text:
317/2007. (XI. 23.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Szécsény és Pető (Pet’ov) települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló Egyezmény kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar
Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a két ország közös államhatárán, Szécsény
és Pető (Pet’ov) települések közötti közúti Ipoly-híd és a
kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § A Kormány az Egyezményt e rendelettel kihirdeti.
3. § Az Egyezmény hiteles magyar nyelvű szövege a következő:
„Egyezmény
a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák
Köztársaság Kormánya között a két ország közös
államhatárán, Szécsény és Pető (Pet’ov) települések
közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények
megépítéséről
A Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: Szerződő Felek) összhangban a jószomszédi kapcsolatokról és a baráti együttműködésről szóló, Párizsban, 1995. március 19-én aláírt
Szerződéssel és tekintettel az infrastruktúra-kapcsolatoknak a két ország közötti gazdasági együttműködés fejlődésére gyakorolt hatására,
az alábbiakban állapodnak meg:
1. Cikk (1) A Szécsény és Pető (Pet’ov) települések közötti,
V. 23. és V. 24. határjelek térségében a közúti kapcsolat
helyreállítása érdekében a Szerződő Felek megállapodnak
egy, az Ipoly 141+800 fkm szelvényében elhelyezkedő
75,1 m hosszúságú közös Ipoly-híd (a továbbiakban: a híd)
megépítéséről. A híd megépítésének költségeit közösen,
egyenlő arányban viselik.
(2) A híd a Pozsonyi Szlovák Műszaki Egyetem Építőmérnöki Kara Fém- és Faszerkezetek Tanszéke és a
Reformút Kft. által elkészített terv alapvető műszaki paraméterei alapján épül meg. Mindkét Szerződő Fél birtokában van az általános terv egy-egy rajzi példánya, amely jelen Egyezmény elválaszthatatlan részét képezi.
(3) A Szerződő Felek saját oldalukon biztosítják a hídhoz vezető bekötőút előkészítését és megépítését, amely
összeköti a hidat saját államának úthálózatával, a hídnak a
(2) bekezdésben foglalt előzetesen megállapodott szélességi méreteinek, illetve a jelen Egyezmény 2. Cikkében
vázolt forgalom jellegének megfelelően.
2. Cikk A közúti kapcsolat a nemzetközi közúti személyforgalom (gyalogos, kerékpár, motorkerékpár, személygépkocsi és autóbusz) céljára létesül, valamint a maximum 12 t
össztömegű tehergépjárművek forgalmát szolgálja.
3. Cikk A Szerződő Felek erőfeszítéseket tesznek a híd és a hídhoz vezető bekötőutak megépítéséhez szükséges pénzügyi
támogatásnak az Európai Uniótól történő megszerzése érdekében. 4. Cikk
(1) A Szerződő Felek biztosítják a híd és a hídhoz vezető bekötőutak beruházásainak előkészületeit és kötelezik
magukat, hogy az engedélyezési és jóváhagyási eljárások
a Szerződő Felek államainak vonatkozó belső jogszabályaival összhangban valósulnak meg.
(2) A Szerződő Felek kötelezik magukat, hogy mindegyikük külön-külön beszerzi a híd és a hídhoz vezető bekötőutak megépítéséhez szükséges érvényes építési és
egyéb engedélyeket államuk illetékes hatóságaitól a Szerződő Fél államának jogszabályai alapján.
(3) A híd megépítésére vonatkozó közbeszerzési eljárás
kiírásának feltétele a (2) bekezdésben említett valamennyi
engedély megléte.
(4) A híd megépítésére vonatkozó közbeszerzési eljárást a Szerződő Felek nevében a magyar fél írja ki, a magyar félnek a közbeszerzésre vonatkozó előírásai szerint.
(5) A kivitelezési munkálatok a mindkét Szerződő Fél
államában hatályos jogszabályokkal és műszaki előírásokkal összhangban valósulnak meg. A műszaki előírások közötti eltérések esetén minden esetben a szigorúbb
szabályozás az irányadó.
(6) Az államhatár vonalát vagy a határjeleket érintő valamennyi munka kivitelezéséhez az Államhatár Felmérésének és Megjelölésének Magyar–Szlovák Közös Bizottsága előzetes jóváhagyása szükséges.
(7) Tekintettel arra, hogy a híd felépítése az Ipoly határfolyó nagyvízi medrét érinti, megvalósításához a Magyar–Szlovák Határvízi Bizottság előzetes jóváhagyása
szükséges.
5. Cikk A híd megnyitásának időpontját a Szerződő Felek diplomáciai úton egyeztetik.
6. Cikk (1) A híd üzemeltetéséről, karbantartásáról, időszakos
vizsgálatáról és rekonstrukciós munkáinak rendjéről, valamint a munkák elvégzésének menetéről a Szerződő Felek
külön megállapodást kötnek.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feladatok végrehajtásának költsége a Szerződő Feleket közösen, egyenlő
arányban terheli.
7. Cikk A híd a Szerződő Felek államainak osztatlan közös tulajdonába kerül.
8. Cikk (1) Amennyiben az egyik Szerződő Fél alapos indok
nélkül eláll attól, hogy megépítse a hidat vagy a saját oldalán a hídhoz vezető bekötőutat, köteles megtéríteni a másik Szerződő Fél minden olyan kárát és költségét, amely
bizonyítottan a híd és a saját oldalán a hídhoz vezető bekötőút építésével összefüggésben felmerült.
(2) A hídban vis maior miatt keletkezett kárt a Szerződő
Felek közösen, egyenlő arányban viselik.
9. Cikk (1) A híd építésének előkészítésével, tervezésével és kivitelezésével megbízott személyek a beruházás időszakában szabadon mozoghatnak az államhatár közelében az
építési övezetben. Amennyiben a beruházó szervezetek a
híd építése során harmadik államból származó személyeket alkalmaznak, munkaviszonyuknak meg kell felelnie az
adott ország területén érvényes, a külföldiek munkavállalásáról és tartózkodásáról szóló belső jogszabályoknak.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott személyek a
Szerződő Felek által felhatalmazott ellenőrző szervek felszólítására érvényes, személyazonosító igazolvánnyal kötelesek igazolni magukat.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott személyek névjegyzékét a Szerződő Felek által megbízott beruházó szervezetek a munkák megkezdését megelőzően legalább
15 nappal megküldik mindkét Szerződő Fél illetékes határőrizeti szerveinek.
10. Cikk A Magyar Köztársaság Kormánya jelen Egyezmény
végrehajtásával a Magyar Köztársaság Gazdasági és Közlekedési Minisztériumát bízza meg, a Szlovák Köztársaság
Kormánya jelen Egyezmény végrehajtásával a Szlovák
Köztársaság Közlekedési, Postaügyi és Távközlési
Minisztériumát bízza meg.
11. Cikk (1) Jelen Egyezmény értelmezésével és végrehajtásával
összefüggő viták rendezése a Szerződő Felek jelen Egyez
mény 10. Cikkében megjelölt szerveinek a feladata. Megegyezés hiányában a vitás kérdéseket a Szerződő Felek elé
kell terjeszteni.
(2) Amennyiben az (1) bekezdésben megjelölt módon a
vitát nem sikerül rendezni, azt az egyik Szerződő Fél kérése alapján döntőbíróság elé terjesztik.
(3) Szerződő Felek a döntőbíróságot ad hoc módon hozzák létre úgy, hogy bármelyik Szerződő Féltől eredő
igénybejelentést követő két hónapon belül saját állampolgáraik közül egy-egy döntőbírót jelölnek ki. A döntőbíróság elnöke egy harmadik állam polgára lesz, akinek személyéről a két döntőbíró állapodik meg.
(4) A (3) bekezdésben megjelölt döntőbíróság előtti eljárásban a nemzetközi jog szabályai az irányadóak. A döntőbíróság előtti eljárás során az UNCITRAL választottbírósági szabályai az irányadóak.
(5) A döntőbíróság szavazattöbbséggel dönt; döntése
mindkét Szerződő Félre nézve kötelező. A Szerződő Felek
viselik a saját döntőbírájuk tevékenységével összefüggő
költségeket. A döntőbíróság eljárásával összefüggő további költségeket a Szerződő Felek közösen, egyenlő arányban viselik.
(6) Amennyiben az egyik Szerződő Fél azon szándékának, hogy döntőbírósághoz kíván fordulni, bejelentésétől
számított hat hónapon belül a döntőbírók nem tudnak megegyezni a döntőbíróság elnökének személyéről, s nem is
állapodnak meg másként, az érintett Szerződő Fél a Hágai
Állandó Választottbíróság főtitkárához fordul, hogy nevezze ki a döntőbíróság elnökét. Abban az esetben, ha az
Állandó Választottbíróság főtitkára az egyik Szerződő Fél
állampolgára lenne, az Állandó Választottbíróság opciós
szabályai szerint kell eljárni.
12. Cikk (1) Szerződő Felek jelen Egyezményt határozatlan időre
kötik.
(2) Jelen Egyezményt a Szerződő Felek belső jogszabályai által előírt módon jóvá kell hagyni. A jóváhagyásról a
Szerződő Felek egymást diplomáciai úton értesítik.
(3) Jelen Egyezmény a jóváhagyásáról szóló, későbbi
diplomáciai jegyzék kézhezvétele után 30 (harminc) nappal lép hatályba.
(4) Jelen Egyezmény módosítására vagy kiegészítésére
a Szerződő Felek megállapodását követően kerül sor. A jóváhagyott módosítás a jelen Egyezménnyel megegyező
módon lép hatályba.
(5) Jelen Egyezményt bármelyik Szerződő Fél diplomáciai úton írásban felmondhatja. Ebben az esetben az esetleges károk és felmerülő költségek ügyében a jelen Egyezmény 8. Cikke az irányadó. Felmondás esetén a jelen
Egyezmény a felmondásról szóló értesítésnek a másik
Szerződő Fél által történt átvétele napjától számított hat
hónap után hatályát veszti.
Készült Párkányban, a 2007. év november hó 16. napján, két eredeti példányban, magyar és szlovák nyelven, és
mindkét nyelvű változat egyformán hiteles.
A Magyar Köztársaság A Szlovák Köztársaság
Kormánya nevében Kormánya nevében”
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 2–3. §-a az Egyezmény 12. Cikkében
meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) Az Egyezmény, illetve e rendelet 2–3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul
közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a gazdasági és közlekedési miniszter gondoskodik.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
30/2012. (VI. 8.) NFM rendelete a Regionális Fejlesztés Operatív Programokra meghatározott előirányzatok felhasználásának állami támogatási szempontú szabályairól.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, Magyarország 2012. évi
központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 50. § (6) bekezdésében és az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § a) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági
miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya a Nyugat-dunántúli Operatív Program, a Dél-alföldi Operatív Program, az Észak-alföldi Operatív
Program, az Észak-magyarországi Operatív Program, a Közép-magyarországi Operatív Program, a Közép-dunántúli
Operatív Program, a Dél-dunántúli Operatív Program (a továbbiakban együttesen: Regionális Fejlesztés Operatív
Programok) állami támogatási szabályok alá eső egyes jogcímei tekintetében, a meghatározott előirányzat
felhasználására terjed ki.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki:
a) a Közép-magyarországi Operatív Program vonatkozásában a Gazdaságfejlesztési Operatív Programra és
a Közép-Magyarországi Operatív Program 1. prioritására vonatkozó részletes szabályokról szóló 29/2012. (VI. 8.)
NFM rendelet, valamint
b) a Regionális Fejlesztés Operatív Programok vonatkozásában a Gazdaságfejlesztési Operatív Program K+F és
innováció a versenyképességért prioritására és a Regionális Operatív Programok K+F és innováció tárgyú
konstrukcióira rendelt források felhasználásának részletes szabályairól és a támogatás jogcímeiről szóló 31/2012.
(VI. 8.) NFM rendelet
által szabályozott területekre. 2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában
 1. állami támogatás: az Európai Unió működéséről szóló Szerződés (a továbbiakban: EUMSz) 107. cikk (1) bekezdése
szerinti támogatás és az EK Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról
szóló 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 1998/2006/EK bizottsági rendelet)
2. cikke szerinti csekély összegű támogatás,
2. általános képzés: a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal
összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) szóló, 2008. augusztus 6-i
800/2008/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 800/2008/EK bizottsági rendelet) 38. cikk 2. pontja szerinti
képzés,
3. átlátható formában nyújtott támogatás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 6. pontja szerinti támogatás,
 4. bérköltség: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 15. pontja szerinti költség,
 5. elszámolható költség: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 6. pontja
szerinti költség,
6. felvásárlás: egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó befektetett eszközök – nem újonnan létrehozott
immateriális javak, tárgyi eszközök, valamint befektetett pénzügyi eszközök – beszerzése, ha a létesítmény
bezárásra került vagy bezárásra került volna, ha nem vásárolták volna fel, és ha ezt a felvásárlást egy független
beruházó vagy a 800/2008/EK bizottsági rendelet 12. cikk (1) bekezdés b) pontja szerinti feltételek teljesülése
esetén nem független beruházó végzi,
7. fogyatékkal élő munkavállaló: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 20. pontja szerinti munkavállaló,
 8. hátrányos helyzetű munkavállaló: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 18. pontja szerinti munkavállaló,
 9. immateriális javak: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 11. pontja szerinti javak,
10. induló beruházás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 12. cikk (1) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti beruházás,
11. indulótőke: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 28. cikk 5. pontja szerinti tőke,
12. kilépési stratégia: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 28. cikk 7. pontja szerinti stratégia,
13. kis- és középvállalkozás: az a vállalkozás, amely megfelel a 800/2008/EK bizottsági rendelet I. mellékletében
meghatározott vállalkozások valamelyikének,
14. közösségi szabvány: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 17. cikk 3. pontja szerinti szabvány,
15. közszolgáltatás: az EUMSz 106. cikk (2) bekezdése szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatás,
16. közvetlenül a beruházási projekt által teremtett munkahelyek: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 14. pontja
szerinti munkahely,
17. kvázi-sajáttőke: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 28. cikk 2. pontja szerinti tőke,
18. magvető tőke: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 28. cikk 4. pontja szerinti tőke,
19. mezőgazdasági termék: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 22. pontja szerinti termék,
20. mezőgazdasági termék feldolgozása: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 23. pontja szerinti feldolgozás,
21. mezőgazdasági termék forgalomba hozatala: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 24. pontja szerinti
forgalomba hozatal,
22. nagyberuházás: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 12. pontja szerinti beruházás,
23. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-a szerinti vállalkozás,
24. növekedési tőke: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 28. cikk 6. pontja szerinti tőke,
25. saját forrás: a kedvezményezett által a projekthez igénybe vett állami támogatásnak nem minősülő forrás,
26. saját tőke: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 28. cikk 1. pontja szerinti tőke,
27. speciális képzés: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 38. cikk 1. pontja szerinti képzés,
28. szinten tartást szolgáló eszköz: szinten tartást szolgál az az eszköz, amely a kedvezményezett által már használt
tárgyi eszközt, immateriális jószágot váltja ki anélkül, hogy a kiváltás az előállított termék, a nyújtott szolgáltatás,
a termelési, illetve a szolgáltatási folyamat alapvető változását eredményezné,
29. támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerinti intenzitás,
30. támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti tartalom,
31. támogatott területek: az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés a) pontja szerint támogatott régiók: Észak-Magyarország,
Észak-Alföld, Dél-Alföld, Dél-Dunántúl, Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl; az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés
c) pontja szerint támogatott régió: Közép-Magyarország,
32. tárgyi eszköz: a 800/2008/EK bizottsági rendelet 2. cikk 10. pontja szerinti, illetve környezetvédelmi támogatás
esetén a 800/2008/EK bizottsági rendelet 17. cikk 12. pontja szerinti eszköz.
3. A támogatások előirányzatok szerinti jogcímei 3. § A Regionális Fejlesztés Operatív Programok forrásai a következő jogcímeken használhatók fel:
 1. régészeti lelőhelyek, értékek feltárása, műemlékvédelem alatt álló ingatlanok, kastélyok, várak, múzeumok
helyreállítása, értékőrző megújítása, látogatóbarát fejlesztése,
 2. örökségvédelem, történelmi és kulturális örökség fenntartható hasznosítása,
3. kulturális létesítmények kialakítása, fejlesztése, fenntartható munkahelyek létesítése,
 4. szabadidő- és sportlétesítmények kialakítása, fejlesztése, fenntartható munkahelyek létesítése,
 5. távfűtő rendszerek kialakítása és korszerűsítése,
 6. biomassza, növényi és állati, valamint élelmiszeripari melléktermékek és biohulladékok, trágya, szennyvíz és
szennyvíziszap biogáz előállítására, illetve energiaforrásként történő felhasználására szolgáló beruházások,
 7. biomassza, növényi és állati, valamint élelmiszeripari melléktermékek és biohulladékok, trágya, szennyvíz és
szennyvíziszap komposzt előállításra történő felhasználását szolgáló beruházások,
 8. turizmus fogadási feltételeinek javítása, szálláshelyfejlesztés, kapcsolódó szolgáltatások kialakítása, fejlesztése,
szervezeti és működési feltételek javítása,
 9. turisztikai célú kisvasutak, erdei vasutak és a kapcsolódó ökoturisztikai létesítmények felújítása, fejlesztése,
10. turisztikai hálózatok, klaszterek, együttműködések alapításának, szervezésének, általuk megvalósított
beruházások támogatása,
11. a hazai geotermikus potenciál kihasználására épülő hőenergia ellátás fejlesztése, hőszivattyús rendszerek és
passzív épületek fejlesztése,
12. fejlesztések működtetéséhez szükséges munkaerő képzése, vállalkozások humánerőforrás fejlesztése,
13. kulturális, vallási, művészeti, gasztronómiai rendezvények, fesztiválok infrastrukturális fejlesztése, lebonyolítása,
14. sportrendezvények infrastrukturális fejlesztése, lebonyolítása,
15. konferenciáknak helyt adó létesítmények, konferenciaközpontok kialakítása, meglévők infrastrukturális és
technológiai fejlesztése,
16. tematikus turisztikai termékek feltételrendszerének, illetve a kapcsolódó szolgáltatások fejlesztése,
17. napenergiát hasznosító rendszerek telepítése,
18. vállalkozások versenyképességének növelése, vállalati beruházások, munkahelyteremtő beruházások
támogatása,
19. ipari parkok létesítése, szolgáltatások fejlesztése, befektetési környezet fejlesztése,
20. szélenergiával történő villamosenergia-termelés fejlesztése,
21. vállalkozások betelepítésére alkalmas ipari területek fejlesztése,
22. beruházásokhoz, fejlesztésekhez kapcsolódó tájékoztatási, információs és marketingtevékenység támogatása,
23. megvalósíthatósághoz kötődő dokumentáció elkészítése, beruházás előkészítése, hatásvizsgálatok készítése,
24. munkaerő-piaci beilleszkedést vagy újra-beilleszkedést segítő képzési, oktatási programok,
25. gazdasági tevékenység funkciójú intézmények, létesítmények utólagos akadálymentesítése,
26. a települési szilárd hulladék, az állati eredetű hulladékok, az építési-bontási hulladék egyes összetevőinek
elkülönített gyűjtése és anyagában történő hasznosítása, a veszélyes összetevők ártalmatlanítása,
27. 5 MW teljesítmény alatti vízerőművek korszerűsítése, illetve létesítése,
28. kis- és középvállalkozások adott kiállításon, vásáron való első megjelenésének támogatása,
29. kis- és középvállalkozások részére nyújtott tanácsadás,
30. nagyvállalatok részére tanácsadás, információnyújtás, projekt-tervezés és projekt-menedzsment,
31. gazdasági tevékenység funkciójú épületek energiaellátási rendszerének megújítása, különös tekintettel
a megújuló energiaforrások felhasználására,
32. gazdasági tevékenység funkciójú intézmények, létesítmények használatához közvetlenül kapcsolódó
infrastrukturális fejlesztések,
33. klaszterek, hídképző intézmények támogatása,
34. vállalati szervezetfejlesztés, folyamatmenedzsment támogatása,
35. a kis- és középvállalkozások részére kockázati tőkebefektetés nyújtása,
36. közszolgáltatások fejlesztése.
4. A támogatásban részesíthetők köre 4. § A rendelet hatálya alá tartozó előirányzatokból támogatás – a pályázati felhívás tartalmától függően –
a Magyarországon székhellyel, illetve lakóhellyel, vagy az Európai Gazdasági Térség területén székhellyel és
Magyarországon fiókteleppel rendelkező jogi személy, jogi személyiségű vagy jogi személyiség nélküli gazdálkodó
szervezet, egyéni vállalkozó és természetes személy, valamint önkormányzatok, önkormányzatok társulásai,
szövetkezetek, kereskedelmi-szakmai szervezetek, szövetségek és kamarák, nonprofit szervezetek, közhasznú
adatbázisokat kezelő intézmények, közgyűjtemények és közszolgáltatók részére nyújtható.
5. A támogatások formái 5. § (1) Az előirányzat forrásaiból a 3. §-ban meghatározott jogcímek alapján támogatásban részesíthető jogalanyok részére
a) a pályázó működési támogatásának nem minősülő visszafizetési kötelezettség nélküli végleges juttatás
(a továbbiakban: vissza nem térítendő támogatás),
b) garanciadíj támogatás,
c) visszatérítendő támogatás,
d) kamattámogatás, kedvezményes hitel,
e) kockázati tőkebefektetés,
f) kedvezményes lízing
nyújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott támogatási formák egy kedvezményezett tekintetében együttesen és egy időben
is alkalmazhatók.
(3) A 800/2008/EK bizottsági rendelet, valamint az 1998/2006/EK bizottsági rendelet alapján kizárólag átlátható formában
nyújtott támogatás nyújtható.
6. Támogatási kategóriák 6. § A 3. §
a) 1–11., 13–21., 23., 26–27., 32–33. pontjában megjelölt jogcímek alapján regionális beruházási és foglalkoztatási
támogatás nyújtható,
b) 28. pontjában megjelölt jogcím alapján kis- és középvállalkozások vásárokon való részvételéhez, 29. pontjában
megjelölt jogcím alapján kis- és középvállalkozások részére tanácsadáshoz nyújtható támogatás,
c) 12. és 24. pontjában megjelölt jogcímek alapján képzési célú támogatás nyújtható,
d) 1–36. pontjában megjelölt jogcímek alapján csekély összegű támogatás nyújtható,
e) 1–3. és 13. pontjában megjelölt jogcímek alapján, ha azok elősegítik a kultúra és a kulturális örökség megőrzését,
kulturális célú támogatás nyújtható,
f) 35. pontjában megjelölt jogcím alapján kockázati tőkejuttatás nyújtható a kis- és középvállalkozásokba történő
kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás alapján,
feltéve hogy a támogatási programot az Európai Bizottság az EUMSz 108. cikk (3) bekezdésében meghatározott
eljárásban engedélyezte,
g) 29. és 34. pontjában megjelölt jogcímek alapján újonnan létrehozott kisvállalkozások részére nyújtható
támogatás,
h) 31. pontjában megjelölt jogcím alapján az energia-megtakarítási intézkedésekhez környezetvédelmi beruházási
támogatás nyújtható,
i) 35. pontja alapján kockázati tőke formájában támogatás nyújtható,
j) 36. pontjában megjelölt jogcím alapján közszolgáltatások ellentételezésére és fejlesztésére támogatás nyújtható.
7. A regionális beruházási és foglalkoztatási támogatásra vonatkozó szabályok
7. § (1) E rendelet alapján regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás csak abban az esetben nyújtható, ha a beruházás
költségei a következő költségekből tevődnek össze:
a) tárgyi eszközbe vagy immateriális javakba történő beruházás, amely új létesítmény létrehozásához, meglévő
létesítmény bővítéséhez, egy létesítmény termelésének további új termékekkel történő diverzifikációjához vagy
egy meglévő létesítmény termelési folyamatának alapvető megváltoztatásához kapcsolódik, vagy
b) egy létesítményhez közvetlenül kapcsolódó befektetett eszközök beszerzése, ha a létesítmény bezárásra került
vagy felvásárlás hiányában bezárásra került volna, és az eszközöket független beruházó vásárolja meg.
(2) A támogatási intenzitást a tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházás elszámolható költségeinek
hányadaként vagy közvetlenül a beruházási projekttel létrehozott munkahelyek esetén az új munkavállaló két éves
becsült bérköltségének hányadaként vagy a két módszer együttes alkalmazásával – feltéve, hogy a támogatás nem
lépi túl a kétfajta számítás külön-külön történő alkalmazásából eredő kedvezőbb értéket – kell kiszámítani.
(3) Az egyes, azonos elszámolható költségekkel rendelkező projektekhez nyújtható, bármely államháztartási forrásból
származó összes támogatás – ideértve a projekthez nyújtott csekély összegű támogatásokat is – támogatási
intenzitása nem haladhatja meg az Atr. 25. §-ában, valamint a (4) bekezdésben meghatározott mértékeket.
(4) Ha egy vállalkozás a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami
támogatásokról szóló közösségi iránymutatás alapján részesül állami támogatásnak minősülő kockázati
tőkejuttatásban, a támogatási intenzitást az Atr. 5. § (2) bekezdése figyelembevételével kell meghatározni.
(5) A mezőgazdasági termékek feldolgozásához, illetve forgalmazásához kapcsolódó beruházások esetén a maximális
támogatási intenzitások a következők:
a) ha a kedvezményezett kis- és középvállalkozás, az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján támogatott
területek esetében az elszámolható költségek 50%-a, az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés c) pontja alapján
támogatott területek esetében az elszámolható költségek 40%-a,
b) ha a kedvezményezett által a 800/2008/EK bizottsági rendelet I. mellékletének megfelelően számított
foglalkoztatottainak száma kevesebb, mint 750 fő, és árbevétele kevesebb, mint 200 millió eurónak megfelelő
forintösszeg, az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés a) pontja alapján támogatott területek esetében az elszámolható
költségek 25%-a, az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés c) pontja alapján támogatott területek esetében az
elszámolható költségek 20%-a.
8. § (1) A támogatást a tárgyi eszközökbe vagy immateriális javakba történő beruházás költségei, illetve létesítmény
felvásárlása esetén a felvásárlás költségei alapján kell kiszámítani.
(2) Elszámolható költségek:
a) a beruházás célját szolgáló
aa) tárgyi eszköznek a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.) szerinti bekerülési értéke,
ab) tárgyi eszköz vételára létesítmény felvásárlásakor,
ac) immateriális javak közül a találmány, a szabadalom, a licenc és a know-how Sztv. szerinti bekerülési értéke
(a továbbiakban: támogatható immateriális javak), vagy
b) a beruházás üzembe helyezését követő harmadik év végéig újonnan létrehozott munkakörökben foglalkoztatott
munkavállalók Sztv. 79. §-a szerint elszámolható személyi jellegű ráfordításának 24 havi összege, a munkakör
létrehozásának napjától számítva.
(3) A (2) bekezdés szerinti elszámolható költségek részletes felsorolását a pályázati felhívás tartalmazza. A pályázati
felhívás az elszámolható költségek körét az (1) és (2) bekezdésben meghatározottaktól szűkebben is meghatározhatja.
(4) A támogatott projekt kapcsán beszerzett eszköznek újnak kell lennie, kivéve a felvásárlás esetét vagy, ha kis- és
középvállalkozás részesül támogatásban. Felvásárlás, illetve kis- és középvállalkozás által vásárolt használt eszköz
támogatása esetén az ügylet vagy az eszköz vásárlása kizárólag piaci értéken történhet.
(5) A földterülettől és épülettől eltérő eszközök lízingjével kapcsolatos költségeket csak akkor lehet figyelembe venni, ha
az pénzügyi lízing formájában valósul meg, és a szerződés tartalmazza az eszköznek a futamidő lejárta utáni
megvásárlására vonatkozó kötelezettséget. Földterület és épületek bérlése esetén a beruházási projekt befejezésének
várható időpontját követően a bérletnek nagyvállalatok esetében még legalább öt évig, kis- és középvállalkozás
esetében még legalább három évig kell folytatódnia.
9. § (1) A támogatás akkor vehető igénybe, ha a kedvezményezett kötelezettséget vállal arra, hogy a beruházást annak
befejezésétől számított legalább öt évig – kis- és középvállalkozás esetében legalább három évig – fenntartja az
érintett régióban.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott követelmény nem akadályozza a gyors technológiai változások miatt
a meghatározott fenntartási időszak alatt korszerűtlenné vált eszköz cseréjét, ha a fenntartási időszak alatt a gazdasági
tevékenység fenntartása az érintett régióban biztosított. A gyors technológiai változások miatt a meghatározott
fenntartási időszak alatt korszerűtlenné vált üzem, illetve eszköz cseréjét követő fenntartási időszakban a
kedvezményezett a gyors technológiai változások miatt a fenntartási időszak alatt korszerűtlenné vált üzem, illetve
eszköz cseréjére támogatásban nem részesülhet.
(3) A támogatás akkor vehető igénybe, ha a kedvezményezett a tárgyi eszközök és az immateriális javak beszerzésekor,
illetve felvásárlás esetén az elszámolható költségek legalább 25%-át saját forrásból biztosítja.
(4) Az elszámolható költséget a szokásos piaci áron kell figyelembe venni, ha az a kedvezményezett és a vele kapcsolt
vállalkozási viszonyban lévő személy között a szokásos piaci ártól eltérő áron kötött szerződés alapján merült fel.
(5) Az immateriális eszközök költségként csak akkor számolhatóak el, ha
a) kizárólag a regionális támogatásban részesülő létesítményben használják fel,
b) amortizálható eszköznek minősülnek,
c) piaci feltételek mellett olyan társaságtól szerezték be, amely felett a kedvezményezettnek külön jogszabály
szerinti sem közvetlen, sem közvetett befolyása nincs,
d) a kedvezményezett immateriális eszközként tartja nyilván azokat, a kedvezményezett tulajdonát képezik
nagyvállalatok esetén legalább öt, kis- és középvállalkozás esetében legalább három éven keresztül.
(6) Nagyvállalatok esetében az immateriális javak aránya nem haladhatja meg az elszámolható költségek 50%-át.
(7) A beruházáshoz kapcsolódóan csak az annak megvalósításához feltétlenül szükséges ingatlan megvásárlásának
költsége számolható el.
(8) A költségvetésből nyújtott támogatás igénybevételével megvalósult beruházások a fenntartási időszak végéig
kizárólag a támogatási szerződésben és a pályázatban meghatározott céloknak megfelelően hasznosíthatók.
A költségvetésből támogatott beruházással létrehozott vagyon – ha az a kedvezményezett tulajdonába, illetve
vagyonkezelésébe kerül – az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletben
(a továbbiakban: Ávr.) meghatározott feltételek mellett, a támogatási szerződésben foglalt kötelezettségek lejártáig
csak a támogató előzetes jóváhagyásával idegeníthető el, adható bérbe vagy más használatába, illetve terhelhető
meg.
(9) Ha az elidegenítéshez a támogató hozzájárult, a kedvezményezett mentesül a támogatási összeg visszafizetésének
kötelezettsége alól. Hozzájárulás hiányában a kedvezményezett köteles a tárgyi eszköz értékére eső támogatást az
Ávr. szerint visszafizetni.
(10) Ha a támogatás kiszámítása a bérköltségek alapján történik, a támogathatóság feltétele, hogy a munkahelyeket
közvetlenül a beruházási projekt hozza létre, valamint a munkahelyeket a beruházás befejezésétől számított 3 éven
belül létre kell hozni és a munkahelyeket legalább öt évig, kis- és középvállalkozások esetében legalább 3 évig fenn kell
tartani.
10. § Nem nyújtható regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás a következő költségekre:
a) a létesítmény felvásárlása esetén a szinten tartást szolgáló tárgyi eszközök bekerülési értéke, vételára,
b) a korábban már használatba vett olyan tárgyi eszköz bekerülési értéke, amelynek alapján a kedvezményezett, más
gazdasági társaság vagy egyéni vállalkozó támogatást vett igénybe,
c) olyan tárgyi eszköz bekerülési értéke, amelyet a kedvezményezett csődeljárás vagy felszámolási eljárás alatt álló
társaságtól szerzett be,
d) szállítási ágazatban a szállító berendezések (gördülő eszközök) bekerülési értéke.
8. Az újonnan létrehozott kisvállalkozások részére nyújtott támogatásra vonatkozó szabályok
11. § (1) Az újonnan létrehozott kisvállalkozások részére nyújtott támogatás összege nem haladhatja meg
a) a 2 millió eurót a gazdasági tevékenységüket az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés a) pontja szerint támogatott
régiókban végző kisvállalkozások esetében,
b) az 1 millió eurót a gazdasági tevékenységüket az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés c) pontja szerint támogatott
régiókban végző kisvállalkozások esetében.
(2) A támogatás éves összege vállalkozásonként nem lépheti túl az (1) bekezdés szerinti összegek 33%-át.
(3) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg a következő mértéket:
a) az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés a) pontja hatálya alá tartozó régiókban az elszámolható költségek 35%-át
a vállalkozás megalakulását követő első három évben, 25%-át az azt követő két évben,
b) az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés c) pontja hatálya alá tartozó régiókban az elszámolható költségek 25%-át
a vállalkozás megalakulását követő első három évben, 15%-át az azt követő két évben.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott támogatási intenzitások 5%-kal növelhetők az EUMSz 107. cikk (3) bekezdés
a) pontja szerint támogatott régiókban, amelyben az egy főre jutó bruttó hazai össztermék kevesebb, mint az Európai
Unió tagállamai átlagának 60%-a.
12. § (1) Elszámolható költségek a kisvállalkozás létrehozásához közvetlenül kapcsolódó jogi, tanácsadói, konzultációs és
adminisztratív költségek, valamint – ha a vállalkozás létrehozását követő első öt évben merülnek fel – a következő
költségek:
a) a külső finanszírozás kamata és a saját tőkére jutó osztalék, ha a referencia-kamatlábbal számolt osztalékot nem
haladja meg,
b) a termelési létesítmény, felszerelés bérleti díja,
c) energia-, víz- és fűtési díj, adók – az általános forgalmi adó és a társasági adó kivételével – és adminisztratív díjak,
d) a termelési létesítmény, felszerelés lízingdíja, az értékcsökkenés, valamint a bérköltségek, ha az alapul szolgáló
beruházás vagy a munkahely-teremtési és a munkaerő-felvételi intézkedések nem részesültek egyéb
támogatásban.
(2) Azon kisvállalkozások, amelyeket a támogatási döntés meghozatalát megelőző 12 hónapban bezárt vállalkozások
résztulajdonosai irányítanak, nem részesülhetnek támogatásban, ha az érintett vállalkozások ugyanazon az érintett
piacokon vagy szomszédos piacokon tevékenykednek.
9. Az energia-megtakarítási intézkedéshez nyújtott környezetvédelmi beruházási támogatásra vonatkozó
szabályok
13. § (1) Energia-megtakarítási intézkedésekhez nyújtott környezetvédelmi beruházási támogatás célja, hogy a vállalkozások
energia-megtakarítást érjenek el.
(2) Elszámolható költségnek minősül a vállalkozás energia-megtakarítását növelő
a) beruházás többletköltsége, vagy
b) olyan beruházás többletköltsége, amely a közösségi szabványok által előírtnál magasabb szintű
energia-megtakarítás megvalósításához szükséges.
(3) Az elszámolható költségek kiszámításához a 800/2008/EK bizottsági rendelet 18. cikk (6) és (7) bekezdésében
meghatározott módszert kell alkalmazni, valamint a (2) bekezdés b) pontja szerinti esetben a 800/2008/EK bizottsági
rendelet 21. cikk (3) bekezdését kell figyelembe venni.
(4) A támogatás támogatási intenzitása a (2) bekezdés a) pontja szerinti esetben nem haladhatja meg az elszámolható
költségek 20%-át.
(5) A támogatás támogatási intenzitása a (2) bekezdés b) pontja szerinti esetben nem haladhatja meg az elszámolható
költségek 60%-át.
(6) A (4) és (5) bekezdésben meghatározott támogatási intenzitás kisvállalkozások esetében 20 százalékponttal,
középvállalkozások esetében 10 százalékponttal növelhető.
10. Kis- és középvállalkozás részére nyújtott tanácsadáshoz és a kis- és középvállalkozás vásárokon való
részvételéhez kapcsolódó támogatás
14. § (1) E támogatási program keretében a kis- és középvállalkozás részére nyújtott tanácsadáshoz, valamint a kis- és
középvállalkozás vásárokon való részvételéhez kapcsolódó támogatást az elszámolható költségek 50%-áig lehet
odaítélni.
(2) A tanácsadáshoz kapcsolódó támogatás esetén az elszámolható költségek a külső tanácsadók által nyújtott
szolgáltatások tanácsadói költségei. Az érintett szolgáltatás nem lehet folyamatos vagy időszakosan visszatérő
tevékenység, és nem kapcsolódhat a vállalkozás szokásos működési költségeihez, különösen a folyamatos
adótanácsadáshoz, rendszeres jogi szolgáltatáshoz vagy hirdetéshez.
(3) A vásárokon való részvételhez kapcsolódó támogatás esetén az elszámolható költségek a vállalkozásnak valamely
kiállításon vagy vásáron való első részvétele esetén a kiállító helyiség bérletével, felállításával és működtetésével
kapcsolatos költségek.
11. A képzési támogatásra vonatkozó szabályok 15. § (1) Képzési célú támogatást a kedvezményezettel munkaviszonyban álló munkavállaló általános és speciális képzéséhez
lehet nyújtani.
(2) A képzési támogatás keretében elszámolható költségek:
a) az oktatók személyi jellegű költségei,
b) az oktatók és a képzésben résztvevők utazási költségei, ideértve a szállásköltségeket,
c) egyéb költségek (pl. a projekthez közvetlenül kapcsolódó anyagok, fogyó eszközök),
d) az eszközök és felszerelések amortizációja olyan mértékben, amilyen mértékben azokat kizárólag a képzési
projekt céljaira használják,
e) a képzési projekttel kapcsolatos tanácsadói szolgáltatások költségei,
f) a képzésben részt vevők személyes költségei az a)–e) pontban felsorolt egyéb elszámolható költségek összegével
egyező összegig.
(3) A képzésben részt vevők személyes költségei csak a képzésben ténylegesen eltöltött idő mértékéig – a termelésben
töltött idő levonása után – vehetők számításba.
(4) Az elszámolható költségeket dokumentált bizonyítékokkal kell alátámasztani, áttekinthetően és tételesen részletezve.
(5) Az egyes – azonos elszámolható költségekkel rendelkező – projektekhez nyújtható, bármely támogatás intenzitása
nem haladhatja meg a (6)–(8) bekezdésben meghatározott mértékeket.
(6) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg:
a) általános képzés esetén az elszámolható költségek 60%-át,
b) speciális képzés esetén az elszámolható költségek 25%-át.
(7) A (6) bekezdés szerinti támogatási intenzitás legfeljebb az elszámolható költségek 80%-áig növelhető a következők
szerint:
a) 10%-kal a fogyatékkal élő vagy hátrányos helyzetű munkavállalók képzéséhez nyújtott támogatás esetén,
b) 10%-kal a középvállalkozásoknak nyújtott támogatás esetén,
c) 20%-kal a kisvállalkozásnak nyújtott támogatás esetén.
(8) Ha valamely projektben speciális és általános képzési elemek szerepelnek, amelyek a képzés támogatási
intenzitásának kiszámítása szempontjából egymástól nem választhatók el, vagy ha a projektben szereplő képzés
speciális vagy általános jellege nem állapítható meg, a (6) bekezdés b) pontja szerinti támogatási intenzitást kell
alkalmazni.
12. A közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtható támogatásra vonatkozó szabályok
16. § (1) Közszolgáltatás finanszírozásához támogatást kizárólag a közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett
kaphat.
(2) A közszolgáltatások ellátásához nyújtott támogatás csak olyan mértékben korlátoztathatja a versenyt, amely
mindenképpen szükséges a feladat hatékony ellátásához.
(3) A támogatás mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó
költséget, beleértve az ésszerű nyereséget. A támogatás mértékét az Európai Unió működéséről szóló szerződés
106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások
javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló,
2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat (a továbbiakban: Határozat) 5. cikke szerint kell megállapítani.
(4) Ha a kedvezményezett a Határozat 5. cikkének megfelelően meghatározott összeget meghaladó támogatásban
részesül, köteles a túlkompenzációt visszafizetni. Ha a túlkompenzáció összege nem haladja meg az átlagos éves
ellentételezés összegének 10%-át, a túlkompenzáció átvihető a következő időszakra, és levonható az arra az időszakra
fizetendő támogatás összegéből.
(5) A kedvezményezett a támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből a (2)–(4) bekezdésben
meghatározott követelmények ellenőrizhetőek.
13. A csekély összegű támogatásokra vonatkozó szabályok 17. § (1) A csekély összegű támogatás odaítélésének feltétele, hogy a kedvezményezett nyilatkozik, hogy az előző három
pénzügyi évben általa igénybe vett csekély összegű támogatások támogatástartalma nem haladja meg
a 200 000 eurónak, közúti szállítási ágazatban a 100 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(2) Minden egyes új csekély összegű támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az előző két pénzügyi év
alatt odaítélt csekély összegű támogatás teljes összegét figyelembe kell venni.
(3) Az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 3. cikk 1. pontja szerinti kötelezettséget a támogatást nyújtó köteles teljesíteni.
(4) Nem ítélhető meg csekély összegű támogatás az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 1. cikkében meghatározottakhoz.
(5) Csekély összegű támogatás azonos elszámolható költségek vonatkozásában nem halmozható állami támogatással, ha
az így halmozott összeg támogatási intenzitása meghaladná az irányadó uniós állami támogatási szabályban
meghatározott támogatási intenzitást.
14. A kulturális célú támogatásokra vonatkozó szabályok 18. § (1) E rendelet alapján kulturális célú támogatás kizárólag olyan tevékenységhez nyújtható, amely igazoltan elősegíti
a kultúra és a kulturális örökség megőrzését, amelyek kulturális örökségvédelmi szempontból megkülönböztetett
jelentőségűek, valamint az olyan tevékenységek, amelyek célja a nemzeti kulturális örökség veszélyeztetett
emlékeinek megmentése.
(2) Az (1) bekezdés hatálya alá tartozó tevékenységekhez nyújtott támogatásban az 4. §-ban meghatározottak köre
részesülhet, így különösen
a) a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal Műemléki nyilvántartásában szereplő ingatlanok tulajdonosai,
vagyonkezelői, fenntartói,
b) a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal nyilvántartásában szereplő régészeti lelőhelyek feltárására, régészeti
bemutatóhelyek állagmegóvására, helyreállítására, kialakítására a régészeti lelőhelyek feltárásának, illetve
a régészeti lelőhely, lelet megtalálója anyagi elismerésének részletes szabályairól szóló miniszteri rendelet szerint
régészeti feltárásra jogosult intézmények, továbbá azok tulajdonosai, vagyonkezelői, fenntartói,
c) azokat a tevékenységeket ellátó személyek, szervezetek, amelyek tevékenységének célja a műemlékek
örökségvédelmi szempontú restaurálása, eredeti állapotának helyreállítása, eredeti állapot kutatása (föld-, fal-,
padló-, mennyezet-kutatás),
d) a kulturális örökség ápolását, megőrzését, terjesztését szolgáló rendezvények szervezői,
e) a muzeális intézmények tulajdonosai, vagyonkezelői, fenntartói,
f) műtárgyak védelmét célzó tevékenységeket ellátó személyek, szervezetek,
g) az örökségvédelem területén működő szervezetek.
19. § (1) A kulturális célú támogatások alkalmazásában az elszámolható költségek köre a kultúra és a kulturális örökség,
kulturális értékek megóvása során közvetlenül felmerülő, igazoltan e célra fordított költségek.
(2) A támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100%-át.
(3) A támogatás mértékének felső határát és az elszámolható költségek körét a pályázati felhívás tartalmazza.
15. Kockázati tőke formájában nyújtott támogatásokra vonatkozó szabályok
20. § (1) A 6. § i) pontja alapján a (2)–(7) bekezdésben szereplő feltételek teljesülése esetén nyújtható támogatás.
(2) A befektetési alap által nyújtandó beruházási részösszegek bármely tizenkét hónap alatt vállalkozásonként nem
haladhatják meg a 1,5 millió eurónak megfelelő forintösszeget.
(3) A kockázati tőkejuttatás magvető tőke, indulótőke, illetve növekedési tőke formájában történhet.
(4) A befektetési alap a kis- és középvállalkozásokba fektetett teljes költségvetésének legalább 70%-át sajáttőke- és
kvázi-sajáttőke formájában nyújtja.
(5) A befektetési alap a kis- és középvállalkozásokba kizárólag abban az esetben fektet be, ha befektetésével egyidejűleg
legalább az összbefektetés 30%-áig független magánbefektető is befektet ugyanabba a vállalkozásba.
(6) A kockázati tőkejuttatás feltétele, hogy
a) a befektetésre vonatkozóan üzleti terv készül, amely részletes információkat tartalmaz a termékről, az
értékesítésről, valamint a jövedelmezőség alakulásáról, és megállapítja a projekt előzetes életképességét, és
b) minden befektetésre vonatkozóan világos és reális kilépési stratégia áll rendelkezésre.
(7) A befektetési alap üzleti alapon történő irányításának biztosítása érdekében a következő feltételeknek kell
teljesülniük:
a) a szakmai alapkezelő és az alapban résztvevők közötti megállapodás előírja, hogy a vezetők javadalmazása
teljesítményhez kötött,
b) a szakmai alapkezelő és az alapban résztvevők közötti megállapodás meghatározza az alap célkitűzéseit és
a befektetések javasolt időzítéseit,
c) a magánbefektetők képviseltetik magukat a döntéshozatalban, és
d) az alapkezelés a legjobb gyakorlatok alkalmazásával és prudenciális felügyelet mellett zajlik.
16. Az állami támogatásokra vonatkozó közös szabályok 21. § A kedvezményezett köteles a támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a támogatási döntés napjától
számított tíz évig megőrizni.
22. § (1) Nem ítélhető meg támogatás
a) azon szervezet részére, amely az Európai Bizottság támogatás visszafizetésére kötelező határozatának nem tett
eleget,
b) – a közszolgáltatás ellentételezése kivételével – a nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére,
c) a pályázati felhívás által meghatározott kizáró ok fennállása esetén.
(2) Nem ítélhető meg a 800/2008/EK bizottsági rendelet szerinti támogatás
a) a 800/2008/EK bizottsági rendelet 1. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt tevékenységekhez,
b) a 800/2008/EK bizottsági rendelet 1. cikk (4) bekezdésében meghatározott célra.
23. § (1) A 800/2008/EK bizottsági rendelet alapján támogatás csak akkor ítélhető meg, ha a kedvezményezett még a projekt
megkezdése előtt a támogatás iránti kérelmét benyújtja.
(2) Nagyvállalkozások esetében a kedvezményezettek kötelesek igazolni, hogy
a) a támogatás segítségével lényegesen megnövekszik a projekt mérete,
b) kiszélesedik a tevékenység köre,
c) növekszik a kedvezményezett által a projektre fordítandó összeg,
d) lényegesen felgyorsul a projekt végrehajtási üteme, vagy
e) regionális beruházási és foglalkoztatási támogatás esetében a projekt a támogatás hiányában nem az érintett
támogatott régióban valósult volna meg. 24. § (1) A 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatás különböző
elszámolható költségek esetében halmozható más, a 800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási
jogcímen nyújtott támogatással. Azonos vagy részben azonos elszámolható költségek esetében a 800/2008/EK
bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatás abban az esetben halmozható más, a
800/2008/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatási jogcímen nyújtott támogatással, vagy csekély összegű
támogatással, ha az nem vezet a 800/2008/EK bizottsági rendelet szerinti legmagasabb támogatási intenzitás, vagy
támogatási összeg túllépéséhez.
(2) Egy projekthez igénybe vett összes állami támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós, országos,
regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az irányadó uniós állami
támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást.
25. § (1) A támogatások támogatási intenzitásának kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az adók vagy
illetékek levonása előtt kell figyelembe venni. Ha a támogatást a vissza nem térítendő támogatástól eltérő formában
nyújtják, a támogatás összegének a támogatástartalmat kell tekinteni.
(2) A több részletben kifizetett támogatást az odaítélés időpontja szerinti értékre kell diszkontálni az Atr. 2. § 3. pontja
szerinti diszkont kamatláb alkalmazásával.
26. § (1) A támogatott projekt megkezdése időpontjának a következő időpont minősül:
a) építési beruházási tevékenységet tartalmazó projekt esetén a kivitelezői (vállalkozási) szerződés hatályba
lépésének napja, függetlenül a szerződés létrejöttének napjától, érvényességétől,
b) tárgyi eszköz, forgó eszköz, immateriális javak (a továbbiakban együtt: eszközök) beszerzését tartalmazó projekt
esetén
ba) az első beszerzett eszköz megrendelését igazoló okmány megrendelőhöz történő megérkezésének
dátuma,
bb) megrendelés hiányában a beszerzésre megkötött első szerződés hatályba lépésének napja, függetlenül
a szerződés létrejöttének napjától, érvényességétől,
bc) megrendelés és szerződés nélkül beszerzett eszközök esetén a számlán feltüntetett fizikai teljesítés,
a számlakiállítás és a számlakiegyenlítés dátuma közül a legkorábbi időpont,
c) szolgáltatás, egyéb tevékenység támogatása esetén, ha a szerződéskötést megelőzően megrendelésre kerül sor,
ennek időpontja, előzetes megrendelés hiányában a megvalósításra megkötött első szerződés hatályba
lépésének napja, függetlenül a szerződés létrejöttének napjától, érvényességétől,
d) fejlesztési célú pénzeszközök átadását tartalmazó projekt esetén az első pénzátadás napja,
e) beruházás saját vállalkozásban történő megvalósítását, vagy saját vállalkozásban teljesített szolgáltatást
tartalmazó projekt vonatkozásában
ea) építési tevékenységnél építési napló vezetés kötelezettségének fennállása esetén az építési naplóba
történt első bejegyzés napja,
eb) oktatást, képzést, vagy rendezvényeket magába foglaló szolgáltatás esetén az első ilyen esemény napja,
ec) nem előkészítési költségnek minősülő számla vagy egyéb elszámolást alátámasztó bizonylaton szereplő
fizikai teljesítés, a bizonylat kiállítása vagy a bizonylat kiegyenlítése dátuma közül a legkorábbi időpont
vagy a tevékenység végrehajtásában résztvevő saját foglalkoztatott munkaköri leírásában, munkáltatói
utasításban e projekt kapcsán megjelölt kezdési időpont,
f) a településfejlesztési felhívások esetén a közvetett támogatás formájában megvalósuló programalap
pályázatainak meghirdetése.
(2) Ha a projekt keretében több, az (1) bekezdés szerinti tevékenység támogatására kerül sor, az (1) bekezdésben
meghatározott időpontok közül a legkorábbit kell a projekt megkezdésének tekinteni.
(3) A projekt-előkészítési tevékenység nem jelenti a projekt megkezdését.
27. § E rendelet alapján támogatási döntést 2013. december 31-ig lehet hozni.
17. Záró rendelkezések 28. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit az e rendelet hatálybalépését követően meghirdetett felhívások tekintetében kell
alkalmazni. 29. § E rendelet
a) 6. § a)–c), g)–i) pontja a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös
piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános csoportmentességi rendelet) szóló, 2008. augusztus 6-i
800/2008/EK bizottsági rendelet I. fejezete, 13–14. cikke, 17. cikke, 21. cikke, 26–29. cikke és 38–39. cikke (HL L 214.,
2008. 8. 9., 3. o.),
b) 6. § d) pontja a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006.
december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 379., 2006. 12. 28., 5. o.),
c) 6. § e) pontja a kulturális célú támogatási intézkedések a Regionális Fejlesztés Operatív Program keretein belül
című, N 276/2007. számú bizottsági határozat,
d) 6. § j) pontja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági
érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése
formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági
határozat (HL L 7., 2012. 1. 11., 3. o.)
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. 30. § Hatályát veszti az Új Magyarország Fejlesztési Tervben szereplő Regionális Fejlesztés Operatív Programokra
meghatározott előirányzatok felhasználásának állami támogatási szempontú szabályairól szóló 19/2007. (VII. 30.)
MeHVM rendelet azzal, hogy rendelkezéseit a folyamatban lévő ügyekre alkalmazni kell.
Németh Lászlóné s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
39/2016. (X. 6.) BM rendelete a rendfokozati vizsgáról.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 341.  §
(1) bekezdés 18. pont a) alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014.
(VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4., 10. és 22. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv, a  belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési
feladatokat ellátó szerv, a  terrorizmust elhárító szerv, a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv, valamint a  büntetésvégrehajtási szervezet (a továbbiakban együtt: rendvédelmi feladatokat ellátó szerv) hivatásos állományának tagja
(a továbbiakban: hivatásos állomány tagja) az e rendeletben foglaltak szerint tesz rendfokozati vizsgát.
(2) A  rendfokozati vizsga ágazati és a  szolgálati beosztáshoz kötődő ismereteket tartalmazó előmeneteli vizsga.
A rendfokozati vizsga teljesítése 8 továbbképzési pontot ér.
2. § E rendelet alkalmazásában
1. rendészeti vizsgaközpont: a  rendvédelmi feladatokat ellátó szerv hivatásos állománya vonatkozásában
a rendészeti továbbképzésért, vezetőképzésért és a rendfokozati vizsga végrehajtásáért felelős szervezet,
2. vizsgaszervező: a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervnek a  rendfokozati vizsga megszervezésére,
lebonyolítására kijelölt szervezeti egysége vagy szervezeti eleme. 2. A rendfokozati vizsga teljesítésére kötelezettek, a rendfokozati vizsga típusai
3. § (1) A hivatásos állomány tagja rendfokozati vizsgát tesz
a) a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény (a  továbbiakban: Hszt.) 121.  § (2)  bekezdése alapján a  magasabb rendfokozatba és az  ahhoz
rendelt fizetési fokozatba történő előléptetés esedékessége esetén, ha a  magasabb rendfokozathoz
rendfokozati vizsgát kell teljesíteni,
b) a Hszt. 122.  §-a alapján, ha magasabb besorolási kategóriába tartozó szolgálati beosztásba vagy vezetői
beosztásba történő kinevezését tervezik és az rendfokozati előmenetellel is jár,
c) a Hszt. 125.  § (3)  bekezdése alapján soron kívül eggyel magasabb rendfokozatba történő kinevezés,
előléptetés esetén.
(2) A  hivatásos állomány tagja önkéntes jelentkezés alapján teljesítheti a  következő, magasabb rendfokozati vizsgát
az  előmenetelének elősegítésére, magasabb besorolási kategóriába tartozó szolgálati beosztásba vagy vezetői
beosztásba történő kinevezhetősége érdekében.
(3) Az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott esetben a  hivatásos állomány tagja a  rendfokozati vizsgát
a  rendfokozatba előléptetést megelőző utolsó fizetési fokozatában, az  állományilletékes parancsnok írásbeli
kötelezése alapján teljesíti. A  rendfokozati vizsga a  fizetési fokozat bármely évében teljesíthető, a  teljesítés évéről
a rendfokozati vizsgára kötelezett dönt.
(4) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben a hivatásos állomány tagja a kinevezését tervező munkáltatói
jogkört gyakorló erre irányuló írásbeli kötelezése alapján teljesíti a rendfokozati vizsgát.
(5) Az  (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározott esetben a  hivatásos állomány tagja a  rendfokozati vizsgát utólag
teljesíti, legkésőbb a  magasabb rendfokozatba történő előléptetést követő egy éven belül. Az  állományilletékes
parancsnok a hivatásos állomány tagját az előléptetéskor írásban kötelezi a rendfokozati vizsga letételére.
(6) Ha a  hivatásos állomány tagjának vezénylésére vagy vezénylésének megszüntetésére kerül sor, a  munkáltatói
intézkedést megelőzően másik, a  Hszt. 1.  § (1)  bekezdése szerinti szervnél teljesített rendfokozati vizsgát
megismételni nem kell.
4. § A hivatásos állomány tagja
a) törzsőrmesteri vagy főtörzsőrmesteri rendfokozatba előléptetés esetén tiszthelyettesi,
b) zászlósi, törzszászlósi vagy főtörzszászlósi rendfokozatba előléptetés esetén zászlósi,
c) főhadnagyi vagy századosi rendfokozatba előléptetés esetén tiszti,
d) őrnagyi vagy alezredesi rendfokozatba előléptetés esetén főtiszti
rendfokozati vizsga teljesítésére köteles.
5. § (1) Mentesül a rendfokozati vizsga letétele alól, aki
a) rendészeti szakvizsgával rendelkezik – vagy annak letétele alól a rendészeti szakvizsgára vonatkozó szabályok
szerint mentesül – és rendészeti szakvizsgához kötött szolgálati beosztásban teljesít szolgálatot,
b) címzetes rendfokozattal rendelkezik, illetve
c) alacsonyabb rendfokozattal járó szolgálati beosztásba helyezést követően újra magasabb rendfokozatba
kerül, de az ehhez tartozó vagy magasabb rendfokozati vizsgát korábban már teljesítette.
 (2) Nem kell rendfokozati vizsgát tenni hivatásos szolgálati jogviszony létesítése esetén, továbbá az  első tiszti
rendfokozatba történő kinevezéskor. 3. A rendfokozati vizsga követelményrendszere és tárgykörei
6. § (1) A  hivatásos állomány tagja a  rendfokozati vizsgát a  rendfokozati vizsgára jelentkezéskor meghatározott
ismeretanyag és az annak megfelelően kidolgozott és közzétett vizsgakérdéssor alapján teljesíti.
(2) A rendfokozati vizsga
a) tiszthelyettesi és zászlósi rendfokozati vizsga esetében különös részből,
b) tiszti és főtiszti rendfokozati vizsga esetében általános és különös részből
áll. A rendfokozati vizsga követelményeit az 1. melléklet tartalmazza.
(3) A  rendfokozati vizsga általános része a  hivatásos állomány tagja által elsajátítandó közszolgálati és ágazati
ismereteket tartalmazza.
(4) A rendfokozati vizsga különös része két elkülönült ismeretanyagból áll, amelyek
a) az adott rendvédelmi feladatokat ellátó szervhez kötődő általános ismereteket, valamint
b) az egyes szolgálati beosztásokhoz kötődő szakmaspecifikus ismereteket
tartalmazzák.
7. § (1) A  4.  § a)–d)  pontja szerinti rendfokozati vizsgák részletes követelményrendszerét és a  követelményrendszeren
alapuló felkészítő tananyagot a rendvédelmi feladatokat ellátó szervet irányító miniszter (a továbbiakban: miniszter)
hagyja jóvá.
(2) A  követelményrendszer és a  felkészítő tananyag kidolgozásáért a  rendészeti vizsgaközpont felelős. A  rendészeti
vizsgaközpont felkérése alapján a  felkészítő tananyag kidolgozásában a  rendvédelmi feladatokat ellátó szerv
és – a  gyakorlati, szakmai szempontú megközelítés érvényre juttatása érdekében – a  Magyar Rendvédelmi Kar
által delegált tananyagszerzők közreműködnek. A  követelményrendszer és a  felkészítő tananyag kidolgozott
tervezetét a rendvédelmi feladatokat ellátó szerv, a Magyar Rendvédelmi Kar és a Belügyi Továbbképzési Kollégium
véleményezheti, a  véleményezésre a  rendészeti vizsgaközpont megkeresése alapján, legalább 8 napos határidő
biztosításával kerül sor.
(3) A  követelményrendszert és a  felkészítő tananyagot folyamatosan, de legalább kétévente felül kell vizsgálni, és
a tárgyévet megelőző év november 30-áig a rendészeti vizsgaközpont által működtetett Rendészeti Vezetőképzési,
Továbbképzési és Vizsgaportál (a továbbiakban: RVTV) informatikai felületén közzé kell tenni.
4. Vizsgaidőpontok és felkészülés a rendfokozati vizsgára 8. § (1) A  vizsgaszervező évente legalább három alkalommal biztosít lehetőséget rendfokozati vizsga letételére.
A  rendfokozati vizsgákat úgy kell megszervezni, hogy január–április, május–augusztus, valamint szeptember–
december közötti időszakokban legalább egy-egy vizsgalehetőséget kell biztosítani.
(2) A  hivatásos állomány tagja az  egyéni továbbképzési tervében köteles szerepeltetni a  tárgyévre tervezett
rendfokozati vizsgát. Az  éves intézményi továbbképzési terv alapján a  vizsgaszervező kitűzi a  tárgyévre
a  rendfokozati vizsga időpontjait és azokat az  éves intézményi továbbképzési terv jóváhagyásával egyidejűleg
a  rendészeti vizsgaközpont részére továbbítja. A  rendészeti vizsgaközpont a  rendfokozati vizsgák kitűzött
időpontjait 15 napon belül rögzíti és közzéteszi az RVTV informatikai felületén.
(3) Rendfokozati vizsgát a hivatali munkarend szerinti munkanapra kell szervezni.
9. § (1) A  rendfokozati vizsgára a  hivatásos állomány tagja a  közzétett felkészítő tananyag alapján, önállóan vagy
a vizsgaszervező által szervezett csoportos felkészítésen készül fel. A csoportos felkészítés időtartama 4–6 óra lehet.
A  csoportos felkészítés időtartamára a  Hszt. 105.  § (1)  bekezdés h)  pontjára tekintettel szolgálatmentességet kell
biztosítani, az egyéni felkészülésre szolgálatmentesség nem jár.
(2) A vizsgaszervező évente legalább három alkalommal szervezi meg a csoportos felkészítést és biztosít konzultációs
lehetőséget. A csoportos felkészítésen a hivatásos állomány rendfokozati vizsgán részt vevő tagja (a továbbiakban:
vizsgázó) részvétele önkéntes.
(3) A  csoportos felkészítést a  rendfokozati vizsga napját megelőző 30–45 napra kell szervezni úgy, hogy annak
időpontja a  hivatali munkarend szerinti munkanapra essen. A  hivatásos állomány tagja a  rendfokozati vizsgára
jelentkezéssel egyidejűleg jelzi, ha csoportos felkészítésen szándékozik részt venni. A  csoportos felkészítés
időpontjáról ezzel egyidejűleg a vizsgaszervező tájékoztatja a hivatásos állomány tagját.
5. Jelentkezés a rendfokozati vizsgára 10. § (1) A rendfokozati vizsgára a munkáltató kötelezése alapján vagy önkéntesen lehet jelentkezni.
 (2) Önkéntes jelentkezés esetén a rendfokozati vizsga letétele alól mentesítés nem adható.
 (3) A  hivatásos állomány tagja a  választott vizsgaidőpontot megelőző legalább 60 nappal jelzi a  vizsgaszervezőnek
a vizsgázási szándékát.
 (4) A vizsgázót a vizsgaszervező jelentkezteti a rendfokozati vizsgára az RVTV informatikai felületén a vizsgaidőpontot
megelőző legalább 45 nappal.
 (5) A  jelentkeztetést követő 5 napon belül a  vizsgázó az  RVTV informatikai felületén automatikus értesítést kap
a jelentkeztetésről és a rendfokozati vizsga időpontjáról. Az automatikus értesítés tartalmazza a rendfokozati vizsga
követelményrendszerének, valamint a felkészítő tananyagnak az elektronikus elérhetőségét.
11. § (1) A  rendfokozati vizsgákat úgy kell megszervezni, hogy a  vizsgázó lehetőség szerint a  szolgálatteljesítési helyén
vizsgázhasson.
(2) Az átrendelt vagy a más, a Hszt. 1. § (1) bekezdése szerinti szervhez vezényelt az átrendelés, vezénylés helye szerint
teljesíti a rendfokozati vizsgát. A Hszt. 1. § (1) bekezdése szerinti szerven kívüli szervhez vezényelt annál a szervnél
teljesíti a rendfokozati vizsgát, amelynek a rendelkezési állományába tartozik.
(3) Az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően, ha a  rendvédelmi feladatokat ellátó szerv helyi szervének szintjén nem
állnak rendelkezésre a  rendfokozati vizsga megszervezéséhez és lebonyolításához szükséges személyi és tárgyi
feltételek, a  rendfokozati vizsga megtartására a  rendvédelmi feladatokat ellátó szerv területi szervénél kijelölt
vizsgaszervező szervezésében, az általa meghatározott helyszínen kerül sor.
6. Halasztás 12. § (1) A  vizsgázó legkésőbb a  rendfokozati vizsgát megelőző 15 nappal benyújtott kérelmére a  rendfokozati vizsgát
a vizsgaszervező elhalasztja.
(2) Ha a vizsgázó halasztási kérelem nélkül nem jelenik meg a rendfokozati vizsgán, a vizsgaidőpontot követő 5 napon
belül igazolással élhet. Ebben az esetben a halasztásra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(3) Halasztott rendfokozati vizsga esetén a vizsgázónak a rendfokozati vizsgára jelentkezés szabályai szerint ismételten
jelentkeznie kell, úgy, hogy a  halasztott rendfokozati vizsgát az  eredeti vizsgaidőpontot követő fél éven belül
teljesíthesse.
(4) A  halasztott rendfokozati vizsgát a  rendfokozati vizsga letételére megállapított új időpontban érvényes
vizsgakövetelmények alapján kell teljesíteni, az általános szabályok alkalmazásával.
(5) A csoportos felkészítésen való részvétel halasztására az (1)–(3) bekezdést megfelelően alkalmazni kell.
7. A rendfokozati vizsga rendje 13. § (1) A  rendfokozati vizsgát háromtagú vizsgabizottság (a  továbbiakban: vizsgabizottság) előtt, a  vizsgaszervező által
meghatározott helyen és időben, szóbeli vizsga keretében kell teljesíteni.
(2) A rendfokozati vizsga rendjéért, a vizsgaszabályzat betartásáért a vizsgabizottság elnöke a felelős. A vizsgabizottság
munkáját a vizsgaszervező által megbízott jegyző segíti. A vizsgajegyzőkönyvet a jegyző vezeti.
14. § A vizsgázó részére a  rendfokozati vizsga napjára a  Hszt. 105.  § (1)  bekezdés h)  pontjára tekintettel
szolgálatmentességet kell biztosítani.
15. § (1) A vizsgabizottság a rendfokozati vizsga eredményét vizsgarészenként, százalékban határozza meg és azt megfelelt
vagy nem megfelelt minősítéssel látja el. A megfelelt minősítéshez legalább 60%-os eredmény szükséges.
(2) A  tiszthelyettesi, zászlósi rendfokozati vizsga esetében a  különös rész minősítése adja a  rendfokozati vizsga
eredményét is. A  főtiszti, tiszti rendfokozati vizsga mindkét vizsgarészének teljesítése esetén a  vizsgabizottság
megállapítja a  rendfokozati vizsga eredményét. A  vizsgarészek összesített eredménye alapján a  vizsgabizottság
a rendfokozati vizsgát megfeleltre vagy nem megfeleltre minősíti.
16. § (1) Ha a  vizsgázó valamely vizsgarészt nem vagy nem megfeleltre teljesítette, megismételheti a  vizsgarészt.
A rendfokozati vizsga minősítésénél a megismételt vizsgarész értékelését kell figyelembe venni.
(2) Megismételt rendfokozati vizsga esetén a  vizsgázónak a  rendfokozati vizsgára jelentkezés szabályai szerint
ismételten jelentkeznie kell, úgy, hogy a  megismételt rendfokozati vizsgát az  eredeti vizsgaidőpontot követő fél
éven belül teljesíthesse.
(3) A  megismételt rendfokozati vizsgát a  rendfokozati vizsga letételére megállapított új időpontban érvényes
vizsgakövetelmények alapján kell teljesíteni, az általános szabályok alkalmazásával.
17. § (1) A  vizsgaszervező a  vizsgázó kérésére a  rendfokozati vizsga eredményének közzétételét követő 5 munkanapon
belül lehetőséget biztosít a  vizsgajegyzőkönyv megtekintésére. Ezen határidő lejártát követően a  vizsgázó
a  vizsgajegyzőkönyvet az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi
CXII. törvény 13. alcímében foglalt általános szabályok szerint tekintheti meg.
(2) A  rendfokozati vizsga lebonyolítására vonatkozó szabályok megsértésére hivatkozva a  vizsgázó írásban panasszal
élhet a rendészeti vizsgaközpont vezetőjénél a panaszra okot adó esemény vagy cselekmény bekövetkeztéről való
tudomásszerzéstől számított 8 munkanapon belül.
(3) A  rendészeti vizsgaközpont vezetője a  panaszt 15 munkanapon belül, indokolt határozattal bírálja el. A  határozat
ellen a  kézhezvételtől számított 8 munkanapon belül a  miniszterhez fellebbezésnek van helye. A  miniszter
a fellebbezés tárgyában 30 napon belül dönt. A miniszter döntésével szemben további jogorvoslatnak helye nincs.
(4) A panaszra okot adó esemény vagy cselekmény bekövetkeztétől számított 3 hónapon túl panasz nem nyújtható be.
18. § (1) Eredményes rendfokozati vizsga esetén a  rendészeti vizsgaközpont a  vizsgázó számára – a  vizsgajegyzőkönyv
alapján – a  vizsgaidőpontot követő 5 munkanapon belül elektronikus bizonyítványt állít ki. A  bizonyítványt
a  vizsgázó, a  vizsgaszervező és a  személyi anyaggyűjtőben történő elhelyezés céljából a  humánigazgatási
szakszolgálat az RVTV informatikai felületén keresztül töltheti le.
(2) A  kiállított bizonyítványokról a  rendészeti vizsgaközpont elektronikus nyilvántartást vezet, továbbá gondoskodik
az elektronikus nyilvántartás archiválásáról.
8. A rendfokozati vizsga során közreműködő szervek 19. § (1) A vizsgaszervező a rendfokozati vizsga szervezésével, lebonyolításával kapcsolatos feladatai keretében különösen
a) megtervezi a rendfokozati vizsgák időpontjait,
b) csoportos felkészítéseket szervez,
c) a rendfokozati vizsgával kapcsolatos adatszolgáltatást teljesít a rendészeti vizsgaközpont felé,
d) a rendészeti vizsgaközponttal együttműködve biztosítja a rendfokozati vizsga személyi és tárgyi feltételeit.
(2) A vizsgaszervezőt az országos parancsnok, illetve az országos főigazgató jelöli ki, a rendvédelmi feladatokat ellátó
szerv központi, területi és helyi szervei szerinti bontásban. Vizsgaszervezőként kijelölhető a rendvédelmi feladatokat
ellátó szerv egy szervezeti eleme vagy egy másik, a képzési feladatok ellátására létrehozott szervezeti egysége is.
20. § (1) A rendfokozati vizsgáztatás rendszerének működtetésével kapcsolatos feladatokat a rendészeti vizsgaközpont látja
el. E feladata keretében különösen
a) biztosítja a  rendfokozati vizsgák lebonyolításához szükséges informatikai-technikai feltételeket, jóváhagyja,
valamint folyamatosan, de legalább kétévente felülvizsgálja a kérdéssort, valamint a rendvédelmi feladatokat
ellátó szervek bevonásával a követelményrendszert és a felkészítő tananyagot,
b) ellenőrzi a rendfokozati vizsgákhoz szükséges körülményeket,
c) a rendfokozati vizsgákról jegyzőkönyvet és nyilvántartást vezet,
d) a rendfokozati vizsgákról statisztikai célú összesítést készít.
(2) A rendészeti vizsgaközpont vezetője a miniszter jóváhagyását követően kiadja a vizsgaszabályzatot, melyet az RVTV
informatikai felületén közzé kell tenni. A  vizsgaszabályzat tartalmazza a  csoportos felkészítés és a  rendfokozati
vizsgák megszervezésének részletes eljárási szabályait, a  vizsgajegyzőkönyvekről és a  vizsgaokmányokról szóló
iratmintákat.
(3) A  rendészeti vizsgaközpont vezetője által kijelölt, megbízólevéllel rendelkező személy jogosult ellenőrizni
a  rendfokozati vizsga lebonyolításával kapcsolatos szabályok betartását. Az  ellenőrzésre kijelölt személy
a rendfokozati vizsgán jelen lehet és a rendfokozati vizsga menetét megfigyelheti, továbbá az iratokba betekinthet.
21. § A Belügyi Továbbképzési Kollégium meghatározza a rendfokozati vizsga minőségügyi követelményeit, módszertani
irányelveit.
9. A vizsgabizottság 22. § (1) A vizsgabizottság elnökét a rendészeti vizsgaközpont, a további tagok közül egy tagját a központi humánigazgatási
szakszolgálat, egy tagját a vizsgázó állományilletékes parancsnoka jelöli ki.
(2) A vizsgabizottság tagja
a) tiszthelyettesi, zászlósi rendfokozati vizsga tekintetében a  hivatásos állomány legalább tiszti rendfokozati
állománycsoportba tartozó és legalább 10 évi tényleges szolgálati idővel rendelkező tagja,
b) tiszti rendfokozati vizsga tekintetében a  hivatásos állomány legalább alezredesi rendfokozattal és legalább
10 év tényleges szolgálati idővel rendelkező hivatásos tagja,
c) főtiszti rendfokozati vizsga tekintetében a  hivatásos állomány legalább 15 évi tényleges szolgálati idővel
rendelkező, vezetői besorolási osztályba tartozó tagja
lehet. 23. § (1) A vizsgabizottság elnöke, tagjai és a jegyző nem működhet közre a Polgári Törvénykönyv szerinti hozzátartozójának,
valamint a  vele közvetlen alá- vagy fölérendeltségi viszonyban állónak a  vizsgáztatásában, továbbá olyan
esetekben, amelyekben tőle az  elfogulatlan vizsgáztatás egyébként nem várható el. A  rendfokozati vizsgán
közreműködő személy az összeférhetetlenségről a rendfokozati vizsga megkezdése előtt haladéktalanul tájékoztatja
a vizsgaszervezőt.
(2) Az elfogultságot a vizsgázó is bejelentheti. A bejelentésre a 17. § (2) bekezdése szerinti panaszban van lehetőség,
az elfogultságra okot adó körülmények és tények részletes kifejtésével.
(3) Az (1) bekezdés megsértésével lefolytatott rendfokozati vizsga eredményét meg kell semmisíteni.
10. A rendfokozati vizsga finanszírozása 24. § (1) A  rendfokozati vizsga során felmerülő utazási, szállás- és étkezési költségeket a  rendfokozati vizsgára kötelezett
vizsgázót foglalkoztató szerv a költségvetéséből biztosítja.
(2) A  rendfokozati vizsga önkéntes letétele esetén a  vizsgázó vizsgadíjat köteles fizetni, amelynek összege
a  rendvédelmi illetményalap összegének 15%-a. A  rendfokozati vizsga során felmerülő utazási, szállás- és étkezési
költség az önként jelentkező vizsgázót terheli.
25. § A megismételt rendfokozati vizsga díja a  vizsgázót terheli, amelynek mértéke a  rendvédelmi illetményalap
összegének 15%-a. A  megismételt rendfokozati vizsga során felmerülő utazási, szállás- és étkezési költség
a vizsgázót terheli.
26. § (1) A  rendfokozati vizsga halasztása – az  első halasztás kivételével – díjköteles. A  halasztás díja a  rendvédelmi
illetményalap összegének 7,5%-a, amelynek megfizetésére a vizsgázó köteles.
(2) Az  (1)  bekezdésben foglaltaktól eltérően a  rendfokozati vizsgára kötelezett vizsgázó esetében a  halasztás díja
a  munkáltatót – vezényeltek, átrendeltek esetében a  vezénylés, átrendelés helye szerinti szervet – terheli, ha
a  halasztásra a  munkáltató érdekkörében felmerült okból került sor. Ha a  halasztásra a  rendfokozati vizsgára
kötelezett vizsgázó érdekkörében felmerült, de neki fel nem róható okból került sor, a halasztás díját a munkáltató
– vezényeltek, átrendeltek esetében a  vezénylés, átrendelés helye szerinti szerv – saját költségvetése terhére
átvállalhatja.
27. § A vizsgadíjat, halasztott és megismételt rendfokozati vizsga díját a vizsgaszervező részére kell megfizetni.
28. § A csoportos felkészítést végző előadó, a  vizsgabizottság elnöke, tagjai és a  jegyző e  tevékenységüket szolgálati
feladatként látják el, tevékenységükért külön díjazás nem illeti meg őket.
11. Záró rendelkezések 29. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
30. § A rendészeti vizsgaközpont a  követelményrendszert és a  felkészítő tananyagot első alkalommal legkésőbb
2016. október 20-ig terjeszti fel a miniszternek jóváhagyásra. A miniszter által jóváhagyott követelményrendszert és
felkészítő tananyagot az RVTV informatikai felületén legkésőbb 2016. október 28-ig kell közzétenni.
31. § (1) A  rendfokozati vizsga letételére 2016. évben kötelezettet a  munkáltató – vezényeltek, átrendeltek esetében
a vezénylés vagy átrendelés helye szerinti szerv – az e rendelet hatálybalépését követő 8 napon belül, de legkésőbb
2016. október 20-ig tájékoztatja a vizsgakötelezettségéről és a teljesítés határidejéről vagy arról, ha a rendfokozati
vizsga letételének kötelezettsége alól mentesül.
(2) A 2016-ban kitűzött csoportos felkészítések és rendfokozati vizsgák időpontját legkésőbb 2016. október 20-ig kell
meghatározni és a vizsgaidőpontokat ezt követően 5 napon belül az RVTV informatikai felületén rögzíteni kell.
(3) A 2016. évben rendfokozati vizsga letételre kötelezett legkésőbb 2016. október 28-ig köteles a 10. §-ban foglaltak
szerint jelentkezni a  rendfokozati vizsgára, amely alapján a  vizsgaszervező az  RVTV informatikai felületén
haladéktalanul jelentkezteti a  rendfokozati vizsgára. Ebben az  esetben a  10.  §-ban megjelölt 60, illetve 45 napos
határidő követelményét nem kell betartani. Ha a  rendfokozati vizsgára kötelezett határidőben nem nyilatkozik
a  rendfokozati vizsga választott időpontjáról, a  vizsgaszervező által kijelölt időpontra kell jelentkeztetni őt,
a 10. §-ban foglaltaktól eltérően a rendfokozati vizsgát megelőző legalább 20 nappal.
32. § A 2018. január 1-jei előresorolásra tekintettel 2017. évben rendfokozati vizsga letételére kötelezetteket a munkáltató
– vezényeltek, átrendeltek esetében a vezénylés vagy átrendelés helye szerinti szerv – legkésőbb 2016. december
31-ig írásban
a) kötelezi a rendfokozati vizsga letételére, egyben tájékoztatja a teljesítés határidejéről vagy
b) tájékoztatja arról, ha a rendfokozati vizsga letételének kötelezettsége alól mentesül.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1516/2017. (VIII. 14.) Korm. határozata az első sikeres nyelvvizsga és az első emelt szintű, idegen nyelvből tett érettségi vizsga támogatásáról és ingyenessé tételéről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy 2018. január 1-jétől
a) azon 35. életévüket be nem töltött magyar állampolgárok részére, akik a  felsőfokú felvételi eljárás során
figyelembe vehető, a  felsőoktatási felvételi eljárásról szóló 423/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 2.  melléklet
1. pont, 2. pont l) alpont és 4. pont szerinti idegen nyelvek valamelyikéből sikeres
aa) komplex középfokú (B2) nyelvvizsgát vagy ezzel egyenértékű emelt szintű idegen nyelvű érettségi
vizsgát vagy
ab) komplex felsőfokú (C1) nyelvvizsgát; b) azon 35. életévüket be nem töltött, a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 39.  §
(1)  bekezdésében meghatározott nem magyar állampolgárok részére, akik az  állampolgárságuk szerinti
ország hivatalos nyelvétől, nyelveitől eltérő, továbbá a  felsőfokú felvételi eljárás során figyelembe vehető,
a felsőoktatási felvételi eljárásról szóló 423/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. melléklet 1. pont, 2. pont l) alpont
és 4. pont szerinti idegen nyelvek valamelyikéből vagy magyar nyelvből sikeres
ba) komplex középfokú (B2) nyelvvizsgát vagy ezzel egyenértékű emelt szintű idegen nyelvű érettségi
vizsgát vagy
bb) komplex felsőfokú (C1) nyelvvizsgát szereznek, a  nyelvvizsga díja megtérítésre kerüljön az  adott évre érvényes kötelező legkisebb munkabér
(minimálbér) 25%-ának megfelelő összeghatárig;
2. egyetért azzal, hogy ha az  1.  pontban foglaltaknak megfelelő személyek a  nyelvvizsgát nem egy időben, hanem
részvizsgánként, de még a  35. életév betöltését megelőzően szerzik meg, abban az  esetben az  időben második
részvizsga díja kerüljön megtérítésre.
3. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy készítse elő az 1. és 2. pontban foglaltak végrehajtásához szükséges
jogszabály-módosításokat;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. augusztus 31.
4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjanak az  1.  pontban
foglaltak megvalósítása érdekében
a) 2018. évben 2788 millió forint,
b) 2019. évben 3066 millió forint,
c) 2020. évben 3372 millió forint
többletforrás rendelkezésre bocsátásáról a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetben;
Felelős: a költségvetés tervezése tekintetében nemzetgazdasági miniszter
az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében emberi erőforrások minisztere
Határidő: az éves központi költségvetés tervezése során
az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében folyamatos
5. egyetért azzal, hogy az  első sikeres nyelvvizsga, illetve az  első emelt szintű nyelvi érettségi vizsga díjának
visszatérítése adómentes bevételnek minősüljön, egyúttal felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy készítse elő
a személyi jövedelemadóról szóló törvény ennek megfelelő módosítását.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. november 15. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1036/2012. (II. 21.) Korm. határozata a 2012. és 2013. költségvetési hiánycél biztosításához szükséges további intézkedésekről.
A Kormány a 2012. és 2013. évi költségvetési hiánycél biztosítása érdekében a következő határozatot hozza:
1. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszter bevonásával a 2012. évre
vonatkozóan tegyen javaslatot a gyógyszertámogatások csökkentésére. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: február 29. 2. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszter bevonásával a Széll Kálmán
Tervben bejelentett 2013. évi gyógyszertámogatásokat érintő intézkedéseken felül tegyen javaslatot további
megtakarítási intézkedésekre. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter nemzetgazdasági miniszter
Határidő: március 14. 3. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a belügyminiszter és a nemzetgazdasági miniszter
bevonásával tegyen a 2013. évre vonatkozóan csökkentési javaslatot a fővárosi helyi közösségi közlekedés
Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló törvényben szereplő támogatási előirányzatához képest.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter belügyminiszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: február 29.
4. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a nemzetgazdasági miniszter bevonásával tegyen javaslatot
az elektronikus útdíjfizetési rendszer legkésőbb 2013. július 1-jétől történő bevezetésére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: március 14.
5. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az érintett fejezeteket irányító szervek vezetőinek
bevonásával tegyen javaslatot a 2012. évi fejezeti kezelésű előirányzatok és az egyéb központi kiadások
csökkentésére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter az érintett fejezeteket irányító szervek vezetői
Határidő: azonnal 6. A Kormány az irányítása alá tartozó fejezeteknél beszerzési tilalmat rendel el az intézményi beruházás keretében
történő bútor, személygépjármű, informatikai eszköz és telefon beszerzése vonatkozásában.
Felelős: a Kormány irányítása alá tartozó fejezeteket irányító szervek vezetői
Határidő: azonnal 7. A 6. pontban meghatározott tilalmak nem vonatkoznak az európai uniós forrást tartalmazó előirányzatokra, a NATO
finanszírozási programok, illetve a közös finanszírozású NATO programok keretében megvalósuló beszerzésekre,
továbbá a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CXXXVIII. törvény 1. melléklet
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 34. alcím, 1. jogcímcsoport
„Infokommunikációs szolgáltatások, konszolidáció” fejezeti kezelésű előirányzat terhére finanszírozott intézményi
beruházásokra. A tilalmak részbeni feloldására – rendkívül indokolt, egyedi esetekben – a Magyar Államkincstár
elnökének benyújtott, annak véleményével ellátott kérelem alapján, a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
jogosult. Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár Magyar Államkincstár elnöke
Határidő: folyamatos 8. A Kormány felhívja a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnökét, hogy a 6. pont szerinti tilalom betartásával kapcsolatos
ellenőrzést végezze el. Felelős: Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke
Határidő: folyamatos 9. A Kormány felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Miniszterelnökséget vezető államtitkár és a Magyar
Államkincstár elnökének bevonásával negyedévente készítsen összefoglaló jelentést a beszerzési tilalom alól
felmentést igénylő kérelmekről, azok engedélyezésének, elutasításának alakulásáról. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető államtitkár Magyar Államkincstár elnöke Határidő: minden negyedévet követő hónap 15. napja
10. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1898/2015. (XII. 8.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és a Globális Zöld Növekedési Intézet között kötendő, a Globális Zöld Növekedési Intézet kiváltságait és mentességeit részletező jogállási megállapodás szövegének végleges megállapításáról.
A Kormány
 1. egyetért a  Magyarország Kormánya és a  Globális Zöld Növekedési Intézet között kötendő, a  Globális Zöld
Növekedési Intézet kiváltságait és mentességeit részletező Jogállási Megállapodás (a  továbbiakban: Jogállási
Megállapodás) bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Jogállási Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Jogállási Megállapodás szövege végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
4. elfogadja a  Jogállási Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a  Jogállási Megállapodás
szövegének végleges megállapítását követően annak törvényjavaslatként az Országgyűléshez történő benyújtását.
A Kormány a törvényjavaslat előadójának a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
386/2013. (XI. 7.) Korm. rendelete a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság feladatkörébe tartozó kármentesítési alprogramok keretében az állami felelősségi körbe tartozó kármentesítési feladatok lebonyolításáért felelő szervezet kijelöléséről.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, valamint az Alaptörvény
15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) Az  állam felelősségvállalási körén belül a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a  továbbiakban: MNV Zrt.) feladatkörébe, valamint ellátási kötelezettségébe tartozó kármentesítési alprogramok
keretében a  környezeti kármentesítési feladatok irányítását és lebonyolítását a  Nitrokémia Környezetvédelmi
Tanácsadó és Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: Nitrokémia Zrt.) végzi.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott feladatok ellátásához és lebonyolításához szükséges költségvetési forrásokat
az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet terhére biztosítja az állam.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti kármentesítési feladatok részletes meghatározására az  MNV Zrt. éves feladattervet készít,
amelyet előzetesen egyeztet az állami felelősségi körbe tartozó kármentesítési alprogramok koordinálásáért felelős
miniszterrel.
2. § (1) A  megelőző évben elvégzett, valamint a  tárgyévben tervezett kármentesítési feladatokról a  Nitrokémia Zrt. éves
jelentést készít.
(2) A Nitrokémia Zrt. az (1) bekezdés szerinti éves jelentését – az MNV Zrt. jóváhagyását követően – az állami vagyon
felügyeletéért felelős miniszter küldi meg a  környezetvédelemért felelős miniszternek a  tárgyévet követő év első
negyedévének végéig.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2019. (III. 27.) MEKH rendelete a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal elnökének a rendelet kiadásában való helyettesítéséről.
A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 21.  § 1.  pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a 12. § i) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal elnöke rendeletének kiadásában az elnököt – akadályoztatása
esetén – Tóth Tamás elnökhelyettes helyettesíti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal elnökének a  rendelet kiadásában való
helyettesítéséről szóló 3/2013. (VIII. 7.) MEKH rendelet.
Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


text:
1517/2011. (XII. 30.) Korm. határozata a 2011. költségvetéssel összefüggő egyes feladatokról.
1. A Kormány az irányítása alá tartozó fejezeteknél felfüggeszti a jutalom és más, jutalmazási jellegű juttatások
kifizetését, ide értve azon jutalmakat és más, jutalmazási jellegű céljuttatásokat is, amelyeket a munkáltató már
megállapított, csak a kifizetésre nem került sor. A Kormány irányítása alá tartozó fejezeteknél foglalkoztatottak számára jogszabály alapján járó juttatáson kívül egyéb
juttatás nem fizethető; Felelős: a fejezetet irányító szerv vezetője
Határidő: azonnal 2. A Kormány felhívja az irányítása alá tartozó fejezetek vezetőit, hogy az 1. pont szerinti juttatások – ide értve a
jogszabály alapján járó juttatásokon kívüli egyéb juttatásokat is – kifizetéséről – a kifizetés elrendelését megelőzően –
a közigazgatási és igazságügyi miniszter útján előzetesen tájékoztassák a miniszterelnököt;
Felelős: a fejezetet irányító szerv vezetője Határidő: folyamatos
3. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy az 1–2. pontban meghatározottakat megfelelően érvényesítsék
az állam többségi befolyása alatt álló gazdálkodó szervezeteknél is.
Felelős: érintett miniszterek Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1215/2011. (VI. 28.) Korm. határozata egyes, a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság és a Közgyűjteményi Ellátó Szervezet közötti jogutódlással kapcsolatos feladatokról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 27. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében,
a központi közigazgatási üdültetési rendszer fejlesztésével, működtetésével összefüggő feladatok ellátása céljából
368,9 millió forint átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló CLXIX. törvény
1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 12. Központi Szolgáltatási Főigazgatóság cím terhére,
a X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 14. Közgyűjteményi Ellátó Szervezet cím javára, az 1. melléklet
szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
10/2003. (II. 19.) OGY határozata a közszolgálati műsorszolgáltatók és a nemzeti hírügynökség európai uniós csatlakozással kapcsolatos tájékoztatási feladatainak költségvetési többlettámogatásáról.
A Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő
csatlakozása napjaink egyik legfontosabb, az ország egészét alapvetően érintő kérdése. Annak érdekében, hogy a
csatlakozás hatásaira vonatkozó ismeretek minél szélesebb
A határozatot az Országgyűlés a 2003. február 17-i ülésnapján
fogadta el.
A határozatot az Országgyűlés a 2003. február 17-i ülésnapján
fogadta el.
körben az állampolgárok rendelkezésére álljanak, továbbá
figyelemmel a közszolgálati műsorszolgáltatóknak és a
nemzeti hírügynökségnek a közérdeklődésre számot tartó
eseményekkel kapcsolatos átfogó, hiteles és pontos tájékoztatási kötelezettségére, valamint e szervezetek támogatási kérelmére, az Országgyűlés a következő határozatot
hozza:
Az Országgyűlés egyetért azzal, hogy a Kormány — utólagos elszámolás mellett — összesen 900 millió forint költségvetési céltámogatást juttasson a nemzeti hírügynökség,
illetőleg a Magyar Rádió Közalapítvány, a Magyar Televízió Közalapítvány és a Hungária Televízió Közalapítvány
részére a Magyar Távirati Iroda Rt., illetőleg a közszolgálati műsorszolgáltatók Európai Unióhoz történő csatlakozással kapcsolatos ismeretek bővítését elősegítő hírügynökségi, illetőleg műsorszolgáltatási tevékenysége költségeire.
A céltámogatás összegéből — a Magyar Televízió Közalapítványt 500 millió Ft,
— a Hungária Televízió Közalapítványt 180 millió Ft,
— a Magyar Rádió Közalapítványt 120 millió Ft,
— a Magyar Távirati Iroda Rt.-t 100 millió Ft
illeti meg. A céltámogatást kizárólag e határozat hatálybalépését
követően keletkező kiadásokra lehet fordítani.
Az előzőekben felsorolt intézmények a céltámogatás
összegére előzetes pénzügyi tervet készítenek és azt a Közalapítvány Kuratóriuma, illetve az MTI Rt. esetében a
Tulajdonosi Tanácsadó Testület elé terjesztik.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke