text:
5/2006. (III. 23.) MNB rendelete új biztonsági elemekkel ellátott 1000 forintos címletű bankjegy kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: Mnbtv.) 60. §-a (1) bekezdésének
d) pontja alapján fennálló jogkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank az Mnbtv. 4. §-ának (2) bekezdésén alapuló jogkörében új biztonsági elemekkel ellátott 1000 forintos címletű bankjegyet bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2006. április 10. 2. §
(1) A fehér színű bankjegypapírra nyomtatott bankjegy
hossza 154 mm, szélessége 70 mm. A papír anyagában a
bankjegy rövidebb oldalával párhuzamosan futó biztonsági szál található, amelyen a „MAGYAR NEMZETI
BANK” felirat olvasható. A bankjegy közepén a bankjegy
rövidebb oldalával párhuzamosan, a szövegtükör felületén, a rátekintés szögétől függően megjelenő gyöngyház
színű irizáló sávban az „1000” értékjelzés látható.
(2) A bankjegy előoldala többszínű, az oldal széléig kifutó alapnyomattal és háromszínű képnyomattal készült,
amelynek összhatása kék. Az írisszerűen nyomtatott alapnyomatok a bal oldalon található vízjelmező körül kék és
világoskék, a szövegtükör körül kék és sárga, a bankjegy
jobb oldalán kék színhatásúak. A bankjegy alsó, felső és
jobb oldalán található szegélyek mintáiban mikroírással az
„EZER FORINT” ismétlődő felirat, középen egy Corvina
kódex lapjának díszítő elemei, szövegrészei és Mátyás király címere látható. Az alapnyomat jobb felső részén az átnézőjel előoldali eleme található.
(3) A bankjegyen található vízjelmezőben Mátyás királyt ábrázoló árnyalatos vízjelkép látható.
A képnyomat része a vízjelmező fölött lévő, optikailag
változó tulajdonságú festékkel (OVI) nyomtatott tagolt
formájú rozetta, amelyben az „MNB” felirat látható. A rozetta és a felirat a rátekintés szögétől függően lila vagy
arany színű.
(4) A szövegtükörben az „1000
EZER FORINT MAGYAR NEMZETI BANK”
feliratok, a Járai Zsigmond
Adamecz Auth Henrik névaláírások, a
„BUDAPEST 2005” felirat, valamint a bankjegyhamisításért való büntetőjogi
felelősségre vonatkozó záradék szövege:
„A BANKJEGYHAMISÍTÁST A TÖRVÉNY
BÜNTETI!” olvasható. (5) A névaláírások mellett balra található a Magyar
Köztársaság címere.
A szövegtükör képnyomati elemeinek színe sötétzöld. (6) A képnyomat jobb oldali részén Mátyás király arcképe, balra fölötte a „MÁTYÁS KIRÁLY” felirat, jobbra
alatta az „1000” értékjelzés látható. E képnyomat elemeinek színe sötétkék.
(7) A bankjegy piros színű sorszáma két helyen – a bal
oldalon a vízjelmező alatt vízszintesen, valamint a jobb oldalon az arckép mellett függőlegesen elhelyezve – található. A sorszám két betűből és hét számjegyből áll.
(8) A szövegtükör és a vízjelmező között a bankjegy rövidebb oldalával párhuzamosan, hullámvonal profilú, vörösréz színű hologram hatású fémcsík található. A fémcsík
felületén, a rátekintés szögétől függően, ismétlődő elemként a Magyar Köztársaság címere, az „MNB” felirat vagy
az „1000” értékjelzés látható. A fémcsík bal oldalán egysoros levélmintázat, valamint egymáshoz képest 180 fokos
elforgatással ismétlődő „1000” értékjelzés található. A
fémcsík jobb oldalán kétsoros levélmintázat látható,
amelyben az „MNB” felirat ismétlődik. A bankjegy előoldalának képét e rendelet 1. melléklete tartalmazza.
(9) A bankjegy hátoldala többszínű, az oldal széléig kifutó alapnyomattal és kétszínű képnyomattal készült,
amelynek összhatása kék. Az írisszerűen nyomtatott alapnyomatok a jobb oldalon található vízjelmező körül világoskék, középen sárga, bal oldalon kék színhatásúak.
(10) A bankjegy alsó, felső és bal oldali szegélyének
mintáiban mikroírással az „EZER FORINT” felirat ismétlődik, középen egy Corvina kódex lapjának díszítő elemei
és szövegrészei láthatóak. Az alapnyomat bal felső részén
az átnézőjel hátoldali eleme található.
(11) A képnyomat része a vízjelmező felett és alatt több
sorban ismétlődő mikroírás, amelynek szövege „EZER
FORINT”. A jobb oldalon a vakok és csökkent látóképességűek számára a címlet felismerhetőségét elősegítő jel található, amelynek színe sötétkék.
(12) A képnyomat fő motívuma a visegrádi királyi palotában található reneszánsz kút alapján készült metszet, valamint egy Corvina kódex iniciáléja. A képnyomat bal felső részén és az iniciálé felett az „1000” értékjelzés látható.
A kút ábrázolásától jobbra a „HERCULES KÚT” és kisebb betűkkel a „VISEGRÁDI KIRÁLYI PALOTA”, alatta pedig az „EZER FORINT” feliratok olvashatók. E rajzolatok színe sötétkék. A bankjegy hátoldalának képét
e rendelet 2. melléklete tartalmazza.
(13) A bankjegy grafikai terve és előoldalának metszete
Vagyóczky Károly grafikusművész alakotása. A bankjegy
hátoldalán látható metszetet a grafikai terv alapján
Lengyel György grafikusművész készítette.
(14) A (4) bekezdés szerinti szövegtükörben olvasható
évszám és névaláírások változhatnak.
3. § (1) Ez a rendelet 2006. április 10-én lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg az 1000
forintos címletű bankjegyek kibocsátásáról szóló 13/1998.
(MK 64.) MNB hirdetményt és az 1000 forintos címletű
bankjegyek új biztonsági elemmel történő kibocsátásáról
szóló 7/2000. (MK 104.) MNB hirdetményt visszavonom.
A visszavont hirdetményekkel kibocsátott bankjegy továbbra is törvényes fizetőeszköz. A bankjegyek külső kiállítását e rendelet 3. és 4. melléklete tartalmazza.
Járai Zsigmond s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1302/2017. (VI. 7.) Korm. határozata a Magyar Nemzeti Táncegyüttesnél fennálló bérhelyzet kezeléséről.
A Kormány
 1. egyetért a  kiemelkedő jelentőségű és magas művészeti színvonalat képviselő Magyar Nemzeti Táncegyüttesnél
(a továbbiakban: Táncegyüttes) fennálló bérhelyzet kezelésével és az ehhez szükséges források megteremtésével;
 2. támogatja a Táncegyüttes részére állandó játszóhely biztosítását;
 3. az 1. pontban foglaltak végrehajtása érdekében felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy – az emberi erőforrások
miniszterének bevonásával – gondoskodjon
a) a  2017. évben szükséges 272,8 millió forint támogatás biztosításáról a  Magyarország 2017. évi központi
költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 28. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok támogatása alcím,
2. Gazdasági társaságok által ellátott kulturális feladatok támogatása jogcímcsoport javára;
b) a  2018. évtől bázisba épülő jelleggel 277,0 millió forint összegű forrás biztosításáról a  központi
költségvetésről szóló törvény XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 28. Gazdasági társaságok által ellátott feladatok támogatása alcím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: az a) alpont tekintetében 2017. június 20.
a b) alpont tekintetében a 2018. évi központi költségvetés végrehajtása során
 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsenek előterjesztést
a Kormány részére a Táncegyüttes részére állandó játszóhelyként szolgáló ingatlan biztosításáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. június 30. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
77/2014. (XI. 28.) HM utasítása a 2015. munkaszüneti napok körüli munkarendről.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján
–  figyelemmel a  2015. évi munkaszüneti napok körüli munkarendről szóló 28/2014. (IX. 24.) NGM rendelet rendelkezéseire –
a következő utasítást adom ki:
1. § Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó
szervezetekre, a  Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra (a továbbiakban: KNBSZ), a  miniszter fenntartói irányítása
alá tartozó köznevelési intézményre, valamint a  Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
(a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § (1) A 2015. évi munkaszüneti napok körüli – a naptár szerinti munkarendtől való eltéréssel járó – munkarend a következő:
a) január 10., szombat munkanap, pénteki munkarenddel
 január 2., péntek pihenőnap,
b) augusztus 8., szombat munkanap, pénteki munkarenddel
 augusztus 21., péntek pihenőnap,
c) december 12., szombat munkanap, pénteki munkarenddel
 december 24., csütörtök pihenőnap.
(2) 2015. december 11-én csütörtöki munkarendet kell alkalmazni.
3. § (1) A  honvédelmi szervezeteknél 2015. december 28-án, 29-én, 30-án és 31-én a  hivatásos és szerződéses katonák,
a kormánytisztviselők, a kormányzati ügykezelők, a közalkalmazottak és a munkavállalók részére – a (2) bekezdésben
kijelölt állomány kivételével – az éves szabadság, illetve a ki nem adott, kifizetésre nem kerülő és érvényben lévő
szabadnapok terhére biztosítani kell a szolgálati helytől való távolmaradást.
(2) A miniszter irányítása alá tartozó központi hivataloknál, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezeteknél
(a továbbiakban együtt: HM szervezetek), valamint a HM-ben csak a hivatali ügyintézéshez minimálisan szükséges
létszámot – szervezeti egységenként, illetve a  HM-ben titkárságonként, főosztályonként, csoportfőnökségenként
(a továbbiakban együtt: HM szervek) legalább 1 fő vezető beosztású személyt és 1 fő ügyintézőt – kell a szolgálati
helyen, munkahelyen való tartózkodásra kijelölni. A kijelölt vezető beosztású személy szükség esetén legyen képes
az adott szervezet személyi állományának kiértesítésére.
(3) Az állomány 2015. évi szabadságának felhasználását az állományilletékes parancsnokok, vezetők oly módon tervezik,
hogy az (1) és (2) bekezdésben foglaltak végrehajtása biztosított legyen.
4. § (1) Az utasítás rendelkezései nem érintik a készenléti és ügyeleti szolgálatok feladatainak, valamint a lakossági ellátási
feladatoknak a folyamatos biztosítását.
(2) A  HM Tervezési és Koordinációs Főosztály a  3.  § (2)  bekezdés alapján kijelölt vezető beosztású személyekről és
elérhetőségeikről a  HM szervek és HM szervezetek tájékoztatása alapján összefoglaló kimutatást készít, melyet
a HM szervek és HM szervezetek vezetői részére eljuttat.
5. § A  honvédelmi szervezetek a  2015. évi tevékenységükre vonatkozó terveiket az  utasításban foglaltak
figyelembevételével készítik el.
6. § A  Honvéd Vezérkar főnöke az  alárendelt szervezetei és a  KNBSZ főigazgatója a  szervezet munkarendjét, valamint
a Kratochvil Károly Honvéd Középiskola és Kollégium igazgatója az  intézmény munkarendjét – különös tekintettel
az  általánostól eltérő munkaidő-beosztásban foglalkoztatottak munkarendjére – az  utasítással összhangban
részletesen szabályozza.
7. § Ez az utasítás 2015. január 1-jén lép hatályba, és 2016. január 31-én hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
176/2014. (IV. 29.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011.  évi CCIV.  törvény
37.  § (8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett javaslatára –
a  Közép-európai Egyetemen dr. John Shattuck rektort 2014. augusztus 1. napjától 2019. július 31. napjáig terjedő
időtartamra megbízom a rektori feladatok további ellátásával.
Budapest, 2014. április 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
44/2011. (III. 23.) Korm. rendelete a büntetés-végrehajtási szervezet részéről a központi államigazgatási szervek és a rendvédelmi szervek irányában fennálló egyes ellátási kötelezettségekről, a termékek és szolgáltatások átadás-átvételének és azok ellentételezésének rendjéről.
A Kormány a büntetés-végrehajtási szervezetről szóló 1995. évi CVII. törvény 35. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A büntetés-végrehajtási szervezetet – a Kormány, a kormánybizottságok, az autonóm államigazgatási szervek
kivételével, továbbá a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a központi államigazgatási szervek és a rendvédelmi
szervek (a továbbiakban együtt: Kedvezményezett) részére, a fogvatartottak kötelező foglalkoztatása keretében
előállított termékek és szolgáltatások körében, a megkötött ellátási megállapodás vagy szerződés alapján, az e célra
rendelkezésre bocsátott források erejéig ellátási kötelezettség terheli.
(2) A Kedvezményezett ellátása az ellátási megállapodással érintett, a fogvatartottak kötelező foglalkoztatása keretében
előállított termékek és szolgáltatások körében – törvényben vagy kormányrendeletben meghatározott kivétellel –
kizárólag a Központi Ellátó Szerv útján valósul meg. Az ellátási kötelezettség a 100 000 forintot (a továbbiakban: ellátási
kötelezettség minimális értéke) elérő vagy meghaladó igényekre terjed ki.
(3) E rendelet hatálya nem terjed ki azokra a központi államigazgatási szervekre és rendvédelmi szervekre, amelyek
ellátása a büntetés-végrehajtási szervezet részéről a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter vezetése, irányítása
vagy felügyelete alá tartozó szervek irányában fennálló ellátási kötelezettségről, a fogvatartottak kötelező
foglalkoztatása keretében előállított termékekről és szolgáltatásokról, azok átadás-átvételéről és az ellentételezés
rendjéről szóló BM rendelet alapján valósul meg.
(4) A Kedvezményezett által igényelt termékek és szolgáltatások kapcsán vizsgálni kell, hogy annak előállítása
a fogvatartottak kötelező foglalkoztatása keretében történő előállítás keretei között biztosítható minőségi és
mennyiségi korlátok mellett meg valósítható-e. Amennyiben a Központi Ellátó Szerv nyilatkozata alapján valamely
oknál fogva a kötelezettségét nem vagy csak részben képes teljesíteni, a Kedvezményezett jogosult a termékek és
szolgáltatások egészének vagy a Központi Ellátó Szerv által nem biztosított részének beszerzésére.
(5) A Kormány a Központi Ellátó Szerv feladatainak ellátására a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságát jelöli ki.
A Központi Ellátó Szerv végzi és koordinálja az ellátási tevékenységet.
(6) E rendelet alkalmazásában közbeszerzési értékhatárok alatti ellátási igényen a költségvetési törvényben
meghatározott nemzeti közbeszerzési értékhatárokat el nem érő ellátási igényt, közbeszerzési értékhatárokat elérő
vagy meghaladó ellátási igényen valamennyi, a költségvetési törvényben meghatározott nemzeti közbeszerzési
értékhatárokat elérő vagy meghaladó ellátási igényt kell érteni.
(7) Ellátási kötelezettség teljesítésében kizárólag az a büntetés-végrehajtási szerv vehet részt, amelynek nem áll fenn
köztartozása, és megfelel a rendezett munkaügyi kapcsolatok államháztartási törvényben meghatározott
feltételeinek.
2. Közbeszerzési értékhatárok alatti ellátás 2. § A közbeszerzési értékhatárokat el nem érő, de az ellátási kötelezettség minimális értékét elérő vagy meghaladó
beszerzések körében a Központi Ellátó Szerv által kijelölt fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott
gazdasági társaság az ellátást ellenérték fejében, az igények felmerülésekor, a Központi Ellátó Szervvel kötött
keretszerződések szabályai szerint teljesíti.
3. § (1) A Kedvezményezett köteles a közbeszerzési értékhatárokat el nem érő, de az ellátási kötelezettség minimális értékét
elérő vagy meghaladó, a fogvatartottak kötelező foglalkoztatása keretében előállított termékek és szolgáltatások
körébe tartozó igényeivel a Központi Ellátó Szervhez ajánlatért fordulni. A megkeresésben meg kell határozni
az igényelt termék vagy szolgáltatás mennyiségét, minimális műszaki tartalmát, paramétereit, minőségét, valamint
a teljesítés helyét és a teljesítési határidőt.
(2) A Központi Ellátó Szerv köteles az igény alapján az azt teljesítő, fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott
gazdasági társaságot a velük kötött keretszerződések szabályai szerint 10 napon belül kijelölni, és erről
a Kedvezményezettet értesíteni vagy az 1. § (4) bekezdésében meghatározott nyilatkozatot megtenni.
(3) A kijelölt fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdasági társaság köteles az igény alapján
a kijelöléstől számított 10 napon belül a Kedvezményezett részére ajánlatot tenni. Az ajánlatnak tartalmaznia kell
a termék vagy szolgáltatás műszaki leírását, paramétereit, minőségét, az igényben meghatározott feltételektől való
esetleges eltérést, az egységárakat és az ellenértéket. A Kedvezményezett kérése esetén mintadarab is készíthető vagy
technológiai leírás is bemutatható. A Kedvezményezett – az (5) bekezdésben meghatározott kivétellel – köteles
a kijelölt fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdasági társaság ajánlatát elfogadni, az igény és
az elfogadott ajánlat alapján, annak megérkezésétől számított 10 napon belül szerződést kötni.
(4) Amennyiben a Központi Ellátó Szerv kizárólag minőségi okból nem képes a Kedvezményezett által igényelt termék
vagy szolgáltatás biztosítására fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdasági társaságot kijelölni,
akkor az ellátási igény megérkezésétől számított 10 napon belüli időpontra a Kedvezményezettel tárgyalást
kezdeményezhet. A tárgyalási ajánlatot a Kedvezményezett köteles elfogadni. Amennyiben a Központi Ellátó Szerv
az igényben meghatározottól eltérő, de a Kedvezményezett által a beszerzéssel elérni kívánt célra – szükség szerint
a Központi Ellátó Szerv és a Kedvezményezett (a továbbiakban együtt: Felek) által elismert független szakértővel
megállapítottan – alkalmas minőségű terméket vagy szolgáltatást képes felajánlani, a Kedvezményezett köteles azt
elfogadni, és a termék előállítására vagy a szolgáltatás nyújtására kijelölt, a fogvatartottak kötelező foglalkoztatására
létrehozott gazdasági társasággal a (3) bekezdés szerint szerződést kötni. Független szakértőként az igényelt termék
vagy szolgáltatás tárgya szerint illetékes szaktárca szakembere járhat el. A független szakértő igénybevételével
kapcsolatos költségeket a Felek közösen viselik. Amennyiben a tárgyalások eredményeként alkalmas minőségű
termék vagy szolgáltatás felajánlása nem történik meg, akkor a Központi Ellátó Szerv kiadja az 1. § (4) bekezdése
szerinti nyilatkozatot.
(5) A Kedvezményezett jogosult a kijelölt fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdasági társaság
ajánlatát elutasítani, ha hitelt érdemlően bizonyítja, hogy az ajánlatban meghatározott ellenértéknél legalább 20%-kal
kedvezőbb ellenértéken tudja a terméket vagy a szolgáltatást – az igényben meghatározott minimális műszaki
tartalommal és paraméterekkel, valamint teljesítési határidővel és ajánlati kötöttséggel azonosan vagy annál
kedvezőbb módon – beszerezni.
3. Közbeszerzési értékhatárok alatti ellátás ellenértéke 4. § (1) A Központi Ellátó Szerv a termékek és szolgáltatások biztosítására a fogvatartottak kötelező foglalkoztatására
létrehozott gazdasági társaságokkal keretszerződést köt.
(2) A fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdasági társaság a keretszerződés szabályai szerint jelölhető
ki ajánlat tételére.
(3) A termékek átadását és a szolgáltatásokat a fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdasági társaság
közvetlenül a Kedvezményezett számára teljesíti.
(4) Az ellátás ellenértékét a Kedvezményezett a fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdasági társaság
számára az általa kibocsátott számla alapján közvetlenül megtéríti, a számla kézhezvételétől számított 30 napon belül.
4. Közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy meghaladó közszolgáltatási ellátás
5. § (1) A Központi Ellátó Szerv a közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy meghaladó igények körében az ellátást köteles
a közbeszerzési jogszabályoknak megfelelően, rendszerbe foglalt eljárás szerint, természetbeni ellátásként, tárgyévi
előirányzata keretein belül nyújtani.
(2) A Központi Ellátó Szerv a termékeket és szolgáltatásokat a Kedvezményezett számára a közbeszerzésekről szóló
2003. évi CXXIX. törvény 2/A. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint állíttatja elő, vagy a közbeszerzés általános
szabályai szerint szerzi be.
6. § (1) A Kedvezményezett köteles a közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy meghaladó, a fogvatartottak kötelező
foglalkoztatása keretében előállított termékek és szolgáltatások körébe tartozó tervezett igényeivel a Központi Ellátó
Szervhez ajánlatért fordulni tárgyév január 20-áig. A megkeresésben meg kell határozni az igényelt termék vagy
szolgáltatás mennyiségét, minimális műszaki tartalmát, paramétereit, minőségét, valamint a teljesítés helyét és
a teljesítési határidőt.
(2) A Központi Ellátó Szerv köteles az igények alapján tárgyév február 20-áig ajánlatot tenni vagy az 1. § (4) bekezdésében
meghatározott nyilatkozatot megtenni. Az ajánlatnak tartalmaznia kell a termék vagy szolgáltatás műszaki leírását,
paramétereit, minőségét, az igényben meghatározott feltételektől való esetleges eltérést, az egységárakat és
az ellenértéket. A Kedvezményezett kérése esetén mintadarab is készíthető vagy technológiai leírás is bemutatható.
(3) A Kedvezményezett – a (7) bekezdésben meghatározott kivétellel – köteles a Központi Ellátó Szerv ajánlatát elfogadni
és a Központi Ellátó Szervvel a megkeresés és az elfogadott ajánlat alapján tárgyév március 20-áig ellátási
megállapodást kötni.
(4) Amennyiben a Központi Ellátó Szerv kizárólag minőségi okból nem képes a Kedvezményezett által igényelt termék
vagy szolgáltatás biztosítására, akkor tárgyév február 5-éig a Kedvezményezettel tárgyalást kezdeményezhet.
A tárgyalási ajánlatot a Kedvezményezett köteles elfogadni. Amennyiben a Központi Ellátó Szerv az ellátási igényben
meghatározottól eltérő, de a Kedvezményezett által az ellátási igénnyel elérni kívánt célra – szükség szerint Felek által
elismert független szakértővel megállapítottan – alkalmas minőségű terméket vagy szolgáltatást képes felajánlani,
a Kedvezményezett köteles azt elfogadni, és az ellátási megállapodást tárgyév március 20-áig megkötni. Független
szakértőként az igényelt termék vagy szolgáltatás tárgya szerint illetékes szaktárca szakembere járhat el. A független
szakértő igénybevételével kapcsolatos költségeket a Felek közösen viselik. Amennyiben a tárgyalások eredményeként
alkalmas minőségű termék vagy szolgáltatás felajánlása nem történik meg, akkor a Központi Ellátó Szerv kiadja az 1. §
(4) bekezdése szerinti nyilatkozatot.
(5) Amennyiben a Központi Ellátó Szerv kizárólag mennyiségi okból nem képes a Kedvezményezett által igényelt termék
vagy szolgáltatás biztosítására, akkor tárgyév február 5-éig a Kedvezményezettel tárgyalást kezdeményezhet.
A tárgyalási ajánlatot a Kedvezményezett köteles elfogadni. A Felek a tárgyaláson valamennyi, a Kedvezményezett
által igényelt termék és szolgáltatás mennyiségéről szabadon tárgyalhatnak a Felek számára összességében
legkedvezőbb ajánlatok kialakítása érdekében. A Kedvezményezett a tárgyalás alapján a Központi Ellátó Szerv által tett
ajánlatokat köteles elfogadni, és az egyes termékek és szolgáltatások Központi Ellátó Szerv által biztosított
mennyiségeire az ellátási megállapodásokat tárgyév március 20-áig megkötni. A Kedvezményezett a Központi Ellátó
Szerv által nem biztosított mennyiséget jogosult beszerezni.
(6) A (4) és az (5) bekezdésben foglalt rendelkezések együttesen is alkalmazhatók.
(7) A Kedvezményezett jogosult a Központi Ellátó Szerv ajánlatát elutasítani, amennyiben hitelt érdemlően bizonyítja,
hogy a Központi Ellátó Szerv által meghatározott ellenértéknél legalább 20%-kal kedvezőbb ellenértéken tudja
a terméket vagy a szolgáltatást a Központi Ellátó Szerv számára meghatározott minimális műszaki tartalommal,
paraméterekkel, minőséggel, valamint teljesítési hellyel, teljesítési határidővel és ajánlati kötöttséggel azonosan, vagy
annál kedvezőbb módon beszerezni.
7. § (1) Ha a Kedvezményezettnél előre nem tervezett, a fogvatartottak kötelező foglalkoztatása keretében előállított
termékek és szolgáltatások körébe tartozó, a közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy meghaladó ellátási igény merül
fel tárgyév során, akkor köteles az igénnyel haladéktalanul a Központi Ellátó Szervhez fordulni.
(2) A 6. §-ban meghatározott eljárási szabályok értelemszerű alkalmazásával
a) a Felek 60 napon belül az ellátási megállapodást megkötik, vagy
b) a Kedvezményezett az ajánlattételtől számított 30 napon belül a Központi Ellátó Szerv ajánlatát elutasítja, vagy
c) a Központi Ellátó Szerv az 1. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozatot 30 napon belül kiadja.
5. Közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy meghaladó közszolgáltatási ellátás forrása
8. § Az államháztartásról szóló törvény vagy az államháztartás működési rendjéről szóló kormányrendelet alapján
előirányzat átcsoportosításra jogosult szerv a Központi Ellátó Szerv 13. § (2) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott
jelentései alapján, a megkötött ellátási megállapodásoknak megfelelően a Kedvezményezettek tárgyévi
– a természetbeni ellátás jellegének megfelelő – előirányzatából a Központi Ellátó Szerv által biztosított termékek és
szolgáltatások ellenértékét a jelentés megküldésétől számított 30 napon belül egyszeri jelleggel,
a büntetés-végrehajtás tárgyévi előirányzatához átcsoportosítja.
6. Ellátási megállapodás 9. § A Központi Ellátó Szerv és a Kedvezményezett között létrejött ellátási megállapodás tartalmazza különösen:
a) a Felek azonosító adatait;
b) az igényelt termékeket és szolgáltatásokat;
c) a megállapított mennyiségeket, műszaki tartalmat és paramétereket, minőséget, egységárakat, teljes
ellenértéket és a teljesítés helyét, idejét;
d) az ellátáshoz szükséges források Központi Ellátó Szerv részére történő rendelkezésre bocsátását;
e) a teljesítés részletes feltételeit.
10. § (1) Amennyiben a Központi Ellátó Szerv hibás vagy késedelmes teljesítése miatt a Kedvezményezett az ellátási
megállapodástól eláll, az elállással érintett ellátási megállapodásban rögzített ellátási igény teljesítése érdekében –
az e rendelet szerinti ellátási kötelezettségre vonatkozó eljárási rend ismételt alkalmazása nélkül – beszerzést
 valósíthat meg.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés alkalmazható abban az esetben is, ha a teljesítés olyan okból vált lehetetlenné,
amelyért egyik fél sem felelős.
(3) Kedvezményezett elállása vagy a teljesítés lehetetlenülése esetén az államháztartásról szóló törvény vagy
az államháztartás működési rendjéről szóló kormányrendelet alapján előirányzat átcsoportosításra jogosult szerv
a Központi Ellátó Szerv 13. § (2) bekezdés d) pontjában meghatározott jelentése alapján a büntetés-végrehajtás
tárgyévi előirányzatából a 8. § alapján átcsoportosított előirányzatot Kedvezményezett előirányzatához 30 napon
belül átcsoportosítja.
7. Kapcsolat a központosított közbeszerzési rendszerrel 11. § (1) A Kedvezményezett köteles a központosított közbeszerzés hatálya alá tartozó kiemelt termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozó és a fogvatartottak kötelező foglalkoztatása keretében előállított termékek és szolgáltatások körébe is
tartozó igényeivel a Központi Ellátó Szervhez ajánlatért fordulni.
(2) A kiemelt termékek és szolgáltatások tekintetében a Kedvezményezett a központosított közbeszerzési rendszerben
támasztott minőségi és egyéb feltételeknél magasabb követelményeket nem támaszthat.
(3) Amennyiben a Központi Ellátó Szerv e rendelet szabályai szerint képes a kiemelt termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozó ellátási igényt – a központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a központi beszerző szervezet feladatés hatásköréről szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 7. § (1) bekezdés d) pontjában
leírt feltételnek megfelelően – teljesíteni, akkor ellátási kötelezettségét a kiemelt termékek és szolgáltatások
tekintetében is a 6. §-ban és a 7. §-ban meghatározott eljárásrend szerint teljesíti. Ha a Központi Ellátó Szerv a kiemelt
termékek vagy szolgáltatások vonatkozásában nem tesz ajánlatot, arról köteles a Kedvezményezettet 30 napon belül
értesíteni.
(4) A Központi Ellátó Szerv a Korm. rendelet 7. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben ellátási kötelezettségét
a kiemelt termékek és szolgáltatások tekintetében is a 6. §-ban és a 7. §-ban meghatározott eljárásrend szerint teljesíti.
(5) A 6. § (4) bekezdésében foglaltak a kiemelt termékek és szolgáltatások vonatkozásában nem alkalmazhatóak.
8. Adatkezelés és ellenőrzés 12. § (1) A Felek kötelesek valamennyi, az ellátási folyamat során keletkezett dokumentumot 10 évig megőrizni.
(2) A Kedvezményezett irányítását végző minisztérium ellenőrzési szerve, Kormány irányítása alá tartozó
Kedvezményezett esetén a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal a Központi Ellátó Szerv 13. § (2) bekezdés b), d), f) és
g) pontjában meghatározott jelentései alapján évente utólag ellenőrzi, hogy a Kedvezményezettnek a 3. §
(5) bekezdésében, a 6. § (7) bekezdésében vagy a 7. § (2) bekezdésében foglaltakra alapozott elutasítása, valamint
a 10. § (1) bekezdés szerinti elállása az e rendeletben foglaltaknak megfelelt.
(3) Az ellenőrzés kiterjed a 13. § (1) bekezdésben foglaltak vizsgálatára is.
13. § (1) A Kedvezményezett beszerzési tevékenységének szervezése nem irányulhat arra, hogy a beszerzései e rendelet
szabályainak megkerülése céljából ne érjék el az ellátási kötelezettség minimális értékét.
(2) A Központi Ellátó Szerv köteles jelentést küldeni a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter útján a Kormány részére
a) tárgyév március 31-éig a 6. § (3)–(5) bekezdése alapján a tárgyévre kötött ellátási megállapodásokról és
a vonatkozó, az 1. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozatokról,
b) tárgyév március 31-éig a 6. § (7) bekezdése alapján elutasított ajánlatairól,
c) tárgyév során haladéktalanul a 7. § (2) bekezdése alapján kötött ellátási megállapodásról és a vonatkozó, az 1. §
(4) bekezdés szerinti nyilatkozatról,
d) tárgyév során haladéktalanul Kedvezményezett elállásáról vagy ellátási megállapodás lehetetlenüléséről,
e) tárgyévet követő év május 31-éig a 3. § (3) és (4) bekezdése alapján tárgyévben kötött szerződések teljesítéséről és
a vonatkozó, az 1. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozatokról,
f) tárgyévet követő év május 31-éig a 3. § (5) bekezdése alapján elutasított ajánlatokról,
g) tárgyévet követő év június 30-áig a 7. § (2) bekezdése alapján tárgyévben kötött ellátási megállapodások
teljesítéséről, elutasított ajánlatairól és a vonatkozó, az 1. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozatokról,
h) tárgyévet követő év július 31-éig a 6. § (3)–(5) bekezdése alapján tárgyévre kötött ellátási megállapodások
teljesítéséről. 9. Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a rendelet 2011. július 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a folyamatban lévő beszerzésekben is alkalmazni kell, ha
a) a közbeszerzési értékhatárok alatti igény vonatkozásában a Kedvezményezett a beszerzés előkészítését
a rendelet hatálybalépése előtt megkezdte, de szerződéskötésre nem került sor,
b) a közbeszerzési értékhatárokat elérő vagy meghaladó igény vonatkozásában a közbeszerzési eljárás még nem
kezdődött meg.
(3) A Feleknek a 2011. évre vonatkozó, az e rendelet hatálybalépését követően felmerülő, a közbeszerzési értékhatárokat
elérő vagy meghaladó igényeivel összefüggő beszerzési eljárásaiban az előre nem tervezett, a fogvatartottak kötelező
foglalkoztatása keretében előállított termékek és szolgáltatások körébe tartozó, a közbeszerzési értékhatárokat elérő
vagy meghaladó ellátási igényre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
29/2013. (VI. 28.) BM rendelete a menekültügyi őrizet végrehajtásának szabályairól és a menekültügyi óvadékról.
A menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény 93. § (3) bekezdés e) pontjában,
a 3. alcím tekintetében a  menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény 93.  § (3)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 37. § h) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
a) menekültügyi őrzött befogadó központ: a  Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal által fenntartott,
a menekültügyi őrizet (a továbbiakban: őrizet) végrehajtására szolgáló intézmény;
b) lakótér: az őrizettel érintett, menekültkénti vagy oltalmazottkénti elismerését kérő külföldi (a továbbiakban:
elismerését kérő) elhelyezésére, biztonságos őrzésére szolgáló, huzamos emberi tartózkodásra alkalmas
épület vagy épületrész, amely magában foglalja a  lakóhelyiséget, az  étkezésre, a  szabadidő eltöltésére
alkalmas közösségi, mosdó-, zuhanyozó-, WC-, valamint az elkülönítő helyiségeket;
c) rendkívüli esemény: az  őrizetet érintő természeti katasztrófa, továbbá minden olyan esemény, tevékenység
vagy mulasztás, amely az  elismerését kérő, az  elismerését kérő őrzéséért, kíséréséért, szállításáért és
ellátásáért, valamint az  e  feladatokat végrehajtó állomány irányításáért felelős személyek és az  ellenőrző
személyek életét, testi épségét, egészségét, a  menekültügyi őrzött befogadó központ rendjét sérti vagy
súlyosan veszélyezteti, így különösen
ca) az  elismerését kérő által a  menekültügyi őrzött befogadó központban elkövetett bűncselekmény,
szökés, vagy ezek kísérlete,
cb) a menekültügyi őrzött befogadó központ munkatársainak jogszerű eljárásával szembeni csoportos
ellenszegülés,
cc) a menekültügyi őrzött befogadó központ rendjének csoportos megzavarása,
cd) az  elismerését kérő öngyilkossági kísérlete vagy szándékos egészségkárosítása, avagy halála,
valamint
ce) az elismerését kérő sérelmére elkövetett bűncselekmény.
2. Az őrizet végrehajtásának szabályai 2. § A befogadáskor az  elismerését kérőt szállító, az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv
(a  továbbiakban: Rendőrség) a  menekültügyi őrzött befogadó központ részére átadja a  menekültügyi hatóság
által átadott iratokat és tárgyakat, így különösen az  elismerését kérő jegyzék szerinti értéktárgyait és készpénzét,
az  értéktárgyairól és pénzéről készített jegyzék másolatát, továbbá – ha az  elismerését kérőn külsérelmi nyom
található –, az  annak megállapítására szolgáló orvosi látleletet (a  továbbiakban: látlelet), abban az  esetben, ha
a látlelet felvételére az idegenrendészeti eljárás során került sor.
3. § (1) Az  elismerését kérő csak előzetes orvosi vizsgálat után, a  vizsgálatot végző orvos írásbeli egyetértése alapján
helyezhető el közösségben.
(2) Nem helyezhető el közösségben az az elismerését kérő, aki fertőző beteg vagy kórokozó-hordozó. A fertőző beteg
vagy kórokozó-hordozó elismerését kérőt a többi elismerését kérőtől el kell különíteni és haladéktalanul értesíteni
kell a menekültügyi őrzött befogadó központ helye szerint illetékes járási (fővárosi kerületi) hivatal népegészségügyi
intézetét.
(3) Ha az  elismerését kérő egészségi állapota miatt nem helyezhető el menekültügyi őrzött befogadó központban,
haladéktalanul egészségügyi intézménybe kell szállítani. A 2. § szerinti látlelet másolatát át kell adni az egészségügyi
intézménynek.
(4) A  származási országában vagy azon kívül kínzást, nemi erőszakot vagy egyéb erőszakos cselekményeket
elszenvedett különleges bánásmódot igénylő elismerését kérőnek a  befogadáshoz szükséges vizsgálatot végző
orvos véleménye alapján biztosítani kell az  említett cselekményekkel okozott sérülések megfelelő szakorvosi
kezelését.
(5) Ha a különleges bánásmódot igénylő elismerését kérő egyéni helyzetére tekintettel indokolt, a menekültügyi őrzött
befogadó központon belül elkülönített elhelyezést kell számára biztosítani.
(6) A  kínzást, nemi erőszakot vagy a  pszichikai, a  fizikai vagy a  szexuális erőszak más súlyos formáját elszenvedett
elismerését kérő megfelelő rehabilitációs, szükség esetén mentálhigiénés ellátása és szaktanácsadása érdekében
a menekültügyi őrzött befogadó központban egészségügyi ellátást végző orvos, illetve pszichiáter írásbeli javaslata
alapján a  menekültügyi őrzött befogadó központ vezetője haladéktalanul értesíti az  illetékes egészségügyi
intézményt.
(7) A  család egységének fenntartását a  különleges bánásmódot igénylő személy elkülönített elhelyezése során is
biztosítani kell. A  menekültügyi őrzött befogadó központba történő befogadás során elsődlegesen a  kiskorú
mindenek felett álló érdekeinek szem előtt tartásával kell eljárni.
(8) A családok, illetve házastársak számára a családi együttélés alapvető feltételeinek megfelelő elkülönített lakóteret
kell biztosítani.
4. § (1) A 3. § (1) bekezdésében meghatározott orvosi vizsgálatnak ki kell terjednie
a) az elismerését kérő testsúlyának megállapítására,
b) az  elismerését kérőn lévő külsérelmi nyomok megállapítására vagy annak megállapítására, hogy
az elismerését kérőn külsérelmi nyomok nem találhatók, valamint
c) a külsérelmi nyomok okára.
(2) Ha az  elismerését kérőn külsérelmi nyomok találhatók, ennek tényét a  menekültügyi őrzött befogadó központ
vezetője jegyzőkönyvben rögzíti, valamint az  elismerését kérő számára biztosítja a  keletkezés okáról és
körülményeiről történő nyilatkozattétel lehetőségét. A  nyilatkozatot, illetve a  nyilatkozattételtől való elállást
a  menekültügyi őrzött befogadó központ vezetőjének jegyzőkönyvben kell rögzítenie. A  jegyzőkönyvet két tanú
jelenlétében kell az elismerését kérőnek és a menekültügyi őrzött befogadó központ vezetőjének aláírnia.
(3) A  látleletet, valamint a  (2)  bekezdésben meghatározott jegyzőkönyvet a  menekültügyi őrzött befogadó központ
törvényességi felügyeletét ellátó ügyésznek haladéktalanul meg kell küldeni.
5. § (1) Az  elismerését kérőt befogadásakor a  menekültügyi őrzött befogadó központ napirendjéről, a  jogairól és
kötelezettségeiről, a  vele szemben alkalmazható kényszerítő eszközök alkalmazásának lehetőségéről, valamint
a jogorvoslati jogáról anyanyelvén vagy az általa értett más nyelven tájékoztatni kell. A tájékoztatás átvételét, illetve
a szóbeli tájékoztatás megtörténtéről szóló jegyzőkönyvet az elismerését kérő saját kezűleg aláírja, írástudatlansága
esetén kézjegyével látja el. Írástudatlan elismerését kérő szóbeli tájékoztatása két tanú jelenlétében történhet.
A tanúk a jegyzőkönyvet saját kezűleg aláírják.
(2) A menedékkérőt a befogadás napján el kell látni étkezési, tisztasági és ágyfelszereléssel, valamint ágyneművel.
 (3) Az  elhelyezéskor az  elismerését kérő számára ki kell jelölni a  lakóhelyiséget, a  külön fekvőhelyet, valamint
a birtokában tartható tárgyak elhelyezésére szolgáló tároló eszközt.
6. § (1) A  menekültügyi őrzött befogadó központ rendjének fenntartása érdekében a  menekültügyi őrzött befogadó
központ vezetője által meghatározott napirendet – az országos rendőrfőkapitány egyetértésével – a Bevándorlási
és Állampolgársági Hivatal főigazgatója hagyja jóvá. Ettől eltérni csak rendkívüli esemény bekövetkezése esetén
a menekültügyi őrzött befogadó központ vezetőjének utasítására lehet.
(2) A  napirendben meg kell határozni a  menekültügyi őrzött befogadó központ sajátosságaira figyelemmel a  jogok
gyakorlásának és a kötelezettségek teljesítésének rendjét, így különösen
a) az éjszakai pihenőidő idejét,
b) az étkezések idejét,
c) az orvosi rendelés idejét,
d) a távbeszélő és az internet-szolgáltatás használatának időtartamát,
e) a látogatás idejét,
f ) a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal ügyfélfogadási rendjét,
g) a kifogás, kérés, panasz, közérdekű bejelentés előterjesztésének rendjét,
h) a dohányzással kapcsolatos rendelkezéseket, valamint
i) a balesetvédelmi és tűzvédelmi előírásokat.
7. § (1) Az elismerését kérő – a (2) bekezdésben meghatározottak kivételével – a lakótérben található helyiségeket az őrizet
időtartama alatt, a  napirendben foglaltak szerint szabadon használhatja és a  menekültügyi őrzött befogadó
központ erre kijelölt részein korlátozás nélkül mozoghat. A  WC-helyiségekhez való korlátozásmentes hozzáférést
az elismerését kérő részére napszaktól függetlenül biztosítani szükséges.
(2) Az elismerését kérő köteles a számára kijelölt lakóhelyiségben tartózkodni,
a) ha a  menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvényben (a  továbbiakban: Tv.) meghatározott módon
tudomására hozott jogairól és kötelezettségeiről szóló tájékoztatás ellenére kötelezettségeit lényegesen
megszegte,
b) a rendkívüli esemény bekövetkezése esetén, a rendkívüli esemény elhárításának időtartama alatt, valamint
c) az éjszakai pihenőidő alatt.
(3) Ha az  elismerését kérő a  menekültügyi őrzött befogadó központ rendjének megszegésével saját és mások testi
épségét veszélyezteti, az  egészségügyi szakszemélyzet előzetes véleményének figyelembevételével – a  szükséges
ideig, de legfeljebb 24 óra időtartamra – a  menekültügyi őrzött befogadó központ elkülönítő helyiségében
helyezhető el (a  továbbiakban: elkülönítés). Az  elkülönítés indokáról az  elismerését kérőt anyanyelvén vagy
az  általa értett nyelven haladéktalanul tájékoztatni kell. Az  elkülönítés időtartama alatt a  menekültügyi őrzött
befogadó központ egészségügyi szakszemélyzete az  elismerését kérő egészségi állapotát folyamatosan ellenőrzi.
Ha az  intézkedés alapjául szolgáló körülmény megszűnt, az  elismerését kérőt az  orvosi vizsgálatot követően
a közösségbe visszahelyezik.
(4) A  rendkívüli esemény, illetve a  (2)–(3)  bekezdésben meghatározott események miatti korlátozó intézkedéseket
azonnal meg kell szüntetni, ha az intézkedés alapjául szolgáló körülmények megszűntek.
8. § Az elismerésüket kérők elkülönített elhelyezését szolgáló lakóhelyiségen kívül lévő közösségi és étkezésre szolgáló
helyiséget, valamint a  szabadlevegőn tartózkodás céljából kialakított udvart az  elismerésüket kérők nemüktől
függetlenül egy időben használhatják, a szociális munkások által szervezett közösségi programokon részt vehetnek.
9. § (1) Az  elismerését kérő részére naponta háromszori – 14 éven aluli elismerését kérő esetében ötszöri – étkezést kell
biztosítani.
(2) Az elismerését kérő részére naponta legalább 10 900 joule energiatartalmú élelmet kell biztosítani. Az élelmezésnél
az  elismerését kérő egészségi állapotát, korát, és vallásának étkezési előírásait figyelembe kell venni. Terhes és
kisgyermekes anyának, valamint kiskorúnak naponta tejterméket és gyümölcsöt, illetve – ha az egészségügyi okból
indokolt – ezekkel egyenértékű más élelmiszert kell biztosítani.
10. § (1) Az elismerését kérő ellenőrzés nélkül tarthat kapcsolatot
a) a meghatalmazott jogi képviselőjével, illetve a részére kirendelt ügygondnokkal,
b) a jogi segítővel,
c) az olyan civil szervezet képviselőjével, amelynek alapszabályában vagy alapító okiratában a szervezet céljai
között az emberi jogok védelme szerepel,
d) a  kínzás és az  embertelen vagy megalázó bánásmód megelőzésére alakult Európa Tanácsi bizottság,
az  Egyesült Nemzetek Szervezete és az  Európa Tanács emberi jogok védelmére feljogosított szervezetei
e célból kiküldött tagjával,
e) a  magyar jogszabályok által az  emberi jogok védelmére feljogosított szervezet, illetve a  mozgásszabadság
korlátozásának ellenőrzésére jogosult hatóság vagy szervezet tagjával,
f ) – saját kezdeményezésére – a  hazája Magyarországon akkreditált diplomáciai képviselőjével, konzuli
tisztségviselőjével, vagy ennek hiányában olyan állam képviselőjével, amely érdekei képviseletét ellátja,
valamint
g) – vallásgyakorlás céljából – az egyház (felekezet) képviselőjével.
 (2) Az elismerését kérő és hozzátartozója, valamint az (1) bekezdésben meghatározottaktól különböző más személyek
közötti kapcsolattartást (a továbbiakban: látogató fogadása) előzetes egyeztetés szerinti időpontban kell biztosítani.
A látogatás gyakorisága nem korlátozható.
(3) Az  elismerését kérő – ha ez  a  menekültügyi őrzött befogadó központ rendjét, biztonságát nem veszélyezteti –
a menekültügyi őrzött befogadó központ vezetőjének engedélyével egyidejűleg több látogatót is fogadhat.
(4) Látogató fogadására
a) munkanapon a hivatali munkaidőben, vagy
b) munkaszüneti napon a hivatali munkaidőnek megfelelő időben
kerülhet sor.
11. § A távbeszélőn történő kapcsolattartásra csak a menekültügyi őrzött befogadó központ által biztosított készüléken,
az  elismerését kérő költségére kerülhet sor. A  távbeszélőn történő beszélgetés időbeli korlátozása kizárólag
a  menekültügyi őrzött befogadó központ biztonságának, illetve az  őrizet végrehajtásának veszélyeztetése esetén,
vagy a pihenőidő alatt lehetséges.
12. § (1) Az  elismerését kérő kapcsolattartása levelezés útján is gyakorolható. A  levelezés gyakorisága nem korlátozható.
A levelezés költsége az elismerését kérőt terheli.
(2) Az  elismerését kérő saját költségén csomagot fogadhat, amely ruhaneműt, tisztasági szert, dohányárut, könyvet,
sajtóterméket, íróeszközt, írólapot, továbbá nem romlandó élelmiszert tartalmazhat. A csomagfogadás gyakorisága
nem korlátozható.
(3) Az elismerését kérő saját költségén csomagot küldhet. A csomagküldés gyakorisága nem korlátozható.
 (4) Az  elismerését kérő levelezése, valamint csomagjának tartalma kizárólag biztonsági, illetve közegészségügyi
okból ellenőrizhető. Az  ellenőrzés a  küldeményben elhelyezett szövegre nem terjedhet ki. Az  ellenőrzés tényét
az elismerését kérővel közölni kell, a csomag átvizsgálását az elismerését kérő jelenlétében kell végrehajtani.
(5) Ha az  ellenőrzött levél vagy csomag a  menekültügyi őrzött befogadó központ biztonságát, illetve az  őrizet
végrehajtását veszélyezteti, és a  veszélyeztető jelleg nem szüntethető meg, a  levél vagy a  csomag nem
továbbítható. A levél vagy csomag továbbításának megtagadását az elismerését kérővel közölni kell.
(6) Az  őrizet végrehajtásának ellenőrzésére jogosult hatósághoz címzett, az  őrizet végrehajtásával kapcsolatos
kifogást, kérést, panaszt, közérdekű bejelentést tartalmazó levelet, illetve az emberi jogok védelmét ellátó – a 10. §
(1) bekezdés c)–e) pontjában meghatározott – szervezethez címzett levelet soron kívül kell továbbítani. Az egyéb
levél továbbításáról két munkanapon belül kell gondoskodni, illetve az  elismerését kérőnek érkezett levelet két
munkanapon belül kell kézbesíteni.
13. § (1) Az  elismerését kérő a  Tv. 31/G.  §-ában foglaltakon kívül szóban vagy írásban panaszt terjeszthet elő az  őrizet
végrehajtása során alkalmazott intézkedés, illetve az  intézkedés elmulasztása miatt is. A  szóban előterjesztett
panaszt jegyzőkönyvbe kell foglalni. Ha a panasz kivizsgálása indokolja, a panaszost kérelmére meg kell hallgatni.
A  panasznak a  sérelmezett intézkedés végrehajtására nincs halasztó hatálya. Az  elismerését kérő az  őrizet
végrehajtásának körülményeire vonatkozóan és az e rendeletben meghatározott esetekben kérelmet terjeszthet elő.
(2) Az  elismerését kérő panaszát, kérelmét a  menekültügyi őrzött befogadó központ vezetője – a  (3)  bekezdésben
meghatározott kivétellel – nyolc napon belül kivizsgálja, melynek eredményeként a  döntéséről vagy a  megtett
intézkedésről írásban tájékoztatja a  panaszost. Az  elismerését kérő a  döntés közlésétől vagy az  intézkedéstől
számított nyolc napon belül a  Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal főigazgatójához fordulhat, aki az  ügyben
tizenöt napon belül dönt.
(3) Ha az  elismerését kérő panasza bántalmazásra vagy embertelen, megalázó bánásmódra utal, a  panaszt
a  menekültügyi őrzött befogadó központ vezetője köteles haladéktalanul, de legkésőbb a  panasz benyújtásától
számított öt napon belül a  menekültügyi őrzött befogadó központ törvényességi felügyeletét ellátó ügyészhez
továbbítani.
(4) A panaszokról és a kérelmekről sorszámozott nyilvántartás készül, amely tartalmazza a megtett intézkedést is.
 (5) A  beadványok benyújtására lezárt gyűjtődobozt kell rendszeresíteni, amelyet az  elismerésüket kérők számára
hozzáférhető helyen kell elhelyezni, és amelyet a  menekültügyi őrzött befogadó központ vezetője minden
munkanap ürít.
(6) A panasz, illetve a kérelem tárgyában hozott döntést az elismerését kérővel közölni kell.
14. § (1) Az  elismerését kérő az  őrizet végrehajtásával kapcsolatos ügyben közvetlenül fordulhat a  menekültügyi őrzött
befogadó központ törvényességi felügyeletét ellátó ügyészhez, és kérheti az ügyész általi meghallgatását.
(2) Az elismerését kérő az őrizet végrehajtásával kapcsolatos ügyben közvetlenül fordulhat
a) az alapvető jogok biztosához, valamint
b) az emberi jogok védelmét ellátó – a 10. § (1) bekezdés c)–e) pontjában meghatározott – szervezethez.
 (3) Az  elismerését kérő jogorvoslati jogának érvényesüléséről a  menekültügyi őrzött befogadó központ vezetője
gondoskodik. 15. § (1) Az  elismerését kérőnek az  őrizet végrehajtásával összefüggő jogai gyakorlásához és kötelezettségei teljesítéséhez
szükséges tolmácsolás és fordítás költsége a menekültügyi őrzött befogadó központot terheli.
(2) Ha az  elismerését kérő az  őrizet végrehajtásával össze nem függő ügyben tolmács közreműködését igényli,
a tolmácsot az elismerését kérő költségére kell biztosítani.
16. § (1) Az  elismerését kérő számára a  megfelelő személyi felszerelési tárgyakat, szükség szerint az  évszaknak megfelelő
ruházatot, a  tisztálkodáshoz, valamint a  lakóhelyiség tisztaságának fenntartásához szükséges eszközöket
a menekültügyi őrzött befogadó központ biztosítja. Az elismerését kérő a ruházata megóvásáról, tisztán tartásáról,
valamint az  általa használt lakóhelyiség tisztán tartásáról maga gondoskodik, az  ehhez szükséges feltételeket
a menekültügyi őrzött befogadó központ biztosítja.
(2) Kiskorú elismerését kérő számára az  életkorának megfelelő speciális higiéniai eszközöket kell biztosítani.
A tisztálkodáshoz szükséges – kiskorú elismerését kérő esetében a speciális – higiéniai eszközöket szükség szerint,
de legalább havonta pótolni kell.
(3) Az elismerését kérő birtokában tartható tárgyak körét az 1. melléklet tartalmazza.
17. § (1) Az elismerését kérő a személyes használati tárgyain túlmenően nem romlandó élelmiszert, továbbá az orvos által
engedélyezett gyógyszereket tarthat magánál.
(2) Az elismerését kérő nem tarthat magánál a menekültügyi őrzött befogadó központ biztonságára, rendjére, illetve
a saját vagy mások életére, testi épségére veszélyes tárgyakat, anyagokat. A szabályok megtartását a menekültügyi
őrzött befogadó központ vezetője ellenőrizheti.
(3) A menekültügyi őrzött befogadó központ az elismerését kérőnél tartható személyes használati tárgyak mennyiségét
az elhelyezés körülményeitől függően korlátozhatja. A korlátozás alá eső tárgyakat a menekültügyi őrzött befogadó
központ letétként kezeli.
(4) Letétbe kell venni az elismerését kérőnél lévő értéktárgyakat, továbbá a személyazonosságot igazoló okmányokat is.
Az elismerését kérőnél lévő fizetőeszközt letétbe kell venni.
(5) Az elismerését kérő kártérítési felelősségét megalapozó jogerős és végrehajtható döntés alapján a kár megtérítésére
a letétbe vett fizetőeszköz visszatartható.
(6) Az elismerését kérő a tulajdonát képező pénzletétjéről és a pénzintézethez átutalt fizetőeszközének felhasználásáról
szabadon rendelkezik.
(7) Az elismerését kérő saját költségére – a menekültügyi őrzött befogadó központ vezetője által meghatározott időben
és módon – a menekültügyi őrzött befogadó központ területén engedéllyel használható terméket, így különösen
élelmiszert, tisztálkodási eszközt, levelezésre szolgáló cikkeket, illetve telefonkártyát vásárolhat.
18. § (1) Az  elismerését kérő a  menekültügyi őrzött befogadó központ erre a  célra kijelölt területén a  közművelődési,
illetve a  sportolási lehetőségeket, valamint a  könyvtárat szabadon használhatja, továbbá rádióműsort hallgathat,
a televízió műsorát nézheti.
(2) A  menekültügyi őrzött befogadó központban családjával tartózkodó kiskorú elismerését kérő számára biztosítani
kell a  korának és fejlettségének megfelelő oktatási és szabadidős tevékenységhez szükséges feltételeket, illetve
eszközöket, így különösen játszószoba használatát, gyermekpedagógus vagy speciálisan képzett szociális gondozó
által nyújtott foglalkoztatást. A  tanköteles kiskorú fejlettségi szintjének megfelelő oktatás biztosítása érdekében
a  menekültügyi őrzött befogadó központ vezetője haladéktalanul megkeresi a  Klebelsberg Intézményfenntartó
Központnak a menekültügyi őrzött befogadó központ helye szerint illetékes tankerületét.
(3) Az  elismerését kérő az  általa használt helyiségek tisztán tartásában való közreműködés kivételével más munkára
nem kötelezhető.
19. § Az őrizet során a menekült-ellátási feladatokat a menekültügyi őrzött befogadó központ szociális munkásai látják el,
amely tevékenysége keretében a szociális munkás
a) elvégzi az újonnan érkezők regisztrációját, a nyilvántartást folyamatosan vezeti,
b) szükség szerint egyéni esetkezelést biztosít,
c) szervezi a szabadidő hasznos eltöltését lehetővé tevő közösségi programokat,
d) ellátja a szabad felhasználású havi költőpénz folyósításával kapcsolatosan rá háruló feladatokat,
e) közreműködik a befogadás anyagi feltételei keretében nyújtott ellátások biztosításában,
f ) gyermek veszélyeztetése esetén azonnali jelzéssel él a gyermekjóléti szolgálat felé,
g) gyermek bántalmazása, súlyos elhanyagolása, vagy egyéb más, súlyos veszélyeztető ok észlelése, illetve
gyermek önmaga által előidézett súlyos veszélyeztető magatartása esetén a  gyámhivatal eljárását
kezdeményezi,
h) intézkedik az őrizetbe vett gyermek köznevelési intézménybe történő beíratása iránt,
i) szükség szerint közreműködik az  elismerését kérő egészségügyi ellátásának szervezésében, figyelemmel
követi az elismerésüket kérők egészségi állapotát, szükség esetén a háziorvos felé jelzéssel él,
j) segítséget nyújt az elismerését kérő hatósági ügyeinek intézésében, szükség esetén segíti a kapcsolattartást,
valamint
k) közreműködik a konfliktusok megelőzésében, a kialakult konfliktus rendezésében.
20. § (1) Ha az elismerését kérő Magyarország területén házasságot kíván kötni, részt kíván venni hozzátartozója temetésén
vagy esküvői szertartásán, avagy súlyosan beteg hozzátartozóját kívánja meglátogatni, az  erre irányuló kérelmét
a menekültügyi őrzött befogadó központ vezetője haladéktalanul továbbítja a menekültügyi hatósághoz.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott eseményen való részvételt a  várható helyszín és időtartam megjelölésével
– a  menekültügyi őrzött befogadó központ vezetője véleményének figyelembevételével – az  őrizetet elrendelő
menekültügyi hatóság engedélyezi. Az eseményen való részvétel ideje alatt az őrzést a Rendőrség biztosítja.
(3) A  befogadó központ vezetőjének felkérésére a  Rendőrség – az  elismerését kérő költségére – gondoskodik annak
szállításáról, kíséréséről, illetve őrzéséről.
21. § (1) A menekültügyi őrzött befogadó központ vezetője – az elismerését kérő kérelmére – a napirendben foglaltak szerint
pénzfelvétel céljából engedélyezheti a menekültügyi őrzött befogadó központ elhagyását.
(2) A  (1)  bekezdésben meghatározott esetben a  menekültügyi őrzött befogadó központ vezetőjének felkérésére
a Rendőrség – az elismerését kérő költségére – gondoskodik annak szállításáról, kíséréséről, illetve őrzéséről.
22. § (1) Ha az  elismerését kérőt a  menekültügyi őrzött befogadó központban a  nyomozó hatóság vagy más hatóság
meg kívánja hallgatni, a meghallgatást a menekültügyi őrzött befogadó központ vezetője – előzetes egyeztetés
alapján – engedélyezi.
(2) Az elismerését kérőnek a nyomozó hatóság részére történő kiadásáról az őrizetet elrendelő menekültügyi hatóság
a nyomozó hatóság indítványára dönt.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott kiadás időtartama az őrizet időtartamába beleszámít.
23. § (1) Ha az őrizet foganatosításának tartama alatt
a) büntetőeljárás során elrendelt előzetes letartóztatás, kiszabott elzárás vagy szabadságvesztés,
b) kiadatási letartóztatás, ideiglenes kiadatási letartóztatás, átadási letartóztatás, ideiglenes átadási
letartóztatás, vagy
c) szabálysértési eljárásban kiszabott elzárás, vagy pénzbírság átváltoztatása folytán kiszabott elzárás
végrehajtása érdekében értesítés érkezik, az  értesítés beérkezésének napján az  őrizetet meg kell szakítani, és
erről az  őrizetet elrendelő menekültügyi hatóságot, továbbá az  őrizet meghosszabbításáról rendelkező bíróságot
haladéktalanul értesíteni kell.
(2) Az őrizet (1) bekezdésben meghatározott célból és időtartamra történő megszakítása az őrizet időtartamába nem
számít bele. Az  őrizet foganatosítását a  megszakítás időtartamának lejártakor tovább kell folytatni, kivéve, ha
a menekültügyi hatóság vagy a járásbíróság az őrizetet megszüntette.
24. § Az elismerését kérő bíróságra történő szállítását, kísérését, illetve őrzését – a menekültügyi hatóság megkeresésére –
a Rendőrség végzi.
25. § (1) Az  elismerését kérőnek az  őrizet végrehajtása helyéről történő rendkívüli eseménynek minősülő eltávozásáról
a  menekültügyi őrzött befogadó központ vezetője haladéktalanul értesíti az  őrizetet elrendelő menekültügyi
hatóságot.
(2) Az  elismerését kérőt érintő rendkívüli eseményt a  menekültügyi őrzött befogadó központ köteles – indokolt
esetben a Rendőrség megkeresése útján – kivizsgálni és haladéktalanul jelenteni a menekültügyi őrzött befogadó
központ törvényességi felügyeletét ellátó ügyésznek.
(3) Az  elhunyt elismerését kérő temetése, hamvasztása csak a  hatósági boncolás megtörténte után, a  menekültügyi
őrzött befogadó központ törvényességi felügyeletét ellátó ügyész hozzájáruló nyilatkozatának birtokában
engedélyezhető.
(4) Az  elismerését kérő haláláról a  menekültügyi őrzött befogadó központ vezetője haladéktalanul értesíti
a menekültügyi hatóságot.
26. § (1) Az  elismerését kérőnek a  járóbeteg-szakellátás keretében történő vizsgálatra, gyógykezelésre történő szállítását,
valamint az  ennek időtartama alatt történő őrzését – a  menekültügyi őrzött befogadó központ megkeresésére –
a Rendőrség végzi.
(2) Ha az  elismerését kérő fekvőbeteg-intézeti ellátásra szorul, az  őrizetet elrendelő menekültügyi hatóság egyidejű
értesítése mellett
a) a  sürgősségi ellátás céljából történő szállításról a  menekültügyi őrzött befogadó központ – az  Országos
Mentőszolgálat útján – gondoskodik, mely esetben a Rendőrség biztosítja az őrzést;
b) a nem sürgősségi ellátás céljából történő szállításról a menekültügyi őrzött befogadó központ megkeresésére
– indokolt esetben az Országos Mentőszolgálat útján – a Rendőrség gondoskodik.
 (3) A  fekvőbeteg-intézeti ellátás esetén az  elismerését kérő őrzését a  Rendőrség a  menekültügyi hatóság felkérése
esetén biztosítja.
 (4) A menekültügyi őrzött befogadó központ egészségügyi szakasszisztens jelenlétét folyamatosan biztosítani köteles.
 (5) Az  őrizet végrehajtása során az  orvosi rendelésen közreműködő tolmácsot – az  orvos kérelme alapján –
a menekültügyi őrzött befogadó központ biztosítja. 27. § (1) Az  elismerését kérőt az  őrizet időtartamának lejártakor, illetve az  őrizetet megszüntető jogerős határozatban
meghatározott napon szabadítani kell.
(2) Az őrizet megszűnésekor meg kell állapítani
a) a menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény végrehajtásáról szóló 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendelet 26. §-a
alá nem tartozó gyógykezeléssel kapcsolatos egészségügyi ellátás költségét, valamint
b) az elismerését kérő által a menekültügyi őrzött befogadó központ fenntartójának szándékosan okozott kár
összegét.
 (3) Az elismerését kérő által a menekültügyi őrzött befogadó központ fenntartójának szándékosan okozott kár, továbbá
az  őrizet végrehajtásának ideje alatt a  menekültügyi őrzött befogadó központ fenntartójának felelősségi körében
az elismerését kérőnek okozott kár megtérítése esetén az eljárást a 28–29. §-ban foglaltak szerint kell lefolytatni.
(4) A 28–29. § előírásait kell alkalmazni abban az esetben is, ha a kár az elismerését kérő szállítása közben következett
be.
(5) Az őrizetből történő szabaduláskor
a) az elismerését kérővel az őt terhelő, illetve a számára megelőlegezett költségek tekintetében el kell számolni,
valamint
b) az elismerését kérő letétben elhelyezett dolgait ki kell adni.
28. § (1) A kárigényt
a) az elismerését kérő az őt ért kár bekövetkezésétől számított három munkanapon belül,
b) a menekültügyi őrzött befogadó központ vagy a szállítást végző Rendőrség kárt észlelő tagja haladéktalanul
köteles bejelenteni a befogadó központ vezetője számára.
(2) A szóban bejelentett kártérítési igényt jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
 (3) Az  elismerését kérő által szándékosan okozott kár megtérítése iránti igényt a  menekültügyi őrzött befogadó
központ vezetője a kár bekövetkezésétől számított három munkanapon belül az elismerését kérővel írásban közli.
Ha a kár okozásában több elismerését kérő vett részt, felelősségüket egy eljárásban kell elbírálni.
(4) Az  elismerését kérő által szándékosan okozott kár, továbbá az  elismerését kérő szállítása során okozott kár
megtérítése tárgyában az  eljárást a  Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal főigazgatója által kijelölt kárbiztos
folytatja le.
(5) A  menekültügyi őrzött befogadó központ vezetője az  elismerését kérő bejelentését, illetve az  elismerését kérővel
szembeni igényét haladéktalanul továbbítja a  kijelölt kárbiztosnak. Az  eljárás azon a  napon indul, amelyen
a kárigény bejelentése a kárbiztoshoz megérkezett.
(6) Az  elismerését kérőt az  eljárás során meg kell hallgatni; amennyiben a  nyilatkozattételt az  elismerését kérő
megtagadja, ezt az  iratokra fel kell jegyezni. A  kártérítési eljárás során a  legfontosabb eljárási cselekményeket,
így különösen a kárigény bejelentését, a kár megfizetésére való felhívást, a bizonyítási eljárás során végrehajtott
eljárási cselekményeket és a  határozatokat írásban kell rögzíteni, az  okirati bizonyítékokat a  kártérítési ügy
irataihoz csatolni kell.
(7) Az elismerését kérőt a kártérítési eljárásban meghatalmazottja képviselheti. Meghatalmazást csak ügyvédnek vagy
olyan jogi képviseleti jogosultsággal rendelkező más személynek lehet adni, aki a 10. § (1) bekezdésében foglaltak
szerint ellenőrzés nélküli kapcsolattartásra jogosult.
(8) A meghatalmazott
a) jelen lehet az  elismerését kérő és a  tanú meghallgatásán, amelynek időpontjáról az  eljárási cselekmény
napját megelőző nyolc munkanappal írásban értesíteni kell,
b) az ügy iratait megismerheti, továbbá
c) jogosult tanú meghallgatását, illetve egyéb bizonyíték beszerzését kezdeményezni.
(9) A  kártérítési eljárás során az  elismerését kérő jogosult az  anyanyelvének vagy bármely más olyan nyelvnek
a  használatára, amelyet megért és amelyen képes magát megértetni. Szükség esetén a  tolmács kirendeléséről
a menekültügyi őrzött befogadó központ vezetője gondoskodik.
29. § (1) A kártérítési eljárást a megindításától számított harminc napon belül le kell folytatni. Bonyolult megítélésű ügyben
a  kárbiztos az  eljárást további harminc nappal meghosszabbíthatja, kivéve, ha az  elismerését kérő az  eljárás
megindításától számított harminc napon belül szabadul.
(2) A kárbiztos a kártérítés tárgyában határozattal dönt, amelynek tartalmaznia kell
a) a káresemény helyét, a kárbiztos nevét, az ügy számát,
b) az elismerését kérő természetes személyazonosító adatait,
c) a  kártérítés összegét, az  elismerését kérőt terhelő kártérítés esetén a  megfizetés alóli mentesítésre vagy
részletfizetésre vonatkozó rendelkezést,
d) a harmincnapos teljesítési határidőt,
e) a jogorvoslati lehetőségre történő felhívást, valamint
f ) a határozat meghozatalának helyét, idejét, a kárbiztos aláírását és a bélyegzőlenyomatot.
(3) A  határozatot a  jelen lévő elismerését kérő előtt szóban ki kell hirdetni, és az  elismerését kérővel, valamint
meghatalmazottjával a  kihirdetést követő három munkanapon belül írásban is közölni kell. A  határozat ellen
fellebbezésnek nincs helye. Az elismerését kérő, illetve meghatalmazottja az írásba foglalt határozat kézhezvételétől
számított harminc napon belül keresettel fordulhat az  őrizet helye szerint illetékes bírósághoz. Ha az  elismerését
kérő a  határozatot nem veszi át, azt a  kihirdetés napján közöltnek kell tekinteni. Az  írásbeli határozat átvételének
megtagadását az iratra fel kell jegyezni.
(4) Ha az  elismerését kérő és meghatalmazottja a  menekültügyi őrzött befogadó központ fenntartójának írásbeli
nyilatkozatot tesz arról, hogy a  keresetindítási jogával nem él, és a  határozatot tudomásul veszi, a  teljesítési
határidőt a nyilatkozat kézhezvételét követő naptól kell számítani. Ha az elismerését kérő, illetve meghatalmazottja
nem tesz nyilatkozatot, de nem él keresettel, a  teljesítési határidő kezdő napja a  kereset benyújtására nyitva álló
határidő leteltét követő nap.
(5) Az elismerését kérő a kártérítési felelősségének megállapítása esetén a kár megtérítése alól részben vagy egészben
mentesíthető, ha
a) a  kárt nem bűncselekmény elkövetésével, vagy nem vagyoni előny megszerzése érdekében okozta, avagy
a  károkozás bűncselekmény elkövetése miatt következett be, de az  elismerését kérő jogai védelmében
jogszerűen járt el, vagy
b) letéti pénzzel, jövedelemmel, illetve vagyonnal nem rendelkezik.
 (6) Ha a kártérítés az elismerését kérőtől nem hajtható be, a tartozást be nem hajtható követelésként el kell engedni.
A kárt egészben vagy részben a befogadó központ fenntartója viseli, ha a be nem hajtható kártérítés elengedésére,
illetve a teljes vagy részbeni megfizetés alóli mentesítésre került sor.
(7) Az elismerését kérő javára jogerősen megítélt kártérítést a teljesítési határidőn belül az elismerését kérő letétjében
kell elhelyezni. Ha az  elismerését kérő a  teljesítési határidő letelte előtt szabadul, a  jogerősen megítélt kártérítést
– az elismerését kérő választása szerint – szabadulásakor meg kell téríteni vagy az általa megjelölt személynek ki kell
fizetni.
(8) Ha az elismerését kérő a kártérítés tárgyában hozandó határozat meghozatala előtt szabadul, a kártérítési eljárást
meg kell szüntetni. Ebben az  esetben az  elismerését kérő, illetve a  menekültügyi őrzött befogadó központ
fenntartója a kártérítési igényét közvetlenül a bíróság előtt érvényesítheti.
3. A menekültügyi óvadék szabályai 30. § A menekültügyi óvadék (a  továbbiakban: óvadék) összegét a  menekültügyi hatóság az  elismerését kérő személyi
és vagyoni körülményeire tekintettel állapítja meg. Az  óvadék összege nem lehet kisebb 500 eurónál és nem
haladhatja meg az 5000 eurót.
31. § (1) Az óvadékot a menekültügyi hatóságnál készpénzben, az óvadék elrendeléséről szóló döntés közlésével egyidejűleg
kell letenni.
(2) A készpénzben letett óvadékot euróban, vagy – az óvadék letételének napján a Magyar Nemzeti Bank által közzétett
hivatalos árfolyamon átszámított értékben – magyar forintban (HUF) vagy amerikai dollárban (USD) lehet letenni.
A letett óvadékot a menekültügyi hatóság vezetője által kijelölt letétkezelő elkülönített letéti számlán kezeli. A letett
óvadék után a menekültügyi hatóság kamatot nem fizet, őrzési díjat és kezelési költséget nem számít fel.
(3) Ha az  elismerését kérővel szemben az  óvadék letételét megelőzően menekültügyi őrizetet rendeltek el, ezt
követően azonban a menekültügyi hatóság a rendelkezésre állást óvadék letételével biztosítottnak látja és óvadék
letételét rendeli el, az óvadék letételét követően a menekültügyi őrizetet azonnal meg kell szüntetni.
32. § Az óvadék készpénzben történő megfizetése esetén a  három példányban kiállított átvételi elismervényen fel kell
tüntetni
a) a befizetés jogcímét (menekültügyi óvadék),
b) az óvadék összegét számmal és betűvel,
c) az óvadék pénznemét,
d) az óvadék nyilvántartási tételszámát,
e) a befizetés időpontját,
f ) az óvadék letételét megállapító határozat számát,
g) az óvadékot letevő természetes személyazonosító adatait, továbbá
h) ha a  letevő nem azonos azzal a  személlyel, akinek az  érdekében az  óvadékot letették, ez  utóbbi személy
nevét, lakcímét, szálláshelyét, vagy tartózkodási helyének címét, valamint a  személyazonosságának
igazolására szolgáló okmány számát.
33. § (1) A  menekültügyi hatóság az  óvadék készpénzben történő megfizetését a  pénz átvételével egyidejűleg az  átvételi
elismervény egy példányának az  elismerését kérő részére történő átadásával igazolja. A  menekültügyi hatóság
az  átvételi elismervényt annak átadásakor az  aláírásával és a  menekültügyi hatóság hivatalos bélyegzőjének
lenyomatával látja el.
(2) Az óvadék megfizetésének időpontjaként az (1) bekezdés szerinti átvételi elismervény kiállításának időpontját kell
tekinteni.
34. § (1) A  menekültügyi hatóság a  letett óvadékot a  menekültügyi eljárás jogerős befejezését követően haladéktalanul
kiutalja.
(2) A megfizetett óvadék kiutalása postai megküldéssel, a menekültügyi hatóság általi személyes átadással, vagy banki
átutalással történhet.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a  menekültügyi hatóság az  óvadékot az  elismerését kérő részére utalja ki. Ha
az  elismerését kérő teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatában az  óvadék más személy részére
történő kiutalását kéri, az óvadékot a nyilatkozatban megjelölt személynek kell kiutalni, feltéve, hogy az e személy
nevét és bankszámlaszámát tartalmazó nyilatkozatát az  elismerését kérő a  kiutalásig a  menekültügyi hatóságnak
eljuttatta.
35. § (1) A  menekültügyi hatóság az  óvadékot az  annak átvételére jogosult részére külön határozat meghozatala nélkül,
az óvadék visszaadásáról rendelkező jogerős határozat alapján – az elismerést kérő által letett pénznemben – utalja
ki.
(2) Ha az  óvadék kiutalása banki átutalással történik, a  kiutalásra az  átutalással kapcsolatos költségekkel csökkentett
összegben kerül sor.
36. § Az elismerését kérő által letett óvadék Magyar Államra szállását a menekültügyi hatóság határozatban állapítja meg.
A  vagyonátszállást megállapító határozat a  menekültügyi eljárás befejező döntéssel együtt támadható meg. Ha
a menekültügyi hatóság az elismerését kérőt menekültként ismeri el, a vagyonátszállásról szóló döntéssel szembeni
jogorvoslatra a Tv. 53. §-ában foglaltak megfelelően alkalmazandók.
4. Záró rendelkezések 37. § Ez a rendelet 2013. július 1-jén lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
29/2018. (XI. 9.) EMMI utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján a fogyatékos emberek társadalmi integrációjával
összefüggő feladatok végrehajtásának koordinációjára 2018. november 1. napjától 2019. április 30. napjáig
Szekeres Pál Leventét miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos feladatköre a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendeletben
meghatározott, az emberi erőforrások miniszterének felelősségi körébe tartozó területeken a  fogyatékos emberek
társadalmi integrációjával összefüggő feladatok végrehajtásának koordinációjára – ideértve az  intézményi kiváltás
végrehajtásának felügyeletét is – és ennek keretében különösen a következőkre terjed ki:
a) az Emberi Erőforrások Minisztériuma (a továbbiakban: EMMI) szakterületein zajló, a  fogyatékos emberek
társadalmi integrációját célzó feladatok koordinálására, végrehajtásuk figyelemmel kísérésére és ellenőrzésére;
b) az EMMI fogyatékos emberekre vonatkozó társadalmi integrációs programjának előkészítésére,
a megvalósításának nyomon követésére, támogatására;
c) az EFOP-2.2.2. (Intézményi ellátásról a közösségi alapú szolgáltatásokra való áttérés fejlesztése – intézményi
férőhely kiváltás) projekt végrehajtásának segítésére, felügyeletére;
d) az EFOP-2.2.5. (Intézményi ellátásról a közösségi alapú szolgáltatásokra való áttérés) projekt végrehajtásának
segítésére, felügyeletére;
e) az EFOP-1.9.1. (Szociális intézményi férőhely kiváltás szakmai koordinációs műhely kialakítása) projekt nyomon
követésére és szakmai segítésére;
f ) a c)–e)  pont szerinti projektekkel érintett intézmények ellátottainak és dolgozóinak kiváltásra történő
felkészítésének nyomon követésére és felügyeletére;
g) a c)–e)  pont szerinti projektek megvalósítási tanulmánya, valamint a  mérföldkövek teljesítésének nyomon
követésére és felügyeletére;
h) a c)–e)  pont szerinti projektek megvalósításában történő szakpolitikai segítségnyújtásra a  Szociális és
Gyermekvédelmi Főigazgatóság és a  Fogyatékos Személyek Esélyegyenlőségéért Közhasznú Nonprofit
Korlátolt Felelősségű Társaság részére.
3. § A miniszteri biztos a 2. § b) pontjában meghatározott feladatai ellátása körében gondoskodik
a) az eredményes és hatékony működéshez szükséges fejlesztési javaslatok megfogalmazásáról,
b) a feladat ellátását érintő szabályok kidolgozásában való részvételről, a szükséges szervezeti keretekre irányuló
javaslatok előkészítéséről,
c) a további humán és dologi erőforrás-fejlesztés megteremtésének és kialakításának ágazatközi koordinációjáról,
d) a fogyatékosságügyi érdekképviseleti szervezetekkel való kapcsolattartásban való részvételről.
4. § A miniszteri biztos tevékenységét az emberi erőforrások minisztere a szociális ügyekért és társadalmi felzárkózásért
felelős államtitkár útján irányítja.
5. § A miniszteri biztos a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti díjazásra és juttatásokra jogosult.
6. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Ksztv. 38. § (8) bekezdése szerinti titkárság segíti.
7. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 53/2017. (XI. 16.) EMMI utasítás.
Dr. Kásler Miklós s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
156/2010. (III. 11.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. március 4-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva a dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozók 2010. február 11-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy a Magyar Nemzeti Bank elnöke, alelnöke nem lehet
rektor, rektor-helyettes, dékán, dékán-helyettes, tanszékvezető?”
Az Nsztv. 13. § (1) bekezdése alapján a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra
egyértelműen lehessen válaszolni. A népszavazásra feltenni kívánt kérdés sem a választópolgár, sem a jogalkotó
számára nem egyértelmű, mivel nem állapítható meg egyértelműen, hogy a Magyar Nemzeti Bank elnökére,
alelnökére jelenleg érvényes összeférhetetlenségi szabályokat mennyiben érintené. A Magyar Nemzeti Bankról szóló
2001. évi LVIII. törvény 58. § (3) bekezdése ugyanis jelenleg sem engedi meg, hogy a Magyar Nemzeti Bank elnöke,
alelnöke a kérdésben megjelölt tisztségeket viselje. A választópolgár számára a kérdés ezáltal megtévesztő, azt a téves
látszatot kelti, mintha jelenleg nem lenne ilyen szabályozás.
A fent leírtak miatt az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvény ben foglalt
feltételeknek, a testület az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének megtagadásáról döntött.
II. A határozat a 2001. évi LVIII. törvény 58. § (3) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén,
a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
10/2018. (III. 29.) MvM utasítása a Mura Programért felelős miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
38. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a következő utasítást adom ki:
1. § A  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII.  törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) bekezdése alapján 2018. április 1. napjától Cseresnyés Pétert a Mura
Programért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos feladata a  Mura nemzeti programmal összefüggő feladatokról és azok finanszírozásáról szóló
1362/2016. (VII. 13.) Korm. határozatban foglaltak végrehajtásának koordinációja és felügyelete.
3. § A miniszteri biztos tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (9) bekezdés a) pontja alapján havi 373 950 Ft díjazásra
jogosult.
4. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában 4 fős titkárság segíti.
5. § Ez az utasítás 2018. április 1-jén lép hatályba.
6. § Hatályát veszti a Mura Programért felelős miniszteri biztos kinevezéséről szóló 37/2017. (IX. 22.) MvM utasítás.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
119/2017. (XI. 30.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Mexikói Egyesült Államok Kormánya közötti légiközlekedési Megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Mexikói Egyesült Államok Kormánya közötti légiközlekedési
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert,
hogy a  Megállapodás létrehozását követően a  Megállapodás szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2014. (III. 4.) BM rendelete az átmeneti ivóvízellátás biztosításával kapcsolatos költségek támogatásáról.
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5a) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37.  §
p) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73.  § b)  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszter egyetértésével – a következőket rendelem el:
1. Az átmeneti ivóvízszállítás működési költségeinek támogatása 1. § (1) A  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 16. Átmeneti ivóvízellátás biztosításával kapcsolatos
költségek finanszírozásának támogatása cím (a  továbbiakban: az  előirányzat) terhére – a  Magyar Honvédség
(a  továbbiakban: MH) által ellátott átmeneti ivóvízszállítás települési önkormányzatot 2014. évben terhelő
működési költségeire – támogatást (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: támogatás) igényelhet a települési
önkormányzat, ha
a) a település lakosságszáma – a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala 2014. január
1-jén fennálló adatai alapján – az 5000 főt nem haladja meg,
b) az  átmeneti ivóvízellátást – nem a  települési önkormányzat tulajdonában álló víziközmű-szolgáltatótól
vételezett elszállított ivóvízzel – az MH látja el és
c) a szolgáltató a szállított ivóvízről az ellátott települési önkormányzat részére számlát állít ki.
(2) Az  előirányzat terhére a  2013. évben felmerülő működési költségekre is igényelhet támogatást a  települési
önkormányzat, ha
a) a település lakosságszáma 2013. január 1-jén a Központi Statisztikai Hivatal adatai alapján 5000 fő alatt volt,
b) 2013. évben az  átmeneti ivóvízellátást – nem a  települési önkormányzat tulajdonában álló víziközmű
szolgáltatótól vételezett elszállított ivóvízzel – a Magyar Honvédség látta el,
c) a szolgáltató az elszállított ivóvízről az ellátott települési önkormányzat felé 2013. évben számlát adott ki és
d) a 2013. évi átmeneti ivóvízellátás biztosításával kapcsolatos költségek finanszírozásának támogatásáról szóló
41/2013. (VIII. 7.) BM rendelet (a továbbiakban: BM rendelet) alapján 2013-ban nem részesült támogatásban.
 (3) Az (1) és a (2) bekezdés alapján nyújtott költségvetési támogatás vissza nem térítendő támogatás.
2. § A támogatás mértéke a benyújtott, elismert számláknak megfelelő összeg, ha a számla:
a) az 1. § (2) bekezdése szerinti igénylés esetén 2013. évre,
b) az 1. § (1) bekezdése szerinti igénylés esetén 2014. január 1-jétől 2014. március 31-éig terjedő időszakra
vonatkozik.
3. § (1) A  támogatás iránti kérelmet az  1.  melléklet szerinti adatlap ebr42 önkormányzati információs rendszerben
(a továbbiakban: ebr42 rendszer)
a) az 1. § (2) bekezdése szerinti igénylés esetén 2014. március 13-áig,
b) az 1. § (1) bekezdése szerinti igénylés esetén 2014. május 5-éig
történő rögzítésével – egy alkalommal – lehet benyújtani. E határidők elmulasztása jogvesztő.
(2) A  kinyomtatott támogatási kérelem egy eredeti és egy hitelesített másolati példányban a  kincstár települési
önkormányzat székhelye szerint illetékes területi szervéhez (a  továbbiakban: Igazgatóság) történő benyújtási
határideje legkésőbb az  elektronikus rögzítés határnapját követő munkanap. A  kizárólag papír alapon benyújtott
támogatási kérelem érvénytelen.
(3) A  támogatási kérelemhez csatolni kell a  számvitelről szóló törvénynek és az  általános forgalmi adóról szóló
törvénynek alakilag, formailag és tartalmilag megfelelő, a  települési önkormányzat nevére és címére kiállított,
a támogatási kérelem megalapozottságát alátámasztó számlák hitelesített másolatát két példányban.
2. A konténerizált víztisztító és vízkiadó berendezésekhez kapcsolódó támogatás
4. § (1) Az előirányzat terhére a 2014. évben felmerült,
a) a  honvédelemért felelős miniszter által biztosított konténerizált víztisztító és vízkiadó berendezések
(a továbbiakban: szűrőberendezés) települési önkormányzatot terhelő, az üzemeltetési engedély kiadásának
napjától számított üzemeltetési költségeinek részleges,
b) a szűrőberendezés vízjogi üzemeltetési engedélyének kiadásával kapcsolatos költségek,
c) a szűrőberendezés rendszerből való kivonásához szükséges engedélymódosítás költségeinek,
d) az ivóvíz kiadásával kapcsolatban felmerülő ivóvízminőségi laboratóriumi vizsgálatok költségeinek részleges
támogatására támogatást (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban: támogatás) igényelhet a  települési
önkormányzat, ha a  település lakosságának átmeneti egészséges ivóvízzel történő ellátásához szűrőberendezés
került telepítésre az Ivóvízminőség-javító Program befejezéséig.
(2) A települési önkormányzat – az 1. § (1) bekezdése szerinti előirányzat terhére – azon, az (1) bekezdés a) és b) pontja
szerinti költségekre is igényelhet támogatást, amelyek 2013. szeptember 1. és 2013. decemberi 31. között merültek
fel, ha a 2013. évben a település lakosságának átmeneti egészséges ivóvízzel történő ellátásához szűrőberendezés
került telepítésre és a BM rendelet alapján 2013-ban nem részesült támogatásban.
(3) Az (1) és a (2) bekezdés alapján nyújtott költségvetési támogatás vissza nem térítendő támogatás.
5. § (1) A támogatás mértéke
a) üzemeltetési költségek esetén havonta – 30 napos hónappal számítva –
aa) 2013. szeptember 1. és 2013. december 31. között 77 000 forint telepített szűrőberendezésenként,
ab) 2014. január 1. és 2014. december 31. között 80 000 forint az arzén mentesítésére, és 160 000 forint
a bór vagy bór és arzén mentesítésére telepített szűrőberendezésenként,
b) a szűrőberendezés vízjogi üzemeltetési engedélyének kiadásával kapcsolatos költségek esetén a megfizetett
igazgatási szolgáltatási díj összege, de legfeljebb egyszeri 28 800 forint szűrőberendezésenként,
c) a  szűrőberendezés rendszerből történő kivonásához szükséges engedélymódosításokkal kapcsolatos
költségek esetén a  megfizetett igazgatási szolgáltatási díj összege, de legfeljebb egyszeri 14 400 forint
szűrőberendezésenként,
d) vízjogi üzemeltetési engedéllyel rendelkező szűrőberendezések ivóvízkiadásával kapcsolatban 2014. évben
felmerülő ivóvízminőségi laboratóriumi vizsgálatok költségeinek támogatására egyszeri 50 000 forint
szűrőberendezésenként.
(2) Abban a  hónapban, amelyben a  szűrőberendezés üzemeltetése engedély alapján megkezdődik vagy engedély
módosítás alapján kivonásra kerül, az (1) bekezdés a) pontja szerinti havi támogatás időarányosan vehető igénybe.
6. § (1) A támogatás iránti kérelmet a 2. melléklet szerinti adatlap ebr42 rendszerben
a) a 4. § (2) bekezdése szerinti, 2013. évben felmerült költségek vonatkozásában 2014. március 13-áig legfeljebb
egy alkalommal,
b) a 4. § (1) bekezdése szerinti, 2014. január 1-jétől 2014. december 31-éig felmerülő költségek vonatkozásában
2014. november 10-éig legfeljebb két alkalommal
történő rögzítésével lehet benyújtani. E határidők elmulasztása jogvesztő.
(2) A kinyomtatott támogatási kérelem egy eredeti és egy hitelesített másolati példányban az Igazgatósághoz történő
benyújtásának határideje legkésőbb az elektronikus rögzítés határidejét követő munkanap. A kizárólag papír alapon
úton benyújtott támogatási kérelem érvénytelen.
(3) A támogatási kérelemhez csatolni kell a (2) bekezdés szerinti példányszámban
a) a 3. melléklet szerinti aláírt nyilatkozatot,
b) a vízjogi üzemeltetési engedély másolatát és
c) a  szűrőberendezés átmeneti ivóvízellátásból történő kivonása esetén a  vízjogi üzemeltetési engedély
visszavonásáról szóló határozat másolatát. 3. Az eljárás közös szabályai
7. § (1) Az  Igazgatóság a  felülvizsgált támogatási kérelem eredeti példányát a  támogatási kérelem, illetve a  hiánypótlás
beérkezését követő 8 napon belül postai úton továbbítja a  helyi önkormányzatokért felelős miniszternek
(a továbbiakban: miniszter).
(2) A támogatásról a miniszter
a) a 3. § (1) bekezdés a) pontja és a 6. § (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatási kérelem esetén 2014. április
2-áig,
b) a  3.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti és a  6.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti támogatási kérelem esetén
a támogatási kérelem miniszterhez való beérkezését követő 30 napon belül
dönt. A miniszter a támogatásról támogatói okiratban a kincstár útján értesíti a kedvezményezettet.
(3) A támogatást a miniszter utalványozása alapján a kincstár a  támogatói okirat kiadását követő 10 napon belül egy
összegben folyósítja.
8. § (1) Az e rendelet szerinti támogatások felhasználásának határideje 2015. január 31.
 (2) A kedvezményezett az e rendelet szerinti támogatások felhasználásáról 2014. december 31-i fordulónappal, az éves
költségvetési beszámolójában számol el. 4. Záró rendelkezés 9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
416/2013. (XI. 14.) Korm. rendelete a SANDRA FORM EUROMOBILI Bútoripari Korlátolt Felelősségű Társaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről.
A Kormány a  csődeljárásról és a  felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A.  § (2)  bekezdés a)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a  SANDRA FORM EUROMOBILI Bútoripari Korlátolt Felelősségű Társaság (Cg. 15-09-062158, székhely:
4700 Mátészalka, Ipari út 18.) gazdasági társaságot (a továbbiakban: Társaság) a  csődeljárásról és a  felszámolási
eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65.  §-a alapján stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezetté minősíti.
2. § A Kormány – figyelemmel a  Cstv. 65.  §-ra – megállapítja, hogy a Társaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű
gazdálkodó szervezet vonatkozásában a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
17/2019. (I. 9.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Mészáros Áront
a 2019. január 15. napjától 2022. január 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. december 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1292/2014. (V. 5.) Korm. határozata a „Szabadság Expressz” nemzetközi oktatási és művészeti program megvalósítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a  „Szabadság Expressz” nemzetközi oktatási és művészeti program magyarországi rendezvényeinek
megvalósítása érdekében elrendeli – elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
– a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1. melléklet
a) XI. Miniszterelnökség fejezet, 6. Rendszerváltás Történetét Kutató Intézet és Archívum cím javára 5,0 millió
forint, és
b) XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 8. Nemzetközi kulturális
és oktatási kapcsolatok programjai alcím, 10. Kulturális és oktatási szakdiplomáciai feladatok jogcímcsoport,
2. Kulturális szakdiplomáciai feladatok jogcím javára 40,0 millió forint
1.  melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását a  Kvtv. 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: az érintett fejezetet irányító szerv vezetője
Határidő: 2014. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
212/2010. (HK 9.) HM HVKF parancsa a HM Honvéd Vezérkar főnöki Vezetésbiztosító és Támogató Csoport részei készenléti szolgálatba vezényléséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. § (4) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a HM Honvéd Vezérkar
főnöki Vezetésbiztosító és Támogató Csoport szervezéséről és működtetéséről szóló 144/2009. (HK 18.) HM
HVKF intézkedésben meghatározottakra, a HM Honvéd
Vezérkar főnöki Vezetésbiztosító és Támogató Csoport
(továbbiakban: HVKF VBTCS) részei készenléti szolgálatba vezénylésére az alábbi
parancsot adom ki: 1. A parancs hatálya a Magyar Honvédség Támogató
Dandár (a továbbiakban: MH TD) állományára terjed ki.
2. A HVKF VBTCS állományából a Híradó és Informatikai Részleg és a Mobil Vezetési Munkahely teljes állományát 2010. június 2-án 00.30-tól visszavonásig készenléti szolgálatba vezénylem. Az állomány név szerinti szolgálatba vezénylését az MH TD parancsnoka hajtsa végre.
3. A HVKF VBTCS kijelölt állománya legyen képes a
kirendelését követően munkaidőben 1 órán belül, munkaidőn túl 4 órán belül a részére meghatározott helyre történő
útbaindulásra.
4. A HVKF VBTCS kijelölt részeinek kirendelésére az
MH Központi Ügyelet útján intézkedem.
5. A készenléti szolgálatba vezényelt személyek a katonák illetményéről és illetményjellegű juttatásairól, valamint a közalkalmazottak jutalmazásáról szóló 3/2002.
(I. 25.) HM rendelet 25. § (2) bekezdése szerint készenléti
pótlékra jogosultak.
6. Ezen parancs az aláírása napján lép hatályba.
A távollévő Honvéd Vezérkar főnök helyett:
Orosz Zoltán vezérőrnagy s. k.,


text:
10/2016. (II. 9.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Chilei Köztársaság Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és vagyonadók területén tárgyú Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzetgazdasági miniszter, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Chilei Köztársaság Kormánya között a  kettős adóztatás elkerüléséről
és az  adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a  jövedelem- és vagyonadók területén tárgyú Egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
2. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben – a  tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a  nemzetgazdasági minisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
5. felhívom a  nemzetgazdasági minisztert, valamint a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény
létrehozását követően az  Egyezmény végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat
tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
10/2017. (I. 24.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére  –
hozzájárulok Lucía Rosella Magdalena Badía de Funes rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Salvadori
Köztársaság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2017. január 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
286/2014. (VIII. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Ződi Zitát
2014. augusztus 1. napjától 2017. július 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. július 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1436/2015. (VI. 30.) Korm. határozata a fővárosi közösségi közlekedés 2016–2018. központi költségvetési támogatásáról.
A Kormány
 1. felkéri a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  központi költségvetési törvényben gondoskodjon a  kötelezően
ellátandó helyi közösségi közlekedési feladat támogatására Budapest Főváros Önkormányzata részére a
2016. évben 18,0 milliárd forint, a 2017. évben 15,0 milliárd forint és a 2018. évben 12,0 milliárd forint támogatási
összeg rendelkezésre állásáról;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2016. évi költségvetési törvény végrehajtása, illetve a 2017. évi és a 2018. évi központi
költségvetési törvény tervezése során
 2. felkéri a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  központi költségvetési törvényben a  kormányrendeletben
előírt utazási kedvezmények ellentételezésére gondoskodjon a  szociálpolitikai menetdíj támogatási összeg
rendelkezésére állásáról, melynek egy évre becsült összege a  fővárosi közösségi közlekedés esetén – változatlan
formában és feltételek mellett, a  kedvezményes utazások tényleges igénybevételétől függően – mintegy bruttó
21,5 milliárd forint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a 2016. évi költségvetési törvény végrehajtása, illetve a 2017. évi és a 2018. évi központi
költségvetési törvény tervezése során Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
293/2014. (VIII. 1.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Molnár Sándort
2014. augusztus 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. július 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
44/2017. (XI. 9.) MvM utasítása a Magyar Nyelvstratégiai Intézet Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 73. §
(1)  bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva – tekintettel a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást adom ki:
1. § A Magyar Nyelvstratégiai Intézet Szervezeti és Működési Szabályzatát az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom
meg.
2. § Hatályát veszti a  Magyar Nyelvstratégiai Intézet Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 4/2014. (VIII. 29.)
MvM utasítás.
3. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
1692/2014. (XI. 26.) Korm. határozata a Hungaroring Sport Zrt. által 2015. évben megvalósítandó egyes sportesemények támogatásáról.
A Kormány
 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Nagy Futam, és a FIA World Touring Car Championship magyarországi
futam lebonyolítása érdekében szükséges, összesen 500,0 millió forintnak a  Magyarország 2015. évi központi
költségvetéséről szóló törvény Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezetében történő rendelkezésre állásáról
gondoskodjon,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. december 4. 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pont szerinti sportesemények megrendezése érdekében
az 1. pont értelmében biztosított források terhére a támogatási szerződést a Hungaroring Sport Zrt.-vel kösse meg.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. január 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
46/2019. (II. 19.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. László Ádámot
a 2019. február 15. napjától 2022. február 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2019. február 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök