.
(3) Vertikálisan integrált vállalkozás esetében a  pályahálózat-működtető biztosítja az  alapvető feladatokkal
és a kizárólag a pályahálózat-működtető által nyújtott vasúti szolgáltatásokkal összefüggő tevékenység informatikai
elkülönítését a  pályahálózat-működtető által ellátott más feladatoktól az  informatikai eszközök használata
(hardver- és szoftverhasználat) és az informatikai feladatot ellátó munkavállalók vonatkozásában.
(4) Vertikálisan integrált vállalkozások esetében vállalkozó vasúti társaság sem közvetlenül, sem a Ptk. 8:2. § (4) bekezdése
szerinti közvetett befolyás útján nem jogosult az  alapvető feladatokat ellátó munkavállaló megválasztására,
visszahívására, munkaviszony vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony létrehozásának és megszüntetésének
kezdeményezésére.
(5) A vertikálisan integrált vállalkozásokon belül nem lehet az alapvető feladatokat a vertikálisan integrált vállalkozásba
tartozó másik jogi személyének kiszervezni, kivéve, ha ez a másik jogi személy az alapvető feladatok ellátásán kívül
más tevékenységet nem végez.
(6) Vertikálisan integrált vállalkozás esetében a pályahálózat-működtető tartozásának végtörlesztése történhet
a) egy olyan vállalkozás által, amely a pályahálózat-működtető és a vertikálisan integrált vállalkozásba tartozó
vállalkozó vasúti társaság felett egyaránt ellenőrzést gyakorol, vagy
b) vertikálisan integrált vállalkozásba tartozó bármely jogi személy által.
(7) Ha a  Vtv. 2.  § 5.2.  pont d)  alpontja szerinti vertikálisan integrált vállalkozás esetében az  alapvető feladatokat
a Vasúti Pályakapacitás-elosztó Szervezet látja el,
a) a  vertikálisan integrált vállalkozás a  pályahálózat-működtetői, valamint a  vállalkozó vasúti tevékenységeit
külön-külön önálló jogi személyiséggel nem rendelkező részlegekben látja el, és
b) a Vtv. 11/C. § (2)–(9) bekezdésének rendelkezéseit a vertikálisan integrált vállalkozás pályahálózat-működtetői
feladatokat ellátó önálló jogi személyiséggel nem rendelkező részlege tekintetében is alkalmazni kell.
 (8) A  (7)  bekezdésben foglalt követelmények teljesülését a  vertikálisan integrált vállalkozás az  önálló jogi
személyiséggel nem rendelkező részlegeinél elkülönítetten vezetett számviteli nyilvántartásokkal biztosítja.
4. A függetlenség feltételeinek biztosítása 14. § (1) A pályahálózat-működtető a Vtv. 11/A–11/C. §-ában és az e rendeletben meghatározott függetlenségre vonatkozó
fő szabályokat a létesítő okiratában, a szervezeti és működési szabályzatában és a belső szabályzataiban rögzíti.
(2) Az a pályahálózat-működtető, amelyik alapvető feladatot is ellát, az (1) bekezdésben foglaltakon túl rögzíti továbbá
a) az országos vállalkozó vasúti tevékenység kizárását a társaság tevékenységi köre meghatározásánál,
b) önálló döntési jogosultság biztosítását az  általa ellátott alapvető feladatok tekintetében és e  jogkör
elvonásának tilalmát.
 (3) A  pályahálózat-működtető a szervezeti és működési szabályzatában meghatározza a  függetlenségi intézkedések
biztosítékait, továbbá az  (1)  bekezdésben meghatározott belső szabályzataiban rögzíti a  vállalkozó vasúti
társaságban vezető tisztségviselő és a  2.  § szerinti vezető állású munkavállaló részvételének kizárását az  alapvető
feladatokkal kapcsolatos döntések előkészítésében és a döntéshozatalában.
5. A függetlenség feltételei meglétének ellenőrzése 15. § A vasúti igazgatási szerv piacfelügyeleti eljárás keretében ellenőrzi a pályahálózat-működtető működését.
16. § (1) A  pályahálózat-működtető megkülönböztetésmentes módon, írásban szerződést köthet a  vállalkozó vasúti
társasággal a  pályahálózat meghatározott részein a  vállalkozó vasúti társaság részére történő előnyök nyújtására
vonatkozóan. Az előnyök fajtái lehetnek:
a) alacsonyabb költségek,
b) jobb teljesítmény.
(2) A  pályahálózat-működtető minden további vállalkozó vasúti társasággal – annak kezdeményezésére – is köteles
a  pályahálózatnak a  szerződés hatálya alá tartozó részére vonatkozóan ugyanolyan feltételekkel szerződést kötni,
mint amilyen feltétekkel az (1) bekezdés szerinti szerződést megkötötték.
(3) A  vasúti igazgatási szerv piacfelügyeleti eljárás keretében nyomon követi az  (1)  bekezdés szerinti szerződés
végrehajtását, és ha megállapítja, hogy a szerződés
a) új szereplőnek a vasúti piacra lépését akadályozza,
b) a vasúti piac felosztására vezet,
a szerződésben részes feleket kötelezi a szerződés megszüntetésére.
6. Záró rendelkezések 17. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 75. napon lép hatályba.
18. § Az  egyazon vertikálisan integrált vállalkozáson belüli jogi személyek között 2016. december 24. előtt nyújtott
kölcsönök lejáratukig érvényben maradnak, feltéve, hogy piaci kamatlábon kötötték a  kölcsönszerződést,
és ténylegesen sor került a kölcsönök folyósítására és törlesztésére.
19. § Ez  a  rendelet az  egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló, 2012. november 21-i 2012/34/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek és a  2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a  belföldi vasúti
személyszállítási szolgáltatások piacának megnyitása és a  vasúti infrastruktúra irányítása tekintetében történő
módosításáról szóló, 2016. december 14-i (EU) 2016/2370 európai parlamenti és tanács irányelvnek való megfelelést
szolgálja.
20. § Hatályát veszti a  jogi, szervezeti és döntéshozatali szempontból független pályahálózat-működtető függetlenségi
feltételeinek részletes szabályairól szóló 56/2015. (IX. 30.) NFM rendelet.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1912/2017. (XII. 7.) Korm. határozata a Budai Vigadó felújításának kiegészítő támogatásáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Budai Vigadó felújításának befejezéséhez szükséges kiegészítő támogatás biztosításával, a  felújított
épület működtetéséhez szükséges eszközök, a közönségforgalmi és irodai terek bútorzata, valamint az audiovizuális
és hangtechnikai mobil eszközök beszerzésének céljából;
2. az 1. pont megvalósítása érdekében felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az emberi erőforrások minisztere
bevonásával – gondoskodjon a 2017. évben szükséges 599 800 000 forint biztosításáról a Magyarország 2017. évi
központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20.  Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50.  Kulturális szakmai feladatok támogatása alcím, 9.  A  Budai Vigadó
felújításának támogatása jogcímcsoport javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a felmerülés ütemében
 3. egyetért azzal, hogy a Budai Vigadó felújításának befejezéséhez kapcsolódó beszerzések során a Kormány irányítása
alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat
rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
46/2011. (VI. 29.) OGY határozata Meggyes Tamás országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Meggyes Tamás országgyűlési képviselő mentelmi jogát az Esztergomi Városi
Bíróság 3. B. 329/2011/2. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke


text:
14/2012. (III. 9.) AB végzése az Országos Választási Bizottság 109/2011. (VII. 12.) OVB határozata vizsgálatáról.
Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 109/2011. (VII. 12.) OVB határozata ellen benyújtott kifogást
visszautasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a végzését a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. 2011. július 27-én a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) akkor hatályos 130. §
(1) bekezdése alapján „fellebbezés” megjelöléssel kifogás érkezett az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási
Bizottság (a továbbiakban: OVB) 109/2011. (VII. 12.) OVB határozata (a továbbiakban: OVBh.) ellen.
A beadványozó 2011. június 17-én országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta
be az OVB-hez, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Ön egyetért-e az országos szeretett egység bizottságok
létrehozásával, felállításával?” Az OVB megtagadta az országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítését. Döntését a Magyar
Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/D. §-ára, valamint az országos
népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 17. §-ára és 18. § a) és
b) pontjaira alapította. Az OVB határozatának indokolásában megállapította, hogy a kezdeményezés konkrét jogalkotásra és nem a kérdés
napirendre tűzésére irányul. Ezért a kérdés a választópolgár számára nem egyértelmű, azt a látszatot kelti, mintha
aláírásával népszavazási kezdeményezést támogatna. A népi kezdeményezés tárgyát képező kérdés továbbá azért
sem felel meg az egyértelműség követelményének, mert nem állapítható meg egyértelműen, hogy milyen szervezet
létrehozására irányul. A kérdés megfogalmazásának pontatlansága miatt az sem állapítható meg egyértelműen, hogy
a feltenni kívánt kérdés az Országgyűlés hatáskörébe tartozik-e.
Az OVBh. a Magyar Közlöny 2011. évi 79. számában, 2011. július 12-én került közzétételre. A kezdeményező 2011.
július 27-én – a törvényes határidőn belül – „fellebbezést” nyújtott be, melyben kifejtette, hogy miért, milyen
társadalmi problémák megoldása érdekében tartja szükségesnek az „országos szeretett egység bizottságok”
felállítását. A kezdeményező a levele „szives figyelembe vételét” kérte „a mostani helyzet orvoslása érdekében”.
2. A kifogás érdemi elbírálásra alkalmatlan. A kifogás beérkezését követően – 2012. január 1-jén – hatályba lépett Magyarország Alaptörvénye (a továbbiakban:
Alaptörvény). Az Alaptörvény ugyan nem szól a népi kezdeményezés jogintézményéről, az Országgyűlés által 2011.
december 31-én elfogadott Magyarország Alaptörvénye átmeneti rendelkezéseinek 20. cikke azonban úgy
rendelkezik, hogy az Alkotmány 2011. december 31-én hatályos 28/D. §-át az Alaptörvény hatályba lépésekor
folyamatban lévő ügyekben az Alaptörvény hatályba lépését követően is alkalmazni kell. A választási eljárásról szóló
1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 2012. január 2-án hatályba lépett 156. § (2) bekezdése alapján a Ve. egyes
törvények Alaptörvénnyel összefüggő módosításáról szóló 2011. évi CCI. törvénnyel megállapított rendelkezéseinek
hatályba lépését megelőzően benyújtott népi kezdeményezés hitelesítésére a Ve.-nek a kezdeményezés
benyújtásakor hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni. Mindezek alapján az Alkotmánybírósághoz 2012. január 1-jét megelőzően benyújtott népi kezdeményezés
aláírásgyűjtő ívének hitelesítésével kapcsolatos OVB határozat elleni kifogás elbírálására továbbra is az
Alkotmánybíróságnak van hatásköre, s az Alkotmánybíróságnak a népi kezdeményezés benyújtásakor hatályba lévő
szabályok alapján kell eljárnia. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét a Ve. 156. § (2) bekezdése alapján alkalmazandó, 2011.
december 31-ig hatályban volt 130. §-a határozza meg. A Ve. 130. § (1) bekezdése szerint: „Az Országos Választási
Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást
a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve – az Országos Választási
Bizottsághoz benyújtani.” A Ve. 130. § (3) bekezdése alapján: „(...) Az Alkotmánybíróság az Országos Választási
Bizottság, illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási
Bizottságot, illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.” A Ve. 77–78. §-ai rendelkeznek a kifogásra vonatkozó általános szabályokról. A 77. § (1) bekezdése szerint: „Kifogást
a választásra irányadó jogszabály, illetőleg a választás és a választási eljárás alapelveinek (3. §) megsértése
(a továbbiakban együtt: jogszabálysértés) hivatkozással bárki benyújthat. (...) A Ve. 77. § (2) bekezdése alapján
a kifogásnak tartalmaznia kell: „a) a jogszabálysértés megjelölését, b) a jogszabálysértés bizonyítékait, c) a kifogás
benyújtójának nevét, lakcímét (székhelyét) és – ha a lakcímétől (székhelyétől) eltér – postai értesítési címét, (...).” A 77. §
(5) bekezdése szerint „[h]a a kifogás elkésett, vagy nem tartalmazza a (2) bekezdés a)–c) pontjában foglaltakat,
a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani.”
Tekintettel arra, hogy a jelen beadvány egyrészt formai megnevezését tekintve nem kifogás, hanem fellebbezés,
másrészt nem utal arra, hogy az OVB eljárása során jogszabályt sértett volna, és nem mutatja be annak bizonyítékait,
hanem csak amellett érvel, hogy az „országos szeretett egység bizottságok” létrehozása indokolt, harmadrészt pedig
az Alkotmánybíróságtól nem a Ve. 130. § (3) bekezdése szerinti jogkövetkezmények alkalmazását kérte, ezért
a beadvány nem felel meg a Ve.-ben szabályozott „kifogás” formai és tartalmi feltételeinek, így érdemi elbírálásra
alkalmatlan. Az Alkotmánybíróság a fentiekre tekintettel a beadványt a Ve. 77. § (5) bekezdésében foglaltak alapján érdemi
vizsgálat nélkül visszautasította. Az Alkotmánybíróság a végzés közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2012. március 6. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
2009. CXXV. törvény a magyar jelnyelvről és a magyar jelnyelv használatáról.
Az Országgyűlés figye lembe véve, hogy a hallássérült, valamint a siketvak emberek a társadalom egyenrangú és egyenjogú tagjai,
elismerve a jelnyelv kulturális, közösségformáló erejét, a hallássérült és siketvak személyek nyelvi jogainak rögzítése és
a közszolgáltatásokhoz való egyenlő esélyű hozzáférésük biztosítása érdekében, a Fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló
egyezmény rendelkezéseivel összhangban a következő törvényt alkotja:
Általános rendelkezések 1. § E törvény célja a magyar jelnyelv nyelvi státuszának elismerése, továbbá annak biztosítása, hogy a hallássérült és
siketvak személyek a magyar jelnyelvet, illetve a speciális kommunikációs rendszereket használhassák és az állam által
finanszírozott jelnyelvi tolmácsszolgáltatást igénybe vehessék.
2. § E törvény alkalmazásában
a) hallássérült személy: olyan siket vagy nagyothalló személy, aki kommunikációja során a magyar jelnyelvet vagy
valamely speciális kommunikációs rendszert használja,
b) siketvak személy: olyan egyidejűleg hallás- és látássérült személy, aki kommunikációja során speciális
kommunikációs rendszert használ,
c) magyar jelnyelv: a hallássérült személyek által használt, vizuális nyelvi jelekből álló, saját nyelvtani rendszerrel és
szabályokkal rendelkező, Magyarországon kialakult önálló, természetes nyelv,
d) speciális kommunikációs rendszer: a hallássérült, illetve siketvak személyek által használt, e törvény mellékletében
felsorolt kommunikációs eszköz,
e) közszolgáltatási tevékenység: a hatósági, kormányzati és minden egyéb közigazgatási, valamint
igazságszolgáltatási tevékenység, továbbá az Országgyűlés, az Országgyűlésnek beszámolással tartozó szervek,
az Alkotmánybíróság, az országgyűlési biztosok, az ügyészség, a honvédelmi és rendvédelmi szervek által
hatáskörük gyakorlása során kifejtett tevékenység, valamint a társadalombiztosítás által finanszírozott
egészségügyi szolgáltatás,
A törvényt az Országgyűlés a 2009. november 9-i ülésnapján fogadta el.
f) bilingvális oktatási módszer: olyan oktatási módszer, amely a beszélt magyar nyelv mellett a magyar jelnyelvet is
alkalmazza az oktatás során,
g) auditív-verbális oktatási módszer: a hallássérült személyek meglévő hallásképességének kihasználását előtérbe
helyező olyan oktatási módszer, amely a magyar nyelvet alkalmazza az oktatás során.
3. § (1) A Magyar Köztársaság a magyar jelnyelvet önálló, természetes nyelvnek ismeri el.
(2) A magyar jelnyelvet használó személyek közösségét mint nyelvi kisebbséget megilleti a magyar jelnyelv
használatának, fejlesztésének és megőrzésének, a siketkultúra ápolásának, gyarapításának és átörökítésének joga.
Térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatás 4. § (1) Térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatást az a magyar állampolgársággal, vagy a szabad mozgás és tartózkodás
jogával rendelkező, valamint bevándorolt és letelepedett hallássérült, illetve siketvak személy vehet igénybe,
a) aki magasabb összegű családi pótlékban részesül, vagy
b) aki fogyatékossági támogatásban részesül, vagy
c) akinek hallássérülése legalább az egyik fülön meghaladja a 60 dB-t, vagy mindkét fülön a 40 dB-t, vagy
d) akinek fogyatékossága – a BNO-10-es osztályozása szerint – egyidejűleg a H54-es és a H90-es csoportba tartozik.
(2) A térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatás
a) az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott esetben az ellátást megállapító határozat,
b) az (1) bekezdés c) és d) pontjában meghatározott esetben szakorvosi igazolás, illetve szakorvos által kiadott
audiogram
bemutatásával vehető igénybe. 5. § (1) Az állam által biztosított térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatás időkerete évi 36 000 óra, személyenként
legfeljebb évi 120 óra.
(2) Az (1) bekezdés szerinti éves személyenkénti időkereten felül az állam
a) a tanulói jogviszonnyal összefüggésben a gimnáziumban, szakközépiskolában, illetve szakiskolában tanulói
jogviszonyban álló személy részére tanévenként 120 óra,
b) a hallgatói jogviszonnyal összefüggésben a felsőoktatási hallgatói jogviszonyban álló személy részére
szemeszterenként 60 óra,
c) a képzéssel összefüggésben a felnőttképzésben részt vevő személy részére képzésenként a képzés óraszáma
20 százalékának megfelelő mértékű
térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatást biztosít.
6. § (1) A fogyatékos személyek esélyegyenlőségének biztosítására létrehozott közalapítvány (a továb biak ban:
Közalapítvány) a térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatást az 5. §-ban meghatározott időkerettel való gazdálkodás,
valamint a finanszírozás tekintetében ellenőrzi. A térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatásról – az 5. §-ban
meghatározott időkerettel való gazdálkodás, valamint a finanszírozás ellenőrzése céljából – a Közalapítvány
nyilvántartást vezet. A nyilvántartásban szereplő személyes adatok adatkezelője és adatfeldolgozója a Közalapítvány.
(2) A nyilvántartás tartalmazza
a) a térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatást igénybe vevő személy természetes személyazonosító adatait,
lakcímét,
b) a térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatást megalapozó – 4. § (1) bekezdése szerinti – körülményt,
c) a térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatást igénybe vevő személy által felhasznált óraszámra vonatkozó
adatot, valamint annak megjelölését, hogy az igénybevétel a tanulói, hallgatói jogviszonnyal, illetve
a felnőttképzéssel összefüggésben történt-e,
d) a jelnyelvi tolmács, illetve tolmácsszolgálat megnevezését és elérhetőségeit, a tolmácsolás helyét, időpontját és
időtartamát, továbbá a tolmácsolás típusát.
(3) A nyilvántartás részére a (2) bekezdésben foglalt, a jelnyelvi tolmácsszolgáltatás igénybevevője által rendelkezésre
bocsátott adatokat a tolmácsszolgáltatást nyújtó jelnyelvi tolmácsszolgálat továbbítja. A jelnyelvi tolmácsszolgálat
a tolmácsszolgáltatási tevékenysége ellátásához jogosult a (2) bekezdés szerinti adatok kezelésére. A jelnyelvi
tolmácsszolgálat részére a Közalapítvány a nyilvántartásból a (2) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott adatokat
elektronikus adatkapcsolat keretében továbbítja.
(4) A Közalapítvány a nyilvántartásban szereplő adatokat személyazonosításra alkalmatlan módon statisztikai célra is
felhasználhatja, illetve azokból statisztikai célra adatot szolgáltathat.
(5) A nyilvántartásban szereplő adatokat a Közalapítvány 5 évig kezeli, ezt köve tően az adatokat törli a nyilvántartásból.
A jelnyelvi tolmácsszolgálat a (2) bekezdésben foglalt adatok kezelésére a térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatás
időtartamára jogosult.
A jelnyelvi tolmácsszolgálat 7. § (1) A térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatás az állam által finanszírozott jelnyelvi tolmácsszolgálatoknál
(a továb biak ban: jelnyelvi tolmácsszolgálat) – a 4. § (2) bekezdése szerinti dokumentumok bemutatásával – vehető
igénybe.
(2) A jelnyelvi tolmácsszolgálat magyar jelnyelven, valamint speciális kommunikációs rendszerek alkalmazásával nyújt
tolmácsszolgáltatást.
(3) A térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatás igénybevétele esetén a hallássérült, illetve siketvak személy a jelnyelvi
tolmácsszolgálatoknál – a jelnyelvi tolmács egyetértésével – szabadon választhat jelnyelvi tolmácsot.
(4) Az e törvény ben nem szabályozott esetekben a jelnyelvi tolmácsszolgáltatás térítés ellenében vehető igénybe.
Jelnyelvi Tolmácsok Országos Névjegyzéke 8. § (1) Jelnyelvi tolmácsolási tevékenységet
a) a térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatás,
b) a közszolgáltatási tevékenység, valamint
c) a 10. § (4) bekezdése szerinti szóbeli vizsgák
során csak az folytathat, aki büntetlen előéletű, a tolmácsolási tevékenység tekintetében nem áll foglalkoztatástól
eltiltás hatálya alatt, továbbá rendelkezik az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott
szakmai képesítéssel és megfelel az ott meghatározott egyéb feltételeknek.
(2) Aki az (1) bekezdés szerinti jelnyelvi tolmácsolási tevékenységet kíván folytatni, köteles az erre irányuló szándékát
a Jelnyelvi Tolmácsok Országos Névjegyzékét (a továb biak ban: Névjegyzék) vezető hatóságnak bejelenteni.
A bejelentésben meg kell jelölni a bejelentő természetes személyazonosító adatait.
(3) A Névjegyzéket vezető hatóság a jelnyelvi tolmácsolási tevékenység végzésére jogosult, (2) bekezdés szerinti
bejelentést tevő személyekről nyilvántartást vezet.
(4) A Névjegyzék tartalmazza a jelnyelvi tolmács
a) természetes személyazonosító adatait,
b) értesítési címét,
c) hozzájárulása esetén egyéb elérhetőségét (telefonszám, e-mail cím),
d) szakképzettségének, szakképesítésének, illetve részszakképesítésének megnevezését, az erről kiállított oklevél,
bizonyítvány számát, a kiállítás helyét és időpontját, a kiállító intézmény megnevezését,
e) tevékenységének leírását (kompetenciáját),
f) által vállalt tolmácsolási típusokat,
g) Névjegyzékbe történő felvételének időpontját.
(5) A Névjegyzékben szereplő adatokból a Névjegyzéket vezető hatóság a honlapján közzéteszi a jelnyelvi tolmács
a) nevét,
b) értesítési címét,
c) egyéb elérhetőségét, ha hozzájárult annak közzétételéhez,
d) szakképzettségének, szakképesítésének, részszakképesítésének megnevezését,
e) tevékenységének leírását (kompetenciáját),
f) által vállalt tolmácsolási típusokat.
(6) Törölni kell a Névjegyzékből annak a jelnyelvi tolmácsnak az adatait, aki a törlést kéri, vagy aki a büntetlen előéletre
vonatkozó feltétellel már nem rendelkezik, vagy a tolmácsfoglalkozás gyakorlásától eltiltás hatálya alatt áll.
A Névjegyzékből törölt jelnyelvi tolmácsok adatait a Névjegyzéket vezető hatóság elkülönítetten kezeli.
(7) A Névjegyzéket vezető hatóság a (6) bekezdés szerinti kizáró feltétel fennállását bármikor ellenőrizheti, felhívására
a Névjegyzékbe bejelentkező, vagy az abban szereplő jelnyelvi tolmács hatósági bizonyítvánnyal igazolja, hogy vele
szemben nem áll fenn kizáró feltétel.
(8) A hatósági bizonyítványban foglalt adatokat a Névjegyzéket vezető hatóság az ellenőrzés lefolytatásáig, vagy ha az
ellenőrzés alapján a jelnyelvi tolmács adatainak a Névjegyzékből való törlésére kerül sor, a törlési eljárás jogerős
befejezéséig kezelheti.
(9) A Névjegyzéket vezető hatóság az adatokat a Névjegyzékből való törlést követő 5 évig kezeli, ezt köve tően az adatokat
törli. A Névjegyzékből való törlést köve tően a Névjegyzéket vezető hatóság – adatigénylésre – a jelnyelvi tolmács
tevékenységével összefüggő büntetőeljárásban az eljárás lefolytatásához a nyomozó hatóságnak, az ügyészségnek és
a bíróságnak szolgáltat adatot.
(10) A Névjegyzékbe történő felvételért a külön jogszabályban meghatározott mértékű igazgatási szolgáltatási díjat kell
fizetni.
Titoktartási kötelezettség 9. § (1) A jelnyelvi tolmácsot a tevékenységével összefüggésben tudomására jutott adatok, tények, információk
vonatkozásában titoktartási kötelezettség terheli, e kötelezettsége tevékenységének megszűnése után is megmarad.
(2) A titoktartási kötelezettség nem vonatkozik arra az esetre, ha ez alól a hallássérült, illetve siketvak személy felmentést
adott, vagy jogszabály az adat, tény, információ szolgáltatásának kötelezettségét írja elő.
Finanszírozási szabályok 10. § (1) A térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatáshoz, valamint a jelnyelvi tolmácsszolgálatok működéséhez szükséges
forrást a mindenkori költségvetési törvény tartalmazza. A térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatás finanszírozása
a Közalapítvány útján történik.
(2) A jelnyelvi tolmácsszolgálatok működését az állam – a külön jogszabályban meghatározott pályázati rend szerint
kiválasztott – fenntartókkal kötött finanszírozási szerződések útján támogatja.
(3) Közszolgáltatási tevékenység esetén a jelnyelvi tolmácsolás költségét a tevékenységet végző, illetve a szolgáltatást
nyújtó szerv, szervezet vagy intézmény viseli.
(4) A közoktatásról szóló törvény, a szakképzésről szóló törvény, a felsőoktatásról szóló törvény és a felnőttképzésről szóló
törvény alapján megszervezett szóbeli vizsgák során a jelnyelvi tolmácsolás költségét a vizsgát szervező intézmény
viseli.
A jelnyelv és a speciális kommunikációs rendszerek elsajátítására vonatkozó szabályok
11. § A hallássérült, illetve siketvak személy számára biztosítani kell, hogy a magyar jelnyelvet, ille tő leg az egyéni
szükségleteinek leginkább megfelelő speciális kommunikációs rendszereket elsajátítsa, és azokat használja.
12. § (1) A hallássérült, illetve siketvak gyermekek, tanulók számára létrehozott gyógypedagógiai nevelési-oktatási
intézményben (a továb biak ban: gyógypedagógiai intézmény) az óvodai nevelés során, valamint az iskolai
nevelés-oktatás előkészítő évfolyamától kezdődően a siket vagy siketvak gyermek számára a magyar jelnyelv vagy
speciális kommunikációs rendszer oktatása kötelező.
(2) Az óvodai nevelés, illetve iskolai nevelés és oktatás során a magyar jelnyelv vagy speciális kommunikációs rendszer
oktatását meg kell szervezni
a) a gyógypedagógiai intézményben az (1) bekezdésbe nem tartozó hallássérült,
b) a gyógypedagógiai intézmény körén kívül eső nevelési-oktatási intézményben a hallássérült vagy siketvak
gyermek, tanuló számára, amennyiben a szülő (gyám) ezt írásban kezdeményezi az intézmény vezetőjénél. A magyar
jelnyelv elsajátításának megszervezésére és finanszírozására a Kormány rendeletében meghatározottak szerint kerül
sor.
(3) A magyar jelnyelv oktatását kizárólag jelnyelv szakos pedagógus végezheti.
(4) A speciális kommunikációs rendszerek oktatását látássérültek pedagógiája vagy hallássérültek pedagógiája szakos
gyógypedagógus végezheti. 13. § A Közalapítvány – a gyógypedagógiai intézmény által továbbított írásbeli kezdeményezés alapján –
a gyógypedagógiai intézmény bevonásával magyar jelnyelvi vagy speciális kommunikációs tanfolyamot szervez
legalább 5 szülő (gyám) részére, ha
a) a korai fejlesztésben és gondozásban részesülő, illetve
b) az óvodai nevelésben részt vevő, illetve a tanulói jogviszonyban álló
hallássérült vagy siketvak gyermekek szülei (gyámjai) írásban kezdeményezik a gyógypedagógiai intézmény
vezetőjénél.
A hallássérült gyermekek oktatására vonatkozó egyes szabályok 14. § (1) A hallássérült gyermek a szülője (gyámja) döntésétől függően bilingvális vagy auditív-verbális módszerrel folyó korai
fejlesztésben és gondozásban vehet részt.
(2) A szülő (gyám) az (1) bekezdés szerinti döntéséről legkésőbb a tanévkezdést megelőző 90. napon írásban nyilatkozik.
(3) A gyógypedagógiai intézmény az óvodai nevelést, iskolai nevelést-oktatást bilingvális módszerrel is köteles biztosítani
azon hallássérült vagy siketvak gyermek számára, akinek szülője (gyámja) ezt írásban kezdeményezi.
(4) A bilingvális módszerrel történő korai fejlesztést és gondozást, óvodai nevelést, iskolai nevelést és oktatást olyan,
a közoktatásról szóló törvény 17. §-ában foglalt képesítésű személy végezhet, aki egyúttal felsőoktatás keretében
jelnyelv szakos képzettséget vagy felsőoktatási intézményben szervezett, a bilingvális oktatásra felkészítő szakirányú
továbbképzés során szakirányú szakképzettséget szerzett.
(5) A közoktatásról szóló törvény szerinti szakértői és rehabilitációs bizottság tájékoztatást nyújt a szülő (gyám) számára
a bilingvális, valamint az auditív-verbális oktatási módszerekről.
A fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény
módosítása
15. § A fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény (a továb biak ban:
Fot.) 4. § h) pontja helyébe az alábbi rendelkezés lép:
[E törvény alkalmazásában]
„h) egyenlő esélyű hozzáférés:
ha) a szolgáltatás egyenlő eséllyel hozzáférhető akkor, ha igénybevétele – az igénybe vevő állapotának megfelelő
önállósággal – mindenki, különösen a mozgási, látási, hallási, mentális és kommunikációs funkciókban sérült emberek
számára akadálymentes, kiszámítható, értelmezhető és érzékelhető,
hb) az épület egyenlő eséllyel hozzáférhető, ha mindenki, különösen a mozgási, látási, hallási, mentális és
kommunikációs funkciókban sérült emberek számára megközelíthető, a nyilvánosság számára nyitva álló része
bejárható, vészhelyzetben biztonsággal elhagyható, valamint az épületben a tárgyak, berendezések mindenki
számára rendeltetésszerűen használhatók,
hc) az információ egyenlő eséllyel hozzáférhető akkor, ha az mindenki, különösen a mozgási, látási, hallási, mentális és
kommunikációs funkciókban sérült emberek számára kiszámítható, értelmezhető és érzékelhető, az ahhoz való
hozzájutás pedig az igénybe vevő számára akadálymentes.”
16. § A Fot. 6. §-a helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„6. § A fogyatékos személy számára biztosítani kell az egyenlő esélyű hozzáférés lehetőségét a közérdekű
információkhoz, továbbá azokhoz az információkhoz, amelyek a fogyatékos személyeket megillető jogokkal, valamint
a részükre nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatosak.”
17. § A Fot. 12. §-a az alábbi (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az orvos – vagy az általa megbízott egyéb egészségügyi dolgozó – a kiskorú személy fogyatékosságának
megállapításakor a szülőt (gyámot) haladéktalanul tájékoztatja az igénybe vehető ellátásokról és fejlesztési
lehetőségekről. Az ezzel kapcsolatos tájékoztató kiadásáról a társadalmi esélyegyenlőség előmozdításáért felelős
miniszter gondoskodik.”
18. § A Fot 13. §-a az alábbi (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A kiskorú fogyatékos személyt megilleti az a jog, hogy fejlesztése késedelem nélkül megkezdődjön, amint
fogyatékosságát megállapították.”
Az országgyűlési képviselők jogállásáról szóló 1990. évi LV. törvény módosítása
19. § Az országgyűlési képviselők jogállásáról szóló 1990. évi LV. törvény 8. §-a az alábbi (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A képviselő az Országgyűlés ülésén, az Országgyűlés bizottságainak ülésén, továbbá a bizottsági elnöki
értekezleten a magyar jelnyelvet, ille tő leg az általa választott speciális kommunikációs rendszert használhatja.
A magyar jelnyelv, valamint a választott speciális kommunikációs rendszer használatának valamennyi költségét az
Országgyűlés biztosítja.”
Az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény módosítása
20. § Az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény 15. §-a az alábbi
(7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) A képviselő – a 16. § (1) és (2) bekezdése szerinti jogainak gyakorlása során – a magyar jelnyelvet, ille tő leg az általa
választott speciális kommunikációs rendszert használhatja. A magyar jelnyelv, valamint a választott speciális
kommunikációs rendszer használatának valamennyi költségét az Országgyűlés biztosítja.”
A helyi önkormányzati képviselők jogállásának egyes kérdéseiről szóló 2000. évi XCVI. törvény
módosítása
21. § A helyi önkormányzati képviselők jogállásának egyes kérdéseiről szóló 2000. évi XCVI. törvény az alábbi új 12/A. §-sal
és az azt megelőző alcímmel egészül ki:
„Az egyenlő esélyű hozzáférés biztosítása
12/A. § (1) Az önkormányzati képviselő a képviselő-testület, illetve a képviselő-testület bizottságának ülésén a magyar
jelnyelvet, ille tő leg az általa választott speciális kommunikációs rendszert használhatja.
(2) A magyar jelnyelv, valamint a választott speciális kommunikációs rendszer használatának valamennyi költségét az
önkormányzat biztosítja.”
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
módosítása
22. § A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 60. § (2) bekezdése
helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(2) Ha az ügyfél vagy az eljárás egyéb résztvevője hallássérült, kérésére jelnyelvi tolmács közreműködésével kell
meghallgatni, vagy a meghallgatás helyett a jelen lévő hallássérült írásban is nyilatkozatot tehet. Ha az ügyfél vagy az
eljárás egyéb résztvevője siketvak, kérésére jelnyelvi tolmács közreműködésével kell meghallgatni. Ha a jelen lévő
ügyfél vagy az eljárás egyéb résztvevője beszédfogyatékos, kérésére a meghallgatás helyett írásban tehet
nyilatkozatot.”
A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény módosítása
23. § A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 62. § (2) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(2) Ha a meghallgatandó személy hallássérült, kérésére jelnyelvi tolmács közreműködésével kell kihallgatni, vagy
a kihallgatás helyett írásban is nyilatkozatot tehet. Ha a meghallgatandó személy siketvak, kérésére jelnyelvi tolmács
közreműködésével kell kihallgatni. Ha a meghallgatandó személy beszédfogyatékos, kérésére a kihallgatás helyett
írásban tehet nyilatkozatot.”
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosítása
24. § A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továb biak ban: Be.) 46. § c) pontja helyébe az alábbi rendelkezés lép:
[A büntetőeljárásban védő részvétele kötelező, ha]
„c) a terhelt hallássérült, siketvak, vak, beszédképtelen vagy – a beszámítási képességére tekintet nélkül – kóros
elmeállapotú,”
25. § A Be. 114. § (2) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(2) Ha a kihallgatandó személy hallássérült, kérésére jelnyelvi tolmács közreműködésével kell kihallgatni, vagy
a kihallgatás helyett írásban is nyilatkozatot tehet. Ha a kihallgatandó személy siketvak, kérésére jelnyelvi tolmács
közreműködésével kell kihallgatni. Ha a kihallgatandó személy beszédfogyatékos, kérésére a kihallgatás helyett
írásban tehet nyilatkozatot.”
26. § A Be. 318. § (2) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(2) A perbeszédek, felszólalások, illetve a viszonválaszok után, ha a vádlott hallássérült, kérésére lehetőséget kell
biztosítani számára a jegyzőkönyv elolvasására.”
A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosítása
27. § A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 184. § (2) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(2) A hallássérült személyt kérésére jelnyelvi tolmács közreműködésével kell meghallgatni, illetve kihallgatni, vagy
a meghallgatás, illetve kihallgatás helyett írásban is nyilatkozatot tehet. Ha a meghallgatandó személy siketvak,
kérésére jelnyelvi tolmács közreműködésével kell meghallgatni, illetve kihallgatni. A beszédfogyatékos személy
kérésére a meghallgatás, illetve kihallgatás helyett írásban tehet nyilatkozatot.”
A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény módosítása
28. § A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 127. §-a helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„127. § A közjegyzői okirat készítésekor
a) a hallássérült személy kérésére jelnyelvi tolmács közreműködésével vagy írásban;
b) a siketvak személy kérésére jelnyelvi tolmács közreműködésével;
c) a beszédfogyatékos személy kérésére írásban
kommunikálhat.”
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény módosítása
29. § A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 13. § (3) bekezdés d) pontja helyébe az alábbi
rendelkezés lép:
[Mentes a sorozás alól, aki]
„d) siket, nagyothalló vagy beszédfogyatékos,”
A rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény módosítása
30. § A rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény 2. Címe az alábbi 8/A. §-sal egészül ki:
„8/A. § (1) A közszolgálati, illetve az országos televíziós műsorszolgáltató – a szakosított műsorszolgáltató kivételével –
köteles biztosítani, hogy a műsorszolgáltatása során
a) valamennyi közérdekű közlemény, illetve – amennyiben a műsorszám jellegéből más nem következik –
hírműsorszám,
b) a filmalkotás, valamint a 2. § 19. pontjának e) alpontjában meghatározott és a fogyatékos személyek számára
készített közszolgálati műsorszám naptári naponként
ba) a 2010. évben legalább két órán keresztül,
bb) a 2011. évben legalább négy órán keresztül,
bc) a 2012. évben legalább hat órán keresztül,
bd) a 2013. évben legalább nyolc órán keresztül,
be) a 2014. évben legalább tíz órán keresztül,
bf) a 2015. évtől teljes egészében
magyar nyelvű felirattal vagy jelnyelvi tolmácsolással is elérhető legyen.
(2) A feliratozással, illetve jelnyelvi tolmácsolással megkezdett műsorszámot a műsorszolgáltató annak teljes
időtartama alatt – a műsorszám egységét nem sértve – 6 óra és 24 óra közötti időszakban köteles feliratozni, illetve
jelnyelvi tolmácsolással ellátni.”
Záró rendelkezések 31. § (1) Ez a törvény – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – 2010. július 1-jén lép hatályba.
(2) Az 1. §, 2. § a)–e) pontja, a 3–7. §, a 9. §, a 10. § (3) és (4) bekezdése, a 11. §, valamint a 15–29. § 2011. január 1-jén lép
hatályba.
(3) A 2. § f) és g) pontja, valamint a 12–14. § 2017. szeptember 1-jén lép hatályba.
(4) 2011. január 1-jén hatályát veszti a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 124. § c) pontjában a „süket vagy
süketnéma,” és a 126. § (3) bekezdésében a „süket vagy süketnéma,” szövegrész.
(5) 2011. január 1-jén
a) az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 13. § (8) bekezdésében a „jeltolmácsot” szövegrész helyébe
a „jelnyelvi tolmácsot”;
b) a Be.
ba) 250. § (1) bekezdésében a „süket, és tolmács” szövegrész helyébe a „hallássérült, és jelnyelvi tolmács”,
bb) 339. § (2) bekezdésében a „süket, néma” szövegrész helyébe a „hallássérült, beszédfogyatékos”;
c) a büntető ügyekben alkalmazható közvetítői tevékenységről szóló 2006. évi CXXIII. törvény 17. §
(2) bekezdésében a „süket” szövegrész helyébe a „hallássérült”
szövegrész lép.
(6) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a Névjegyzéket vezető hatóság kijelölésére vonatkozó rendelkezéseket,
b) a jelnyelv oktatásának megszervezésére és finanszírozására vonatkozó
részletes szabályokat.
(7) Felhatalmazást kap a társadalmi esélyegyenlőség előmozdításáért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a jelnyelvi tolmácsszolgálatok pályáztatásával összefüggő szabályokat és a térítésmentes jelnyelvi
tolmácsszolgáltatás finanszírozására vonatkozó részletes szabályokat,
b) a térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatás igénybevételének részletes szabályait, továbbá
c) az e törvény szerinti jelnyelvi tolmácsolási tevékenység folytatásának részletes feltételeit, a tevékenység
bejelentésének és a jelnyelvi tolmácsolási tevékenységet folytatók Névjegyzékének személyes adatot nem
tartalmazó adattartalmát, a bejelentésre és a Névjegyzék vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokat.
(8) Felhatalmazást kap a társadalmi esélyegyenlőség előmozdításáért felelős miniszter, hogy a pénzügyminiszterrel
egyetértésben rendeletben állapítsa meg a Névjegyzékbe történő felvételért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjra
vonatkozó részletes rendelkezéseket.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1497/2017. (VIII. 8.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő és egyes fejezetek közötti előirányzatátcsoportosításról.
A Kormány
 1. az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 21.  § (1)  bekezdésében és 33.  §
(2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 2 905 600 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el
elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet,
32.  Központi kezelésű előirányzatok cím, 1. Rendkívüli kormányzati intézkedések alcím terhére, az  1.  melléklet
szerint;
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 15.
2. az  Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva 9 974 500 000 forint egyszeri átcsoportosítását
rendeli el elszámolási kötelezettséggel a  Kvtv. 1.  melléklet XLII. A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai
fejezet, 37. Hozzájárulás az  EU költségvetéséhez cím, 2. GNI alapú hozzájárulás alcím terhére, a  XX. Emberi
Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 24. Sportlétesítmények fejlesztése és
kezelése alcím, 11. Sportlétesítmények fejlesztése és fenntartása jogcímcsoport, 2. Állami, önkormányzati és egyéb
sportlétesítmények fejlesztése, fenntartása jogcím javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. december 15.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
13/2017. (III. 31.) EMMI utasítása a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 2. §
(1) bekezdés d) pontjában, valamint 73. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, figyelemmel a jogalkotásról
szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltakra, a következő utasítást adom ki:
1. § A  Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat)
az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § A Szabályzatot a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság honlapján is közzé kell tenni.
3. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 26/2015.
(VI. 19.) EMMI utasítás. Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1850/2014. (XII. 30.) Korm. határozata az Országos Atomenergia Hivatal hatósági feladatellátását biztosító anyagi és humán erőforrások rendelkezésre állásához szükséges intézkedésekről, valamint e feladatellátással összefüggésben felsőoktatási ösztöndíj bevezetésének és a duális képzés nukleáris iparban történő bevezetésének vizsgálatáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az Országos Atomenergia Hivatal engedélyezett létszáma
a) 2015. január 1-jétől 76 fővel,
b) 2015. július 1-jétől 10 fővel
megnövekedjen;
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  1.  pontban foglaltakat a  Miniszterelnökségen,
a minisztériumokban, az  igazgatási és az  igazgatás jellegű tevékenységet ellátó központi költségvetési szerveknél
foglalkoztatottak létszámáról szóló 1166/2010. (VIII. 4.) Korm. határozaton vezesse át;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. január 1.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  Országos
Atomenergia Hivatal hatósági feladatellátásához 2015-től szükséges többletforrás biztosításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: az 1. a) pont tekintetében 2015. január 1., a 1. b) pont tekintetében 2015. július 1.
 4. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, a  nemzetgazdasági minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
az  Országos Atomenergia Hivatal bevonásával vizsgálják meg az  Országos Atomenergia Hivatal szakember
utánpótlását és megtartását elősegítő felsőoktatási ösztöndíj bevezetésének lehetőségét és a vizsgálat eredménye
alapján tegyenek javaslatot a megfelelő jogi szabályozásra;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. február 15.
 5. felhívja az emberi erőforrások miniszterét és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vizsgálják meg a felsőfokú duális
képzés nukleáris iparban történő bevezetésének lehetőségeit és a vizsgálat eredménye alapján tegyenek javaslatot
a jogi szabályozásra.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2015. február 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
134/2011. (VII. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. július 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Kiss Béla a Magyar
Vegyipari, Energiaipari és Rokon Szakmákban Dolgozók Szakszervezeti Szövetségének (1068 Budapest, Benczúr u. 45.)
alelnöke által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf,. 2.; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2010. július 5-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy 40 év szolgálati idő megléte után az öregségi nyugdíj – az öregségi nyugdíjkorhatárra tekintet
nélkül -, a nyugdíj csökkentése nélkül, az eredményes népszavazást követő év januárjának 1. napjától igénybe vehető
legyen?” Az Országos Választási Bizottság a 470/2010. (VIII. 4.) számú határozatával hitesítette az aláírásgyűjtő ívet, amely ellen
kifogásokat nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 58/2011. (VI. 30.) AB számú határozatával az Országos Választási Bizottság 470/2010. (VIII. 4.)
számú határozatát megsemmisítette és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata során számos határozatban kifejtette, hogy az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
meghatározott egyértelműség követelményének része, hogy választópolgárok a kérdés megválaszolásának
lehetséges következményeit világosan lássák. „Az egyértelműség követelményének lényege, hogy a népszavazási
kérdésnek döntésre alkalmasnak kell lennie, aminek a jogalkotói és a választópolgári egyértelműség feltétlenül
szükséges, de nem egyetlen feltétele. Az egyértelműség részének tekinti az Alkotmánybíróság azt is, hogy a
népszavazási kérdésben foglalt döntési kötelezettség ne legyen kivitelezhetetlen, végrehajthatatlan,
következményeiben kiszámíthatatlan” (ABH 2007, 332, 337.). A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 18. § (1) bekezdés
a)–g) pontjai az öregségi nyugdíjra való jogosultság megállapításakor a biztosítottak születési idejéhez kapcsolódóan
különböző életévben határozzák meg az öregségi nyugdíjra jogosító korhatárt. A Tny. 18. § (2) bekezdése a
nyugdíjjogosultság további feltételeit is meghatározza, többek között a meghatározott idejű szolgálati időt.
A szolgálati idő azonban a komplex nyugdíjjogosultsági feltételrendszernek csupán az egyik eleme. A 9/2011. (III. 1.)
AB határozatban megfogalmazottak ezen népszavazási kérdés esetében is alkalmazandók. A népszavazásra
bocsátandó kérdés ugyanis a szolgálati időt kívánja rögzíteni, „anélkül azonban, hogy a választópolgár számára
világossá tenné, hogy ez jár-e, és ha igen, milyen hatással, változással az öregségi nyugdíj megszerzésének további
feltételeire nézve. Így a választópolgár döntése meghozatalakor nem lehetne tisztában azzal, hogy a kérdésre igen-nel
vagy nem-mel szavazás esetén döntésének milyen pénzügyi vagy egyéb következményei lennének” (ABK 2011.
február, 101, 103.). A népszavazásra bocsátandó kérdésről tehát a választópolgároknak úgy kellene döntést hozniuk,
hogy nem volna egyértelmű, az eredményes népszavazás milyen változásokat okozna a nyugdíjrendszerben, és ennek
milyen társadalmi, pénzügyi és egyéb hatásaival kellene számolniuk. A népszavazásra szánt kérdés ezért nem felel
meg a választópolgári egyértelműség követelményének. Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja
alapján – mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja. II. A határozat a Tny. 18. § (1)–(2) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról
szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1/2014. (II. 27.) EMMI KÁT utasítása az Emberi Erőforrások Minisztériuma Közszolgálati Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (5)  bekezdés f )  pontja és a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény 6. § 19. pontja, 75. § (5) bekezdése, valamint 151. § (3) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. § (1) Az Emberi Erőforrások Minisztériumában foglalkoztatott kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők kormányzati
szolgálati jogviszonyából, továbbá munkavállalók munkaviszonyából eredő jogainak és kötelezettségeinek
szabályozására jelen utasítás 1. mellékletében foglalt Közszolgálati Szabályzatot (a továbbiakban: Szabályzat) adom ki.
(2) Hatályát veszti a Nemzeti Erőforrás Minisztérium Közszolgálati Szabályzatáról szóló 1/2012. (III. 30.) NEFMI KÁT utasítás.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Lengyel Györgyi s. k.,
 közigazgatási államtitkár


text:
64/2011. (XI. 30.) NFM rendelete a villamos energia rendszerhasználati díjak megállapításának és alkalmazásának szabályairól.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (2) bekezdés 11. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
84. § f) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában:
a) ideiglenes rendszerhasználat: legfeljebb 12 hónap határozott időtartamú rendszerhasználat,
b) kisfeszültségű csatlakozás: az a csatlakozás, amelyiknél a csatlakozási pont 1 kV-ot meg nem haladó névleges
feszültségen van, de nem minősül közép/kisfeszültségű csatlakozásnak, c) közép/kisfeszültségű csatlakozás: az a csatlakozás, amelyiknél az 1 kV-ot meg nem haladó névleges feszültségű
csatlakozási pont a közép/kisfeszültségű transzformátor kapcsain, vagy a kapcsokról közvetlenül ellátott
kisfeszültségű kapcsoló- vagy elosztóberendezésben, vagy technikai okokból a közép/kisfeszültségű
transzformátorállomás közvetlen közelében lévő fogyasztásmérő szekrényben található, valamint minden
közvilágítási célú vételezés érdekében történt csatlakozás, d) középfeszültségű csatlakozás: az a csatlakozás, amelyiknél a csatlakozási pont 1 kV-nál nagyobb, de 35 kV-ot meg
nem haladó névleges feszültségen van, de nem minősül nagy/középfeszültségű csatlakozásnak,
e) nagy/középfeszültségű csatlakozás: az a csatlakozás, amelyiknél az 1 kV-nál nagyobb, de 35 kV-ot meg nem
haladó névleges feszültségű csatlakozási pont a nagy/középfeszültségű transzformátorállomásban a
transzformátorkapcsokon, vagy a kapcsokról közvetlenül ellátott kapcsoló- vagy elosztóberendezésben található,
f) nagyfeszültségű csatlakozás: az a csatlakozás, amelyiknél a csatlakozási pont 35 kV-nál nagyobb névleges
feszültségen van. (2) Az (1) bekezdésben meg nem határozott fogalmakat a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény
(a továbbiakban: VET), valamint az annak felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok rendelkezései szerint kell
értelmezni. 2. A rendszerhasználati díjak típusai és költségfedezeti tartalma
2. § (1) A VET 142. § (1) bekezdése szerinti villamos energia rendszerhasználati díjak közül
a) az átviteli-rendszerirányítási díj, b) a rendszerszintű szolgáltatások díja, és
c) a közvilágítási elosztási díj Ft/kWh mértékegységben megállapított díj.
(2) A VET 142. § (1) bekezdés c) pontja szerinti elosztási díj részeként az
a) elosztói alapdíj Ft/csatlakozási pont/év, b) elosztói teljesítménydíj Ft/kW/év,
c) elosztói forgalmi díj Ft/kWh, d) elosztói meddő energia díj Ft/kVArh,
e) elosztói veszteség díj Ft/kWh, f) elosztói menetrend kiegyensúlyozási díj Ft/kWh
mértékegységben megállapított díj. (3) Az elosztási díjat nagyfeszültségű, nagy/középfeszültségű, középfeszültségű, közép/kisfeszültségű és kisfeszültségű
csatlakozás esetében eltérő mértékben kell megállapítani. (4) Az elosztási díj
a) profil elszámolású felhasználók esetében elosztói alapdíjból, elosztó forgalmi díjból, elosztói veszteség díjból,
elosztói menetrend kiegyensúlyozási díjból, valamint – az (5) bekezdés b) pont szerinti vezérelt felhasználók
kivételével – elosztói meddő energia díjból, b) az a) pont alá nem tartozó rendszerhasználók esetében elosztói alapdíjból, elosztói teljesítménydíjból, elosztó
forgalmi díjból, elosztói meddő energia díjból és elosztói veszteség díjból
áll. (5) A közép/kisfeszültségű csatlakozás, valamint a kisfeszültségű csatlakozás esetében a teljesítmény és a mérés jellemzői
alapján az elosztási díjak eltérőek a) a)–b) pont alá nem tartozó – profil elszámolású felhasználók részére,
b) a vezérelt felhasználók részére, akik ba) a villamos energia egyetemes szolgáltatás árképzéséről szóló 4/2011. (I. 31.) NFM rendelet szerinti
időszakos vagy idényjellegű egy zónaidős árszabással, bb) nem egyetemes szolgáltatási villamosenergia-vásárlási szerződése alapján az ellátási szabályzatok szerinti
vezérelt, külön mért villamos energia felhasználás szerint az elosztó vezérlési programjának megfelelően,
vagy az adott felhasználási helyen kizárólag a megújuló energiaforrásból vagy hulladékból nyert energiával
termelt villamos energia kötelező átvételéről szóló külön jogszabály szerinti mélyvölgy időszakban
vételeznek, c) a nem profil elszámolású felhasználók részére.
(6) A VET 142/A. § (2) bekezdése szerinti kiegyenlítő fizetések érdekében a Magyar Energia Hivatal (a továbbiakban:
Hivatal) az elosztók által fizetendő átviteli-rendszerirányítási díj mértékét az egyéb rendszerhasználók által a villamos
energia rendszer vételezésre történő használatáért fizetendő átviteli-rendszerirányítási díjtól eltérő mértékben
állapítja meg. 3. § Az átviteli-rendszerirányítási díj a) az átviteli hálózat indokolt és más bevételi forrásból nem fedezett működési és tőkeköltségeire,
b) az átviteli hálózaton elismert hálózati veszteség pótlásához szükséges villamos energia beszerzésének indokolt
költségeire, valamint c) az átviteli rendszerirányítónak a jogszabályokban, az európai uniós jogi aktusokban és a villamosenergia-ellátási
szabályzatokban megfogalmazott kötelezettségei teljesítéséhez tartozó indokolt költségére nyújt fedezetet, kivéve a 4. §-ban meghatározott költségeket.
4. § A rendszerszintű szolgáltatások díja nyújt fedezetet a rendszerszintű szolgáltatások biztosításához szükséges
következő résztevékenységeknek a nemzetgazdasági szintű legkisebb költség elvének megfelelő indokolt
költségeire: a) a villamosenergia-ellátási szabályzatokban foglaltak szerinti szabályozási tartalékok biztosítása,
b) feszültség- és meddőteljesítmény szabályozás, c) a villamosenergia-ellátási szabályzatokban foglaltak szerinti üzembiztonsági szolgáltatások,
d) kiegyenlítő szabályozás, csökkentve az ennek fedezetére kapott külön bevételekkel.
5. § (1) Az elosztási díjak részeként a 2. § (2) bekezdés a)–d) pontjai szerinti díjak – figyelembe véve a VET 142/A. §
(2) bekezdése szerinti kiegyenlítő fizetéseket is – az elosztó (elosztó hálózat) indokolt működési és tőkeköltségeire
nyújtanak fedezetet, kivéve a (2) bekezdésben meghatározott költségeket.
(2) A 2. § (2) bekezdés e)–f) pontjai szerinti elosztói díjak az elosztó hálózaton elismert hálózati veszteség pótlásához
szükséges villamos energia beszerzésének és az elismert hálózati veszteséggel kapcsolatban fizetendő
átviteli-rendszerirányítási és rendszerszintű szolgáltatási díjak megfizetésének, valamint a profiltól való eltérés
kiegyenlítésének indokolt költségeire nyújtanak fedezetet. 6. § A közvilágítási elosztási díj az elosztó hálózati engedélyeseknek a közvilágítással összefüggésben keletkezett
– a közvilágítási elosztó hálózat indokolt üzemeltetési-, karbantartási- és tőkeköltségéből álló – költségeire nyújt
fedezetet. A közvilágítási elosztási díj nem nyújt fedezetet a VET 3. § 40. pont a) alpontja szerinti közvilágítási
berendezések, valamint a nem az elosztó tulajdonában lévő közvilágítási berendezések költségeire.
3. Rendszerhasználati díjak alkalmazására jogosultak 7. § (1) A VET 142. § (3) bekezdése szerint a Hivatal által kiadott határozatban megállapított díjat a villamos energia rendszer
használatáért a) az átviteli rendszerirányító és b) az elosztó
jogosult alkalmazni és beszedni. (2) A rendszerhasználati díjak beszedésére jogosult hálózati engedélyes a részére fizetett rendszerhasználati díjakat
elkülönítve, díjtételenként köteles nyilvántartani, elszámolni és – jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában –
a számlán feltüntetni. 8. § (1) Az átviteli rendszerirányító az átviteli-rendszerirányítási díjat és a rendszerszintű szolgáltatások díját alkalmazza
a) az átviteli hálózatra közvetlenül vagy közvetve csatlakozó
aa) felhasználóval, ab) erőművel, ac) közvetlen vezeték vagy magánvezeték engedélyesével vagy üzemeltetőjével
szemben az átviteli hálózat használatáért, b) az elosztóval szemben az elosztó hálózatra csatlakozó rendszerhasználók után, és
c) a rendszerösszekötő vezetéken keresztül villamos energia szállítást végzővel szemben
ca) az átviteli hálózatról történő villamos energia kiszállítás,
cb) az átviteli hálózatra történő villamos energia beszállítás
után. (2) Az elosztó az átviteli-rendszerirányítási díjat és a rendszerszintű szolgáltatások díját alkalmazza az elosztó hálózatra
közvetlenül vagy közvetve csatlakozó a) felhasználóval, b) erőművel,
c) közvetlen vezeték vagy magánvezeték engedélyesével vagy üzemeltetőjével
szemben. 9. § Az elosztó elosztási díjat alkalmaz
a) az elosztó hálózatra közvetlenül vagy közvetve csatlakozó
aa) felhasználóval, ab) erőművel, ac) a közvetlen vezeték vagy magánvezeték engedélyesével vagy üzemeltetőjével, valamint további elosztóval
szemben az elosztó hálózat használatáért, és b) az országhatárt keresztező elosztó vezetéken keresztül villamosenergia-szállítást végzővel szemben
ba) az elosztó hálózatról történő villamos energia kiszállítás,
bb) az elosztó hálózatra történő villamos energia beszállítás
után. 10. § Az elosztó közvilágítási elosztási díjat csak az elosztó hálózatra a közvilágítási elosztó hálózaton keresztül csatlakozó
felhasználóval szemben alkalmaz. 11. § A VET 63. § (1) bekezdése szerinti esetben a hálózati engedélyes a hálózatához csatlakozó felhasználó helyett a
felhasználó által megbízott kereskedővel szemben jogosult rendszerhasználati díjakat alkalmazni.
4. A rendszerhasználati díjak alkalmazásának alapja 12. § A rendszerhasználati díjak és azok alkalmazási feltételei
a) belföldi villamosenergia-forgalom esetében a csatlakozási pontra, b) villamos energia határon keresztül történő ki- és beszállítása esetében a határkeresztezés elszámolási pontjára
vonatkoznak. 13. § (1) A Ft/kWh mértékegységben megállapított rendszerhasználati díjakat a villamos energia egész számú kWh-ban
– a (2)–(3) bekezdésben foglaltakat is figyelembe véve – meghatározott havi mennyisége után kell megfizetni
az 1. mellékletben foglaltaknak megfelelően. (2) Kétirányú mérés esetében az elszámolás alapját képező villamosenergia-mennyiségeket az adott mérési ponton a
kereskedelmi szabályzatban rögzített elszámolási mérési intervallumokban irányonként kell megállapítani, és a
forgalomarányos – kWh-ra vetített – rendszerhasználati díjakat elszámolási időszakonként a háztartási méretű
kiserőművek esetében a mérési intervallumokban mért, irányonként elkülönített és összegzett mennyiségek
különbsége alapján, minden más esetben az irányonként elkülönített és összegzett villamosenergia-mennyiségek
alapján, irányonként kell megfizetni. (3) Ha az elszámolási mérés nem a csatlakozási ponton van, a mért villamos energia mennyisége a nem mért hálózati
szakasz veszteségével a (4) bekezdés szerint korrigálható. (4) Ha a mérési pont és a csatlakozási pont feszültségszintje azonos, akkor a soros hálózati elemek veszteségét az elosztói
szabályzat szerint kell meghatározni. Ha a mérési pont és a csatlakozási pont feszültsége nem azonos, akkor a
villamosenergia-forgalom adatait az (5) vagy (6) bekezdés szerint növelni vagy csökkenteni kell a vételezési adatok
csatlakozási pontra történő meghatározása érdekében. (5) Az elosztó tulajdonában levő terhelt transzformátor hatásos veszteségét
a) 500 kVA transzformátor névleges teljesítményig a mért energiaforgalom 2,5%-ával,
b) 501–1000 kVA transzformátor névleges teljesítmény között a mért energiaforgalom 1,5%-ával,
c) 1000 kVA transzformátor névleges teljesítmény felett a mért energiaforgalom 1%-ával
kell figyelembe venni. (6) A rendszerhasználó tulajdonában lévő, hálózatra kapcsolt terheletlen transzformátor esetében a transzformátor
típusának megfelelő mérési lapokon feltüntetett, a hálózathasználati szerződés mellékletében szereplő üresjárási
hatásos veszteséget (kWh/hó), valamint – a transzformátor egyedi fázisjavítása hiányában – a meddő villamos energiát
(kVArh/hó) is el kell számolni a csatlakozási ponthoz tartozó rendszerhasználati díjakkal.
5. A díjalkalmazás szabályai 14. § (1) A villamos energia rendszerhasználati díjakat a hálózati engedélyes – e rendelet eltérő rendelkezése vagy egyéb
megállapodás hiányában – havonta egy alkalommal az általa a 2. mellékletben foglaltak figyelembevételével kiállított
számlával alkalmazza. (2) A rendszerhasználati díjak megfizetése – a (3) és (4) bekezdésben foglalt kivétellel – utólag történik.
(3) Az elosztói a) alapdíj és teljesítménydíj megfizetése előre,
b) forgalmi díj, veszteség díj, meddő energia díj és a közvilágítási elosztási díj megfizetése – a (4) bekezdésben foglalt
kivétellel – utólag esedékes az elosztó által a 2. mellékletnek megfelelően kiállított és benyújtott számla alapján.
(4) Az előrefizetős mérők esetében a (3) bekezdés b) pontja szerinti rendszerhasználati díjak megfizetése előre, a mérők
feltöltésekor, a feltöltött villamosenergia-mennyiség alapján esedékes. 15. § (1) Ha a VET 159. § (1) bekezdés 13. pontja alapján a Hivatal által kiadott határozatban megállapított – e rendelet
szempontjából legfeljebb 4 – minőségi mutatószám közül legalább 1 a (2) bekezdésben meghatározott mértékű
eltérést mutat, a rendszerhasználati díj alkalmazására jogosult a beszámolási évet követő naptári év
július 1.–december 31. közötti időszakában a Hivatal által határozatban megállapított elosztási díjaknál – az elosztói
veszteség díj kivételével – a (2)–(3) bekezdéseknek megfelelő díjcsökkentést köteles alkalmazni az általa kiszolgált
rendszerhasználók esetében. (2) Az (1) bekezdés szerint kötelezően alkalmazandó díjcsökkentés mértéke
a) 1%, ha az adott minőségi mutatószám vonatkozásában a teljesítés legalább 5%-kal, de 10%-nál kisebb
mértékben, b) 2%, ha az adott minőségi mutatószám vonatkozásában a teljesítés legalább 10%-kal
marad el a minimális minőségi követelménytől. (3) Ha több minőségi mutatószám esetében következik be a (2) bekezdésben meghatározott teljesítéselmaradás, akkor
a díjcsökkentés mértékét az érintett mutatószámokra meghatározott díjcsökkentési mértékek összeadásával kell
megállapítani. (4) A díjcsökkentés az elosztó számára külön felszólítás nélkül kötelező, és arról köteles a felhasználóit és a Hivatalt
tájékoztatni. (5) Ha a VET 63. § (1) bekezdése szerint eljáró kereskedő a (2)–(3) bekezdések szerint meghatározott díjcsökkentésben
részesült, köteles a díjcsökkentés teljes összegét – egyetemes szolgáltató esetében a Hivatallal egyeztetett módon –
közvetlenül vagy közvetve az érintett felhasználóknak továbbadni. 16. § (1) Az átviteli rendszerirányító az elosztók által fizetett átviteli-rendszerirányítási díjból származó bevételének azon részét,
amely abból adódik, hogy a Hivatal az átviteli rendszerirányítási díjat a 2. § (6) bekezdés szerint eltérő mértékben
állapítja meg, a VET 142/B. § (5) bekezdésén alapuló, utólag adott árengedmény jogcímen a Hivatal által
meghatározott arányoknak megfelelően köteles megosztani az elosztók között.
(2) Az (1) bekezdés szerinti árengedményt az átviteli rendszerirányítási díjra és a rendszerszintű szolgáltatások díjára
vonatkoztatva, azok arányának megfelelően kell nyújtani. 6. Záró rendelkezések
17. § (1) E rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az e rendeletben foglalt szabályokat első alkalommal a 2012. január 1-jétől hatályos rendszerhasználati díjakkal
kapcsolatban kell alkalmazni. (3) Az e rendeletben foglalt szabályokat a rendszerhasználati díjak megállapítására vonatkozó, folyamatban levő
eljárásokban is alkalmazni kell. (4) 2012. január 1-jén hatályát veszti a villamos energia rendszerhasználati díjakról szóló 119/2007. (XII. 29.) GKM rendelet.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
3/2010. (VI. 24.) NFM utasítása az ügyiratok aláírásra felterjesztésének rendjéről.
A Nemzeti Fejlesztési Minisztériumban az ügyiratok aláírásra felterjesztésének rendjét a Szervezeti és Működési Szabályzat
hatálybalépéséig a következők szerint határozom meg: 1. A miniszter kiadmányozási jogába tartozó ügyiratok aláírásra felterjesztése során az ügyiratot a minisztérium
vezetőinek a következő sorrendben kell szignálni: a) főosztályvezető,
b) helyettes államtitkár, c) szakterület irányításáért felelős államtitkár,
d) közigazgatási államtitkár, e) Miniszteri Kabinet kabinetfőnöke. 2. Az 1. pontban meghatározott szignálási rendet az 1. pont b)–d) alpontja szerinti állami vezetők kiadmányozási jogába
tartozó ügyiratok aláírásra felterjesztése során megfelelően kell alkalmazni.
3. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
1804/2018. (XII. 21.) Korm. határozata A Fényeslitke–Komoró intermodális közforgalmú ipari-logisztikai területen tervezett beruházás kapcsán szükséges egyes intézkedésekről szóló 1389/2016. (VII. 21.) Korm. határozat visszavonásáról.
A Kormány visszavonja a  Fényeslitke–Komoró intermodális közforgalmú ipari-logisztikai területen tervezett
beruházás kapcsán szükséges egyes intézkedésekről szóló 1389/2016. (VII. 21.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
117/2017. (V. 29.) Korm. rendelete a központi bírságkezelő szerv kijelöléséről.
A Kormány a  szabálysértésekről, a  szabálysértési eljárásról és a  szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi
II. törvény 250.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény (a  továbbiakban:
Szabs. tv.) szerinti központi bírságkezelő szervként a Kormány az Országos Rendőr-főkapitányságot jelöli ki.
2. § (1) A  központi bírságkezelő szerv a  Szabs. tv. 141.  § (1a)  bekezdése szerinti feladatát – a  Szabs. tv.-ben
meghatározottakon túl – az  általános szabálysértési hatóság feladat- és hatáskörébe tartozó eljárások
vonatkozásában keletkezett, pénzbírságból, szabálysértési költségből, rendbírságból, valamint a helyszíni bírságból
származó bevétel vonatkozásában látja el.
(2) A központi bírságkezelő szerv a Szabs. tv. 141. § (2d) bekezdése szerinti feladatát
a) az  általános szabálysértési hatóság által kiszabott pénzbírság, helyszíni bírság, rendbírság, megállapított
szabálysértési költség,
b) a bíróság által kiszabott pénzbírság, rendbírság, megállapított szabálysértési költség,
c) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv ügyintézője által kiszabott helyszíni bírság, továbbá
d) a  Szabs. tv. 39.  § (2)  bekezdés d)–i)  pontjában felsorolt szervek, illetve személyek által kiszabott és
a végrehajtási eljárás során befizetett helyszíni bírság
vonatkozásában látja el.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1798/2017. (XI. 8.) Korm. határozata a TIT Budapesti Planetárium épülete felújításának előkészítéséhez szükséges forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. egyetért a TIT Budapesti Planetárium épülete felújításának szükségességével;
 2. az 1.  pont szerinti beruházásnak a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről
szóló 222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet 2.  § (2)  bekezdés a), m), n) és o)  pontja szerinti előkészítési fázisaira
– a kifizetésekhez kapcsolódó pénzügyi tranzakciós illetékkel és kincstári díjakkal együtt – összesen 50 000 000 forint
forrást biztosít a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás
Előkészítési Alap alcím terhére azzal, hogy az  előkészítési fázisokat legkésőbb 2018. év augusztus 31. napjáig kell
megvalósítani;
3. az 1. pont szerinti beruházás előkészítésének kormányzati felelőseként az emberi erőforrások miniszterét jelöli ki;
 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet címrendjének a  20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális szakmai feladatok
támogatása alcím, 6. A TIT Budapesti Planetárium épületének felújítása jogcímcsoporttal történő kiegészítéséről;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Kvtv. 20. § (5) bekezdése szerinti jogkörében eljárva – a 2. pontban
foglaltak megvalósítása érdekében – gondoskodjon 50 000 000 forint egyszeri átcsoportosításáról a  Kvtv.
1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás
Előkészítési Alap alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 50. Kulturális szakmai feladatok támogatása alcím, 6. A  TIT Budapesti Planetárium
épületének felújítása jogcímcsoport javára, a  fel nem használt rész tekintetében a  Beruházás Előkészítési Alapba
történő visszafizetési kötelezettséggel;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: az átcsoportosítás tekintetében azonnal
 a fel nem használt rész visszafizetése tekintetében a  7.  pont a)  alpontja szerinti jelentés
tudomásulvételét követő 15 napon belül
 6. egyetért azzal, hogy a  2.  pont szerinti előkészítési fázisokat a  Tudományos Ismeretterjesztő Társulat (szervezet
nyilvántartási száma: 01-02-0001079, címe: 1088 Budapest, Bródy Sándor u. 16.) valósítsa meg;
 7. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy
a) készítsen jelentést a  Beruházás Előkészítési Alap felhasználásával kapcsolatos döntési hatáskörökről szóló
222/2017. (VIII. 11.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdés szerinti beszámolási kötelezettség teljesítése érdekében
a  2.  pontban meghatározott előkészítési fázisok végrehajtásának állapotáról, valamint a  felhasznált forrás
összegéről,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a 2. pont szerinti véghatáridő lejártát követő 30 napon belül
b) az  előkészítési fázisok eredménye alapján készítsen előterjesztést a  Kormány részére az  1.  pont szerinti
beruházás megvalósításának kérdésében, a  kivitelezéshez és az  üzemeltetéshez kapcsolódó feladatok,
költségek, forrásigény, ütemezés és felelősök bemutatásával.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. október 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
38/2004. (IV. 20.) KE határozata rendőr dandártábornok kinevezéséről.
A belügyminiszter előterjesztésére dr. Szabadfi Árpád
r. ezredest, a Győr-Moson-Sopron Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjét, az 1949. évi XX. törvény 30/A. §
(1) bekezdés i) pontja alapján, a rendőri munka végzésé
ben, irányításában kifejtett kimagasló tevékenysége elismeréseként a Rendőrség Napja alkalmából 2004. április
24-i hatállyal
,,rendőr dandártábornokká’’ kinevezem. Budapest, 2004. április 19. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
103/2018. (III. 14.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011.  évi CCII.  törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a Phjongcshangban megrendezett XXIII. Téli Olimpiai Játékokon sporttörténelmi jelentőségű olimpiai bajnoki címet
is eredményező, kiváló felkészítői munkája elismeréseként
Bánhidi Ákos válogatott keretedző, a Magyar Rövidpályás Gyorskorcsolya olimpiai keret csapatmenedzsere részére,
a Phjongcshangban megrendezett XXIII. Téli Olimpiai Játékokon elért kiváló eredménye, sporttörténelmi
jelentőségű olimpiai bajnoki címe elismeréseként
Burján Csaba rövidpályás gyorskorcsolyázó részére,
a Phjongcshangban megrendezett XXIII. Téli Olimpiai Játékokon elért kiváló eredménye, sporttörténelmi
jelentőségű olimpiai bajnoki címe elismeréseként
Knoch Viktor rövidpályás gyorskorcsolyázó részére,
a Phjongcshangban megrendezett XXIII. Téli Olimpiai Játékokon elért kiváló eredménye, sporttörténelmi
jelentőségű olimpiai bajnoki címe elismeréseként
Liu Shaoang rövidpályás gyorskorcsolyázó részére,
a Phjongcshangban megrendezett XXIII. Téli Olimpiai Játékokon elért sporttörténelmi jelentőségű olimpiai bajnoki
címe és további kiváló eredményei elismeréseként
Liu Shaolin Sándor rövidpályás gyorskorcsolyázó részére,
a Phjongcshangban megrendezett XXIII. Téli Olimpiai Játékokon sporttörténelmi jelentőségű olimpiai bajnoki címet
is eredményező, kiváló felkészítői munkája elismeréseként
Zhang Jing, a Magyar Rövidpályás Gyorskorcsolya olimpiai keret vezetőedzője részére a
MAGYAR ÉRDEMREND tisztikeresztje
 polgári tagozata; a Phjongcshangban megrendezett XXIII. Téli Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, negyedik helyezése
elismeréseként
Bácskai Sára Luca rövidpályás gyorskorcsolyázó részére,
a Phjongcshangban megrendezett XXIII. Téli Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, negyedik helyezése
elismeréseként
Heidum Bernadett rövidpályás gyorskorcsolyázó részére,
a Phjongcshangban megrendezett XXIII. Téli Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredményei, negyedik helyezése
elismeréseként
Jászapáti Petra rövidpályás gyorskorcsolyázó részére,
a Phjongcshangban megrendezett XXIII. Téli Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, negyedik helyezése
elismeréseként
Keszler Andrea rövidpályás gyorskorcsolyázó részére,
a Phjongcshangban megrendezett XXIII. Téli Olimpiai Játékokon elért kiemelkedő eredménye, negyedik helyezése
elismeréseként
Kónya Zsófia rövidpályás gyorskorcsolyázó részére a
MAGYAR EZÜST ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. március 6.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
22/2009. (VIII. 28.) MNB rendelete a „Budapesti Dohány utcai zsinagóga” emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény 60. §-a (1) bekezdésének d) pontja alapján fennálló jogkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – a budapesti Dohány utcai zsinagóga alapításának 150. évfordulója alkalmából – „Budapesti
Dohány utcai zsinagóga” megnevezéssel 5000 forintos címletű ezüst emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2009. szeptember 6. 2. § (1) Az emlékérme 925 ezrelék finomságú ezüstből készült, súlya 31,46 gramm, átmérője 38,61 mm, pereme virágszirom
formájú, széle szaggatottan recézett.
(2) Az emlékérme előlapján, felső köriratban a ,,MAGYAR KÖZTÁRSASÁG” felirat olvasható. A középmezőben a budapesti
Dohány utcai zsinagóga főbejárata fölötti mérműves ablakminta látható. Alsó köriratban az „5000” értékjelzés, a ,,FORINT”
felirat, valamint a ,,BP.” verdejel és a ,,2009” verési évszám olvasható. Az emlékérme előlapjának képét e rendelet 1. melléklete
tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján a budapesti Dohány utcai zsinagóga épülete látható, a Ludwig Förster által tervezett, 150 évvel
ezelőtt megépített homlokzattal és a szomszédos épületek részletével. A zsinagóga ábrázolása alatt, négy vízszintes sorban
a ,,BUDAPESTI”, a ,,DOHÁNY UTCAI”, a ,,ZSINAGÓGA” és az „1859” felirat olvasható. A zsinagóga ábrázolásától balra, fent
Szabó György tervezőművész mesterjegye található. Az emlékérme hátlapjának képét e rendelet 2. melléklete tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 10 000 darab készíthető, amelyből 6000 darab különleges – ún. proof – technológiával verhető.
4. § Ez a rendelet 2009. szeptember 6-án lép hatályba.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
16/2003. (IV. 3.) GKM rendelete a polgári repülés hajózó személyzete repülési idejének szabályozásáról.
A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény
(a továbbiakban: Lt.) 74. §-ának r) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya a magyar polgári légijármű lajstromba felvett légijármű fedélzetén munkavállalóként vagy
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony alapján légijármű-vezető, navigátor, fedélzeti mérnök (szerelő) és légiutas-kísérő (a továbbiakban együtt: hajózó) szakszolgálatot teljesítőkre terjed ki.
Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
a) repülési idő (blokk repülési idő):
aa) a légijármű felszállási célból — saját hajtóművel vagy
vontatással — történő elmozdulásától (első fékoldástól) a
repülés befejezésekor a kijelölt állóhelyre történő eljutásig
(befékezésig) és az összes hajtómű leállításáig tart;
ab) váltószemélyzettel történő repülés esetében
— amennyiben a váltás a repülés közben történik — a
repülési idő kezdete, illetve vége a fedélzeti váltás időpontja;
ac) mezőgazdasági munkarepülés esetében a légijármű
felszállásától (merevszárnyú repülőgép esetében a felszállás céljából történő fékoldást követő elmozdulástól, helikopter esetében a felszállás céljából történő elmozduláskor a futómű rugóstag kirugózásától) a légijármű leszállásáig (merevszárnyú repülőgép esetében a földet érést követően a futópálya elhagyásáig vagy az ott történő megállásig,
helikopter esetében a földet érést követően a futómű rugóstag berugózásáig) tart;
b) hosszú távú repülés: olyan repülés, ahol a fel- és leszállási pont közötti távolság — közbenső leszállás nélkül
— az 5000 kilométert meghaladja;
c) akklimatizált hajózó: az a hajózó, aki az időzónaváltás után legalább hatszor annyi órát eltöltött már az új
időzónában, mint a helyi idő eltérése a hajózó saját helyi
idejétől;
d) időzónaváltás: a munka befejezésének helyén a helyi
idő több mint három órával eltér a hajózó saját helyi
idejétől;
e) saját helyi idő: annak az időzónának a helyi ideje, ahol
a hajózó utoljára akklimatizálttá vált;
f) váltószemélyzet: a légijármű légiüzemeltetési utasításában és a légijármű üzemben tartójának technológiai utasításában előírt minimumnál nagyobb létszámú személyzet, amely lehetővé teszi a repülés végrehajtását a repülési
időre vonatkozó korlátozások betartásával úgy, hogy a
légijármű folyamatos üzemeltetésében részt vevő hajózó
a személyzet megfelelő képesítésű másik tagjával felváltható legyen.
A hajózó repülési idejére vonatkozó előírások 3. §
(1) A hajózó megengedett repülési ideje olyan légijárművön, amelyen a légiüzemeltetési utasításnak megfelelően
a) egy légijármű-vezető van:
aa) egy napon (0—24 óra) 6 óra
ab) egy naptári hónapon belül 100 óra
ac) egy naptári negyedéven belül 250 óra
ad) egy naptári éven belül 700 óra
b) két légijármű-vezető van, hajózó személyzeti tagonként: ba) egy napon (0—24 óra) 10 óra
bb) egy naptári hónapon belül 100 óra
bc) egy naptári negyedéven belül 275 óra
bd) egy naptári éven belül 900 óra
c) hosszú távú repülés esetében, két légijármű-vezető
van, hajózó személyzeti tagonként:
ca) egy napon (0—24 óra) 12 óra
cb) egy naptári hónapon belül 110 óra
cc) egy naptári negyedéven belül 300 óra
cd) egy naptári éven belül 900 óra
(2) Az egy napra megengedett repülési idő alatt végezhető felszállások száma:
a) közforgalmú repülés esetén legfeljebb 6 (hat), saját
helyi idő szerinti éjszakai munka esetén 4 (négy),
b) nem közforgalmú repülés esetén (pl. munkarepülés,
oktató repülés) legfeljebb 55 (ötvenöt),
c) kilenc órát meghaladó repülési idejű hosszú távú
repülés esetén legfeljebb 2 (kettő).
(3) Az egy napra megengedett repülési időt saját helyi
idő szerinti éjszakai munka során végzett repülés esetén
1 órával csökkenteni kell. Amennyiben a hajózó 24 órán
belül közforgalmú és egyéb repülést is végez, az elvégezhető felszállások tekintetében a (2) bekezdés a) pontját kell
alkalmazni.
(4) Az egy napra megengedett repülési idő és a (2) bekezdésben meghatározott felszállások száma az alábbi esetekben és mértékben növelhető:
a) a légijármű parancsnokának [Lt. 54. § (1) bekezdés,
55. §] elhatározása alapján, ha a túllépés szükségessége a
repülési feladat végrehajtásának megkezdésekor még nem
volt ismeretes, a repülési idő 10%-kal, a felszállások száma
eggyel;
b) a légiközlekedési hatóság előzetes eseti engedélyével
és az általa meghatározott biztonsági követelmények teljesítése mellett, különösen fontos repülési feladat végrehajtása érdekében, a repülési idő legfeljebb 25%-kal, a felszállások száma legfeljebb kettővel.
(5) A 24 órán belül megengedett repülési idő váltószemélyzettel történő repülés esetén sem növelhető 18 óra fölé.
(6) Időzónaváltással járó hosszú távú repülés esetében
a) amely a 11 órát meghaladja, vagy
b) a (2) bekezdés c) pontjában megjelölt esetben
a következő repülési tevékenységet csak akklimatizált hajózó hajthatja végre.
(7) Hosszú és rövid távú repülést is végrehajtó hajózó
esetében a hosszú távú repülésre vonatkozó előírások szerint kell figyelembe venni a havi, negyedéves és éves repülési időket.
4. § (1) A légijármű üzemben tartójának — a jogszabályokban és az e rendeletben foglaltakkal összhangban — a
repülés-végrehajtási kézikönyvben (RVK) kell meghatároznia a hajózók számára a felszállások számát, a repülési
időt, valamint a munka- és pihenőidővel kapcsolatos egyéb
rendelkezéseket. A repülés-végrehajtási kézikönyvet a
légiközlekedési hatóság hagyja jóvá.
(2) Az üzemben tartó gondoskodik arról, hogy az általa
üzemben tartott légijármű fedélzetén szolgálatot teljesítő
hajózók felszállásairól, munka-, repülési és pihenőidejéről
nyilvántartás készüljön, amelynek alapján ellenőrizhető a
szabályok betartása. A hajózó a nem az üzemben tartó által
szervezett repüléseiről tájékoztatja a vele munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban lévő üzemben tartót.
(3) Az üzemben tartó köteles az általa üzemben tartott
légijármű üzemeltetése kapcsán bekövetkezett, az e rendelet szabályaitól való minden eltérést 5 munkanapon belül
írásban jelenteni a légiközlekedési hatóságnak.
(4) Vezényelt, bérelt személyzet alkalmazása esetén a
szerződésben meg kell állapodni a személyzetre vonatkozó
szabályok alkalmazásáról. A szerződést a légiközlekedési
hatósággal jóvá kell hagyatni.
Záró rendelkezések 5. § (1) E rendelet 2003. április 15-én lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti a polgári repülés hajózó személyzete
repülési idejének szabályozásáról szóló 19/1992. (VII. 16.)
KHVM rendelet, továbbá az azt módosító 4/1997. (IV. 4.)
KHVM és 23/1999. (VIII. 13.) KHVM rendelet.
(2) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16. napján aláírt Euró
pai Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban — az Lt. e tárgykört szabályozó rendelkezéseivel együtt — összeegyeztethető szabályozást tartalmaz a Tanácsnak a polgári légiközlekedés mobil munkavállalóira vonatkozó, az AEA, ETF,
ECA, ERA és IACA által megkötött, a munkaidő megszervezéséről szóló európai megállapodásról szóló 2000/79/EK
irányelvével.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter