text:
1345/2018. (VII. 26.) Korm. határozata az Energetikai Ásványvagyon-hasznosítási és Készletgazdálkodási Cselekvési Tervről.
1. A Kormány, figyelemmel a  Nemzeti Energiastratégiáról szóló 77/2011. (X. 14.) OGY határozatban foglaltakra,
valamint arra, hogy a  hazai energiahordozó-készletek nagyobb mértékű, költséghatékony és környezetkímélő
hasznosításával csökkenthető a magas energetikai importfüggőség, melynek eredményeként
a) javítható az ország külkereskedelmi mérlege,
b) hazai munkahelyek és beszállítói láncok teremthetők,
c) adóbevételek eredményezhetők, továbbá
d) a leszakadó, egykori ipar- és bányavidékek szociális és gazdasági helyzete is javítható,
jóváhagyja az  Energetikai Ásványvagyon-hasznosítási és Készletgazdálkodási Cselekvési Tervet (a  továbbiakban:
Cselekvési Terv) és az abban szereplő intézkedéseket.
2. A Kormány felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy – az érintett miniszterek bevonásával –
biztosítsa a  Nemzeti Energiastratégia, a  Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégia mint szakpolitikai keretrendszer
végrehajtását szolgáló (megújuló energiaforrásokról, energiahatékonyságról, ásványvagyon-hasznosításról,
erőműfejlesztésről, távhőfejlesztésről, szemléletformálásról, illetve energetikai kutatás-fejlesztés és innovációról
szóló) cselekvési tervek mint eszközrendszerek összhangját, és erre legyen figyelemmel a  cselekvési tervek
felülvizsgálata, a nemzeti közműszolgáltatási rendszer, az egyéb ágazati stratégiák, finanszírozási és területrendezési
szempontok kialakítása során is.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
3. A Kormány felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy gondoskodjon a  Cselekvési Tervnek
a Kormány honlapján történő közzétételéről.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
4. A Kormány a  Cselekvési Terv végrehajtása érdekében felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert,
hogy kövesse nyomon a  Cselekvési Tervben foglaltak végrehajtását, arról rendszeresen, de legalább ötévente
tájékoztassa a Kormányt, és szükség esetén kezdeményezze a Cselekvési Terv módosítását.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
5. A Kormány a  hazai ásványvagyonon alapuló gazdasági tevékenység növelése és az  ahhoz szükséges feltételek
javítása érdekében
a) felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  pénzügyminiszter bevonásával
új, modern technológiai alapokra helyezett alapkutatás megvalósítása érdekében vizsgálja meg
az alapkutatáshoz rendelhető pénzügyi források bevonásának lehetőségeit;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
pénzügyminiszter
Határidő: 2019. február 28. b) felhívja a  pénzügyminisztert, valamint az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  hazai
ásványvagyon-hasznosítás növelése érdekében vizsgálják felül a  bányavállalkozók közterheit, továbbá
tegyenek javaslatot a bányajáradék számításának egyszerűsítésére.
Felelős: pénzügyminiszter
innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. június 30.
6. A Kormány a  fenntartható ásványvagyon-gazdálkodást elősegítő kutatás-fejlesztési és innovációs tevékenység
növelése érdekében
a) felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, a  pénzügyminisztert és a  Miniszterelnökséget
vezető minisztert, hogy a kutatás-fejlesztési és innovációs tervek, továbbá támogatási programok kialakítása
során vegyék figyelembe és lehetőség szerint építsék be a nem hagyományos szénhidrogének kitermelését
lehetővé tévő technológiai megoldások, a  tisztaszén-technológia, a  szénalapú vegyipari technológiák,
a vízkivétellel nem járó geotermia villamosenergia-termelési célú hasznosítását lehetővé tévő technológia és
a geotermikus visszasajtolás technológia fejlesztési prioritásait;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
pénzügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: folyamatos
b) felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat
bevonásával gondoskodjon az  alacsony széndioxid-kibocsátású tisztaszén-technológiák (felszíni, zárt
rendszerben történő széngázosítás, elsősorban energetikai, másodsorban vegyipari alkalmazás, szén-dioxidleválasztás és -betárolás) alkalmazási lehetőségeinek vizsgálatáról;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2020. február 28.
c) felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  pénzügyminiszter bevonásával
tegyen javaslatot a  geotermikus beruházások kezdeti magas földtani kockázatának pénzügyi kezelésére
a geotermikus energiahasznosítás bővítése érdekében.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
pénzügyminiszter Határidő: 2019. június 30.
 7. A Kormány az  energiaellátás biztonságának növelése érdekében felhívja az  innovációért és technológiáért felelős
minisztert, hogy vizsgálja meg a hazai szénbányák megnyitásának lehetőségeit.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2020. február 28.
8. A Kormány a bányászati szakmakultúra megőrzésének és társadalmi beágyazódásának elősegítése érdekében
a) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  pénzügyminisztert, hogy vizsgálják meg a  bányászati
múzeumok stabil működtetéséhez szükséges pénzügyi források biztosításának lehetőségeit és tegyenek
javaslatot a Kormánynak az ehhez szükséges intézkedésekre;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
pénzügyminiszter
Határidő: 2018. november 30. b) felhívja az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat
bevonásával dolgozzon ki szemléletformálási és társadalmasítási programot a  bányászati tevékenység
társadalmi beágyazódásának elősegítése érdekében.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: 2019. szeptember 30.
9. A Kormány felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  Magyar Bányászati és Földtani
Szolgálat bevonásával és a  Központi Statisztikai Hivatal elnökének felkérésével vizsgálja meg a  bányászati
adatszolgáltatás bővítésének lehetőségét.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
a Központi Statisztikai Hivatal elnökének felkérésével
Határidő: 2019. április 30.
 10. A Kormány az  ásványvagyon-nyilvántartás, adatkezelés és nyersanyagfeltárás nemzetközi szempontoknak is
megfelelő fejlesztése érdekében felhívja a  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy a  Magyar
Bányászati és Földtani Szolgálat bevonásával vizsgálja felül az  állami földtani adatok adatgazdálkodási rendjét,
alakítsa ki és fejlessze az  energetikai ásványi nyersanyagkészletek egységes földtani információs rendszerét,
amelyben az adatokat tartsa nyilván és folyamatosan frissítse.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
2/2015. (V. 22.) KEKKH utasítása a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala Közszolgálati Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján, a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 75. § (5)  bekezdésében és a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi
Hivatala Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 29/2014. (XII. 31.) BM utasítás 43. § (1) bekezdésében foglalt feladatkörömben
eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § Jelen utasítás hatálya kiterjed a  Közszolgálati Szabályzatban (a továbbiakban: KSz) meghatározottak szerint
a  Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala (a továbbiakban: KEKKH) foglalkoztatottjaira,
valamint az álláspályázatra jelentkezőkre, illetve a kiválasztási és felvételi eljárásban részt vevőkre, továbbá a KEKKH
nyugdíjasaira.
2. § A  KEKKH KSz-t jelen utasítás 1. melléklete tartalmazza, amelyet minden foglalkoztatott köteles megismerni és
alkalmazni.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. § Hatályát veszti:
a) a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalának lakáscélú munkáltatói kölcsön
nyújtásának szabályainak kiadásáról szóló 2/2009. számú elnöki intézkedés,
b) a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalánál bevezetésre kerülő személyzeti
eljárásokkal kapcsolatos változásokról és az  ezzel összefüggő feladatokról szóló 17/2009. számú elnöki
intézkedés,
c) a Hivatal Közszolgálati Szabályzatának kiadásáról szóló 3/2010. számú elnöki intézkedés,
d) a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala Személyügyi Szabályzatáról szóló 13/2011.
számú elnöki intézkedés,
e) a Hivatalon belüli célfeladatok és prémiumfeladatok kijelölésének, valamint a  céljuttatások, célprémiumok
kijelölésének rendjéről szóló 13/2013. számú elnöki intézkedés,
f ) a Hivatal elnöke által a  Humánpolitikai Főosztály vezetőjére átruházott jogkörökről szóló 19/2014. számú
elnöki intézkedés,
g) a Hivatal egyes szervezeti egységeinek munkarendjéről szóló 8/2014. számú elnöki intézkedés,
h) a kormányzati ügykezelők 2015. évi illetmény megállapításáról szóló 60/2014. számú elnöki intézkedés.
Dr. Ignácz István s. k.,
 elnök


text:
243/2014. (VI. 24.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Kiss Gábort kinevezem
rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2014. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1650/2016. (XI. 17.) Korm. határozata a Koszovói Köztársaság részére történő kötött segélyhitel felajánlásáról.
A Kormány
 1. egyetért az Eximbank által folyósítható kötött segélyhitelek feltételeiről és a segélyhitelnyújtás részletes szabályairól
szóló 232/2003. (XII. 16.) Korm. rendelet alapján 62 millió EUR keretösszegű kötött segélyhitel felajánlásával
a Koszovói Köztársaság részére;
2. felhatalmazza a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  kötött segélyhitel felajánlásáról a  Koszovói Köztársaság
Kormányát értesítse;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy folytasson tárgyalásokat a  koszovói féllel arról, hogy
a  Magyarország Kormánya és a  Koszovói Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram
kialakításáról szóló megállapodás mielőbb megkötésre kerüljön.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2017. (I. 18.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a Liget Budapest projekt részét képező kert- és
tájépítészeti feladatok (a továbbiakban: Liget Park projekt) ellátására 2017. január 16. napjától 2017. július 15. napjáig
prof. dr. Persányi Miklóst miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatköre a Liget Budapest projekt keretében megvalósuló egyes beruházásokkal összefüggő
közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az eljáró hatóságok kijelöléséről szóló
546/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően nemzetgazdasági szempontból
kiemelt jelentőségű üggyé minősített beruházások körében a Liget Park projekt maradéktalan és hatékony
megvalósítását szolgáló, az emberi erőforrások miniszterének felelősségi körébe tartozó feladatok végrehajtásának
irányítására, ennek keretében különösen a következőkre terjed ki:
a) a Városliget mint tájképi kert jellegű közpark helyreállítása, zöldfelületeinek növelése és rehabilitációja,
kerttörténeti értékeinek felmutatása és tájépítészeti megújítása, valamint a városligeti park üzemeltetése
és működtetése terén jelentkező folyamatok koordinálása;
b) a városligeti parkra a Liget Budapest projekt megvalósításához szükséges intézkedésekről szóló 1866/2015.
(XII. 2.) Korm. határozat 1.2. pontja alapján kiírt kert- és tájépítészeti tervpályázat nyertesével kötött szerződéssel
kapcsolatos feladatok és a lebonyolítás felügyelete, ennek keretében a szükséges információk kérése,
egyeztetve a Liget Budapest projektért felelős miniszteri biztossal;
c) a Liget Budapest projekt keretében megvalósítandó parkfejlesztés megvalósításának és az erre rendelkezésre
álló forrásokkal történő gazdálkodás felügyelete a költség- és időütemezéseknek megfelelően;
d) a Liget Park projekt és a Fővárosi Önkormányzat Fővárosi Állat- és Növénykert kert- és tájépítészeti
fejlesztéseinek összehangolása, ennek keretében együttműködik Budapest Főváros Önkormányzatával,
valamint a Pannon Park projekt fejlesztési feladatait ellátó állami és önkormányzati szervekkel;
e) a Liget Park projekt és a Fővárosi Önkormányzat Fővárosi Állat- és Növénykert kert- és tájépítészeti fejlesztésével
összefüggésben megvalósuló beruházásokkal, valamint a parküzemeltetéssel és a parkműködtetéssel
összefüggő közigazgatási hatósági ügyekben kezdeményezi az eljáró hatóságok tevékenységének
összehangolását;
f ) a Liget Park projekt megvalósításával kapcsolatban létrehozott munkacsoportok irányítása és ellenőrzése;
g) a városligeti park megújításának kert- és tájépítészeti feladataival összefüggő jogszabálytervezetek, kormány
és minisztériumi vezetői szintű döntések, leadandó jelentések és beszámolók szakmai előkészítésének és az
abban közreműködő szervezeti egységek munkájának felügyelete, ennek keretében a kiadott feladatok
végrehajtásának ellenőriztetése;
h) a kert- és tájépítészeti beruházások megvalósításához szükséges szakmai dokumentáció elkészíttetésével
kapcsolatos feladatok, a dokumentáció felhasználása a projekt kommunikációja során, a projekt kert- és
tájépítészeti feladataira vonatkozó kommunikációjának stratégiai szintű irányítása az Emberi Erőforrások
Minisztériumának sajtó- és kommunikációs feladatokért felelős szervezeti egységével egyeztetve, a Liget Park
Fórum előkészítése, irányítása és személyes részvétel a Liget Park Fórum működésében;
i) a Liget Budapest projekt végrehajtásával megbízott Városliget Zrt. kert- és tájépítészeti, valamint
parküzemeltetési és parkműködtetési feladatellátásának és működésének ellenőrzése;
j) a városligeti ingatlanon (hrsz: 29732/1) lévő fás szárú növények kivágása esetén azok pótlásának koordinálása,
ennek keretében a szükséges információk kérése és intézkedések kezdeményezése;
k) a városligeti park megújításának kert- és táj építészeti, parküzemeltetési és parkműködtetési feladataival
összefüggő jogszabálytervezetek, kormány- és minisztériumi vezetői szintű döntések, leadandó jelentések és
beszámolók szakmai előkészítésében való részvétel;
l) az a)–k) pont szerinti feladatkörökkel összefüggésben az emberi erőforrások minisztere által meghatározott
eseti, egyedi feladatok ellátása.
3. § (1) A Liget Budapest projektben részt vevő vagy annak végrehajtásában érintett, az Emberi Erőforrások Minisztériuma
által irányított, felügyelt központi költségvetési szervek és a tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok
kötelesek a miniszteri biztost feladatának végrehajtásában segíteni, a rendelkezésükre álló szükséges információkat,
dokumentációkat, szakértői segítséget, illetve eszközöket számára biztosítani.
(2) A miniszteri biztos feladatellátása során együttműködik a Liget Budapest projektért felelős miniszteri biztossal,
és személyesen vagy képviselői útján részt vehet a Liget Budapest projekt szakmai munkacsoportjaiban.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a kultúráért felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 44/2016. (IX. 8.) EMMI utasítás.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
1697/2017. (IX. 22.) Korm. határozata a Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központtal, valamint a Gabonakutató Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társasággal összefüggésben a VP3-16.1.1-4.1.5-4.2.1-4.2.2-8.1.1-8.2.1-8.3.1-8.5.1-8.5.2-8.6.1-17 azonosító számú („Innovációs operatív csoportok létrehozása és az innovatív projekt megvalósításához szükséges beruházás támogatása” című), gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívására támogatási kérelmek benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának
rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46. § (1b) bekezdése alapján hozzájárul – a Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs
Központ, valamint a  Gabonakutató Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaság konzorciumi tagsága mellett
előterjeszteni tervezett –
 1. az  „Őshonos sertésfajták és azokkal előállított keresztezések, mezőgazdasági melléktermékekre alapozott
takarmányozási rendszerének kidolgozása és gyakorlati alkalmazásához szükséges feltételek meghatározása” című,
 2. a „Magas minőségű, különleges pálinkák előállításának hatékonyságát javító technológiai fejlesztések” című,
 3. az  „Az európai szelídgesztenye magyarországi, ökológiai alapú termesztéstechnológiájának közös kidolgozása,
fejlesztése” című,
 4. a „Költség optimalizált termőhely specifikus talajmintázási protokoll fejlesztése” című,
 5. az „Innovatív borászati termékek kifejlesztése badacsonyi nemesítésű, új szőlőfajtákból” című,
 6. a „Klíma- és betegség toleráns szőlőfajták borai piacra jutási lehetőségeinek javítása új szőlőtermesztési és borászati
technológiai elemek alkalmazásával különös tekintettel homok talajok hasznosíthatóságára” című,
 7. a „Talaj termőképességének helyreállítása, megújítása, ökoszisztéma szolgáltatások segítségével” című,
 8. az „Exotikus gabonafélék és gabonaipari termékek bio és hagyományos előállítása” című,
 9. az „Integrált erdőtűz megelőzési rendszer fejlesztése” című,
 10. a „Valós idejű erdőtűz riasztási és monitoring rendszer fejlesztése” című, valamint
 11. a „Biomasszára alapozott fenntartható, komplex, lokális energetikai rendszerek elterjesztése” című
támogatási kérelemnek a VP3-16.1.1-4.1.5-4.2.1-4.2.2-8.1.1-8.2.1-8.3.1-8.5.1-8.5.2-8.6.1-17 azonosító számú, „Innovációs operatív
csoportok létrehozása és az  innovatív projekt megvalósításához szükséges beruházás támogatása” című, gazdaságfejlesztést
célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásra történő benyújtásához.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
101/2003. (VI. 25.) KE határozata bírák felmentéséről és bírák kinevezéséről.
Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács előterjesztésére lemondásra tekintettel dr. Horváth Viktóriát,
2003. június 30-i hatállyal, a felső korhatár elérése miatt
dr. Pál Imrét 2004. január 26-i hatállyal, nyugállományba helyezés iránti kérelmére
Dudás Györgyné dr.-t 2004. január 31-i hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
dr. Demeter Andreát,
dr. Kánics Évát,
dr. Morvai Ildikót,
Müllerné dr. Hradszky Erzsébetet,
dr. Nagy Izabellát,
dr. Nagy Patrícia Katalint,
dr. Pusztai Ágnest,
dr. Szántay Beátát és
Tóthné dr. Végh Andreát
2003. július 1. napjától határozatlan időtartamra, dr. Arday-Janka Adrienn Ágnest,
dr. Bakó Józsefet,
dr. Barna Györgyöt,
dr. Csiki János Edgárt,
dr. Horváth Péter Tamást,
dr. Lányi Csaba Zsoltot,
Mártonné dr. Simon Évát,
Mérészné dr. Rák Viktória Évát,
dr. Molnárné dr. Mészáros Noémi Enikőt,
dr. Nagy Antalt,
dr. Papp Zsuzsannát,
dr. Pál Krisztina Andreát,
dr. Stummer Attilát,
dr. Szabó Erikát,
dr. Szakács Hajnalkát,
dr. Szokol Attilát,
dr. Várszegi Andreát,
dr. Zsáky Mária Zsuzsannát és
dr. Zsurkán Bélát
a 2003. július 1. napjától 2006. június 30. napjáig terjedő
időtartamra
bíróvá kinevezem. Budapest, 2003. június 26. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke


text:
18/2017. (V. 17.) MvM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2017. május 15. napjától 2017. november 14. napjáig
Katona Andrást a  Károlyi-Csekonics Palotaegyüttes átfogó, állagmegóvó felújításáért felelős miniszteri biztossá
nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos az  1.  §-ban meghatározott feladatkörében ellátja a  Károlyi-Csekonics Palotaegyüttes átfogó,
állagmegóvó felújításának koordinációját, összefogja a  műemlék kutatásaival, felmérésével, a  beruházás
előkészítésével és szervezésével, valamint az  építészeti tervezéssel és a  kivitelezés lebonyolításával kapcsolatos
szakmai feladatokat. Szakmai szempontból irányítja a tervezési feladatokat. Munkáját a Lechner Lajos Tudásközpont
Területi, Építésügyi, Örökségvédelmi és Informatikai Nonprofit Kft., a  Miniszterelnökség Építészeti és Építésügyi
Helyettes Államtitkársága, valamint az ÉMI Építésügyi Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit Kft. szakmailag segíti
és támogatja.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a Miniszterelnökséget vezető miniszter irányítja.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazás és juttatások illetik meg.
5. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában 2 fős titkárság segíti.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
7. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 32/2016. (XI. 18.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1564/2012. (XII. 6.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Magyar Vívó Szövetség
működésének támogatásához 100,0 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem
használt rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló
2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 6. Az olimpiai mozgalommal
összefüggő, valamint egyéb, a sport stratégiai fejlesztését szolgáló feladatok támogatására jogcímcsoport,
1. Versenysport és olimpiai felkészülés szakmai támogatása jogcím javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: átcsoportosításért: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Felelős: elszámolásért és a visszafizetési kötelezettségért: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2013. február 28. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
25/2015. (VII. 30.) MNB rendelete a hitelintézetek eszközei és forrásai közötti általános denominációs összhang szabályozásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés k)  pont kc)  alpontjában kapott felhatalmazás
alapján, a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (7)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) E rendelet hatálya – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a részvénytársasági formában működő hitelintézetre,
a külföldi hitelintézet magyarországi fióktelepére, valamint a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló
2013. évi CCXXXVII. törvény és a szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok
módosításáról szóló 2013.  évi CXXXV.  törvény szerint összevont alapú felügyelet alá tartozó, hitelintézetet is
tartalmazó csoport hitelintézet tagjára (a továbbiakban együtt: hitelintézet) terjed ki.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki
a) a lakás-takarékpénztárra,
b) a Magyar Fejlesztési Bank Zrt.-re,
c) a Magyar Export-Import Bank Zrt.-re és
d) a Központi Elszámolóház és Értéktár (Budapest) Zrt.-re.
2. § (1) A devizaegyensúly mutató az 1. melléklet szerint számított mutatószám.
 (2) A  hitelintézet devizaegyensúly mutatójának abszolút értéke nem haladhatja meg a  0,15-ös szintet.
A devizaegyensúly mutató szintjére vonatkozó követelménynek a hitelintézet mindenkor köteles megfelelni.
 (3) A (2) bekezdés szerinti követelménynek az összevont alapú felügyelet alá tartozó, több hitelintézetet is tartalmazó
csoport esetében a  magyarországi székhelyű hitelintézet csoporttagoknak együttesen, konszolidáltan kell
megfelelniük.
(4) A  devizaegyensúly mutatót a  hitelintézet Magyar Nemzeti Bank számára teljesített havi gyakoriságú
adatszolgáltatása alapján kell kiszámítani.
3. § Ez a rendelet 2016. január 1-jén lép hatályba.
4. § E rendelet tervezetének a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a  jogszabálytervezetekről folytatott
konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 98/415/EK tanácsi határozat 2. cikk (1) bekezdés hatodik francia bekezdése
szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1460/2011. (XII. 22.) Korm. határozata a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium és a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 27. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében, a gépkocsivezetői
feladatok ellátásának biztosítása érdekében 10,4 millió forint átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság 2011. évi
költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 12. Közbeszerzési és
Ellátási Főigazgatóság cím terhére, a X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 14. Közigazgatási és Igazságügyi
Minisztérium Vagyonkezelő Központ cím javára, az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter nemzeti fejlesztési miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
32/2012. (IV. 13.) OGY határozata a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elektronikus hírközléssel összefüggő 2010. tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról.
Az Országgyűlés elfogadja a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elektronikus hírközléssel összefüggő 2010. évi
tevékenységéről szóló beszámolót. Lezsák Sándor s. k.,
az Országgyűlés alelnöke,


text:
36/2016. (II. 11.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/685-2/2016. számú előterjesztésére – Bortnicsuk Alexandra (névmódosítás előtti
neve: Bortnicsuk Alekszándrá Volodymyrivná; születési hely, idő: Beregszász [Ukrajna], 2010. szeptember 29.) magyar
állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. január 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
28/2009. (HK 12.) HM HVKFH intézkedése Egységes NATO Előírások alkalmazásba vételének elrendeléséről.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és
végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. §
(2) bekezdés d) pontjában biztosított jogkörömnél fogva
elrendelem a következő dokumentumok alkalmazásba vételét:
– Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
Felderítő Főnökség – Alkalmazásba vétel időpontja: 2009. augusztus 1.
– Végrehajtás módja: MH ÖHP parancsnoki intéz
– Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
Felderítő Főnökség
– Alkalmazásba vétel időpontja: 2009. augusztus 1.
– Végrehajtás módja: MH ÖHP parancsnoki intéz
– Témafelelős: MH Összhaderőnemi Parancsnokság
– Témakezelő: MH Összhaderőnemi Parancsnokság,
Egészségügyi Főnökség
– Alkalmazásba vétel időpontja: 2009. augusztus 1.
– Végrehajtás módja: MH ÖHP parancsnoki intéz
kedés. A témafelelős adja ki a végrehajtásul szolgáló dokumentumokat. Ezzel együtt végezze el a szükséges módosításokat is, a bevezetett NATO előírásoknak nem megfelelő
korábbi szabályozásokat helyezze hatályon kívül, illetve
kezdeményezze hatályon kívül helyezésüket.
Mikita János mk. altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
237/2018. (V. 29.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel Gyurisné dr. Komlóssy Évát 2018. november 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2018. május 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2129/2017. (XII. 29.) Korm. határozata a helyközi autóbuszos személyszállítási közszolgáltatások ellátását biztosító regionális közlekedési központok és a Volánbusz Zrt. 2017. finanszírozásáról.
A Kormány a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 17.  §-ában és a  4.  mellékletében foglalt táblázat 114. sorában meghatározottak alapján jóváhagyja
a  Kvtv.  1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 21. Központi kezelésű előirányzatok cím,
1.  Vállalkozások folyó támogatása alcím, 1. Egyedi támogatások, ellentételezések jogcímcsoport, 7. Autóbusszal
végzett személyszállítási közszolgáltatások költségtérítése jogcím kiadási előirányzatának
a) a Dél-dunántúli Közlekedési Központ Zrt. bérfejlesztésének finanszírozása érdekében 666 085 000 forinttal;
b) a  regionális közlekedési központok és a  Volánbusz Zrt. 2016. és 2017. évi új járműbeszerzései
többletköltségeinek fedezése érdekében 1 758 000 000 forinttal történő túllépését.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2015. (VI. 16.) BM rendelete a belügyminiszter irányítása alatt álló rendvédelmi szervek szolgálati jelvényeinek rendszeresítésével, valamint az ilyen szerveknél szolgálati jogviszonyban álló személyek szolgálati jelvénnyel történő ellátásának rendjével összefüggő szabályokról.
A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény
341.  § (1)  bekezdés 4.  pont b)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 4., 10., 21. és 22.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a  következőket
rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában
a) helyi személyügyi szerv: a  rendvédelmi szervnek a  szolgálati jelvény birtokosának szolgálatteljesítési helye
szerint illetékes személyügyi szerve,
b) rendvédelmi szerv: az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv, a  belső bűnmegelőzési
és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv, a  terrorizmust elhárító szerv, a  büntetés-végrehajtási szervezet,
a  hivatásos katasztrófavédelmi szerv, az  Alkotmányvédelmi Hivatal, valamint a  Nemzetbiztonsági
Szakszolgálat.
2. § (1) A  rendvédelmi szerv hivatásos állományának a  tagját (a  továbbiakban: hivatásos állomány tagja) a  rendvédelmi
feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény
(a  továbbiakban: Hszt.) szerinti hivatásos szolgálati jogviszony (a  továbbiakban: szolgálati viszony) létesítésekor,
vagy a Hszt. 97. § (1) bekezdése szerinti áthelyezés esetén az e rendeletben meghatározottak szerint kell szolgálati
jelvénnyel ellátni.
(2) A  hivatásos állomány tagját szolgálati viszony létesítésekor első alkalommal térítésmentesen kell ellátni az  adott
rendvédelmi szerv szolgálati jelvényével.
(3) A  szolgálati jelvény tulajdonosa a  rendvédelmi szerv, birtokosa a  hivatásos állomány tagja, aki a  szolgálati
jelvényt dokumentáltan, aláírásával igazoltan átveszi, amely őt a szolgálati viszony megszűnéséig – a  rendeletben
meghatározott kivétellel – megilleti.
(4) A szolgálati jelvény leírását az 1–5. melléklet tartalmazza.
3. § A  szolgálati jelvény megrendeléséért, kiadásáért, cseréjéért, nyilvántartásáért, visszavonásáért és selejtezéséért
(a továbbiakban együtt: ellátás), valamint az ezekkel járó költségek biztosításáért
a) a Rendőrségről szóló törvényben meghatározott
aa) általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv állománya esetében az  Országos
Rendőr-főkapitányság személyügyi szerve,
ab) terrorizmust elhárító szerv állománya esetében a Terrorelhárítási Központ személyügyi szerve,
ac) belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv állománya esetében a  Nemzeti
Védelmi Szolgálat személyügyi szerve,
b) a  büntetés-végrehajtási szervezet állománya esetében a  Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága
személyügyi szerve,
c) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv állománya esetében a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi
Főigazgatóság személyügyi szerve,
d) az Alkotmányvédelmi Hivatal és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat állománya esetében a helyi személyügyi
szerv
saját költségvetése terhére felel. 4. § A  szolgálati jelvény kiadására, cseréjére, visszavonására a  helyi személyügyi szerv személyi állományparancs,
jegyzőkönyv, jelentés vagy szolgálati jegy alapján intézkedik a 3. §-ban meghatározott személyügyi szerv felé.
5. § A  szolgálati jelvény helyi személyügyi szerv részére történő továbbítását, nyilvántartását és ellenőrzését
a személyügyi számítógépes nyilvántartó rendszer adatai alapján a 3. §-ban meghatározott személyügyi szerv végzi.
6. § (1) A hivatásos állomány tagja a részére kiadott szolgálati jelvényt köteles megőrizni, jogszerűen és rendeltetésszerűen
használni.
(2) A  szolgálati jelvény elvesztését, eltulajdonítását, megrongálódását, megsemmisülését a  hivatásos állomány
tagja a  tudomásra jutást követően haladéktalanul köteles jelenteni a  közvetlen szolgálati elöljárójának, vagy
– ha a közvetlen szolgálati elöljárónak jelenteni nem tudja – a rendvédelmi szerv ügyeleti szolgálatának, akik erről
értesítik a  helyi személyügyi szervet. A  szolgálati jelvénye megrongálódását a  hivatásos állomány tagja a  helyi
személyügyi szerv részére is haladéktalanul jelenteni köteles.
(3) A  szolgálati jelvény eltulajdonítása esetén a  helyi személyügyi szerv köteles haladéktalanul feljelentést tenni
a legközelebbi rendőri szervnél, amely a feljelentésről jegyzőkönyvet vesz fel.
(4) A szolgálati jelvény elvesztése, eltulajdonítása, megrongálódása, megsemmisülése esetén a helyi személyügyi szerv
azonnal kezdeményezi a szolgálati jelvény visszavonását és pótlását.
7. § A  megrongálódott szolgálati jelvényt meg kell semmisíteni és a  megrongálódott szolgálati jelvény számával
azonos számú új szolgálati jelvényre kell kicserélni. Az új szolgálati jelvény elkészítéséig a hivatásos állomány tagját
ideiglenesen más számú szolgálati jelvénnyel kell ellátni.
8. § (1) A szolgálati jelvény visszavonásig érvényes.
 (2) A szolgálati jelvényt vissza kell vonni
a) a szolgálati viszony megszűnésekor, megszüntetésekor,
b) a szolgálati jelvény elvesztése, eltulajdonítása, megrongálódása, megsemmisülése esetén,
c) a Hszt. 97. § (1) bekezdése szerinti áthelyezés esetén,
d) a  hivatásos állomány tagjától a  beosztásából felfüggesztés esetén a  felfüggesztés idejére, valamint
a szolgálati viszony szünetelése esetén a szüneteltetés idejére.
 (3) A Hszt. 97. § (1) bekezdés szerint áthelyezett hivatásos állomány tagját a szolgálati viszony létesítésére vonatkozó
szabályok szerint az a rendvédelmi szerv látja el szolgálati jelvénnyel, ahova áthelyezték.
 (4) Ha a helyi személyügyi szerv a szolgálati jelvény visszavonására intézkedik, a visszavonandó szolgálati jelvényt – ha
a  hivatásos állomány tagjánál rendelkezésre áll – a  hivatásos állomány tagjának le kell adni a  helyi személyügyi
szerv részére. A szolgálati jelvényeket a helyi személyügyi szerv a 3. §-ban meghatározott személyügyi szerv részére
továbbítja.
(5) A  beosztásából felfüggesztett és a  szolgálati viszonyát szüneteltető hivatásos állomány tagja visszavont szolgálati
jelvényét a helyi személyügyi szerv őrzi. A felfüggesztés, illetve a szolgálati viszony szünetelésének megszüntetését
követő első munkanapon a helyi személyügyi szerv visszaadja a visszavont szolgálati jelvényt a hivatásos állomány
tagjának.
9. § (1) A  3.  §-ban meghatározott személyügyi szerv a  visszavont szolgálati jelvényeket – a  személyügyi számítógépes
nyilvántartó rendszernek történő adatszolgáltatást követően – évente selejtezi.
(2) A  selejtezésről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelynek adatait a  személyügyi számítógépes nyilvántartó
rendszerben kell rögzíteni. A selejtezési jegyzőkönyv egy példányát a selejtezéstől számított tíz évig meg kell őrizni.
A személyügyi számítógépes nyilvántartó rendszerben a szolgálati jelvény visszavonásának okát, a selejtezés tényét
és a selejtezési jegyzőkönyv nyilvántartási számát kell rögzíteni.
10. § Ez a rendelet 2015. július 1-jén lép hatályba.
11. § Az e rendelet hatálybalépését megelőzően kiadott szolgálati jelvények a visszavonásukig érvényesek.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
1/2017. (I. 18.) GVH utasítása a vállalkozások összefonódásának a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. LVII. törvény 24. §-a szerinti bejelentéséhez alkalmazandó űrlapról és az ahhoz kapcsolódó kitöltési útmutatóról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a Gazdasági
Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasítás 80. § 39. pontjában
foglalt tárgykörben, a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 43/J.  §
(1) bekezdésére figyelemmel a  törvény 24. §-a szerinti bejelentés benyújtásának lehetővé tétele érdekében az alábbiak szerint
rendelkezem:
1. § Elrendelem az  1.  mellékletben foglalt űrlapnak és a  2.  mellékletben foglalt kapcsolódó kitöltési útmutatónak
a  Gazdasági Versenyhivatal honlapján történő folyamatos közzétételét azzal, hogy az  űrlapot a  2017. január 15.
napjától benyújtott bejelentésekhez kell alkalmazni.
2. § (1) Ez az utasítás 2017. január 15-én lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a vállalkozások összefonódásának a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról
szóló 1996. évi LVII. törvény 24. §-a szerinti engedélyezése iránti kérelem benyújtásához alkalmazandó űrlapról és
az ahhoz kapcsolódó kitöltési útmutatóról szóló 12/2014. (VI. 19.) GVH [11/2014. (VI. 30.) GVH] utasítás.
Budapest, 2017. január 12. Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök


text:
1/2015. (I. 28.) BM rendelete a nemzetközileg védett személy fogadásával összefüggő feladatok végrehajtásának rendőri biztosítására használt speciális gépjárművek fenntartásáról.
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48.  § (3)  bekezdés m)  pont mb)  alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 22. pontjában foglalt feladatkörömben
eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109. § 13. pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési miniszter egyetértésével – a következőket rendelem el:
1. § A rendelet hatálya a  külföldön forgalomba helyezett és a  rendőrség részére a  nemzetközileg védett személy
fogadásával összefüggő feladatok végrehajtása során szükséges speciális szállítási és biztosítási tevékenység ellátása
céljából üzembentartásra átadott gépjárművekre (a továbbiakban: speciális szolgálati gépjárművek) terjed ki.
2. § A speciális szolgálati gépjárművek forgalomba helyezéséről a  Nemzetbiztonsági Szakszolgálat a  rendőrség erre
a feladatra kijelölt szervével közösen gondoskodik.
3. § A speciális szolgálati gépjárművet forgalomba helyezésekor magyar hatósági engedéllyel és jelzéssel kell ellátni.
4. § A speciális szolgálati gépjárművek magyar hatósági engedéllyel és jelzéssel való ellátásával kapcsolatos hatósági
eljárások díjainak megfizetése alól a rendőrség mint üzembentartó mentesül.
5. § Az üzembentartó biztosítja, hogy a speciális szolgálati gépjárművek megfeleljenek a hazai jogszabályokban előírt
műszaki, közlekedésbiztonsági és környezetvédelmi követelményeknek.
6. § A speciális szolgálati gépjárművek magyar hatósági engedéllyel és jelzéssel való ellátása során a  közúti
közlekedésről szóló 1988. évi I. törvénynek, valamint a  közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a  közúti
közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról szóló 326/2011. (XII. 28.) Korm. rendeletnek a  járművek
forgalomba helyezésére és nyilvántartására vonatkozó rendelkezéseit, a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról
szóló 5/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendeletet, a  közúti járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának
műszaki feltételeiről szóló 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendeletet, valamint a  közúti járművek környezetvédelmi
felülvizsgálatának szabályairól szóló 77/2009. (XII. 15.) KHEM–IRM–KvVM együttes rendeletet nem kell alkalmazni.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
2031/2015. (XII. 30.) Korm. határozata a Nemzeti Stadionfejlesztési Program felülvizsgálata keretében szükséges előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány egyetért a  Nemzeti Stadionfejlesztési Program felülvizsgálata keretében kidolgozott és részére
bemutatott konstrukcióval, és – az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva – elrendeli az 1. melléklet szerinti előirányzat-átcsoportosítások végrehajtását.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
311/2017. (VIII. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr.  Szabó Lászlót kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté, és megbízom Magyarország washingtoni
nagykövetségének a vezetésével.
Budapest, 2017. április 28. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
120/2019. (V. 17.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Zöld-foki Köztársaság Kormánya közötti gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Zöld-foki Köztársaság Kormánya közötti
gazdasági és műszaki együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles magyar és angol nyelvű szövege a következő:
„GAZDASÁGI ÉS MŰSZAKI EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA
ÉS A ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
Magyarország Kormánya és a Zöld-foki Köztársaság Kormánya (a továbbiakban a „Felek” illetve egyes számban „Fél”):
Felismerve azt, hogy a gazdasági és műszaki együttműködés a kétoldalú kapcsolatok fejlesztésének, valamint a két
ország és népeik közötti kölcsönös bizalomnak elengedhetetlen és nélkülözhetetlen eleme;
Meggyőződve arról, hogy a  jelen Megállapodás ténylegesen hozzájárul a  Felek közötti gazdasági és kereskedelmi
kapcsolatok megerősítéséhez;
az alábbiakban állapodtak meg: 1. Cikk
A Megállapodás célja
A jelen Megállapodás célja, hogy a  Felek hatályos jogszabályai által nyújtott kereteken belül létrehozza a  Felek
kölcsönösen előnyös gazdasági és műszaki együttműködése fejlesztésének kereteit.
2. Cikk
Az együttműködés hatálya
A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek az alábbi területeken:
a) energetikai szektor;
b) kereskedelem;
c) mezőgazdaság, élelmiszer- és feldolgozóipar;
d) építőipar, valamint építőanyag- és berendezésgyártás;
e) településfejlesztés;
f ) közlekedés és kapcsolódó infrastruktúra, logisztika;
g) bányászat;
h) vegyipar és petrolkémiai ipar;
i) textilipar;
j) környezetvédelem, víz- és hulladékgazdálkodás;
k) oktatás;
l) egészségügyi szolgáltatások, gyógyászati technológiák és gyógyszeripar;
m) turizmus és sport;
n) együttműködés a kis- és közepes méretű vállalkozási szektor terén;
o) információ-kommunikációs technológia;
p) védelmi ipar;
q) kommunális infrastruktúra;
r) kutatás-fejlesztés;
s) kultúra;
t) képzés;
u) tudományos és műszaki területtel kapcsolatos információk és szakértők cseréje;
v) szakértők, tudósok, műszaki szakemberek, diákok cseréje és képzése konkrét együttműködési programok
kapcsán; és
w) minden egyéb terület, amelyben a Felek megállapodnak.
3. Cikk
A végrehajtás módja
A Felek törekednek arra, hogy az alább felsorolt eszközökkel szélesítsék és erősítsék együttműködésüket:
a) Létrehozzák és megerősítik a  kormányzati intézmények, regionális és helyi szervezetek, kereskedelmi
és iparkamarák közötti kapcsolatokat, valamint gondoskodnak ezen szervek képviselőinek kölcsönös
látogatásairól;
b) Üzleti információt cserélnek, gazdasági és üzleti eseményeket szerveznek, úgymint vásárok, kiállítások,
fórumok, szimpóziumok és konferenciák;
c) Elősegítik a  kis- és közepes méretű vállalkozások (KKV) bevonását a  bilaterális gazdasági kapcsolatok
területén, és ösztönzik a két ország KKV-i közötti programok, projektek létrehozását;
d) Konzultációs, marketing, képzési és szakértői szolgáltatásokat nyújtanak a  Felek kölcsönös érdeklődésére
számot tartó területeken;
e) Ösztönzik a  beruházási tevékenységet és vegyesvállalatok alapítását, beleértve vállalati képviseletek és
fiókirodák létesítését a Felek országainak területén, az alkalmazandó nemzeti jogszabályaiknak megfelelően;
f ) Elősegítik az  együttműködést nemzetközi és regionális szinten a  kölcsönös érdeklődésre számot tartó
területeken; és
g) A Felek által a későbbiekben elfogadott egyéb eszközök útján kiterjesztik és erősítik együttműködésüket.
4. Cikk
Fizetési módok
A jelen Megállapodás keretein belül a  Felek országainak természetes és jogi személyei közötti ügyletek
lebonyolításakor használatos fizetési módok és pénznemek vonatkozásában a  Felek bármely nemzetközileg
elfogadott, nemzetközi tranzakciókban széleskörűen használt fizetési módot és szabadon átváltható valutát
használhatják, amelyben a Felek megállapodnak, és nem sérti a Felek vonatkozó nemzeti jogszabályait.
5. Cikk
Általános rendelkezés
A jelen Megállapodás 8. Cikkével összhangban a  jelen Megállapodás egyik rendelkezése sem érinti valamelyik Fél
által korábban megkötött bármely nemzetközi, regionális vagy szubregionális megállapodásból eredő bármelyik Fél
bármilyen kedvezményét vagy kötelezettségét.
6. Cikk
Külön megállapodások
Szükség esetén a Felek
a) konkrét megállapodásokat kötnek a jelen Megállapodás 2. Cikkében felsorolt együttműködési területeken, és
más, közös egyetértésen alapuló meghatározott projektekkel kapcsolatban; és
b) meghatározott mandátummal felhatalmazott állandó vagy ad hoc bizottságokat, illetve munkacsoportokat
állítanak fel.
A külön megállapodások a jelen Megállapodás 11. Cikkében foglaltak szerint lépnek hatályba.
7. Cikk
Gazdasági és Műszaki Vegyes Bizottság 1. A jelen Megállapodás végrehajtásának biztosítása céljából a  Felek megállapodhatnak abban, hogy Gazdasági és
Műszaki Vegyes Bizottságot (a továbbiakban „Bizottság”) hoznak létre.
2. A Bizottság a Felek kormányainak és üzleti életének képviselőiből áll. A Felek a Bizottság élére egy-egy társelnököt
jelölnek ki.
3. A Bizottság közös egyetértés alapján a  Felek országaiban felváltva ülésezik a  Felek közös megegyezésével
meghatározott, diplomáciai úton egyeztetett időpontban.
4. A Bizottság ügyrendi szabályait maga állapítja meg a Bizottság alakuló ülésén.
 5. A Bizottság többek között az alábbi kérdések áttekintésére jogosult:
a) A jelen Megállapodás végrehajtásának figyelemmel kísérése;
b) A kétoldalú gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok új fejlesztési lehetőségeinek feltárása;
c) A Felek közötti gazdasági és műszaki együttműködési tevékenységek ösztönzése és koordinálása;
d) A jelen Megállapodás végrehajtását, valamint a jelen Megállapodásból eredő megállapodások végrehajtását
célzó javaslatok támogatása és mérlegelése;
e) Ajánlások kidolgozása a  jelen Megállapodással összhangban létrejövő megállapodások vagy projektek
végrehajtása során esetlegesen felmerülő akadályok elhárítása céljából;
f ) Munkacsoportok létrehozása az egyes szektorokban, és azok feladatkörének pontos meghatározása; és
g) A jelen Megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatos viták békés úton való rendezésére
való törekvés. 8. Cikk
A Felek kötelezettségei 1. Jelen Megállapodás semmilyen módon nem befolyásolja azokat a  kötelezettségeket, amelyek Magyarország
európai uniós tagságából, valamint a  Zöld-foki Köztársaság afrikai uniós, a  Nyugat-afrikai Államok Gazdasági
Közösségében (ECOWAS), a Portugál Nyelvű Országok Közösségében (CPLP), a Portugál Nyelvű Afrikai Országokban
(PALOP), és nemzetközi szervezetekben betöltött tagságából fakadnak. Következésképpen jelen Megállapodás
rendelkezései sem együttesen, sem önmagukban nem idézhetők vagy értelmezhetők úgy, mint amelyek
érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják Magyarországnak különösen az Európai Uniót
létrehozó Szerződésekből, valamint az Európai Unió elsődleges és másodlagos jogából származó kötelezettségeit.
2. Következésképpen jelen Megállapodás rendelkezései sem együttesen, sem önmagukban nem idézhetők vagy
értelmezhetők úgy, mint amelyek érvénytelenítik, módosítják vagy bármilyen más módon befolyásolják a Zöld-foki
Köztársaságnak különösen az Afrikai Uniót és más szervezeteket létrehozó Szerződésekből, valamint általában véve
az Afrikai Unió és nemzetközi szervezetek elsődleges és másodlagos jogából származó kötelezettségeit.
3. Jelen Megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy azok a  Feleket arra kötelezik, hogy
bármelyik olyan meglévő vagy jövőbeni közös piaci, szabadkereskedelmi, vámuniós vagy hasonló nemzetközi
megállapodásból eredő bármilyen elbánás, kedvezmény vagy előjog jelenlegi vagy jövőbeni hasznát kiterjesszék
a másik Félre, amelynek a Felek jelenleg tagjai vagy a későbbiekben tagjai lehetnek.
9. Cikk
Vitarendezés
A jelen Megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatban a Felek között felmerülő viták rendezése
békés úton, konzultációk és tárgyalások révén a  Bizottságban, azok eredménytelensége esetén diplomáciai
csatornákon keresztül történik.
10. Cikk
Módosítás 1. Jelen Megállapodás rendelkezései és szövege a  Felek közötti írásos megállapodás alapján módosítható a  Felek
közös megegyezése alapján.
2. A jelen Megállapodásra vonatkozó bármilyen módosítás a jelen Megállapodás 11. Cikke értelmében lép hatályba.
11. Cikk
Hatálybalépés, a megállapodás időtartama és felmondás
1. Jelen Megállapodás az utolsó olyan értesítés kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon lép hatályba, amelyben
az  egyik Fél diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesíti a  másik Felet a  Megállapodás hatálybalépéséhez
szükséges belső eljárás lefolytatásáról.
2. Jelen Megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított öt (5) évig marad hatályban, valamint automatikusan
megújul újabb 5 év hosszúságú időszakokra, kivéve, ha bármely Fél diplomáciai csatornákon keresztül írásban
legalább hat (6) hónappal hatályának lejárta előtt arról tájékoztatja a másik Felet, hogy a jelen Megállapodást meg
kívánja szüntetni.
3. Jelen Megállapodás megszüntetése nem befolyásolja a  jelen Megállapodás alapján kötött illetve végzett konkrét
megállapodások, projektek, szerződések vagy tevékenységek érvényességét vagy időtartamát az  említett konkrét
megállapodások, projektek, szerződések vagy tevékenységek teljesítéséig, amennyiben a  Felek másképp nem
döntenek.
FENTIEK HITELÉÜL, az alulírottak kormányuktól kapott kellő felhatalmazás birtokában aláírták a jelen Megállapodást,
két eredeti példányban, magyar, portugál és angol nyelvű változatban, mindhárom szöveg egyformán hitelesnek
minősül. Eltérés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.
4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 11. Cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, illetve a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
5. § E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdasági ügyekért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1764/2016. (XII. 15.) Korm. határozata a 2016. riói olimpián és paralimpián elért kimagasló sporteredmények állami jutalmának biztosítása céljából a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva, a  2016. évi riói olimpián és paralimpián elért kimagasló sporteredmények állami jutalmának biztosítása
céljából 483  232 813 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 23. Sporttevékenység támogatása alcím, 7. Sportteljesítmények elismerése, megbecsülése jogcímcsoport
javára, a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 32. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére,
az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolási és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. május 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
495/2013. (XII. 29.) Korm. rendelete a költségvetési szervek és az egyházi jogi személyek foglalkoztatottjainak 2014. kompenzációjáról.
A Kormány a Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 5. § (1) bekezdésében, és a 76. §
(1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében megállapított feladatkörében
eljárva a következő rendeletet alkotja:
1. § E rendelet hatálya
a) a költségvetési szervekre és a foglalkoztatotti állományukba tartozó,
aa) a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) szerinti,
ab) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) szerinti,
ac) a  fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) szerinti,
ad) a  honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a  továbbiakban: Hjt.) szerinti hivatásos és
szerződéses katonai,
ae) az  igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény
(a továbbiakban: Iasz.) szerinti,
af ) a  legfőbb ügyész, az  ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az  ügyészi
életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Üjt.) szerinti,
ag) a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) szerinti, valamint
ah) a  2013. december 31-én a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi
XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 66/G. § (1) bekezdése szerinti hivatásos nevelőszülői
 jogviszonyban állókra és
b) a  köznevelési, felsőoktatási, egészségügyi, karitatív, szociális, család-, gyermek- és ifjúságvédelmi, kulturális
vagy sporttevékenységet ellátó egyházi jogi személy (a továbbiakban: egyházi foglalkoztató) és a velük
ba) az Mt. szerinti munkaviszonyban állókra, valamint
bb) a  2013. december 31-én a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi
XXXI. törvény (a  továbbiakban: Gyvt.) 66/G.  § (1)  bekezdése szerinti hivatásos nevelőszülői
jogviszonyban állókra
terjed ki (a továbbiakban együtt: foglalkoztatott). 2. § E  rendelet szempontjából az  1.  § a)  pont aa)  alpontja szerinti közalkalmazotti jogviszonyban töltött időnek kell
tekinteni
a) a fekvőbeteg-szakellátó és egyes fekvőbeteg-szakellátóhoz kapcsolódó egészségügyi háttérszolgáltatást
nyújtó, 100%-os állami tulajdonban lévő, valamint azok 100%-os tulajdonában lévő gazdasági társaságok
által ellátott feladatok központi költségvetési szervek általi átvételéről, valamint az ezzel kapcsolatos eljárási
kérdések rendezéséről szóló 2013. évi XXV. törvény (a  továbbiakban: Fbszt.) alapján megszüntetésre került
gazdasági társaságok volt foglalkoztatottjainak a  társaságnál, valamint közfinanszírozott egészségügyi
szolgáltatónál és
b) a települési önkormányzatok fekvőbeteg-szakellátó intézményeinek átvételéről és az átvételhez kapcsolódó
egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi XXXVIII. törvény (a  továbbiakban: Tbszt.) 5/A.  § és 5/B.  §
szerinti gazdasági társaságok feladatainak átvételében érintett, a  feladatot átvevő költségvetési szervek
közalkalmazottainak a társaságnál
munkaviszonyban töltött idejét. 3. § (1) A  foglalkoztatott a  2011–2012. évi adó- és járulékváltozások ellentételezésére szolgáló kompenzációra
(a  továbbiakban: kompenzáció) a  2014. év hónapjaira járó illetményének kifizetésével egyidejűleg, a  2013.
december 31-én fennálló jogviszonya alapján havonta a  (2)–(16)  bekezdésben foglalt feltételekkel jogosult.
Az a foglalkoztatott, akinek jogviszonya 2012-ben, 2013-ban vagy 2014-ben keletkezett, abban az esetben jogosult
a  kompenzációra, ha e  rendelet hatálya alá tartozó szervvel 2010. és 2011. évek bármelyikében vagy mindkét
évben is fennállt jogviszonya és az utolsó ilyen jellegű jogviszonyát követően munkavégzésre irányuló jogviszonyt
– a tartós megbízási szerződés kivételével – nem létesített.
(2) A  tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével az  1.  melléklet szerinti kompenzációra
jogosult az  a  foglalkoztatott, aki a  10.  § szerinti nyilatkozata alapján a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi
CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.) 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre nem jogosult és jogviszonya
2010. december 31-én a  rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval fennállt és azóta munkavégzésre irányuló
jogviszonyt – a tartós megbízási szerződés és az e rendelet hatálya alá tartozó szervvel fennálló jogviszony melletti
jogviszony kivételével – kizárólag e rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval létesített.
(3) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 2. melléklet szerinti kompenzációra jogosult
az a foglalkoztatott, aki a 10. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre
nem jogosult és jogviszonya a  rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval 2010. december 31-én nem állt fenn,
de 2013. december 31-én fennállt és azóta munkavégzésre irányuló jogviszonyt – a tartós megbízási szerződés és
az e rendelet hatálya alá tartozó szervvel fennálló jogviszony melletti jogviszony kivételével – kizárólag e rendelet
hatálya alá tartozó munkáltatóval létesített.
(4) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 3. melléklet szerinti kompenzációra jogosult
az a foglalkoztatott, aki a 10. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre
egy kedvezményezett eltartott után jogosult, az  eltartottak száma három főnél kevesebb, továbbá nincs házas-,
vagy élettársa.
(5) A tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 4. melléklet szerinti kompenzációra jogosult
az a foglalkoztatott, aki a 10. § szerinti nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre
két kedvezményezett eltartott után jogosult, az eltartottak száma három főnél kevesebb, továbbá nincs házas- vagy
élettársa.
(6) Azon házas- vagy élettársak közül, akik a  10.  § szerinti nyilatkozatuk alapján az  Szja tv. 29/A. és 29/B.  §-a szerint
családi kedvezményre egy kedvezményezett eltartott után jogosultak, és az  eltartottak száma három főnél
kevesebb,
a) az a foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye alacsonyabb, mint házas- vagy élettársa tárgyhavi illetménye
a tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 2. melléklet,
b) az a foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye magasabb, mint házas- vagy élettársa tárgyhavi illetménye
a tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 3. melléklet
szerinti kompenzációra jogosult.
(7) Azon házas- vagy élettársak esetében, akik a 10. § szerinti nyilatkozatuk alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint
családi kedvezményre két kedvezményezett eltartott után jogosultak, és az eltartottak száma három főnél kevesebb
és
a) legalább egyikük tárgyhavi illetménye alacsonyabb, mint 109 000 forint és kettejük tárgyhavi illetménye
közötti különbség legalább 50 000 forint,
aa) az a  foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye alacsonyabb, mint házas- vagy élettársa tárgyhavi
illetménye a tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 2. melléklet,
ab) az  a  foglalkoztatott, akinek tárgyhavi illetménye magasabb, mint házas- vagy élettársa tárgyhavi
illetménye a tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével a 4. melléklet
 szerinti kompenzációra jogosult,
b) mindkettőjük tárgyhavi illetménye eléri a  109 000 forintot, illetve kettejük tárgyhavi illetménye közötti
különbség kisebb, mint 50 000 forint, a  tárgyhónap első napján érvényes illetménye figyelembevételével
a 3. melléklet szerinti,
kompenzációra jogosult.
 (8) Az  a  foglalkoztatott, akinek a  jogviszonya 2010. december 31-én e  rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval
fennállt, azóta munkavégzésre irányuló jogviszonyt – a  tartós megbízási szerződés és az  e  rendelet hatálya alá
tartozó szervvel fennálló jogviszony melletti jogviszony kivételével – kizárólag e  rendelet hatálya alá tartozó
munkáltatóval létesített, a tárgyhónap első napján érvényes illetménye
a) 2,29%-ának megfelelő – 100 forintra kerekített összegű – kompenzációra jogosult, ha a  10.  § szerinti
nyilatkozata alapján az Szja tv. 29/A. és 29/B. §-a szerint családi kedvezményre
aa) egy, két vagy három kedvezményezett eltartott után jogosult, az  eltartottak száma eléri
vagy meghaladja a  három főt és a  tárgyhónap első napján érvényes illetménye nem éri el
a 135 000 forintot,
ab) négy vagy több kedvezményezett eltartott után jogosult és a  tárgyhónap első napján érvényes
illetménye nem éri el a  135 000 forintnak a  három feletti kedvezményezett eltartottak száma és a
20 000 forint szorzatával növelt összegét,
b) 1,53%-ának megfelelő – 100 forintra kerekített összegű – kompenzációra jogosult, ha a  10.  § szerinti
nyilatkozata alapján az  Szja tv. 29/A. és 29/B.  §-a szerint családi kedvezményre egy vagy több
kedvezményezett eltartott után jogosult úgy, hogy az eltartottak száma eléri vagy meghaladja a három főt és
tárgyhónap első napján érvényes illetménye meghaladja az a) pont szerinti illetményhatárt, de nem haladja
meg a 213 500 forintot.
(9) A  tárgyhónap első napján érvényes illetménye 1,53%-ának megfelelő – 100 forintra kerekített összegű –
kompenzációra jogosult az a foglalkoztatott, akinek jogviszonya a rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval 2010.
december 31-én nem állt fenn, de 2013.  december 31-én fennállt és azóta munkavégzésre irányuló jogviszonyt
– a tartós megbízási szerződés és az e rendelet hatálya alá tartozó szervvel fennálló jogviszony melletti jogviszony
kivételével – kizárólag e  rendelet hatálya alá tartozó munkáltatóval létesített, és aki a  10.  § szerinti nyilatkozata
alapján az  Szja tv. 29/A. és 29/B.  §-a szerint családi kedvezményre egy vagy több kedvezményezett eltartott után
jogosult úgy, hogy az eltartottak száma eléri vagy meghaladja a három főt, és a tárgyhónap első napján érvényes
illetménye nem haladja meg a 213 500 forintot.
(10) Az 5. melléklet II. 1. Munkáltatói rész szerinti nyilatkozat alapján a  (2)–(9) bekezdés szerinti kompenzáció összegét
az  illetményszámfejtést végző szervezet legfeljebb nulla összegig csökkenti a  kötelező legkisebb munkabér
(minimálbér) és a  garantált bérminimum megállapításáról szóló 337/2010. (XII. 27.) Korm. rendelet, valamint
a  kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a  garantált bérminimum megállapításáról szóló 298/2011.
(XII. 22.) Korm. rendelet szerinti minimálbér és garantált bérminimum elérése érdekében végrehajtott
illetményemelés 94%-ának 100 forintra kerekített összegével.
(11) Az  Fbszt. és a  Tbszt. alapján megszüntetésre került gazdasági társaságok volt foglalkoztatottjai esetében
az 5. melléklet II. 2. Munkáltatói rész szerinti nyilatkozat alapján a  (2)–(9) bekezdés szerinti kompenzáció összegét
az  illetményszámfejtést végző szervezet legfeljebb nulla összegig csökkenti a  munkabérek nettó értékének
megőrzéséhez szükséges munkabéremelés 2012. évi elvárt mértékéről és a  béren kívüli juttatás ennek keretében
figyelembe vehető mértékéről szóló 299/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet szerinti munkabéremelés 94%-ának
100 forintra kerekített összegével.
(12) Az  Fbszt. alapján megszüntetésre került gazdasági társaságok azon foglalkoztatottjai, akiknek
továbbfoglalkoztatására az  Fbszt. 7.  § (1)  bekezdése vagy (2)  bekezdés b)  pontja alapján nem került sor, nem
jogosultak kompenzációra.
(13) A  munkaidő hosszának 2014. január 1-jével vagy 2014-ben, év közben történő megváltozásakor a  kompenzáció
összegét úgy kell megállapítani, hogy munkaidő növekedése esetén az  addig alkalmazott, (10)–(11)  bekezdés
szerinti levonást kell a  továbbiakban is alkalmazni, a  munkaidő csökkenése esetén a  levonást a  munkaidő
változásának arányában csökkenteni kell.
(14) Az  1.  § szerinti jogviszony hóközi létesítése, illetve megszűnése esetén a  foglalkoztatott a  törthónapra
a (2)–(13) bekezdés szerinti kompenzáció 100 forintra kerekített időarányos részére jogosult.
(15) Az  1.  § szerinti jogviszonyok közül egyidejűleg több jogviszonyban álló foglalkoztatott a  teljes munkaidős
jogviszonyában jogosult a  kompenzációra. Az  1.  § szerinti teljes munkaidős jogviszony hiányában az  időben
legkorábban keletkezett jogviszonyban jár a kompenzáció.
(16) Nem jogosult kompenzációra a  foglalkoztatott a  fizetés nélküli szabadság, valamint az  egész napos igazolatlan
távollét időtartamára. A  kompenzáció emiatt kieső összegét a  tárgyhónapban kieső munkanapok számának
a  foglalkoztatott munkarendje szerinti, a  tárgyhónap egészére megállapított munkanapok számához viszonyított
arányában, 100 forintra kerekítve kell megállapítani.
4. § (1) A 3. § vonatkozásában – a (2) bekezdésben, valamint a 3. § (10) bekezdésében foglalt kivételekkel – illetményként
kell figyelembe venni:
a) a Kjt. 66. és 79/E. §-a szerinti illetményt (beleértve a garantált illetmény feletti, a munkáltató döntése alapján
megállapított illetményrészt is), továbbá a  közalkalmazott számára a  Kjt. 70–75.  §-a alapján megállapított
illetménypótlékot,
b) a  Kttv. 131.  § (2)  bekezdése szerinti – a  133.  § (3)  bekezdése szerinti illetményeltérítés figyelembevételével
számított – illetményt,
c) a Hszt. 112. §-a szerinti távolléti díj alapját képező illetményt,
d) a Hjt. 2. § 41. pontja szerinti távolléti díj alapját képező illetményt,
e) az  Iasz. 96.  § (1)  bekezdése szerinti – a  102.  § (2)  bekezdése szerinti illetményeltérítés figyelembevételével
számított – illetményt,
f ) az  Üjt. 59.  § (2)  bekezdése, 114.  § (1)  bekezdése és a  135.  § (1)  bekezdése szerinti – a  116.  § és a  139.  §
(2) bekezdése szerinti illetményeltérítés figyelembevételével számított – illetményt,
g) az  Mt. hatálya alá tartozó, az  egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményeinél, és az  országos
nemzetiségi önkormányzat hivatalánál, illetve az országos és a helyi nemzetiségi önkormányzat költségvetési
szerveinél foglalkoztatott munkavállalók személyi alapbérét és rendszeres bérpótlékait,
h) a Gyvt. 66/H. § (3)–(5) bekezdése szerinti díjazást,
i) a  prémiumévek programról és a  különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény 4.  §
(4) bekezdés szerinti juttatást, valamint
j) a  költségvetési szervként működő köznevelési intézményben pedagógus munkakörben foglalkoztatott
pedagógusok esetében a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 65.  § (1)  bekezdés szerint
illetményt (beleértve a garantált illetmény feletti, a munkáltató döntése alapján megállapított illetményrészt
is), továbbá a 65. § (3) bekezdés szerint megállapított illetménypótlékot.
(2) Az (1) bekezdés a) és d) pontjában foglaltaktól eltérően nem kell illetményként figyelembe venni az egészségügyi
tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003.  évi LXXXIV. törvény (a  továbbiakban: Eütev.) alapján
az  egészségügyi ágazati előmeneteli szabályok hatálya alá tartozó foglalkoztatott illetményének az  Eütev. 11/A.  §
(4)–(6a) bekezdése alapján járó növelését.
(3) A (2) bekezdés alkalmazásában
a) az  Eütev. 11/A.  § (4) vagy (5)  bekezdése alapján járó növelésnek kell tekinteni az  egyes egészségügyi
dolgozók és egészségügyben dolgozók illetmény- vagy bérnövelésének, valamint az  ahhoz kapcsolódó
támogatás igénybevételének részletes szabályairól szóló 256/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet 4. melléklete vagy
5. melléklete szerinti összeget,
b) az  Eütev. 11/A.  § (6) vagy (6a)  bekezdése alapján járó növelésnek kell tekinteni az  Eütev. 11/A.  § (6) vagy
(6a) bekezdésében meghatározott összeget.
(4) A  kompenzáció a  személyi jövedelemadó-előleg megállapításánál nem rendszeres jövedelemnek minősül, és
a költségvetési rend szerint foglalkoztatottak egyéb személyi juttatásaiként kell elszámolni. A kifizetés a statisztikai
elszámolásokban a szociális költségek között kerül figyelembe vételre.
5. § (1) A  központi költségvetés a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény 5.  §
(1)  bekezdésében megjelölt céltartalék terhére, az  e  rendeletben meghatározottak szerint biztosít fedezetet
(a továbbiakban: támogatás)
a) a  (3)  bekezdésben meghatározott kivétellel a  központi költségvetési szervek, a  köztestületi költségvetési
szervek és az országos nemzetiségi önkormányzati költségvetési szerv,
b) a helyi önkormányzatok, valamint a társulások (a továbbiakban együtt: helyi önkormányzat),
c) a helyi nemzetiségi önkormányzatok, továbbá
d) a bevett egyház
részére az e rendelet alapján járó kompenzáció és annak járulékai kifizetéséhez.
(2) Az  országos és a  helyi nemzetiségi önkormányzatot megillető (1)  bekezdés szerinti támogatásról
a nemzetiségpolitikáért felelős miniszter szolgáltat adatot az államháztartásért felelős miniszter részére.
(3) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti költségvetési szervek esetében nem vehető igénybe a  támogatás a  részben
vagy egészben külön – ide nem értve az  európai uniós forrás terhére finanszírozott – feladat ellátására kötött
szerződésből származó bevétel terhére foglalkoztatottak után.
(4) Az e rendelet alapján igénybe vett támogatás kizárólag a foglalkoztatottak 2014. évi kompenzációjára használható
fel, más jogcímen kifizetés nem teljesíthető.
6. § (1) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti költségvetési szerveknél és a helyi nemzetiségi önkormányzatoknál a támogatás
megállapítása a  költségvetési szerv által várhatóan ténylegesen kifizetésre kerülő – az  államháztartásért felelős
miniszter által március hónapban felmért – összeg alapján történik.
(2) Az  (1)  bekezdés alapján igénybe vett támogatással 2014. november 15-ig el kell számolni, mely intézkedést
az államháztartásért felelős miniszter készíti elő.
(3) Ha a  költségvetési szerv az  elszámolást követően állapít meg visszafizetési kötelezettséget, azt a  2014. évi
költségvetési maradvány elszámolás keretében kell teljesíteni.
(4) A  támogatás folyósítása és elszámolása tekintetében az  országos és a  helyi nemzetiségi önkormányzat és
a  nemzetiségpolitikáért felelős miniszter támogatási szerződést köt az  országos nemzetiségi önkormányzat
hivatalánál, valamint az országos és a helyi nemzetiségi önkormányzat költségvetési szerveinél foglalkoztatottakat
megillető kompenzáció biztosításáról.
7. § (1) A  helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a  Magyar Államkincstár a  helyi önkormányzat
részére – a  IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet terhére – a  nettó finanszírozás keretében a  kifizetés
hónapjában elszámolja a  kifizetett havi kompenzációnak a  munkáltatót terhelő, közterheket magában foglaló
bruttó összegét
a) az OEP által finanszírozott helyi önkormányzati költségvetési szervek,
b) az a) pontba nem tartozó helyi önkormányzati költségvetési szervek
foglalkoztatottjaira vonatkozóan.
(2) A helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a Magyar Államkincstár a helyi önkormányzatok
részére a  nettó finanszírozás keretében a  2014. január hónap után járó kompenzáció kifizetéséhez január 31-én
előleget számol el. Az előleg elszámolására a 2014. december havi nettó finanszírozás keretében kerül sor.
(3) A 2014. december hónap után járó kompenzáció elszámolása a 2015. évi költségvetés terhére történik.
 (4) Az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 139.  § (1)  bekezdése
szerinti egészségügyi szolgáltatónak minősülő költségvetési szervek részére megállapított kompenzációt a  helyi
önkormányzat soron kívül továbbítja.
(5) A  helyi önkormányzat által fenntartott költségvetési szervére és munkavállalóira vonatkozóan a  központosított
illetmény-számfejtési rendszer szolgáltat adatot a helyi önkormányzatokért felelős miniszter részére a (2) bekezdés
szerinti előleg és az 5. §  (1) bekezdése szerinti támogatás kifizetéséhez.
(6) A Magyar Államkincstárnak a helyi önkormányzat székhelye szerint illetékes területi szerve a kifizetés hónapjának
5-éig a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter részére a  6.  melléklet szerint, az  (1)  bekezdés szerinti
elszámoláshoz – a nettó finanszírozással egyidejűleg – a helyi önkormányzat részére a 7. melléklet szerint szolgáltat
adatot.
8. § (1) A  támogatásra az  egyházi foglalkoztató a  bevett egyházon és az  egyházi foglalkoztató fenntartóján keresztül
jogosult. A  támogatás folyósítására és elszámolására az  egyházakkal való kapcsolattartás koordinációjáért felelős
miniszterrel (a továbbiakban: miniszter) kötött támogatási szerződés alapján kerül sor.
(2) A  bevett egyház részére a  2014. évi bérkompenzáció összegéből előzetes hozzájárulásként maximum
4000,0 millió Ft kerül átadásra, a  miniszter által 2014. március hónapban felmért, az  egyházi foglalkoztató által
benyújtott és a miniszter által elfogadott igények alapján, azok arányában.
(3) A  támogatás terhére a  miniszter – utólagos elszámolás mellett – előleget nyújt. Az  előleg nyújtásának feltétele
a költségvetési szerveknél és az egyházak közcélú tevékenységet folytató intézményeinél foglalkoztatottak 2013. évi
kompenzációjáról szóló kormányrendelet alapján kapott támogatással történő elszámolás és annak elfogadása.
(4) A  bevett egyház a  támogatást az  egyházi foglalkoztató fenntartója részére utalja át. Az  egyházi foglalkoztató
fenntartója a támogatást az egyházi foglalkoztató részére átadja, illetve a 3. § (1) bekezdésében meghatározott célra
fordítja.
9. § (1) A támogatás igénylése az egyházi foglalkoztató által a 8. melléklet szerinti igénylőlapnak és az az alapján összesített
adatoknak 9. melléklet szerinti adatlapnak a miniszter részére való megküldésével történik.
(2) Az  előlegből 2014. január–szeptember hónapokra ténylegesen kifizetett és a  2014.  október–december
hónapokra várhatóan kifizetésre kerülő összegekkel a  bevett egyház 2014.  november 10-éig elszámolást nyújt
be a  miniszternek. Az  elszámolás tartalma a  10.  melléklet szerinti – ágazati bontású, az  ágazat teljes létszámát,
az  érintettek létszámát, havi bontásban a  ténylegesen kifizetett és a  várhatóan kifizetésre kerülő összegeket és
a munkaadókat terhelő járulékokat bemutató – beszámoló és rövid szöveges jelentés.
(3) Az  elszámolás utólagos – adott esetben helyszíni ellenőrzés útján történő – ellenőrzése céljából, az  egyházi
foglalkoztató jogosult személyenkénti bontásban elkülönített nyilvántartást vezet.
10. § (1) A  foglalkoztatott a  2014. évi kompenzációjának megállapításához a  saját munkáltatója részére nyilatkozik
– a  kompenzáció összegének megállapítása érdekében – a  családi kedvezményre való jogosultságáról, az  annak
igénylése során figyelembe vehető kedvezményezett eltartottak, valamint az  eltartottak számáról, adóazonosító
jeléről, saját és házas-, vagy élettársa illetményéről, jogviszonya keletkezésének időpontjáról. A nyilatkozat mintáját
az  5.  melléklet tartalmazza. A  nyilatkozat kitöltési útmutatóját az  államháztartásért felelős miniszter az  általa
vezetett minisztérium honlapján közzéteszi.
(2) A  Nyilatkozó a  nyilatkozatot 2014. március 15-ig nyújtja be a  munkáltatónak két példányban. Ha a  jogviszony év
közben keletkezett, a  jogviszony keletkezésével egyidejűleg köteles a  Nyilatkozó benyújtani a  nyilatkozatot.
A  munkáltató az  egyik példányon igazolja az  átvételt, a  másik példányt intézkedésre megküldi az  illetékes
illetményszámfejtő helynek.
(3) A  3.  § (15)  bekezdésben meghatározott esetben a  Nyilatkozó nyilatkozatát az  őt teljes munkaidős jogviszonyban
foglalkoztató munkáltatónak köteles a  (2)  bekezdés szerinti határidőig leadni. Teljes munkaidős jogviszony
hiányában a Nyilatkozó nyilatkozatát a  (2) bekezdésben meghatározott határidőig annak a munkáltatónak köteles
leadni, akinél jogviszonya a  legkorábban keletkezett, illetve azonos időpontban keletkezett jogviszonyok esetén
a választása szerinti munkáltatónak köteles leadni.
(4) A munkáltatói igazolást tartalmazó nyilatkozatot a Nyilatkozó köteles 5 évig megőrizni.
 (5) A  tárgyhó 15-ig benyújtott nyilatkozat alapján a  Nyilatkozó kompenzációra a  tárgyhóban jogosulttá válik, és
annak összege a  tárgyhóra esedékes illetménye számfejtésével egyidejűleg kifizetésre kerül. A  tárgyhó 15-e után
benyújtott nyilatkozat alapján a  Nyilatkozó a  kompenzációra csak a  nyilatkozat leadását követő hónaptól válik
jogosulttá, és az a tárgyhónapot követő hónapra esedékes illetményes számfejtésével egyidejűleg kerül kifizetésre.
A március 15-ig benyújtott nyilatkozatok esetén a  január és február hónapok után járó kompenzáció is kifizetésre
kerül.
11. § (1) Ha a leadott nyilatkozatban feltüntetett, a kompenzáció megállapításánál irányadó adatok év közben módosulnak,
a  Nyilatkozó az  erről való tudomásszerzést követően haladéktalanul köteles újabb nyilatkozat kitöltésével
bejelenteni a változást a munkáltatónak.
(2) A  munkáltató a  nyilatkozat II. részében foglaltak módosítását változás bejelentéssel teheti meg, a  nyilatkozat
III. részében a változás bekövetkezésének dátumaként 2014. január 1-jét jelölve meg.
(3) A  bejelentett változás alapján a  változás bekövetkezése dátumának alapulvételével kerül megállapításra és
érvényesítésre a kompenzáció összege.
(4) Ha olyan változás bejelentésére került sor, amely alapján a  foglalkoztatott nem jogosult vagy csökkentett
összegű kompenzációra jogosult, a  kompenzáció összegére vonatkozó jogosultsága megszűnik vagy csökken.
A változás bejelentése előtt a korábbi nyilatkozat alapján a változás bekövetkezésének dátumát követően kifizetett
kompenzáció összege visszavonásra kerül.
(5) Ha a  Nyilatkozó a  kompenzáció megállapítása érdekében tett nyilatkozat kitöltésével valótlan adatot közölt,
a kompenzáció már teljesített összege visszavonásra, és a kompenzáció további folyósítása felfüggesztésre kerül.
(6) Ha a kompenzáció nem e rendeletben foglaltaknak megfelelő megállapítása és kifizetése nem az (5) bekezdésben
foglaltak alapján valósult meg, vagy az  illetményeltérítés összege visszamenőleg kerül megállapításra, a  már
kifizetett kompenzáció összege a következő hónap(ok) kompenzációjának összegéből levonásra kerül.
12. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba és 2015. január 31-én hatályát veszti.
13. § E rendeletet első alkalommal a 2014. év január hónapra járó illetmény számfejtésekor kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
187/2010. (VI. 2.) Korm. rendelete a veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről.
A Kormány az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének i) pontjában meghatározott hatáskörében eljárva, a Honvédelemről és a Magyar
Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény (a továbbiakban: Hvt.) 149. § (3) bekezdés a) pontja alapján a következő rendeletet alkotja:
1. § (1) A Kormány Nógrád megye Hasznos, Pásztó településeinek közigazgatási területére a polgári védelemről szóló 1996.
évi XXXVII. törvény 2. § (2) bekezdés g) pontja szerinti árvízi veszélyhelyzetet hirdet ki.
(2) A veszélyhelyzettel érintett területen a Hvt. 159. § (1)–(3) bekezdésében, 165. §-ában, 168. §-ában, 169. §-ában, 172. §
(1) bekezdésében, 173. § (1)–(2) bekezdésében, (3) bekezdés a)–c) pontjában, (4) és (5) bekezdésében, 186. §-ában,
valamint 195. § (1)–(2) bekezdéseiben meghatározott – a mellékletben felsorolt – rendelkezések bevezetését
rendeli el.
(3) A veszélyhelyzet elhárításába a katasztrófák elleni védekezés irányításáról, szervezetéről és a veszélyes anyagokkal
kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló 1999. évi LXXIV. törvény 8. § b) pontja alapján a Magyar
Honvédség és a rendvédelmi szervek bevonhatók.
2. § (1) A vidékfejlesztési miniszter a veszélyhelyzettel összefüggő feladatokat a reá vonatkozó jogszabályok szerint látja el.
A védekezési munkabizottság a Vidékfejlesztési Minisztériumban a környezetvédelmi és vízügyi államtitkár
irányításával működik.
(2) A veszélyhelyzettel érintett települések kitelepítését az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság főigazgatója
irányítja.
(3) Az e rendeletben szereplő veszélyhelyzet elhárításával kapcsolatos kormányzati kommunikációs tevékenységet a
vidékfejlesztési miniszter hangolja össze.
(4) Az árvízvédekezéssel összefüggő, 2010. június 1. 21.00 órát követően felmerült, indokolt költségeket a Kormány a
költségvetés általános tartalékának terhére vagy más módon biztosítja.
3. § Ez a rendelet 2010. június 2-án 19.00 órakor lép hatályba.
Navracsics Tibor s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
30/2003. (III. 27.) OGY határozata a kisebbségeket érintő jogszabályok felülvizsgálatának szükségességéről.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése kifejezvén a nemzeti és etnikai kisebbségek iránti felelősségérzetét és elkötelezettségét a következő határozatot hozza:
1. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy vizsgálja
felül a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló 1993.
évi LXXVII. törvényt, valamint a kisebbségi önkormányzatok választásának anyagi jogi szabályait és a választási
eljárásról szóló 1997. évi C. törvényt és a szükséges törvénymódosításokat 2003. december 31-ig terjessze az
Országgyűlés elé.
2. Az Országgyűlés felkéri a Kormányt, hogy a törvényelőkészítés során folyamatosan egyeztessen a nemzeti és
etnikai kisebbségek országos önkormányzataival.
3. Az Országgyűlés felkéri az Emberi jogi, kisebbségi és
vallásügyi bizottságot, hogy a törvény-előkészítési folyamatokat kísérje figyelemmel, és segítse elő a törvénymódosítás megvalósulását.
4. E határozat közzétételének napján lép hatályba. Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1694/2015. (IX. 25.) Korm. határozata a KEOP-2.3.0/2F-2008-0006 azonosító számú („Sopron térségi települési szilárdhulladék-lerakók rekultivációja I. ütem” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KEOP-2.3.0/2F-2008-0006 azonosító számú, „Sopron térségi települési szilárdhulladék-lerakók
rekultivációja I. ütem” című projekt (a továbbiakban: projekt) támogatásának növelését az 1. melléklet szerint,
 2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. október 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
74/2008. (V. 22.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság
493/2007. (XII. 18.) OVB határozatát megsemmisíti és az
Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
INDOKOLÁS I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján kifogás
érkezett az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási
Bizottság (a továbbiakban: OVB) 493/2007. (XII. 18.)
OVB határozata ellen.
Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos népszavazás kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő kérdés szerepel: „Egyetért-e Ön azzal, hogy pénznyerő automatát továbbra is csak játékteremben és játékkaszinóban lehessen üzemeltetni?”
Az OVB a kifogással támadott határozatát arra alapította, hogy a kezdeményezés nem felel meg az országos
népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.
évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglalt választópolgári egyértelműség követelményének, mivel a kérdésben szereplő „pénznyerő automata” fogalma nem egyértelmű, „nem tudni, a pénzzel
működő játékgépek milyen fajtái értendők alatta.” A határozati indokolás szerint a „pénznyerő automata”
fogalma a választópolgárok számára egyértelműen
nem értelmezhető fogalom, s mint ilyen nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt követelménynek.
Az OVB határozat közzétételére a Magyar Közlöny
180. számában, 2007. december 21-én került sor, a kifogás
előterjesztésére nyitvaálló törvényi határidő 2008. január
5-én járt le.
A kifogást az indítványozó 2008. január 2-án nyújtotta be az OVB-nél, amely 2008. január 3-án – azaz a törvényes határidőn belül – érkezett meg az Alkotmánybíróságra.
A kifogásban kifejtett álláspont szerint nem megalapozott az OVB határozatnak az a megállapítása, mely szerint
a kérdés nem felel meg a választópolgári egyértelműség
követelményének.
Az indítványozó véleménye szerint az OVB „alaptalanul” és „jogellenesen” tagadta meg a kérdés hitelesítését. Álláspontja szerint a népszavazásra bocsátani kívánt kérdés egyértelmű, mivel a kérdésben szereplő
pénznyerő automata fogalmát a szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Szjtv.) 26. § (1) bekezdése egyértelműen meghatározza.
Az indítványozó utalt arra, hogy az Szjtv. 26. § (1) bekezdésében foglalt törvényi fogalom meghatározásra tekintettel, a kérdésben más elnevezést nem tüntethetett fel.
Véleménye szerint az OVB az Szjtv. rendelkezéseit figyelmen kívül hagyva, és ebből következően törvénysértő
módon tagadta meg az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának
a hitelesítését. Az indítványozó utalt továbbá arra is, hogy
az OVB egy korábbi, a 321/2007. (IX. 12.) OVB határozatában hitelesítette annak az aláírásgyűjtő ívnek a mintapéldányát, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e
Ön azzal, hogy a jelen kérdésben tartott népszavazást követő év január 1-jétől pénznyerő automatát csak játékkaszinóban lehessen üzemeltetni?”
Ezzel összefüggésben az indítványozó arra hivatkozott,
hogy az OVB már korábban hitelesített egy olyan kérdést,
amely tartalmazta a pénznyerő automata kifejezést, ami
véleménye szerint azt támasztja alá, hogy az OVB „törvénysértő módon két mércét alkalmazott”.
II. Az Alkotmánybíróság az OVB határozata ellen benyújtott kifogást az alábbi rendelkezések alapján vizsgálta
meg:
1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„28/C. § (2) Országos népszavazást kell tartani legalább
200 000 választópolgár kezdeményezésére.
(3) Ha az országos népszavazást el kell rendelni, az
eredményes népszavazás alapján hozott döntés az Országgyűlésre kötelező. (...)”
2. Az Nsztv. érintett rendelkezései:
„2. § Az aláírásgyűjtő ívek mintapéldányát az aláírás
gyűjtés megkezdése előtt – hitelesítés céljából – be kell
nyújtani az Országos Választási Bizottsághoz.”
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az
aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
(...).”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy
kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni. (2) A konkrét kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában kell népszavazásra bocsátani.”
3. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) érintett rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével
kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybíró
sághoz címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja
el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság, illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja,
vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot, illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az
Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve.
130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e
el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.].
Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban
látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251,
256.].
2. A kifogásban kifejtett álláspont szerint nem megalapozott az OVB határozatnak az a megállapítása, mely
szerint a kérdés nem felel meg az állampolgári egyértelműség követelményének. Az indítványozó érvelése szerint a kérdésben szereplő pénznyerő automata fogalmát
az Szjtv. 26. § (1) bekezdése egyértelműen meghatározza, így a fogalom értelmezési kérdést nem vet fel. Az indítványozó szerint tekintettel az Szjtv. fogalommeghatározására más megfogalmazást a kérdésben nem alkalmazhatott. Az indítványozó álláspontja alátámasztásaként hivatkozott arra is, hogy az OVB a 321/2007.
(IX. 12.) OVB határozatában már korábban hitelesített
egy olyan kérdést, amely tartalmazta a pénznyerő automata kifejezést.
Az Alkotmánybíróság az 51/2001. (XI. 29.) AB határozatában a népszavazásra feltett kérdés egyértelműségének
vizsgálatához kapcsolódóan kifejtette: „[a]z Alkotmánybíróság álláspontja szerint a népszavazáshoz való jog alanyi jogi jellegéből következően és e politikai jog teljesebb
érvényesülése érdekében a népszavazásra szánt kérdés
egyértelműségének megítélésekor, jogorvoslati eljárása
során az Alkotmánybíróságnak megszorítóan kell értelmeznie saját hatáskörét. A népszavazáshoz való jog érvényesülésének garanciája az egyértelműség. Az egyértelműség követelményének vizsgálata ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdés egyér
telműen megválaszolható-e, azaz eldöntendő kérdés esetében arra „igen”-nel vagy „nem”-mel egyértelműen lehet-e
felelni. Ahhoz azonban, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az
szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen.” (ABH 2001, 392, 396.)
Az Alkotmánybíróság több korábbi határozatában utalt
arra, hogy az Nsztv. 13. § (1) bekezdése nem támaszt olyan
követelményt a népszavazás kezdeményezőivel szemben,
hogy a kérdés megfogalmazásakor pontosan használják a
hatályos jogszabályok terminológiáját, illetőleg pontosan
meghatározzák azt, hogy a népszavazási kezdeményezés
mely jogszabályok módosítására, hatályon kívül helyezésére, vagy változatlan állapotban való fenntartására irányul [43/2007. (VI. 27.) AB határozat, ABK 2007. június,
565, 567.; 105/2007. (XII. 13.) AB határozat, ABK 2007.
december, 1247, 1249.].
A vizsgált esetben az Alkotmánybíróság megállapította,
hogy az Szjtv. indítványozó által felhívott 26. § (1) bekezdése pontosan meghatározza a pénznyerő automata fogalmát. Ennek értelmében „[p]énznyerő automatának minősül a tétfizetés fejében játék céljára alkalmas mechanikusan vagy elektronikusan vezérelt berendezés, ha nyerés
esetén a játékos bármely formában vagyoni értékű nyereményre válhat jogosulttá. Az állami adóhatóság dönt abban a kérdésben, hogy valamely berendezés pénznyerő
automatának minősül-e.”
Az Szjtv. 26. § (3) bekezdése alapján pénznyerő automata csak játékkaszinóban vagy – kizárólag e célból alapított gazdasági társaság által – játékteremben üzemeltethető.
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a vizsgált
esetben a kérdés nem sérti a választópolgári egyértelműség követelményét. A kezdeményezésben szereplő eldöntendő kérdés „igennel”, illetve „nemmel” egyértelműen megválaszolható. A kérdés tartalma világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető, a választópolgár
előre tudhatja (felmérheti) döntésének a várható következményeit.
A kérdésben szereplő pénznyerő automata az Szjtv.
26. § (1) bekezdésében pontosan definiált jogi fogalom, az
pedig a kérdéssel szemben nem alkotmányos követelmény, hogy a kezdeményező pontosan megjelölje, hogy az
adott fogalmat mely jogszabály tartalmazza. A vizsgált
esetben a kérdés tartalmából az is megállapítható, hogy a
kezdeményezés az Szjtv. 26. § (3) bekezdésében foglalt
törvényi szabályozás fenntartására irányul. A kérdésben
szereplő „továbbra is csak” fordulatból a választópolgár
egyszerű nyelvtani értelmezéssel is megállapíthatja, hogy
a kérdés mire (milyen tartalmú törvényi szabályozás fenntartására) irányul.
A fent kifejtettek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés megfelel az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt választópol
gári egyértelműség követelményének, ezért a kifogással
támadott 493/2007. (XII. 18.) OVB határozatot megsemmisítette, és az OVB-t új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság határozatának közzétételét az
OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el.
Dr. Bihari Mihály s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
1388/2014. (VII. 17.) Korm. határozata a 813. számú főút, Győr keleti elkerülő út I. ütem megvalósításához szükséges költségvetési többletforrás biztosításáról.
A Kormány egyetért a 813. számú főút, Győr keleti elkerülő út I. ütem (a továbbiakban: beruházás) megvalósításához szükséges
költségvetési többletforrás biztosításával, ennek megfelelően
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy készítse el és terjessze a  Kormány elé a  beruházás 2014. évi
feladatai elvégzéséhez szükséges 1135,0 millió forint biztosítása érdekében a  Magyarország 2014. évi központi
költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezete javára történő
előirányzat-átcsoportosításról szóló kormány-előterjesztést;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. a 813. számú főút, Győr keleti elkerülő út ütemezett megvalósításáról szóló 1605/2013. (IX. 3.) Korm. határozat
4. pontjában biztosított 3950,0 millió forint összegen felül szükséges forrás biztosítása érdekében felhívja a nemzeti
fejlesztési minisztert, valamint a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  beruházás I. ütemének 2015. évi feladatai
elvégzéséhez szükséges további 1428,0 millió forint biztosításáról a  központi költségvetés tervezése során
gondoskodjanak;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2015. évi központi költségvetés tervezése során
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, valamint a  nemzetgazdasági
minisztert, hogy vizsgálják meg a  hazai költségvetés által finanszírozott beruházás uniós források terhére történő
utólagos refinanszírozásának lehetőségét és gondoskodjanak a lehetséges uniós források bevonásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2014–2020 közötti programozási időszak operatív programjainak elfogadását követően
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1469/2012. (X. 26.) Korm. határozata a Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterv 2–6. prioritásának a megállapításáról.
A Kormány 1. megállapítja a Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. közötti időszakra szóló akcióterv 2–6. prioritásait
az 1. melléklet szerint, 2. jóváhagyja az 1. pontban szereplő prioritások vonatkozásában a 2007–2008. közötti és a 2009–2010. közötti időszakra
szóló akciótervek végrehajtása során keletkezett maradványok áttervezését a 2011–2013. közötti időszakra szóló
akciótervbe, 3. felhívja az emberi erőforrás minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Társadalmi Megújulás Operatív
Program forrásfelhasználásának ütemezését az abszorpciós célkitűzések vonatkozásában tekintsék át, és az áttekintés
eredményéről – a szükséges intézkedések egyidejű kezdeményezésével – tájékoztassák a Nemzeti Fejlesztési
Kormánybizottságot. Felelős: emberi erőforrás miniszter nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2012. október 31. 4. visszavonja a) a Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótervének és a Társadalmi Infrastruktúra
Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akciótevének módosításáról szóló 1453/2011. (XII. 22.) Korm.
határozatot, és b) a Társadalmi Megújulás Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterv 1. és 2. prioritásainak
megállapításáról szóló 1235/2012. (VII. 12.) Korm. határozat 1. mellékletének a Társadalmi Megújulás Operatív
Program 2011–2013. közötti időszakra szóló akcióterv 2. prioritására
vonatkozó részeit. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
32/2015. (IV. 23.) ME határozata Magyarország Kormánya és Eritrea Állam Kormánya közötti Oktatási és kulturális együttműködési egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és az Eritrea Állam Kormánya közötti Oktatási és Kulturális Együttműködési
Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az emberi erőforrások miniszterét és a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozását
követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetét
haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök