text:
3/2015. (HK 2.) HVK LOGCSF szakutasítása a katasztrófavédelmi feladatok logisztikai támogatásának megtervezéséről és végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdésében és a
Honvéd Vezérkar és a Magyar Honvédség katonai szervezeteinek katasztrófavédelmi feladatairól szóló 285/2014.
(HK 11.) HVKF intézkedés II. fejezet 5. pont b) alpontjában foglaltak alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire terjed ki.
2. A szakutasítás célja a katasztrófavédelmi feladatok
logisztikai támogatásának megtervezésének, megszervezésének és végrehajtásának, valamint a készletek megalakításának, lépcsőzésének meghatározása.
1. Általános támogatási feladatok 3. A katasztrófavédelmi feladatok logisztikai támogatásának vezetése a MH Művelet Vezetési Rendszerében,
a beosztott logisztikai szakállomány útján valósul meg, az
alaphelyzeti logisztikai vezetés felelőssége mellett.
4. Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer (a továbbiakban: HKR) elemei – Művelet Vezetési CsoportKatasztrófavédelmi Operatív Csoport (a továbbiakban:
MVCS-KOCS), a Katasztrófavédelmi Operatív Csoportok
(a továbbiakban: KOCS), az Operatív Csoportok (a továbbiakban: OCS), valamint munkacsoportok – megalakítására kötelezett katonai szervezetek a kijelölt erők logisztikai
támogatása érdekében szervezet szintű parancsban/intézkedésben határozzák meg a katasztrófavédelmi tevékenység végrehajtása logisztikai támogatásának feladatait.
5. A 3. pontban meghatározott parancs/intézkedés alapján a katonai szervezetek HKR Logisztikai Támogatási
Tervet készítenek, amely tartalmazza a logisztikai támogatás végrehajtására vonatkozó elgondolást, az anyagi készleteket és technikai eszközöket munkacsoportok szerinti
bontásban, továbbá a logisztikai szakfeladatok végrehajtását időpontokhoz és felelősökhöz és végrehajtókhoz
kötve.
6. A katonai szervezetek HKR Logisztikai Támogatási
Tervei alapján, a feladat végrehajtásában érintett logisztikai szakágak HKR szakági munkatervet készítenek, továbbá a végrehajtó HKR munkacsoportok Munkajegyeibe is
integrálásra kerülnek a logisztikai támogatási feladatok.
7. A HKR munkacsoportokba kijelölt haditechnikai
eszközök egyedi azonosító szerint kerülnek rögzítésre a
HKR tervekben és Munkajegyekben.
8. Az MVCS-KOCS, a KOCS-ok, valamint az OCS-k
megalakítására kötelezett katonai szervezetek logisztikai
adattárat készítenek – amely pontosított változata az aktuális védekezési feladatra készített Logisztikai Támogatási
Terv mellékletét képezi – a Honvédelmi Ágazati Katasztrófavédelmi Tervben (a továbbiakban: ÁKT) meghatározott katasztrófavédelmi helyzetekre, amely többek között
tartalmazza:
a) az egyes katasztrófa típusok kezeléséhez elrendelt
munkacsoportok hadfelszerelése helyzetét,
b) a katonai szervezet katasztrófavédelmi feladatokba
bevonható teljes képessége esetén a hadfelszerelés biztosítottságának helyzetét,
c) bázislaktanyaként történő üzemeltetés képességadatait, úgymint épületben és tábori körülmények között elhelyezhető állomány, ellátási kapacitások, technikai kiszolgálási és javítási kapacitások,
d) a katonai szervezetek meglévő képességeiből megalakítható logisztikai csoportokra vonatkozó adatokat, a
jelen szakutasításban meghatározottak figyelembe vételével.
9. Az MVCS-KOCS és KOCS megalakításra kötelezett
katonai szervezetek adattáraikba – minimálisan félévente
pontosítva – frissítik az alárendelt katonai szervezetek
adattáraiban rögzítetteket.
10. A HKR aktivizálása esetén az adott katasztrófavédelmi helyzetnek megfelelően a katonai szervezetek pontosítják katasztrófavédelmi logisztikai adattáraikat, amelyet az elöljáró MVCS-KOCS, vagy KOCS útján a feladat
elrendelését követő 6. óráig megküldenek az Stratégiai
Művelet Vezetési Csoport – Katasztrófavédelmi Operatív
Törzs (a továbbiakban: SMVCS-KOT) részére.
11. Az MVCS-KOCS és KOCS megalakítására kötelezett katonai szervezetek katonai szervezetenkénti bontásban a jelen szakutasítás 7. pontjában meghatározott katasztrófavédelmi logisztikai adattárat az aktuális év február 1.-jei helyzetnek megfelelően felterjesztik a Honvéd
Vezérkar Logisztikai Csoportfőnökségre (a továbbiakban:
HVK LOGCSF) minden év február 25-ig az 1. számú melléklet szerint.
12. A HKR bármely végrehajtó elemének aktivizálása
esetén az MH Logisztikai Központ (a továbbiakban: MH
LK) KOCS, valamint alárendelt szervezetei Operatív Csoportjai is szolgálatba lépnek a központi anyagellátás folyamatosságának biztosítása érdekében.
13. Az SMVCS-KOT részére – az általa meghatározott
rendben – az MVCS-KOCS és KOCS-ok napi logisztikai
jelentést terjesztenek fel a 2. számú melléklet szerinti tartalommal.
14. A végrehajtás befejezését követően – az elöljárói intézkedésnek megfelelően –, de legkésőbb a harmadik
munkanapon, az MVCS-KOCS és KOCS-ok előzetes logisztikai összefoglaló jelentést terjesztenek fel a HVK
LOGCSF útján az SMVCS-KOT részére. Az előzetes logisztikai összefoglaló jelentés alapvetően a napi logisztikai jelentések összegzése, amely tartalmazza a védekezés
folyamán a hadfelszerelésben és infrastruktúrában keletkezett károkat, illetve a logisztikai támogatása során
összegyűjtött tapasztalatokat.
15. Az elrendelt katasztrófavédelmi feladat végrehajtására kiadott HVKF intézkedés alapján az MVCS-KOCS
(OCS-k) és KOCS-ok pontosítják Logisztikai Támogatási
Terveiket, amelynek egy-egy példányát megküldik az
SMVCS-KOT részére.
16. A katasztrófavédelmi tevékenységben résztvevő
erők logisztikai támogatása alapvetően a kijelölt bázislaktanyák – kijelölt ellátó katonai szervezet – ellátási rendszerén alapulva kerül végrehajtásra. A bázislaktanya, vagy
bázislaktanyák – a katasztrófa helyének, típusának és kiterjedésének megfelelően – a HKR aktivizálásakor az
SMVCS-KOT által kerülnek kijelölésre.
17. Szükség esetén a bázislaktanya logisztikai támogatási képessége kiegészíthető, illetve megerősíthető más katonai szervezettől át-alárendelt Tábori Ellátó Csoportokkal (a továbbiakban: TECS), javító-vontató csoportokkal,
személyszállító csoportokkal és egyéb logisztikai elemekkel. Egy TECS-nek képesnek kell lennie 250 fő pihentetésére és ellátására.
18. A védekezési területen feladatot végrehajtó állomány ellátását a bázislaktanya szakállományából, vagy
az át-alárendelt TECS-ek állományából kialakított Ellátó
Csoportok hajtják végre.
19. A védekezési körzet bázislaktanyától való távolságát – ha több mint 70 km –, illetve a körzet megközelíthetőségét, az ellátási útvonalak igénybevehetőségét figyelembe véve az érintett körzetben a megyei-, fővárosi védelmi bizottság által kijelölt létesítményben, a bázislaktanyát üzemeltető katonai szervezetek bázisobjektumot rendeznek be.
20. A katasztrófavédelmi feladatban felhasználható bázisobjektumokra – felkérésre – a területileg illetékes, a
HM Védelmi Hivatal állományába tartozó honvédelmi referens tesz javaslatot, amely alapján az ellátási körzetért
felelős katonai szervezet kezdeményezi az MH Hadkiegészítő és Központi Nyilvántartó Parancsnokságnál annak
lebiztosítását.
21. Az igénybevételre kiutalt bázisobjektum minden
esetben a felelősségi körzet kijelölt bázislaktanyájának logisztikai támogatási rendszerébe kerül integrálásra.
22. A bázisobjektum logisztikai képességei biztosíthatnak teljes körű, illetve részleges – pihentetés, fürdetés,
tisztálkodás és ételkiosztás – logisztikai támogatást, amely
meghatározza a megalakítandó és átcsoportosításra kerülő
logisztikai erők összetételét.
23. A védekezési feladatra át-alárendelt erővel együtt a
küldő katonai szervezetek átcsoportosítják a védekezési
feladat jellegének megfelelő eszközöket és anyagokat, valamint az állomány felszerelése után számvetett raktári
készleteket, valamint a speciális technikai eszközök után
szükséges javító kapacitást.
24. A védekezés időszakában az MH vagyoni körébe
tartozó anyagok és eszközök polgári és rendvédelmi szer
vezetek részére történő átadása, illetve ellátás biztosítása
– a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes
törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény végrehajtásáról szóló 234/2011. (XI. 10.) Kormányrendelet XII. fejezetében előírt adatszolgáltatás kivételével – csak honvédelmi miniszteri jóváhagyással engedélyezett.
25. A felkészítés időszakában, valamint az elvonulást
megelőzően a logisztikai szakállomány és az eszközök felkészítésre kerülnek a kialakult helyzet alapján a védekezési munkálatok jellegének megfelelő feladatok végrehajtására.
26. A katasztrófavédelmi feladatok logisztikai támogatását csak felkészített – a katasztrófa jellegétől függően
szükséges egyéni védőeszközökkel, egészségvédelmi felszereléssel ellátott – erők végezhetik.
27. A katasztrófavédelmi feladatok logisztikai támogatását végző kijelölt katonai szervezetek, csoportok irányítása az MH Művelet Vezetési Rendszerében történik –
nem kerülnek sem polgári, sem más szerv alárendeltségébe – feladataikat a kirendelt katonai erők parancsnoka határozza meg a védekezés helyszínén.
28. A feladatok végzésével kapcsolatos mozgások
– menet, szállítás – logisztikai támogatását a csapatok saját
erőikkel és eszközeikkel – szükséges esetben a Belügyminisztérium szerveivel együttműködve – hajtják végre.
A katonai menetoszlopok rendőri felvezetésére vonatkozó
igényt a szolgálati út betartásával az SMVCS-KOT részére
kerül felterjesztésre.
29. A védekezési feladatok végrehajtása során felmerülő rendkívüli anyag- és eszközigények – az egészségügyi
és közlekedési szakanyagok kivételével – a szolgálati út
betartásával az MH LK KOCS részére küldik meg. Az MH
LK KOCS irányításával az illetékes központi raktárak biztosítják az igények minél rövidebb idő alatti teljesítését.
A rendkívüli közlekedési szakanyag igény a szolgálati út
betartásával az MVCS-KOCS részére kerül megküldésre.
A központi készletekből nem biztosítható hadfelszerelés
igényt soron kívül terjesztik fel az SMVCS-KOT részére.
30. A katasztrófavédelmi feladat megkezdésekor, a védekezésben résztvevő katonai szervezetek, és a központi
ellátó szervezetek külön nyilvántartásokat fektetnek fel.
Az okmányokra, mozgásbizonylatokra piros színnel feltüntetik az SMVCS-KOT által meghatározott, a védekezés
jellegének megfelelő megnevezést és az évszámot.
31. A katasztrófavédelmi feladat végrehajtására kirendelt önkéntes tartalékos állomány egyéni felszerelésének
kiegészítését, szükséges védőeszközök biztosítását és az
elrendelt raktári készletek megalakítását az állomány illetékes katonai szervezet, illetve az utalt szervezetek vonatkozásában az ellátó katonai szervezet hajtja végre.
32. A katasztrófavédelmi feladatok során, a feladat végrehajtáskor megsemmisült, vagy rendeltetésszerű használatra alkalmatlanná vált hadfelszerelésekről a védekezési
feladatban résztvevő katonai szervezetek, a katasztrófavédelmi feladat befejezését követő 10 munkanapon belül,
alakulat szerinti bontásban jelentést terjesztenek fel a szolgálati út betartásával a HVK logisztikai csoportfőnöknek.
33. A katasztrófavédelmi feladat logisztikai támogatásának folyamatos fenntartása érdekében kerülni kell a
HKR-ben elrendelt – nem szakmai – munkacsoportba a logisztikai szakállomány olyan mértékű beosztását, mely befolyással lehet az ellátási rendszer működtetésére, illetve a
későbbiekben jelentkező logisztikai szakfeladatok végrehajtására.
34. A HM és HVK szervezetektől katasztrófavédelmi
feladatra kijelölt állomány felszerelésének biztosítását és a
logisztikai támogatás megszervezését az alaphelyzetben
– Logisztikai Ellátási Utaltsági Rendben – kijelölt ellátó
katonai szervezet hajtja végre. A valós logisztikai támogatást kijelölt bázislaktanya, illetve az ellátási felelőségi
körzet logisztikai alegységei végzik.
2. Erők és eszközök átcsoportosítási feladatai 35. A védekezésre kijelölt erők átcsoportosítása alapvetően a kijelölt bázislaktanyába, vagy bázis objektumba történik. Az átcsoportosításra, át-alárendelésre kijelölt katonai szervezet a feladat vételét követően előzetesen tájékoztatja a kijelölt bázislaktanya Operatív Csoportját az átcsoportosítás üteméről, a harcértékről és az étkezési létszámról.
36. Az operatív beavatkozás esetén, a logisztikai feladatok megszervezésének egyik alapvető eleme a védekezésre kijelölt, az útba indított erők alkalmazási helyszínen történő fogadása, az erők alkalmazási területre történő irányítása, illetve a több szervtől, az ország különböző területeiről, eltérő időpontokba beérkező erők összehangolt felvezetése. A menet oszlopokhoz a rendőri felvezetés biztosítását, a beérkezett igények alapján az SMVCS-KOT koordinálja.
37. Az operatív beavatkozás esetén a feladatok megszervezése során, az alkalmazási területhez közel eső, a területileg illetékes rendőrkapitányság által megalakított és
üzemeltetett Találkozási Pont vagy Pontok kerülhetnek kijelölésre, amelynek aktiválása külön parancsra történik.
A területileg illetékes rendőrkapitányság kijelölt logisztikai felelőse a Találkozási Ponton intézkedik a területbiztosítási feladatok, érkezési és elvonulási útvonalak zárási
feladatainak megszervezésére, megkezdi a szolgáltatások
lehívását. A feladat elrendelésekor, a bázis objektumot
megalakító – ellátó – szervezet, valamint az alkalmazási
területre átcsoportosításra tervezett katonai szervezet,
összekötő tisztet küld a Találkozási Pontra.
3. Haditechnikai biztosítás feladatai 38. A HKR-be kijelölt szervezetek feladataikat a rendszeresített – saját készletében lévő – eszközeikkel tervezik, szervezik és hajtják végre.
39. A felkészülés időszakában a katonai szervezetek
biztosítják a katasztrófavédelmi feladatokra kijelölt erők
technikai eszközei folyamatos üzemképességét, alkalmazhatóságát.
40. A HKR-be kirendelt erők – munkacsoportok – a leggyakrabban előforduló meghibásodások elhárítása érdekében a technikai eszközök után fenntartási és javító anyag
készletet állítanak össze. A HKR-be kijelölt eszközök rendelkeznek érvényes műszaki vizsgával, továbbá – a Gépjármű Beszerzési Program keretében az MH rendszerébe
került gépjárművek esetén 3.000 km – egyéb technikai
eszközök esetében legalább 60% km és/vagy üzemóra tartalékkal, valamint rendszeresített elsősegélycsomaggal.
41. A repülőeszközök igénybevételre történő felkészítésére, kiszolgálására az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) – az MH Repülő Műszaki
Szabályzatban meghatározottaknak megfelelően – saját
hatáskörben intézkedik.
42. A katasztrófavédelmi feladat végrehajtása időszakában a haditechnikai eszközök katasztrófa elhárítási tevékenységben történő igénybevételéhez új menetlevelet,
üzemóralapot, műszaki-gép üzemi lapot állítanak ki.
A menetlevél, üzemóralap, műszaki-gép üzemi lap fejrészébe piros színnel feltüntetik a katasztrófa jellegének
megfelelő megnevezést és az évszámot.
43. Az oszlopmenetek technikai biztosítását a küldő katonai szervezet hajtja végre. A kirendelt erők menetének
technikai biztosítását Technikai Záró Részlegekkel (a továbbiakban: TZR) hajtják végre. A TZR-ek legyenek képesek a meghibásodott technikai eszközök menet alatti
vontatására, kisjavítására, valamint a védekezés helyszínén előforduló meghibásodások javítására.
44. A védekezés időszakában, a bázislaktanyában – objektumban – javító-vontató csoport vagy csoportokat alakítanak meg. A bázislaktanyák logisztikai erői felkészülnek a körzetükben feladatot végrehajtó kijelölt HKR erők
mentési, vontatási, valamint helyszíni javítási feladatai
végrehajtására. A helyszíni javító kapacitást meghaladó
technikai meghibásodásoknál a meghibásodott haditechnikai eszközök bázislaktanyába történő bevontatásával,
csereeszköz biztosításával terveznek.
45. Az MH LK KOCS irányításával a központi raktárak
a készenlét, a védekezés, valamint a helyreállítás időszakában folyamatosan biztosítják a szükséges javítóanyagok
soron kívüli vételezésének lehetőségét. Szükség esetén a
működő ügyeleti szolgálataik útján szervezik meg a munkaidőn túli anyagkiadást.
46. A katasztrófavédelmi tevékenység befejezését követően a védekezésbe bevon hadfelszerelések technikai kiszolgálását, javítását és karbantartását a vonatkozó utasítások előírásai alapján hajtják végre.
47. Katasztrófa elhárítás időszakában a zárolt – valamint
egyéb készenléti célból tartalékolt – haditechnikai eszközök
és készletek igénybevételét, felhasználását és átcsoportosítását a Honvéd Vezérkar főnöke engedélyezheti.
48. Nukleáris baleset elhárításra kijelölt alegységek személyi állományát ellátják egyéni vegyivédelmi eszközökkel, sugáradag-mérővel és létszámarányosan biztosítják a
szükséges tartalék eszközöket. A katasztrófában érintett
vagy a feladat végrehajtásában bevont személyi állomány
védelmét az NBVEK védőruha készlettel, egyszer használatos vegyivédelmi védőruhával (a továbbiakban:
TYVEK), védőoverallal, 93M egyéni vegyivédelmi védőruhával és gázálarccal biztosítják.
49. A vegyi baleset elhárításra kijelölt alegységek személyi állományát ellátják egyéni vegyivédelmi eszközökkel, és létszámarányosan biztosítják a szükséges tartalék
eszközöket. A katasztrófában érintett vagy a feladat végrehajtásában bevont személyi állomány védelmét
TYVEK-kel, vegyivédelmi védőlepellel, egyéb – nemzetgazdaságból beszerezhető – védőruhával, és gázálarccal
biztosítják. A védőruhákat alkalmazhatják a 93M gázálarccal, a 93M szűrőbetéttel és egyéb speciális szűrőbetétekkel is, valamint az egyéni vegyivédelmi felszerelés kiegészítőivel.
50. Katasztrófa elhárítás időszakában – a fentieken kívül – a 93M egyéni vegyivédelmi felszerelést csak az
SMVCS-KOT engedélyével használható.
51. A katasztrófák elleni védekezés időszakában
– amennyiben az egyéni vegyivédelmi védőeszközök
használata indokolt lehet – az egyéni vegyivédelmi védőeszközök méretigény szerinti pontosítás után, személyenként készletezve – névcímkével ellátva – kerülnek tárolásra különösen a cikkenkénti ellátású eszközök esetén.
52. A katasztrófák elleni védekezés időszakában az
esetleges ABV mentesítési feladatokat a vegyivédelmi
szakalegységek végzik. Külön intézkedés alapján a gépjárművekhez norma szerinti csapatmentesítő eszközt és
mentesítő anyagot biztosítanak. A vegyivédelmi műszerekhez a hadirendeltetésű elemeiket – akkumulátoraikat –
készletezik. Készletteljességük, hadrafoghatóságuk biztosítására kiemelt figyelmet fordítanak, csakúgy, mint a kezelő állomány szakszerű felkészítésére, kiképzettségük folyamatos szinten tartására.
53. Előre nem tervezett feladatok vegyivédelmi biztosításához szükséges normán felüli anyagok és eszközök
igénylése az MVCS-KOCS és KOCS-okon keresztül az
SMVCS-KOT jóváhagyásával történik.
54. A TECS-eket feladat függvényében el kell látni tábori világító felszereléssel és tábori tér világító felszereléssel.
55. A szükséges kéziszerszámok biztosítása érdekében
a kirendelt szervezetek, a HKR-ben meghatározott kéziszerszámokat átcsoportosítják a védekezés körzetébe, az
alábbiak figyelembe vételével:
a) lapát és ásólapát, a védekezésben résztvevő állomány
létszámára vetítve 30%,
b) csákány és ásó, a védekezésben résztvevő állomány
létszámára vetítve 5%.
4. A hadtápbiztosítás feladatai 56. A személyi állomány élelmezési ellátását alapvetően a befogadó katonai szervezet – bázislaktanya –, vagy
az általa biztosított nyersanyagból, a bázisán létrehozott
bázisobjektumba települt TECS biztosítja. Bázislaktanyán
kívüli élelmezési ellátás esetén a tábori körülményekre vonatkozó előírásokat kell alkalmazni. A feladatra kirendelt
állomány élelmezési ellátása a kialakult helyzet és a települési körlet figyelembevételével kerül megszervezésre.
57. A katasztrófák elleni védekezésbe bevont, illetve a
támogatási feladatot ellátó és katasztrófavédelmi feladatot
irányító, illetve vezető törzsbe, szolgálatba vezényelt állomány részére, a katonai szervezetnél eltöltött készenlét
időszakában, ha parancs szerint lakásukra nem távozhatnak el, az Magyar Honvédség élelmezési ellátásáról szóló
22/2006. (VIII. 8.) HM rendeletben meghatározott norma
alapján biztosítanak ellátást.
58. A katasztrófa védekezési feladatok megkezdését követően a teljes állomány részére, az Magyar Honvédség
élelmezési ellátásáról szóló 22/2006 (VIII. 8.) HM rendeletben meghatározott magasabb norma szerint biztosítanak élelmezési ellátást és védőitalt.
59. Az át-alárendelt szervezetek kijelölt logisztikai
tisztje/altisztje a bázislaktanya logisztikai vezetője által
meghatározott rendben jelenti a napi élelmezési létszámot.
A napi étkezési létszámjelentéseket különállóan kezelik, a
létszámigazolást az állományilletékes parancsnok, vagy az
át-alárendelt szervezet kijelölt parancsnoka végzi.
60. Az át-alárendelt állomány a saját katonai szervezetétől élelmezési átjelentővel kerül ellátásra.
61. A katonai szervezetek a tevékenységre kijelölt állomány után 3 napi hideg élelmet alakítanak meg. A béke
helyőrségből átcsoportosított erők a 3 napi hideg élelmet
magukkal szállítják.
62. A katonai szervezetek, mozgókonyháik tüzelőanyagának biztosítását saját készleteikből, illetve a bázislaktanya által biztosított készletekből végzik.
63. A tartósan, önálló feladatot végrehajtó 10 főnél kisebb létszámú HKR munkacsoportok, valamint a közutak
járhatatlansága miatt kirendelt erők 2 napi hideg élelemmel kerülnek útbaindításra.
64. A Bázislaktanyától illetve a bázisobjektumtól
30 km-nél távolabb, két napnál hosszabb ideig tartó, 20 főt
meg nem haladó munkacsoport kihelyezése esetén az élelmezési ellátás helyi szolgáltatóktól történő megvásárlásával is biztosítható. A vásárolt szolgáltatásra vonatkozó
szerződést a területileg illetékes bázislaktanya, vagy bázisobjektum logisztikai szakállománya végzi az Magyar
Honvédség élelmezési ellátásáról szóló 22/2006 (VIII. 8.)
HM rendeletben meghatározottak alapján.
65. A védekezési területen történő ételkiosztásnál az egyszer használatos, eldobható étkészleteteket alkalmaznak.
66. Az alkalmazási területen az alábbi higiéniai feltételeket alapvetően a területileg illetékes megyei –, fővárosi
védelmi bizottság biztosítja az árvízi védekezési felada
tokra kiadott 956-1/2011./Ált. nyt. számú (2011.01.21.)
„A Rendvédelmi Szervek, a Magyar Honvédség és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Országos Bevetésirányítási Terve” alapján a következők szerint:
a) mobil WC-ket – lehetőség szerint kézmosóval – kell
biztosítani minden 50 fő után 1-et.
b) az étkezésekhez kapcsolódó kézmosáshoz – tisztálkodáshoz – az alábbi eszközöket kell biztosítani minden
50 fő után
ba) 3 db 20 literes zárható műanyag kanna,
bb) 3 db műanyag mosdótál,
bc) 6 db kézmosó szappan,
bd) 3 doboz kézmosó krém,
be) 100 lap – 1 doboz – kézfertőtlenítő kendő,
bf) 6 tekercs, vagy 300 lap papír kéztörlő,
bg) 2 db 60 literes hulladékgyűjtő zsák,
bh) víznélküli kézfertőtlenítő.
c) a meleg étkezések utáni ételmaradék és étkezési hul
ladék visszagyűjtése az ételt kiszolgáló szállító feladata.
d) a hideg étkezések utáni hulladék összegyűjtésére le
szúrható hulladékgyűjtő zsákok kerülnek biztosításra, elszállításukról, cseréjükről folyamatosan intézkedni kell.
67. Az 66. pontban meghatározottak biztosításának elmaradásáról a szolgálati út betartásával jelentés kerül felterjesztésre az SMVCS-KOT részére.
68. Az elvonulás előtt a hőerőgépek hajtóanyag tartálykészleteit feltöltik.
69. Anyagmozgás csak az előírt bizonylatok – menetlevél, üzemóra lap, műszaki gépüzemi lap, üzemanyag feltöltési- és kiadási kimutatás, üzemanyag feltöltési- és lefejtési kimutatás, ESZKÖZ utalvány – felhasználásával
történhet. A bázislaktanyában és bázisobjektumban a feladatra kijelölt eszközök után számvetett 10 napos hajtóanyag készletet alakítanak meg. Kenő-, karbantartó- és
egyéb anyagokból – kiemelten fagyálló folyadékból – a
technikai eszközök darabszámának megfelelően képeznek
raktári készletet.
70. A feladatra kirendelt szervezetek üzemanyag biztosítása alapvetően a bázislaktanyában megalakított és kiszállított készletből, a hőerőgépet üzembentartó katonai
szervezet hajtóanyag fogyasztási kerete terhére történik.
A más katonai szervezetnél üzemanyag feltöltést végrehajtó eszközök minden esetben kerüljenek ellátásra Üzemanyag Feltöltési Csekkel.
71. Repülőeszközök vonatkozásában alapvetően bázisrepülőtéri üzemanyag kiszolgálással kell tervezni. A bázisrepülőtéren kívüli üzemanyag kiszolgálás érdekében a
feladatra kirendelt repülőeszközök üzemanyag feltöltésére
települési helyenként, 2 darab helikopter után legalább
1 darab terepjáró képességgel rendelkező repülő üzemanyagtöltő gépkocsi biztosítása szükséges. A tervezéskor
figyelembe kell venni a feladatok várható intenzitását, és
az annak megfelelő üzemanyag utánpótlás lehetőségét.
72. A katasztrófavédelmi feladatra kirendelt állomány
az évszaknak és az időjárásnak megfelelő hadi- (gyakorló)
– szükség esetén a feladattól függően különleges védőfelszerelésben – öltözetben hajtja végre feladatait.
5. Térképészeti és meteorológiai biztosítás feladatai 73. A védekezési, kárelhárítási feladatok előkészítéséhez, illetve az azok végrehajtásához szükséges térképészeti szakanyagok „SŰRGŐS” jelzéssel ellátott térképészeti
szakanyag forgalmazási lapon kerülnek megigényelésre
elektronikus úton vagy telefax rendszeren az ellátási rendnek megfelelően az MH LK KOCS-on keresztül. Az azonnali biztosításra igényelt térképészeti szakanyagokat az ellátó bázislaktanya (katonai szervezet) saját készleteiből
biztosítja.
74. A védekezési feladatok térképészeti és meteorológiai támogatását az MH Geoinformációs Szolgálat végzi,
melynek keretében:
a) az SMVCS-KOT-al és az MH LK KOCS-al együttműködésben végzi a védekezésbe bevont szervezetek, kirendelt erők térképészeti támogatását,
b) naponta meteorológiai helyzetjelentést és az
SMVCS-KOT igénye szerinti rendszerességgel előrejelzést készít a helyzetet befolyásoló meteorológiai tényezőkről és megküld – az adatok összes érintettnek történő
megküldését végző – MVCS-KOCS és KOCS-ok részére,
c) folyamatosan nyomon követi a veszélyes meteorológiai helyzetek kialakulását és ezekről az SMVCS-KOT-on
keresztül veszélyfigyelmeztetést ad ki.
6. A közlekedési biztosítás feladatai 75. A katasztrófa elhárítási feladatokra kirendelt állomány és technikai eszközök vasúti szállításához szükséges
gördülő anyag biztosítása az MH Katonai Közlekedési
Központ (a továbbiakban: MH KKK) szervezésében, a részére megküldött igények alapján történik.
76. Az oszlopmenetek, továbbá a túlsúlyos – túlméretes
eszközök közúti menetének végrehajtásához szükséges útvonalengedélyek kiadását az MH KKK soron kívül biztosítja, az illetékes MVCS-KOCS és KOCS-ok útján az
SMVCS-KOT-nak jelenti a központi szállítási feladatok
megkezdését és a rendeltetési helyre történő beérkezését,
valamint meghatározott időközönként a feladat végrehajtás aktuális helyzet.
77. A katonai szervezetek forgalomszabályozási feladataikat alapvetően önállóan, szükség esetén – az
SMVCS-KOT koordinálásával – a területileg illetékes
rendőrkapitánysággal együttműködésben hajtják végre. A
Budapesten történő oszlopmenet felvezetését az MH vitéz
Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár – az
SMVCS-KOT intézkedésének megfelelően – biztosítja.
78. A lánctalpas eszközök közúti szállítását alapvetően
a katonai szervezeteknél lévő nehézgép szállító szerelvényekkel hajtják végre. Az igénybevétel jellegéhez igazodva szükség esetén a katonai szervezeteknél lévő eszközök
felhasználásával a kijelölt bázislaktanyában Nehézgép
Szállító Részleg alakítható meg.
79. A bázis laktanyák megnövekedett ellátásához, valamint a bázis objektumok üzemeltetéséhez szükséges, a katonai szervezetek által nem biztosítható központi szállításokat a szervezetek szolgálati úton felterjesztett igénye
alapján, az MH KKK a saját és – az SMVCS-KOT által elrendelt – az át-alárendelt eszközökből ideiglenesen megalakított szállító csoportok által, valamint a hatályban lévő
keretszerződések, valamint keret megállapodások felhasználásával központilag biztosítja.
80. A védekezés helyszínére történő napi személyszállítási feladatok, a bázislaktanya szervezete és az erőket küldő katonai szervezetek eszközeivel hajtják végre. A feladat jellegéből, intenzitásából és a gazdaságos üzemeltetésből adódóan a szervezetek saját és át-alárendelt személyszállító eszközeiből Személyszállító Csoport alakítható meg.
7. Elhelyezési biztosítás feladatai 81. A védekezési feladatra kijelölt állomány elhelyezési
biztosítását, pihentetését bázislaktanyákban, illetve bázisobjektumban – stacioner épületben, vagy tábori körülmények között – hajtják végre, a hatályos szakmai szabályzók
normáinak és a katonai szervezet „Pihentetési terve” figyelembe vételével.
82. A logisztikai támogatásra kijelölt katonai szervezet
a kijelölt bázislaktanya, illetve bázisobjektum infrastrukturális megerősítéséhez szükséges – saját készletből nem
biztosítható – elhelyezési szakanyag, úgymint fürdő és
WC konténerek igényét a szolgálati út betartásával az
SMVCS-KOT-hoz terjeszti fel. Az igényelt szakanyagok
biztosítását az MH Logisztikai Központ a HM Védelemgazdasági Hivatal Infrastrukturális Igazgatósággal
(HM VGH II) együttműködve rendezi. A biztosított elhelyezési szakanyagok bekötését és további működtetését
(fenntartás, üzemeltetés) a HM VGH II készenléti szolgálata (tel.: +36-30-8150722) végzi az érvényben lévő szolgáltatási szerződés terhére.
83. Megyei-, fővárosi védelmi bizottság által kijelölt
polgári objektum igénybevétele esetén, az objektumot átvevő rögzítse a közmű mérőberendezések aktuális állását.
84. Az át-alárendelésre kerülő munkacsoportokat a bázislaktanya igényének megfelelően – a tábori körülmények közötti működés érdekében – a küldő katonai szervezet ellátja a szükséges – időjárásnak és az évszaknak megfelelő – tábori elhelyezési és kiegészítő szakanyagokkal.
8. Készletek megalakítása 85. A Magyar Honvédség Bevethető Erői létszámának
megfelelően a katonai szervezeteknél az egyéni védőesz
köz készletek megalakítása az alábbiak figyelembe
vételével kerül végrehajtásra:
a) védőkesztyű személyenként 1 pár +30% raktárkészlet,
b) esőruha, esőköpeny személyenként 1 db,
c) gumicsizma személyenként 1 pár,
d) csizmás védőnadrág a védekezésben részt vevő állo
mány létszámára vetítve 30%,
e) védőszemüveg a védekezésben részt vevő állomány
létszámára vetítve 30%,
f) védőálarc (porálarc), munkavédelmi sisak a védeke
zésben részt vevő állomány létszámára vetítve 30%,
g) mentőmellény a védekezésben részt vevő állomány
létszámára vetítve 50%,
h) mentőöv, mentődeszka a védekezésben részt vevő ál
lomány létszámára vetítve 10-10%,
i) TYVEK, NBVEK, 93M védőruha a vegyivédelmi- és
nukleáris baleset-elhárításba bevonásra tervezett állomány
létszámára vetítve 130%,
j) 93M védőruha a vegyivédelmi- és nukleáris baleset-elhárítás mentesítő szakfeladatai ellátására kijelölt
munkacsoportok állomány létszámára vetítve 120%,
k) szúnyogriasztó a védekezésben részt vevő állomány
számára 1 db/fő,
l) naptej, napkrém, a védekezésben részt vevő állomány
számára 1-1 db/fő,
m) kézkrém a védekezésben részt vevő állomány számára 1 db/fő.
A k)–m) pontokban meghatározott anyagok – időjárás
függvényében történő – helyi beszerzésére – az MH állományára kiterjedően is – és az alkalmazási területen az állomány részére történő kiosztására az illetékes megyei
katasztrófavédelemi igazgató intézkedik.
A feladat végrehajtásában részvevő katonai szervezet
az a)–j) pontokban meghatározott anyagokat saját, illetve
központi készletből biztosítja. A katonai szervezetek az
egyéni védőfelszerelés készletek megalakítása során a fent
meghatározottaktól a HVK LOGCSF engedélyével térhetnek el.
86. A védekezésre kirendelt erőik után a katonai szervezetek a ruházati szakanyagok vonatkozásában az alapnormákon felül a következő tartalékkészletekkel számolnak:
a) alsóruházatból 50%,
b) felsőruházatból 50%,
c) lábbeliből 10%,
d) egyéb ruházati szakanyagok esetében 10%.
87. A kijelölt katonai szervezetek a védekezésben részt
vevő állományuk tisztaruha cseréjét hetente kétszer, illetve a szükséglet függvényében tervezik és biztosítják a
saját és/vagy bázislaktanyából.
88. A központi ellátó szervezetnél katasztrófavédelmi
központi készlet kerül megalakításra, amelynek kiadását –
az SMVCS-KOT javaslata alapján – a HVK logisztikai
csoportfőnök engedélyezi. A katasztrófavédelmi központi
készlet összetétele:
a) munkavédelmi kesztyű: 1 000 pár,
b) gumicsizma: 2 000 pár,
c) csizmás védőnadrág: 500 db,
d) mentőmellény: 600 db,
e) tábori ágy ágybetéttel: 1 500 db,
f) katonaágy fixbetétes: 1 500 db,
g) fekvőbetét katonaágyhoz: 1 500 db,
h) polifoam: 2 000 db,
i) pléd/aljtakaró: 10 000 db,
j) lepedő: 10 000 db,
k) nagypárna: 2 000 db,
l) nagypárna huzat: 4 000 db,
m) törölköző: 10 000 db.
89. A katonai szervezetek szervezet szintű parancs
ban/intézkedésben rendelik el a kijelölt munkacsoportok
szerint számvetett készletek megalakítását.
90. A HKR érdekében megalakított hadfelszerelés készleteket a logisztikai nyilvántartási rendszerben (Eszköz
programban/ harcanyag nyilvántartó programban) az erre
a célra létrehozott tárolóhelykódon tartják nyilván.
91. A katonai szervezetek a HKR érdekében megalakított készletek az egyéb hadfelszerelésektől elkülönítetten,
megjelölten tárolják.
9. Logisztikai gazdálkodási
feladatok 92. A katonai szervezetek a HKR működtetésével, illetve azon belül a nukleáris-baleset elhárításban való közreműködéssel kapcsolatos gazdálkodási feladatokat, a katasztrófavédelmi költségvetési előirányzatok tervezéséről,
biztosításáról és felhasználásáról szóló hatályos HM utasítás1 alapján hajtják végre.
93. A katasztrófavédelmi feladat végrehajtása során, a
katonai szervezetek folyamatosan nyilvántartják az azzal
kapcsolatos, előzetes becsült többletköltségeket (a tárgynapi, illetve göngyölített), amelyeket a szolgálati út betartásával a meghatározott időpontban naponta az esti jelentés mellékleteként jelentenek az SMVCS-KOT részére a
2. melléklet szerint.
94. A katonai szervezetek a rendelkezésre álló logisztikai költségvetési lehetőségeit meghaladó igényeket, a
szolgálati út betartásával felterjesztik az SMVCS-KOT útján HVK logisztikai csoportfőnöknek.
95. A védekezési feladatban résztvevő katonai szervezetek a katasztrófavédelmi feladat befejezését követő
10 munkanapon belül összesített logisztikai elszámolást
terjesztenek fel táblázatos formában – a 3. számú melléklet
szerinti – szöveges indoklással alátámasztva, a szolgálati
út betartásával a HVK logisztikai csoportfőnöknek.
1 A szakutasítás kiadásakor hatályos: a katasztrófavédelmi költségvetési
előirányzatok tervezéséről, biztosításáról és felhasználásáról szóló 61/2010.
(V. 20.) HM utasítás.
10. Logisztikai együttműködés rendje 96. Katonai szervezetek közötti át-alárendelésnél a küldő katonai szervezet a feladat elrendelését követően logisztikai összekötő tisztet/altisztet indíthat útba a védekezési körzet kijelölt bázislaktanyájába, illetve bázisobjektumba. A logisztikai összekötő a bázislaktanyájában, illetve bázisobjektumban pontosítja:
a) a feladat végrehajtásához szükséges, a küldő katonai
szervezettől átcsoportosítandó technikai eszközök és
anyagok körét és mennyiségét,
b) az át-alárendelt munkacsoport elhelyezési körülményeit, c) az át-alárendelt munkacsoport étkezési létszámát,
technikai harcértékét,
d) a bázislaktanya, illetve bázisobjektum logisztikai támogató rendszere igénybevételének rendjét, sajátos
szabályait,
e) a felhasználható raktárkapacitást.
97. Az átcsoportosított logisztikai erők a bázislakta
nya/bázisobjektum logisztikai vezetőjének szakirányításával hajtják végre feladataikat. 98. A védekezési feladatokba bevont erők elvárt szintű,
teljes körű ellátásának biztosítása érdekében valamennyi
vezetési szinten biztosítani kell – a védekezésben részt
vevő szervek műveleti összekötői mellett – az önálló logisztikai összekötők részvételét.
99. A kijelölt logisztikai összekötők folyamatos koordinációt folytatnak a felmerülő feladatok megoldása, összehangolása érdekében.
100. Az ellátási feladatok hatékony végrehajtása érdekében az egyes műveleti szinteken a kijelölt logisztikai
összekötők részére – a műveleti kapcsolattartóktól független – önálló hírforgalmi összeköttetést, önálló logisztikai
hírhálót kell biztosítani.
101. A BM és az MH – az ellátások egységes színvonalának biztosítása, és a szervek közti együttműködés összehangolása érdekében – a logisztikai szolgáltatások igénybevételéről folyamatosan és kölcsönösen tájékoztatja egymást.
11. Záró rendelkezések 102. Ez a szakutasítás az aláírást követő napon lép hatályba.
103. A szakutasítás hatályba lépését követő 30 napon
belül, az MVCS-KOCS és KOCS felállítására kijelölt MH
katonai szervezetek kiadják a katasztrófavédelmi feladatok logisztikai támogatása megszervezésére és végrehajtására vonatkozó részletes szabályozásukat.
104. Hatályát veszti a katasztrófavédelmi feladatok logisztikai támogatásának megtervezéséről és végrehajtásáról szóló 4/2013. (HK 11.) HVK LOGCSF szakutasítása.
Dr. Pogácsás Imre mk. dandártábornok s. k.,
csoportfőnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1051/2011. (III. 17.) Korm. határozata a Kenyai Köztársaság részére történő kötött segélyhitel felajánlásáról.
A Kormány
a) egyetért a 14 millió EUR keretösszegű kötött segélyhitel felajánlásával a Kenyai Köztársaság részére elektromos
alállomás és hálózatfejlesztés finanszírozásához,
b) felhatalmazza a külügyminisztert, hogy a kötött segélyhitel felajánlásáról a Kenyai Köztársaság Kormányát
értesítse,
c) felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a kötött segélyhitel felajánlásának az OECD-nél, illetve
az Európai Uniónál történő bejelentéséről. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
241/2018. (XII. 13.) Korm. rendelete az egészségügyi szakellátást nyújtó közfinanszírozott szolgáltatók gazdálkodását segítő intézkedésekről.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
a 4. § és az 1. melléklet tekintetében a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 83. § (2) bekezdés
a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény (a  továbbiakban: Ebtv.) 31.  §
(9a)  bekezdése alapján adatot szolgáltató állami, önkormányzati, illetve egyházi tulajdonban álló egészségügyi
szolgáltató a  2018. szeptember 30. napján fennállt, 30 napon belül lejárt tartozásállománya 50 százaléka,
31–60 napon belül lejárt tartozásállománya 60 százaléka, 61–90 napon belül lejárt tartozásállománya 70 százaléka,
90 napon túl lejárt tartozásállománya 80 százaléka alapján – ha az  meghaladja a  100 000 forintot – működési
támogatásban részesül. A  támogatási összeg mértékét az  egészségügyi szolgáltató az  Ebtv. 31.  § (9a)  bekezdése
alapján történt adatszolgáltatásának megfelelően a  Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő (a  továbbiakban:
finanszírozó) állapítja meg, és a honlapján közzéteszi. Az e bekezdés alapján nyújtott működési támogatást a 2. §
(1) és (2) bekezdésének megfelelően lehet felhasználni.
(2) Az  Ebtv. 31.  § (9a)  bekezdése alapján adatot szolgáltató állami, önkormányzati, illetve egyházi tulajdonban álló
egészségügyi szolgáltató az  (1)  bekezdés szerinti támogatáson túl a  finanszírozó honlapján közzétett ösztönző
támogatásban részesül, amit a 2. § (1) és (3) bekezdésében foglaltak szerint lehet felhasználni.
(3) Az  (1) és a  (2)  bekezdésben meghatározott egészségügyi szolgáltató az  (1) és a  (2)  bekezdés alapján egyaránt
részesülhet támogatásban.
(4) Az  (1) és a  (2) bekezdés szerinti támogatás fedezetéül az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból
történő finanszírozásának részletes szabályairól szóló 43/1999. (III. 3.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.) 5. számú
melléklete szerinti Célelőirányzatokon belül a Működési és ösztönző támogatás előirányzata szolgál.
2. § (1) Az egészségügyi szolgáltató az 1. § (1) és (2) bekezdése szerinti támogatást
a) a 2018. szeptember 30-án 30 napon túl lejárt szállítói tartozásokra,
b) a 2018. szeptember 30-án 30 napon túl lejárt egyéb tartozásokra,
c) a 2018. december 31-éig lejáró szállítói tartozásokra,
d) a 2018. december 31-éig lejáró egyéb tartozásokra
2018. december 31-éig használhatja fel, azzal, hogy a  sorrendben következő pontban meghatározott célra
csak akkor használható fel a  támogatás, ha a  sorrendben azt megelőző pont szerinti tartozását a  szolgáltató már
kiegyenlítette.
(2) Az 1. § (1) bekezdése szerinti működési támogatás intézményi felújításra, beruházásra, fejlesztésre nem használható
fel.
(3) Az  1.  § (2)  bekezdése szerinti ösztönző támogatásnak az  (1)  bekezdés szerinti tartozások kiegyenlítése után
fennmaradt része intézményi felújításra, beruházásra, fejlesztésre is felhasználható.
(4) A finanszírozó az 1. § (1) és (2) bekezdése szerinti támogatást 2018. december 15-ig utalványozza.
3. § (1) Az  1.  § (1) és  (2)  bekezdése szerinti támogatás jogszerű felhasználását a  kormányzati ellenőrzési szerv
2020. szeptember 30-ig ellenőrzi. Az  ellenőrzés eredményéről a  kormányzati ellenőrzési szerv tájékoztatja
az  egészségügyért felelős minisztert (a  továbbiakban: miniszter). A  kormányzati ellenőrzési szerv ellenőrzése
eredményeképpen feltárt, a  támogatás felhasználásával kapcsolatos szabálytalanságok esetén visszatérítendő
összeg mértékét és a visszatérítés határidejét a miniszter állapítja meg.
(2) A visszavonandó összegről és annak időpontjáról a szolgáltatót és a finanszírozót a miniszter értesíti. A finanszírozó
jogosult a támogatás kiutalása napján érvényes jegybanki alapkamat kétszeresével terhelt visszatérítendő összeget
három egyenlő részletben levonni az egészségügyi szolgáltató részére esedékes havi finanszírozási összegből.
4. § A Kr. 5. számú melléklete az 1. melléklet szerint módosul.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2019. IX. törvény a Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e  törvénnyel felhatalmazást ad a  Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya között
a  nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló Megállapodás (a  továbbiakban: Megállapodás)
kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2019. március 5-i ülésnapján fogadta el.
„Megállapodás Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya között a nemzetközi közúti
személyszállításról és árufuvarozásról
Magyarország Kormánya és Mongólia Kormánya, a  továbbiakban: „a Szerződő Felek”, azzal az  óhajjal, hogy
a  viszonosság, az  együttműködés és a  kölcsönös érdekek alapján szabályozzák és javítsák a  két ország közötti,
valamint az áthaladó közúti személyszállítást és árufuvarozást,
a következőkben állapodtak meg: I. BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 1. cikk
 (1) A jelen Megállapodás a  két ország közötti és a  Szerződő Felek államainak területén tranzitforgalomban áthaladó,
továbbá a  harmadik országba irányuló, vagy harmadik országból kiinduló, bármelyik Szerződő Fél államának
területén bejegyzett autóbusszal végzett nemzetközi személyszállításokra, valamint bármelyik Szerződő Fél
államának területén bejegyzett gépjárművel végzett nemzetközi árufuvarozásokra alkalmazandó.
(2) A jelen Megállapodás nem érinti a  Szerződő Felek egyéb nemzetközi megállapodásokból származó jogait
és kötelezettségeit. A  jelen Megállapodás semmilyen módon nem befolyásolja Magyarország európai uniós
tagságából fakadó kötelezettségeit. Következésképpen a  jelen Megállapodás rendelkezései sem részben, sem
egészben nem alkalmazhatók vagy értelmezhetők úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen
más módon befolyásolják Magyarország az európai uniós csatlakozási szerződéssel vállalt, és az Európai Unió alapító
szerződéseiből, valamint az Európai Unió elsődleges és másodlagos jogforrásaiból származó kötelezettségeit.
2. cikk
A jelen Megállapodás alkalmazásában: (1) „fuvarozó”
az a természetes vagy jogi személy, aki Magyarország, illetve Mongólia nemzeti jogszabályai alapján saját számlára
vagy díj ellenében közúti járművel nemzetközi személyszállítás és/vagy árufuvarozás végzésére jogosult;
(2) „autóbusz”
személyszállításra szolgáló gépjármű, amely a vezető ülését is beleértve kilencnél több ülőhellyel rendelkezik;
(3) „gépjármű”
közúti árufuvarozásra és speciális felszerelések szállítására szolgáló, gépi meghajtású jármű (egy vagy több járműből
álló);
(4) „harmadik államból kiinduló, vagy harmadik államba irányuló szállítás”
olyan tevékenység, melynek során az  egyik Szerződő Fél államának területén bejegyzett fuvarozó szállítást végez
a  másik Szerződő Fél államának területére olyan állam területéről, amely nem a  székhelye az  említett bejegyzett
fuvarozónak, vagy amikor az  egyik Szerződő Fél államának területéről a  másik Szerződő Fél államának területén
bejegyzett fuvarozó olyan harmadik államba végez szállítást, amely nem a székhelye az említett fuvarozónak;
(5) „kabotázs”
olyan személyszállítás vagy árufuvarozás, amelyet az egyik Szerződő Fél államának területén bejegyzett autóbusszal
vagy gépjárművel végeznek a másik Szerződő Fél államának területén található indulási hely és érkezési hely között;
(6) „tranzit”
(6.1) autóbusszal történő személyszállítás, amely a másik Szerződő Fél államának területén keresztül, utasok fel- és
leszállása nélkül történik,
(6.2) gépjárművel történő árufuvarozás, amely a  másik Szerződő Fél államának területén keresztül, áruk be- és
kirakása nélkül történik;
 (7) „menetrend szerinti személyszállítás” meghatározott menetrend (gyakoriság) szerint, meghatározott útvonalon végzett személyszállítás, előre
meghatározva a munka kezdési és befejezési idejét, a fel- és leszállási pontokat és a díjszabást;
(8) „külön célú, menetrend szerinti személyszállítás”
az utazás célja alapján meghatározott utasok menetrend alapján autóbusszal történő szállítása más utasok
kizárásával;
(9) „nem menetrend szerinti személyszállítás”
az ügyféllel kötött szerződés alapján végzett személyszállítás, ami nem tartozik a menetrend szerinti személyszállítás
vagy a külön célú, menetrend szerinti személyszállítás definíciójába.
II. SZEMÉLYSZÁLLÍTÁS 3. cikk
 (1) Az autóbusszal végzett menetrend szerinti személyszállításhoz engedély szükséges.
 (2) A két állam közötti személyszállításra vonatkozó engedélyeket a  Szerződő Felek illetékes hatóságai adják ki,
az  útvonalnak a  saját államuk területére eső részére. A  Szerződő Felek illetékes hatóságai – a  vonatkozó nemzeti
jogszabályaikkal összhangban – közösen határozzák meg az  engedély időbeli hatályát, valamint jóváhagyják
a menetrendet, az útvonalat és az alkalmazandó díjszabásokat.
(3) A jelen cikk (2) bekezdésében említett engedély iránti kérelmet annak a Szerződő Félnek az illetékes hatósága útján
kell benyújtani a másik Szerződő Fél államának illetékes hatóságához, amelynek területén a fuvarozó székhelye van.
(4) A jelen cikk (3) bekezdése szerinti kérelmeknek az alábbi adatokat kell tartalmazniuk:
(4.1) a kérelmező fuvarozó családi és utónevét, vagy a fuvarozó cég nevét és székhelyét,
(4.2) a szállítás típusát,
(4.3) az engedély időbeli hatályát,
(4.4) a járatok tervezett gyakoriságát és időtartamát,
(4.5) a pontos útvonalat, megállóhelyeket (megállóhelyek az  utasok fel- és leszállása céljából, pihenőhelyek,
határátkelőhelyek),
(4.6) az útvonal hosszát kilométerben: oda úton és visszaúton,
(4.7) az egy nap alatt megtett út hosszát,
(4.8) a gépjárművezetők vezetési és pihenőidejét,
(4.9) a buszok menetrendjét,
(4.10) a személyszállítási díjakat (díjtáblázatokat) és feltételeket.
(5) A Szerződő Felek államainak területén tranzitforgalomban áthaladó menetrend szerinti személyszállításra
vonatkozó engedélyeket annak a  Szerződő Félnek az  illetékes hatósága adja ki, amelynek területén keresztül
a tranzitszállítás folyik.
(6) A tranzitforgalomban áthaladó menetrend szerinti személyszállítás engedélyezése iránti kérelemnek a  jelen
cikk (4)  bekezdése (4.1), (4.2), (4.3), (4.5) és (4.9)  pontjaiban felsorolt adatokat kell tartalmaznia, valamint az  olyan
államokban kiadott engedélyek másolatait, amelyeket a szállítás érint.
(7) Nincs szükség engedélyre olyan autóbusz esetében, amely a  menetrend szerinti személyszállítást végző
meghibásodott autóbusz kiváltására szolgál.
4. cikk
 (1) A nem menetrend szerinti személyszállítás engedélymentes az alábbi esetekben:
(1.1) tranzitforgalom,
(1.2) a Szerződő Felek területe közötti
(1.2.1) zárt ajtós járatok, amelyek során ugyanaz az  autóbusz szállítja az  utasok azonos csoportját
(turizmus, kirándulás, kulturális rendezvény céljából) az  autóbuszt nyilvántartó állam területén
található indulási helyről a másik Szerződő Fél területén található érkezési helyre, és az utazás során
az utasok személyi összetétele nem változik,
(1.2.2) olyan személyszállítás, amelynek során az  utasok változatlan személyi összetételű csoportját
az autóbuszt nyilvántartó államból a másik Szerződő Fél államába szállítják és az autóbusz üresen
tér vissza.
(2) Nincs szükség engedélyre olyan autóbusz esetében, amely a  jelen cikk (1)  bekezdése szerinti személyszállítások
egyikét végző meghibásodott autóbusz kiváltására szolgál.
(3) A jelen cikk (1) bekezdésében említett nem menetrend szerinti járatok esetében minden alkalommal szükség van
utaslistára, amelyet folyamatosan az autóbuszon kell tartani, és amelyet az  illetékes hatóság a másik Szerződő Fél
államának területére történő belépéskor lepecsétel, kivéve, ha a belépés Magyarország területére az Európai Unió
valamely más tagállamának területéről történik.
(4) Az egyéb nem menetrend szerinti személyszállításhoz a Szerződő Felek illetékes hatóságainak engedélye szükséges.
5. cikk
 (1) A külön célú, menetrend szerinti személyszállításhoz engedély szükséges. Az engedélyt a Szerződő Felek illetékes
hatóságai adják ki, az útvonalnak a saját államuk területére eső részére.
 (2) A külön célú, menetrend szerinti személyszállításhoz az  engedély iránti kérelmeket annak a  Szerződő Félnek
az  illetékes hatósága útján kell a  másik Szerződő Fél illetékes hatóságához benyújtani, amelynek területén
a fuvarozó székhelye van. A kérelmeket legalább hatvan (60) nappal a járat indítása előtt kell benyújtani.
(3) A külön célú, menetrend szerinti személyszállítás engedélyezése iránti kérelemnek a jelen Megállapodás 3. cikkének
(4) bekezdése (4.1)–(4.9) pontjaiban foglalt adatokat kell tartalmaznia.
(4) Külön célú, menetrend szerinti személyszállításhoz a  fuvarozónak utaslistát kell készítenie, amelyet folyamatosan
az  autóbuszon kell tartani, és amelyet az  illetékes hatóság a  másik Szerződő Fél területére lépéskor lepecsétel,
kivéve, ha a belépés Magyarország területére az Európai Unió valamely más tagállamának területéről történik.
III. ÁRUFUVAROZÁS 6. cikk
 (1) A Szerződő Felek államainak területe közötti, illetőleg azok területén tranzitforgalomban áthaladó, valamint
harmadik államba vagy harmadik államból végzett árufuvarozás a  Szerződő Felek illetékes hatóságai által kiadott
engedélyek alapján történik.
(2) Minden gépjármű részére külön engedélyt kell kiadni. Az  engedély egyszeri oda- és visszaútra jogosít, és üres
vagy rakott gépjárműre egyaránt vonatkozik. Járműszerelvénnyel történő fuvarozás esetében az  engedélyt csak
a gépjárműre kell kiadni.
(3) A jelen cikk (1) és (2) bekezdésében említett engedélyek kiadhatók:
a) az  állami fizetési kötelezettség teljesítésével (Magyarországon: gépjárműadó, Mongóliában: állami fizetési
kötelezettség), vagy
b) az állami fizetési kötelezettség teljesítése nélkül (Magyarországon: gépjárműadó, Mongóliában: állami fizetési
kötelezettség).
 (4) A Szerződő Felek illetékes hatóságai a  jelen Megállapodás 16.  cikke szerint felállítandó közös munkacsoport
keretében rögzítik a  jelen cikk (3) bekezdésében meghatározott engedélyek típusát, számát, valamint kiadásuk és
használatuk rendjét.
(5) A közúti fuvarozási engedély nem ruházható át, azt csak az a fuvarozó használhatja fel, akinek a részére azt kiadták.
 (6) Az engedélyeket a  Szerződő Fél államának területén végzett fuvarozás során a  gépjárműben kell tartani, és
az ellenőrzésre jogosult hatóság felszólítására fel kell mutatni.
 (7) A kiadott engedélyek a tárgyévben érvényesek és a következő év január hó 31. napjáig használhatók.
7. cikk
 (1) A következő szállítások engedélymentesen és adómentesen végezhetők (Magyarországon: gépjárműadó,
Mongóliában: állami fizetési kötelezettség) a Szerződő Felek államainak területén:
(1.1) reklám vagy oktatás céljait szolgáló (pl. vásáron vagy kiállításon bemutatásra kerülő) tárgyak fuvarozása,
(1.2) színházi, zenei, film-, sport- és cirkuszi rendezvények, bemutatók, vásárok vagy rádió-, film-, televíziós
felvételek célját szolgáló berendezések és tartozékaik, továbbá az előadásokhoz tartozó állatok fuvarozása,
(1.3) sérült vagy javítást igénylő gépjárművek visszafuvarozása, meghibásodott gépjárművek javítására szolgáló
járművek használata,
(1.4) elhunytak földi maradványait tartalmazó urnák, koporsók fuvarozása,
(1.5) segélyszállítmányok, orvosi eszközök fuvarozása,
(1.6) ingóságok fuvarozása áttelepülés céljára,
(1.7) postai küldemények fuvarozása,
(1.8) művészeti tárgyak és alkotások fuvarozása,
(1.9) utasokat szállító autóbuszok pótkocsijában elhelyezett poggyász fuvarozása,
(1.10) az egyik Szerződő Fél államában bejegyzett fuvarozó részére külföldön vásárolt autóbusz vagy gépjármű első,
tranzitforgalomban végzett üres áthaladása.
 (2) A Szerződő Felek államainak területén belül engedély nélkül végezhető a  jelen cikk (1)  bekezdésének
(1.1)–(1.9)  pontjaiban említett fuvarozáskor a  gépjárműnek a  fuvarozást megelőző vagy azt követő első üres
közlekedése.
8. cikk
 (1) A Szerződő Felek illetékes hatóságai biztosítják, hogy azon gépjárművek, amelyek a másik Szerződő Fél államának
területén árufuvarozás lebonyolítására engedélyt kapnak, a  súly és az  engedélyezett méretek korlátozásai
tekintetében nem esnek kedvezőtlenebb szabályozás alá, mint a saját államukban engedélyezett gépjárművek.
(2) Amennyiben a  gépjármű vagy rakományának súlya vagy méretei a  másik Szerződő Fél államának területén
engedélyezett felső határértéket túllépik, úgy a  fuvarozást megelőzően az  utóbbi Szerződő Fél illetékes hatósága
által kibocsátott külön engedély szükséges.
(3) A másik Szerződő Fél államának területén veszélyes áruk akkor fuvarozhatók, ha – szükség esetén – a  nevezett
Szerződő Fél illetékes hatósága a nemzeti szabályozás alapján külön engedélyt bocsát ki.
(4) A jelen cikk (2) és (3) bekezdései szerinti engedélyekben az illetékes hatóság közlekedési korlátozásokat vezethet be,
vagy meghatározott közlekedési útvonal és közúti határátkelőhely igénybevételét írhatja elő.
IV. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 9. cikk
 (1) A Szerződő Felek fuvarozói a másik Szerződő Fél állama területén végzett személyszállítás vagy árufuvarozás során
kötelesek annak nemzeti jogszabályait betartani.
 (2) Amennyiben az  egyik Szerződő Fél államának területén bejegyzett fuvarozó a  jelen Megállapodás bármely
rendelkezését vagy a  másik Szerződő Fél nemzeti jogszabályait megsérti, annak a  Szerződő Félnek az  illetékes
hatósága, amelynek területén a rendelkezések megsértése történt, saját jogi eljárásának lefolytatása mellett értesíti
erről a fuvarozó székhelye szerinti Szerződő Fél illetékes hatóságát, amely megteszi a nemzeti jogszabályaiban előírt
szükséges intézkedést.
(3) A Szerződő Felek illetékes hatóságai tájékoztatják egymást a részükről a jelen cikk (2) bekezdése szerint alkalmazott
összes szankcióról.
10. cikk
 (1) Amikor a fuvarozó a másik Szerződő Fél államának területére lép, az illetékes hatóság felszólítására be kell mutatnia
az  egyéb felek sérelmére okozott kár fedezetére szolgáló általános felelősségbiztosítás érvényességét igazoló
okmányt.
(2) Amennyiben az  autóbusz vagy gépjármű nem rendelkezik a  jelen cikk (1)  bekezdésében említett okmánnyal,
a fuvarozó a másik Szerződő Fél államának területére lépéskor – a hatályos nemzeti jogszabályoknak megfelelően –
köteles felelősségbiztosítási szerződést kötni.
11. cikk
A jelen Megállapodás keretében a  Szerződő Felek egyikének területén bejegyzett gépjárművekkel a  másik
Szerződő Fél államának területén végzett árufuvarozás és személyszállítás során minden, a gépjármű használatával
és tulajdonlásával, valamint az  autópályák használatával és fenntartásával kapcsolatban kivetett díj és illeték
megfizetendő a fogadó ország nemzeti jogszabályainak megfelelően.
12. cikk
 (1) Mongólia területére lépéskor mentesek az adók és illetékek alól, továbbá a vámok és az azokkal egyenértékű díjak,
valamint a behozatali, kiviteli korlátozások és tilalmak alól:
(1.1) a gépjármű- vagy autóbuszgyártó által az adott gépjármű- vagy autóbusztípushoz tervezett, abba gyárilag
beépített üzemanyagtartályban tárolt üzemanyag, és a  gépjármű vagy autóbusz hűtőrendszerének
üzemanyagtartályában tárolt üzemanyag,
(1.2) a  jelen Megállapodás szerinti nemzetközi fuvarozást végző, az út során megsérült gépjármű vagy autóbusz
javításához szükséges alkatrészek és szerszámok, amelyeket – a  beléptető vámhivatal igazolt okmánya
alapján – ideiglenesen visznek be Mongólia területére.
(2) A  jelen cikk (1)  bekezdésének alkalmazása során az  (1.2)  pontban megjelölt szerszámokat, valamint a  fel nem
használt és kicserélt alkatrészeket vissza kell szállítani a  gépjárművet vagy autóbuszt nyilvántartó államba, vagy
azokat vámfelügyelet mellett a  fuvarozó költségére meg kell semmisíteni, vagy a nemzeti jogszabályok által előírt
vámeljárás alá kell vonni.
(3) A jelen Megállapodás 1.  cikkének (2)  bekezdésére figyelemmel, a  jelen Megállapodásban szabályozott forgalom
tekintetében Magyarország az  Európai Unió hatályos vámjogszabályaiban engedélyezett mentességeket és
kedvezményeket biztosítja a vámok és az azokkal azonos hatású díjak, valamint a behozatali és kiviteli korlátozások,
illetve tilalmak tekintetében, az ott előírt eljárásokkal és szabályokkal összhangban.
(4) A jelen Megállapodás 1.  cikkének (2)  bekezdése szerint, a  jelen Megállapodásban szabályozott szállítások során
Magyarország a  területére való belépéskor a  jelen cikk (1)  bekezdésének (1.1) és (1.2)  pontjaiban meghatározott
árukat az  Európai Unió hozzáadottérték-adóra (ÁFA) vonatkozó mindenkor hatályos szabályai szerint mentesíti
az általános forgalmi adó alól.
(5) A jelen Megállapodás szerint nemzetközi fuvarozást végző és Magyarország területén, az  út során megsérült
mongol gépjármű vagy autóbusz javításához szükséges szerszámokat és fel nem használt alkatrészeket, amelyeket
ideiglenesen vittek be Magyarország területére, valamint a kicserélt alkatrészeket ki kell szállítani, vagy a fuvarozó
költségére vámfelügyelet mellett meg kell semmisíteni.
(6) A  jelen Megállapodás alapján nemzetközi szállítást teljesítő fuvarozók jövedelmének adóztatása tekintetében
a  Magyar Köztársaság és Mongólia között a  kettős adóztatás elkerüléséről és az  adóztatás kijátszásának
megakadályozásáról a  jövedelemadók és a  vagyonadók területén Ulánbátorban, 1994. szeptember 13-án aláírt
Egyezmény rendelkezései alkalmazandók.
13. cikk
A kabotázs végzése tilos. 14. cikk
A határ- és vámellenőrzések tekintetében, valamint az  állat- és növény-egészségügyi, járványügyi, környezetés természetvédelmi előírások betartásának ellenőrzése tekintetében a  Szerződő Felek nemzeti jogszabályaik
rendelkezéseit, valamint azoknak a  nemzetközi megállapodásoknak a  rendelkezéseit alkalmazzák, amelyeknek
részesei.
15. cikk
A Szerződő Felek illetékes határforgalom-ellenőrző szervei, valamint a  hatósági ellenőrzést végző más szervek
súlyosan sérült személyek szállítása esetén, menetrend szerinti autóbusszal történő személyszállítás esetén, és
gyorsan romló vagy veszélyes áruk szállítása esetén soron kívül végzik a határ- és vámellenőrzést, valamint az állatés növény-egészségügyi, járványügyi, valamint környezet- és természetvédelmi szabályoknak való megfelelőség
ellenőrzését.
16. cikk
 (1) A jelen Megállapodás alkalmazása során az illetékes hatóságok:
– Magyarország Kormánya esetében – a  közlekedésért felelős minisztérium, valamint egyéb releváns, a  közúti
közlekedésért felelős hatóságok,
– Mongólia Kormánya esetében – az Út és Közlekedésfejlesztési Minisztérium, valamint a Minisztérium által kijelölt
hatóságok.
(2) A jelen Megállapodás végrehajtása és alkalmazása érdekében a Szerződő Felek közös munkacsoportot hoznak létre,
amely az illetékes hatóságok képviselőiből áll.
(3) A Szerződő Felek illetékes hatóságai jogosultak a közös munkacsoport üléseire más szakértőket is meghívni.
 (4) A közös munkacsoport üléseit bármelyik Szerződő Fél kérésére megtarthatja, az  egyik vagy másik Szerződő Fél
államának területén, felváltva.
 (5) A  közös munkacsoport jogosult a  jelen Megállapodás módosítását kezdeményezni, vagy a  jelen Megállapodás
felmondására javaslatot tenni. 17. cikk
A Szerződő Felek között a  jelen Megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatban felmerülő
vitákat diplomáciai úton írásban kell rendezni. A jelen Megállapodás a Szerződő Felek közös megegyezése alapján
módosítható és kiegészíthető. Ezen módosításokat és kiegészítéseket különálló Jegyzőkönyv formájában kell
elkészíteni, amely a  jelen Megállapodás szerves részét képezi és a  jelen Megállapodás 18.  cikkének rendelkezései
szerint lép hatályba.
18. cikk
 (1) A jelen Megállapodást a Szerződő Felek határozatlan időre kötik.
 (2) A jelen Megállapodás a  legutolsó olyan írásbeli, diplomáciai úton történő értesítés kézhezvételének napjától
számított harmincadik (30.) napon lép hatályba, amelyben a  Felek értesítik egymást a  Megállapodás hatályba
léptetéséhez szükséges belső eljárások befejezéséről.
(3) Jelen Megállapodást bármelyik Szerződő Fél írásban, a  másik Szerződő Fél diplomáciai úton történő értesítésével
bármikor felmondhatja. A Megállapodás tizenkettő (12) hónappal ezen értesítés kézhezvétele után veszti hatályát.
Készült Budapesten, 2018. november 21-én, két eredeti példányban magyar, mongol és angol nyelven, mindegyik
szöveg egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol szöveg az irányadó.”
4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § Az e törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a közlekedésért felelős miniszter gondoskodik.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
16/2018. (XII. 21.) MEKH rendelete az energetikai auditálási és energetikai szakreferensi tevékenység folytatásával összefüggő díjakról.
Az energiahatékonyságról szóló 2015. évi LVII. törvény 46.  § c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Magyar Energetikai
és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 12.  § i)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Regisztrációs díj 1. § (1) Az energetikai auditálási tevékenység folytatására irányuló kérelmet benyújtó személy és szervezet által fizetendő
regisztrációs díj mértékét az 1. melléklet A. pontja tartalmazza.
(2) Az  energetikai szakreferensi tevékenység folytatására irányuló kérelmet benyújtó személy és szervezet által
fizetendő regisztrációs díj mértékét a 2. melléklet A. pontja tartalmazza.
2. § A  regisztrációs díjat a  tevékenység folytatására irányuló kérelemmel egyidejűleg a  Magyar Energetikai és
Közmű-szabályozási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) 10032000-01714373-00000000 számú fizetési számlájára
(a továbbiakban: fizetési számla) történő készpénzbefizetéssel vagy az arra történő átutalással kell megfizetni.
3. § Az 1. § és 2. § szerinti eljárásokban
a) a regisztrációs díj tárgya tekintetében az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 28. §
(2) és (3) bekezdésében,
b) a mulasztási bírság tekintetében az Itv. 82. §-ában, valamint
c) a megfizetett regisztrációs díj visszatérítése tekintetében az Itv. 80. § (1) bekezdés f ), g) és k) pontjában
foglalt rendelkezéseket is alkalmazni kell, azzal, hogy ahol azok illetéket említenek, azon e  rendelet tekintetében
regisztrációs díjat kell érteni.
2. Nyilvántartási díj 4. § (1) Az  energetikai auditor és az  energetikai auditáló szervezet által fizetendő éves nyilvántartási díj mértékét
az 1. melléklet B. pontja tartalmazza.
(2) A  természetes személy energetikai szakreferens és az  energetikai szakreferens szervezet által fizetendő éves
nyilvántartási díj mértékét a 2. melléklet B. pontja tartalmazza.
5. § A  nyilvántartási díjat – a  6.  §-ban foglalt eltéréssel – a  nyilvántartási díjfizetésre kötelezett (a továbbiakban:
kötelezett) tárgyév január 31-éig fizeti meg a Hivatal fizetési számlájára történő készpénzbefizetéssel vagy az arra
történő átutalással.
6. § Ha a  kötelezett a  tevékenységét év közben kezdi meg, akkor a  nyilvántartási díj időarányos részét a  tevékenység
megkezdését engedélyező határozat véglegessé válását követő harmincadik munkanapig köteles az  5.  § szerinti
módon megfizetni.
7. § A  kötelezett a  nyilvántartási díj teljes tárgyévi összegét köteles megfizetni abban az  esetben, ha a  tárgyév
január 31-éig nem jelenti be a Hivatalnak, hogy a tevékenységét megszünteti.
3. A nyilvántartási díj visszatérítésének szabályai 8. § A nyilvántartási díj a kötelezettnek a Hivatalhoz benyújtott kifejezett kérelme alapján, kizárólag abban az esetben
téríthető vissza, ha a  kötelezett a  tárgyévre vonatkozó nyilvántartási díjfizetési kötelezettségének a  tárgyév
január  31-ig eleget tett, és a  fizetési kötelezettség teljesítését követően, de legkésőbb a  tárgyév január  31-éig
bejelenti, hogy tevékenységét megszünteti. Egyéb esetben a  nyilvántartási díj kötelezett részére való
visszatérítésének nincs helye.
9. § A  8.  §-ban meghatározott feltételek fennállása esetén a  Hivatal a  visszatérítést a  kötelezett által megadott
bankszámlaszámra történő utalással teljesíti.
4. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 31. napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az  energetikai auditorok és energetikai auditáló szervezetek által fizetendő regisztrációs
és nyilvántartási díj összegére, megfizetésének módjára és visszatérítésére vonatkozó szabályokról szóló
7/2015. (X. 16.) MEKH rendelet.
Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


text:
1257/2013. (V. 10.) Korm. határozata a 2012. kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványok egy részének felhasználásáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében, valamint az államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 152.  § (5)  bekezdésében biztosított
jogkörében engedélyezi a  2012. évi kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványokból a  XV.
Nemzetgazdasági Minisztériumnál keletkezett 10  000 ezer forintnak a  felhasználását és elrendeli az  1.  melléklet
szerinti átcsoportosítást.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
39/2010. (IV. 15.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály, valamint állami irányítás egyéb jogi eszköze utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a piacmeghatározás, a piacelemzés és a jelentős piaci erővel rendelkező
szolgáltatók azonosítása, valamint a rájuk vonatkozó kötelezettségek elő írása során a hatóság által alkalmazandó
alapelvekről (vizsgálati szempontokról) szóló 8001/2004. (IHK 8.) IHM tájékoztató 1. pontjának második mondata
– mely szerint „A hatóság az Eht. 52–55. §-ai, az Eht. 57. §-a, valamint a piacmeghatározás, a piacelemzés és a jelentős
piaci erővel rendelkező szolgáltatók azonosítása, valamint a rájuk vonatkozó kötelezettségek elő írása során
alkalmazandó alapelvekről szóló IHM rendelet (a továb biak ban: IHM rendelet) végrehajtása során köteles e tájékoztató
33–69. és 70–123. pontjaiban foglaltak szerint eljárni. A tájékoztató egyéb rendelkezéseit a hatóság nem köteles
alkalmazni.” – alkot mány elle nes, ezért azt megsemmisíti.
A tájékoztató 1. pontja a következő szöveggel marad hatályban: „1. Jelen tájékoztató a Nemzeti Hírközlési Hatóság
(a továb biak ban: hatóság) részére fekteti le a piacok és a hatékony verseny elemzésének alapelveit, illetve
szempontjait az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások elektronikus hírközlésről
 szóló 2003. évi C. törvény (a továb biak ban: Eht.) szerinti szabályozási keretrendszerében.”
2. Az Alkotmánybíróság a piacmeghatározás, a piacelemzés és a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatók
azonosítása, valamint a rájuk vonatkozó kötelezettségek elő írása során alkalmazandó alapelvekről szóló 16/2004.
(IV. 24.) IHM rendelet 2. § (2) bekezdése és 3. § (1) bekezdése alkot mány elle nességének megállapítására és
megsemmisítésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozó azt sérelmezi, hogy a piacmeghatározás, a piacelemzés és a jelentős piaci erővel rendelkező
szolgáltatók azonosítása, valamint a rájuk vonatkozó kötelezettségek elő írása során alkalmazandó alapelvekről szóló
16/2004. (IV. 24.) IHM rendelet (a továb biak ban: R.) 2. § (2) bekezdése és a 3. § (1) bekezdése értelmében a Nemzeti
Hírközlési Hatóság Tanácsa (a továb biak ban: Hatóság) eljárása során köteles alkalmazni a 8001/2004. (IHK 8.) IHM
tájékoztatót (a továb biak ban: T.). A T. 1. pontja ezt a kötelezettséget úgy szűkíti le, hogy a Hatóságot csak
a T. 33–123. pontjai kötik. Az indítványozó rámutat, hogy a tájékoztató az állami irányítás egyéb jogi eszköze, amely
a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (a továb biak ban: Jat.) 55. § (3) bekezdése alapján csupán ajánlás, kötelező
ereje nincs. Az R. megjelölt rendelkezései és a T. tehát megtéveszthetik a címzetteket, és arra vezet(het)nek, hogy
a T.-ben foglaltak kötelező rendelkezésként hatályosulnak. Mindez sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdését.
Szintén az Alkotmány 2. § (1) bekezdésének a sérelmét jelenti az indítványozó meglátása szerint az, hogy az R. olyan
szabályozási tárgykörre rendeli el a T. kötelező alkalmazását, mely a „Hatóságra, ille tő leg a piac szereplőire
vonatkozóan alapvető jogot és kötelezettségeket állapít meg”. A Jat. 15. § (2) bekezdése ugyanakkor úgy szól, hogy
a szabályozás tárgykörébe tartozó alapvető jogok és kötelességek szabályozására nem lehet felhatalmazást adni.
Mindezek alapján az indítványozó az R. 2. § (2) bekezdése, 3. § (1) bekezdése és a T. megsemmisítését kérte
az Alkotmánybíróságtól.
Az Alkotmánybíróság beszerezte a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter véleményét.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”
2.1. Az R. támadott rendelkezéseinek az indítvány benyújtásakor hatályos szövege:
„2. § (2) A Tanács az érintett piacokat az 1. számú mellékletben meghatározott szolgáltatási (áru) piacok vizsgálatából
kiindulva, a versenyjog vonatkozó szabályai, valamint a piacmeghatározás, a piacelemzés és a jelentős piaci erővel
rendelkező szolgáltatók azonosítása, valamint a rájuk vonatkozó kötelezettségek elő írása során a hatóság által
alkalmazandó alapelvekről (vizsgálati szempontokról) szóló IHM tájékoztatóban meghatározottak szerint, a magyar
elektronikus hírközlési piac sajátosságainak figye lembe véte lével határozza meg. A Tanács a magyar elektronikus
hírközlési piac sajátosságai által indokolt esetben az 1. számú mellékletben meghatározott szolgáltatási (áru) piacoktól
eltérő piacokat is meghatározhat.”
„3. § (1) A Tanács a piacelemzést és a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatók kijelölését, valamint a rájuk
vonatkozó kötelezettségek elő írását a versenyjog vonatkozó szabályai, valamint az informatikai és hírközlési miniszter
által kiadott tájékoztatóban meghatározottak szerint, a magyar elektronikus hírközlési piac sajátosságainak
figye lembe véte lével végzi el.”
2.2. Az R. támadott rendelkezéseinek az indítvány elbírálásakor hatályos szövege:
„2. § (2) A Tanács az érintett piacokat a mellékletben meghatározott szolgáltatási (áru) piacok vizsgálatából kiindulva,
a magyar elektronikus hírközlési piac sajátosságainak figye lembe véte lével határozza meg.”
„3. § (1) A Tanács a piacelemzést és a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatók kijelölését, valamint a rájuk
vonatkozó kötelezettségek elő írását a versenyjog vonatkozó szabályai szerint, a magyar elektronikus hírközlési piac
sajátosságainak figye lembe véte lével végzi el. A mellékletben meghatározott szolgáltatási (áru) piacok érintett
piacként való azonosítása esetében a Tanácsnak nem kell bizonyítania az ajánlásban szereplő, az elő ze tes szabályozás
alá vonható piacok kijelölése céljából együttesen alkalmazandó kritériumoknak a teljesülését.”
3. A T. érintett rendelkezése:
„1. Jelen tájékoztató a Nemzeti Hírközlési Hatóság (a továb biak ban: hatóság) részére fekteti le a piacok és a hatékony
verseny elemzésének alapelveit, illetve szempontjait az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési
szolgáltatások elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a továb biak ban: Eht.) szerinti szabályozási
keretrendszerében. A hatóság az Eht. 52–55. §-ai, az Eht. 57. §-a, valamint a piacmeghatározás, a piacelemzés és
a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatók azonosítása, valamint a rájuk vonatkozó kötelezettségek elő írása során
alkalmazandó alapelvekről szóló IHM rendelet (a továb biak ban: IHM rendelet) végrehajtása során köteles e tájékoztató
33–69. és 70–123. pontjaiban foglaltak szerint eljárni. A tájékoztató egyéb rendelkezéseit a hatóság nem köteles
alkalmazni.”
III. Az indítvány az alábbiak szerint részben megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság észlelte, hogy az indítvány benyújtását köve tően az R. támadott rendelkezéseit módosították
a 8/2009. (X. 9.) MeHVM rendelet 1–2. §-ai. Az R. hatályos szövege az indítványozó által kifogásolt, a T.-re történő utalást
már nem tartalmaz.
Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, többször módosított és egységes
szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.). 31. § a) pontja szerint az Alkotmánybíróság
az eljárást megszünteti, ha az indítvány benyújtása után a vizsgálat alá vont jogszabály hatályát veszti, és ezzel
az indítvány tárgytalanná vált.
Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az R. 2. § (2) bekezdése és a 3. § (1) bekezdése alkot mány elle nességének
megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást megszüntette.
2. Az Alkotmánybíróság ezt köve tően az indítványozónak a T.-vel mint az állami irányítás egyéb jogi eszközével
kapcsolatban előterjesztett kifogásait vizsgálta meg.
2.1. Az indítványozó egyrészt arra hivatozott, hogy a T. sérti a Jat. 15. § (2) bekezdését.
Az 51/2004. (XII. 8.) AB határozat összefoglalóan állapította meg, hogy „[a]z állami szervek [...] jogalkotó hatáskörét
átfogóan az Alkotmány és a Jat. szabályozza. (…) A Jat. 15. § (2) bekezdése értelmében a szabályozás tárgykörébe
tartozó alapvető jogok és kötelezettségek szabályozására nem lehet felhatalmazást adni. Az alapjogok tartalmát
meghatározó szabályozást azért nem lehet végrehajtási jogszabályba foglalni, mert az alapvető jogokra és
kötelességekre vonatkozó szabályokat – az Alkotmány 8. § (2) bekezdése szerint – minden esetben törvénynek kell
megállapítania. (…) Amennyiben tehát alapvető jogok és kötelezettségek tartalmának a szabályozására
felhatalmazást adnak a Kormánynak, akkor az ellentétes az Alkotmány 8. § (2) bekezdésében és 35. § (1) bekezdés
b) pontjában, valamint a Jat. 15. § (2) bekezdésében foglaltakkal.” (ABH 2004, 679, 687–688.)
Az Alkotmánybíróság megítélése szerint a vizsgált T. esetében nincs szó arról, hogy a jogalkotó törvényi szintű
tárgykört szabályozott volna.
A Hatóság az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a továb biak ban: Eht.) 14. § (1) bekezdés c) pontja
alapján a 10. § f) pontja szerinti hatáskörében eljárva állapítja meg az érintett piacokat, elemzi az érintett piacokon
fennálló versenyt, illetve annak hatékonyságát, azonosítja az egyes érintett piacokon jelentős piaci erővel rendelkező
szolgáltatókat, valamint meghatározza a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatókat terhelő kötelezettségeket (ún.
JPE-eljárás). A Hatóság eljárását az Eht. 52–57. §-ai tartalmazzák, a szolgáltatókra kiróható kötelezettségek listája pedig
az Eht. XI–XIV. fejezetében található. A T. a piacmeghatározás és a piacelemzés során alkalmazandó alapelveket
(vizsgálati szempontokat, lehetséges vizsgálati módszereket) rögzíti, tehát a Hatóság feladatainak ellátásával
kapcsolatos iránymutatást foglal magában. Tartalma szerint magyarázó jellegű, a jogszabály végrehajtásának irányára
és módszerére ajánlást adó, mérlegelési szempontokat taglaló leírásnak tekinthető. Mivel ez jogi vagy természetes
személyek alapvető jogainak gyakorlására, kötelezettségei teljesítésére vonatkozó szabálynak nem minősül, alapvető
jogokkal, kötelezettségekkel összefüggésbe nem is hozható, ebből következően a T. rendelkezései sem a Jat. 15. §
(2) bekezdésében írt tilalmat, sem az Alkotmány 2. § (1) bekezdését nem sértik.
Az Alkotmánybíróság ezért a T. egészét támadó indítványt ebben a tekintetben elutasította.
2.2. Más megítélés alá esik azonban az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az indítványozónak a T. kötelező erejével
kapcsolatos érvelése.
A Jat. „Jogi iránymutatás” címszó alatt több jogi eszközt szabályoz. Az 55. § (1) bekezdés szerint a miniszter és
az országos hatáskörű szerv vezetője jogosult irányelv és tájékoztató kiadására. Míg az irányelv ajánlást ad a jogszabály
végrehajtásának fő irányára és módszerére [(2) bekezdés], a tájékoztató olyan tényt és adatot közöl, amelyet
a jogszabály végrehajtásáért felelős szervnek a feladata teljesítéséhez ismernie kell [(3) bekezdés].
Amint azt az Alkotmánybíróság már a 60/1992. (XI. 17.) AB határozatában kifejtette: „A Jat. – az egységes joggyakorlat
alakításának eszközeként – az állami irányítás egyéb jogi eszközei között szabályozza a jogi iránymutatásokat.
A törvény – eltérően más, e körbe sorolt aktusoktól – a jogi iránymutatásokhoz nem fűz kötelező erőt, rendeltetésük az,
hogy segítsék a jogalkalmazó szervek tevékenységét, a jogszabályok egységes szemléletű végrehajtását.” (ABH 1992,
275, 277.) Ehhez hasonlóan a 121/2009. (XII. 17.) AB határozat is leszögezte, hogy a Jat.-ban az egységes joggyakorlat
alakítását szolgáló, az állami irányítás egyéb jogi eszközei közé sorolt jogi iránymutatások (irányelv, elvi állásfoglalás,
tájékoztató) a „Jat. szerint nem kötelezők, rendeltetésük a jogalkalmazó szervek tevékenységének, valamint
a jogszabályok egységes végrehajtásának elősegítése. A jogi iránymutatás a Jat. szerinti értelmében tehát nem
a közigazgatáson belüli kötelező szabály, és nem a jogalkalmazó szerv jogértelmezése.” (ABK 2009. december, 2080,
2090.)
A T. 1. pontja második mondata értelmében a 33–123. pontokban foglaltak a Hatóságra nézve kötelezőek.
Megállapítható, hogy a fent kifejtettek alapján ellentétes a Jat. 55. § (3) bekezdésével az, hogy a T. egyes rendelkezései
a kibocsátó szándéka szerint a címzettre kötelező erővel bírnak.
Az Alkotmánybíróság eddigi gyakorlatában hangsúlyozta azonban azt is, hogy nem tekinthető a Jat. valamennyi
szabálya alkotmányi szintű rendelkezésnek [így például az 54/1996. (XI. 30.) AB határozat kimondta, hogy a Jat.
18. §-ában foglalt rendelkezés nem alkotmányi szabály, így a hatástanulmány elkészítésének elmulasztása
önmagában alkot mány elle nességre nem vezet (ABH 1996, 173, 190.)].
Megállapítható, hogy a Jat. 55. §-a nem alkotmányi szintű szabály, ugyanakkor jelen esetben az Alkotmánybíróság
a jogbiztonság sérelmére vezető körülményt is talált.
A „közigazgatás joghoz kötöttségének a jogállamiság alkotmányos elvében foglalt követelménye (…) megkívánja,
hogy a közigazgatási szervek irányítása jogi eszközökkel történjen” [121/2009. (XII. 17.) AB határozat, ABK 2009.
december, 2080, 2090.]. A jelen szabályozási környezetben továbbá a T. hatósági eljárásra vonatkozó – tehát
a közigazgatás szervezetén kívül álló jogi és természetes személyeket közvetlenül érintő – normatív rendelkezéseket
tartalmaz, s elő írásai nem különböztethetők meg a kötelező erejű jogszabályoktól. A T. és a Jat. vázolt ellentéte
jogalkalmazási anomáliákhoz is vezethet: adott esetben egyes konkrét, piacszabályozási ügyekben lefolytatott
hatósági eljárások jogszerűségének a megítélése is bizonytalanná válhat. Alapesetben ugyanis a T.-nek
– iránymutatási jellegéből fakadóan – a hatósági eljárásban csak gyakorlati, de jogi hatása nem lehetne, tehát a T.-től
 való eltérést nem kellene indokolnia a Hatóságnak, s az ilyen eltérés egy adott határozat eredményes vitatásához sem
lenne elegendő. Azonban amennyiben a jogalkotó – a Jat.-tal ellentétesen – elrendeli a T. kötelező alkalmazását, akkor
annak be nem tartása elvileg minden körülmények között jogsértésnek minősül. A vázolt szabályozási környezetben
a Hatóság, illetve a Hatóság határozatait felülvizsgáló bíróság működése kiszámíthatatlanná válhat: a Jat. és
a T. fennálló ellentéte miatt bizonytalan, hogy e szervek milyen elvek szerint járnak el konkrét ügyek megítélése
kapcsán.
Az Alkotmánybíróság a fentiek alapján megállapítja, hogy nem egyeztethető össze a jogállamisággal és az abból
fakadó jogbiztonság követelményével az, ha a jogalkotó egy jogforrástani helyéből fakadóan ajánlás jellegű norma
kötelező erejű jogszabálykénti alkalmazását írja elő hatósági eljárásban. Hatósági eljárásban a hatóság és a felek jogait
és kötelezettségeit jogszabályban kell meghatározni.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság a T. 1. pontjának második mondatát a rendelkező részben foglaltak szerint
jelen határozata kihirdetésének napjával megsemmisítette. Tekintettel arra, hogy a megsemmisített rendelkezést
követő mondat ezáltal kiüresedik, értelmét veszti, az Alkotmánybíróság a jogbiztonság érdekében egyúttal ezt
a mondatot is megsemmisítette.
Az Alkotmánybíróság e határozatának a Magyar Közlönyben történő közzétételét az Alkotmánybíróságról szóló
1989. évi XXXII. törvény 41. §-a alapján rendelte el.
Budapest, 2010. április 13. Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k.,
előadó alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
105/2013. (III. 5.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Csonka Balázst 2013. március 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem. Budapest, 2013. február 20.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök