text:
9/2015. (V. 29.) FM utasítása a földművelésügyi miniszter által kitűzhető díjakkal kapcsolatos minisztériumi feladatokról.
A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 1. pontjában meghatározott feladat- és
hatáskörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a földművelésügyi
miniszter által kitűzhető díjakkal kapcsolatos minisztériumi feladatokról az alábbiak szerint rendelkezem:
1. § (1) A Földművelésügyi Minisztérium (a továbbiakban: Minisztérium) a Polgári Törvénykönyv szerinti díjkitűzésként
a) évente
aa) a Magyar Agrárgazdasági Minőség Díj,
ab) az Élelmiszerbiztonságért Díj,
b) kétévente pedig a Magyar Tájdíj
elnyerésére nyilvános pályázatot hirdet.
(2) A nyilvános pályázatok kiírásának, lebonyolításának költségeit a Minisztérium éves költségvetésébe be kell tervezni.
2. § (1) A  pályázati kiírásokat – a  Minisztérium díjjal kapcsolatos szakterületért felelős szervezeti egysége felkérésére –
a díjakkal azonos nevű bizottságok (a továbbiakban: díjbizottság) készítik el. A pályázati kiírásokat – a földművelésügyi
miniszter (a továbbiakban: miniszter) jóváhagyását követően – a Minisztérium honlapján és a Minisztérium hivatalos
lapjában kell közzétenni.
(2) A  beérkezett pályázatokat a  Minisztérium díjjal kapcsolatos szakterületért felelős szervezeti egysége gyűjti, majd
elbírálásra a  díjbizottság elé terjeszti. A  díjbizottság a  pályázati felhívásban meghatározott szempontok alapján
– szükség esetén helyszíni szakértői ellenőrzésen szerzett információk figyelembevételével – bírálja el a beérkezett
pályázatokat. Az eljárás menetét, valamint a részletes követelményrendszert a pályázati felhívás tartalmazza.
3. § (1) A  pályázók a  pályázati felhívásban szereplő díjat az  általános és a  részletes feltételek együttes fennállása esetén
nyerhetik el.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek történő megfelelésről a díjbizottság dönt. A nyertes pályázók névsorát
a díjbizottság felterjeszti a miniszter részére.
(3) Az elnyert díjat a miniszter vagy megbízottja ünnepélyes keretek között adja át. A díjazottak névsorát – érdemeik
feltüntetésével – a Hivatalos Értesítőben közzé kell tenni.
Magyar Agrárgazdasági Minőség Díj 4. § (1) A Magyar Agrárgazdasági Minőség Díjat a minőségügyben kiemelkedő, példaértékű eredményt felmutató gazdálkodó
szervezetek számára kell kiírni. A díj elnyerésére a Minisztérium felügyelete alá tartozó valamennyi területen működő
szervezet pályázhat.
(2) A pályázati felhívásnak tartalmaznia kell a díj elnyerésének általános feltételeit, amelyek az alábbiak:
a) a szervezet sikeres termékkörrel rendelkezik, és eredményes gazdálkodást folytat,
b) a szervezet vezetésének és dolgozóinak a minőség iránti elkötelezettsége példamutató,
c) a folyamatos stratégiai jellegű minőségfejlesztés a szervezet működésének meghatározó részét képezi,
d) a  szervezet általános és szakági minőségbiztosítási rendszer (pl. ISO 9001, ISO 14001, EUREPGAP, HACCP)
működtetésével támogatja a folyamatos minőségfejlesztést,
e) a szervezet folyamatosan figyelemmel kíséri és értékeli a szolgáltatásait igénybe vevő ügyfelek elégedettségének
alakulását,
f ) a szervezet vezetése és dolgozói a gyakorlatban alkalmazzák az egymástól való tanulás, az összehasonlításon
alapuló fejlesztés, valamint a sikeres megoldások elsajátításának elvét.
5. § (1) A beérkezett pályázatokat a Magyar Agrárgazdasági Minőség Díj Bizottság (az alcím vonatkozásában a továbbiakban:
Bizottság) bírálja el. A Bizottság a miniszter által felkért tagokból áll. A Bizottság megalakításával, valamint titkársági
teendőivel kapcsolatos feladatokat a Minisztérium élelmiszeriparért felelős szervezeti egysége látja el.
(2) A Bizottság teljes létszáma – elnökét és titkárát is beleértve – legfeljebb kilenc fő lehet.
 (3) A Bizottság tagjai közül elnököt választ. A bizottsági feladatok ellátásáért tiszteletdíj nem jár.
 (4) A tagok megbízatása visszavonásig érvényes. A tagok tisztségükről indokolás nélkül lemondhatnak. A megüresedett
helyet 60 napon belül be kell tölteni.
 (5) A Bizottság ügyrendjét maga állapítja meg. A bizottság ügyrendjének megfelelően ülésezik. Az üléseken a Bizottság
elnöke által felkért külső szakértők tanácskozási joggal részt vehetnek. A Bizottság döntését egyszerű szótöbbséggel
hozza meg, szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
6. § (1) A pályázati felhívásnak tartalmaznia kell a díjra vonatkozó leírást tartalmazó információkat a (2) bekezdésben foglaltak
szerint.
(2) A  díjazott az  elismerést igazoló oklevelet és rézből készített, kettős láncon falra függeszthető táblát kap.
Az  50×40  centiméteres tábla gravírozott szövege tartalmazza a  díjazott nevét, a  „MAGYAR AGRÁRGAZDASÁGI
MINŐSÉG DÍJ” szöveget, a díj odaítélésének évét és „A FÖLDMŰVELÉSÜGYI MINISZTERTŐL” szöveget.
(3) A  díjazottak külön megállapodásban rögzített feltételek szerint jogosultak a  díjat jelölő védjegy használatára,
amelynek szövege: „Magyar Agrárgazdasági Minőség Díj [év] díjazott vállalkozás”. Az [év] megjelölés a védjegyben
változó elemként a díj odaítélésének évét jelenti.
7. § (1) A pályázatot úgy kell meghirdetni, hogy a résztvevők közül az öt legjobb eredményt elérő pályázó részére adható ki
a díj.
(2) A pályázati felhívásban meg kell jelölni, hogy a díjakat a március 15-ei nemzeti ünnep alkalmából adják át.
 (3) A pályázatban rögzíteni kell annak tényét, hogy ha a díjazott működése a későbbiek során nem felel meg a pályázati
felhívásban rögzített részletes követelményeknek, a  Bizottság javaslatára a  miniszter a  díjat visszavonhatja. A  díj
visszavonásáról hozott intézkedést – annak rövid indokolásával – a Minisztérium hivatalos lapjában közzé kell tenni.
(4) Ha a díjat visszavonják, a díjazott a védjegyet nem használhatja.
Élelmiszerbiztonságért Díj 8. § (1) Az  Élelmiszerbiztonságért Díjat, a  hazai élelmiszerláncban működő vállalkozások, illetve az  élelmiszerlánccal
kapcsolatos szakterületeken működő olyan szervezetek számára kell kitűzni, amelyek tevékenységükkel
bizonyíthatóan elkötelezettek a magas színvonalon megvalósuló élelmiszer-biztonság ügye iránt, kiemelt fontosságot
tulajdonítanak a higiénikus munkavégzésnek, az egyenletesen jó minőségű és biztonságos termékek előállításának,
illetve szolgáltatás nyújtásának, követendő példát mutatva ezzel a szakma többi szereplője számára is.
(2) A pályázati felhívásnak a következő általános feltételeket kell tartalmaznia:
a) a  szervezet Magyarországon bejegyzett élelmiszer-vállalkozási központtal, valamint – az  élelmiszerlánc
felügyeleti szerv által regisztrált vagy engedélyezett – élelmiszer-vállalkozási telephellyel rendelkezik;
b) a szervezetnek lejárt és meg nem fizetett köztartozása nincs;
c) a szervezet nem áll csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárás alatt;
d) a szervezetet a tárgyévben és az azt megelőző két naptári évben az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv élelmiszerbiztonsági hatósági eljárás során élelmiszer-biztonsági hiányosságért figyelmeztetést meghaladó mértékben
nem szankcionálta.
9. § (1) A  beérkezett pályázatokat az  Élelmiszerbiztonságért Díj Bizottság (az alcím vonatkozásában a  továbbiakban:
Bizottság) bírálja el. A  Bizottság a  miniszter által felkért tagokból áll. A  Bizottság megalakításával kapcsolatos
feladatokat a Minisztérium élelmiszer-feldolgozásért felelős szervezeti egysége látja el.
(2) A Bizottság teljes létszáma – elnökét és titkárát is beleértve – legfeljebb öt fő lehet.
 (3) A Bizottság tagjai közül elnököt és titkárt választ. A bizottsági feladatok ellátásáért tiszteletdíj nem jár.
 (4) A  tagok megbízatása visszavonásig szól. A  tagok tisztségükről indokolás nélkül lemondhatnak. A  megüresedett
helyet 60 napon belül be kell tölteni.
 (5) A Bizottság ügyrendjét maga állapítja meg. A Bizottság ügyrendjének megfelelően ülésezik. Az üléseken a Bizottság
elnöke által felkért külső szakértők tanácskozási joggal részt vehetnek. A Bizottság döntését egyszerű szótöbbséggel
hozza meg, szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
10. § (1) A pályázati felhívásnak tartalmaznia kell a díjra vonatkozó leírást tartalmazó információkat a (2) bekezdésben foglaltak
szerint.
(2) A  díjazott az  elismerést igazoló oklevelet és rézből készített, kettős láncon falra függeszthető táblát kap. A  tábla
50×40  cm méretű, középen Vas Károly arcképével, fölötte „ÉLELMISZERBIZTONSÁGÉRT DÍJ” felirattal és a  díjazott
nevével, alatta „A FÖLDMŰVELÉSÜGYI MINISZTERTŐL” felirat, a díj odaítélésének éve és a magyar címer található.
11. § (1) A pályázatot úgy kell meghirdetni, hogy a három legjobb eredményt elérő pályázó részesülhet a díjban.
 (2) A pályázati felhívásban meg kell jelölni, hogy a díjakat az augusztus 20-ai állami ünnep alkalmából kell átadni.
 (3) A pályázatban rögzíteni kell annak tényét, hogy ha a díjazott működése a későbbiek során nem felel meg a pályázati
felhívásban rögzített részletes követelményeknek, vagy ha olyan élelmiszer-biztonsággal összefüggő esemény
következik be, amely a  díjazottnak felróható, és ezáltal a  díjazott a  díjra méltatlanná vált, a  bizottság javaslatára
a miniszter a díjat visszavonhatja. A díj visszavonásáról hozott intézkedést – annak rövid indokolásával – a Minisztérium
hivatalos lapjában közzé kell tenni.
Magyar Tájdíj 12. § (1) A  Magyar Tájdíjat a  magyar táj védelme, kezelése, tervezése érdekében kiemelkedő tevékenységet folytató
helyi  önkormányzatok, önkormányzati társulások és társadalmi szervezetek részére kell kiírni. A  pályázóknak
a (2)–(5) bekezdésben foglalt követelményeknek kell megfelelniük.
(2) A díjat egy helyi önkormányzat, önkormányzati társulás vagy társadalmi szervezet nyerheti el, amely a természeti és
táji örökség megőrzése, fejlesztése, valamint az  ehhez kapcsolódó oktatás, szemléletformálás szakterületeken
kiemelkedő programot valósított meg.
(3) A tájvédelmi, tájfejlesztési programot közösen megvalósító helyi önkormányzatok, önkormányzati társulások, illetve
társadalmi szervezetek a díjat együttesen nyerhetik el.
(4) Országhatárokon átnyúló tájak védelme, kezelése, tervezése céljából megvalósított nemzetközi program esetén
a  díjat Magyarország területén működő helyi önkormányzatok, önkormányzati társulások, társadalmi szervezetek
nyerhetik el.
(5) A pályázati felhívásnak tartalmaznia kell a díj elnyerésének általános feltételeit, amely szerint a helyi önkormányzat,
önkormányzati társulás, illetve társadalmi szervezet:
a) tevékenysége megfelel a fenntartható területi fejlődés elveinek;
b) példamutató tevékenységet folytat az  érintett tájak tervezését, kezelését, illetve védelmét segítő politikák
vagy intézkedések gyakorlati megvalósítása terén;
c) természeti-táji örökség iránti fogékonysága, szemléletformálása kiemelkedő jelentőségű.
(6) A  díj ugyanarra a  programra nézve csak egyszer nyerhető el. A  bírálatot követő 5 év elteltével a  díj ismételten
elnyerhető a program továbbfejlesztése esetén, ha az önállóan is elismerésre érdemes eredményre vezet.
13. § (1) A beérkezett pályázatokat az Európai Táj Egyezmény végrehajtását koordináló tárcaközi testület – az ügyrendjében
foglaltak szerint – megvizsgálja és értékeli. Az értékelést követően a Minisztérium tájvédelemért felelős szervezeti
egysége javaslatot tesz a miniszternek a díj odaítélésére.
(2) A pályázattal kapcsolatos feladatok ellátásáért tiszteletdíj nem jár.
14. § (1) A  pályázati felhívásnak tartalmaznia kell a  díjra vonatkozó leírást tartalmazó információkat a  (2)–(3)  bekezdésben
foglaltak szerint.
(2) A díjazott az elismerést tartalmazó oklevelet és emléktáblát kap. Az emléktábla 30×42 cm méretű, bronzból készült,
amit az  Európai Táj Egyezmény emblémája, a  természetvédelem kócsagos emblémája, egy jellegzetes magyar táj
stilizált ábrázolása díszít, amely fölé kidomborodó betűkkel a tájdíj elnyerésére utaló „Magyar Tájdíj” felirat, az aljára
az évszám kerül.
(3) Az  emléktábla a  díj odaítélésének tényét igazolja, amelyet a  díjazott a  székhelyén lévő épületen vagy egyéb, arra
alkalmas helyen, jól látható módon elhelyezheti.
(4) A  pályázati felhívásban meg kell jelölni, hogy a  díjat kétévente egy alkalommal, az  Európa Tanács Táj Díja
adományozásával azonos évben, az április 22-ei Föld Napja alkalmából lehet elnyerni.
(5) A pályázatot az Európa Tanács Táj Díjának adományozását megelőző évben kell kiírni, a díj átadására az ezt követő
évben kell sort keríteni, legközelebb 2017-ben.
15. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a  vidékfejlesztési miniszter által kitűzhető díjakkal kapcsolatos minisztériumi feladatokról szóló
14/2012. (VI. 25.) VM utasítás. Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
182/2011. (VIII. 31.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában megállapított jogkörömben, a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
100. §-ának a) pontja alapján, a nemzeti erőforrás miniszter és a fenntartó javaslatára, a Pázmány Péter Katolikus Egyetemen
dr. Szuromi Szabolcs egyetemi tanárt 2011. augusztus 30-tól 2015. augusztus 31-éig terjedő időtartamra
megbízom a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2011. június 9. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1555/2016. (X. 13.) Korm. határozata Göd város infrastrukturális fejlesztéséről.
A Kormány támogatja Göd város infrastrukturális fejlesztésének megvalósítását, ennek érdekében
 1. egyetért az  M2 autópálya Dunakeszi északi csomópont és a  2. számú főút közötti összekötő út megépítésének
a  Magyarország rövid- és középtávú közútfejlesztéséhez kapcsolódó infrastrukturális beruházások
összehangolásáról és azok 2022-ig történő megvalósításáról szóló 1371/2016. (VII. 15.) Korm. határozat 1. melléklete
szerinti projektlistába való felvételével;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  közlekedési infrastrukturális fejlesztésekért felelős kormánybiztost,
hogy a NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő zártkörűen működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: NIF Zrt.) útján
gondoskodjon az M2 autópálya Dunakeszi északi csomópont és 2. számú főút közötti összekötő út előkészítési és
kivitelezési feladatainak (a továbbiakban: beruházás) elvégzéséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 közlekedési infrastrukturális fejlesztésekért felelős kormánybiztos
Határidő: azonnal
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  beruházás megvalósításának
érdekében a  2016–2018. évre gondoskodjanak a  Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 31. Kiemelt célú beruházások támogatása alcím, 12. Közútfejlesztési feladatok végrehajtása
jogcímcsoport (a  továbbiakban: előirányzat) javára a  pénzügyi tranzakciós illetékkel és a  kapcsolódó kincstári
díjakkal együtt
a) 2016. évben 40,14 millió forint,
b) 2017. évben 2910,15 millió forint,
c) 2018. évben 832,905 millió forint
forrás biztosításáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 2016. évi forrásbiztosítás tekintetében azonnal
 a 2017. évi forrás tekintetében a központi költségvetés végrehajtása során
 a 2018. évi források tekintetében a központi költségvetések tervezése során
4. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36.  § (4a)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
jóváhagyja, hogy a  nemzeti fejlesztési miniszter a  2016–2018. évek vonatkozásában az  előirányzat terhére
a  beruházás megvalósítása érdekében a  3.  pont a)–c)  alpontjaiban megjelölt összegek pénzügyi tranzakciós
illetékkel és a  kapcsolódó kincstári díjakkal csökkentett összegének mértékéig, összesen legfeljebb bruttó
3770,0 millió forint összegben kötelezettséget vállaljon;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon Göd város infrastrukturális fejlesztéséhez kapcsolódó,
az  önkormányzat szervezésében megvalósuló beruházási feladatok 2016. évi finanszírozásához szükséges
562,0 millió forint támogatás biztosításáról Göd Város Önkormányzata javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 6. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon Göd város infrastrukturális fejlesztéséhez kapcsolódó,
az  önkormányzat szervezésében megvalósuló beruházási feladatok 2017. évi finanszírozásához szükséges
1400,0 millió forint támogatás biztosításáról Göd Város Önkormányzata javára a felmerülés ütemében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. évben a felmerülés ütemében
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1540/2016. (X. 13.) Korm. határozata az építésügy területén mutatkozó, műszaki előírások hiányából fakadó nehézségek enyhítéséről.
A Kormány felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az építésügy területén a műszaki előírások terén tapasztalható
hiányosságok mielőbbi orvoslása céljából
 1. az ÉMI Építésügyi Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság útján gondoskodjon
az építésügyi műszaki irányelvek kidolgozásáról,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatosan
2. készítsen jelentést a  Kormány számára az  építésügyi műszaki irányelvek területén elért előrehaladásról, továbbá
tegyen javaslatot a célok elérése érdekében elvégzendő további feladatokra.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
16/2015. (IV. 7.) OGY határozata a Bethlen Gábor Alap 2013. tevékenységéről és működéséről szóló beszámoló elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés a Bethlen Gábor Alap 2013. évi tevékenységéről és működéséről szóló beszámolót elfogadja.
 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1285/2011. (VIII. 18.) Korm. határozata a fővárosi közösségi közlekedés működtetéséhez szükséges további intézkedésekről.
1. A Kormány a) az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 27. § (1) bekezdése alapján 9.000,0 millió forint melléklet
szerinti átcsoportosítását rendeli el a fővárosi közösségi közlekedés zavartalan működésének biztosítása
érdekében a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezet 11. Budapest 4-es – Budapest
Kelenföldi pályaudvar–Bosnyák tér közötti – metróvonal építésének támogatása cím terhére, a IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai és átengedett személyi jövedelemadója fejezet, 13. Fővárosi közösségi közlekedés
rendkívüli támogatása cím javára; Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
b) felhatalmazza a belügyminisztert, hogy a támogatást soron kívül folyósítsa Budapest Főváros
Önkormányzatának. Felelős: belügyminiszter Határidő: azonnal 2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
6/2003. (II. 1.) FVM rendelete a juhtej 2003. agrárpiaci támogatásáról.
Az agrárpiaci rendtartásról szóló 1993. évi VI. törvény
27. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
figyelemmel az agrár- és vidékfejlesztési támogatások
igénybevételének általános feltételeiről szóló 290/2002.
(XII. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) rendelkezéseire — a pénzügyminiszterrel egyetértésben — a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya azokra a nyers, kifejt termelői juhtejet (BTO: 012221 0000) feldolgozó természetes és jogi
személyekre, valamint jogi személyiség nélküli gazdasági
társaságokra (a továbbiakban együtt: feldolgozó) terjed ki,
akik (amelyek) érvényes engedély alapján működve a juhtejet saját termelésük, illetve a termelőtől történő felvásárlás után feldolgozzák.
2. § (1) A feldolgozó a juhsajtfélék választékának növelése
érdekében a 2003. évi hazai termelésből feldolgozásra átvett első osztályú juhtej után 1,5 millió liter mennyiségi
határig (felvásárlási kvóta) agrárpiaci támogatásra
(a továbbiakban: támogatás) jogosult.
 (2) A 2003. évben felvásárolt első osztályú juhtej után
igényelhető agrárpiaci támogatás mértéke: 30 Ft/liter.
 (3) Az első osztályú nyers juhtej minőségi követelményeit e rendelet melléklete tartalmazza.
3. § (1) A feldolgozó a juhtej felvásárlása után a 30 forint/liter támogatást az illetékes adóhatóságtól igényelheti,
amennyiben
a) a minősített első osztályú juhtej után — a literenkénti támogatás összegét is tartalmazó — legalább 150 Ft +
áfa összeget vagy kompenzációs felárat kifizet a termelőnek,
b) a feldolgozó tagja a Juh Terméktanácsnak (a továbbiakban: Terméktanács).
 (2) A feldolgozó köteles az átvett juhtej után az (1) bekezdés a) pontjában feltüntetett árat elszámolni és kifizetni a tejtermelőnek, amennyiben
a) a tejet a Budapest Fővárosi Állategészségügyi és
É lelmiszer Ellenőrző Állomás (a továbbiakban: Állomás)
által ellenőrzött laboratóriumokban, e rendelet mellékletében feltüntetett minőségi követelmények teljesülése
alapján első osztályúnak minősítették,
b) a tejtermelő tagja a Terméktanácsnak. (3) A feldolgozó a saját termelvényű juhtej mennyiség
után is jogosult támogatásra, amennyiben
a) a juhtejet e rendelet mellékletében foglaltak szerint
első osztályúnak minősítették,
b) a feldolgozó tagja a Terméktanácsnak. 4. §
(1) A támogatás pályázat alapján vehető igénybe. A
pályázatot a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) hirdeti meg a szakmai lapokban és a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési
Értesítőben.
 (2) A pályázati felhívásban megjelölt határidőig beérkezett pályázatokat a minisztérium és a Terméktanács képviselőiből álló bizottság bírálja el.
 (3) Az elbírált pályázatok eredményéről a minisztérium
írásban értesíti a kérelmezőket, valamint az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalt.
5. § (1) A támogatás — az adóhatóság által rendszeresített
nyomtatványon — a 2003. évi pályázatok elbírálása után
havonta, a tárgyhót követő 20. naptól igényelhető az illetékes adóhatóságnál a 10032000-01905520 számú APEH
Agrárpiaci támogatás állami felvásárlás folyósítási számláról.
 (2) A támogatás igényléséhez a feldolgozónak mellékelnie kell:
a) a tej árának kifizetéséről a számlát vagy az áruátvételi bizonylatot,
b) a terméktanácsi tagságot a 2003-tól igazoló iratot,
c) az Állomás által hitelesített minősítő bizonyítványt,
d) nyilatkozatot arról, hogy nem áll csőd-, felszámolási,
végelszámolási, illetőleg természetes személy esetében
végrehajtási eljárás alatt, valamint nincs köztartozása,
e) saját termelésű tej után, a feldolgozott első osztályú
juhtej mennyiséget igazoló önbizonylatot, valamint
f) érvényes működési engedély igazolását.
 (3) A támogatás igénylése során felmerülő és e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az adózás rendjéről
szóló 1990. évi XCI. törvény, valamint az R. rendelkezéseit
kell alkalmazni.
6. § Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba, és 2003.
december 31-én hatályát veszti.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1500/2017. (VIII. 11.) Korm. határozata az európai uniós programok likviditási hiányának kezeléséről.
A Kormány
 1. a Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
4. mellékletében foglalt táblázat 131., 145., 146. és 148–151. sora alapján, a strukturális és kohéziós támogatásokból
megvalósuló európai uniós programok finanszírozásához szükséges források biztosítása érdekében jóváhagyja
a Kvtv. 1. melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
a) 6. Egyéb uniós előirányzatok alcím,
b) 7.  Szakmai fejezeti kezelésű előirányzatok alcím, 8. Állami költségvetési kedvezményezettek sajáterő
támogatása jogcímcsoport,
c) 9. 2014–2020 közötti kohéziós politikai operatív programok alcím,
d) 10. Európai Területi Együttműködés (2014–2020) alcím és
e) 12. Vidékfejlesztési és halászati programok 2014–2020 alcím
összesen 700 000 millió forint összeggel történő túllépését az  európai uniós támogatások Európai Bizottság
általi átutalását követően a  beérkező uniós források megfelelő előirányzaton történő bevételi elszámolására és
a megnyitott előirányzat-felhasználási keret visszarendezésére vonatkozó kötelezettség mellett,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: azonnal
 2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az 1. pont szerinti előirányzat-túllépés összegét ütemezetten,
a kifizetésekhez igazodva használja fel.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
1316/2019. (V. 30.) Korm. határozata a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal rendvédelmi feladatokat ellátó szervvé alakulásával kapcsolatos források biztosításáról.
A Kormány
 1. a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal rendvédelmi feladatokat ellátó szervvé alakulásával kapcsolatos források
biztosítása érdekében az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli 527 639 169 forint egyszeri átcsoportosítását a  Magyarország 2019. évi központi
költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet,
26. Központi kezelésű előirányzatok cím, 2. Központi tartalékok alcím, 3. Céltartalékok jogcímcsoport, 3. Ágazati
életpályák és bérintézkedések jogcím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 13. Bevándorlási
és Menekültügyi Hivatal cím javára, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2019. július 1. 2. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – a belügyminiszter bevonásával – gondoskodjon az 1. pontban meghatározott
cél érdekében beépülő jelleggel a 2020. évtől szükséges
a) legfeljebb 1 266 334 006 forint rendelkezésre állásáról a XIV. Belügyminisztérium fejezet, 13. Bevándorlási és
Menekültügyi Hivatal cím javára, továbbá
b) legfeljebb 375 512 208 forint rendelkezésre állásáról a XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 12. Hivatásos életpályával összefüggő kiadások alcím javára.
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter
Határidő: a 2020. évi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
282/2010. (XI. 29.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
a keresztény értékek képviselete és különösen az európai értékközösség és az egységes Európa létrehozása érdekében
végzett tevékenysége elismeréseként
Konrad Adenauer-nek, a Konrad Adenauer Ház közszolgálati alapítványa igazgatótanácsa elnökének,
a magyar-brit kapcsolatok fejlesztése érdekében végzett sokoldalú tevékenységéért, Magyarország történetének
hiteles bemutatásáért
Sir Bryan Cartledge közírónak, nyugalmazott nagykövetnek, egyetemi kutató-oktatónak,
a szabályozott rendszerek elméletének megalapozásáért és a világ majdnem valamennyi szabályozott rendszerének
milliárdjaiban alapelemként alkalmazott Kálmán-szűrő megalkotásáért
Kálmán Rudolf mérnöknek, matematikusnak, az Eidgenössische Technische Hochschule kutatóprofesszorának,
a Magyar Tudományos Akadémia tiszteletbeli tagjának,
a Genf környékén élő magyarság nemzeti identitástudatának megőrzése, a magyar nyelv és kultúra ápolása
érdekében végzett munkássága, életútja elismeréseként
Szabó Zoltánnak, a Genfi Magyar Könyvtár alapítójának, a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje
polgári tagozata; fordítói és újságírói munkásságáért, az angliai magyarság érdekében végzett sokoldalú tevékenysége elismeréseként
Jotischky László újságírónak, szerkesztőnek,
a magyar–orosz politikai és kulturális kapcsolatok fejlesztése, a reális Magyarország-kép oroszországi kialakítása,
a magyarság nemzeti identitástudatának bemutatása és megismertetése érdekében végzett munkássága
elismeréseként
Ljubov Nyikolajevna Siselina-nak, az Orosz Tudományos Akadémia Európa Intézete Kelet-európai Kutatások
részlegvezetőjének, professzornak, egyetemi tanárnak, a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. november 10. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
482/2013. (XI. 21.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Auđunn
Atlason rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Izland magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2013. november 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
72/2003. (VII. 4.) ME határozata kormányzati főtisztviselői kinevezésről.
A köztisztviselők jogállásáról szóló — többször módosított — 1992. évi XXIII. törvény 31/A. §-ának (3) bekezdése alapján
dr. Sivák Józsefet — 2003. május 22-i hatállyal — kormányzati főtisztviselővé kinevezem.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
47/2015. (XI. 2.) MvM rendelete a Millenáris Tudományos Kulturális Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság, valamint a Millenáris Széllkapu Beruházó, Fejlesztő és Üzemeltető Nonprofit Kft. felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről.
Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 71.  § (3)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § Az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összessége gyakorlójának 2018. december 31-ig
a) a Millenáris Tudományos Kulturális Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság, valamint
b) a Millenáris Széllkapu Beruházó, Fejlesztő és Üzemeltető Nonprofit Kft.
tekintetében a Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és Vagyongazdálkodási Központot jelölöm ki.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
43/2011. (IV. 15.) HM utasítása az alap-, közép- és felsőfokú oktatási intézményekben az állampolgári és honvédelmi ismeretek szélesítését célzó „KatonaSuli” program felülvizsgálatával, a program továbbfejlesztési koncepciójának kialakításával kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja alapján,
figyelemmel a Magyar Honvédség tartalékos rendszerének fejlesztéséhez kapcsolódó egyes ágazati feladatokról
szóló 1029/2011. (II. 22.) Korm. határozat 3. pontjára, az
alap-, közép- és felsőfokú oktatási intézményekben az állampolgári, honvédelmi ismeretek szélesítését célzó „KatonaSuli” program felülvizsgálatával, a program továbbfejlesztési koncepciójának kialakításával, tárcaszintű támogatási rendszerének továbbfejlesztésével kapcsolatos
feladatokról a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, valamint közvetlen és fenntartói
irányítása, továbbá felügyelete alá tartozó szervezetekre és
a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire.
2. § (1) A középfokú oktatási intézményekben az állampolgári, honvédelmi ismeretek szélesítését célzó „KatonaSuli” program felülvizsgálatára, a program koncepciójának,
illetve tárcaszintű támogatási rendszerének továbbfejlesztésére a honvédelmi miniszter bizottságot (a továbbiakban: Bizottság) hoz létre.
(2) A Bizottság elnöke a HM Humánpolitikai Főosztály
főosztályvezetője, titkára a HM Humánpolitikai Főosztály, Oktatási és Tudományszervező Osztály osztályvezetője.
(3) A Bizottság tagjai
a) a HM sajtófőnöke által,
b) a HM Humánpolitikai Főosztály főosztályvezetője
által,
c) a HM Jogi Főosztály főosztályvezetője által,
d) a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) főnöke
által,
e) a HVK Személyzeti Csoportfőnökség csoportfőnöke által,
f) a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség csoportfő
nöke által,
g) a HVK Kiképzési Csoportfőnökség csoportfőnöke
által,
h) a HM Társadalmi Kapcsolatok és Hadisírgondozó
Hivatal igazgatója által,
i) a HM Védelmi Hivatal főigazgatója által,
j) a HM Hadtörténeti Intézet és Múzeum főigazgatója
által,
k) a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem főtitkára
által,
l) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka által,
m) az MH Logisztikai Ellátó Központ parancsnoka által,
n) az MH Központi Kiképző Bázis parancsnoka által
kijelölt személyek (szervenként, szervezetenként 1-1 fő).
(4) A Bizottság munkáját a HM kabinetfőnöke felügyeli.
A Bizottság elnöke köteles a HM kabinetfőnöknek hetente
beszámolni.
(5) A Bizottság munkájában állandó meghívottként
vesz részt a HM Zrínyi Kommunikációs Szolgáltató Közhasznú Nonprofit Kft. ügyvezetője által kijelölt személy.
(6) Az érintett vezetők a bizottsági tagok kijelölésére vonatkozó döntésüket ezen utasítás hatálybalépését követő
harmadik napig írásban küldik meg a Bizottság elnökének.
(7) A Bizottság tagjának helyettesítéséről szükség esetén a kijelölési jogkörrel bíró vezető írásban rendelkezik.
(8) Ezen utasítás hatálya alá tartozó szervek, szervezetek vezetői a Bizottság elnökének kérésére biztosítják a
Bizottság munkájához a vizsgálattal kapcsolatos valamennyi adatot és információt.
3. § (1) A Bizottság alakuló ülését ezen utasítás hatálybalépését követő hetedik napig tartja meg.
(2) A további ülések összehívása a titkár által elkészített
és az elnök által jóváhagyott munkaterv szerint, illetve indokolt esetben soron kívül történik.
(3) A Bizottság 2011. július 31-ig befejezi működését.
4. § (1) A Bizottság a munkaterv szerint végzi feladatait.
(2) A Bizottság fő feladatai:
a) a középfokú Katonai alapismeretek és a felsőfokú
Honvédelmi alapismeretek tantárgy gesztori feladatait ellátó intézmény feladatainak meghatározása,
b) a Magyar Honvédség katonai szervezeteinek az alapfokú oktatásban, a közép- és felsőfokú oktatás tekintetében az a) pontban említett tantárgyak népszerűsítésében,
és a középfokú oktatási intézmények oktatási feladatainak
segítésében ellátandó szerepének meghatározása,
c) a középfokú Katonai alapismeretek szabadon választható érettségi tantárgy oktatásának tárgyi feltételeit biztosító támogató csomag meghatározása,
d) a Katonai alapismeretek tantárgy oktatásához szükséges, de az oktatási intézmények részére át nem adható eszközök biztosítási, oktatástámogatási rendszere koncepciójának
kidolgozása a Hadkiegészítő Parancsnokságok és az alárendeltségükbe tartozó Toborzó és Érdekvédelmi Irodák szervezeteinek feladatellátásba történő bevonásával,
e) a Katonai alapismeretek és a Honvédelmi alapismeretek tantárgyak népszerűsítésével kapcsolatos javaslatok
megfogalmazása.
(3) A Bizottság elnöke:
a) a bizottságba delegált szervezetek képviselőivel
együttműködve 2011. április 30-ig elkészítteti a vizsgálandó kérdésekről szóló feljegyzést és javaslatokat, amelyeket 2011. május 15-ig terjeszt fel jóváhagyásra a HM kabinetfőnöke útján a HM közigazgatási államtitkára részére,
b) a koncepció jóváhagyását követően 2011. június
30-ig elkészítteti a feladatok szabályozásához szükséges
közjogi szervezetszabályozó eszközök tervezeteit.
(4) A Bizottság titkára:
a) elkészíti Bizottság munkatervét, illetve ülésrendjét,
azokat ezen utasítás hatálybalépését követő tizenötödik
napig jóváhagyatja a Bizottság elnökével,
b) gondoskodik a Bizottság alakuló ülésének ezen utasításban foglalt határidőn belül történő megtartásáról.
5. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba,
és 2011. július 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
30/2017. (XI. 28.) MvM rendelete az Információs Hivatal hivatásos állományú tagjainak illetményéről, juttatásairól, valamint a folyósítás és költségtérítés szabályairól.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 341.  §
(1) bekezdés 21. pont a), f ), g) és h) alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4.  § 13.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § E rendelet alkalmazásában
1. gazdasági vezető: az  Információs Hivatal (a  továbbiakban: Hivatal) gazdasági feladatokat ellátó szervezeti
egységének a vezetője,
2. hivatásos állomány tagja: a Hivatal hivatásos állományú tagja,
3. önálló lakás: a  saját tulajdonban vagy résztulajdonban álló lakás, lakásra vonatkozó állandó használati
jog, lakásra vonatkozó haszonélvezeti jog, a  fennálló vagy a Hivatal bérlőkijelölési jogán keletkezett bérleti
jogviszony alapján bérelt ingatlan,
4. pénzügyi szerv: a Hivatal pénzügyi és gazdasági feladatokat ellátó szervezeti eleme,
5. ruhanorma: a hivatásos szolgálatban viselendő ruházat típusa,
6. személyügyi szerv: a  Hivatalnak az  állományparancsok előkészítését és a  személyügyi feladatokat ellátó
szervezeti eleme,
7. Szociális Bizottság: a  szociális és kegyeleti feladatok ellátása és a  Hivatal hivatásos állománya szociális
helyzetének folyamatos figyelemmel kísérése céljából működő, véleményező és javaslattevő jogkörrel
rendelkező testület.
II. FEJEZET
AZ ILLETMÉNYRE ÉS ILLETMÉNYJELLEGŰ JUTTATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
1. Az illetmény és illetményjellegű juttatások megállapításának rendje
2. § (1) Állományparancsban kell megállapítani
a) az alapilletmény és elemeinek mértékét és folyósításának kezdő időpontját,
b) a rendszeres illetménypótlék mértékét és folyósításának kezdő időpontját,
c) a teljesítményjuttatás éves összegét és a kifizetés ütemezését,
d) a jubileumi jutalom szempontjából beszámítható szolgálati idő kezdő időpontját,
e) a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 71. § (5) bekezdése szerinti megbízási díj mértékét, folyósításának kezdő
és befejező időpontját,
f ) a Hszt. 72. § szerinti céljuttatás mértékét,
g) betegség vagy sérülés esetén a  távolléti díj a Hszt. 147.  § (8)  bekezdése alapján történő folyósításának
mellőzését, a távolléti díj csökkentésének mértékét vagy megvonását.
 (2) Határozatban kell elrendelni a miniszteri hatáskörben hozott, illetményt érintő intézkedéseket, valamint mindazon
intézkedéseket, amelyek esetében a határozati formát jogszabály előírja.
(3) Az (1) és (2) bekezdésen túlmenően, az illetmény számfejtését érintő intézkedéseket írásban kell rögzíteni.
 (4) Az  (1)  bekezdés szerinti állományparancs, a  (2)  bekezdés szerinti határozat, a  (3)  bekezdés szerinti dokumentum,
továbbá a  jogosultsági feltételek módosulását és megszűnését tartalmazó állományparancs, határozat és
dokumentum (a  továbbiakban együttesen: illetményszámfejtést érintő dokumentum) egy eredeti példányát meg
kell küldeni a pénzügyi szervnek.
3. § (1) A  2.  § (1)  bekezdése szerinti állományparancs vagy a  2.  § (2)  bekezdése szerinti határozat tervezetét
– a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kiadmányozás előtt meg kell küldeni a gazdasági vezető részére,
aki azt költségvetési szempontból megvizsgálja, és a  költségvetési fedezet rendelkezésre állását igazolja. Ha
a  költségvetési fedezet nem biztosított, a  gazdasági vezető az  állományparancs vagy a  határozat tervezetét ezzel
a megjegyzéssel visszaküldi a személyügyi szervnek.
(2) Nem kell megküldeni a  2.  § (1)  bekezdése szerinti állományparancs vagy a  2.  § (2)  bekezdése szerinti határozat
tervezetét a gazdasági vezető részére, ha a Hivatal részéről nem keletkezik kifizetésitöbblet-kötelezettség.
(3) A szolgálati beosztásba kinevezésre, szolgálati beosztásba helyezésre jogosult vezető a 2.  § (1) bekezdése szerinti
tervezett állományparancsot, illetve a  2.  § (2)  bekezdése szerinti tervezett határozatot a  gazdasági vezetőnek
a költségvetési fedezetre vonatkozó nyilatkozata hiányában nem kiadmányozhatja.
4. § Az igazolatlan mulasztás tényét és időtartamát a szolgálati elöljáró köteles a pénzügyi szervvel írásban közölni.
5. § Nem rendszeres illetménypótlék megállapítása esetén egyértelműen megállapíthatónak kell lennie a  pótlékkal
elismert tevékenység tényleges kifejtése időtartamának.
6. § A megbízási díj mértékét a  Hszt. 71.  § (5)  bekezdésében meghatározott keretek között az  állományilletékes
parancsnok a gazdasági vezető egyetértésével állapítja meg.
7. § A túlszolgálatot órában és percben, egy hónapra összeszámítva kell megállapítani. Az  összeszámított túlszolgálat
teljes negyedórája feletti maradékidőt negyedórának kell figyelembe venni.
8. § Betegség vagy sérülés esetén a távolléti díj a Hszt. 147. § (8) bekezdése alapján történő folyósításának csökkentését,
a  távolléti díj csökkentésének mértékét vagy megvonását az  állományilletékes parancsnok az  alapellátó orvos
véleményét, illetve javaslatát figyelembe véve rendeli el.
9. § A jubileumi jutalmat a pénzügyi szerv a személyügyi szerv által az esedékesség évét megelőző évben megküldött
éves kimutatás alapján a  jogosultság megszerzésekor hivatalból folyósítja. A  kimutatás tartalmazza a  tárgyévre
vonatkozóan a jogosultak nevét és az esedékesség időpontját. A tárgyévben történő változásról a személyügyi szerv
folyamatosan tájékoztatja a pénzügyi szervet.
2. Az illetmény és illetményjellegű juttatások számításának és folyósításának szabályai
10. § A pénzügyi szerv az illetményt az illetményszámfejtést érintő dokumentum alapján számfejti és folyósítja.
11. § Ha az  illetményre, illetve a  megbízási díjra való jogosultság nem teljes hónapra áll fenn, a  töredékidőre járó
illetményt és megbízási díjat a munkanapok számával időarányosan kell figyelembe venni.
12. § A nem rendszeres illetménypótlékot és a pénzben megváltott túlszolgálat ellenértékét 100 forintra felkerekítve kell
számfejteni.
13. § A jogosult halála esetén az illetményt és illetmény jellegű juttatásait a jogerős hagyatékátadó végzésben örökösként
megjelölt személynek kell kifizetni. A ki nem fizetett összeget a hagyatéki végzés jogerőssé válásáig elkülönítetten
kell nyilvántartani. Ha nem lehet megállapítani, hogy az  összeg átvételére ki jogosult, a  pénzügyi szerv írásban
értesíti az elhunyt hivatásos állomány tagja utolsó állandó lakóhelye szerint illetékes jegyzőt.
14. § A pénzügyi szerv a  számfejtett és átutalt illetményről készített elszámolást elektronikus dokumentumban közli
a hivatásos állomány tagjával. A hivatásos állomány tagjának kérésére az elszámolást papíralapú kiadmányban kell
közölni.
III. FEJEZET
KÖLTSÉGTÉRÍTÉSEK ÉS JUTTATÁSOK 3. A belföldi szolgálati kiküldetés költségtérítése
15. § (1) Belföldi szolgálati kiküldetés elrendelésére a hivatásos állomány utalványozási joggal rendelkező, vezetői besorolási
osztályba tartozó tagja jogosult.
(2) A belföldi szolgálati kiküldetést írásban, a pénzügyi szerv által erre a célra rendszeresített kiküldetési rendelvényen
kell elrendelni a belföldi szolgálati kiküldetés előtt.
(3) A  belföldi szolgálati kiküldetés szempontjából indulási hely a  hivatásos állomány belföldi szolgálati kiküldetést
teljesítő tagjának szolgálati helye. A belföldi szolgálati kiküldetést elrendelő vezető indokolt esetben ettől eltérően is
rendelkezhet, amelyet a kiküldetési rendelvényen külön fel kell tüntetni.
(4) Az utazás megkezdésének és befejezésének időpontja a belföldi szolgálati kiküldetéshez igénybe vett közlekedési
eszköz tényleges indulási és érkezési ideje.
(5) Nem menetrend szerinti közlekedési eszközzel történő utazás esetén a  távollét időtartama az  indulási helyről
történő elindulás és az oda való visszaérkezés közötti időtartam.
(6) Ha a belföldi szolgálati kiküldetés az indulási helyre való visszaérkezés előtt befejeződik, a visszaérkezés időpontja
a belföldi szolgálati kiküldetéssel összefüggő tevékenység befejezésének időpontja.
16. § (1) A belföldi szolgálati kiküldetés alkalmával igénybe vehető közlekedési eszköz fajtáját és az  igénybe vehető szállás
típusát – a  szolgálati érdek és a  költséghatékonysági szempontok figyelembevételével – a  belföldi szolgálati
kiküldetést elrendelő vezető határozza meg.
(2) Ha a  hivatásos állomány tagja a  belföldi szolgálati kiküldetése napján az  indulási helyére visszatérni nem tud, és
emiatt szállást vesz igénybe, számla alapján jogosult a ténylegesen felmerült, indokolt szállásköltség megtérítésére.
(3) A  hivatásos állomány tagja részére a  belföldi szolgálati kiküldetés várható költségeit figyelembe véve kiküldetési
előleg adható. A  hivatásos állomány tagja köteles a  felvett előleggel a  felvételtől számított 30 napon belül
elszámolni.
(4) Ha a  belföldi szolgálati kiküldetés elmarad, a  hivatásos állomány tagja a  felvett, (3)  bekezdés szerinti kiküldetési
előleget köteles egy összegben, legkésőbb a  belföldi szolgálati kiküldetés tervezett kezdő időpontját követő
2 munkanapon belül visszafizetni.
(5) A  hivatásos állomány tagja a  belföldi szolgálati kiküldetés elszámolása során nyilatkozik arról, hogy a  belföldi
szolgálati kiküldetés időtartama alatt részesült-e olyan étkezésben, amelyet nem kellett megtérítenie.
4. A három hónapnál rövidebb időtartamú külföldi szolgálati kiküldetés költségtérítése
17. § (1) A három hónapnál rövidebb időtartamú külföldi szolgálati kiküldetés (jelen alcím alkalmazásában a továbbiakban:
külföldi kiküldetés) esetén a  hivatásos állomány kiküldött tagjának (jelen alcímben a  továbbiakban: kiküldött)
napidíja megkezdett naponként nettó 40 euró.
(2) A  műveleti feladatot végrehajtó vagy nemzetközi együttműködésben részt vevő kiküldött napi nettó 40 euró
napidíj-kiegészítésre jogosult.
(3) A kiküldött arra a napra, amelyen a külföldön töltött idő tartama eléri a nyolc órát, a teljes napidíjra, illetve napidíjkiegészítésre jogosult. Arra a napra, amelyiken a külföldön töltött idő tartama a négy órát meghaladja, de a nyolc
órát nem éri el, a  kiküldöttet a  napidíj és a  napidíj-kiegészítés 50%-a illeti meg. Ha a  külföldön tartózkodás négy
óránál rövidebb, a kiküldöttet napidíj, illetve napidíj-kiegészítés nem illeti meg.
18. § (1) A repülőgépen történő utazásnál a külföldi kiküldetés kezdő időpontjának a repülőgép menetrend szerinti indulási,
befejező időpontjának az  érkezés tényleges időpontját kell tekinteni. Más közlekedési eszközzel történő utazás
esetén az indulás és érkezés időpontja az országhatár átlépésének időpontja.
(2) A  hivatásos állomány tagja részére a  külföldi kiküldetés várható költségeit figyelembe véve kiküldetési előleg
adható.
(3) A  kiküldött az  ideiglenes külföldi kiküldetés elszámolása során nyilatkozik arról, hogy az  ideiglenes külföldi
kiküldetés időtartama alatt részesült-e olyan ebédben vagy vacsorában, amelyet nem kellett megtérítenie.
Ha  a  kiküldött az  ideiglenes külföldi kiküldetés időtartama alatt ebédben vagy vacsorában részesült, az  adott
napra – kivéve a külföldre utazás indulási és érkezési napjára – jutó napidíját és napidíj-kiegészítését étkezésenként
30%-kal csökkenteni kell.
(4) A (2) bekezdés szerinti kiküldetési előleggel a felvétel szerinti devizanemben kell elszámolni.
19. § (1) A  kiküldöttet a  külföldi tartózkodás során felmerülő, indokolt mértékű költségeinek fedezésére költségtérítés
illeti meg, amely magában foglalja a  szállás, az  utas- és poggyászbiztosítás, a  járműhasználat, az  utazási jegy,
a reptéri illeték, az indokolt poggyásztúlsúly, a vízumdíj, a parkolás és az úthasználathoz kötött kiadások költségét.
A  kiküldöttnek a  külföldi kiküldetés befejező időpontját követő 30 napon belül kell elszámolnia a  felmerült
költségekkel.
(2) A számlával igazolt szobaár mellett mosatási és vasalási költség kizárólag a hét napot meghaladó kiküldetés esetén
számolható el oly módon, hogy az  a  külföldön tartózkodás 8. napjától kezdődően, szállodai éjszakánként jár, és
az egynapi szállásköltség 10%-át nem haladhatja meg.
(3) A kiküldött az indulás és az érkezés napján elszámolhatja a tartózkodási helyétől az állomásig, repülőtérig megtett
út igazolt költségeit. Tranzitországon történő átutazás esetén, ha a  tranzitországban az  érkezési és az  indulási
állomás vagy repülőtér nem azonos, a két állomás vagy repülőtér közötti út igazolt költsége számolható el.
(4) Az  elszámolható szállásköltség mértéke – a  Hivatal főigazgatója (a  továbbiakban: főigazgató) és a  Hivatal
főigazgató-helyettese kivételével – legfeljebb napi 200 euró.
(5) A szállásköltség más valutanemben is elszámolható.
 (6) Ha az utazás távolsága nem haladja meg a 600 km-t és a biztonsági helyzet, a műveleti körülmény vagy az időjárási
viszonyok ezt nem indokolják, repülőgéppel történő utazást nem lehet elszámolni.
 (7) Ha a külföldre utazás repülőgéppel történik, a kiküldött Európán belül a „turista” osztályon történő utazás költségeit
számolhatja el. Vonattal történő utazás esetén a kiküldött az első osztályra szóló jegy költségeit számolhatja el.
 (8) A  főigazgató a  Hivatal nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvényben meghatározott feladatai ellátása során
műveleti érdekből a (6) és (7) bekezdésektől eltérést engedélyezhet.
5. A ruházati utánpótlási ellátmány 20. § (1) A  ruházati utánpótlási ellátmányra jogosultság kezdő időpontja a  szolgálati jogviszony létrejöttének napja.
A ruházati utánpótlási ellátmányt a kinevezésről szóló állományparancs keltét követő 30 napon belül kell kifizetni.
(2) Időarányos ruházati utánpótlási ellátmányra jogosult
a) a hivatásos állomány új felvétellel kinevezett tagja, valamint
b) a hivatásos állományba visszavett tag, ha a szolgálati jogviszonya megszűnése óta 12 hónap eltelt.
(3) A hivatásos állomány heti 20 vagy 30 óra rész-szolgálatteljesítési időben foglalkoztatott tagját a ruházati utánpótlási
ellátmány a rész-szolgálatteljesítési idővel arányos mértékben illeti meg.
21. § (1) A ruházati utánpótlási ellátmány számítását és kifizetését a pénzügyi szerv végzi.
 (2) Az elszámolható ruházati termékek meghatározását az 1. melléklet tartalmazza.
 (3) A  ruházati utánpótlási ellátmány jogszerű felhasználását a  hivatásos állomány tagjának a  nevére és címére,
Magyarországon, forintban kiállított, tárgyévi számlával kell igazolnia.
 (4) Az eredeti számlát a tárgyév október 15-éig kell a pénzügyi szervnek megküldeni.
 (5) Ha az  időarányos ruházati utánpótlási ellátmány kifizetésére tárgyév szeptember 16-át követően kerül sor,
a jogosultnak a kifizetett összeggel 30 napon belül, de legfeljebb december 15-ig el kell számolnia.
 (6) A tárgyévben történő elszámolási kötelezettségről a jogosultakat tájékoztatni kell. A tájékoztatásnak ki kell terjednie
arra, hogy ha a  ruházati utánpótlási ellátmánnyal nem, vagy csak részben számol el a  jogosult, akkor a  számlával
nem igazolt összeg után milyen közteherviselési kötelezettsége keletkezik.
(7) A ruházati utánpótlási ellátmány nem számolható el tisztításra vagy méretre igazításra.
22. § (1) Szünetel a ruházati utánpótlási ellátmányra való jogosultság az illetmény nélküli szabadság és a szülési szabadság
idején. Ha a jogosultság szünetelése év közben kezdődik, a már kifizetett ruházati utánpótlási ellátmányt nem kell
visszafizetni, azonban az elszámolási határidőkre a 21. § (4) és (5) bekezdésében meghatározottak irányadók.
(2) A  ruházati utánpótlási ellátmányra való jogosultság szünetelése esetén a  tényleges szolgálatba állás hónapjának
első napjától az év végéig esedékes, időarányos ruházati utánpótlási ellátmányt kell a jogosult részére kifizetni.
(3) A hivatásos állomány
a) szolgálati beosztásából felfüggesztett,
b) előzetes letartóztatásban lévő,
c) házi őrizetben lévő,
d) lakhelyelhagyási tilalom alatt lévő,
e) ideiglenes kényszergyógykezelés alatt álló vagy
f ) szabadságvesztés vagy elzárás büntetését katonai fogházban töltő
tagja részére az ezen idő alatt esedékessé váló ruházati utánpótlási ellátmány nem fizethető ki.
(4) A  (3)  bekezdés a)–d)  pontjában meghatározott okból visszatartott ruházati utánpótlási ellátmányt utólag ki kell
fizetni, ha a fegyelmi vagy büntetőeljárás felmentéssel zárul.
23. § (1) Nem jár ruházati utánpótlási ellátmány a  szolgálati jogviszony megszűnéséhez kapcsolódó felmentési idő azon
részére, amely alatt a  hivatásos állomány tagja mentesül a  munkavégzési kötelezettség alól. A  már kifizetett
– a munkavégzési kötelezettség alóli mentesülés idejére járó – ruházati utánpótlási ellátmányt nem kell visszafizetni.
(2) Akinek év közben szűnik meg a szolgálati jogviszonya, annak a szolgálati jogviszony megszűnése napjától nem jár
ruházati utánpótlási ellátmány. A  megszűnés évében kifizetett ruházati utánpótlási ellátmány időarányos részét
vissza kell fizetni.
(3) Mentesül a (2) bekezdés szerinti visszafizetési kötelezettség alól, akinek a szolgálati jogviszonya
a) a Hszt. 80. § (1) bekezdés a) vagy b) pontja miatt,
b) a Hszt. 82. § (1) bekezdés b) pontja miatt,
c) a Hszt. 86. § (1) bekezdés a) pontja miatt,
d) a minősítés miatti alkalmatlanság kivételével a Hszt. 86. § (2) bekezdés a) pontja miatt vagy
e) a Hszt. 86. § (3) bekezdésére tekintettel
szűnik meg.
24. § A hivatásos állomány tábornoki rendfokozati állománycsoportba tartozó tagja kinevezésekor és előléptetésekor
a  ruházati utánpótlási ellátmányon felül jogszabályban meghatározott ruházati alapfelszerelésre is jogosult,
melynek költségeit számla alapján utólag téríti meg a pénzügyi szerv.
6. A szolgálatteljesítési hely változásával kapcsolatos költségek megtérítése
25. § Ha a hivatásos állomány tagja új szolgálati helyére költözik, a Hszt. 169. § (1) bekezdés a) pontja szerinti, szolgálati
érdekből az egyik szolgálati helyről a másikra történő áthelyezéssel kapcsolatos költség
a) az utazási költség,
b) az ingóságok szállítási költsége,
c) az átköltözési átalány,
d) a különélési díj, ha új szolgálati helyén lakással nem rendelkezik.
26. § (1) Az áthelyezett saját személye, a vele együtt költöző házastársa, élettársa és általa eltartott, vele közös háztartásban
élő hozzátartozói után jogosult a felmerült utazási költségeinek megtérítésére.
(2) Az  utazás alkalmával igénybe vehető közlekedési eszközt a  gazdaságosság és célszerűség figyelembevételével
a szolgálati elöljáró határozza meg.
(3) Ha az  áthelyezett személy új szolgálatteljesítési helyére a  szolgálattételre való jelentkezéssel azonos időpontban
átköltözni nem tud, részére az  átköltözés későbbi időpontban való lebonyolítása végett a  lakóhelyére történő
egyszeri oda-, visszautazás költségét is meg kell téríteni.
(4) Költségtérítésként az igazolt költségek számolhatók el. 27. § (1) Az ingóságok átszállításával kapcsolatban a számlával igazolt költségeket kell megtéríteni.
 (2) Ingóságok szállítási költsége különösen a fuvarozási, rakodási és biztosítási költségek.
28. § (1) Átköltözési átalányként számolhatók el a  költözéssel kapcsolatos egyéb nem vagy nehezen számszerűsíthető
kiadások.
(2) A  hivatásos állomány áthelyezett tagja átköltözési átalányra akkor jogosult, ha igazolja, hogy legalább a  lakhatás
alapvető feltételeit biztosító ingóságait átszállította.
(3) Az  átköltözési átalány összege a  hivatásos állomány tagja átköltözés előtti lakásának méretével arányos.
Az átköltözési átalány összege a rendvédelmi illetményalap
a) 130%-a, ha a hivatásos állomány tagja átköltözés előtti lakása legalább három és fél szobás,
b) 120%-a, ha a hivatásos állomány tagja átköltözés előtti lakása háromszobás,
c) 110%-a, ha a hivatásos állomány tagja átköltözés előtti lakása két és fél szobás,
d) 95%-a, ha a hivatásos állomány tagja átköltözés előtti lakása kétszobás,
e) 80%-a, ha a hivatásos állomány tagja átköltözés előtti lakása másfél szobás,
f ) 65%-a, ha a hivatásos állomány tagja átköltözés előtti lakása egyszobás
volt.
29. § (1) A  hivatásos állomány újonnan kinevezett tagja, ha szolgálatteljesítési helyére átköltözik, a  25.  § a)–c)  pontban
meghatározott költségtérítésre jogosult.
(2) Házastársak, élettársak együttes áthelyezése esetén a 25. § szerinti költségeket csak az egyik fél számolhatja el.
30. § (1) Különélési díjra jogosult a más helységbe áthelyezett nős, férjezett vagy családfenntartónak minősülő személy, ha
az új szolgálatteljesítési helyén lakása nincs, és ezen okból az állandó lakóhelyén vele közös háztartásban élő közeli
hozzátartozójától különélni kényszerül.
(2) A különélési díj szempontjából az áthelyezett tartási kötelezettségét csak a saját háztartásában eltartott gyermeket
illetően lehet megállapítani.
(3) Különélési díj megilleti azt az egyedülálló személyt is, aki igazolja, hogy keresőképtelen és jövedelem nélküli szülőjét
vagy szüleit vagy más eltartó nélküli kiskorú testvérét vagy testvéreit áthelyezése előtt saját háztartásában tartotta
el, feltéve, hogy ezen személyek tartására kötelezhető és keresőképes más hozzátartozó nincs, és a  hivatásos
állomány tagja új szolgálatteljesítési helyére lakás hiányában őket átköltöztetni nem tudja.
(4) A különélési díj egy napra eső összege megegyezik a belföldi szolgálati kiküldetést teljesítők részére számla nélkül
járó napidíj összegével.
31. § (1) Nem folyósítható különélési díj és utazási költségtérítés, ha az  áthelyezett az  új szolgálatteljesítési helyén
a felajánlott lakható és külön jogszabályban meghatározott jogos lakásszükségletnek megfelelő lakást nem fogadja
el. A jogos lakásszükségletet kielégítőnek minősül az a lakás is, amely a régi szolgálatteljesítési helyen lévő lakással
megegyező nagyságú és komfortfokozatú.
(2) Szabadság idejére különélési díj nem jár.
 (3) A különélőnek havonta négy alkalommal az állandó lakóhelyére és onnan a szolgálati helyére történő visszautazás
ténylegesen felmerült költségét az utazási költségtérítésre vonatkozó szabályok szerint kell megtéríteni.
32. § A Hszt. 60. § (1) vagy (2) bekezdése alapján más helységbe átrendelt hivatásos állomány tagjának költségtérítéseire
a belföldi szolgálati kiküldetésre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a 30. és 31. §-ban
foglalt feltételek fennállása esetén a hivatásos állomány tagja különélési díjra jogosult és részére napidíj nem jár.
7. A visszarendeléssel kapcsolatos költségtérítés 33. § A Hszt. 169.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti, a  szabadságról, a  munkaszüneti és a  pihenőnapról történő
visszarendeléssel kapcsolatos költség különösen
a) az utazási költség,
b) a visszarendelés miatt igénybe nem vett és kifizetett szolgáltatások vissza nem térített ellenértéke,
c) a visszarendelés miatt igénybe nem vett szolgáltatás okán fizetendő jogos követelés és a foglaló.
8. Tanulmányi szerződés 34. § A tanulmányi szerződésben a Hivatal vállalja, hogy a tanulmányok alatt támogatást nyújt, a hivatásos állomány tagja
pedig vállalja, hogy a tanulmányi szerződésben meghatározott feltételekkel folytatja a tanulmányait.
35. § (1) A  tanulmányi szerződésben nem lehet öt évnél hosszabb időtartamot meghatározni a  kötelezően hivatásos
szolgálati jogviszonyban töltendő idő tartamára.
(2) A támogatás formái lehetnek különösen
a) tandíjtámogatás,
b) oktatási segédletek vásárlásának támogatása,
c) utazási költségtérítés,
d) szállásköltség megtérítése,
e) a tanulmányi szabadság idejére távolléti díj folyósítása.
(3) A Hszt. 160. § (9) bekezdése vonatkozásában pénzügyi támogatásnak kell tekinteni a (2) bekezdés a)–d) pontjában
felsorolt támogatásokat.
(4) A  Hszt. 100.  §-ában foglaltak alapján tanulmányi támogatásnak minősülő pénzbeli juttatás a  (2)  bekezdés
a)–e)  pontjában felsorolt támogatások. A  tanulmányi támogatások pénzbeli értékéről a  pénzügyi szerv
nyilvántartást vezet, amihez a  személyügyi szerv megküldi a  szükséges dokumentumokat. A  nyilvántartást
a képzés végén, a felsőoktatásban folytatott tanulmányok esetén minden tanulmányi év végén le kell zárni. A lezárt
nyilvántartás tartalmát a hivatásos állomány tagjával a lezárást követő 5 munkanapon belül közölni kell.
36. § (1) A tanulmányi szerződésben szerepeltetni kell, hogy ha a hivatásos állomány tagja a tanulmányait nem a tanulmányi
szerződésben meghatározott eredménnyel folytatja vagy egyéb lényeges szerződésszegést követ el, a  Hivatal
követelheti a ténylegesen nyújtott támogatásnak megfelelő összeg megtérítését.
(2) A hivatásos állomány tagjának kérelmére a megtérítés tekintetében részletfizetés engedélyezhető.
9. Lakbértámogatás, albérleti díj hozzájárulás 37. § (1) Lakbértámogatás vagy albérleti díj hozzájárulás (jelen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: hozzájárulás)
biztosítható a hivatásos állomány tagja részére, ha
a) szolgálatteljesítési helyén vagy közigazgatási területéről helyi járatú, menetrendszerű tömegközlekedési
eszközzel elérhető településen önálló lakással nem rendelkezik,
b) részére a Hivatal bérlakást nem biztosít, és
c) a hivatásos állomány tagja lakást bérel.
(2) Nem folyósítható hozzájárulás annak, aki
a) a részére felajánlott bérlakást méltányolható indok nélkül nem fogadja el, vagy
b) a kérelmében valótlan adatot közölt.
(3) A hozzájárulás folyósítására vonatkozó kérelmet a szolgálati út betartásával a Szociális Bizottsághoz kell benyújtani.
A  kérelemhez csatolni kell a  bérleti szerződés egy példányát, valamint a  bérelt lakásba történő bejelentkezést
bizonyító lakcímkártya fénymásolatát. A hozzájárulásra való jogosultságot a kérelmező szolgálati elöljárója, valamint
a Szociális Bizottság javaslata alapján, a gazdasági vezető pénzügyi ellenjegyzése mellett a  főigazgató bírálja el és
hagyja jóvá, egyben megállapítva a hozzájárulás havi összegét is.
(4) Ha a  hivatásos állomány tagja azért nem tud a  bérleménybe bejelentkezni, mert a  bérbeadó ahhoz nem járult
hozzá, a  hivatásos állomány tagjának olyan bérbeadói nyilatkozatot kell a  kérelméhez csatolnia, amelyből kitűnik
a bérleményben való tartózkodás ténye, valamint az, hogy a bérbeadó a bejelentkezéshez nem járult hozzá.
(5) A  hozzájárulás havi összege a  bérleti szerződésben rögzített bérleti díj havi összegének 50%-a, de legfeljebb
a rendvédelmi illetményalap 100%-a.
(6) A Hivatal hivatásos állománya két vagy több tagjának közös bérlete esetén a hozzájárulás összegét a szerződésben
rögzített, az  általuk külön-külön fizetett, egy főre eső bérleti díj összegéből kiindulva kell személyenként
megállapítani. A  Hivatal hivatásos állományához nem tartózó személlyel közösen fenntartott bérlet esetén csak
a  hivatásos állomány tagjára eső bérleti díj hányadot lehet a  kérelmen feltüntetni, illetve elbíráláskor figyelembe
venni, kivéve, ha a hivatásos állomány tagjának házastársa a bérlőtárs.
(7) Meg kell szüntetni a hozzájárulás kifizetését, ha
a) a hivatásos állomány tagjának szolgálati jogviszonya megszűnik, vagy
b) a  hivatásos állomány tagja szolgálatteljesítési helyén vagy közigazgatási területéről helyi járatú vagy
menetrendszerű tömegközlekedési eszközzel elérhető településen önálló lakáshoz jut.
 (8) A  hozzájárulásban részesített köteles a  bérleti jogviszonyban beállt minden olyan változást, amely a  hozzájárulás
kifizetésére és összegére kihatással lehet, a pénzügyi szervnek írásban, 8 napon belül bejelenteni.
(9) Jóváhagyás esetén a  hozzájárulás a  kérelem benyújtása hónapjának első napjától illeti meg a  hivatásos állomány
tagját.
10. Lakhatással kapcsolatos költségekhez hozzájárulás 38. § (1) A hivatásos állomány lakással rendelkező tagja részére a lakhatással kapcsolatos költségekhez költség-hozzájárulás
(a továbbiakban: lakhatási támogatás) nyújtható. A lakhatási támogatás havi összege az egy háztartási fogyasztóra
jutó átlagos havi rezsiköltségnek a  Központi Statisztikai Hivatal szakstatisztikája alapján meghatározott országos
átlagának 50%-a, 100 forintra kerekítve.
(2) A hivatásos állomány tagját lakással rendelkezőnek kell tekinteni, ha
a) a  tulajdonában, résztulajdonában álló vagy a  vele közös háztartásban élő hozzátartozójának tulajdonában,
résztulajdonában álló,
b) az általa bérelt vagy
c) az általa haszonélvezőként használt
lakásban életvitelszerűen él, és viseli az e lakás fenntartásával felmerülő költségeket.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott körülmények fennállásáról a hivatásos állományú tagnak írásban nyilatkoznia kell.
 (4) A  lakhatási támogatásra – a  (2)  bekezdésben meghatározott feltételek fennállása esetén – a  Hivatal hivatásos
állományának az a tagja jogosult, aki a Hivataltól illetményben részesül.
11. Családalapítási támogatás 39. § (1) A  hivatásos állomány tagja részére a  családalapítás alapvető feltételeinek megteremtéséhez szükséges tárgyak
megvásárlásához kamatmentes támogatás (a továbbiakban: családalapítási támogatás) adható előleg formájában.
(2) Családalapítási támogatás igénylésére jogosult, aki
a) 45 évesnél nem idősebb, és
b) a Hivatalnál legalább 2 évet megszakítás nélkül hivatásos szolgálati jogviszonyban töltött, továbbá
c) házastársával, élettársával, illetve gyermekét egyedül nevelő szülő esetében gyermekével önálló lakásban
együtt lakik. 40. § (1) Nem adható családalapítási támogatás annak,
a) akinek szolgálati jogviszonyának megszüntetése folyamatban van,
b) aki ellen büntető, fegyelmi vagy méltatlansági eljárás van folyamatban,
c) aki korábban azonos célú támogatásban részesült, beleértve a  más rendvédelmi vagy államigazgatási
szervtől kapott támogatást is,
d) akiről bebizonyosodik, hogy a családalapítási támogatás iránti kérelmében valótlan adatokat közölt,
e) akinek illetményét – a fennálló tartozásai miatt – további levonásokkal terhelni már nem lehet,
f ) aki próbaidejét tölti.
(2) A  családalapítási támogatás a  szolgálati jogviszony fennállása alatt egy alkalommal – házastársak és élettársak
esetében csak az egyik fél részére – engedélyezhető.
(3) A  hivatásos állomány tagja részére nyújtható családalapítási támogatás összege a  rendvédelmi illetményalap
tizenötszöröséig terjedhet.
(4) A családalapítási támogatást legfeljebb 48 hónap alatt kell visszafizetni.
 (5) A  pénzügyi szerv a  részleteket a  havi rendszeres illetményből egyenlő részletekben vonja le. Ha a  hivatásos
állomány tagja illetmény nélküli szabadságát tölti, a családalapítási támogatást az eredeti feltételek szerint továbbra
is köteles a Hivatal felé törleszteni.
(6) A  családalapítási támogatás összegéből kizárólag a  hivatásos állomány tagja által az  igénylőlapon feltüntetett
tárgyak vásárolhatók. A vásárlást a hivatásos állomány tagja nevére és lakcímére kiállított számlák másolatával kell
igazolni a pénzügyi szervnél az előleg folyósításától számított 90 napon belül.
41. § (1) Egy összegben válik esedékessé a családalapítási támogatás még vissza nem fizetett része, ha
a) a hivatásos állomány tagjának szolgálati jogviszonya
aa) a Hszt. 80. § (1) bekezdésének f ) vagy g) pontja alapján,
ab) a Hszt. 80. § (2) bekezdés e)–g) pontja alapján történő áthelyezéssel,
ac) a Hszt. 82. § (1) bekezdésének a) vagy c) pontja alapján,
ad) a Hszt. 86. § (2) bekezdés a) pontja alapján a minősítése miatti alkalmatlanság okán,
ae) a  Hszt. 86.  § (2)  bekezdés c)  pontja szerinti nemzetbiztonsági alkalmatlanság miatti felmentéssel
vagy
af ) a Hszt. 86. § (2) bekezdés d) pontja alapján
szűnik meg, vagy
b) a hivatásos állomány tagja a 40. § (6) bekezdésében meghatározott kötelezettségének nem tesz eleget.
(2) A  főigazgató méltányosságból engedélyezheti a  családalapítási támogatás még vissza nem fizetett részének
elengedését vagy mérséklését, ha a hivatásos állomány családalapítási támogatásban részesült tagja elhalálozott.
(3) A  hivatásos állomány hősi halottá, a  szolgálat vagy a  Hivatal halottjává nyilvánított tagja részére a  halála előtt
folyósított családalapítási támogatás még nem törlesztett részét nem kell visszafizetni.
42. § A családalapítási támogatás iránti kérelmet a  szolgálati út betartásával a  Szociális Bizottsághoz kell benyújtani,
amely a  beérkezett igényeket nyilvántartásba veszi. A  Szociális Bizottság a  szociális támogatások előirányzaton
rendelkezésre álló összeg és a  beérkezett kérelmek számának, összetételének figyelembevételével állítja össze
a családalapítási támogatás visszafizetésének ütemezését is tartalmazó javaslatát, amelyet az ülést követő öt napon
belül döntés céljából felterjeszt a főigazgatónak.
12. Önkéntes kölcsönös biztosítási pénztári munkáltatói hozzájárulás, célzott szolgáltatás nyújtása
43. § A hivatásos állomány önkéntes kölcsönös biztosítási pénztárnál tagsággal rendelkező tagja részére, az  önkéntes
kölcsönös biztosítási pénztár és a  Hivatal között az  önkéntes kölcsönös biztosító pénztárakról szóló törvény
szerint megkötött szerződés (a  továbbiakban: szerződés) alapján, az  öngondoskodással kapcsolatos költségekhez
munkáltatói hozzájárulás, valamint célzott szolgáltatás nyújtható.
44. § A munkáltatói hozzájárulás összege a szerződésben meghatározott tagdíjfizetési kötelezettség legfeljebb 80%-áig
terjedhet, a szerződésben külön meghatározott eljárási rend és elszámolási feltételek szerint.
13. Illetményelőleg 45. § (1) A hivatásos állomány tagja illetménye terhére előleget igényelhet a Hivataltól.
 (2) Nem engedélyezhető illetményelőleg a hivatásos állomány tagjának, ha
a) azt a Hivatal likviditási helyzete nem teszi lehetővé,
b) a hivatásos állomány tagjának szolgálati jogviszonya megszüntetése folyamatban van,
c) próbaidejét tölti,
d) a hivatásos állomány tagja a korábban felvett illetményelőleget még teljes egészében nem fizette vissza.
(3) Az  illetményelőleg egy naptári évben többször felvehető. Az  illetményelőleg törlesztésének időtartama
a 6 hónapot nem haladhatja meg. A hivatásos állomány tagja illetményét terhelő tartozásait és az  illetményelőleg
levonhatóságát a pénzügyi szerv igazolja.
(4) Az  illetményelőleg iránti kérelmet a  gazdasági vezető engedélyezi. A  kérelmet a  szolgálati elöljáró véleményével
a  pénzügyi szervnek kell megküldeni, amely a  Hivatal aktuális likviditási helyzetének figyelembevételével tesz
javaslatot az előleg engedélyezésére a gazdasági vezetőnek.
(5) Az engedélyezhető illetményelőleg összege a folyósításkor a minimálbér havi összegének ötszöröséig terjedhet.
 (6) Az  illetményelőleg teljes összegét legkésőbb a  tárgyév december 5-ig esedékes illetményből le kell vonni vagy
vissza kell fizetni.
 (7) A  szolgálati jogviszony megszűnésekor a  teljes illetményelőleg-tartozás visszafizetése egy összegben válik
esedékessé. 14. Kedvezményes üdülés 46. § (1) A Hivatal vagyonkezelésében lévő ingatlan szervezett igénybevételével a Hszt. 259. § (1) bekezdés a)–d) pontjában
és (2)  bekezdésében meghatározott, szociális gondoskodás körébe tartozó személy (ezen alcím alkalmazásában:
ellátásra jogosult) kedvezményes üdülésben vehet részt.
(2) A  közeli hozzátartozó csak a  hivatásos állomány tagjával vagy a  szolgálati nyugdíjassal egy időben, együttesen
jogosult igénybe venni a kedvezményes üdülést.
(3) A június 1-je és augusztus 31-e közötti időszakban történő üdülésre az ellátásra jogosult kétévente egy alkalommal
jogosult. Ettől eltérni csak a szabad férőhelyek mértékéig lehet.
(4) A  kedvezményes üdülés térítésmentesen, vagy a  szállás és étkezés díjának részbeni megtérítése mellett vehető
igénybe.
(5) A  részvételről, a  megtérítés mértékéről vagy a  térítésmentességről a  Szociális Bizottság javaslatára a  főigazgató
dönt.
(6) Ezen alcím alkalmazásában közeli hozzátartozó a  hivatásos állomány tagjával vagy nyugállományú tagjával közös
háztartásban élő házastárs, élettárs, illetve a huszadik életévét be nem töltött vér szerinti, örökbefogadott, mostohaés nevelt gyermek.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 47. § Ez a rendelet a kihirdetését követő hónap első napján lép hatályba.
48. § Hatályát veszti a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagjainak illetményéről, valamint egyéb
pénzbeli és természetbeni ellátásáról szóló 4/1997. (II. 28.) TNM rendelet.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
2012. CCXXII. törvény az Európai Uniónak a Tanács keretében ülésező tagállamai között az Európai Unió érdekében kicserélt minősített adatok védelméről szóló Megállapodás kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad az Európai Uniónak a Tanács keretében ülésező tagállamai között
az Európai Unió érdekében kicserélt minősített adatok védelméről szóló Megállapodás (a továbbiakban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére. 2. § Az Országgyűlés a Megállapodást e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2012. december 17-ei ülésnapján fogadta el.
Röv.:
 Röv.: ( ) Röv.: ( ) Röv.: ( )
Cyprus Röv.:
(A ) Röv.: ( ) Röv.: ( )
Röv.: ( )
MEGÁLLAPODÁS az Európai Uniónak a Tanács keretében ülésező tagállamai között az Európai Unió érdekében kicserélt
minősített adatok védelméről AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,
mivel: (1) Az Európai Unió tagállamai (a továbbiakban: „a felek”) elismerik, hogy a teljes körű, hatékony konzultáció és
együttműködés megkívánhatja, hogy az Európai Unió érdekében egymás között, valamint közöttük és az Európai Unió
intézményei vagy az azok által létrehozott ügynökségek, szervek és irodák között minősített adatokat cseréljenek.
(2) A felek közös óhaja, hogy hozzájáruljanak egy koherens, átfogó általános keret létrehozásához, amelynek célja
a felektől származó és az Európai Unió érdekében kibocsátott, vagy az Európai Unió intézményeitől vagy az azok által
létrehozott ügynökségektől, szervektől vagy irodáktól származó, vagy az ebben az összefüggésben harmadik
államoktól vagy nemzetközi szervezetektől kapott minősített adatok védelme.
(3) A felek tudatában vannak annak, hogy az ilyen minősített adatok hozzáférése, valamint azok cseréje az adat védelme
érdekében megfelelő biztonsági intézkedéseket tesz szükségessé, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
1. cikk
E megállapodás célja az olyan minősített adatok felek általi védelmének biztosítása,
a) amelyek az Európai Unió intézményeitől vagy az általuk létrehozott ügynökségektől, szervektől vagy irodáktól
származnak, és amelyeket a felek rendelkezésére bocsátanak vagy velük kicserélnek;
b) amelyek a felektől származnak, és amelyeket az Európai Unió intézményei vagy az általuk létrehozott
ügynökségek, szervek vagy irodák rendelkezésére bocsátanak vagy velük kicserélnek;
c) amelyek a felektől származnak az Európai Unió érdekében történő rendelkezésre bocsátás vagy kicserélés
céljából, és amelyeket az e megállapodás hatálya alá tartozóként jelölnek meg;
d) amelyeket az Európai Unió intézményei vagy az általa létrehozott ügynökségek, szervek vagy irodák harmadik
államoktól vagy nemzetközi szervezetektől kapnak kézhez, és amelyeket a felek rendelkezésére bocsátanak vagy
velük kicserélnek. 2. cikk
E megállapodás alkalmazásában „minősített adat”: bármely adat vagy anyag, bármely formában, amelynek engedély
nélküli hozzáférhetővé tétele különböző mértékben sértheti az Európai Unió, illetve egy vagy több tagállam érdekeit,
és amelyen az alábbi EU minősítési jelölések valamelyike vagy valamely ezeknek megfelelő, a mellékletben
meghatározott minősítési jelölés látható: – „TRÉS SECRET UE/EU TOP SECRET”. Ez a megjelölés azokra az adatokra és anyagokra alkalmazandó, amelyek
engedély nélküli hozzáférhetővé tétele rendkívül súlyosan sértheti az Európai Unió, illetve egy vagy több
tagállam alapvető érdekeit. – „SECRET UE/EU SECRET”. Ez a megjelölés azokra az adatokra és anyagokra alkalmazandó, amelyek engedély
nélküli hozzáférhetővé tétele súlyosan sértheti az Európai Unió, illetve egy vagy több tagállam alapvető érdekeit.
– „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL”. Ez a megjelölés azokra az adatokra és anyagokra alkalmazandó, amelyek
engedély nélküli hozzáférhetővé tétele sértheti az Európai Unió, illetve egy vagy több tagállam alapvető érdekeit.
– „RESTREINT UE/EU RESTRICTED”. Ez a minősítés azokra az adatokra és anyagokra alkalmazandó, amelyek
engedély nélküli hozzáférhetővé tétele hátrányosan érintheti az Európai Unió, illetve egy vagy több tagállam
érdekeit. 3. cikk
(1) A felek nemzeti jogszabályaikkal és rendelkezéseikkel összhangban meghoznak minden megfelelő intézkedést annak
biztosítása érdekében, hogy az e megállapodás hatálya alá eső minősített adatok védelmének szintje megegyezzék
azzal, amelyet az Európai Unió Tanácsának biztonsági szabályai a – mellékletben megállapított megfelelő minősítési
megjelöléssel ellátott – EU minősített adatok védelme tekintetében előírnak.
(2) E megállapodás egyetlen rendelkezése sem sérti a feleknek a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről,
a személyes adatok védelméről vagy a minősített adatok védelméről szóló nemzeti jogszabályait és rendelkezéseit.
(3) A felek értesítik e megállapodás letéteményesét a mellékletben foglalt biztonsági minősítéseket érintő valamennyi
változásról. Ezekre az értesítésekre a 11. cikk nem alkalmazandó.
4. cikk
(1) Valamennyi fél biztosítja, hogy az e megállapodás értelmében rendelkezésre bocsátott vagy kicserélt minősített
adatokat: a) a kibocsátó előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül nem minősítik vissza, vagy minősítését nem oldják fel;
b) a kibocsátó által meghatározott céloktól eltérő célokra nem használják fel;
c) nem teszik hozzáférhetővé harmadik államok vagy nemzetközi szervezetek számára a kibocsátó előzetes írásbeli
hozzájárulása, és az érintett harmadik állammal vagy nemzetközi szervezettel kötött, a minősített adatok
védelméről szóló megfelelő megállapodás vagy egyezmény hiányában. (2) Alkotmányos követelményeinek, nemzeti jogszabályainak és rendelkezéseinek megfelelően valamennyi fél
tiszteletben tartja a kibocsátó hozzájárulásának elvét. 5. cikk
(1) Valamennyi fél biztosítja, hogy a minősített adatokhoz való hozzáférés megadása a szükséges ismeret elvén alapul.
(2) A felek szavatolják, hogy a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy ennél magasabb szintű, vagy a mellékletben
megállapított, ezeknek megfelelő minősítési jelzéssel ellátott minősített adatokhoz való hozzáférés jogát kizárólag
olyan személyeknek adják meg, akik megfelelő biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek, vagy beosztásuknál fogva a
nemzeti jogszabályokkal és rendelkezésekkel összhangban egyéb módon kellő felhatalmazással rendelkeznek.
(3) Valamennyi fél gondoskodik arról, hogy a minősített adatokhoz hozzáféréssel rendelkező minden személy
tájékoztatást kap az adatoknak a megfelelő biztonsági szabályozás szerinti védelmével kapcsolatos felelősségről.
(4) Kérésre a felek saját nemzeti jogszabályaikkal és rendelkezéseikkel összhangban kölcsönösen segítik egymást
a biztonsági tanúsítványhoz kapcsolódó biztonsági ellenőrzés lefolytatásában. (5) Saját nemzeti jogszabályaival és rendelkezéseivel összhangban valamennyi fél biztosítja, hogy a joghatósága alá
tartozó bármely olyan jogalany, amely minősített adatokat kaphat kézhez vagy hozhat létre, megfelelő biztonsági
ellenőrzésen esik át, és a 3. cikk (1) bekezdésében előírtak szerint megfelelő biztonsági szintű védelmet tud nyújtani.
(6) E megállapodás alkalmazási körében a felek elismerhetik egy másik fél által a személyzet és a létesítmények
tekintetében kiadott biztonsági tanúsítványokat. 6. cikk
A felek biztosítják, hogy a szervezetükön belül vagy közöttük továbbított, kicserélt vagy átadott, e megállapodás
hatálya alá tartozó minősített adat a 3. cikk (1) bekezdésében előírtak szerint megfelelő védelemben részesül.
7. cikk
Valamennyi fél biztosítja, hogy megfelelő intézkedéseket hajtanak végre a kommunikációs és információs
rendszerekben feldolgozott, tárolt vagy továbbított minősített adatok 3. cikk (1) bekezdése szerinti védelme
érdekében. Ezek az intézkedések biztosítják a minősített adatok bizalmas jellegét, sértetlenségét, hozzáférhetőségét
és adott esetben letagadhatatlanságát és hitelességét, továbbá az ezen adatokkal kapcsolatos cselekmények
megfelelő szintű elszámoltathatóságát és nyomonkövethetőségét. 8. cikk
Kérésre a felek tájékoztatást nyújtanak egymásnak biztonsági szabályaikról és rendelkezéseikről.
9. cikk
(1) A felek saját nemzeti jogszabályaikkal és rendelkezéseikkel összhangban meghoznak minden szükséges intézkedést
azon esetek kivizsgálására, amelyekben ismert, vagy alapos okkal feltételezhető, hogy az e megállapodás hatálya alá
eső minősített adat illetéktelen tudomására jutott vagy elveszett.
(2) Amennyiben egy félnek tudomására jut, hogy valamely minősített adat illetéktelen tudomására jutott vagy elveszett,
arról a megfelelő úton haladéktalanul értesíti a kibocsátót, majd tájékoztatja a kibocsátót a vizsgálat végső
eredményéről és az eset megismétlődésének megelőzése érdekében tett korrekciós intézkedésekről. Kérésre bármely
más érintett fél segítséget nyújthat a vizsgálathoz. 10. cikk
(1) Ez a megállapodás nem érint semmilyen, a minősített adatok védelméről vagy kicseréléséről szóló olyan fennálló
megállapodást vagy egyezményt, amelynek bármely fél részese. (2) Ez a megállapodás nem zárja ki, hogy a felek más, az általuk kibocsátott minősített adatok védelmével vagy
kicserélésével kapcsolatos megállapodásban vagy egyezményben részes félként részt vegyenek, feltéve, hogy
a szóban forgó megállapodások vagy egyezmények nem ellentétesek e megállapodással.
11. cikk
Ez a megállapodás a felek közötti írásos megállapodással módosítható. Minden módosítás a 13. cikk (2) bekezdése
szerinti értesítéssel lép hatályba. 12. cikk
A két vagy több fél közötti, az e megállapodás értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó vitákat az érintett felek
konzultáció útján rendezik. 13. cikk
(1) A felek értesítik az Európai Unió Tanácsának főtitkárát a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik
befejezéséről. (2) Ez a megállapodás az azon naptól számított második hónap első napján lép hatályba, amely napon a megállapodás
hatálybalépéséhez szükséges belső eljárások befejezéséről az ezen eljárásokat utolsóként befejező fél értesíteti
az Európai Unió Tanácsának főtitkárát. (3) Az Európai Unió Tanácsának főtitkára e megállapodás letéteményeseként jár el, amely megállapodást az Európai Unió
Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. 14. cikk
E megállapodás egy-egy eredeti példányban, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, ír, lengyel, lett,
litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven készült, és
e huszonhárom nyelven készült szövegeinek mindegyike egyaránt hiteles.
FENTIEK HITELÉÜL, a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező, alulírott képviselői e megállapodást
kézjegyükkel látták el. Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenegyedik év május havának negyedik napján.
(1) A „Diffusion Restreinte/Beperkte Verspreiding” Belgiumban nem biztonsági minősítés. Belgium a „RESTREINT UE/EU
RESTRICTED” minősítésű információt az Európai Unió Tanácsának biztonsági szabályzatában leírt előírásoknál és
eljárásoknál nem kevésbé szigorú módon kezeli és védi.
(2) Németország: VS = Verschlusssache. (3) Franciaország nem alkalmazza a „RESTREINTE” minősítést nemzeti rendszerében. Franciaország a „RESTREINT UE/EU
RESTRICTED” minősítésű információt az Európai Unió Tanácsának biztonsági szabályzatában leírt előírásoknál és
eljárásoknál nem kevésbé szigorú módon kezeli és védi.
(4) Svédország: a felső sorban feltüntetett biztonsági minősítési megjelöléseket a védelmi hatóságok, az alsó sorban
feltüntetetteket az egyéb hatóságok alkalmazzák.” MELLÉKLET Biztonsági min sítések egyenérték sége
lásd a lenti lábjegyzet1 Bulgária C po o ce Ce
Cseh
Köztársaság
DIENSTGEBRAUCH
Észtország Täiesti salajane Salajane Konfidentsiaalne Piíratud Görögország
Röv.:
 Röv.: ( ) Röv.: ( ) Röv.: ( )
Ciprus Röv.:
(A ) Röv.: ( ) Röv.: ( )
Röv.: ( )
Lettország Seviš i slepeni Slepeni Konfidenciäli Dienesta vajadz b m
Litvánia Visiškai slaptai Slaptai Konfídencialiai Riboto naudojinio
Luxemburg Très Secret Lux Secret Lux Confidentiel Lux Restreint Lux
Magyarország Szigorúan titkos! Titkos! Bizalmas Korlátozott terjesztés !
Hemlig/Secret
Hemlig Hemlig/Confidential
Hemlig Hemlig/Restricted
Hemlig Egyesült
Királyság
Top Secret Secret Confidential Restricted 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 13. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Megállapodás, illetve a 2. § és 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a minősített adatok védelmének szakmai felügyeletéért felelős
miniszter gondoskodik. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1674/2016. (XI. 29.) Korm. határozata a kerékpárforgalmi létesítmények működtetéséhez kapcsolódó feladatokról.
A Kormány a  kerékpározás növekvő népszerűségére és fenntarthatósági, klímavédelmi, turisztikai, nemzetgazdasági, továbbá
egészségügyi szempontokra tekintettel támogatja a biztonságos kerékpáros közlekedés további térnyerését, ennek érdekében
 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon
a) a  kerékpárforgalmi létesítmények jó állapotának és vagyonértékének megőrzése céljából az  országos és
regionális törzshálózat, illetve a főutakkal párhuzamos lakott területen kívüli kerékpárforgalmi létesítmények
jelenleg megoldatlan működtetési feladatainak ellátására 2017. évben 2054,0 millió forint többletforrás
biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet
XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet javára,
b) 2018. évtől kezdődően tartós jelleggel a  kerékpárforgalmi létesítmények kapcsán felmerülő működtetési
feladatok ellátásához szükséges forrás biztosításáról;
Felelős nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az a) alpont tekintetében a felmerülés ütemében,
a b) alpont tekintetében a 2018. évi központi költségvetés tervezése során
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  kerékpárforgalmi létesítmények működtetési feladatainak
– az 1. pont szerinti források terhére történő – ellátására gondoskodjon a Magyar Közút Nonprofit Zrt. kijelöléséről;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. december 31.
3. felhatalmazza a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy 2016–2017. évek vonatkozásában a  kerékpárforgalmi
létesítmények működtetési feladatainak ellátásához szükséges egyszeri beruházáshoz, így különösen gép- és
eszközbeszerzéshez összesen legfeljebb 531,0 millió forint összegben kötelezettséget vállaljon;
4. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a belügyminisztert, hogy gondoskodjon
a) az  1.  pont szerinti források felhasználására vonatkozó eljárási szabályok kidolgozásáról és terjessze azt
a Kormány elé, b) a 2. pontban meghatározott intézkedésekhez szükséges jogszabály-módosítások előkészítéséről és terjessze
azt a Kormány elé,
c) a 2. pont szerinti működtetési feladatok műszaki követelményrendszerének kidolgozásáról és szükség szerint
terjessze azt a Kormány elé;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter
Határidő: 2017. április 30. 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  kerékpározásért és az  aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztost,
a belügyminisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy önálló előterjesztés készítése keretében gondoskodjon
a) a kerékpárforgalmi létesítmények fenntartását és karbantartását biztosító, az érintett helyi önkormányzatok
pénzügyi részvételén alapuló, a kötelezettségek teljesítését biztosító rendszer kidolgozásáról,
b) az országos és regionális törzshálózat, illetve a főutakkal párhuzamos lakott területen kívüli kerékpárforgalmi
létesítmények körébe nem tartozó, a  települési önkormányzatok kezelésében maradó kerékpárforgalmi
létesítmények – közfoglalkoztatási programok keretében történő – fenntartását és karbantartását biztosító
rendszer kidolgozásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
a kerékpározásért és az aktív kikapcsolódásért felelős kormánybiztos
belügyminiszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. április 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
185/2014. (V. 19.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Kocsis Juditot 2014. december 22-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2014. május 9. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1083/2018. (III. 13.) Korm. határozata a Romániai Magyar Pedagógusok Szövetségének tevékenységét kiegészítő szoftverlicenc beszerzési támogatás biztosítása érdekében a XI. Miniszterelnökség és a XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a Romániai Magyar Pedagógusok Szövetségének tevékenységét kiegészítő támogatás biztosítása, licencek
beszerzése érdekében 27 000 000 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész
tekintetében visszatérítési kötelezettséggel a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi
C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 3. Határon túli magyarok programjainak támogatása alcím, 1. Nemzetpolitikai tevékenység támogatása
jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 11. Kormányzati
Informatikai Fejlesztési Ügynökség cím javára, az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszafizetési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
414/2017. (X. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Novák Zsófiát
2017. november 1. napjától 2020. október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. október 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
93/2010. (X. 8.) ME határozata a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács elnökének és alelnökének kinevezéséről, valamint egyes tagjai megbízatása megszűnésének megállapításáról.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 73/A. § (2) bekezdése alapján a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács
1. elnökévé Kalmár Istvánt,
alelnökévé Szabó Zoltán Attilát
2010. szeptember 13-ai hatállyal 4 évi időtartamra kinevezem;
2. megállapítom, hogy
dr. Dessewffy Tibor,
dr. Z. Karvalics László és
dr. Sallai Gyula,
a Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács tagjainak e megbízatása 2010. augusztus 11-én megszűnt.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1151/2019. (III. 25.) Korm. határozata az ingatlan-nyilvántartási és térképészeti feladatok átrendezésével összefüggő kormányzati szerkezetátalakításról.
A Kormány
 1. az államigazgatási szervezetrendszer működési hatékonyságának növelésével összefüggésben egyetért azzal, hogy
a) az  ingatlan-nyilvántartási és térképészeti feladatok átrendezésével a  Miniszterelnökséget vezető miniszter
legyen a Kormány ingatlan-nyilvántartásért, valamint térképészetért felelős tagja,
b) Budapest Főváros Kormányhivatalának földmérési és térinformatikai államigazgatási szervi feladatait,
továbbá az  európai uniós és egyéb nemzetközi szerződésekből adódó kötelezettségeit a  Lechner
Tudásközpont Területi, Építészeti és Informatikai Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban:
Lechner Nonprofit Kft.) lássa el,
c) Budapest Főváros Kormányhivatala Földmérési, Távérzékelési és Földhivatali Főosztályából az  Alaphálózati
és Államhatárügyi Osztály, a  Földügyi Fejlesztési és Üzemeltetési Osztály, a  Kozmikus Geodéziai Osztály,
a  Szolgáltató Osztály, a  Távérzékelési Osztály, a  Térinformatikai Osztály, valamint az  ezen osztályoknak
informatikai támogatást biztosító Informatikai Főosztályból az  Informatikai Osztály 6 beolvadásos kiválással
a Lechner Nonprofit Kft.-be olvadjanak be, azzal, hogy a beolvadásos kiválással beolvadó osztályok jogutódja
2019. április 1. napjától a Lechner Nonprofit Kft.;
2. az 1. pontban foglalt kormányzati szerkezetátalakítás megvalósítása érdekében felhívja
a) a Miniszterelnökséget vezető minisztert, az agrárminisztert és a pénzügyminisztert, hogy a Lechner Nonprofit
Kft. bevonásával gondoskodjanak a megvalósításhoz szükséges jogi, pénzügyi, személyi és dologi feltételek
biztosításáról,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
agrárminiszter
pénzügyminiszter Határidő: azonnal
b) a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy készítse elő a feladat- és hatáskör-racionalizáláshoz szükséges
jogszabály módosításokat;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
3. felhívja a pénzügyminisztert, hogy – az agrárminiszter és a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával –
a) mérje fel a  Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer működtetésével, valamint a  területalapú
támogatások távérzékeléses ellenőrzésével összefüggő egyes feladatok átcsoportosításával kapcsolatos
előnyöket és kockázatokat,
b) a felmérés alapján készítsen intézkedési tervet a feladatátcsoportosítás végrehajtása érdekében.
Felelős: pénzügyminiszter
agrárminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: 2019. május 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
240/2016. (VII. 8.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27.  §  (3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Kő Andreát 2016. július 10.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. június 8. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
289/2019. (VII. 15.) KE határozata dandártábornok szolgálati viszonya megszűnésének megállapításáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 32. § (1) bekezdése, 80. § (1) bekezdés a) pontja
és 81. §-a alapján – a belügyminiszter javaslatára – megállapítom, hogy Tikász Sándor András büntetés-végrehajtási
dandártábornok hivatásos szolgálati viszonya 2019. augusztus 31-ei hatállyal, a  szolgálat felső korhatárának
elérésével megszűnik.
Budapest, 2019. július 7. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1097/2016. (II. 29.) Korm. határozata a Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság megalapításáról.
A Kormány az  állami vagyon megóvása, az  állattenyésztés és a  növénytermesztés egyes ágaihoz kötődő képzési feladatok
összehangolt végrehajtása, a  történelmi magyar lófajták génállományának megőrzése, a  lovasturizmus fejlesztése, valamint
Mezőhegyes és térsége foglalkoztatási helyzetének javítása érdekében az alábbi döntéseket hozza.
 1. A Kormány a Mezőhegyesi Állami Ménesbirtokból, valamint a Mezőhegyes környéki állami föld- és erdőterületekből,
az  ott található épített örökség felhasználásával megalapítja a  Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaságot
(a továbbiakban: Ménesbirtok).
2. A Kormány egyetért azzal, hogy
a) a Ménesbirtok tevékenységét gazdasági társasági formában végezze;
b) a Ménesbirtok működéséhez szükséges föld- és erdőterületek a Ménesbirtok részére biztosításra kerüljenek;
c) a Ménesbirtok a ló mellett egyéb állatfajták tenyésztésével is foglalkozzon.
3. A Kormány felhívja
a) a Mezőhegyesi Állami Ménesbirtok újjászervezésének koordinálásáért felelős kormánybiztost
(a  továbbiakban: kormánybiztos), hogy jelölje ki azon föld- és erdőterületeket, amelyek a  Ménesbirtok
működéséhez szükségesek;
Felelős: kormánybiztos
Határidő: azonnal
b) a kormánybiztost, hogy gondoskodjon a kijelölt erdőterületeken az erdőirtások megszüntetéséről, valamint
az erdőirtással okozott károk megtérítéséről;
Felelős: kormánybiztos
Határidő: az erdőirtások megszüntetése tekintetében azonnal, az erdőirtással okozott károk megtérítése
tekintetében a kárigények beérkezését követően
c) a földművelésügyi minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
a  vonatkozó Korm. határozat alapján elárverezett, a)  alpont szerint kijelölt állami tulajdonú föld- vagy
erdőterületre vonatkozó adásvételi szerződés megkötésére – az  árverés, valamint az  árverési vevő indokolt
költségeinek megtérítése mellett – ne kerüljön sor;
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal
d) a földművelésügyi minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
az a) alpont szerinti föld- és erdőterületek a Ménesbirtok használatába kerüljenek.
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: a föld- és erdőterületek kijelölését követően azonnal
4. A Kormány felhívja a  kormánybiztost, hogy alkossa meg a  Ménesbirtok gazdálkodási koncepciójáról szóló
akciótervet,
a) valamint tegye meg a gazdasági társasággá alakuláshoz szükséges intézkedéseket;
Felelős: kormánybiztos
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal b) valamint tegye meg a  Ménesbirtokhoz kapcsolódó épített örökség megóvása érdekében szükséges
intézkedéseket;
Felelős: kormánybiztos
Határidő: azonnal c) valamint gondoskodjon a vízjogi engedélyek Ménesbirtok nevére történő megszerzéséről;
Felelős: kormánybiztos
Határidő: azonnal
d) valamint gondoskodjon a Ménesbirtokon található lóállomány profiltisztításáról;
Felelős: kormánybiztos
Határidő: azonnal
e) amelynek keretében gondoskodjon a Ménesbirtokkal kapcsolatos szakmai képzési koncepció kidolgozásáról;
Felelős: kormánybiztos
Határidő: 2016. április 30.
f ) amelynek keretében gondoskodjon a Ménesbirtokkal kapcsolatos turisztikai koncepció kidolgozásáról.
Felelős: kormánybiztos
Határidő: 2016. április 30.
5. A Kormány felhívja
a) a kormánybiztost, hogy a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával gondoskodjon a  Ménesbirtok
létrehozásához szükséges reorganizációs költségvetés kidolgozásáról, és az  erre vonatkozó javaslatot
terjessze a Kormány elé;
Felelős: kormánybiztos a nemzetgazdasági miniszter bevonásával
Határidő: 2016. április 30.
b) a nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  reorganizációs költségvetéshez szükséges forrás
biztosításáról.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a reorganizációs költségvetés Kormány által történő elfogadását követően haladéktalanul
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök