text:
416/2015. (XII. 23.) Korm. rendelete a bölcsődében foglalkoztatott, felsőfokú végzettségű kisgyermeknevelők béréhez kapcsolódó támogatásról.
A Kormány a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény 72. § (1) bekezdés b) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános szabályok 1. § (1) A  központi költségvetés támogatást biztosít a  bölcsődében foglalkoztatott, felsőfokú végzettséggel rendelkező
kisgyermeknevelők béréhez és annak szociális hozzájárulási adójához kapcsolódóan a bölcsődét fenntartó
a) települési önkormányzat (a továbbiakban: önkormányzat),
b) gyermekjóléti közfeladatot ellátó intézményt, szolgáltatást fenntartó egyházi jogi személy, civil szervezet,
közalapítvány, országos nemzetiségi önkormányzat, települési vagy területi nemzetiségi önkormányzat,
gazdasági társaság, és a humánszolgáltatást alaptevékenységként végző, a személyi jövedelemadóról szóló
törvény hatálya alá tartozó egyéni vállalkozó, ha a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló
2015. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) alapján állami támogatásban részesül (a  továbbiakban együtt:
nem állami szociális fenntartó), és
c) a központi költségvetési szerv és a köztestületi költségvetési szerv
részére [az a)–c) pont a továbbiakban együtt: fenntartó].
(2) E  rendelet alapján az  egy kisgyermeknevelő 2016. február–december hónapokban fizetendő 11 havi béréhez
kapcsolódó éves támogatás összege 1 508 760 forint.
(3) E  rendelet hatálya nem terjed ki az  egységes óvoda-bölcsődében foglalkoztatott, felsőfokú végzettséggel
rendelkező kisgyermeknevelőkre.
2. § (1) A Kvtv. 41. § (6) bekezdése, valamint 2. melléklet III. pont 7. alpontja szerinti támogatás (a továbbiakban: támogatás)
a  2016. február–december hónapokban fizetendő, a  bölcsődében foglalkoztatott, felsőfokú végzettséggel
rendelkező kisgyermeknevelők béréhez és annak szociális hozzájárulási adójához használható fel.
(2) A támogatás a fenntartót a 2016. január 1-je és 2016. november 30-a között ténylegesen foglalkoztatott, felsőfokú
végzettséggel rendelkező kisgyermeknevelők időarányosan figyelembe vett, egy tizedesre kerekített száma alapján
illeti meg.
2. Az önkormányzatok támogatása, az önkormányzatok és a nem állami szociális fenntartók közötti
feladat, illetve intézmény átadás támogatási szabályai
3. § (1) Az egy önkormányzatra jutó támogatás meghatározása igényléskor a 2016. január 1-jén ténylegesen foglalkoztatott,
felsőfokú végzettséggel rendelkező kisgyermeknevelők száma alapján történik. Az  önkormányzatoknak
a  támogatás megállapításához szükséges adatszolgáltatást az  államháztartásért felelős miniszter és a  helyi
önkormányzatokért felelős miniszter által kiadandó tájékoztatóban foglaltaknak megfelelően 2016. január 12-éig
kell az ebr42 önkormányzati információs rendszerben teljesíteniük.
(2) Amennyiben a  támogatás meghatározásául szolgáló létszám év közben változik, az  önkormányzatok
az adatszolgáltatásukat az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Ávr.) 107. §-ában foglaltak szerint 2016. évben két alkalommal, 2016. május 15-éig (a továbbiakban:
májusi felmérés) és 2016. október 1-jéig (a  továbbiakban: októberi felmérés) az  ebr42 önkormányzati információs
rendszerben módosíthatják.
(3) Amennyiben a létszámváltozás az önkormányzatok egymás közötti feladat, illetve intézmény átadás-átvételből vagy
az önkormányzat nem állami szociális fenntartó részére történő feladat-, illetve intézményátadásból ered, úgy
a) a májusi felmérés keretében július 1-jétől 5 havi,
b) az októberi felmérés keretében november 1-jétől 1 havi
időarányos támogatásváltozás jelezhető.
(4) Amennyiben az  önkormányzatok egymás közötti feladat, illetve intézmény átadás-átvétele, valamint
az  önkormányzat nem állami szociális fenntartó részére történő feladat, illetve intézmény átadása esetében
a  tényleges átadás-átvétel nem esik egybe a  (3)  bekezdésben szereplő időpontokkal, illetve ha az  önkormányzat
a  (2)  bekezdésben jelzett határidőkig nem jelzi az  intézményváltást, úgy az  érintett felek a  köztes időszakban
a finanszírozást pénzeszköz-átadással, -átvétellel egymás közötti megállapodás útján rendezik.
(5) Amennyiben az  önkormányzat nem állami szociális fenntartótól vesz át feladatot, illetve intézményt, úgy a  nem
állami szociális fenntartó köteles a  tényleges átadás-átvétel időpontját követő 15 napon belül az  időarányos
támogatásról lemondani. Az átvevő önkormányzat az átvétellel kapcsolatos támogatási igényét a májusi és októberi
felmérésben a következők szerint jelezheti:
a) a májusi felmérésben jelezhető a 2016. január–július hónapokban bekövetkezett, illetve bekövetkező átvétel,
b) az októberi felmérésben jelezhető
ba) a 2016. augusztus–november hónapokban, illetve
bb) a májusi felmérésben nem jelzett, 2016. augusztus hónapot megelőzően
bekövetkezett, illetve bekövetkező átvétel. (6) Amennyiben az  önkormányzat az  (5)  bekezdés szerinti átvételhez kapcsolódó igényét év közben nem jelzi,
legfeljebb kéthavi időarányos támogatást érvényesíthet az  éves költségvetési beszámolóban történő elszámolás
keretében.
(7) A (2), (3) és (5) bekezdés szerinti esetekben
a) a  májusi felmérés keretében jelzett módosítást követően a  módosított finanszírozás kezdő időpontja
2016. július hónap,
b) az októberi felmérést követő egyenlegrendezés 2016. december hónapban történik.
(8) A (3) és (5) bekezdés szerinti esetekben az önkormányzat nem állami szociális fenntartónak történő feladat, illetve
intézmény átadás-átvétel esetén az  átadás-átvételt tanúsító okmányokat a  felmérés lezárását követően a  Magyar
Államkincstárnak küldi meg. A  kérelemhez mellékelni kell az  átadó és az  átvevő között kötött megállapodást,
az átadás-átvételről szóló képviselő-testületi, illetve társulási tanácsi határozat kivonatát, az átvevő feladatellátáshoz
szükséges működési engedélyét (szociális ellátások esetében a  szolgáltatói nyilvántartásba történő bejegyzést
igazoló dokumentumot), valamint a  feladatot átadó és átvevő nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy az  e  rendelet
alapján számára biztosított támogatások igényléséről vagy lemondásáról gondoskodott.
4. § A támogatás folyósítása az önkormányzatok részére a következők szerint történik:
a) a  Magyar Államkincstár – a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter legkésőbb 2016. január 20-ai
utalványozása alapján – a 3. § (1) bekezdése szerinti adatszolgáltatás alapján soron kívül egy havi támogatást
folyósít,
b) a további hónapokra jutó támogatások folyósítása 10 egyenlő részletben, a 2016. év február–november havi
nettó finanszírozás keretében történik,
c) december hónapban kizárólag az  októberi felmérésben jelzett módosításokhoz kapcsolódó
egyenlegrendezés történik meg a nettó finanszírozás keretében.
5. § (1) A támogatásra az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 57–60/B. §-ában foglaltakat
kell alkalmazni. Az Ávr.-nek a helyi önkormányzatok általános működésének és ágazati feladatainak támogatására
vonatkozó rendelkezéseit az e rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az Ávr. 111. §-ához kapcsolódóan a visszafizetési kötelezettség, illetve a helyi önkormányzatot megillető pótlólagos
támogatás átutalásra kerülő összegének megállapítása és teljesítése során e  rendelet szerinti támogatás összegét
kell figyelembe venni.
6. § (1) A  támogatás felhasználása szempontjából a  2016. január 1-je és 2016. december 31-e között pénzforgalmilag
teljesített kiadások vehetők figyelembe. Az  önkormányzatnak a  3.  § (4)  bekezdése szerinti esetben a  kiadásokat
a megállapodás és a pénzeszköz-átadás, -átvétel dokumentumaival szükséges igazolnia.
(2) A támogatással az önkormányzat rendelkezik és felelős annak jogszerű felhasználásáért.
3. A nem állami szociális fenntartók támogatása 7. § (1) A  nem állami szociális fenntartó a  támogatás iránti kérelmet az  e  célra rendszeresített, a  szociál- és
nyugdíjpolitikáért felelős miniszter által jóváhagyott és a  Magyar Államkincstár honlapján közzétett adatlapon
a  kincstár nem állami szociális fenntartó székhelye szerinti területi szervéhez (a  továbbiakban: igazgatóság)
2016. január 6-ig nyújthatja be.
(2) Azon fenntartó, amelynek támogatásra való jogosultsága évközben keletkezik, a  támogatásra való jogosultság
kezdetétől számított 21 napon belül nyújthatja be e rendelet szerinti támogatásra vonatkozó igényét.
(3) A  támogatási kérelem az  igénylési határidő elmulasztása esetén legkésőbb 2016. október 1-jéig nyújtható be.
A  2016. október 1-jéig támogatásra nem jogosult fenntartó a  támogatási kérelmet az  azt követő 21 napon belül
nyújthatja be, hogy a támogatásra jogosulttá vált.
8. § Az igazgatóság a támogatás iránti kérelemről
a) határidőben benyújtott kérelem esetén 2016. január 16-ig,
b) az  igénylési határidő elmulasztása esetén a  kérelem megérkezését követő naptól számított hatvan napon
belül az egyházi és nem állami fenntartású szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és
hálózatok állami támogatásról szóló 489/2013. (XII. 18.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Átr.) hatálya alá tartozó
támogatásról szóló döntésben határoz.
9. § A  támogatás igénylésére, pótigénylésére, lemondására, folyósítására, elszámolására, ellenőrzésére és
visszafizetésére az Átr. 1–26. §-át – a 6–9. § és a 10. § (1) bekezdése kivételével – kell alkalmazni.
4. A központi költségvetési szervek és a köztestületi költségvetési szervek támogatása
10. § (1) A  központi költségvetési szerv és a  köztestületi költségvetési szerv támogatására – a  (2)  bekezdésben
meghatározott eltéréssel – a 7. § rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A  központi költségvetési szerv és a  köztestületi költségvetési szerv a  támogatási kérelmet a  szociál- és
nyugdíjpolitikáért felelős miniszterhez nyújtja be.
(3) A  központi költségvetési szerv és a  köztestületi költségvetési szerv részére a  11 hónapra megítélt támogatás
legkésőbb 2016. október 31-ig egy összegben kerül kifizetésre.
(4) E rendeletben nem szabályozott kérdésekben a támogatásra az Áht. 48–56/A. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.
5. Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
115/2018. (III. 20.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
számos jogterület, különösen a polgári, társasági, pénzügyi, valamint az európai jog szakértőjeként végzett értékes
szakmai és publikációs tevékenysége elismeréseként
dr. Ádám Attila, a  Sulyok és Ádám Ügyvédi Iroda ügyvédje, a  Magyar Polgári Demokráciáért Alapítvány volt
igazgatója részére,
a csángó hagyományok megőrzése és a  nehéz sorsú csángó fiatalok támogatása iránt elkötelezett munkája
elismeréseként
Antal-Vajda János, a  magyar nyelv és irodalom tanára, a  Romániai Magyar Pedagógusok Szövetségének tagja
részére,
példaértékű szakmai alázattal végzett, több évtizedes táncművészi tevékenysége elismeréseként
Bakó Máté balettművész, a Magyar Állami Operaház első magántáncosa részére,
az agrár-közigazgatás területén végzett magas színvonalú munkája, valamint a beregdaróci református közösséget
szolgáló tevékenysége elismeréseként
Baracsi Endre, a  Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei
körzetközpontjának nyugalmazott vezetője, falugazdász, a  Beregdaróci Református Egyházközség presbitere
részére,
a különböző sportágak népszerűsítése érdekében végzett széles körű vezetői és szervezői munkája, valamint
sportújságírói tevékenysége elismeréseként
Baranyai Antal sportszervező, edző, sportújságíró részére,
a magyar hagyományok megőrzését és a nemzettudat erősítését fáradhatatlanul szolgáló több évtizedes munkája
elismeréseként
Bartha Éva, a  Honismereti Szövetség országos titkára, tanár, a  Magyar Nemzeti Múzeum nyugalmazott
főmuzeológusa részére,
sikeres szakmai tevékenysége, valamint a  helyi jogásztársadalom életében végzett aktív szervezőmunkája
elismeréseként
dr. Becker Tibor, a  Becker Ügyvédi Iroda ügyvédje, a  Magyar Jogász Egylet Komárom-Esztergom Megyei
Szervezetének elnöke részére,
a Békés megyei közigazgatásban végzett négy évtizedes, magas színvonalú szakmai és példaértékű vezetői munkája
elismeréseként
Becsyné dr. Szabó Márta Mária, Gyula Város Polgármesteri Hivatalának címzetes főjegyzője részére,
a magyar szépirodalmi hagyomány fennmaradásának ügyét a  Bánk bán, Zrínyi Miklós, Radnóti Miklós és Arany
János írói szótárának megírásával szolgáló önzetlen értékőrző munkája elismeréseként
Beke József, a kecskeméti Bányai Júlia Gimnázium nyugalmazott tanára és igazgatóhelyettese részére,
az erdélyi magyarság körében példaértékű hivatástudattal végzett, fél évszázados lelkészi szolgálata elismeréseként
Bencző Dénes nyugalmazott unitárius lelkész, esperes részére,
a paraúszósportban elért, nemzetközi szinten is kiemelkedő eredményei elismeréseként
Bérczi Zsófia világ- és Európa-bajnok paraúszó részére,
a szociális szakterületen végzett több évtizedes tevékenysége elismeréseként
dr. Berta Árpádné, a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság Csongrád Megyei Kirendeltségének nyugalmazott
igazgatója részére,
a közigazgatásban végzett több évtizedes, magas színvonalú szakmai és vezetői munkája elismeréseként
Bocskay Gyöngyi, a Veszprém Megyei Kormányhivatal Pápai Járási Hivatalának nyugalmazott osztályvezetője részére,
az etnorock, illetve a világzene műfajában végzett sokoldalú előadóművészi és zeneszerzői, valamint fáradhatatlan
népzenegyűjtő tevékenysége elismeréseként
Both Miklós zeneszerző, előadóművész, népzenegyűjtő részére,
példaértékű szakmai alázattal végzett, magas színvonalú táncművészi tevékenysége elismeréseként
Carulla Leon Jessica balettművész, a Magyar Állami Operaház magántáncosa részére,
több mint két évtizedes közszolgálati pályája, a hazai agrárkutatás és agrárinnováció fejlesztése érdekében végzett
kimagasló munkája elismeréseként
dr. Császár Lajos Sándor, a  Földművelésügyi Minisztérium nyugalmazott szakmai főtanácsadója, az  egykori
Miniszterelnöki Hivatal Központi Szolgáltatási Főigazgatóságának volt főosztályvezetője részére,
a helyi betegellátás érdekében, valamint a közösség szolgálatában végzett kimagasló munkája elismeréseként
dr. Cseh Sándor, Hegyeshalom nagyközség háziorvosa részére,
a község fejlesztése és intézményrendszerének kiépítése érdekében végzett eredményes településvezetői munkája
elismeréseként
Csendes Lajos, Koltó község polgármestere részére,
két és fél évtizedes, áldozatos és kitartó háziorvosi tevékenysége elismeréseként
dr. Csupor Éva, Jakabszállás község nyugalmazott háziorvosa részére,
hazai és nemzetközi bizottságokban végzett szakmai, illetve tudományos munkája, valamint több évtizedes,
értékteremtő közéleti tevékenysége elismeréseként
dr. Demeter János, a Magyar Honvédség Egészségügyi Központ Szülészet-nőgyógyászati Osztály és PIC osztályvezető
főorvosa részére,
a Kárpát-medencei magyar néptánchagyományok megőrzését szolgáló magas szintű táncművészi, koreográfusi és
táncpedagógusi tevékenysége elismeréseként
Doktor László néptáncoktató, koreográfus, a makói Forgatós Táncegyüttes művészeti vezetője részére,
a plébánia és a  település javára végzett karitatív, közösségépítő tevékenysége, valamint a  gyermekek és fiatalok
oktatása-nevelése iránt elhivatott munkája elismeréseként
Endrődi Emma Rita, az Egyházközségi Nővérek Társasága tagja, a Piliscsaba-Klotildligeti Plébánia nővérmunkatársa
részére,
a Kárpát-medencei magyar néptáncokat világszerte sikerrel népszerűsítő művészi és táncpedagógusi pályája
elismeréseként
Erdélyi Tiborné táncművész, néptánctanító, a Magyar Állami Népi Együttes örökös tagja részére,
a földtan területén több évtizeden át elkötelezetten végzett, magas színvonalú szakmai munkája elismeréseként
dr. Fancsik Tamás, a Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat kutatási elnökhelyettese részére,
több évtizedes kiemelkedő szakmai munkája, valamint a  nemzet iránt elkötelezett, értékteremtő közéleti
tevékenysége elismeréseként
dr. Fekete Sándor, az egykori Egyesített Szent István és Szent László Kórház nyugalmazott főorvosa részére,
a pénzügy és számvitel területén végzett magas színvonalú, felelősségteljes szakmai és vezetői tevékenysége
elismeréseként
Ferenczi Erika Margit, Szolnok Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala Gazdasági Igazgatósága Számviteli
Osztályának osztályvezetője részére,
a 2017. évi FINA vizes világbajnokság kiemelt helyszíne, a  Duna Aréna megépítésében vállalt jelentős szerepe
elismeréseként
Fodor Tamás építőmérnök, a  Kiemelt Kormányzati Beruházások Központja Nonprofit Zrt. FINA projektigazgatója
részére,
számos magyar színház előadásainak látványvilágához hozzájáruló két évtizedes, magas színvonalú szakmai
munkája elismeréseként
Fogarasi Zoltán, a Közép-Európa Táncszínház műszaki vezetője, fővilágosítója, fénytervezője részére,
a település, illetve a térség gazdasági, infrastrukturális fejlesztése mellett a palóc kultúra és hagyományok ápolását is
elkötelezetten szolgáló munkája elismeréseként
Forgó Gábor, Mátraderecske község polgármestere részére,
több évtizedes hagyományőrző és városvédő tevékenysége, valamint a  magyar–ukrán regionális vízügyi
együttműködés kialakításában és Beregszász vízellátásának megszervezésében vállalt jelentős szerepe
elismeréseként
Galajda József, a Vodokanál Kárpátvíz Kft. igazgatója részére,
a közösség szolgálatában, valamint az általa létrehozott egyetemi leánykollégium irányításában végzett példaértékű
munkája elismeréseként
Gáti Edit Ágnes, az  Egyházközségi Nővérek Társasága volt vezetőnővére, a Piliscsaba-Klotildligeti Plébánia
nővérmunkatársa, a piliscsabai Szent Péter Kollégium alapítója és volt vezetője részére,
a köz szolgálatában több évtizeden át végzett eredményes munkája, valamint a  Nemzeti Választási Iroda szakmai
feladatainak biztosítása érdekében folytatott magas színvonalú tevékenysége elismeréseként
Gillyné dr. Jármay Magdolna, a Nemzeti Választási Iroda Jogi és Ügyviteli Főosztályának vezetője részére,
a gyermekvédelem területén nagy szakértelemmel végzett, több évtizedes munkája elismeréseként
Gulyásné dr. Kovács Erzsébet, a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság Szakmai Irányítási Főosztályának vezetője
részére,
kiemelkedő elhivatottsággal végzett több évtizedes vállalkozói tevékenysége elismeréseként
Gyarmati Lászlóné, a makói Gyarmati Cukrászda tulajdonosa és vezetője részére,
az erdélyi néptáncművészetben szólótáncosként és oktatóként végzett több évtizedes, elkötelezett munkája
elismeréseként
György Piros, a Hargita Nemzeti Székely Együttes szólótáncosa részére,
a sérült, illetve fogyatékkal élő gyermekek és fiatalok oktatása, valamint lelki, egészségügyi és szociális támogatása
érdekében végzett példaértékű tevékenysége elismeréseként
Győri Zsófia, a Debrecen Nagytemplomi Református Egyházközség Immánuel Otthona és Fejlesztő Nevelés-Oktatást
Végző Iskolájának vezetője részére,
a kosárlabdasportágban elért kimagasló eredményei elismeréseként
Hanga Ádám kosárlabdázó részére,
a jászság eredetének, kulturális hagyományainak felkutatását és megőrzését szolgáló sokoldalú kutató- és
szervezőmunkája elismeréseként
Hortiné dr. Bathó Edit etnográfus, a jászberényi Jász Múzeum igazgatója, a Jászsági Hagyományőrző Egylet művészeti
vezetője részére,
az előítéletektől mentes, pozitív szemléletű és együttműködő társadalom megteremtését, valamint a  sérült és
fogyatékkal élő emberek életminőségének javítását önzetlenül szolgáló munkája elismeréseként
Horváthné Dunaveczki Leona szociológus részére,
a kelet-szlavóniai magyarság megmaradása, hagyományainak megőrzése és átörökítése érdekében végzett több
évtizedes munkája elismeréseként
Hugyik Imre, a  dályhegyi Petőfi Sándor Magyar Kultúregyesület elnöke, a  Horvátországi Magyarok Demokratikus
Közössége országos elnökségének tagja részére,
a felvidéki magyarság identitásának és hagyományainak megőrzését elkötelezetten szolgáló kultúraszervező
tevékenysége elismeréseként
Huszár László, a Szlovákiai Magyar Művelődési Intézet igazgatója részére,
zenés és prózai szerepekben egyaránt bővelkedő, sokszínű színművészi pályafutása, valamint a társulat érdekében
végzett szervezőtevékenysége elismeréseként
Jablonkay Mária színművész, a kecskeméti Katona József Színház társulatának örökös tagja részére,
a kanadai magyarság identitásának és kultúrájának megőrzését önzetlenül szolgáló támogató tevékenysége
elismeréseként
dr. Jeney László, a Kanadai Magyar Cserkészszövetség tagja részére,
a haltenyésztés és halgenetika területén folytatott négy évtizedes tudományos munkája, valamint a halbetegségek
megelőzésének lehetőségeivel kapcsolatos tevékenysége elismeréseként
dr. Jeney Zsigmond halbiológus, a  Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ Halászati Kutatóintézetének
tudományos tanácsadója részére,
a felvidéki magyar oktatás fejlesztése, valamint a  Kárpát-medencei pedagógusszövetségek közötti összefogás
megerősítése érdekében végzett példaértékű tevékenysége elismeréseként
Jókai Tibor, a Szlovákiai Magyar Pedagógusok Szövetségének elnöke részére,
egyedi tematikájú esélyegyenlőségi magazinműsorain keresztül a  fogyatékkal élők társadalmi elfogadtatását
szolgáló alkotómunkája elismeréseként
Karle Gábor producer, filmrendező részére,
a székelyföldi gazdák érdekeit szolgáló tevékenysége, valamint a helyi sajtkészítő látványműhely és látogatóközpont
működtetésében végzett munkája elismeréseként
Kastal László, a  gyergyószentmiklósi Szent Benedek Tanulmányi Központ igazgatója, a  Caritas Vidékfejlesztés
gyergyószentmiklósi osztályának vezetője részére,
több évtizedes sikeres színházi pályafutása során nyújtott magas szintű művészi munkája elismeréseként
Királyné Szabó Erika Terézia táncművész, a  Budapesti Operettszínház balett tagozatának vezetője, balettmestere
részére,
a dél-baranyai polgárság összetartozásának megerősítését szolgáló fáradhatatlan közösségépítő munkája, valamint
példaértékű karitatív és szervezőtevékenysége elismeréseként
dr. Kocsmár Simonné nyugalmazott pedagógus, a Közös Szívvel a Nemzetért Villányi Polgári Egyesület elnöke részére,
a község lakóinak szolgálatában végzett példaértékű pedagógusi és településvezetői munkája, valamint
közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Kotzó László, Ősi község polgármestere részére,
táncművészként és koreográfus asszisztensként végzett, művészileg és emberileg egyaránt kiemelkedő munkája
elismeréseként
Kőhalmi-Kara Zsuzsanna táncművész, a Győri Balett magántáncosa részére,
az amerikai magyar diaszpórában élők összefogása, anyanyelvének és kultúrájának megőrzése érdekében végzett
több évtizedes, önzetlen közösségépítő tevékenysége elismeréseként
Lengyel László, a pennsylvaniai Magyar Tanya elnöke részére,
kimagasló színvonalú művészi és következetes művészetpedagógiai munkája elismeréseként
Lévai Péter táncművész, mesterfokú néptáncpedagógus, a  Magyar Táncművészeti Egyetem Néptánc Tanszékének
adjunktusa részére,
a nagybányai magyar szervezetek összefogása mellett a  nemzeti hagyományok megőrzését és továbbadását is
fáradhatatlanul szolgáló munkája, valamint a helyi fiatalok érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Markó Hajnal, a Teleki Magyar Ház programszervezője, a gróf Teleki Sándor cserkészcsapat vezetője részére,
négy évtizedes, példaértékű pedagógusi pályája, valamint nyelvészeti szakmai, publikációs és tudományos közéleti
munkája elismeréseként
dr. Márkus Ferenc, a nagykanizsai Batthyány Lajos Gimnázium nyugalmazott tanára részére,
kiemelkedő alkotói pályája, közösségépítő művésztanári munkája, valamint kulturális szervezőtevékenysége
elismeréseként
Marosvári György Artúr festő- és grafikusművész részére,
a bajorországi magyar katolikus hívők anyanyelvű vallásgyakorlatának bizosítása, összetartozásának erősítése és
közösségi életének formálása érdekében végzett fáradhatatlan munkája elismeréseként
Merka János, a müncheni Magyar Katolikus Egyházközség plébánosa részére,
a magyar polgári gondolkodás és a  polgárság összetartozásának erősítése, valamint a  nemzetek Európájának
létrejöttét szorgalmazó munkája elismeréseként
Mészáros László, a Magyar Polgári Együttműködés Egyesület főtitkár-alelnöke, a Patrióta Európa Mozgalom alapítója
és főszervezője részére,
az erdélyi magyarság nemzeti értékeinek és hagyományainak megőrzését odaadóan szolgáló közösségépítő és
szervezőmunkája elismeréseként
Mihály József, a Szentegyházi Hagyományőrző Huszáregyesület huszárkapitánya részére,
a honvédség népszerűsítését, valamint a nyírségi települések kulturális életének gazdagítását szolgáló széles körű
kulturális szervezőtevékenysége elismeréseként
Mogyorós Enikő Tímea, a Magyar Honvédség 5. Bocskai István Lövészdandár Vay Ádám Kiképzőbázisa könyvtárának
vezetője, kulturális rendezvényszervező részére,
az észak-amerikai magyar közösségek nyelvi és kulturális megmaradása érdekében végzett szerteágazó
közösségépítő és szervezőtevékenysége elismeréseként
Molnár Zsolt, a clevelandi Bocskai Rádió adminisztratív vezetője, főmunkatársa részére,
több évtizedes, példaértékű elhivatottsággal végzett gyógyító munkája elismeréseként
dr. Nádor Gyöngyvér Mária fogorvos részére,
az egyszülős családok érdekében végzett kiemelkedő munkája elismeréseként
Nagy Anna újságíró, kommunikációs szakember, az Egyedülálló Szülők Klubja Alapítvány kuratóriumi elnöke részére,
a New York-i és környékbeli magyarok szinte minden generációját összefogó, sikeres közösségépítő és
programszervező munkája elismeréseként
Nagy Ildikó, a New York-i Magyar Ház operatív menedzsere részére,
az Amerikai Egyesült Államokban élő magyar református közösség szolgálatában, valamint az idősek fizikai és lelki
gondozása érdekében több évtizede lelkiismeretesen végzett munkája elismeréseként
Nitsch Gábor református lelkész, a  Bethlen Otthon – Az  Amerikai Magyar Református Egyházak Otthona káplánja
részére,
a település fejlesztése érdekében végzett magas színvonalú munkája elismeréseként
Oláh Kálmán Géza, Bakonyszücs község polgármestere részére,
magas színvonalú költői és szerkesztői tevékenysége, valamint az  irodalom iránt érdeklődő fiatalok képzését
szolgáló értékes munkája elismeréseként
Oláh Tamás költő, író, szerkesztő részére,
a halmozottan hátrányos helyzetű, többnyire roma származású gyermekek nevelése és felzárkóztatása iránt
elhivatott, több évtizedes pedagógusi pályája elismeréseként
Oláhné Kanyó Andrea, a  szolnoki Szent Tamás Görögkatolikus Óvoda és Általános Iskola intézményvezetője,
közoktatási vezető részére,
az erdélyi táncházmozgalom felvirágoztatásában, valamint a  helyi kulturális-közösségi események
megszervezésében vállalt szerepe elismeréseként
Orendi Emil István népzeneoktató, az Udvarhely Néptáncműhely igazgatója részére,
a magyar–amerikai kereskedelmi kamarai kapcsolatok fejlesztése során végzett sikeres szakmai tevékenysége
elismeréseként
dr. Orosz Gábor jogász, a  National Instruments Hungary Kft. Európáért, Közel-Keletért, Indiáért és Afrikáért felelős
jogi igazgatója, az  Amerikai Kereskedelmi Kamara Magyarországi Tagozata Szabályozási Bizottságának elnöke
részére,
a tanári hivatás és az  egyéni képességekhez igazodó, gyermekközpontú pedagógiai módszer iránt elkötelezett,
magas szakmai színvonalú munkája elismeréseként
Paksiné Erdélyi Ibolya, a  Magyar Táncművészeti Egyetem Nádasi Ferenc Gimnáziuma és Kollégiuma Forgách József
Kollégiumának igazgatója, gimnáziumi tanár részére,
a massachusettsi magyar közösség identitásának megőrzése, valamint a  bostoni magyar iskola és cserkészet
elindítása és fejlesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Polgárné Turcsányi Mariann, a Bartók Béla Bostoni Magyar Iskola és Óvoda titkára, alapító tagja részére,
a magyar közoktatás területén végzett több évtizedes, példamutató pedagógusi és iskolaigazgatói munkája
elismeréseként
Roszkos Lajos, a  Mezőcsáti Egressy Béni Általános Iskola és Alapfokú Művészeti Iskola nyugalmazott igazgatója,
a Mezőcsát Népművészeti Egyesület elnöke részére,
példamutató szakmai alázattal, hittel és derűvel végzett, több évtizedes bábszínművészi munkája elismeréseként
Rusz Judit, a Budapest Bábszínház bábszínművésze részére,
a rábízott közösségek szolgálatában végzett áldozatos munkája, valamint a  környezetében élők támogatásának
szentelt társadalmi szerepválallása elismeréseként
Sághy András, a Celldömölki Evangélikus Egyházközség nyugalmazott lelkésze részére,
magas színvonalú szakmai tevékenysége, valamint a  bányászati kultúra baranyai emlékeinek megőrzését szolgáló
munkája elismeréseként
Sallay Árpád, gyémánt okleveles bányaművelő mérnök, a Pécsi Bányásztörténeti Alapítvány elnöke részére,
lelkiismeretesen és magas színvonalon végzett szakmai munkája, valamint az  Alaptörvény érvényesülésének
vizsgálatában végzett tevékenysége elismeréseként
dr. Szabó Attila László jogász-főtanácsadó, az Alkotmánybíróság Elnöki Kabinetének kabinetfőnöke részére,
magas szintű előadóművészi tevékenysége, valamint számos táncszínházi produkció zenei világát meghatározó
művészi munkája elismeréseként
Szabó Dániel cimbalomművész, a Honvéd Együttes Magyar Nemzeti Táncegyüttes zenei vezetője részére,
a szellemi és közösségi értékek továbbadása iránt elkötelezett oktató-nevelő munkája, valamint a  numizmatika
területén végzett szervezőtevékenysége elismeréseként
Szabó Zoltán, az  egykori egri Eszterházy Károly Tanárképző Főiskola Irodalomtörténeti Tanszékének nyugalmazott
adjunktusa, a Magyar Éremgyűjtők Egyesülete Egri Csoportjának volt titkára részére,
a 2017-es budapesti FINA vizes világbajnokság szervezése és lebonyolítása érdekében végzett kiemelkedő
tevékenysége elismeréseként
Szántó Éva, a Bp2017 Nonprofit Kft. ügyvezetője részére,
a bajorországi magyar diaszpóra érdekében végzett aktív szervezőtevékenysége elismeréseként
Szarvas Erzsébet, a Müncheni Magyar Katolikus Egyházközség lelkipásztori munkatársa részére,
a perui magyarság nemzeti önazonosságának megőrzését szolgáló évtizedes munkája elismeréseként
Szeles Tibor, a limai Szent József Plébánia plébánosa részére,
a helyi települések múltjának felkutatását és megismertetését szolgáló magas színvonalú tudományos, illetve
közművelődési tevékenysége elismeréseként
Szendiné dr. Orvos Erzsébet, a  Magyar Nemzeti Levéltár Hajdú-Bihar Megyei Levéltárának igazgatója, főlevéltárosa
részére,
a székesfehérvári és velencei-tavi sportélet megújítását szolgáló aktív szervező- és támogatótevékenysége
elismeréseként
Szipola Antal, a Vitál Club Sportáruház tulajdonos-ügyvezetője részére,
a magyarországi és Kárpát-medencei magyar családközösségek megerősítése érdekében végzett önzetlen segítőés szervezőmunkája elismeréseként
Szirmai Béla, a Magyar Televízió nyugalmazott operatőre, a Magyar Házas Hétvége katolikus családmozgalom volt
nemzeti felelőse részére,
több évtizedes munkája, a  kiváló minőségű magyar méz világszerte sikeres exportjában elért eredményei
elismeréseként
Takács Ferenc méhész, az Aranynektár Termékgyártó és Kereskedelmi Kft. alapítója és tulajdonosa részére,
a közösség javát szolgáló sikeres településvezetői és közéleti munkája elismeréseként
Takács Győző, Sajóhídvég község volt polgármestere részére,
a hazai borászati kultúra fejlődését sikeres családi vállalkozásával szolgáló több évtizedes, kimagasló színvonalú
munkája elismeréseként
Thummerer Vilmos borász, a noszvaji Thummerer Pince alapítója és tulajdonosa részére,
a 2017. évi FINA vizes világbajnokság kiemelt helyszíne, a  Duna Aréna megépítésében vállalt jelentős szerepe
elismeréseként
Tóth Csaba építész, a Kiemelt Kormányzati Beruházások Központja Nonprofit Zrt. beruházási főigazgatója részére,
a hungarikumnak számító történelmi magyar hangszer, a  tárogató technikai megújítása és népszerűsítése
érdekében végzett munkája elismeréseként
Tóth József hangszerészmester részére,
több évtizede magas színvonalon végzett agrárszakírói és főszerkesztői munkája, különösen a szegedi növényfajtaújdonságok népszerűsítése érdekében végzett munkája elismeréseként
Tóth-Szeles István, a Gabonakutató Nonprofit Kft. sajtóreferense, a Gabonakutató Híradó főszerkesztője részére,
a helyi közösség érdekében végzett több évtizedes lelkipásztori szolgálata elismeréseként
Varga Emese, a Nekézsenyi Református Egyházközség nyugalmazott lelkipásztora részére,
szülőföldje, a  Szigetköz iránti elkötelezettséget tükröző alkotói pályája, valamint sokrétű kulturális
szervezőtevékenysége elismeréseként
Varga György festő-, szobrász- és iparművész, a  Mosonmagyaróvári Képzőművész Alkotók Stúdiójának volt
művészeti vezetője részére,
a bánáti szórványban élő magyar fiatalok körében végzett sikeres közösségépítő és cserkészvezetői tevékenysége
elismeréseként
Varga Zoltán szalézi szerzetes, erzsébetlaki plébániai kormányzó, a  Torontál cserkészkörzet elnöke, a  Vajdasági
Magyar Cserkészszövetség volt elnöke részére,
az erdélyi magyar képzőművészet megismertetését főként az  1945 utáni modern és kortárs alkotások
összegyűjtésével, valamint bemutatásával szolgáló értékőrző tevékenysége elismeréseként
Vécsi Nagy Zoltán művészettörténész, a sepsiszentgyörgyi Erdélyi Művészeti Központ igazgatója részére,
a hazai vasúti közlekedés színvonalának és versenyképességének javítása érdekében végzett szakmai és vezetői
tevékenysége elismeréseként
Veszprémi László, a MÁV Zrt. üzemeltetési vezérigazgató-helyettese részére,
a polgári eljárásjog, a  versenyjog és a  fogyasztóvédelem szakértőjeként végzett szakmai tevékenysége, valamint
a polgári perrendtartás kodifikációjában való értékes közreműködése elismeréseként
dr. Wallacher Lajos, az Erős Ügyvédi Iroda, Squire Patton Boggs (US) LLP ügyvédje, a Gazdasági Versenyhivatal volt
elnökhelyettese, a Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Karának címzetes egyetemi docense részére,
az oktatási és szociális területeken működő magyar–bajor együttműködések kialakítása, a  bajorországi magyar
közösségi élet támogatása, valamint a  magyarországi rászorulók megsegítése érdekében végzett tevékenysége
elismeréseként
Weszely Zsuzsánna, a Müncheni Katolikus Alapítványi Szakfőiskola oktatója részére,
az erdélyi magyar táncművészet hírnevét Európa-szerte öregbítő, magas színvonalú balettművészi és koreográfusi
tevékenysége elismeréseként
Zsigmond Ferenc balettművész, koreográfus részére,
a keresztény és polgári értékrendet következetesen képviselő írásművészete, a  spirituális realizmus jegyében
született művei elismeréseként
Zsirai László költő, író, publicista, irodalmi szerkesztő, a Keresztény Értelmiségiek Szövetsége JEL című folyóiratának
szépirodalmi rovatvezetője, a Magyar Írószövetség tagja részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 polgári tagozata; a haza védelme és a nemzet biztonsága érdekében végzett eredményes munkája elismeréseként
Árpád Zoltán ezredes, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főosztályvezetője részére,
négy évtizedes, magas színvonalú szolgálati tevékenysége elismeréseként
Gréts Gábor rendőr őrnagy, a Nemzeti Védelmi Szolgálat kiemelt főelőadója részére,
több mint két évtizedes, kiemelkedő színvonalú szolgálatellátása elismeréseként
Károlyi Zoltán rendőr alezredes, a Győr-Moson-Sopron Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Igazgatósága Bűnügyi
Osztályának osztályvezetője részére,
több mint két évtizedes, magas színvonalú szolgálati tevékenysége elismeréseként
dr. Katona János Krisztián büntetés-végrehajtási ezredes, a  Tököli Országos Büntetés-végrehajtási Intézet
parancsnokhelyettese részére,
a rendészeti továbbképzési rendszer korszerűsítése érdekében végzett kiemelkedő szakmai tevékenysége
elismeréseként
Krauzer Ernő címzetes rendőr ezredes, a Belügyminisztérium Vezetőképzési, Továbbképzési és Tudományszervezési
Főosztályának főosztályvezető-helyettese, a Továbbképzési Osztály osztályvezetője részére,
több mint két évtizedes, kiemelkedő színvonalú szolgálati tevékenysége elismeréseként
Szabó Zoltán László rendőr alezredes, a Terrorelhárítási Központ megbízott gazdasági igazgatóhelyettese részére a
MAGYAR ARANY ÉRDEMKERESZT
 katonai tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2018. március 2.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1242/2014. (IV. 10.) Korm. határozata a TIOP-1.2.1-08/2-2009-0008 azonosító számú („»KultúrSziget« – Agóra Nyíregyháza projekt” című) projekt költségnövekményének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a TIOP-1.2.1-08/2-2009-0008 azonosító számú, „»KultúrSziget« – Agóra Nyíregyháza projekt” című projekt
(a továbbiakban: projekt) összköltségének legfeljebb 2 046 546 570 forintra történő növelését az 1. melléklet szerint,
 2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének az 1. pont szerinti módosításához,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a szerződésmódosítás eljárásrend szerinti feltételeinek teljesítését követően azonnal
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  projekt vonatkozásában vizsgálja meg a  projektmenedzsment
tevékenység hatékonyságát és tegye meg a szükséges intézkedéseket a hatékonyság növelése érdekében.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a szerződésmódosítást követő 30. nap
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2014. LIII. törvény a tajpeji Magyar Kereskedelmi Iroda és a Magyarországi Tajpej Képviseleti Iroda között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  tajpeji Magyar Kereskedelmi Iroda és a  Magyarországi Tajpej
Képviseleti Iroda között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege, illetve hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2014. október 20-i ülésnapján fogadta el.
„A tajpeji Magyar Kereskedelmi Iroda és a Magyarországi Tajpej Képviseleti Iroda között
az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás
A tajpeji Magyar Kereskedelmi Iroda és a  Magyarországi Tajpej Képviseleti Iroda (a továbbiakban: ,,Szerződő
Felek”) az  ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: ,,Program”)
létrehozásáról állapodtak meg. A  Program célja a  Magyarország és Tajvan közötti kulturális és emberek közötti
kapcsolatok elmélyítése a kölcsönös megértés előmozdítása érdekében.
A Megállapodás hatálya
 1. A Megállapodásban foglaltak céljából
(a) „Tajvan” az  a  terület, ahol a  tajpeji Belügyminisztérium által jegyzett bevándorlási jog a  Megállapodás
aláírásának időpontjában alkalmazandó.
(b) „Magyarország” az  a  terület, ahol a  magyar bevándorlási jog a  Megállapodás aláírásának időpontjában
alkalmazandó.
A tajpeji Magyar Kereskedelmi Iroda kötelezettségvállalásai
 2. Jelen Megállapodás 3. bekezdésére figyelemmel a  tajpeji Magyar Kereskedelmi Iroda azon tajvani állampolgár
kérelmére, aki
(i) már vízummentesen belépett Magyarország területére (ebben az  esetben javasolt, hogy a  kérelmező
bármely magyar külképviseleten előzetesen tájékozódjon, hogy a jelen Programban foglalt éves keretszámon
belül rendelkezésre áll-e ideiglenes tartózkodási engedély), vagy
(ii) már rendelkezik tartózkodási engedély átvételére jogosító vízummal, amelyet Magyarország területén kívül
kérelmezett
ideiglenes tartózkodási engedély kiállítását teszi lehetővé, amely a  kiállítás időpontjától számított tizenkét
(12) hónapig érvényes Magyarország területén, amennyiben a kérelmező megfelel az alábbi követelmények
mindegyikének:
(a) rendelkezik a  Magyarországra való belépéstől számított tizenkét (12) hónapot meghaladó
érvényességű tajvani útlevéllel és Tajvan jogszabályai szerint szerepel a lakossági nyilvántartásban;
(b) elsődleges szándéka, hogy Magyarországon töltse szabadságát, amely mellett a  munkavállalás
folytatása inkább esetleges, mint elsődleges oka a  látogatásnak, továbbá a  látogatás idejét
követően elhagyja Magyarországot;
(c) a kérelem benyújtásának időpontjában betöltötte a tizennyolcadik (18.) életévét, de még nem múlt
el harmincöt (35) éves;
(d) nem kíséri hozzátartozó;
(e) rendelkezik a  visszautazáshoz szükséges menetjeggyel, vagy annak megvásárlásához szükséges
anyagi eszközökkel;
(f ) az illetékes hatóságok által meghatározott mértékű anyagi fedezettel rendelkezik a  Magyarország
területén történő tartózkodása teljes időtartamára;
(g) megfizeti az ideiglenes tartózkodási engedély iránti kérelem díját;
(h) Magyarország területén történő tartózkodása teljes időtartama alatt rendelkezik érvényes és
az egészségügyi ellátások teljes körére jogosító biztosítással;
(i) korábban nem élt a jelen Megállapodásban biztosított lehetőséggel.
3. Magyarország legfeljebb évi száz (100) ideiglenes tartózkodási engedélyt ad ki azoknak a  tajvani kérelmezőknek,
akik megfelelnek a  2. bekezdésben foglalt követelményeknek. A  félreértések elkerülése érdekében a  kiadott
ideiglenes tartózkodási engedélyek számát érintő módosítások nem minősülnek a  Megállapodás módosításának,
kivéve, ha az az évente kiadható tartózkodási engedélyek számát kevesebb, mint száz (100) ideiglenes tartózkodási
engedélyre csökkenti, amely esetben a jelen Megállapodás 17. bekezdése alkalmazandó.
4. Minden olyan tajvani állampolgár, aki rendelkezik a  Megállapodás 2. bekezdésében foglaltak szerinti ideiglenes
tartózkodási engedéllyel és belépése engedélyezett, jogosult:
(a) Magyarországon való tartózkodásra;
(b) a  Magyarországra való belépéstől számított tizenkét (12) hónapot meg nem haladó, a  jelen Megállapodás
feltételei szerinti fizetett munkavállalásra;
(c) a  Megállapodásban megállapított feltételek szerinti továbbképzésen való részvételre vagy tanulmányok
folytatására; és
(d) az  ideiglenes tartózkodási engedély érvényességi ideje alatt Magyarországra való beutazásra és onnan
történő kilépésre.
 5. A  Megállapodásban lefektetett Programban résztvevők jogosultak a  magyarországi tartózkodásuk ideje alatt
összesen három (3) hónapot nem meghaladó továbbképzési programban való részvételre, illetve tanulmányok
folytatására.
6. Minden tajvani állampolgár, aki a  jelen Megállapodás szerinti Program keretében tartózkodik Magyarország
területén, köteles Magyarország jogszabályait betartani, továbbá tartózkodni minden olyan munkavállalástól,
amely ellentétes a  Megállapodásban foglaltakkal. A  jelen Megállapodás szerinti Programban résztvevő személyek
nem jogosultak a tartózkodásuk alatti állandó munkavállalásra vagy ugyanazon munkáltatónál három (3) hónapot
meghaladó munkavállalásra.
A Magyarországi Tajpej Képviseleti Iroda kötelezettségvállalásai
 7. Jelen Program 8. bekezdésére figyelemmel a Magyarországi Tajpej Képviseleti Iroda magyar állampolgár kérelmére
ideiglenesen munkát vállaló turisták számára szóló vízum (a továbbiakban: vízum) kiállítását teszi lehetővé, amely
a  kiállítás időpontjától számított tizenkét (12) hónapig érvényes, amennyiben a  kérelmező megfelel az  alábbi
követelmények mindegyikének:
(a) rendelkezik a  Tajvanra való belépéstől számított tizenkét (12) hónapot meghaladó érvényességű magyar
útlevéllel;
(b) elsődleges szándéka, hogy Tajvanon töltse szabadságát, amely mellett a  munkavállalás folytatása inkább
esetleges, mint elsődleges oka a látogatásnak, továbbá a látogatás idejét követően elhagyja Tajvant;
(c) a kérelem benyújtásának időpontjában betöltötte a  tizennyolcadik (18.) életévét, de még nem múlt el
harmincöt (35) éves;
(d) nem kíséri hozzátartozó;
(e) rendelkezik Tajvan elhagyásához szükséges menetjeggyel, vagy annak megvásárlásához szükséges anyagi
eszközökkel;
(f ) rendelkezik az illetékes hatóságok által meghatározott mértékű anyagi fedezettel tajvani tartózkodása teljes
időtartamára;
(g) megfizeti a vízum kérelmezésének díját;
(h) Tajvan területén történő tartózkodása teljes időtartama alatt rendelkezik érvényes és az  egészségügyi
ellátások teljes körére jogosító biztosítással;
(i) korábban nem élt a jelen Megállapodásban biztosított lehetőséggel.
8. Legfeljebb évi száz (100) turizmus alatti ideiglenes munkavállalásra jogosító vízum adható ki azoknak a  magyar
állampolgároknak, akik megfelelnek a 7. bekezdésben foglalt valamennyi követelménynek. A félreértések elkerülése
érdekében a kiadott, turizmus alatti ideiglenes munkavállalásra jogosító vízumok számát érintő módosítások nem
minősülnek a Megállapodás módosításának, kivéve, ha az az évente kiadható vízumok számát kevesebb, mint száz
(100) vízumra csökkenti, amely esetben a jelen Megállapodás 17. bekezdése alkalmazandó.
9. A  turizmus alatti ideiglenes munkavállalásra jogosító vízum érvényességi ideje tizenkét (12) hónap és többszöri
beutazásra jogosít. A  tartózkodási időtartam első alkalommal száznyolcvan (180) nap, amely legfeljebb további
száznyolcvan (180) nappal hosszabbítható meg a  vízum érvényességi ideje alatt. A  munkavállalási jogosultság
időtartama nem haladhatja meg a turizmus alatti ideiglenes munkavállalásra jogosító vízum által biztosított tizenkét
(12) hónapos tartózkodási időt.
10. Minden olyan magyar állampolgár, aki a  Megállapodás 7. bekezdése szerinti, turizmus alatti ideiglenes
munkavállalásra jogosító vízummal rendelkezik és belépése engedélyezett, jogosult:
(a) Tajvan területén való tartózkodásra;
(b) a Tajvanra való belépéstől számított tizenkét (12) hónapot meg nem haladó, a jelen Megállapodás feltételei
szerinti fizetett munkavállalásra;
(c) a  Megállapodásban megállapított feltételek szerinti továbbképzésen való részvételre, illetve tanulmányok
folytatására; és
(d) a  turizmus alatti ideiglenes munkavállalásra jogosító vízum érvényességi ideje alatt Tajvanra történő
beutazásra és onnan történő kilépésre.
11. A Programban résztvevők nem jogosultak a Tajvanon való tartózkodási időtartam alatt három (3) hónapot meg nem
haladó kínai nyelvtanfolyamon kívül más képzésen való részvételre.
12. Minden magyar állampolgár, aki a  jelen Megállapodás szerinti Program keretében tartózkodik Tajvan területén,
köteles Tajvan törvényeit és jogszabályait tiszteletben tartani, továbbá tartózkodni minden olyan munkavállalástól,
amely ellentétes a  Megállapodásban foglaltakkal. A  jelen Megállapodás szerinti Programban résztvevő személyek
nem jogosultak a tartózkodásuk alatti állandó munkavállalásra vagy ugyanazon munkáltatónál három (3) hónapot
meghaladó munkavállalásra.
Általános rendelkezések
 13. A Megállapodás 2. és 7. bekezdésében foglaltak sérelme nélkül a Szerződő Felek elutasíthatnak bármilyen, a  jelen
Megállapodás szerint benyújtott egyéni kérelmet.
 14. A  Szerződő Felek bármelyike, saját törvényeivel és jogszabályaival összhangban megtagadhatja a  Programban
résztvevő bármely olyan nemkívánatosnak minősülő személy beutazását, vagy kiutasíthat bármely olyan személyt
a területéről, akinek a jelen Megállapodás értelmében engedélyezte a belépését.
15. A  Szerződő Felek bármelyike bármikor kezdeményezhet a  jelen Megállapodás rendelkezéseivel kapcsolatos
konzultációt. A  másik Szerződő Fél hatvan (60) napon belül válaszol a  megkeresésre. A  Megállapodást
a hatálybalépést követő egy (1) év elteltével, azt követően bármely fél kérelmére a Szerződő Felek felülvizsgálják.
16. Közbiztonsági, közrendi vagy közegészségügyi okból, vagy migrációs kockázat okán a  Szerződő Felek bármelyike
bármikor részben vagy egészben időlegesen felfüggesztheti jelen Megállapodás alkalmazását. A  felfüggesztésről,
illetve annak hatálybalépéséről haladéktalanul értesíti a másik Szerződő Felet.
17. Ez a Megállapodás a Szerződő Felek közötti közös egyetértéssel írásban bármikor módosítható.
 18. A Megállapodást bármely Szerződő Fél felmondhatja, amit három (3) hónappal előbb, írásban kell a másik Szerződő
Fél tudomására hozni. Hatálybalépés
 19. A tajpeji Magyar Kereskedelmi Iroda és a Magyarországi Tajpej Képviseleti Iroda írásban értesíti egymást arról, hogy
a  Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak eleget tettek. Ez  a  Megállapodás a  későbbi
diplomáciai jegyzék kézhezvételétől számított harmincadik (30.) napon lép hatályba.
Készült 2014. február 21. napján, Budapesten, két eredeti példányban angol nyelven.
………………………………….…… …………………………………………..
 A tajpeji Magyar Kereskedelmi Iroda részéről A Magyarországi Tajpej Képviseleti Iroda részéről”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és 3. § a Megállapodás 19. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, illetve a  2.  § és 3.  § hatálybalépésének naptári napját a  külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E  törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről az  idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter
gondoskodik. Áder János s. k., Dr. Gulyás Gergely s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés alelnöke


text:
288/2019. (VII. 15.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonyának megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 32. § (1) bekezdése, 80. § (2) bekezdés a) pontja
és 83.  §-a alapján – a  belügyminiszter javaslatára, a  hivatásos szolgálati viszony közös megegyezéssel történő
megszüntetéséről szóló megállapodásra tekintettel – Tóth Tamás Tibor büntetés-végrehajtási dandártábornok
hivatásos szolgálati viszonyát 2019. július 31-ei hatállyal megszüntetem.
Budapest, 2019. július 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
405/2012. (XII. 28.) Korm. rendelete a részarány földkiadás során keletkezett osztatlan közös tulajdon megszüntetésének részletes szabályairól.
A Kormány a földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény 15. §-ában,
a 22. § tekintetében a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 78. § (1) bekezdés
c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a 32. § tekintetében a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény 90. § (1) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 33. § a) pontja tekintetében a földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény 16. §-ában kapott felhatalmazás
alapján, a 33. § d) pontja tekintetében a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény 32. § (1) bekezdés b) pontjában kapott
felhatalmazás alapján az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében a következőket rendeli el:
I. FEJEZET A RÉSZARÁNY FÖLDKIADÁS SORÁN KELETKEZETT OSZTATLAN KÖZÖS TULAJDON MEGSZÜNTETÉSÉRE
VONATKOZÓ SZABÁLYOK 1. Általános szabályok 1. § (1) A körzeti földhivatal (a továbbiakban: földhivatal) az osztatlan közös tulajdon megszüntetésére vonatkozóan
a földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (a továbbiakban: Fkbt.) 12/F. § (1) bekezdésében
meghatározott határidőn belül benyújtott kérelmeket összesíti. A határidőn túl benyújtott kérelmeket a földhivatal
elutasítja. (2) A Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) a földhivatal – az e rendelet hatálybalépését
követő 30 napon belül történő – megkeresésétől számított 15 napon belül tájékoztatja a földhivatalt arról, hogy mely
földrészletek vagy a földrészleten belül mely területek szerepelnek az Országos Erdőállomány Adattárban
(a továbbiakban: Adattár) erdőként nyilvántartva. (3) A földhivatal a NÉBIH tájékoztatása alapján – a tájékoztatás megérkezésétől számított 30 napon belül – elutasítja az
olyan földrészletekre benyújtott kérelmeket, amelyeknek teljes területe az Adattár részét képezi.
(4) A (3) bekezdés szerinti elutasítással nem érintett kérelmekhez kapcsolódó földrészletekről a földhivatal tájékoztatót
tesz közzé, amelyet megküld a Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft. részére. A tájékoztató tartalmazza
a) a földhivatal megnevezését és székhelyét; b) a földhivatal illetékességi területén található települések nevét, valamint azt, hogy a kisorsolt települési
sorrendben a település milyen sorszámmal szerepel; c) az eljárással érintett soron következő település sorszámát;
d) a kérelemmel érintett földrészletek helyrajzi számát a teljesítés sorrendjében;
e) a kérelemmel érintett földrészletek esetében a kérelmezők tájékoztatását arról, hogy az érintettek hol és mikor
tekinthetnek be az ügy irataiba, valamint f) a megosztási eljárás alapjául szolgáló hatályos jogszabályok megjelölését.
(5) A (4) bekezdés szerinti tájékoztatót a földhivatal székhelyén, a földrészlet fekvése szerinti települési (fővárosban
a kerületi) önkormányzat polgármesteri hivatala hirdetőtábláján, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatal
honlapján – a tájékoztató közzétételének napjától számított – 90 napra kell közzétenni. Azon települések esetében,
amelyek körjegyzőséget tartanak fenn, a tájékoztatót a körjegyzőség székhelye szerinti polgármesteri hivatalban is
közzé kell tenni. A tájékoztató közzétételének napja a hirdetménynek a földhivatal hirdetőtábláján való kifüggesztés
napja. (6) E rendelet alkalmazásában kérelmezőnek az Fkbt. 12/F. § (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül kérelmet
benyújtó tulajdonostársat kell tekinteni. Ha az e rendelet hatálybalépésének időpontjáig vagy azt követően
a kérelmező tulajdoni hányada más személyre került átruházásra vagy átszállásra, a megosztási eljárásban az
ingatlan-nyilvántartás szerinti tulajdonost kell kérelmezőnek tekinteni. Az ingatlan-nyilvántartás szerinti tulajdonos
a sorsolás megkezdéséig a kérelmet visszavonhatja. 2. § (1) Egy adott földrészlet vonatkozásában az osztatlan közös tulajdon megszüntetésére irányuló eljárás (a továbbiakban:
a megosztási eljárás) olyan egyesített eljárás, amely a következő sorrendben magába foglalja
a) – szükség esetén – a felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítására irányuló eljárást;
b) a földrészlet természetbeni állapotának az ingatlan-nyilvántartásban szereplő adatoktól való eltérése esetén
a földminősítési eljárást, és ezzel összefüggésben a földrészlet adataiban bekövetkező változásnak az
ingatlan-nyilvántartásban történő átvezetésére irányuló eljárást; c) a megosztás kiindulási helyét és irányát meghatározó eljárást;
d) az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény (a továbbiakban: Inytv.) 17. § (1) bekezdés d) pontja
szerinti telekalakítási eljárás megindítása tényének feljegyzésére irányuló eljárást;
e) a kiosztás Fkbt. 12/H. § szerinti sorrendjének megállapítására irányuló sorsolást;
f) a sorsolás eredménye alapján elkészített változási munkarészek vizsgálatára, záradékolására irányuló eljárást, és
g) a földrészlet adataiban, továbbá a bejegyzett jogok és feljegyzett tények vonatkozásában a megosztással
bekövetkező változásnak az ingatlan-nyilvántartásban történő átvezetésére (a továbbiakban: változásátvezetési
eljárás) irányuló eljárást. (2) E rendelet alkalmazásában az (1) bekezdés a), b), c) és g) pontja szerinti, a változás ingatlan-nyilvántartásban történő
átvezetésére irányuló eljárást akkor kell jogerősen lezárultnak kell tekinteni, ha az ügy érdemében hozott határozat
a) ellen a jogosultak részéről az arra nyitva álló határidőn belül fellebbezés nem került benyújtásra;
b) elleni fellebbezési jogáról valamennyi jogosult írásban lemondott;
c) ellen a benyújtott fellebbezést a fővárosi és megyei kormányhivatal földhivatala (a továbbiakban: megyei
földhivatal) elutasította, a fellebbezés elbírálásának eredményeként született határozatot megváltoztatta, illetve
az eljárást megszüntette, vagy d) ellen a benyújtott fellebbezést
da) a fellebbezési határidő leteltét megelőzően visszavonták és más jogosult részéről újabb fellebbezés nem
került benyújtásra, vagy db) a fellebbezési határidő leteltét követően visszavonták.
3. § A megosztási eljárásokat – az 5. §-ban meghatározott esetet kivéve – az 1. § (4) bekezdése szerinti tájékoztatóban
közzétett települési sorrend figyelembevételével, a kérelemmel érintett földrészletek helyrajzi számainak növekvő
sorrendjében kell lefolytatni, oly módon, hogy az állam tulajdoni illetőségében álló földrészletek adott településen
belül megelőzik az állam tulajdoni illetőségében nem álló földrészleteket (a továbbiakban: teljesítési sorrend).
4. § (1) A megosztási eljárásban a földhivatal feladata:
a) a kérelmek, egyezséget tartalmazó okiratok összesítése és nyilvántartása;
b) a 3. §-ban meghatározott teljesítési sorrend megállapítása;
c) a 23. §-ban meghatározott soron kívüli eljárás lefolytatása;
d) a megosztási eljárással összefüggő feladatok ellátásához szükséges adatok (2) bekezdés szerinti szolgáltatása;
e) a földrészlet természetbeni állapotának az ingatlan-nyilvántartásban szereplő adatokkal való összehasonlítása
céljából végzett helyszíni szemle lefolytatása (a továbbiakban: mezőgazdászi helyszínelés);
f) a 2. § (1) bekezdés szerinti eljárások lefolytatása;
g) részvétel az Fkbt. 12/H. § (2) bekezdésében meghatározott sorsolási bizottság munkájában;
h) a 20. §-ban és a 21. §-ban meghatározott egyezség esetén befogadó nyilatkozat kiállítása és közlése;
i) a pénzügyi teljesítéshez szükséges igazolások kiadása. (2) A megosztási eljárásban – a 23. §-ban meghatározott soron kívüli eljárás kivételével – a Nemzeti Kataszteri Program
Nonprofit Kft. feladata a földmérő vállalkozó vagy vállalkozás (a továbbiakban: földmérő) és a jogi szolgáltató
kiválasztása, amelyhez szükséges adatok rendelkezésre bocsátására a földrészlet fekvése szerint területileg illetékes
fővárosi és megyei kormányhivatal, valamint a jogi szolgáltató a Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft.-vel
szerződést köt. (3) Földmérési feladatnak minősül különösen a keretmérés, közreműködés a sorsolási bizottság munkájában, az
értékarányos megosztás, az ingatlan-nyilvántartási átvezetéshez szükséges változási munkarészek – ideértve
a művelési ág változás átvezetéséhez szükséges munkarészeket is – elkészítése és azok átadása a földhivatal, illetve
a 20. §-ban és a 21. §-ban meghatározott egyezség esetén a jogi szolgáltatást végző részére, valamint az új
földrészletek kitűzésének végrehajtása, azok tulajdonosok részére történő helyszíni bemutatása és dokumentálása,
továbbá a helyszíni bemutatásról szóló jegyzőkönyv átadása a földhivatal részére;
(4) A megosztási eljárásban jogi szolgáltatói feladatnak minősül különösen az egyezség létrehozásának előkészítése,
egyezségi okirat szerkesztése, a 20. §-ban és a 21. §-ban meghatározott egyezség esetén a jogi képviselet ellátása az
ingatlan-nyilvántartási eljárásban, a sorsolás megszervezésével, lebonyolításával kapcsolatos adminisztratív feladatok
ellátása, jogi közreműködés a sorsolási bizottság munkájában. (5) A (3) és (4) bekezdésben meghatározott feladatokra a Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft. a földmérővel és
a jogi szolgáltatóval szerződést köt. 2. A soron kívüli kérelem
5. § (1) Az adott település vonatkozásában az egyes földrészletek soron kívüli megosztási eljárásának egymáshoz viszonyított
sorrendjét a teljesítési sorrendtől való eltérés iránti kérelemnek (a továbbiakban: soronkívüliségi kérelem)
a földhivatalhoz való benyújtásának időpontja határozza meg. Az azonos napon benyújtott soronkívüliségi kérelmek
közötti sorrendet a soronkívüliségi kérelemmel érintett földrészletek helyrajzi számainak növekvő sorrendje
figyelembevételével kell meghatározni. (2) Soronkívüliségi kérelmet – a 20. §-ban és a 21. §-ban meghatározott egyezség fennállása esetén – a 2. § (1) bekezdés
c) pontja szerinti eljárás jogerős lezárásáig lehet benyújtani, a megosztási eljárás iránti kérelem részeként vagy – a már
korábban benyújtott megosztási kérelemre való hivatkozással – külön kérelemben.
(3) A soronkívüliségi kérelem tartalmazza a) a magánszemély kérelmező természetes személyazonosító adatait és lakcímét vagy értesítési címét;
b) gazdálkodó szervezet kérelmező megnevezését, székhelyét (telephelyét), statisztikai számjelét, a gazdálkodó
szervezet képviseletében eljáró személy családi- és utónevét, lakcímét;
c) az érintett földrészlet fekvése szerinti település nevét, helyrajzi számát;
d) a kérelmező nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy az Fkbt. 12/F. § (4) bekezdése szerint vállalja a megosztási
eljárás költségének megfizetését. (4) A földhivatal a kérelem benyújtásától számított 15 napon belül a 23. §-ban meghatározott módon végzésben állapítja
meg a soronkívüliségi kérelemmel érintett földrészletek megosztási eljárásának számított költségét, és a fizetési
határidőt. A fizetési határidő elmulasztása esetén a földhivatal a soronkívüliségi kérelmet a határidő elmulasztásától
számított 5 napon belül végzéssel elutasítja, ennek hiányában a soronkívüliségi kérelmet elfogadottnak kell tekinteni.
A fizetési határidő elmulasztása esetén igazolási kérelmet az elutasító végzés kézhezvételétől számított 8 napon belül
lehet előterjeszteni. 3. A megosztás szabályai 6. § A megosztási eljárással érintett földrészleteket az állami alapadatok felhasználásával végzett sajátos célú földmérési és
térképészeti tevékenységről szóló 46/2010. (IV. 27.) FVM rendelet (a továbbiakban: R.), valamint a földrészlet
természetbeni állapotának az ingatlan-nyilvántartásban szereplő adatoktól való eltérése esetén a földminősítés
részletes szabályairól szóló 105/1999. (XII. 22.) FVM rendelet előírásai szerint kell előkészíteni.
7. § (1) A megosztási eljárás előkészítése keretmérésből és mezőgazdászi helyszínelésből áll. A keretmérés során a helyszíni
állapot műszaki felmérésére kerül sor. A keretmérésről és mezőgazdászi helyszínelésről a kérelmezőket előzetesen
nem kell értesíteni. A keretmérésről és mezőgazdászi helyszínelésről jegyzőkönyvet kell felvenni.
(2) Ha a keretmérés eredménye az R.-ben foglalt tűréshatáron túl eltér az ingatlan-nyilvántartási állapottól, és az felmérési,
térképezési vagy területszámítási hibából adódik, a földhivatal a változást átvezeti az ingatlan-nyilvántartásban.
(3) Ha a megosztást olyan földrészleten kell elvégezni, ami egy korábbi megosztási eljárás eredményeként, mint
visszamaradó földrészlet keletkezett, a keretmérést és a mezőgazdászi helyszínelést ismét el kell végezni.
8. § (1) Ha az adott földrészleten belül az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló törvény hatálya alá
tartozó erdő található, azt önálló földrészletté kell alakítani, függetlenül attól, hogy az erdő által elfoglalt terület nem
éri el az Fkbt. 9/C. § (6) bekezdése szerinti területi minimumot. E földrészletek továbbra is a tulajdonostársak osztatlan
közös tulajdonában maradnak. (2) Ha a természetben az ingatlan-nyilvántartási térképen nem ábrázolt árok, csatorna, út vagy egyéb művelés alól kivett
területnek minősülő területrész található és az nem felmérési, térképezési vagy területszámítási hibából adódik, azok
önálló földrészletté alakítását egyedileg kell vizsgálni. (3) Az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott esetekben az önálló földrészletté alakításáról a 10. § (3) bekezdése szerinti
határozatban kell rendelkezni. 9. § A megosztási eljárás akkor folytatható le, ha
a) a földrészlet ingatlan-nyilvántartási és természetbeni állapota megegyezik vagy
b) az a) pont szerinti feltétel teljesítéséhez szükséges adatváltozás ingatlan-nyilvántartási átvezetésére irányuló
eljárás jogerősen lezárult. 10. § (1) A földhivatal
a) a 9. § a) pontjában meghatározott esetben a mezőgazdászi helyszínelésről a jegyzőkönyv felvételének,
b) a 9. § b) pontjában meghatározott esetben az adatváltozás ingatlan-nyilvántartási átvezetésének
napját követő 15 napon belül meghatározza a megosztás kiindulási helyét és irányát.
(2) A megosztás kiindulási helyének és irányának a meghatározása során – az Fkbt. 12/G. § (2) bekezdésében
meghatározott szempontokon túl – figyelembe kell venni a művelhetőségi, valamint a megközelíthetőségi
szempontokat is. Ha a kérelmező a kérelemében az osztás kiindulási helyére és irányára vonatkozó javaslatot is
megfogalmazott, a földhivatalnak a kérelmező javaslatában foglaltakra is figyelemmel kell lenni, feltéve, hogy az nem
ellentétes az Fkbt. 12/G. § (2) bekezdésében és az e bekezdésben meghatározott szempontokkal. A határozatban
rendelkezni kell arról, hogy a jogerős döntés közlésével egyidejűleg a tulajdoni lapra a (4) bekezdés szerinti tény kerül
feljegyzésre. (3) A megosztás kiindulási helyét és irányát megállapító jogerős határozat a megosztási eljárás jogerős befejezéséig
hatályos. A határozatot és a jogerős határozatot a földhivatal az Fkbt. 12/G. § (2) bekezdésében meghatározott módon
közli. A jogerős határozat közlésének napja a határozatnak a földhivatal hirdetőtáblájára való kifüggesztés napja.
(4) A jogerős határozat kifüggesztésével egyidejűleg a földhivatal az érintett ingatlan tulajdoni lapjára feljegyzi az Inytv.
17. § (1) bekezdés d) pontja szerinti, telekalakítási eljárás megindítása tényét. A feljegyzésben fel kell tüntetni az
„osztatlan közös tulajdon megszüntetése az 1993. évi II. tv. 12/E. §-a alapján” szöveget is.
(5) A megosztási eljárás a megosztás kiindulási helyét és irányát megállapító határozat jogerőre emelkedése és
a (4) bekezdés szerinti tény feljegyzése után folytatható.
11. § (1) A megosztást a 10. § (3) bekezdése szerinti határozat alapján, és – a (2) bekezdésben meghatározott eset kivételével –
értékarányosan (a tulajdoni hányadoknak megfelelő aranykorona értékek figyelembevételével) kell elvégezni. Ha
a kérelmező tulajdoni hányada a kérelem benyújtását követően változik, a megosztást a sorsolás, illetve az egyezség
létrejöttének időpontjában az ingatlan-nyilvántartásban bejegyzett tulajdoni hányadra kell elvégezni.
(2) Az ültetvénnyel betelepített és szőlő, gyümölcsös, fásított terület művelési ágban nyilvántartott földrészlet esetében
az értékarányos megosztástól való eltéréshez a kérelmezők hozzájárulása szükséges. Az eltérés nem járhat
a visszamaradó földrészlet tulajdonosai tulajdoni mértékének csökkenésével. (3) A kialakítandó új földrészletek megközelíthetőségéről az Fkbt. 12. § (4) bekezdésének alkalmazásával kell
gondoskodni. (4) A megosztás munkarészeit az R. szerint kell elkészíteni.
4. A sorsolás és a megosztás végrehajtásának a szabályai
12. § (1) A földrészlet – kérelmezők közötti – megosztásának sorrendjét egyezség hiányában sorsolással kell megállapítani.
(2) A 10. § (3) bekezdése szerinti határozat közlése és a sorsolás megkezdése között legfeljebb 60 nap telhet el.
(3) A sorsolást 3 tagú sorsolási bizottság folytatja le. A sorsolási bizottság elnöke és egyik tagja a földrészlet fekvése szerint
területileg illetékes földhivatal két alkalmazottja, a másik tagja a földrészlet fekvése szerint területileg illetékes
települési önkormányzat jegyzője. (4) A sorsoláson a kérelmező személyesen, vagy meghatalmazottja útján vehet részt. A meghatalmazást közokiratba vagy
teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni. A távollét nem akadályozza meg a sorsolás lefolytatását és
igazolásnak sincs helye. (5) A sorsolást a jogi szolgáltató szervezi meg. A sorsolás megszervezése magában foglalja a sorsolás tárgyi, technikai
feltételeinek megteremtését, valamint személyi feltételeinek biztosítását is. (6) A jogi szolgáltató a sorsolás helyszínéről és időpontjáról a sorsolás napját megelőzően legalább 30 nappal korábban
értesíti a kérelmezőket, a földhivatalt és a földmérőt, továbbá a sorsolás helyszínéről és időpontjáról az 1. § (4) és
(5) bekezdésében meghatározott módon tájékoztatót tesz közzé. A sorsolás helyszínét a földhivatal illetékességi
területén kell kijelölni. (7) Az értesítésben fel kell hívni a figyelmet
a) a (4) bekezdésben foglaltakra; b) arra, hogy a sorsolás ellen az Fkbt. 12/H. § (3) bekezdésében meghatározott esetben kifogással lehet élni;
c) arra, hogy az egyezség és a 16. § szerinti sorsolási megállapodás létrehozására, valamint az ezeket tartalmazó
okiratok benyújtására a sorsolás megkezdéséig van lehetőség; d) a jogutódlás igazolására.
13. § (1) A sorsolás megkezdése előtt ismertetni kell
a) a földrészlet helyrajzi számát, területnagyságát, művelési ágát, aranykorona értékét, az eljárás hatálya alól kivett
területek, erdő stb. körét, b) az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett, illetve feljegyzett jogokat és terheket, valamint tényeket,
c) a földhasználati nyilvántartásba a földrészletet érintően bejegyzett földhasználat jogcímét, a földhasználattal
érintett területnagyságot és a földhasználat időtartamát, d) a kérelmező tulajdonosok nevét és az őket megillető tulajdoni hányadot,
e) az egyezség, és a sorsolási megállapodás létrehozásának lehetőségét és annak határidejét,
f) azt a tényt, hogy az Fkbt. 9/C. § (6) bekezdésében meghatározott területi minimumnál kisebb terület nem
alakítható ki, g) a megosztás földhivatal által meghatározott kezdő helyét, az osztásirányt és a megközelíthetőséghez szükséges
új út tervezett helyét, továbbá ez utóbbinak aranykorona-változási vonzatát,
h) a sorsolás menetét és a megosztás módszerét,
i) a kifogást, mint jogorvoslati lehetőséget, j) a megosztási eljárás részét képező további eljárásokat (megosztás, kitűzés, bemutatás, ingatlan-nyilvántartási
átvezetés), és k) az Fkbt. 12/K. §-ában foglaltakat.
(2) A sorsolás megkezdése előtt fel kell hívni a figyelmet arra, hogy a megosztási eljárás nem szünteti meg a fennálló
földhasználati szerződést, valamint, hogy az újonnan kialakítandó földrészlet helyrajzi száma, területi változása miatt
a földhasználati szerződés módosul, s ezért javasolt gondoskodni a földhasználati szerződés módosításáról.
(3) A sorsolás megkezdése előtt meg kell állapítani, hogy egyezség vagy sorsolási megállapodás létrehozására, és az ezt
tartalmazó okirat benyújtására nem került sor. (4) Az ismertetett körülményekre tekintettel nyilatkoztatni kell a megjelenteket, hogy továbbra is fenntartják-e
kérelmüket. A kérelmét visszavonó tulajdonostárs kiesik az eljárásból és a jegyzőkönyvben rögzíteni kell a kérelem
visszavonásának tényét. 14. § (1) A sorsolásról a helyszínen jegyzőkönyvet kell készíteni, amely tartalmazza:
a) a sorsolás helyét és idejét, b) a sorsolási bizottság tagjainak nevét,
c) a földrészlet beazonosításához szükséges valamennyi azonosítót (település, helyrajzi szám),
d) a sorsoláson elhangzott, a sorsolásra vonatkozó lényeges nyilatkozatokat és megállapításokat,
e) a sorsolás eredménye szerinti kiosztási sorrendet, f) mellékletként a jelenléti ívet, valamint a meghatalmazásokat tartalmazó okiratokat,
g) mellékletként az osztóprogram segítségével a földmérő által elkészített és kinyomtatott térképvázlatot
(hardcopy), melyen fel kell tüntetni a tulajdonosok nevét vagy a sorsolási sorszámát, és a betervezett utakat.
(2) A jegyzőkönyv oldalanként tartalmazza a sorsolási bizottság elnökének és tagjainak aláírását.
(3) A sorsolási jegyzőkönyv négy eredeti példányban készül, melyből két példány a földhivatalnál, két példány a jogi
szolgáltatónál kerül megőrzésre. (4) A sorsolási jegyzőkönyvet a földhivatalnak záradékkal kell ellátnia, ha a sorsolás lefolytatása ellen a 15. § szerinti kifogás
nem került benyújtásra, vagy a benyújtott kifogást a megyei földhivatal elutasította és a sorsolás eredményét a megyei
földhivatal helyben hagyta. A záradék azt tanúsítja, hogy a megosztási eljárás a sorsolás eredményének megfelelően
folytatható. 15. § (1) A sorsolás ellen az Fkbt. 12/H. § (3) bekezdésében meghatározott esetben kifogással lehet élni, amelyet a megyei
földhivatalnak címezve, a földhivatalnál kell benyújtani. (2) A földhivatal a sorsolás ellen benyújtott kifogást a jegyzőkönyvvel, illetve annak mellékleteivel együtt 8 napon belül
a megyei földhivatalhoz továbbítja. (3) A megyei földhivatal a sorsolási jegyzőkönyvben foglaltakra alapozva hozza meg döntését, szükség esetén
meghallgathatja a kifogás előterjesztőjét, a sorsolási bizottság tagjait, valamint más érintettet is. A meghallgatásról
jegyzőkönyvet kell készíteni. (4) A kifogást az ügy összes iratának a megyei földhivatalhoz való érkezésétől számított 15 napon belül határozattal kell
elbírálni. A megyei földhivatal a kifogás elutasításával a sorsolás eredményét helybenhagyhatja, vagy azt
megsemmisíti és ezzel egyidejűleg új sorsolás lefolytatására utasítja a földhivatalt.
16. § (1) A sorsolás megkezdéséig lehetőség van sorsolási megállapodást kötni. A sorsolási megállapodás irányulhat:
a) az önálló földrészlet osztatlan közös tulajdonként történő kiosztására, vagy
b) az önálló földrészletek kiosztási sorrendjének meghatározására. (2) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott megállapodás alapján a megállapodásban érintett kérelmezők
a tulajdoni hányaduk összevonásának eredményeként kialakítandó területnek önálló földrészletként, és az osztatlan
közös tulajdonukként való kiosztására vonatkozóan állapodnak meg. E sorsolási megállapodásban érintett
kérelmezők egy néven (sorszámon) kerülnek sorsolásra. (3) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott megállapodás alapján a megállapodásban érintett kérelmezők
a tulajdoni hányaduknak megfelelő terület önálló földrészletként történő kiosztásának a sorrendjében állapodnak
meg. E sorsolási megállapodásban érintett kérelmezők is egy néven (sorszámon) kerülnek sorsolásra, de a megosztás
végrehajtása során az önálló földrészletek kiosztása a megállapodásnak megfelelő sorrendben történik.
5. A kitűzés és bemutatás szabályai 17. § (1) A földmérő a záradékolt sorsolási jegyzőkönyv alapján – annak kézhezvételétől számított 30 napon belül – elvégzi
a leosztott földrészletek kitűzését és bemutatását a (2) bekezdésben írtak szerint.
(2) A bemutatás időpontjáról a földmérő az eredeti földrészlet összes tulajdonosát közvetlenül, a jogi szolgáltató
hirdetményi úton értesíti azzal, hogy a távollét nem akadályozza meg a bemutatás lefolytatását, illetve, hogy
a távolmaradás esetén igazolásnak helye nincs, azonban meghatalmazás útján képviseltetheti magát. A bemutatásról
jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyet a helyszínen a földmérő és a megjelentek aláírásukkal látnak el. Az így elkészült
jegyzőkönyvet a földhivatali iratokhoz kell csatolni. A bemutatási jegyzőkönyv aláírása során előforduló kifogásokat
a földhivatal csak felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba fennállásának esetén vizsgálja.
(3) A földmérő a bemutatást követő 15 napon belül elkészíti az ingatlan-nyilvántartási átvezetéshez szükséges
munkarészeket és azokat a bemutatási jegyzőkönyvvel együtt záradékolásra benyújtja a földhivatalhoz. A változási
vázrajzon a tulajdonosi aláírásokat a sorsolási jegyzőkönyv pótolja.
(4) A földhivatal az elkészült munkarészeket az R.-ben foglaltak szerint vizsgálja, záradékolja.
6. A változásátvezetési eljárás 18. § (1) A változásvezetési eljárás – a tulajdoni lap széljegyzésével – a 17. § (4) bekezdése szerinti záradékolást követő
munkanapon, a záradékolt munkarészek (változási vázrajz), és sorsolási jegyzőkönyv alapján indul meg.
(2) Az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogok és feljegyzett tények visszajegyzését Fkbt. 12/H. § (5) és (6) bekezdése
alapján kell elvégezni. (3) Az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés jogcímeként az eredeti jogcím mellett fel kell tüntetni a „1993. évi II. tv. 12/E. §”
szöveget is. (4) Az ingatlan-nyilvántartási bejegyzésről szóló határozatot, ideértve a (2) bekezdés szerinti határozatot is, és a változási
vázrajz másolatát a földhivatal a jogi szolgáltató útján közli az ingatlan-nyilvántartásról szóló jogszabályok szerint.
7. Az egyezség szabályai 19. § E rendelet előírásait a kérelmezők közötti egyezség fennállása esetén a 20. §-ban és a 21. §-ban foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni. 20. § (1) A kérelmezők a kiosztási sorrend egymás közötti meghatározására egyezséget köthetnek. Az egyezséget közokiratba
vagy ügyvéd által ellenjegyzett magánokiratba kell foglalni (a továbbiakban: egyezségi okirat). Az egyezségi okiratnak
tartalmaznia kell az egyezségben résztvevő kérelmezők arra vonatkozó egybehangzó nyilatkozatát, hogy a 10. §
(3) bekezdése szerinti határozatban foglaltaknak megfelelően határozzák meg a tulajdoni hányaduknak megfelelő
terület egymás közötti kiosztási rendjét, és ennek megfelelően készíttetik el a változási munkarészeket, valamint az
ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas megállapodást. (2) Az (1) bekezdés szerinti egyezséget tartalmazó okiratnak a földhivatalhoz való benyújtására a 2. § (1) bekezdés
c) pontjában meghatározott eljárásban hozott jogerős határozat közlését követő naptól, legfeljebb a sorsolás napját
megelőző 5. munkanap végéig van lehetőség. A jogi szolgáltatónak ezen időtartamon belül meg kell kísérelnie az
egyezség létrehozását. (3) A tartalmában megfelelő egyezségről a földhivatal befogadó nyilatkozatot állít ki, amely azt igazolja, hogy
a megosztási eljárás a továbbiakban az egyezség szabályai szerint folytatható. A befogadó nyilatkozatot – legkésőbb
a sorsolás napjáig – a földhivatal a jogi szolgáltató útján közli az egyezséget benyújtó kérelmezőkkel.
(4) A késedelmesen benyújtott (1) bekezdés szerinti egyezséget tartalmazó okirat esetében, valamint a (3) bekezdésben
meghatározott befogadó nyilatkozat közlése hiányában a megosztási eljárás a 2. § (1) bekezdés e)–g) pontjában
meghatározott eljárásokkal folytatódik, és fejeződik be. (5) Ha a határidőben benyújtott egyezségi okirat az (1) bekezdésben meghatározott tartalmi és alaki követelményeknek
megfelel, a 2. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott sorolás nem kerül lefolytatásra, valamint a 17. § és
a 18. § szerinti eljárás az egyezségi okirat, és az ahhoz csatolt mellékletek alapján, a (6) bekezdésben meghatározott
eltérésekkel kerül lefolytatásra. (6) Egyezség esetén a változási vázrajzot csak a kérelmezőknek kell aláírniuk, és a változásátvezetési eljárás – az
ingatlan-nyilvántartási jogszabályoknak megfelelő – erre irányuló önálló kérelem és okiratok (változási vázrajz és
megállapodás) alapján indul. (7) A megosztást a 10. § (3) bekezdése szerinti határozat alapján, és az egyezség tartalma szerint kell elvégezni.
21. § (1) A kérelmezők egyezséget köthetnek a kérelmet elő nem terjesztő tulajdonostársakkal is (a továbbiakban: teljes körű
egyezség). A teljes körű egyezségre – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – az egyezségre vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni. (2) Teljes körű egyezség esetén a földhivatal a 10. § (3) bekezdés szerinti határozatot hatályon kívül helyezi.
(3) A változási vázrajzot minden tulajdonostársnak alá kell írnia. Ha a teljes körű egyezség a 8. § (1) és (2) bekezdésben
meghatározott földrészletek tulajdonjogának változását érintő megállapodást is tartalmaz, azt – ha más jogszabályi
előírásba nem ütközik – a teljes körű egyezségnek megfelelően kell az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezni.
8. A költségek viselése és az osztatlan földtulajdon kimérésének költségei fejezeti kezelésű előirányzat
felhasználásának szabályai 22. § (1) A földügyért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló
2011. évi CLXXXVIII. törvény 1. melléklet XII. Vidékfejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím, 13. Osztatlan földtulajdon kimérésének költségei fejezeti kezelésű előirányzat
(a továbbiakban: előirányzat) terhére teljesíti a) a fővárosi és megyei kormányhivatalt a megosztási eljárással kapcsolatosan megillető költségtérítés kifizetését,
b) – a Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft. útján – a 4. § (1) bekezdése szerinti szerződés alapján teljesített
földmérési feladatok és jogi szolgáltatói feladatok ellenértékének kifizetését,
c) – a NÉBIH útján – a földtulajdonos által a 2011. évben megfizetett megosztási költségek visszafizetését,
d) a részarány földkiadás során keletkezett osztatlan közös tulajdon megszüntetésével kapcsolatos kommunikációs
feladatok költségének kifizetését. (2) A megosztási eljárással kapcsolatban a fővárosi és megyei kormányhivatalt
a) sorsolással lefolytatandó eljárás esetén 72 000 Ft,
b) egyezséggel lefolytatandó eljárás esetén 59 000 Ft
költségtérítés illeti meg kiinduló földrészletenként. A költségtérítést előirányzat-átadással, negyedéves
rendszerességgel, utófinanszírozás keretében a miniszter teljesíti, a fővárosi és megyei kormányhivatal irányítására
kijelölt miniszterrel és a kedvezményezett fővárosi és megyei kormányhivatallal kötött háromoldalú megállapodás
alapján. (3) Az (1) bekezdés c) pontja alapján a miniszter a részarány földkiadással keletkezett osztatlan közös tulajdon
megszüntetése során a földtulajdonos által a 2011. évben a részarány földkiadás során keletkezett osztatlan közös
tulajdon megszüntetésének részletes szabályairól szóló 63/2005. (IV. 8.) Korm. rendelet e rendelet hatálybalépését
megelőző napon hatályos 1. § (6) bekezdése alapján megelőlegezett költséget fizeti vissza.
(4) Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK
tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet 5–7. cikke szerinti éves
jelentések összeállítása érdekében a Nemzeti Kataszteri Program Nonpofit Kft. e rendelet hatálya alá tartozó
támogatási adatokról a miniszter megkeresése alapján tájékoztatást ad.
23. § (1) A soronkívüliségi kérelemmel érintett földrészlet megosztási eljárásának (a továbbiakban: soron kívüli eljárás) 22. §
(2) bekezdése szerinti költségét a soronkívüliségi kérelmet benyújtó kérelmező előlegezi meg és viseli. A 22. §
(2) bekezdése szerinti költséget a földrészlet fekvése szerint területileg illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal
földhivatala fizetési számlájára történő készpénz-átutalási megbízással, banki átutalással vagy a földrészlet fekvése
szerint területileg illetékes földhivatal pénztárába történő készpénzbefizetéssel kell megfizetni.
(2) A soron kívüli eljárásban földmérési feladat és jogi szolgáltatási feladat ellátásáról a soronkívüliségi kérelmet benyújtó
kérelmező gondoskodik. (3) A soronkívüliségi kérelem visszavonása esetén a teljesített költségtérítést – részben vagy egészben – vissza kell
téríteni. Részleges visszatérítés esetén a befizetett költségtérítésből le kell vonni a földhivatal által már elvégzett
feladatok költségeinek 1. mellékletben meghatározott mértékét. A visszatérítést hivatalból, a soronkívüliségi kérelem
visszavonására vonatkozó nyilatkozat földhivatalhoz való megérkezését követő 8 napon belül végzéssel kell
elrendelni, és a visszatérítés teljesítése iránt a visszatérítés elrendelését követő 30 napon belül intézkedni kell.
(4) A földhivatal a soronkívüliségi kérelmet benyújtó kérelmezőt – határidő megjelölésével – a (3) bekezdés szerinti
végzés meghozatala előtt felhívja annak a bankszámlaszámnak a közlésére, amelyre a visszatérítést a kérelmező kéri.
Ha a megjelölt határidőn belül a kérelmező nem közöl bankszámlaszámot, a (3) bekezdés szerinti végzésben
a visszatérítés készpénz-átutalással postai úton történő teljesítéséről kell rendelkezni, a soronkívüliségi kérelemben
megjelölt cím alapulvételével. II. FEJEZET A RÉSZARÁNY-TULAJDON ÖNÁLLÓ FÖLDRÉSZLETBEN TÖRTÉNŐ KIADÁSÁNAK SZABÁLYAI
24. § E rendeletet a részarány-tulajdon önálló földrészletben történő kiadására irányuló eljárás során az e fejezetben
meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni azzal, hogy a kérelmező, illetve a tulajdonostárs alatt
a részarány-tulajdonost kell érteni, továbbá az e fejezetben meghatározott eljárás megelőzi az I. Fejezetben
meghatározott megosztási eljárást. 25. § A részarány-tulajdon önálló földrészletben történő kiadására irányuló eljárás során nem alkalmazható az 1–3. §, az 5. §,
a 9. §, a 10. § (1) bekezdése tekintetében a 15 napos határidőre és annak számítására vonatkozó szabály, a 13. §
(1) bekezdés c), i) és k) pontja, a 13. § (4) bekezdése, a 18. § (1), bekezdés, a 20. § (6) bekezdése tekintetében
a változásátvezetési eljárásra vonatkozó szabály, a 21. § (2) és (3) bekezdése és a 23. §.
26. § (1) A földhivatal az Fkbt. 9/C. § (4) bekezdésében meghatározott sorsolási jegyzőkönyvnek a megérkezését követő
45 napon belül – (2) bekezdésben meghatározott eltérésekkel – gondoskodik a jegyzőkönyvben szereplő
földrészleteket érintően a 6. §-ban, a 7. § (2) és (3) bekezdésében, a 8. §-ban és a 10. § és a 11. § szerinti feladatok
elvégzéséről, illetve eljárás lefolytatásáról. (2) A 8. § (1) bekezdése tekintetében a területi minimumra az Fkbt. 9/C. § (6) bekezdésében foglaltak az irányadók,
továbbá a mezőgazdászi helyszínelés során megállapított művelési ág változást külön eljárás keretében, a tulajdonjog
ingatlan-nyilvántartási bejegyzését követően lehet átvezetni az ingatlan-nyilvántartásban. 27. § A 12–17. §-t azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a 14. § (3) bekezdésétől eltérően a sorsolási jegyzőkönyv öt eredeti
példányban készül, amelyből két-két példány a földhivatalnál és a jogi szolgáltatónál kerül megőrzésre, és egy
példányt a földhivatal a fővárosi és megyei kormányhivatal földművelésügyi igazgatósága részére ad át.
28. § A 20. §-t és a 21. §-t azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy földkiadási eljárás során csak teljes körű egyezség köthető.
29. § (1) A földhivatal az általa záradékolt munkarészek alapján a megosztás eredményeként bekövetkező változást – a 18. §
(2) bekezdés figyelembevételével – átvezeti az ingatlan-nyilvántartásban. A megosztással kialakult földrészletekre
a szövetkezeti földhasználati jog kerül visszajegyzésre. A változás átvezetéséről szóló határozatot és a változási
vázrajzot a földhivatal közli a földművelésügyi igazgatósággal a megosztással kialakult földrészletekre vonatkozó, az
Fkbt. 9/C. § (7) bekezdése szerinti földkiadási határozatok meghozatala érdekében.
(2) A megosztással kialakult földrészletek tulajdonjogának ingatlan-nyilvántartási bejegyzésére a földművelésügyi
igazgatóság jogerős földkiadási határozata alapján kerül sor. (3) Az ingatlan-nyilvántartási bejegyzésről szóló határozat közlésére a 18. § (4) bekezdését kell alkalmazni.
III. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 30. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
31. § E rendelet az Európai Bizottságnak a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó
kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet
módosításáról szóló 2006. december 15-i 1857/2006/EK. bizottsági rendelet 13. cikke szerinti támogatást tartalmaz.
32. § (1) A termőföldre vonatkozó elővásárlási és előhaszonbérleti jog gyakorlásának részletes szabályairól szóló 16/2002.
(II. 18.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Er.) 6. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„6. § Az előhaszonbérleti jog gyakorlásával összefüggő eljárásra az 1–5. § rendelkezéseit – ide nem értve a 2. §
(1a) bekezdését és az 5. § b) pontját – megfelelően kell alkalmazni azzal, hogy az ajánlat kifüggesztésére, és az ajánlatra
vonatkozó nyilatkozattétel határideje 60 nap helyett 15 nap, továbbá tulajdonjog ingatlan-nyilvántartási
bejegyzésére irányuló eljárás alatt a haszonbérlet földhasználati nyilvántartásba való bejelentési eljárását kell érteni.”
(2) Az Er. 2. § (2) bekezdésében a „15 munkanapra” szövegrész helyébe a „60 napra”szöveg, a 3. § (1) bekezdésében
a „15 munkanapon” szövegrész helyébe a „60 napon” szöveg lép.
33. § Hatályát veszti a) a részarány-földtulajdon önálló ingatlanná alakításával kapcsolatos költségtérítéséről szóló 28/1994. (III. 2.) Korm.
rendelet b) a részarány földkiadás során keletkezett osztatlan közös tulajdon megszüntetésének részletes szabályairól szóló
63/2005. (IV. 8.) Korm. rendelet, c) a földhivatalokról, a Földmérési és Távérzékelési Intézetről, a Földrajzinév Bizottságról és az
ingatlan-nyilvántartási eljárás részletes szabályairól szóló 338/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 17. § (2) és
(3) bekezdése, d) a Nemzeti Földalapba tartozó földrészletek hasznosításának részletes szabályairól szóló 262/2010. (XI. 17.) Korm.
rendelet 43/D. § (10) bekezdés b) pontja. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
430/2017. (XI. 14.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–kínai gazdasági, pénzügyi és kereskedelmi kapcsolatok fejlesztését szolgáló kimagasló tevékenysége
elismeréseként
Chen Huaiyu, a Bank of China (Hungária) Zrt. elnök-vezérigazgatója részére a
MAGYAR ÉRDEMREND középkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2017. október 27.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
165/2019. (V. 8.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 90.  §-a alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – lemondására tekintettel
dr. Pék Szabolcs Milánt 2019. július 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. április 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
170/2014. (IV. 29.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati
viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 4.  § (3)  bekezdése és 36.  § (4)  bekezdése alapján – a  belügyminiszter
javaslatára – Csepely Zsigmond József tűzoltó ezredest 2014. május 4-ei hatállyal tűzoltó dandártábornokká
kinevezem.
Budapest, 2014. április 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
31/2017. (XI. 28.) MvM rendelete az Információs Hivatal hivatásos állományú tagjainak a más keresőfoglalkozás bejelentésével, engedélyezésével, az összeférhetetlenség megszüntetésével és tilalma megszegése következményeivel kapcsolatos eljárásról.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 341.  §
(1)  bekezdés 14.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.)
Korm. rendelet 4. § 13. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Az Információs Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) főigazgatója a  Hivatal hivatásos állományú tagjának
(a továbbiakban: hivatásos állomány tagja) közeli hozzátartozójával való közvetlen irányítási, felügyeleti vagy
ellenőrzési viszonyba kerülését a  hivatásos állomány tagjának kérelme alapján, az  állományilletékes parancsnok
javaslatára engedélyezheti, ha azt valamely méltányolható ok indokolja.
2. § (1) A  munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony létesítését a  munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró határozott vagy
határozatlan időtartamra, írásban engedélyezheti.
(2) A  hivatásos állomány tagja a  munkavégzéssel járó egyéb jogviszony létesítésének engedélyezésére vonatkozó
kérelmét (a továbbiakban: kérelem) írásban, szolgálati úton, az állományilletékes parancsnoknak címezve nyújtja be.
(3) A kérelem tartalmazza
a) a hivatásos állomány tagjának nevét, rendfokozatát,
b) a hivatásos állomány tagjának szolgálati helyét és szolgálati beosztását,
c) azt, hogy mely foglalkoztatónál, milyen jogviszonyban, minőségben, munkakörben, munkarendben kíván
munkát végezni,
d) a kereső foglalkozás létesítésének időtartamát és
e) a jogviszonyból eredően várható, ellátandó feladatok részletes ismertetését.
(4) A  kérelemhez a  hivatásos állomány tagja csatolja a  leendő foglalkoztatónak a  tervezett munkavégzéssel járó
jogviszony létesítésére és a  végzendő feladatokra vonatkozó nyilatkozatát, megbízási jogviszony esetében
a  megbízás tartalmára vonatkozó nyilatkozatot, továbbá a  leendő foglalkoztató tevékenységi körére vonatkozó
adatokat. A szolgálati elöljáró állásfoglalásának megalapozott kialakításához a fentieken túli egyéb okiratok, adatok
is bekérhetők, különösen a  leendő foglalkoztató működését rögzítő alapító okirat vagy alapszabály, szervezeti és
működési szabályzat.
(5) A  kérelmet az  állományilletékes parancsnok elutasítja, ha a  kérelmező az  iratok csatolására vonatkozó felhívásnak
– a jogkövetkezményekre való figyelmeztetés ellenére – méltányolható ok nélkül nem tesz eleget.
(6) A hivatásos állomány tagjának szolgálati elöljárója a kérelmet a benyújtást követő 8 napon belül, állásfoglalásával
kiegészítve, szolgálati úton felterjeszti az állományilletékes parancsnoknak.
(7) Az állományilletékes parancsnok a kérelmet a kézhezvételtől számított 15 napon belül bírálja el.
 (8) A kérelemhez kapcsolódó dokumentumok benyújtására előírt határidő, vagy ha az rövidebb, a benyújtásra fordított
időtartam a kérelem elbírálásának határidejébe nem számít bele.
3. § (1) A  hivatásos állomány tagja részére a  munkavégzéssel járó egyéb jogviszony létesítésének engedélyezése során
az állományilletékes parancsnok vizsgálja, hogy az engedélyezni kért tevékenységgel vagy a  leendő foglalkoztató
tevékenységével összefüggésben fennáll-e a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának
szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 109.  § (6)  bekezdésében, valamint
a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 22.  § (1)  bekezdés e) és f )  pontjában rögzített,
engedély megadását kizáró ok. Kizáró ok fennállása esetén az állományilletékes parancsnok az  engedélyezés
megtagadásáról indokolt határozattal rendelkezik, amelynek része a  hivatásos állomány tagjának jogorvoslati
lehetőségéről szóló kioktatás.
(2) A kérelem elbírálása során az állományilletékes parancsnok különösen azt mérlegeli, hogy a munkavégzés
a) ellentétes-e a Hivatal törvényben meghatározott feladataival, azok végrehajtását veszélyezteti vagy
akadályozza-e,
b) a  hivatásos állomány tagjának szolgálati viszonyából fakadó és a  szolgálati beosztásával járó szolgálati
feladatai ellátását veszélyezteti-e,
c) a  Hivatal vagy a  Hszt. 51.  § (2)–(4)  bekezdése alapján a  hivatásos állomány tagját foglalkoztató szerv
gazdasági érdekeit sérti-e, d) a  Hivatal vagy a  Hszt. 51.  § (2)–(4)  bekezdése alapján a  hivatásos állomány tagját foglalkoztató szerv
tekintélyének csorbítására alkalmas-e vagy azt veszélyezteti-e,
e) során végzendő tevékenység a  hivatásos állomány tagjának munkaköri kötelességéből fakadó szolgálati
feladata-e,
f ) során végzendő tevékenység harmadik személyre vonatkozó információ gyűjtésére irányul-e,
g) személyek őrzésével, biztosításával és e személyek objektumainak őrzésével kapcsolatos feladatra terjed-e ki,
vagy követelés behajtására irányul-e,
h) során végzendő tevékenység a Hivatal nyilvántartásaiban szereplő adatokkal összefügg-e, vagy lehetőséget
biztosít-e ezen adatok felhasználására,
i) a szolgálatteljesítési kötelezettséggel időben egybeeső tevékenységgel jár-e.
4. § (1) A  Hivatal személyügyi feladatokat ellátó szervezeti eleme (a továbbiakban: személyügyi szerv) az  engedélyezett
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyok vonatkozásában legalább évente ellenőrzést folytat le.
(2) Az ellenőrzés keretében a személyügyi szerv a tárgyév június 30-áig benyújtott kérelmek vonatkozásában a tárgyév
december 1-jéig, a tárgyév június 30-a után benyújtott kérelmek vonatkozásában a tárgyévet követő év december
1-jéig felhívja a  hivatásos állomány érintett tagját a  munkavégzéssel járó egyéb jogviszony fenntartásáról,
módosulásáról vagy megszűnéséről történő nyilatkozattételre.
(3) A hivatásos állomány tagja a nyilatkozatához csatolja szolgálati elöljárójának állásfoglalását a 3. §-ban foglaltakról.
 (4) A személyügyi szerv a  (2) bekezdésben meghatározott nyilatkozatok beérkezését követően – ha olyan körülmény
merül fel, amely az  engedély megadását kizárta volna – javaslatot terjeszt elő az  engedély visszavonására és
egyidejűleg az engedélyezési eljárás ismételt lefolytatására.
5. § (1) A hivatásos állomány tagja a Hszt. 109. § (3) és (4) bekezdése, a Hszt. 110. § (1) bekezdése, valamint a Hszt. 333. §
(2) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségét írásban teljesíti, és az állományilletékes parancsnokhoz felterjeszti.
(2) A  bejelentési kötelezettség elmulasztása esetén az  állományilletékes parancsnok – a  jogkövetkezményekre
figyelmeztetés mellett – az érintettet írásban felhívja kötelezettsége 5 napon belül való teljesítésére.
(3) A  bejelentéssel összefüggésben felmerülő összeférhetetlenség kivizsgálása érdekében az  állományilletékes
parancsnok nyilatkoztathatja a hivatásos állomány tagját, továbbá okiratokat kérhet be.
(4) Az  összeférhetetlenség megállapítása esetén az  állományilletékes parancsnok írásbeli felhívást intéz a  hivatásos
állomány érintett tagjához, figyelmeztetve az összeférhetetlenség 30 napon túli fennállásának a hivatásos szolgálati
jogviszonyt érintő törvényben meghatározott jogkövetkezményére.
(5) A  szolgálati időn kívül végzett tudományos, oktatói, művészeti, lektori, szerkesztői, valamint a  jogi oltalom alá
eső tevékenység folytatását az  állományilletékes parancsok határozatban a  védendő szolgálati érdekkel arányos
intézkedésekkel – így különösen a  tevékenység részbeni megtiltásával, összeférhetetlenség megállapításával,
a Hivatal tevékenységét érintő mű megjelenésének kizárásával – korlátozhatja.
6. § (1) Vezetői kinevezést megelőzően a személyügyi szerv megvizsgálja, hogy a hivatásos állomány érintett tagja részére
munkavégzéssel járó egyéb jogviszony létesítésére irányuló engedély kiadásra került-e.
(2) A  vezetői kinevezéssel egyidejűleg a  munkavégzéssel járó egyéb jogviszony létesítésére és fenntartására
irányuló engedély visszavonásáról a  személyügyi szerv jelentése alapján az  állományilletékes parancsnok
az összeférhetetlenség megszüntetésére irányuló írásbeli felszólítás mellett haladéktalanul gondoskodik.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a  polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál más kereső foglalkozást nem folytatható vezetők
körének meghatározásáról, a  más kereső foglalkozás bejelentésével, engedélyezésével, az  összeférhetetlenség
megszüntetésével és tilalma megszegése következményeivel kapcsolatos eljárás rendjéről szóló 2/1997. (II. 26.)
TNM rendelet.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
131/2009. (IX. 25.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a külügyminiszter elő ter jesz tésére
Andrej Nyikolajevics Artyizov-nak, az Oroszországi Föderáció Kulturális Minisztériuma Szövetségi Levéltári Szolgálat
helyettes vezetőjének,
Jurij Pavlovics Guszev irodalomtörténésznek, műfordítónak,
Josef Schmid-nek, a Német Bundeswehr Tartalékos Szövetség Niederbayern Megyei Szervezete elnökének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2009. szeptember 10. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök