text:
2016. LXVII. törvény Magyarország 2017. központi költségvetésének megalapozásáról.
I. FEJEZET
AZ ÁLLAMHÁZTARTÁST SZABÁLYOZÓ JOGANYAG MÓDOSÍTÁSA 1. A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény módosítása
1. § (1) A  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (3)  bekezdés c)  pontja a  következő
cd) alponttal egészül ki:
(Nincs szükség a Kormány hozzájárulására az önkormányzat
olyan adósságot keletkeztető ügylete megkötéséhez, amely)
„cd) a  központi költségvetésből nyújtott európai uniós vagy más nemzetközi szervezettől az  önkormányzat által
elnyert, nem fejlesztési célú támogatás előfinanszírozásának biztosítására szolgál, valamint”
(2) A  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10.  § (3)  bekezdés d)  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(Nincs szükség a Kormány hozzájárulására az önkormányzat)
„d) olyan kezesség- és garanciavállalásához, amely a b) és a c) pont szerinti, jogi személy által megkötött ügylethez
kapcsolódik.”
2. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/A. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
„10/A. § Az önkormányzat a Kormány előzetes hozzájárulásával kizárólag
a) jogerős és végrehajtható bírósági határozatban foglalt fizetési kötelezettségének teljesítésére, és
b) a központi költségvetésből nyújtott európai uniós vagy más nemzetközi szervezettől elnyert, nem fejlesztési célú
pályázata önrészének biztosítására
köthet naptári éven túli futamidejű működési célú adósságot keletkeztető ügyletet.”
3. § (1) A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/B. § (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(2) Az önkormányzat kezesség-, illetve garanciavállalásához a Kormány abban az esetben járul hozzá, ha
a) teljesül a  10.  § (5)  bekezdésében meghatározott feltétel, azzal, hogy az  adósságot keletkeztető ügylet
futamidejének vége alatt a kezesség, illetve garancia érvényesíthetőségére rendelkezésre álló határidő lejártát kell
érteni, és
b) a kezesség-, illetve garanciavállalás megfelel az Áht. 96. §-ának.”
(2) A  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/B.  §-a a  következő (6)  bekezdéssel
egészül ki:
„(6) A  Kormány hozzájárulása az  adósságot keletkeztető ügylet tárgyévben történő megkötésére, illetve
a tárgyévben történő kezesség-, illetve garanciavállalásra vonatkozik.”
A törvényt az Országgyűlés a 2016. június 7-i ülésnapján fogadta el.
4. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/C. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) Az  önkormányzat a  tárgyévre vonatkozó költségvetési rendeletében, határozatában szerepeltetett
adósságkeletkeztetési szándékáról, – a 10. § (3) bekezdés b) pontja, valamint c) pont cb) és cd) alpontja, továbbá
a 10/A. § szerinti működési célú adósságot keletkeztető és a 10/B. § (3) bekezdése szerinti adósságmegújító ügyletek
kivételével – az  adósságot keletkeztető ügyletéhez kapcsolódó fejlesztési céljáról és az  ügylet várható értékéről
a Kormányt előzetesen tájékoztatja.”
5. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 13. § (4) bekezdése a következő d) ponttal
egészül ki:
(Az (1) bekezdésben meghatározott feladatokon túl az ÁKK Zrt.)
„d) jogszabály felhatalmazása alapján az MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság
számára az  állam nevében nyújtott, a  Paksi Atomerőmű kapacitásának fenntartásával kapcsolatos beruházásról,
valamint az  ezzel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló 2015. évi VII. törvény 1.  § (1)  bekezdésében
meghatározott beruházást finanszírozó tőkeemelés megvalósításához kapcsolódó fizetési kötelezettségeket
(beleértve az  Oroszországi Föderáció Kormánya és Magyarország Kormánya között a  Magyarország Kormányának
a magyarországi atomerőmű építésének finanszírozásához nyújtandó állami hitel folyósításáról szóló megállapodás
kihirdetéséről szóló 2014. évi XXIV. törvénnyel kihirdetett Megállapodás 1.  cikk 2.  pontja szerinti fizetéseket
is) teljesíthet az  államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet által
meghatározott módon, összegben és ütemezés szerint;”
6. § A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény
1. 10.  § (2)  bekezdésében a „megegyezik az  adósságot keletkeztető ügylet összegével” szövegrész helyébe
a „nem haladja meg az adósság összegét” szöveg,
2. 10. § (3) bekezdés c) pont ca) alpontjában a „megnyert támogatás” szövegrész helyébe az „elnyert, fejlesztési
célú támogatás” szöveg,
3. 10/D.  § (1)  bekezdés b)  pontjában a  „futamidejű vagy nagyobb ügyletértékű, vagy” szövegrész helyébe
a „futamidejű, nagyobb ügyletértékű, megváltozik az adósságot keletkeztető ügylet célja,” szöveg,
4. 10/E. § (1) bekezdésében a „100%-os önkormányzati tulajdonban álló olyan gazdasági társaság, amely nem
minősül a  kormányzati szektorba sorolt egyéb szervezetnek,” szövegrész helyébe a „kormányzati szektorba
sorolt egyéb szervezetnek nem minősülő, 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaság és
az ilyen gazdasági társaság 100%-os tulajdonában álló gazdasági társaság” szöveg
lép. 2. Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény módosítása
7. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 15. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Az  elkülönített állami pénzalap költségvetési bevételeit és költségvetési kiadásait tartalmazó fejezet
az  elkülönített állami pénzalap működéséről szóló törvényben meghatározott tartalmú, továbbá a  központi
költségvetésről szóló törvényben az  elkülönített állami pénzalap számára előírt befizetési kötelezettség
fedezetéül szolgáló költségvetési kiadási előirányzatokat, valamint az  elkülönített állami pénzalap működéséről
szóló törvényben meghatározott tartalmú költségvetési bevételi előirányzatokat cím, alcím szerinti bontásban
tartalmazza.”
8. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 28/A. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A központi költségvetésről szóló törvénynek és az elemi költségvetésnek a költségvetési kiadások és bevételek
előirányzata szintjén – ha a  központi költségvetésről szóló törvény a  kiemelt előirányzatokat is megállapítja
a  kiemelt előirányzatok szintjén – meg kell egyeznie. A  költségvetési rendeletnek, határozatnak és az  elemi
költségvetésnek kiemelt előirányzati és finanszírozási bevételi előirányzati, finanszírozási kiadási előirányzati szinten
meg kell egyeznie.”
9. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 41. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A  kiadási előirányzatok terhére nem köthető olyan jogi személlyel, jogi személyiséggel nem rendelkező
szervezettel érvényesen visszterhes szerződés, illetve létrejött ilyen szerződés alapján nem teljesíthető kifizetés,
amely szervezet nem minősül átlátható szervezetnek. A  kötelezettséget vállaló ezen feltétel ellenőrzése céljából,
a  szerződésből eredő követelések elévüléséig az  55.  § szerint jogosult a  jogi személy, jogi személyiséggel nem
rendelkező szervezet átláthatóságával összefüggő, az  55.  §-ban meghatározott adatokat kezelni azzal, hogy ahol
az 55. § kedvezményezettről rendelkezik, azon a jogi személyt, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetet kell
érteni. Jogszabály további feltételeket is megállapíthat a visszterhes szerződések megkötésének vagy azok alapján
történő kifizetések feltételeként.”
10. § (1) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 45. § (2) és (2a) bekezdése helyébe a következő rendelkezések
lépnek:
„(2) Az állam tulajdonában álló gazdasági társaságnak az állam nevében tőkeemelést, pótbefizetést és támogatást
– a  szakmai feladatok ellátásához nyújtott támogatás kivételével – a  Vtv. 3.  § (2)  bekezdés a)  pontjában és
a  (2a)  bekezdés a)  pontja szerinti miniszteri rendeletben kijelölt tulajdonosi joggyakorló, valamint az  MFB Zrt.
tulajdonosi joggyakorlása alatt álló gazdasági társaság esetén a kormányzati tevékenység összehangolásáért felelős
miniszter, más esetben az  állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter előzetes jóváhagyásával lehet nyújtani.
A  jóváhagyásról az államháztartásért felelős miniszter és az állami támogatások versenyszempontú ellenőrzéséért
felelős szerv írásos véleményének ismeretében kell dönteni.
(2a) A (2) bekezdés szerinti, pénzben teljesített tőkeemelést, pótbefizetést, támogatást
a) a  törvényben vagy miniszteri rendeletben kijelölt tulajdonosi joggyakorló a  központi költségvetésről szóló
törvényben e célra megtervezett központi kezelésű előirányzatok terhére,
b) az Nvt. 8. § (7) bekezdése szerinti meghatalmazott az MNV Zrt. útján, a (2b) bekezdésben meghatározottak szerint
teljesíthet.”
(2) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 45. §-a a következő (2b) bekezdéssel egészül ki:
„(2b) A  (2a)  bekezdés b)  pontja szerinti tőkeemeléshez, pótbefizetéshez, támogatáshoz szükséges kiadási
előirányzatot az Nvt. 8. § (7) bekezdése szerinti, az államháztartás központi alrendszerébe tartozó meghatalmazott
költségvetéséből a  14.  § (4)  bekezdés b)  pontja szerinti fejezetbe a  33.  § (3) és (4)  bekezdése szerint át kell
csoportosítani. Ha az  Nvt. 8.  § (7)  bekezdése szerinti meghatalmazott az  államháztartás központi alrendszerén
kívüli szervezet, a  (2a)  bekezdés b)  pontja szerinti tőkeemeléshez, pótbefizetéshez, támogatáshoz szükséges
pénzösszeget megfizeti az állam számára, amelyet a 14. § (4) bekezdés b) pontja szerinti fejezet bevételeként kell
elszámolni. Az  erre a  célra befizetett összeggel a  fejezet forrásjuttatás biztosítására szolgáló költségvetési kiadási
előirányzatait a fejezetet irányító szerv módosíthatja.”
11. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 45/A. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az állam Magyarország területén székhellyel rendelkező, a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló
törvény alapján banknak minősülő hitelintézetben az alaptőke felemelése útján tulajdonosi részesedést szerezhet,
ha
a) érvényesül a piaci magánbefektető elve,
b) ezt a bank középtávú üzleti terve alátámasztja, és
c) sor kerül jogi és pénzügyi megfelelőségi vizsgálat lefolytatására.”
12. § (1) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 53/A. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Nemteljesítés esetén a  visszafizetési kötelezettség érvényesítése elsősorban a  biztosíték érvényesítésével
történik. Ennek eredménytelensége esetén a  visszafizetendő összeget és annak kamatait az  állami adóhatóság
a  támogató megkeresésére adók módjára behajtandó köztartozásként, a  14.  § (3)  bekezdése szerinti fejezetből
nyújtott költségvetési támogatás esetén a  60/A.  § (2)  bekezdésében meghatározott módon hajtja be. Ha a  nem
természetes személy kedvezményezett jogszabály alapján mentesül a  biztosíték nyújtása vagy választása szerint
az  önrész rendelkezésre állásának igazolása alól, és a  jogosulatlanul igénybe vett költségvetési támogatással
összefüggésben keletkező visszafizetési kötelezettségét a  támogató által meghatározott határnapig nem
teljesíti, illetve annak részletekben történő teljesítése esetén a  részletfizetési kötelezettségét elmulasztja, és
a  visszafizetendő összeget nem lehet tőle behajtani, a  támogató kezdeményezése alapján az  állami adóhatóság
a kedvezményezett és a kedvezményezettben többségi befolyással rendelkező szervezet adószámát törli.”
(2) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 53/A. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Ha a  kedvezményezett a  támogatott tevékenység megvalósítása érdekében olyan jogviszonyt létesít, amely
alapján a támogató előleg számla alapján közvetlenül harmadik személynek folyósítja a költségvetési támogatást,
a  kedvezményezettet terhelő visszafizetési kötelezettség ezt a  harmadik személyt terheli, ha a  visszafizetési
kötelezettség azért keletkezett, mert a  támogatott tevékenység megvalósítása érdekében létesített jogviszonyon
alapuló kötelezettségeit nem teljesítette a  kedvezményezett számára. Ha a  kötelezettségek teljesítésének
elmaradása e  harmadik személy szándékos magatartására vezethető vissza, és a  visszafizetési kötelezettségét
a  támogató által meghatározott határnapig nem teljesíti, illetve annak részletekben történő teljesítése esetén
a  részletfizetési kötelezettségét elmulasztja, a  visszafizetendő összeget a  támogató kezdeményezésére adók
módjára behajtandó köztartozásként kell behajtani. Behajthatatlanság esetén a támogató kezdeményezése alapján
az  állami adóhatóság a  harmadik személy és a  harmadik személyben többségi befolyással rendelkező szervezet
adószámát törli.”
13. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 58. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„58.  § (1) A  helyi önkormányzat az  éves költségvetési beszámolójában számol el a  számára a  költségvetési évben
folyósított támogatásokkal.
(2) A  helyi önkormányzat az  éves költségvetési beszámolójában a  költségvetési évben folyósított támogatások
felhasználásával kapcsolatos önellenőrzést a  költségvetési beszámoló teljesítésének határidejét követő második
hónaptól a Kormány rendeletében meghatározott mértékű – a központi költségvetés 14. § (4) bekezdés d) pontja
szerinti fejezetben elszámolandó – önellenőrzési pótlék megfizetésével egyidejűleg kezdeményezhet, legkésőbb
annak az évnek az utolsó napjáig, amely évben az éves költségvetési beszámolót el kellett készítenie.”
14. § (1) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 79. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A kincstári körön kívüli számlatulajdonos kérelmére a (2) bekezdésben meghatározott kötelezettség teljesítése
alól az államháztartásért felelős miniszter felmentést adhat.”
(2) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 79. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  (2a)  bekezdés szerinti felmentéssel nem rendelkező kincstári körön kívüli számlatulajdonosok
–  a  Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap kivételével – hitelintézetnél forintban vezetett fizetési
számlával – az  általuk foglalkoztatott személyek lakásépítésének, lakásvásárlásának munkáltatói támogatására
szolgáló számla kivételével – nem rendelkezhetnek.”
(3) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 79. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) A  kincstári körön kívüli számlatulajdonosok – a  (2)  bekezdés e), f ) és j)  pontjában meghatározott kincstári
körön kívüli számlatulajdonosok kivételével – értékpapírszámlával nem rendelkezhetnek. A  (2)  bekezdés f ) és
j)  pontjában meghatározott kincstári körön kívüli számlatulajdonosok átmenetileg szabad pénzeszközeiket
kizárólag a  kincstár által értékesített, értékpapírszámlán, értékpapír-letéti számlán nyilvántartott állampapírok
vásárlásával hasznosíthatják.”
(4) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 79. §-a a következő (4c) és (4d) bekezdéssel egészül ki:
„(4c) Ha a  települési önkormányzat 84.  § (1)  bekezdése szerinti fizetési számláját nem a  kincstár vezeti,
a 84. § (1) bekezdése szerinti fizetési számlája mellett az európai uniós forrásból nyújtott költségvetési támogatások
fogadására a kincstárnál fizetési számlát vezethet.
(4d) A  kincstár fizetési számlát vezet a  kincstári körön kívüli számlatulajdonosnak nem minősülő, az  állam
–  közvetlen vagy közvetett – többségi tulajdonában álló gazdasági társaság megbízása esetén az  ilyen gazdasági
társaság számára az európai uniós forrásból nyújtott költségvetési támogatások fogadására.”
15. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 90. § (3) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Az Országgyűlés részére zárszámadáskor tájékoztatásul a következő mérlegeket és kimutatásokat kell bemutatni:)
„c) a Gst. 2. § (2)–(4) bekezdése szerinti bontásban az államadósságot és az államadósság állományának változását
bemutató összegzést, valamint az  államadósság kapcsolatát a  479/2009/EK rendelet szerinti kormányzati szektor
adósságával,”
16. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 104. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  törzskönyvi nyilvántartás vezetése során a  Ket. rendelkezéseit az  e  §-ban meghatározott eltérésekkel
kell alkalmazni, azzal, hogy a  Ket. 29.  § (1b) és (1c)  bekezdését, 33.  § (1a)  bekezdését és 71/A.  §-át a  törzskönyvi
nyilvántartás vezetése során nem kell alkalmazni. A  törzskönyvi nyilvántartás vezetésére vonatkozó eljárásban
az  ügyintézési határidő tizenöt nap. A  kincstár a  hiánypótlási felhívás teljesítésére legfeljebb húsznapos határidőt
állapíthat meg. A  törzskönyvi nyilvántartás vezetésével kapcsolatos eljárásban az  eljárás felfüggesztésének helye
van. Az eljárásban kizárt az újrafelvételi eljárás.”
17. § (1) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdése a következő 15a–15d. ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben állapítsa meg)
„15a. az  európai uniós források felhasználásával összefüggésben a  15.  pont a) és b)  alpontjában meghatározott
sajátos szabályokat és a közreműködő szervezeteket,
15b. a  központi költségvetésről szóló törvény uniós fejlesztések fejezetébe sorolt fejezeti kezelésű előirányzatok
tekintetében az (5) bekezdésben meghatározott szabályokat,
15c. az  európai uniós forrásból nyújtott támogatások tekintetében az  uniós támogatásrészek fogadására és
kifizetésére szolgáló fizetési számlák rendjére, az  Európai Unióval és az  Európai Gazdasági Térség Európai Unión
kívüli tagállamával történő, a  támogatások elszámolására és az  elszámolható költségek igazolására vonatkozó
szabályokat,
15d. az állami támogatási programokra és az egyedi állami támogatásokra vonatkozó szabályozásoknak az Európai
Unió versenyjogi szabályaival való összehangolása rendjét, beleértve az intézményi és az eljárási szabályokat,”
(2) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. §-a a következő (11) bekezdéssel egészül ki:
„(11) Az  államháztartásért felelős miniszter a  kincstár útján a  központi költségvetés likviditási helyzetének
folyamatos figyelemmel kísérésére és a  szükséges intézkedések kezdeményezésére Likviditási Bizottságot
működtet.”
18. § (1) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 111. §-a a következő (12) bekezdéssel egészül ki:
„(12) A  Magyarország 2017. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2016. évi LXVII. törvény
hatálybalépését megelőző napon hatályos 111. § (13) bekezdése szerint adott vagy 111. § (15) bekezdése alapján
meghosszabbított felmentés a  Magyarország 2017. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló
2016. évi LXVII. törvény hatálybalépésének napjával határozatlan időre szóló felmentéssé alakul át.”
(2) Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 111. §-a a következő (32) bekezdéssel egészül ki:
„(32) Azon kincstári körön kívüli számlatulajdonosok, amelyek a Magyarország 2017. évi központi költségvetésének
megalapozásáról szóló 2016. évi LXVII. törvénnyel megállapított 79.  § (3a)  bekezdése értelmében
értékpapírszámlával nem rendelkezhetnek, a Magyarország 2017. évi központi költségvetésének megalapozásáról
szóló 2016.  évi  LXVII.  törvény hatálybalépésekor meglévő értékpapírszámláikat legkésőbb 2016. december 31-éig
kötelesek megszüntetni.”
19. § Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
 1. 1.  § 14.  pont g)  alpontjában a  „támogatásokat” szövegrész helyébe a  „támogatásokat, álláskeresési
ellátásokat, bérgarancia támogatásokat, valamint a foglalkoztatási támogatásokra vonatkozó rendeletekben
meghatározott magánszemélyek részére nyújtható támogatásokat” szöveg,
2. 10. § (4) bekezdésében az „irányítja” szövegrész helyébe a „vezeti” szöveg,
 3. 20. § (2) bekezdésében a „végső egyenleg” szövegrész helyébe az „az elszámolhatósági időszakot követően
időközi vagy végső egyenleg” szöveg,
 4. 28.  § (1)  bekezdésében az  „A fejezetet irányító szerv vezetője a” szövegrész helyébe az  „A” szöveg,
a „szabályait” szövegrész helyébe a „szabályait a  fejezetet irányító szerv vezetője” szöveg, a „rendeletben
állapítja meg.” szövegrész helyébe a „rendeletben, a központi költségvetés uniós fejlesztések fejezetébe sorolt
fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználási szabályait a Kormány rendeletben állapítja meg.” szöveg,
5. 28/A. § (2) bekezdésében a „kincstári költségvetésben” szövegrész helyébe a „központi költségvetésről szóló
törvényben” szöveg,
6. 33.  § (3)  bekezdés bf )  pontjában a „javára” szövegrész helyébe az „és fejezeti kezelésű előirányzat javára”
szöveg,
7. 57.  § (1)  bekezdésében az „és azokról a  kincstár útján mond le” szövegrész helyébe az „azokról a  kincstár
útján mond le, és az éves költségvetési beszámolót megalapozó végleges adatszolgáltatást a kincstár útján
teljesíti” szöveg,
8. 59.  § (1)  bekezdésében a  „felhasználását.” szövegrész helyébe a  „felhasználását. A  hatósági ellenőrzés és
a másodfokú eljárás ügyintézési határideje tekintetében a Kormány rendelete a Ket. 33. § (1) bekezdésében
meghatározottnál hosszabb ügyintézési határidőt is megállapíthat.” szöveg,
9. 83. § (1) bekezdésében a „valamint a Kormány rendeletében meghatározott” szövegrész helyébe a „valamint
jogszabályban meghatározott” szöveg,
10. 90.  § (1)  bekezdésében a „nyolcadik hónap utolsó napjáig” szövegrész helyébe az „év szeptember 30-áig”
szöveg,
11. 90.  § (3)  bekezdés e)  pontjában a  „gazdálkodó szervezetek működéséből származó kötelezettségeket,
a részesedések” szövegrész helyébe a „részesedések, valamint az állam többségi befolyása alatt álló gazdasági
társaságok kötelezettségállománya” szöveg,
12. 91. § (1) bekezdésében a „68/A” szövegrész helyébe az „68/B” szöveg,
13. 109. § (1) bekezdés 16. pontjában a „felülvizsgálatára” szövegrész helyébe a „felülvizsgálatára, a felülvizsgálati
eljárásra,” szöveg,
14. 109. § (1) bekezdés 31. pontjában a „nemzetiségi célú támogatásoknak” szövegrész helyébe az „és a megyei
jogú város önkormányzat kedvezményezettnek, a  megyei jogú város fejlődése és megújulása érdekében
létrejött együttműködési megállapodásokban foglaltak végrehajtását szolgáló, hazai forrásból nyújtott
költségvetési támogatásoknak” szöveg
lép. 20. § (1) Hatályát veszti az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
1. 20. § (3) bekezdése,
2. 28/A. § (1) bekezdése,
3. 109. § (1) bekezdés 32. és 41. pontja,
4. 111. § (13)–(15) bekezdése.
(2) Hatályát veszti az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény
1. 39.  § (1)  bekezdésében a  „ , ha az  részben vagy egészben költségvetési támogatásból megvalósuló,
nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházást hajt végre,” szövegrész,
2. 109.  § (1)  bekezdés 8.  pontjában az „a kincstári költségvetés tartalmi és formai követelményeit, kiadásának
rendjét,” szövegrész,
3. 109. § (1) bekezdés 15. pontjában az „ideértve az a) és b) ponttal összefüggésben az európai strukturális és
beruházási alapokból származó források felhasználására vonatkozó sajátos szabályait,” szövegrész,
4. 109.  § (1)  bekezdés 31.  pontjában az  „ , a  központi költségvetésből nyújtott nemzetiségi célú
támogatásoknak” szövegrész,
5. 109. § (5) bekezdés a) pont ag) alpontjában az „az európai uniós forrásból nyújtott költségvetési támogatások
esetében a közreműködő szervezetet,” szövegrész. II. FEJEZET
A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉSRŐL SZÓLÓ TÖRVÉNY VÉGREHAJTÁSÁHOZ KAPCSOLÓDÓ TOVÁBBI
TÖRVÉNYMÓDOSÍTÁSOK
3. Az árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény módosítása
21. § Hatályát veszti az árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény melléklet I. pont B.) alpontjában
1. az „SZJ’03 72.30.21” szövegrész,
2. az  „A céginformációs szolgálat által biztosított céginformáció elektronikus adattovábbításának ára”
szövegrész,
3. az „igazságügyért felelős miniszter és az államháztartásért felelős miniszter” szövegrész.
4. A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény
módosítása
22. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 39.  § (12)  bekezdés
g) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Nemzeti Foglakoztatási Alap költségvetésében külön előirányzat tartalmazza:)
„g) a kincstár által terhelt, a számlavezetéssel kapcsolatos működési kiadásokat, valamint a megszűnt jogcímekhez
kapcsolódó kifizetéseket,”
23. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 39/B.  § (6)  bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A  Nemzeti Foglalkoztatási Alap közfoglalkoztatási támogatások előirányzata terhére tárgyéven túli fizetési
kötelezettség a  miniszter által meghatározott mértékig vállalható, amely nem haladhatja meg a  tárgyévi eredeti,
előirányzat-módosítás esetén a módosított kiadási előirányzat 40%-át.”
24. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 40.  § (3)  bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A Nemzeti Foglalkoztatási Alap közfoglalkoztatási támogatások előirányzata központi és decentralizált keretre
osztható fel. A  közfoglalkoztatási támogatások előirányzata terhére megvalósuló programokkal összefüggésben
legfeljebb a  tárgyévi eredeti előirányzat, előirányzat-módosítás esetén a  módosított kiadási előirányzat 0,3%-ának
megfelelő mértékben számolható el működtetéssel kapcsolatos kiadás.”
25. § Hatályát veszti a  foglalkoztatás elősegítéséről és a  munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 39.  §
(12) bekezdés e), f ) és h) pontja.
5. A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény módosítása
26. § A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 66. § (10) bekezdésében a „megállapítani” szövegrész
helyébe a  „megállapítani, azzal, hogy a  kerekítésre egy alkalommal, a  garantált illetmény végösszegének
megállapítása során kerül sor” szöveg lép.
27. § Hatályát veszti a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény
1. 85. § (3) bekezdés d) pont dc) alpontja,
2. 85. § (3) bekezdés e) pont eg) alpontja,
3. 93/A. §-a,
4. 3. számú melléklete.
6. A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény
módosítása
28. § A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény
1. 19/A.  § (1)  bekezdésében az  „a kormányzati tevékenység összehangolásáért” szövegrész helyébe
az „az általános politikai koordinációért” szöveg,
2. 19/A. (3) és (4)  bekezdésében az  „A kormányzati tevékenység összehangolásáért” szövegrész helyébe
az „Az általános politikai koordinációért” szöveg
lép. 7. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény módosítása
29. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 25. § (5a) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(5a) Az  (5)  bekezdésben foglaltakat az  ápolási díj alapösszegének, az  időskorúak járadéka havi összegeinek,
valamint a  foglalkoztatást helyettesítő támogatás törvényben meghatározott összegének változása esetén
megfelelően alkalmazni kell.”
30. § (1) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 32/C. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) Az időskorúak járadékának havi összege
a) jövedelemmel nem rendelkező
aa) 32/B.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti jogosult esetén az  öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének
85%-a,
ab) 32/B.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti jogosult esetén az  öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének
100%-a,
ac) 32/B.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti jogosult esetén az  öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének
135%-a;
b) jövedelemmel rendelkező jogosult esetén az  a)  pont szerinti összegnek és a  jogosult havi jövedelmének
a különbözete.”
(2) A  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 32/C.  §-a a  következő (1a)  bekezdéssel
egészül ki:
„(1a) A  2018. évtől az  időskorúak járadékának (1)  bekezdés szerinti havi összegei a  Tny. 62.  § (1)  bekezdésében
meghatározott szabályok szerint, a nyugdíjemeléssel megegyező arányban emelkednek. Az időskorúak járadékának
forintban kifejezett havi összegeit a Kormány évente rendeletben meghatározza.”
31. § (1) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 58/A. § (8) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(8) Az  egyházi fenntartók és a  nem állami fenntartók – a  központi költségvetésről szóló törvényben biztosított –
támogatásával kapcsolatos hatósági eljárásokban nem kell meghozni a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló törvény szerinti függő hatályú döntést, valamint a  hatóság vezetője az  e  bekezdés
szerinti eljárás ügyintézési határidejét annak letelte előtt indokolt esetben, az  indokok megjelölésével egy
alkalommal, legfeljebb huszonegy nappal végzésben meghosszabbíthatja.”
(2) A  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény. 58/A.  §-a a  következő (9)  bekezdéssel
egészül ki:
„(9) A  kincstár az  egyházi fenntartók és a  nem állami fenntartók – a  központi költségvetésről szóló törvényben
biztosított – támogatásával kapcsolatos eljárását felfüggesztheti, ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes
elbírálásától függ, amelyben
a) a kincstár más – az egyházi fenntartónak, nem állami fenntartónak a központi költségvetésről szóló törvényben
biztosított támogatásának elszámolásával és ellenőrzésével kapcsolatos – eljárása vagy ezen eljárásban hozott
döntésének bírósági felülvizsgálata,
b) a működést engedélyező szerv eljárása vagy ezen eljárásban hozott döntésének bírósági felülvizsgálata, vagy
c) a  fenntartó tevékenységével vagy a  szociális szolgáltató, szociális intézmény működésével összefüggő
büntetőeljárás
van folyamatban. A kincstár az eljárását legfeljebb az a)–c) pont szerinti eljárás befejezéséig – ideértve a másodfokú
eljárást, a közigazgatási döntés bírósági felülvizsgálatát, a Kúria felülvizsgálati eljárását és a megismételt eljárást is –
függesztheti fel.”
32. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 58/B. § (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(2) A 2 000 fő feletti lakosságszámú települési önkormányzat vagy társulás, illetve a fővárosi önkormányzat jogszabályban
meghatározottak szerint helyi szociálpolitikai kerekasztalt hoz létre.”
33. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 85/B. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
„85/B.  § Az  e  törvényben meghatározott intézménytípusok által biztosított szolgáltatás megszervezhető önálló,
illetve – jogszabályban meghatározott – integrált szervezeti formában.”
34. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 92. § (3) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(3) A legalább kétezer lakosú települési önkormányzat a településen, fővárosban élő szociálisan rászorult személyek
részére biztosítandó szolgáltatási feladatok meghatározása érdekében – jogszabályban meghatározottak szerint –
szolgáltatástervezési koncepciót készít. Amennyiben a  települések egyes szociális feladataikat társulás keretében
látják el, e szolgáltatások tekintetében a szolgáltatástervezési koncepciót a társulás készíti el.”
35. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 99. §-a helyébe a következő rendelkezés
lép:
„99. § A tartós bentlakásos intézmény fenntartója köteles a házirendben meghatározni az intézményi jogviszonyban
állók és az ellátásra jogosultak érdekvédelmét szolgáló fórum megalakításának és tevékenységének – jogszabályban
meghatározottak szerint kialakított – szabályait.”
36. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 136.  §-a a  következő (10)  bekezdéssel
egészül ki:
„(10) Házi segítségnyújtás esetén az  adott intézményben, szolgáltatónál (székhely, telephely) – ide nem értve
a  63.  §  (9)  bekezdése alapján az  önkormányzati fenntartású intézményt, szolgáltatót – személyi gondozásában
részesülők befogadott létszáma nem haladhatja meg
a) a  szolgáltatói nyilvántartásba 2016. február 1-je előtt bejegyzett házi segítségnyújtás esetén az  igénybevevői
nyilvántartásban 2016. február 1-jén az  adott intézményben, szolgáltatónál (székhelyen, telephelyen) személyi
gondozásra megállapodással rendelkező ellátottak számát,
b) a szolgáltatói nyilvántartásba 2016. február 1-jét követően bejegyzett házi segítségnyújtás esetén a befogadott
ellátotti létszám 65%-át.”
37. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény
1. 58/A. § (2) bekezdés c) pontjában a „létszámnak” szövegrész helyébe a „létszámnak, és azon belül a személyi
gondozásban ellátható személyek legmagasabb számának (a továbbiakban együtt: ellátotti létszám)” szöveg,
2. 65/C. § (5) bekezdésében a „részesülő” szövegrész helyébe a „részesülő – ezt jogszabályban meghatározottak
szerint igazoló –” szöveg,
3. 71.  § (1)  bekezdésében az  „időpontjában” szövegrész helyébe az  „időpontjában – jogszabályban
meghatározott szakvélemény alapján –” szöveg,
4. 71/A. § (1) bekezdésében az „aki” szövegrész helyébe az „aki – jogszabályban meghatározott szakvélemény
alapján –” szöveg,
5. 92.  § (1)  bekezdés b)  pontjában a „társulási megállapodásban erre kijelölt” szövegrész helyébe a „társulási
megállapodásban megjelölt székhely szerinti” szöveg,
6. 132. § (1) bekezdés w) pontjában az „ellátotti létszámnak” szövegrész helyébe az „ellátotti létszámnak – ezen
belül a személyi gondozásban ellátható személyek legmagasabb számának –” szöveg
lép.
8. A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény módosítása
38. § A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 36. § (5a) bekezdésében a „2017” szövegrész helyébe a „2018” szöveg,
a „2029” szövegrész helyébe a „2030” szöveg lép.
9. A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény módosítása
39. § A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 7. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A  Magyar Bírósági Végrehajtói Kar (a továbbiakban: Kar) az  (5)  bekezdésnek megfelelően keresi meg
a  pénzforgalmi szolgáltatókat akkor, ha a  polgári és kereskedelmi ügyekben a  tagállamközi követelésbehajtás
megkönnyítése érdekében az  ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés eljárásának létrehozásáról szóló,
2014. május 15-i 655/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 655/2014/EU rendelet)
14. cikke szerinti információs hatóságként jár el.”
40. § A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 18. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  végrehajtási lap eredeti példánya a  bíróságnál marad. A  végrehajtási lapról annyi kiadmányt kell készíteni,
hogy a végrehajtó, az önálló bírósági végrehajtó hatáskörébe tartozó ügyben a Kar hivatali szerve, valamint minden
végrehajtást kérő és adós (a továbbiakban együtt: felek) egy-egy példányt kapjanak.”
41. § A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 37/B. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Nem kell kézbesítési megbízottat megjelölni a  861/2007/EK rendelet, a  4/2009/EK tanácsi rendelet,
az 1215/2012/EU rendelet, a 650/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, és a 655/2014/EU rendelet szerinti
határozat végrehajtására indult eljárásban.”
42. § A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 79/B. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és
a 79/B. § a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A  (2)  bekezdés a)–e)  pontjában meghatározott sorrendtől eltérően az  európai számlazárolási végzés
végrehajtása során a  pénzforgalmi szolgáltató az  (1)  bekezdésben meghatározott kiterjesztést a  655/2014/EU
rendelet 24. cikk (7) bekezdésében meghatározott sorrend szerint végzi el.
(6) A  végrehajtást foganatosító hatóság rendelkezését az  abban foglalt pénznemtől függetlenül forintban
kell teljesíteni a  pénzforgalmi szolgáltató által jegyzett – a  teljesítés napján érvényes – devizavételi árfolyam
figyelembevételével.”
43. § A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 187. §-a a következő (5) és (6) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Biztosítási intézkedésként ideiglenes számlazárolás rendelhető el e  § alapján a  655/2014/EU rendelet
5. cikkében meghatározott esetekben is.
(6) A  655/2014/EU rendelet 10.  cikk (2)  bekezdésében, 23.  cikk (3), (5) és (6)  bekezdésében, 27.  cikk
(2)  bekezdésében, 28.  cikk (3)  bekezdésében és 36.  cikk (5)  bekezdésében említett illetékes hatóságként
a végrehajtó jár el.”
44. § A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 250. § (2) bekezdése a következő 34. ponttal egészül ki:
(A Kar jogai és feladatai különösen:)
„34. ellátja a 655/2014/EU rendelet 14. cikke szerinti információs hatósági feladatokat.”
10. A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény módosítása
45. § A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 61/A. § (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés
lép:
(A Társaság feladatai:)
„a) a légiforgalmi irányító, a repüléstájékoztató és riasztó szolgálat ellátása
aa) – a katonai körzetek kivételével – Magyarország ellenőrzött légterében,
ab) a Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtéren és légterében, valamint
ac) azon nemzetközi kereskedelmi repülőtéren és annak légterében, amelyen a  tárgyévet megelőző két év
statisztikai adatai alapján számított átlagos éves utasforgalom meghaladja az  évi százezer főt, amennyiben
a  repülőtér üzemben tartója vagy tulajdonosa a  szolgáltatásra való felkészülés költségeit és a  szolgáltatás díját
megfizeti a Társaság részére,
továbbá Magyarország légterében a  légiforgalmi navigációs, távközlési, légtérellenőrző szolgálat ellátása, és
az ezekhez szükséges berendezések (kivéve a repülőtéri műszeres leszállító rendszert) működésének biztosítása;”
46. § A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény KILENCEDIK RÉSZE a következő 77. §-sal egészül ki:
„77.  § A  Magyarország 2017. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2016. évi LXVII. törvénnyel
megállapított 61/A.  § (3)  bekezdés a)  pont ac)  pontja alkalmazásában első alkalommal a  2014 és 2015 évek
statisztikai adatai alapján számított átlagos éves utasforgalmat kell figyelembe venni, azzal, hogy amennyiben az ily
módon megállapított átlagos utasforgalom meghaladja az  évi százezer főt, a Társaság a  nemzetközi kereskedelmi
repülőtér és légtere tekintetében a  légiforgalmi irányító, a  repüléstájékoztató és riasztó szolgálat ellátására
legkorábban 2018. január 1-jétől köteles.”
47. § Hatályát veszti a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 77. §-a.
11. A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény módosítása
48. § A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 20/A.  §-a helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„20/A.  § (1) A  gyámhatóság annak a  gyermeknek, fiatal felnőttnek, akinek rendszeres gyermekvédelmi
kedvezményre való jogosultsága
a) a tárgyév augusztus 1-jén fennáll, a tárgyév augusztus hónapjára tekintettel,
b) a tárgyév november 1-jén fennáll, a tárgyév november hónapjára tekintettel
alapösszegű természetbeni támogatást nyújt fogyasztásra kész étel, ruházat, valamint tanszer vásárlására
felhasználható Erzsébet-utalvány formájában, feltéve, hogy a  gyermek, fiatal felnőtt az  a) és b)  pont szerinti
időpontban a  gyámhatóság határozata alapján nem minősül a  67/A.  §-ban foglaltak szerint hátrányos vagy
halmozottan hátrányos helyzetűnek.
(2) A  gyámhatóság annak a  gyermeknek, fiatal felnőttnek, akinek a  67/A.  § szerinti hátrányos vagy halmozottan
hátrányos helyzete és rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultsága a  gyámhatóság határozata
alapján
a) a tárgyév augusztus 1-jén fennáll, a tárgyév augusztus hónapjára tekintettel,
b) a tárgyév november 1-jén fennáll, a tárgyév november hónapjára tekintettel
emelt összegű természetbeni támogatást nyújt fogyasztásra kész étel, ruházat, valamint tanszer vásárlására
felhasználható Erzsébet-utalvány formájában.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti támogatás esetenkénti összegéről az Országgyűlés a központi költségvetésről szóló
törvény elfogadásával egyidejűleg dönt.”
49. § A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 37.  §-a helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„37.  § A  bentlakásos gyermekintézményben elhelyezett gyermekek érdekeik képviseletére – jogszabályban
meghatározottak szerint kialakított és működtetett – gyermekönkormányzatot hozhatnak létre.”
50. § A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 40/A.  § (3)  bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(3) A  gyermekjóléti központ kizárólag a  94.  § (4)  bekezdése szerinti települési önkormányzat fenntartásában
működhet. A fenntartó a (2) bekezdés a) pont ad) alpontja, valamint a (2) bekezdés b) és c) pontja szerinti feladatok
ellátására egyházi fenntartóval és nem állami fenntartóval ellátási szerződést nem köthet.”
51. § A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 54.  § (1)  bekezdés f )  pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(Nevelőszülő az a személy lehet, aki)
„f ) megfelel a  nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony egyes kérdéseit szabályozó kormányrendeletben
meghatározott képesítési előírásoknak.”
52. § A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 63.  §-a helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„63. § A gyermekvédelmi szakszolgáltatás
a) segíti – a  gyermekvédelmi gyámság alatt álló gyermek gyámjával (gyermekvédelmi gyámjával), gondozási
helyével együttműködve – a gyermek gondozójának egyéni program szerinti gondozási, nevelési tevékenységét,
b) biztosítja az ideiglenes hatállyal elhelyezett, a nevelésbe vett gyermek törvényes képviseletének ellátását,
c) szaktanácsadási feladatokat lát el.”
53. § A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 94.  § (2a)  bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(2a) Polgármesteri hivatalt működtető települési önkormányzat, a  közös önkormányzati hivatal székhelye
szerinti települési önkormányzat, a  fővárosban a  fővárosi kerületi önkormányzat, illetve a  fővárosi önkormányzat
által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a  fővárosi önkormányzat lakosságszámtól függetlenül
köteles gyermekjóléti szolgálatot működtetni. A  közös önkormányzati hivatal székhelye szerinti települési
önkormányzat által működtetett gyermekjóléti szolgálat ellátási területe a közös önkormányzati hivatalhoz tartozó
települések lakosságára terjed ki. Amennyiben a  gyermekjóléti szolgálat fenntartója társulás, a  társulás társulási
megállapodásban megjelölt székhelye kizárólag az  e  bekezdés szerint feladatellátásra kötelezett önkormányzat
lehet.”
54. § (1) A  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 145.  § (9)  bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(9) Az  egyházi fenntartók és a  nem állami fenntartók – a  központi költségvetésről szóló törvényben biztosított –
támogatásával kapcsolatos hatósági eljárásokban nem kell meghozni a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló törvény szerinti függő hatályú döntést, valamint a  hatóság vezetője az  e  bekezdés
szerinti eljárás ügyintézési határidejét annak letelte előtt indokolt esetben, az  indokok megjelölésével egy
alkalommal, legfeljebb huszonegy nappal végzésben meghosszabbíthatja.”
(2) A  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 145.  §-a a  következő
(10) bekezdéssel egészül ki:
„(10) A  kincstár az  egyházi fenntartók és a  nem állami fenntartók – a  központi költségvetésről szóló törvényben
biztosított – támogatásának elszámolásával és ellenőrzésével kapcsolatos eljárását felfüggesztheti, ha az ügy érdemi
eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben
a) a kincstár más – az egyházi fenntartónak, nem állami fenntartónak a központi költségvetésről szóló törvényben
biztosított támogatásával kapcsolatos – eljárása vagy ezen eljárásban hozott döntésének bírósági felülvizsgálata,
b) a működést engedélyező szerv eljárása vagy ezen eljárásban hozott döntésének bírósági felülvizsgálata, vagy
c) a fenntartó tevékenységével vagy a szolgáltató, intézmény, hálózat működésével összefüggő büntetőeljárás
van folyamatban. A kincstár az eljárását legfeljebb az a)–c) pont szerinti eljárás befejezéséig – ideértve a másodfokú
eljárást, a közigazgatási döntés bírósági felülvizsgálatát, a Kúria felülvizsgálati eljárását és a megismételt eljárást is –
függesztheti fel.”
55. § A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 147.  § (1)  bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(1) A  fenntartó jogszabályban meghatározottak szerint megállapítja a  146.  § (1)  bekezdése szerinti ellátások
intézményi térítési díját, amely – a  gyermekétkeztetés kivételével – a  szolgáltatási önköltség és a  központi
költségvetésről szóló törvényben biztosított támogatás különbözete.”
56. § A gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 148.  § (4)  bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(4) A  személyi térítési díj – a  gyermekétkeztetés kivételével – nem haladhatja meg az  intézményi térítési díj
összegét.”
57. § A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
1. 29.  § (3)  bekezdésében a  „társulási megállapodásban erre kijelölt” szövegrész helyébe a  „társulási
megállapodásban megjelölt székhely szerinti” szöveg,
2. 35 § (1)  bekezdésében a  „működésének” szövegrész helyébe a  „működésének – jogszabályban
meghatározottak szerint kialakított –” szöveg,
3. 57. § (6) bekezdésében az „(1)–(3)” szövegrész helyébe az „(1) és (2)” szöveg,
4. 66. § (3) bekezdésében a „60–65. §-okban” szövegrész helyébe a „60–63. §-ban” szöveg,
5. 94/A.  §-ában az  „ , a  családok átmeneti otthona és a  gyermekjóléti központ” szövegrész helyébe
az „és a családok átmeneti otthona” szöveg,
6. 139. § (3) bekezdés e) pontjában a „62–65.” szövegrész helyébe a „62–63.” szöveg
lép.
12. A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény módosítása
58. § (1) A  temetőkről és a  temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény 25.  § (1)  bekezdés b)  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(Temetkezési szolgáltatási tevékenység:)
„b) az elhunytnak a kegyeleti igényeknek megfelelő temetésre való előkészítése,”
(2) A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény 25. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti szolgáltatást nyújtó temetkezési szolgáltató az  eltemettetésre kötelezett
személy megbízása alapján az  elhalálozással kapcsolatos, a  Kormány rendeletében meghatározott ügyekben
az  egészségügyi intézmény, valamint az  állami és önkormányzati szervek előtt az  eltemettetésre kötelezett
személy képviseletében eljár. E  feladat ellátása céljából az  eltemettetésre kötelezett által megadott, valamint
a statisztikáról szóló törvényben meghatározott adatgyűjtéssel kapcsolatos feladatai teljesítése céljából a haláleset
jegyzőkönyvezéséhez és a halálesettel kapcsolatos népmozgalmi adatszolgáltatáshoz szükséges személyes adatok
kezelésére a temetkezési szolgáltató jogosult.”
59. § A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény a következő alcímmel egészül ki:
„Temetkezési szolgáltatásért felszámítható díj
28/A. § A temetkezési szolgáltató a 25. § (1) bekezdése szerinti szolgáltatásoknál a szerződéstől történő elállás vagy
a szerződés felbontása esetére az eltemettetésre kötelezett személy részére foglalót, kötbért vagy egyéb szerződési
biztosítékot nem köthet ki.”
60. § A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény „Temetkezési szolgáltatásért felszámítható díj” alcíme
a következő 28/B. §-sal egészül ki:
„28/B.  § (1) A  temetkezési szolgáltató a  25.  § (1)  bekezdésében foglalt tevékenységéért a  Kormány rendeletében
meghatározott tartalmú és formátumú számlát állít ki.
(2) Temetkezéssel összefüggésben a temetkezési szolgáltató a 25. § (1) bekezdésében foglalt szolgáltatási elemeken
kívül a Kormány rendeletében meghatározott tevékenységért vagy termékért számíthat fel díjat.”
61. § (1) A  temetőkről és a  temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény 30.  § (2)  bekezdés e)  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(A temetkezési szolgáltatási tevékenység folytatását a  temetkezési szolgáltatást engedélyező hatóság annak
engedélyezi,)
„e) aki saját maga, gazdálkodó szervezet esetében, akinek vezető tisztségviselője rendelkezik a  Kormány
rendeletében meghatározott szakmai képesítéssel és megfelel az abban meghatározott feltételeknek,”
(2) A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény 30. § (2) bekezdése a következő f ) ponttal egészül ki:
(A temetkezési szolgáltatási tevékenység folytatását a  temetkezési szolgáltatást engedélyező hatóság annak
engedélyezi,)
„f ) aki vagy gazdálkodó szervezet esetében, amelynek vezető tisztségviselője a  temetkezési szolgáltatásokat
engedélyező hatóság 31. §-a szerinti nyilvántartásában nem szerepel.”
62. § A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény a következő 31. §-sal egészül ki:
„31. § (1) A temetkezési szolgáltatást engedélyező hatóság a temetkezések szabályszerű megvalósítása, az átlátható
gazdálkodás rendjének betartása, a  szolgáltatók szabályszerű működésével a  kegyeleti jog gyakorlásának
biztosítása érdekében nyilvántartást vezet azon személyekről
a) akinek a  temetkezési szolgáltatást engedélyező hatóság a  30.  § (1)  bekezdése szerinti engedélyét azért vonta
vissza, mert nem rendelkezett e törvény szerinti megfelelő pénzügyi teljesítőképességgel,
b) aki olyan gazdálkodó szervezet vezető tisztségviselője, amelynek a  30.  § (1)  bekezdése szerinti engedélyét
a  vezetése alatt a  temetkezési szolgáltatást engedélyező hatóság azért vonta vissza, mert nem rendelkezett
e törvény szerinti megfelelő pénzügyi teljesítőképességgel.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartás az  érintett személy természetes személyazonosító adatait, lakóhelyét és
– az (1) bekezdés b) pontja szerinti személy esetén – a gazdálkodó szervezet nevét és székhelyét tartalmazza.
(3) A temetkezési szolgáltatást engedélyező hatóság a (2) bekezdésben megjelölt adatokat az (1) bekezdés szerinti
engedély visszavonásáról szóló határozat jogerőre emelkedésétől számított 5 évig kezeli.”
63. § A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény 33. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Ha a  temetkezési szolgáltatónak meg nem fizetett köztartozása van, az  (1)  bekezdés a)  pontjában szereplő
adatokról nyilvántartást vezető hatóság értesíti erről a  tényről a  temetkezési szolgáltatásokat engedélyező
hatóságot.”
64. § A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény 41. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki:
„(2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) a temetkezési szolgáltatásért kiállítható számla tartalmát és formátumát,
b) a  temetkezéssel összefüggésben a  temetkezési szolgáltató által végezhető egyéb tevékenységek és termékek
körét,
c) a 25. § (4) bekezdésében meghatározott, az elhalálozással kapcsolatos ügyeket
rendeletben állapítsa meg.”
65. § (1) A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény a következő 44/B. §-sal egészül ki:
„44/B.  § A  2017. január 1-jén a  30.  § (1)  bekezdés szerinti engedéllyel rendelkező szolgáltató a  Magyarország
2017. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2016. évi LXVII. törvénnyel megállapított 31. § szerinti
nyilvántartásba a temetkezési szolgáltatást engedélyező hatóság azon személyeket veszi nyilvántartásba,
a) akiknek engedélyét,
b) gazdálkodó szervezet vezető tisztségviselője esetén, akinek vezetése alatt álló gazdálkodó szervezet engedélyét
2016. augusztus 31-ét követően vonta vissza.”
(2) A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény 44/B. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„44/B.  § (1) A  2017. január 1-jén a  30.  § (1)  bekezdés szerinti engedéllyel rendelkező szolgáltató a  Magyarország
2017. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2016. évi LXVII. törvénnyel megállapított 30.  §
(2) bekezdés e) pontjában meghatározott feltétel meglétét 2019. július 1-jéig köteles igazolni.
(2) A  Magyarország 2017. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2016. évi LXVII. törvénnyel
megállapított 31. § szerinti nyilvántartásba a temetkezési szolgáltatást engedélyező hatóság azon személyeket veszi
nyilvántartásba,
a) akiknek engedélyét,
b) gazdálkodó szervezet vezető tisztségviselője esetén, akinek vezetése alatt álló gazdálkodó szervezet engedélyét
2016. augusztus 31-ét követően vonta vissza.”
66. § A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény
1. 30.  § (3)  bekezdésében a  „(4)  bekezdésben” szövegrész helyébe a  „bűnügyi nyilvántartási rendszerről,
az  Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek
nyilvántartásáról, valamint a  bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló törvényben
(a továbbiakban: Bnytv.)” szöveg,
2. 30. § (3) bekezdés b) pontjában a „vezetőjének” szövegrész helyébe a „vezető tisztségviselőjének” szöveg,
3. 30.  § (7)  bekezdésében a  „(4) és (6)  bekezdés alapján megismert” szövegrész helyébe a  „(2)  bekezdés
a) pontjában meghatározott feltételt igazolására szolgáló” szöveg
lép.
67. § Hatályát veszti a  temetőkről és a  temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény 30.  § (2)  bekezdés b)  pontjában
a „valamint a törvény végrehajtására kiadott kormányrendelet szerinti vagyoni biztosítékkal,” szövegrész.
13. A Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló
2003. évi CXXVIII. törvény módosítása
68. § Hatályát veszti a  Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló
2003. évi CXXVIII. törvény 3. § (3) bekezdése.
14. A sportról szóló 2004. évi I. törvény módosítása
69. § A sportról szóló 2004. évi I. törvény 56. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„56.  § (1) Az  állam a  sporttevékenység gyakorlásához az  e  törvényben, a  központi költségvetési törvényben és
más, a  sport állami támogatásáról rendelkező jogszabályban meghatározottak szerint pénzügyi támogatást nyújt.
Az állami támogatás:
a) jogszabályban normatív módon meghatározott feltételek szerint és mértékben jogosultság biztosítására, vagy
a  MOB útján – a  versenysport támogatása esetén – pontértéktáblázat alapján – előzetesen kiszámított működési
támogatásként szerződés alapján,
b) a  sportszervezetek, sportszövetségek, helyi önkormányzatok és a  MOB által összeállított, a  szakmai feladatok
ellátásának következő évi szakmai tervét, valamint annak finanszírozási koncepcióját tartalmazó támogatási kérelem
benyújtását és annak elbírálását követően, szerződés alapján, vagy
c) a  versenysport, az  utánpótlás-nevelés, az  iskolai és diáksport, a  főiskolai-egyetemi sport, a  szabadidősport és
a  fogyatékosok sportja, valamint a helyi önkormányzatok által ellátott sportfeladatok támogatására kiírásra kerülő
pályázat útján, szerződés alapján vehető igénybe.
Az a)–c) pont szerint biztosított állami sportcélú támogatásokhoz való hozzáférés, a támogatások felhasználásának,
elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályaira az e törvényben foglaltakon túl az államháztartás működési
rendjéről szóló jogszabályokat és az  állami sportcélú támogatásról szóló miniszteri rendeletben foglaltakat kell
alkalmazni.
(2) A  sorsolásos szerencsejátékok játékadójának tizenkét százalékát, a  bukmékeri rendszerű fogadások
játékadójának ötven százalékát, a  távszerencsejáték játékadóját, valamint a  sportfogadás (TOTÓ) játékadóját
a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározottak szerint, a sport – a bukmékeri rendszerű fogadások,
a  sportfogadás (TOTÓ) és a  távszerencsejáték játékadója tekintetében a  Magyar Labdarúgó Szövetség útján
a labdarúgás – támogatására kell felhasználni.
(3) A sportpolitikáért felelős miniszter a MOB tárgyévet megelőző év november 30-ig tett javaslatára rendeletben
határozza meg az  általa vezetett minisztérium költségvetési fejezetéhez tartozó állami sportcélú támogatások
felhasználásának részletes szabályait.”
15. A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény módosítása
70. § A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 1. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) E  törvényt kell alkalmazni a  mozgóképszakmai célok megvalósulását szolgáló támogatásokra, ha azok
forrása a  központi költségvetésről szóló törvényben, helyi önkormányzat vagy nemzetiségi önkormányzat
költségvetésében meghatározott előirányzat, a  14.  § (7)  bekezdésében meghatározott hozzájárulás, vagy ha
a  támogatást a  Kormány, a  helyi vagy nemzetiségi önkormányzat által alapított alapítvány vagy közalapítvány
nyújtja.”
71. § A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 2. §-a a következő 30–32. ponttal egészül ki:
(E törvény alkalmazásában)
„30. mozgóképszakmai képzés: a  filmipar szakemberigényének kielégítését célzó, a  filmalkotás előállítása során
felhasználható speciális szakismeret, kompetencia megszerzése vagy fejlesztése;
31. közterület: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 2. § 13. pontja szerinti
földterület;
32. kiemelt nemzeti emlékhely: a  kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 7.  § 8.  pontja szerinti
emlékhely.”
72. § A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 7. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A mozgóképszakmai célok támogatása)
„a) a  központi költségvetésből nyújtott költségvetési támogatás és a  helyi önkormányzat, nemzetiségi
önkormányzat által, saját költségvetéséből nyújtott támogatás, valamint a  14.  § (7)  bekezdésében meghatározott
hozzájárulásból nyújtott támogatás (a továbbiakban együtt: közvetlen támogatás) és”
73. § A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 9/B. § (1) bekezdése a következő j) ponttal egészül ki:
(Az MNF feladatai különösen:)
„j) a 14. § (7) bekezdése szerinti forrás felhasználásával a mozgóképszakmai képzés támogatása,”
74. § A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 9/B. § (1) bekezdése a következő k) ponttal egészül ki:
(Az MNF feladatai különösen:)
„k) a  IV. fejezet szerinti közterület- és ingatlanhasználatra vonatkozó hatósági ügyekkel kapcsolatos eljárás
lefolytatása.”
75. § A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 14. §-a a következő (7) és (8) bekezdéssel egészül ki:
„(7) Az  e  törvény szerinti közvetett támogatásban részesült filmelőállító vagy filmgyártó vállalkozás a  Hivatal által
kiállított támogatási igazolásban vagy a  Hivatal által lefolytatott, költségellenőrzési eljárásban hozott jogerős
határozatban meghatározott közvetlen magyar filmgyártási költség 0,5%-át, de filmalkotásonként legfeljebb
tizenötmillió forintot mozgóképszakmai képzési hozzájárulás címén megfizet az  e  törvényben meghatározott
módon. A mozgóképszakmai képzési hozzájárulás a 31/F. § szerinti közvetlen filmgyártási költségnek minősül.
(8) Nem kell mozgóképszakmai képzési hozzájárulást fizetni a  tízmillió forintot el nem érő közvetlen filmgyártási
költséggel rendelkező filmalkotásra.”
76. § A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 28. § (11) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Hivatal a  nyilvántartásba vett természetes személyt és szervezetet az  e  törvényben meghatározott esetekben
hivatalból vagy a nyilvántartásba vett kérelmére törli a nyilvántartásból. Hivatalból való törlésnek van helye)
„a) a (7) bekezdésben, a 19/I. § (2) és (3) bekezdésében, a 26/C. § (2) bekezdésében és a 31/C. § (6b) bekezdésében
meghatározott esetekben, és”
77. § (1) A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 31/B. § (2a) bekezdés d) és e) pontja helyébe a következő rendelkezések
lépnek:
(A kérelem benyújtásával egyidejűleg vagy azt megelőzően a  filmelőállító, illetve a  filmgyártó vállalkozás bejelenti
a  gyártási időszak (előkészítés) kezdetének napját legkésőbb annak kezdő napjáig, valamint a  forgatás (ideértve
az  előforgatást is) megkezdésének időpontját azt megelőzően legalább 30 nappal. A  forgatás első napját legalább
30  nappal megelőzően – ha a  gyártási folyamatból csak az  utómunkát végzik Magyarországon, az  utómunka
megkezdését legalább 30 nappal megelőzően – a kérelem benyújtásával egyidejűleg be kell nyújtani)
„d) a filmalkotás közvetlen filmgyártási költségeire vonatkozó költségvetését (valamennyi társelőállító és támogató
által ellenjegyezve), pénzügyi tervét és finanszírozási tervét,
e) a  filmelőállító, illetve a  filmgyártó vállalkozás arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy milyen ütemezésben kéri
a támogatási igazolás vagy a költségellenőrzésre irányuló eljárást lezáró határozat kiállítását, és”
(2) A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 31/B. § (2a) bekezdése a következő f ) ponttal egészül ki:
(A kérelem benyújtásával egyidejűleg vagy azt megelőzően a  filmelőállító, illetve a  filmgyártó vállalkozás bejelenti
a  gyártási időszak (előkészítés) kezdetének napját legkésőbb annak kezdő napjáig, valamint a  forgatás (ideértve
az  előforgatást is) megkezdésének időpontját azt megelőzően legalább 30 nappal. A  forgatás első napját legalább
30 nappal megelőzően – ha a  gyártási folyamatból csak az  utómunkát végzik Magyarországon, az  utómunka
megkezdését legalább 30 nappal megelőzően – a kérelem benyújtásával egyidejűleg be kell nyújtani)
„f ) a  filmelőállító vagy a  filmgyártó vállalkozás nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a  filmalkotás gyártása során
vállalja
fa) a  tízmillió forintot elérő, vagy azt meghaladó, de százmillió forintot meg nem haladó közvetlen filmgyártási
költséggel rendelkező filmalkotások esetében legalább egy;
fb) a  százmillió forintot meghaladó, de ötszázmillió forintot meg nem haladó közvetlen filmgyártási költséggel
rendelkező filmalkotások esetében legalább kettő;
fc) az  ötszázmillió forintot meghaladó közvetlen filmgyártási költséggel rendelkező filmalkotások esetében
legalább öt
mozgóképszakmai képzésben részt vevő, korábban részt vett vagy legalább egy játékfilm gyártásában
gyakorlatot szerzett gyakornok legalább öt héten át tartó foglalkoztatását bármely gyártási részlegben, amelyben
a gyakornokok szakmai felügyelete biztosítható.”
(3) A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 31/B. §-a a következő (2b) bekezdéssel egészül ki:
„(2b) A  (2a)  bekezdés f )  pontja szerinti kötelezettség nem vonatkozik a  filmművészeti állami felsőoktatási képzés
keretében készülő filmalkotások gyártására.”
78. § (1) A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 31/C. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A költségellenőrzést lezáró határozat, valamint a támogatási igazolás kiállításának feltétele, hogy a filmalkotás
előállítója, illetve gyártója vállalja az  állam támogatóként történő feltüntetését a  filmalkotás végefőcímében
az Elnök által rendeletben meghatározott módon.”
(2) A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 31/C. § (5) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
(A támogatási igazolás kiadása iránti)
„d) kérelemhez, ha azt költségellenőrzési eljárás előzte meg, csatolni kell a  14.  § (7)  bekezdésben meghatározott
hozzájárulás megfizetését igazoló iratot.”
(3) A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 31/C. §-a a következő (6a) és (6b) bekezdéssel egészül ki:
„(6a) A 31/D. § (9) bekezdésében meghatározott esetben az MNF a filmelőállítóval vagy a filmgyártó vállalkozással
kötött megállapodás alapján jogosult a  14.  § (7)  bekezdése szerinti összeget a  letéti számláról közvetlenül
az MNF-nek a kincstárnál e célra vezetett számlájára átutalni.
(6b) A (6a) bekezdés körébe nem tartozó esetekben a filmelőállító vagy filmgyártó vállalkozás a 14. § (7) bekezdése
szerinti összeget a  Hivatal által lefolytatott költségellenőrzési eljárásban hozott határozat jogerőre emelkedésétől
számított hatvan napon belül fizeti meg az MNF-nek a kincstárnál e célra vezetett számlájára. Ennek elmulasztása
esetén a Hivatal a filmelőállítót a 28. § szerinti nyilvántartásból törli.”
79. § A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 31/D. § (7) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(A Tao. tv. 22. § (3) bekezdése szerint biztosított támogatás esetében a közvetett támogatás forrását biztosító szervezet
az  MNF-fel kötött megállapodás alapján utalja a  közvetett támogatás forrását a  letéti számlára. A  Tao. tv. 24/A.  §
(3) bekezdés a) pontja szerint biztosított közvetett támogatás esetében a kedvezményezett célra felajánlott összeget mint
közvetett támogatást az  állami adóhatóság utalja a  letéti számlára. A  letéti számlára a  tárgyévben befizetett összeg
a Tao. tv. 22. § (8) bekezdés a) pontja szerinti kiegészítő támogatás nélkül)
„e) a 2017. évben a 14 000,0 millió forintot”
(nem haladhatja meg.)
80. § A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény IV. Fejezetének címe helyébe a következő rendelkezés lép:
„A KÖZTERÜLETEK ÉS AZ ÁLLAM TULAJDONÁBAN ÁLLÓ EGYÉB INGATLANOK FILMFORGATÁSI CÉLÚ
HASZNÁLATA”
81. § (1) A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 34. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  települési önkormányzat tulajdonában álló közterület, valamint a  nemzeti vagyonról szóló törvény
(a  továbbiakban: Nvt.) szerinti tulajdonosi joggyakorló tulajdonosi joggyakorlása alatt álló ingatlan – a  kiemelt
nemzeti emlékhely kivételével – filmalkotás forgatása céljából történő igénybevételére e  fejezetet kell alkalmazni.
E fejezet alkalmazásában
a) filmalkotásnak minősül a  gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló törvény
hatálya alá tartozó reklámfilm is,
b) filmforgatási célú közterület-használatnak minősül a közterület használata akkor is, ha az csak a filmforgatáshoz
kapcsolódó technikai jellegű tevékenységhez, illetve a  stáb parkolásához, a  kiürítéshez, a  forgalomtechnikai
biztonság biztosításához szükséges.”
(2) A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 34. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A települési önkormányzat a közterületek filmforgatási célú használatát legfeljebb a 3. mellékletnek megfelelő
mértékben meghatározott díj ellenében biztosíthatja. A  naptári napon legfeljebb hat órával átnyúló éjszakai
forgatások esetében a  töredéknapra a  3.  mellékletben meghatározott összegeket kell alkalmazni. A  közterület
használatáért megállapított díj a  tulajdonosi joggyakorlót illeti meg. A  3.  melléklet szerinti legmagasabb díjak
évente a  tárgyévet megelőző második évre közzétett éves fogyasztói árindexek szorzatával növelt mértékben
emelkednek. A  3.  melléklet e  bekezdés szerinti módosított díjtételeit az  MNF és a  saját honlappal rendelkező
települési önkormányzat az adott év elején honlapján közzéteszi.”
82. § (1) A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 35. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) Az  MNF a  közterület-használatról hatósági szerződésben állapodik meg a  kérelmezővel. A  hatósági szerződés
a  települési képviselő-testület jóváhagyásával válik érvényessé. A  filmforgatáshoz kapcsolódó, jogszabály alapján
hatósági engedélyhez, illetve hatósági bejelentéshez kötött tevékenységek a  (3) és (4)  bekezdésben foglaltak
kivételével – a  jogszabályban a  kérelem, illetve bejelentés tartalmaként előírt adatok megadásával és mellékletei
benyújtásával – bejelentés alapján gyakorolhatók. Az  MNF a  bejelentés tartalma vagy hatósági ellenőrzés alapján
megállapított jogellenesség esetén a bejelentéssel érintett tevékenységet, magatartást, illetve helyzet fenntartását
megtilthatja.
(2) Az  e  fejezet szerinti, közterület filmforgatási célú használatára irányuló kérelmet, valamint a  filmforgatáshoz
kapcsolódó hatósági bejelentéseket az  MNF-nél legalább 5 munkanappal, sürgős eljárás esetén legalább
2 munkanappal a filmforgatás tervezett megkezdése előtt kell előterjeszteni. A hatósági szerződésnek a Ket. 77. §
(1)  bekezdése szerinti módosítására az  e  bekezdés szerinti határidők az  irányadók. A  közterület-használathoz
kapcsolódó, a  települési önkormányzat valamely külön intézményének feladatkörét érintő kérelem az  e  törvény
végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározott intézményhez közvetlenül is benyújtható. Az  Nvt.
szerinti tulajdonosi joggyakorló tulajdonosi joggyakorlása alatt álló ingatlan filmforgatási célú használatára
irányuló kérelem az MNF-nél is előterjeszthető, az MNF e rendelkezés alkalmazásában a Ket. 38/A. § (1) bekezdése
szerinti közreműködő hatóságnak minősül. Az  MNF a  kérelmet haladéktalanul, de legkésőbb a  benyújtást követő
munkanapon továbbítja az ingatlan tulajdonosi joggyakorlójához vagy vagyonkezelőjéhez.”
(2) A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 35. § (4) és (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(4) Helyi jelentőségű védett természeti területen a  filmforgatáshoz kapcsolódó természetvédelmi engedélyezési
eljárásban az  ügyintézési határidő 15 nap. A  kérelmet az  MNF-nél legalább a  filmforgatás tervezett megkezdése
előtt 15 nappal kell előterjeszteni, amelyet az MNF haladéktalanul, de legkésőbb a benyújtást követő munkanapon
további ügyintézés céljából az eljárásra hatáskörrel rendelkező illetékes hatósághoz továbbít. A döntést a forgatás
tervezett megkezdésének napjáig közölni kell a  kérelmezővel. Ha a  hatóság a  rá vonatkozóan meghatározott
határidőn belül nem nyilatkozik, engedélyét megadottnak kell tekinteni. Az eljárásban nincs helye fellebbezésnek.
(5) Az e fejezet szerinti eljárások során a kérelmező, az MNF, a rendőrség, a települési önkormányzat, a tulajdonosi
joggyakorló, a  filmforgatással érintett hatóságok, szakhatóságok, továbbá az  egyéb érintett intézmények
elektronikus úton tartanak kapcsolatot egymással.”
(3) A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 35. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A  filmforgatáshoz kapcsolódó – az  e  törvény szerinti – hatósági bejelentés és kérelem kapcsán az  egyébként
eljáró hatóságot, szakhatóságot igazgatási szolgáltatási díj címén annak az összegnek a másfélszerese, sürgős eljárás
esetén pedig annak az összegnek a tizenötszöröse illeti meg, mint amely összeg az adott eljárás kapcsán a hatóság,
szakhatóság számára igazgatási szolgáltatási díjként jogszabály alapján járna. Az  MNF-et a  hatósági szerződéssel
kapcsolatos eljárásért 10 000 forint, sürgős eljárás esetén pedig 50 000 forint igazgatási szolgáltatási díj illeti meg.
Az  MNF az  igazgatási szolgáltatási díjat köteles visszafizetni, ha a  számára az  e  törvény végrehajtására kiadott
kormányrendeletben megállapított valamely határidőt elmulasztja, sürgős eljárás esetén pedig az  adott eljárási
cselekményt legkésőbb 1 munkanap alatt nem teljesíti.”
(4) A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 35. §-a következő (8) és (9) bekezdéssel egészül ki:
„(8) A közút kezelője a korlátozott forgalmú övezetekben a közterület-használattal arányos mértékben lehetővé teszi
a kérelmező engedélyköteles járműveinek térítésmentes behajtását oly módon, hogy a külön benyújtott behajtási
engedély iránti kérelem alapján megvizsgálja, hogy a  kérelmezett közterület nagysága elegendő-e a  kérelmezett
gépjárművek elhelyezésére, illetve a  kérelmezett gépjárművek behajtásának egyéb (túlsúly, túlméret) akadálya
nem áll-e fenn. Amennyiben a  kérelmezett közterület elégséges mértékben rendelkezésre áll és egyéb akadály
nem áll fenn, a behajtási engedélyt a kérelmező gépjárműveire a forgatás megkezdéséig ki kell adni. Ha a hatóság
a határidőn belül nem nyilatkozik, engedélyét megadottnak kell tekinteni.
(9) E törvény alapján az MNF erre kijelölt szervezeti egysége a filmforgatás engedélyezésére vonatkozó, e fejezetben
meghatározott ügyek tekintetében hatósági jogkör gyakorlására jogosult, illetékessége az ország egész területére
kiterjed.”
83. § (1) A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény V. Fejezet 1. Címe a következő 36/H. §-sal egészül ki:
„36/H.  § E  törvénynek a  Magyarország 2017. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló
2016.  évi  LXVII.  törvénnyel megállapított 14.  § (7) és (8)  bekezdését, 31/B.  § (2a)  bekezdés f )  pontját és
(2b)  bekezdését, 31/C.  § (4)  bekezdését, (5)  bekezdés d)  pontját, valamint (6a) és (6b)  bekezdését azokban
az  eljárásokban kell alkalmazni, amelyekben a  támogatási jogosultság megállapítására irányuló kérelmet
a  Magyarország 2017. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2016. évi LXVII. törvény kihirdetését
követő harmincadik nap után nyújtottak be.”
(2) A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény V. Fejezet 1. alcíme a következő 36/I. §-sal egészül ki:
„36/I.  § Az  MNF és a  saját honlappal rendelkező települési önkormányzat köteles a  Magyarország 2017. évi
központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2016. évi LXVII. törvénnyel megállapított 34.  § (3)  bekezdése
szerinti díjtételeit – az e törvényben meghatározott közzétételi kötelezettségen túl – 2016. szeptember 30. napjáig
a honlapján közzétenni. A települési önkormányzatok 2016. szeptember 30. napjáig kötelesek a 34. § (5) bekezdése
szerinti rendeleteiket e  törvénynek a  Magyarország 2017. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló
2016. évi LXVII. törvénnyel módosított rendelkezéseivel összhangba hozni.”
84. § (1) A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 37. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Felhatalmazást kap a  Kormány, hogy rendeletben szabályozza a  települési önkormányzat tulajdonában
álló közterület filmforgatási célú használata kapcsán a  filmforgatáshoz kapcsolódó eljárások lefolytatásának
és a  hatósági bejelentések, kérelmek továbbításának a  rendjét, valamint az  MNF eljárásához kapcsolódó
nyilvántartásokkal kapcsolatos részletes szabályokat.”
(2) A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 37. § (2) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy)
„c) az  adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben az  MNF-et a  települési önkormányzat tulajdonában
álló közterület filmforgatási célú használata kapcsán történő eljárásáért megillető igazgatási szolgáltatási díjjal
kapcsolatos részletes szabályokat.”
(rendeletben állapítsa meg.)
85. § A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 38. §-a a következő k) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap az Elnök, hogy rendeletben állapítsa meg)
„k) a filmalkotás végefőcímében az állam támogatóként való feltüntetésének módját.”
86. § A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 3. melléklete helyébe az 1. melléklet lép.
87. § A mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 35. § (3) bekezdésében „a közterület fekvése szerint illetékes fővárosi és
megyei kormányhivatalnál” szöveg helyébe „az MNF-nél” szöveg lép.
88. § Hatályát veszti a mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 37. § (3), (3a) és (5) bekezdése.
16. Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló
2008. évi XCIX. törvény módosítása
89. § Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
2. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„2. § (1) E törvény hatálya kiterjed
a) az előadó-művészeti szervezetekre és az előadó-művészeti szakmai érdekképviseleti szervezetekre,
b) az előadó-művészeti szervezetek fenntartóira,
c) az  előadó-művészeti szervezetekkel munkaviszonyban vagy közalkalmazotti jogviszonyban álló természetes
személyekre, és
d) az  előadó-művészeti szervezetek működésével összefüggő közigazgatási hatósági és szolgáltatási feladatokat
ellátó szervezetre.
(2) E törvény rendelkezései nem érintik a szerzői jogról szóló törvény rendelkezéseit.”
17. A köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről szóló
2009. évi CXXII. törvény módosítása
90. § A köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről szóló 2009. évi CXXII. törvény a következő
7/I. §-sal egészül ki:
„7/I.  § (1) A  villamosenergia-termelési, villamosenergia-kereskedelmi, földgáz-kereskedelmi, villamosenergiaelosztási, földgázelosztási, földgáztárolási, átviteli rendszerirányítási, távhőtermelési, központi adatgyűjtő és
feldolgozó rendszer működtetési, továbbá hatósági nyilvántartáshoz kötött távközlési tevékenységet, vagy ezen
tevékenységek végzését támogató vagyonkezelői feladatokat főtevékenységként ellátó, köztulajdonban álló
gazdasági társaságnak, valamint az  általa a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról
szóló törvény szerint közvetlenül vagy közvetve irányított vállalkozásnak (a továbbiakban: irányított vállalkozás)
az  e  tevékenységéhez kapcsolódóan kötött szerződésében foglalt, az  1.  mellékletben meghatározott üzleti,
pénzügyi, műszaki adatok, és az  ezen szerződés előkészítésével, megkötésével kapcsolatos, valamint az  ezekkel
összefüggő döntések megalapozását szolgáló üzleti, pénzügyi, műszaki adatok közül azok, amelyek nyilvánosságát
az  adat keletkezésétől számított, legfeljebb az  1.  mellékletben meghatározott időtartam alatt, nemzetbiztonsági,
központi pénzügyi vagy külügyi érdekből – az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló
2011. évi CXII. törvény 27. § (2) bekezdés b), e) és f ) pontjára figyelemmel – korlátozni szükséges, nem ismerhetőek
meg.
(2) Nem ismerhető meg továbbá a köztulajdonban álló gazdasági társaság, valamint az általa irányított vállalkozás
üzleti tevékenységével kapcsolatos azon adat, amelynek más által történő megszerzése vagy nyilvánosságra
hozatala a  köztulajdonban álló gazdasági társaság vagy az  általa irányított vállalkozás üzleti tevékenysége
szempontjából aránytalan sérelmet okoz.
(3) Aránytalan a  sérelem akkor, ha az  adat más általi megszerzése, hasznosítása, másokkal való közlése vagy
nyilvánosságra hozatala a köztulajdonban álló gazdasági társaság, vagy az általa irányított vállalkozás versenytársát
indokolatlan előnyhöz juttatná.”
91. § A köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről szóló 2009. évi CXXII. törvény 8.  §-a
a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) A  Magyarország 2017. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2016. évi LXVII. törvénnyel
(a  továbbiakban: Módtv2.) megállapított 7/I.  § (2) és (3)  bekezdésének rendelkezéseit a  Módtv2. hatálybalépését
megelőzően keletkezett adatok, megkötött szerződések és adat megismerése iránt benyújtott igények
tekintetében, valamint a Módtv2. hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.”
92. § A köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről szóló 2009. évi CXXII. törvény a 2. melléklet
szerinti 1. melléklettel egészül ki.
93. § A köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről szóló 2009. évi CXXII. törvény 2.  §
(3)  bekezdésében az  „A köztulajdonban álló gazdasági társaság” szövegrész helyébe az  „A 7/I.  §-ban foglaltak
kivételével a köztulajdonban álló gazdasági társaság” szöveg lép.
18. A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény módosítása
94. § A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 40. § (3) és (4) bekezdésében a „2017” szövegrész helyébe
a „2018” szöveg lép.
19. A bíróságok elnevezéséről, székhelyéről és illetékességi területének meghatározásáról szóló
2010. évi CLXXXIV. törvény módosítása
95. § A bíróságok elnevezéséről, székhelyéről és illetékességi területének meghatározásáról szóló 2010. évi
CLXXXIV. törvény a következő 8. §-sal egészül ki:
„8.  § A  Székesfehérvári Törvényszék, valamint a  Székesfehérvári Törvényszék illetékességi területéhez tartozó
járásbíróságok határozata ellen a  2016. december 31-ét követően előterjesztett jogorvoslatot a  Győri Ítélőtábla
bírálja el.”
96. § A bíróságok elnevezéséről, székhelyéről és illetékességi területének meghatározásáról szóló 2010. évi
CLXXXIV. törvény
1. 1. melléklete a 3. melléklet,
2. 2. melléklete a 4. melléklet
szerint módosul.
20. A Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai
felsőoktatásról szóló 2011. évi CXXXII. törvény módosítása
97. § A Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi
CXXXII. törvény 43. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„43.  § Az  államtudományi és közigazgatási, a  rendészeti, a  katonai, a  nemzetbiztonsági, valamint a  nemzetközi
és európai közszolgálati felsőoktatás vonatkozásában az  alap- és mesterképzés szakjait és a  szakok, valamint
az  államtudományi doktori cím használatára jogosító osztatlan szak képzési és kimeneti követelményeit, továbbá
az  oklevéllel tanúsított szakképzettséget, és annak a  Magyar Képesítési Keretrendszer és az  Európai Képesítési
Keretrendszer szerinti besorolását a Kormány rendeletben szabályozza.”
98. § A Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi
CXXXII. törvény 44. § (1) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza)
„e) az  államtudományi és közigazgatási, a  rendészeti, a  katonai, a  nemzetbiztonsági, valamint a  nemzetközi
és európai közszolgálati felsőoktatás vonatkozásában az  alap- és mesterképzés szakjait és a  szakok, valamint
az  államtudományi doktori cím használatára jogosító osztatlan szak képzési és kimeneti követelményeit, továbbá
az  oklevéllel tanúsított szakképzettséget, és annak a  Magyar Képesítési Keretrendszer és az  Európai Képesítési
Keretrendszer szerinti besorolását.”
99. § A Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi
CXXXII. törvény 1/A. §-ában a „közigazgatás-fejlesztésért felelős miniszter” szövegrész helyébe a „Kormány” szöveg,
a „(2) bekezdés” szövegrész helyébe az „(1) bekezdés e) pontja” szöveg lép.
100. § Hatályát veszti a Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról
szóló 2011. évi CXXXII. törvény 44. § (2) bekezdés d) pontja.
21. A szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló
2011. évi CLV. törvény módosítása
101. § A szakképzési hozzájárulásról és a  képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény 12.  §-a
a következő j) és k) ponttal egészül ki:
[A Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprészének (a továbbiakban: alaprész) a  központi költségvetésről szóló
törvényben a szakképzési és felnőttképzési támogatásokhoz kapcsolódóan meghatározott előirányzata tartalmazza:]
„j) az állami fenntartású szakképző iskolák működési költségéhez való hozzájárulásra biztosítható keretösszeget,
k) a  szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 24/A.  § (6)  bekezdése alapján a  Szakképzési Hídprogramban
részt vevő tanuló részére ösztöndíj formájában nyújtott támogatásra, és a pedagógus pótlék biztosítására szolgáló
keretösszeget.”
102. § A szakképzési hozzájárulásról és a  képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény 19.  §-a
a következő (18) és (19) bekezdéssel egészül ki:
„(18) Az  alaprész központi keretéből támogatás nyújtható az  állami szakképzési és felnőttképzési szerv részére
a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Tanács működtetésével, valamint szakképzési és felnőttképzési szaklapok
szerkesztésével, kiadásával összefüggő feladataira.
(19) A WorldSkills és EuroSkills versenyeken érmet szerző magyar versenyzőket – az  eredmények elismeréseként,
miniszteri rendeletben meghatározottak szerint – díjazás illeti meg, amelyhez a  pénzügyi forrást az  alaprész
központi keretéből szükséges biztosítani.”
103. § A szakképzési hozzájárulásról és a  képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény 19/A.  §
(1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A pályázati eljárás alapján nyújtható támogatások esetén a pályáztatás lebonyolítását az állami szakképzési és
felnőttképzési szerv végzi. A  pályáztatás lebonyolításával összefüggő feladatai ellátására a  pályázati támogatási
keretösszegből legfeljebb a keretösszeg 1%-a biztosítható az állami szakképzési és felnőttképzési szerv részére.”
104. § A szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény
1. 23. § (2) bekezdés a) pontjában az „ , i) és j)” szövegrész helyébe az „és i)” szöveg,
2. 23. § (2) bekezdés a) pontjában a „d), h) és i)” szövegrész helyébe a „d) és h)” szöveg
lép.
105. § Hatályát veszti a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény
1. 12. § i) pontja,
2. 19. § (8) bekezdése,
3. 19/A. § (2) és (3) bekezdése.
22. A korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati
járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény módosítása
106. § Hatályát veszti a  korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a  korhatár előtti ellátásról és a  szolgálati
járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény
1. 14. §-a,
2. 25. § (1) bekezdése, és
3. 26. § (1) bekezdése.
23. Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és
támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény módosítása
107. § Az egyesülési jogról, a  közhasznú jogállásról, valamint a  civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló
2011. évi CLXXV. törvény 54. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„54. § Az 53. § rendelkezéseit nem kell alkalmazni az államháztartás alrendszereiből folyósított pénzeszköz esetén,
ha
a) annak rendeltetése az  állam vagy valamely közigazgatási szerv felelősségébe tartozó, jogszabályban
meghatározott és részletesen szabályozott feladat, vagy a feladat egy részének ellátását célozza, vagy
b) annak nyújtása normatív alapon, vagy a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése
szerinti felhasználásáról szóló törvény (a továbbiakban: Szftv.) szerint történt, vagy
c) az  az Európai Unió strukturális alapjaiból, illetve a  Kohéziós Alapból részben vagy egészben támogatott
tevékenység fedezetét jelenti.”
24. A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosítása
108. § (1) A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 8. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az  óvodai nevelés 6.  melléklet szerinti finanszírozott időkerete magában foglalja a  gyermek napközbeni
ellátásával összefüggő feladatokhoz, a  teljes óvodai életet magában foglaló foglalkozásokra fordítható heti ötven
óra időkeretet. A  fenntartó az  óvodában heti tizenegy órás időkeretben köteles megszervezni a  beilleszkedési,
tanulási, magatartási nehézséggel küzdő gyermekek fejlesztő, valamint a  sajátos nevelési igényű gyermekek
egészségügyi, pedagógiai célú habilitációs, rehabilitációs foglalkoztatását.”
(2) A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 8. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Óvoda esetében a  napi nyitvatartási idő legalább nyolc óra, amely időtartam a  fenntartó engedélyével
csökkenthető. Ha a  fenntartó engedélye alapján az  óvoda hat óránál rövidebb napi nyitvatartási idővel működik,
a  fenntartásához a  központi költségvetésből támogatás nem igényelhető. Ha a  napi nyitvatartási idő nem éri
el a  nyolc órát, a  költségvetési támogatás nem teljes összegben illeti meg a  fenntartót, a  támogatás mértékét
a központi költségvetésről szóló törvény állapítja meg.”
109. § A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 9. § (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) Az óvodapedagógiai program, kerettanterv a (8) bekezdésben meghatározott körben eltérhet az e törvényben,
valamint az e törvény felhatalmazása alapján megalkotott jogszabályban meghatározottaktól.”
110. § A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 74. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A  köznevelési feladatokat az  állam intézmény alapításával és fenntartásával, továbbá az  egyházi köznevelési
intézmény, a  nemzetiségi önkormányzat fenntartásában álló vagy a  magán köznevelési intézmény útján látja el,
a  fenntartóval az  állam köznevelési szerződést köthet. Az  óvodai nevelésről, a  nemzetiséghez tartozók óvodai
neveléséről, a  többi gyermekkel, tanulóval együtt nevelhető, oktatható sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai
neveléséről a települési önkormányzat vagy társulása intézmény alapítása és fenntartása vagy köznevelési szerződés
révén gondoskodik.”
111. § A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény a következő 96. §-a a következő (3b) bekezdéssel egészül ki:
„(3b) Az  egyházi és magánfenntartó – a  központi költségvetésről szóló törvényben biztosított – támogatásával
kapcsolatos hatósági eljárásokban nem kell meghozni a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló törvény szerinti függő hatályú döntést, valamint a hatóság vezetője az e bekezdés szerinti eljárás
ügyintézési határidejét annak letelte előtt indokolt esetben, az indokok megjelölésével egy alkalommal, legfeljebb
huszonegy nappal végzésben meghosszabbíthatja.”
112. § A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 6. melléklete az 5. melléklet szerint módosul.
113. § A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény
1. 96.  § (3)  bekezdésében az „a költségvetési támogatásokkal kapcsolatos első- és másodfokú eljárásokban,
valamint a törvényességi és hatósági ellenőrzések során az ügyintézési határidő negyvenöt nap” szövegrész
helyébe a „valamint a törvényességi és hatósági ellenőrzések során az ügyintézési határidő negyvenöt nap,
a költségvetési támogatásokkal kapcsolatos első- és másodfokú eljárásokban két hónap” szöveg,
2. 6.  mellékletében foglalt táblázat E:1 mezőjében a „száma” szövegrész helyébe a „száma (óvoda esetében
a  beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő gyermekek fejlesztő, valamint a  sajátos nevelési
igényű gyermekek egészségügyi, pedagógiai célú habilitációs, rehabilitációs foglalkoztatásának időkerete)”
szöveg
lép. 114. § Hatályát veszti a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 89. § (4) bekezdése.
25. A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló
2011. évi CXCI. törvény módosítása
115. § A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXCI.  törvény 23.  § (5)  bekezdésében a  „964 500 Ft” szövegrész helyébe az  „a tárgyév első napján a  teljes
munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló részére megállapított alapbér kötelező legkisebb összegének
kilencszerese” szöveg lép.
26. A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény módosítása
116. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 39. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
„(6) Jogszabály vagy jogszabály által meghatározott esetben a munkáltatói jogkör gyakorlója
a) a  kormányzati szolgálati jogviszony létesítését az  (1)  bekezdésben foglaltakon túlmenően meghatározott
iskolai végzettséghez és szakképzettséghez, szakképesítéshez, munkaköri követelményhez, illetve gyakorlati idő
letöltéséhez, valamint egészségi és pszichikai alkalmassághoz, továbbá képességhez kötheti,
b) a  kizárólag helyszíni hatósági ellenőrzési tevékenység ellátására irányuló kormányzati szolgálati jogviszony
létesítéséhez követelményként – a 40. § (2) bekezdésétől eltérően – középiskolai végzettséget is megállapíthat.”
117. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 70. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés
lép:
„(3) Az (1) bekezdés a) és f ) pontjában meghatározott körülményre a kormánytisztviselő csak akkor hivatkozhat, ha
erről a munkáltatót tájékoztatta. A felmentés közlését követő kormánytisztviselői tájékoztatás esetén a munkáltató
a felmentést a kormányzati szolgálati jogviszony megszűnéséig írásban visszavonhatja.”
118. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 148. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„148.  § (1) A  kormánytisztviselő részére illetményéről részletes írásbeli elszámolást kell adni. Az  elszámolásnak
olyannak kell lennie, hogy a kormánytisztviselő a kiszámítás helyességét, valamint az  illetményből való levonások
jogcímét és összegét ellenőrizni tudja. Az  írásbeli elszámolásnak tartalmaznia kell a  rendkívüli munkavégzés
jogcímén kifizetett díjazást is.
(2) Ha az illetmény tárgyhónapra vonatkozó elszámolását követően bekövetkező ok miatt az elszámolás módosítása
szükséges, a  kormánytisztviselőt a  tárgyhónapra vonatkozó illetményelszámolás módosításáról legkésőbb
a következő havi illetmény elszámolásakor tájékoztatni kell. Az illetménykülönbözetet a következő havi illetménnyel
egyidejűleg ki kell fizetni. A munkáltató a jogalap nélkül kifizetett illetményt az előlegnyújtásból eredő követelésre
vonatkozó szabályok szerint levonhatja.”
119. § Hatályát veszti a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 70. § (5) bekezdése.
27. A víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény módosítása
120. § A víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény 69. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„69. § (1) A nem lakossági felhasználó a víziközmű-szolgáltatóval kötött szerződésben foglaltak szerint a víziközműszolgáltató részére víziközmű-fejlesztési hozzájárulást fizet
a) közszolgáltatási szerződéses jogviszony esetében a felhasználási helyen biztosítandó szolgáltatási kapacitásért,
b) a víziközmű-szolgáltatásba bekapcsolt ingatlanhoz biztosított kapacitás általa kezdeményezett bővítéséért,
c) a víziközmű-szolgáltatás minőségének (a víz minőségi paramétereinek) általa igényelt emelése esetében, továbbá
d) az új bekötés megvalósítását megelőzően.
(2) Nem kell víziközmű-fejlesztési hozzájárulást fizetnie a központi költségvetési szervnek és intézményének, a helyi
önkormányzatnak és annak költségvetési intézményének, valamint normatív állami támogatásban részesülő,
közfeladatot ellátó, nem nyereség- és vagyonszerzési célt szolgáló egyéb intézménynek.”
121. § A víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény 71. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„71.  § (1) A  nem lakossági felhasználó az  adott felhasználási helyen a  víziközmű-fejlesztési hozzájárulás
megfizetésével a megvásárolt közműfejlesztési kvóta erejéig válik jogosulttá a szolgáltatás igénybevételére.
(2) A víziközmű-szolgáltatási ágazatokra megállapított közműfejlesztési kvóták nem válthatók át egymásba.”
28. A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény módosítása
122. § A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 65. § (5) és (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezések
lépnek:
„(5) A  munkavállaló a  (3)  bekezdés a) és e)  pontjában meghatározott körülményre akkor hivatkozhat, ha erről
a  munkáltatót tájékoztatta. A  felmondás közlését követő munkavállalói tájékoztatástól számított tizenöt napon
belül a munkáltató a felmondást írásban visszavonhatja.
(6) A felmondás visszavonása esetén a 83. § (2)–(4) bekezdését kell alkalmazni.”
123. § A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 71. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A  tengeri hajó személyzetének tagjait érintő csoportos létszámcsökkentés esetén, a  munkáltató előzetesen
értesíti annak az államnak az illetékes hatóságát, amelynek lobogója alatt a hajó közlekedik.”
124. § A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 104. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„104.  § (1) A  napi munka befejezése és a  következő munkanapi munkakezdés között legalább tizenegy óra
egybefüggő pihenőidőt (a továbbiakban: napi pihenőidő) kell biztosítani.
(2) A napi pihenőidő időtartama legalább nyolc óra
a) az osztott munkaidőben,
b) a megszakítás nélküli,
c) a több műszakos vagy
d) az idényjellegű tevékenység keretében
foglalkoztatott munkavállaló esetében.
(3) A  napi pihenőidő, ha az  a  nyári időszámítás kezdetének időpontjára esik, legalább tíz, a  (2)  bekezdés
alkalmazásakor legalább hét óra.
(4) A  (2) vagy a  (3)  bekezdés alkalmazása esetén a  két egymást követően beosztott napi pihenőidők együttes
tartama legalább huszonkét óra.
(5) A készenlétet követően nem kell pihenőidőt beosztani, ha a munkavállaló munkát nem végzett.”
125. § A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 209. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A vezető munkaszerződése
a) az 55. § (1) bekezdés b), c) és e) pontjában,
b) a 65. § (3) bekezdés a), b) és e) pontjában,
c) a 113. § (3) bekezdésében, valamint
d) a 127. §-ban és a 128. §-ban
foglaltaktól nem térhet el.”
126. § A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 297. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„297.  § (1) A  szolgáltatás nyújtására irányuló szerződés megkötését megelőzően a  jogosult köteles írásban
tájékoztatni a  külföldi munkáltatót a  295.  §-ban foglaltak alapján irányadó munkafeltételekről. A  tájékoztatás
elmulasztása esetén a jogosult készfizető kezesként felel a munkavállaló 295. §-ban meghatározott követeléseiért.
(2) Ha a jogosult tudott vagy kellő gondosság mellett tudnia kellett arról, hogy a külföldi munkáltató munkabér és
járulékfizetési kötelezettségének a  munkavállaló foglalkoztatása során nem tett eleget, a  külföldi munkáltatóval
egyetemlegesen felel a külföldi munkáltatót terhelő munkabér és járulékai megfizetéséért.
(3) A jogosult köteles – a 295. § rendelkezéseiben foglaltak ellenőrizhetősége érdekében – gondoskodni arról, hogy
a kiküldött munkavállalók
a) munkaszerződése vagy azzal egyenértékű egyéb okirata,
b) munkaidő-nyilvántartása, valamint
c) a munkabér kifizetésére vonatkozó iratainak papíralapú vagy elektronikus másolata
a kiküldetés teljes időtartama alatt a munkavégzés helyén, valamint annak befejezését követő 3 évig a munkáltató
székhelyén vagy telephelyén hozzáférhető és ellenőrizhető legyen.
(4) A  külföldi munkáltató a  kijelölt hatóságként eljáró munkaügyi hatósággal való kapcsolattartásért, valamint
a  (3)  bekezdés szerinti dokumentumok küldéséért és átvételéért felelős személyt jelöl ki. A  külföldi munkáltató
a megbízott személyéről, valamint a megbízott személyében bekövetkezett változásról haladéktalanul tájékoztatja
a munkaügyi hatóságot.
(5) A külföldi munkáltató – ha az nem azonos a  (4) bekezdés szerinti megbízottal – olyan kapcsolattartó személyt
jelöl ki, akin keresztül a szociális partnerek kollektív tárgyalások folytatása céljából, a szolgáltatásnyújtás ideje alatt
a szolgáltatóval kapcsolatba léphetnek.
(6) Ha az  (5)  bekezdés alapján kijelölt személy nem tartózkodik állandó jelleggel Magyarországon, csak olyan
személy jelölhető ki megbízottként, aki ésszerű és indokolt kérés esetén rendelkezésre áll.”
127. § A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 299. §-a a következő n) ponttal egészül ki:
(E törvény az Európai Unió alábbi jogi aktusainak való megfelelést szolgálja:)
„n) az Európai Parlament és Tanács 2014/67/EU irányelve (2014. május 15.) a munkavállalók szolgáltatások nyújtása
keretében történő kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv érvényesítéséről és a  belső piaci információs rendszer
keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet (az IMI-rendelet) módosításáról,”
128. § A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 299. §-a a következő o) ponttal egészül ki:
(E törvény az Európai Unió alábbi jogi aktusainak való megfelelést szolgálja:)
„o) az  Európai Parlament és a  Tanács 2015/1794/EU irányelve (2015. október 6.) a  2008/94/EK, a  2009/38/EK és
a  2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, valamint a  98/59/EK és a  2001/23/EK tanácsi irányelvnek
a tengerészek tekintetében történő módosításáról.”
129. § A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény
1. 140.  § (1)  bekezdés b)  pont ba)  alpontjában az „a 101.  § (1)  bekezdés d), e) vagy i)  pontban” szövegrész
helyébe az „az a) pontban” szöveg,
2. 209.  § (1)  bekezdésében az „a (2)  bekezdés kivételével” szövegrész helyébe az „a (2) és (3)  bekezdésben
meghatározott kivétellel” szöveg
lép. 130. § Hatályát veszti a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 101. § (3) bekezdése.
29. A közszolgálati tisztviselőkről szóló törvénnyel összefüggő átmeneti, módosuló és hatályát
vesztő szabályokról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2012. évi V. törvény
módosítása
131. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló törvénnyel összefüggő átmeneti, módosuló és hatályát vesztő szabályokról,
valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2012. évi V. törvény 1. alcíme a  következő 19/P.  §-sal
egészül ki:
„19/P.  § A  Kttv.-nek a  Magyarország 2017. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2016. évi
LXVII. törvénnyel (a továbbiakban: 2016. évi LXVII. törvény) megállapított 70.  § (3)  bekezdését a  2016. évi
LXVII. törvény hatálybalépését követően közölt, munkaviszonyt megszüntető jognyilatkozatra kell alkalmazni.”
30. A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti
rendelkezésekről és törvénymódosításokról szóló 2012. évi LXXXVI. törvény módosítása
132. § A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti rendelkezésekről és
törvénymódosításokról szóló 2012. évi LXXXVI. törvény ELSŐ RÉSZE a következő 19/B. §-sal egészül ki:
„19/B.  § Az  Mt.-nek a  Magyarország 2017. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2016. évi
LXVII. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv2.) megállapított 65.  § (5) és (6)  bekezdését a  Módtv2. hatálybalépését
követően közölt, munkaviszonyt megszüntető jognyilatkozatra kell alkalmazni.”
133. § A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti rendelkezésekről és
törvénymódosításokról szóló 2012. évi LXXXVI. törvény ELSŐ RÉSZE a következő 19/C. §-sal egészül ki:
„19/C.  § Az  Mt.-nek a  Módtv2.-vel megállapított 104.  §-át a  2017. január 1-jét követően kezdődő munkaidőkeret,
elszámolási időszak vagy közölt munkaidő-beosztás tekintetében kell alkalmazni.”
31. A honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény módosítása
134. § A honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 129. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) Az  állomány tagját, ha az  illetmény tárgyhónapra vonatkozó elszámolását követően bekövetkező ok miatt
az  elszámolás módosítása szükséges, a  tárgyhónapra vonatkozó illetményelszámolás módosításáról legkésőbb
a következő havi illetmény elszámolásakor tájékoztatni kell. Az illetménykülönbözetet a következő havi illetménnyel
egyidejűleg ki kell fizetni.”
135. § A honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 130. § (2) bekezdésében az „írásbeli felszólítással vagy fizetési
meghagyással” szövegrész helyébe az „az előlegnyújtásból eredő követelésre vonatkozó szabályok szerint” szöveg
lép.
32. Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló
2013. évi L. törvény módosítása
136. § Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény 10.  §
(3) bekezdésében a „két éven” szövegrész helyébe a „négy éven” szöveg lép.
33. Az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló
2013. évi LXVII. törvény módosítása
137. § Az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díjról szóló 2013. évi LXVII. törvény
1. 13.  § (2)  bekezdésében a  „bevétel, ide nem értve a  (3)  bekezdésben foglalt külsőköltség díjbevételt,
az” szövegrész helyébe a  „bevétel vagy az  e  bevétel értékével megegyező összeg – ide nem értve
a (3) bekezdésben foglalt külsőköltség díjbevételt – az” szöveg,
2. 27.  §-ában a  „útdíjból, valamint ennek megfizetésének elmaradása esetén fizetett bírságból származó
bevételeket, illetve ezek” szövegrész helyébe az „útdíj vagy az e bevétel értékével megegyező összeg” szöveg
lép. 34. A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény módosításáról szóló
2013. évi CXXXVIII. törvény módosítása
138. § A temetőkről és a  temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény módosításáról szóló 2013. évi CXXXVIII. törvény
26. § (2) bekezdésében a „2017” szövegrész helyébe a „2019” szöveg lép.
35. Az egyes törvényeknek az új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról
szóló 2013. évi CCLII. törvény módosítása
139. § Az egyes törvényeknek az  új Polgári Törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításáról szóló 2013. évi
CCLII. törvény 191. § (1) és (10) bekezdésében a „2017” szövegrész helyébe a „2019” szöveg lép.
36. A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló
2015. évi XLII. törvény módosítása
140. § A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 163. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) A  hivatásos állomány tagját, ha az  illetmény tárgyhónapra vonatkozó elszámolását követően bekövetkező
ok miatt az  elszámolás módosítása szükséges, a  tárgyhónapra vonatkozó illetményelszámolás módosításáról
legkésőbb a következő havi illetmény elszámolásakor tájékoztatni kell. Az  illetménykülönbözetet a következő havi
illetménnyel egyidejűleg ki kell fizetni.”
141. § A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény 91. alcíme a következő 174/A. §-sal egészül ki:
„174/A.  § Ha az  58.  § (5)  bekezdése szerint kinevezett területi vagy helyi szerv vezetőjének a  171.  § (1)  bekezdés
a)  pontja szerinti elhelyezésének biztosításához különös szolgálati érdek fűződik, a  rendvédelmi szerv az  állam
nevében eljárva kizárólag az  ingatlan zártvégű pénzügyi lízing útján történő megszerzése céljából adósságot
keletkeztető ügyletet köthet.”
142. § A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII.  törvény 164.  § (3)  bekezdésében az „írásbeli fizetési felszólítással” szövegrész helyébe az „az előlegnyújtásból
eredő követelésre vonatkozó szabályok szerint” szöveg lép.
37. A bíróságok elnevezéséről, székhelyéről és illetékességi területének meghatározásáról szóló
2010. évi CLXXXIV. törvény módosításáról szóló 2015. évi LX. törvény módosítása
143. § A bíróságok elnevezéséről, székhelyéről és illetékességi területének meghatározásáról szóló 2010. évi
CLXXXIV. törvény módosításáról szóló 2015. évi LX. törvény 2. melléklete a 6. melléklet szerint módosul.
III. FEJEZET
EGYES ELKÜLÖNÍTETT ÁLLAMI PÉNZALAPOK MEGSZÜNTETÉSE 38. A Wesselényi Miklós Ár- és Belvízvédelmi Kártalanítási Alap megszüntetése
144. § (1) A  Wesselényi Miklós Ár- és Belvízvédelmi Kártalanítási Alap (a továbbiakban: Alap) 2016. december 31-én
megszűnik.
(2) Az Alap kezelő szervével e minőségében 2016. december 31-én fennálló magánjogi szerződésekbe az Alap kezelő
szerve helyett 2017. január 1-jén az ár- és belvízvédelmi kártalanítás céljából létrehozott fejezeti kezelésű előirányzat
kezelő szerve lép.
(3) Az Alapból 2016. december 31-én kártalanításra jogosult személy befizetési kötelezettsége és a kártalanításra való
jogosultsága 2017. január 1-jétől a (2) bekezdés szerinti előirányzat felhasználási szabályait meghatározó miniszteri
rendeletben foglaltak szerint alakul azzal, hogy az  Alapból 2016. december 31-én kártalanításra jogosult személy
kártalanításra való jogosultsága 2017. január 1-jétől nem lehet hátrányosabb a  2016. december 31-én fennálló
jogosultságánál.
(4) Az  Alap 2016. december 31-én meglévő pénzeszközeit az  Alap kezelő szerve a  (2)  bekezdés szerinti előirányzat
fizetési számlájára köteles átutalni.
145. § (1) Hatályát veszti a biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény
1. 2. § (1) bekezdés h) pontja és
2. 40. § (3) bekezdés f ) pontja.
(2) Hatályát veszti
1. a Wesselényi Miklós Ár- és Belvízvédelmi Kártalanítási Alapról szóló 2003. évi LVIII. törvény,
2. a  Wesselényi Miklós Ár- és Belvízvédelmi Kártalanítási Alap működésével összefüggő szabályokról szóló
33/2003. (XII. 9.) PM rendelet. 39. A Szövetkezeti Hitelintézetek Integrációs Alapjának megszüntetése
146. § (1) A  Szövetkezeti Hitelintézetek Integrációs Alapja (a továbbiakban: Szövetkezeti Alap) 2016. december 31-én
megszűnik.
(2) A  Szövetkezeti Alap záró beszámolóját a  Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaság (a továbbiakban: MFB Zrt.)
az Alap megszűnését követő 60 napon belül elkészíti, és azt a honlapján az Országgyűlés általi elfogadását követően
haladéktalanul közzéteszi.
(3) A  Szövetkezeti Alap 2016. december 31-én meglévő pénzeszközeit az  Alap kezelő szerve átutalja a  központi
költségvetés javára, amelyet a költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai között kell elszámolni.
(4) A  Szövetkezeti Alap megszűnésének időpontjáig keletkezett iratokat, valamint a  (3)  bekezdés szerinti záró
beszámolót és az  ahhoz kapcsolódó iratokat az  MFB Zrt. a  vonatkozó belső szabályzataiban foglaltak szerint
megőrzi.
(5) A  Szövetkezeti Alap megszűnésével összefüggésben az  (1)  bekezdésben meghatározott határnapot követően
felmerülő költségek az MFB Zrt.-t terhelik.
147. § Hatályát veszti a Szövetkezeti Hitelintézetek Integrációs Alapjáról szóló 2013. évi CLVI. törvény.
IV. FEJEZET
EGYES TÖRVÉNYEK ÉS TÖRVÉNYI RENDELKEZÉSEK TECHNIKAI ÉS TARTALMI DEREGULÁCIÓJA
40. Az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény módosítása
148. § Hatályát veszti az  egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény 15/A.  §-a és
15/B. §-a.
41. A helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális
alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről szóló 1991. évi XX. törvény módosítása
149. § Hatályát veszti a  helyi önkormányzatok és szerveik, a  köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális
alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről szóló 1991. évi XX. törvény 17. § (1) bekezdése.
42. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény módosítása
150. § (1) Hatályát veszti a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény
 1. 65/C. § (6) és (7) bekezdése,
 2. 71. § (3) bekezdése,
 3. 71/A. § (2) bekezdése,
 4. 85/C. §-a,
 5. 92. § (4), (6), (7) és (10) bekezdése,
 6. 128. §-a,
 7. 140. §-a,
 8. 140/B. §-a,
 9. 140/D. §-a,
10. 140/K. §-a,
11. 140/M. §-a,
12. 140/O–140/Q. §-a.
(2) Hatályát veszti a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 99/A.  §-ában
az „és a 99. § (4) bekezdésében meghatározott feladatait” szöveg.
43. A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény módosítása
151. § Hatályát veszti a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 45/B. §-a.
44. A területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény módosítása
152. § A területfejlesztésről és a  területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 2.  § a)  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(A területfejlesztés és területrendezés célja:)
„a) az ország valamennyi térségében a területi kohézió erősítése, a társadalmi és gazdasági növekedés elősegítése,
a  fenntartható fejlődés feltételeinek megteremtése, az  innováció térbeli terjedésének elősegítése, a  társadalmi,
gazdasági és környezeti céloknak megfelelő térbeli szerkezet kialakítása;”
153. § (1) A  területfejlesztésről és a  területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 7.  § j)  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(A Kormány döntéseiben biztosítja a regionális politika érvényesülését, ennek keretében:)
„j) négyévente beszámol az  Országgyűlésnek az  ország területi folyamatainak alakulásáról és a  területfejlesztési
politika, a  területrendezési tervek érvényesítésének hatásairól, a  területfejlesztést szolgáló pénzeszközök
felhasználásáról, valamint a nemzetközi és határmenti területfejlesztési és területrendezési tevékenységéről;”
(2) A  területfejlesztésről és a  területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 7.  § l)  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(A Kormány döntéseiben biztosítja a regionális politika érvényesülését, ennek keretében:)
„l) meghatározza a  területfejlesztést és a  területrendezést segítő pénzügyi eszközök és a  forrásfelhasználás
szabályait;”
(3) A területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 7. §-a következő q) és r) ponttal egészül ki:
(A Kormány döntéseiben biztosítja a regionális politika érvényesülését, ennek keretében:)
„q) meghatározza a  térségi fejlesztési tanács létrehozásával, működésével, sajátos gazdálkodásával kapcsolatos
feladatokat és szabályokat, a térségi fejlesztési tanács szervezeti és működési rendjének általános szabályait;
r) meghatározza a  megyei önkormányzatok és a  térségi fejlesztési tanácsok területfejlesztési tevékenységében
végzett beszámolási kötelezettségét, valamint a  területfejlesztés érdekegyeztetési és konzultációs fórumainak
működését.”
154. § A területfejlesztésről és a  területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 9.  § (2)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(2) A  miniszterek feladataik ellátása során érvényesítik az  e  törvényben rögzített célokat, részt vesznek
a  területfejlesztéssel és a  területrendezéssel összefüggő és szakterületüket érintő kormányzati feladatok
ellátásában, különösen a területfejlesztési koncepciók és programok, területrendezési tervek feladatkörüket érintő
munkarészeinek kidolgozásában, összehangolásában és érvényesítésében.”
155. § (1) A  területfejlesztésről és a  területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 9/B.  § b)  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(A területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős miniszter)
„b) kidolgozza az  országos fejlesztési és területfejlesztési koncepciót, valamint a  nemzetközi együttműködési
kötelezettségből adódó, az országhatáron átnyúló és több országot érintő koncepciókat és programokat, továbbá
összehangolja az országos és térségi területfejlesztési koncepciókat és programokat;”
(2) A  területfejlesztésről és a  területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 9/B.  § f )  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(A területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős miniszter)
„f ) gondoskodik a területfejlesztéssel kapcsolatos információs rendszerről, az adatszolgáltatás rendjéről;”
(3) A területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 9/B. §-a a következő m) ponttal egészül ki:
(A területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős miniszter)
„m) javaslatot tesz a  térségi fejlesztési tanács létrehozásával, működésével, sajátos gazdálkodásával kapcsolatos
feladatokra és szabályokra, a  térségi fejlesztési tanács szervezeti és működési rendjének általános szabályaira,
valamint a területfejlesztés érdekegyeztetési és konzultációs fórumainak működésére.”
156. § (1) A területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 15. § (1a) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1a) A  térségi fejlesztési tanács működésével kapcsolatos gazdálkodására a  költségvetési szervek gazdálkodására
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.”
(2) A területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 15. § (10) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(10) A térségi fejlesztési tanács felkérhet a tanács munkájában való részvételre egyéb szervezeteket, személyeket is.”
157. § A területfejlesztésről és a  területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 16.  § (4)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(4) A  térségi fejlesztési tanács működéséhez szükséges pénzügyi fedezetet a  költségvetési hozzájárulás,
a  pályázatokon elnyert források, valamint a  térségi fejlesztési tanácsban szavazati joggal rendelkező szervezetek
befizetései biztosítják azzal, hogy működtetéséhez központi költségvetési hozzájárulás csak a  törvény alapján
kötelezően létrehozott térségi fejlesztési tanács részére adható.”
158. § A területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 18. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„18.  § (1) A  területi államigazgatási szervek a  területfejlesztéssel és területrendezéssel összefüggő kormányzati
feladatok végrehajtásában, érvényesítésének ellenőrzésében, a  térségi fejlesztés és tervezés koordinálásában
szakmai segítségnyújtással és információszolgáltatással, valamint hatósági ellenőrzéssel vesznek részt.
(2) A  területrendezésért felelős miniszter feladatkörébe tartozó egyes területrendezési hatósági eljárással
összefüggő hatósági feladatokat az állami főépítészi hatáskörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal látja el.
(3) Az állami főépítészi hatáskörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal
a) véleményezi illetékességi területén a  területrendezési terveket, és indokolt esetben javaslatot tehet e  tervek
módosítására,
b) véleményezi az országos, valamint az  illetékességi területét érintő regionális, megyei fejlesztési programokat és
azoknak a területrendezési tervekkel való összhangját,
c) nyilatkozik a  megyei területrendezési tervnek az  országos és a  kiemelt térségi tervekkel, továbbá
a  településrendezési eszközöknek az  országos, a  kiemelt térségi és a  megyei területrendezési tervekkel való
összhangjáról.”
159. § A területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény a következő III/A. Fejezettel egészül ki:
„III/A. FEJEZET
A TERÜLETFEJLESZTÉS ÉRDEKEGYEZTETÉSI FÓRUMAI
Országos Területfejlesztési Érdekegyeztető Fórum
18/A.  § (1) Az  Országos Területfejlesztési Érdekegyeztető Fórum (a továbbiakban: OTÉF) a  Kormány, valamint
a megyei önkormányzatok, a fővárosi önkormányzat, a megyei jogú városok és a fővárosi kerületi önkormányzatok
közötti konzultációk és tárgyalások érdekegyeztető fóruma.
(2) Az OTÉF feladata a kormányzat, valamint a megyei önkormányzatok és a fővárosi önkormányzat területfejlesztési,
területrendezési és vidékfejlesztési érdekeinek, törekvéseinek feltárása, egyeztetése, megállapodások létrehozása,
információcsere, javaslatok, alternatívák vizsgálata, továbbá a  megyei jogú városok és fővárosi kerületi
önkormányzatok fejlesztési elképzeléseinek és célkitűzéseinek összehangolása.
(3) Az OTÉF elnöke a területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős miniszter.
(4) Az OTÉF tagjai:
a) a területrendezésért felelős miniszter, a területfejlesztésért felelős miniszter, a vidékfejlesztésért felelős miniszter,
a helyi önkormányzatokért felelős miniszter, az energiapolitikáért felelős miniszter, a közlekedésért felelős miniszter,
a településfejlesztésért és településrendezésért felelős miniszter, a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter és
a társadalmi felzárkózásért felelős miniszter,
b) Megyei Önkormányzatok Országos Szövetségének elnöke és négy delegáltja, a  Megyei Jogú Városok
Szövetségének elnöke és négy delegáltja, a Budapesti Önkormányzatok Szövetségének elnöke és négy delegáltja,
a főpolgármester, valamint a Balaton Fejlesztési Tanács, és a Tokaj Borvidék Fejlesztési Tanács elnöke.
(5) Az OTÉF ülésén egy szavazattal rendelkeznek a kormányzati és egy szavazattal rendelkeznek az önkormányzati
tagok. Az OTÉF konszenzussal hozza meg döntéseit.
Regionális Területfejlesztési Konzultációs Fórum
18/B.  § Az  egy régió területén működő megyei közgyűlések elnökei – ha a  régió a  főváros területét is magában
foglalja, akkor a  megyei közgyűlés elnöke és a  főpolgármester – területfejlesztési feladataik ellátása és
összehangolása érdekében Regionális Területfejlesztési Konzultációs Fórumot működtetnek.
Megyei Területfejlesztési Konzultációs Fórum
18/C. § A megyei közgyűlés és a – megye területén működő – megyei jogú város(ok) közgyűlése(i) területfejlesztési
feladataik ellátása és összehangolása érdekében Megyei Területfejlesztési Konzultációs Fórumot működtetnek.”
160. § (1) A  területfejlesztésről és a  területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 27.  § (1)  bekezdés a)  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg)
„a) a  térségi fejlesztési tanács létrehozásával, működésével, sajátos gazdálkodásával kapcsolatos feladatokat,
és szabályokat, valamint a  megyei önkormányzatok és a  térségi fejlesztési tanácsok e  törvény alapján ellátott
tevékenységéről szóló éves beszámolási, illetve tájékoztatási kötelezettség szabályait;”
(2) A  területfejlesztésről és a  területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 27.  § (1)  bekezdés h)  pontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg)
„h) a  területi monitoring rendszer feladat- és hatáskörét, szervezeti és működési rendjét, a  területfejlesztést
közvetlenül vagy közvetve szolgáló források felhasználásáról készülő területi értékelés elkészítésének módszertani
szabályait;”
161. § A területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény
1. 15. § (15) és (16) bekezdésében a „Tokaji” szövegrészek helyébe a „Tokaj” szöveg,
2. 20. § (1) bekezdésében a „miniszter” szövegrész helyébe a „miniszterek” szöveg
lép.
162. § (1) Hatályát veszti a  területfejlesztésről és a  területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény 13.  § d)  pontjában
az „a regionális fejlesztési ügynökség útján” szövegrész.
(2) Hatályát veszti a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló 1996. évi XXI. törvény
 1. 6. § b), g) és h) pontja,
 2. 7. § d) pontja,
 3. „Országos Területfejlesztési Érdekegyeztető Fórum” alcíme,
 4. 14. § (5) bekezdése,
 5. 15. § (3)–(7), (13) és (13a) bekezdése,
 6. 15/A. §-a,
 7. 16. § (5)–(16) bekezdése,
 8. „Regionális fejlesztési ügynökség” alcíme,
 9. 19. §-a,
10. 20. § (2)–(5) bekezdése,
11. 21. §-a,
12. 21/A. § (2) bekezdése,
13. 24. § (2) bekezdése,
14. „A nyilvánosság és társadalmi részvétel” alcíme,
15. „Területfejlesztési tervezési tevékenység” alcíme,
16. 27. § (1) bekezdés g), i), l), p), r), w) és x) pontja,
17. 27. § (2) bekezdése,
18. 27. § (3) bekezdése,
19. 29. §-a.
45. Az egyes sportcélú ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről szóló 1996. évi LXV. törvény
módosítása
163. § Az egyes sportcélú ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről szóló 1996. évi LXV. törvény a következő 10. §-sal
egészül ki:
„10.  § Felhatalmazást kap a  sportpolitikáért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg az  5.  §
(5)  bekezdésében meghatározott méltányossági hozzájárulás iránti kérelemhez csatolandó okiratok, tervek és
adatok körét, a méltányossági eljárás szabályait, valamint a 7. § (1) bekezdés szerinti ellenőrzés részletes szabályait.”
164. § Az egyes sportcélú ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről szóló 1996. évi LXV. törvény 7. § (1) bekezdésében
a „szerv” szövegrész helyébe a „szerv jogszabályban meghatározottak szerint” szöveg lép.
46. A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény módosítása
165. § (1) Hatályát veszti a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
 1. 18/A. §-a,
 2. 27. § (1) bekezdése,
 3. 35. § (2)–(5) bekezdése,
 4. 57. § (3) és (5) bekezdése,
 5. 59. § (3) bekezdése,
 6. 64. és 65. §-a,
 7. 68/B. § (3)–(5) bekezdése,
 8. 156. és 157. §-a,
 9. 159. §-a,
10. 161. §-a,
11. 161/A–161/K. §-a,
12. 161/O. §-a,
13. 161/Q. § (1) és (3) bekezdése,
14. 161/R. § (1) bekezdése,
15. 161/S–161/U. §-a,
16. 161/Z. § (2) és (3) bekezdése,
17. 163. § (2), (7) és (8) bekezdése,
18. 167. és 168. §-a,
19. 171. és 172. §-a.
(2) Hatályát veszti a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény
1. 11/A. § (2) bekezdés d) pontjában a „35. § (4) bekezdése szerint tett” szöveg,
2. 82. § (2) bekezdésében az „utógondozó,” szöveg.
47. A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény módosítása
166. § Hatályát veszti a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 102/B. §-a, 102/C. §-a, 102/E. §-a,
102/H. §-a, 102/I. §-a és 102/K. §-a.
48. Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény módosítása
167. § Hatályát veszti az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 244/A. § (4), (5) és (8) bekezdése, valamint 244/B. §-a.
49. A családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény módosítása
168. § A családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény 13. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„13.  § A  gyermekotthonban, javítóintézetben vagy büntetés-végrehajtási intézetben lévő és gyermekvédelmi
gondoskodás alatt álló, továbbá a  szociális intézményben elhelyezett gyermekre tekintettel járó családi pótlékot
kormányrendeletben meghatározottak szerint kell felhasználni.”
169. § A családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény 37. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A családtámogatási ellátásokat kormányrendeletben meghatározottak szerint kell folyósítani.”
170. § Hatályát veszti a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény 37. § (3)–(9) bekezdése és 52. §-a.
50. A nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes
szabályairól szóló 1999. évi XLII. törvény módosítása
171. § A nemdohányzók védelméről és a  dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló
1999. évi XLII. törvény 8. § (5) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg)
„b) az  egészségvédelmi bírság mértékének, befizetésének, nyilvántartásának részletes szabályait és a  bírság
megállapításának szempontrendszerét,”
172. § Hatályát veszti a  nemdohányzók védelméről és a  dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes
szabályairól szóló 1999. évi XLII. törvény
1. 6. § (2) és (3) bekezdése,
2. 7. § (4) és (5) bekezdése,
3. 8/A. § (1) bekezdése,
4. 8/B. §-a,
5. 9. § (3) és (4) bekezdése,
6. 10. § (1) bekezdése.
51. Az önálló orvosi tevékenységről szóló 2000. évi II. törvény módosítása
173. § Hatályát veszti az önálló orvosi tevékenységről szóló 2000. évi II. törvény 3. § (2)–(4) bekezdése.
52. A külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény módosítása
174. § (1) A  külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény 67.  § (1)  bekezdése a  következő
c) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben)
„c) határozza meg az  elismerési és honosítási eljárásban a  kérelemmel benyújtandó dokumentumok körét,
e  dokumentumok hiteles fordítására és hiteles másolatára vonatkozó szabályokat, a  külföldön kiállított okiratok
felhasználására, a nemzetközi jogsegélyre vonatkozó szabályokat,”
(2) A  külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény 67.  § (2)  bekezdése a  következő
a) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap az oktatásért felelős miniszter, hogy rendeletben hirdesse ki)
„a) az  adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a  külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséhez
és honosításához, az  oklevelekről és bizonyítványokról szóló hatósági bizonyítványok kiállításához kapcsolódó
igazgatási szolgáltatási díjak mértékét, valamint a  díjak beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával,
visszatérítésével kapcsolatos részletes szabályokat,”
175. § A külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény
1. 6.  § (4)  bekezdés d)  pontjában a „4.  § (4) és (5)  bekezdése” szövegrész helyébe a „4.  § (4)–(5)  bekezdése”
szöveg,
2. 67. § (1) bekezdés a) pontjában a „hatóságokat, továbbá” szövegrész helyébe a „hatóságokat,” szöveg,
3. 67. § (1) bekezdés b) pontjában a „bevezették.” szövegrész helyébe a „bevezették, továbbá” szöveg
lép.
176. § Hatályát veszti a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény
1. 7. és 8. §-a,
2. 23. § (1)–(3) bekezdése,
3. 24. §-a,
4. 26. § (1)–(6) bekezdése, (8) és (9) bekezdése,
5. 64. § (1)–(9) bekezdése.
53. A sportról szóló 2004. évi I. törvény módosítása
177. § Hatályát veszti a sportról szóló 2004. évi I. törvény 79. § (2) bekezdés a) pontja.
54. Az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények
módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény módosítása
178. § (1) Az  emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a  gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról
szóló 2005. évi XCV. törvény 1. § 5. és 5/a. pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
(E törvény alkalmazásában:)
„5. pszichotróp anyag: a pszichotróp anyagokról szóló, Bécsben az 1971. évi február hó 21. napján aláírt egyezmény
kihirdetéséről szóló 1979. évi 25. törvényerejű rendelet I–IV. jegyzékén, valamint a  2. számú melléklet jegyzékein
szereplő anyag;
5/a. pszichotróp anyagként minősített gyógyszer: a  pszichotróp anyagokról szóló, Bécsben az  1971. évi február  hó
21.  napján aláírt egyezmény kihirdetéséről szóló 1979. évi 25. törvényerejű rendelet II–IV. jegyzékén, valamint
a 2. számú melléklet B) jegyzékén szereplő pszichotrópnak minősített hatóanyagot tartalmazó gyógyszer;”
(2) Az  emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a  gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról
szóló 2005. évi XCV. törvény. 1. § 37. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában:)
„37. új pszichoaktív anyag: olyan, a  forgalomban újonnan megjelent, gyógyászati felhasználással nem rendelkező
anyag vagy vegyületcsoport, amely a  központi idegrendszer működésének befolyásolása révén alkalmas
a  tudatállapot, a  viselkedés vagy az  érzékelés módosítására, megváltoztatására, és ezért hasonló mértékű
fenyegetést jelenthet a  közegészségügyre, mint az  1965. évi 4. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a  New
Yorkban, 1961. március 30-án kelt Egységes Kábítószer Egyezmény mellékletének I. és II. Jegyzékén, az  1979. évi
25. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a pszichotróp anyagokról szóló, Bécsben, az 1971. évi február hó 21. napján
aláírt egyezmény mellékletének I. és II. Jegyzékén, vagy a  2. számú mellékletben meghatározott pszichotróp
anyagok jegyzékein szereplő anyagok, és erre tekintettel azt az egészségügyért felelős miniszter rendeletében ilyen
anyaggá minősítette;”
179. § Az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a  gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról
szóló 2005. évi XCV. törvény 15/B. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az  (1)  bekezdés szerinti előzetes szakmai értékelés során azt kell vizsgálni, hogy az  értesítésben megjelölt
anyaggal vagy vegyületcsoporttal kapcsolatban a  magyar hatóságok, szakértői intézmények előtt nem ismert-e
olyan adat,
a) amely az értesítésben megjelölt anyag vagy vegyületcsoport gyógyászati felhasználására utalna, és
b) amely kizárja, hogy az anyag vagy vegyületcsoport hasonló mértékű fenyegetést jelenthet a közegészségügyre,
mint az  1.  § 4.  pontjában meghatározott kábítószerek vagy a  pszichotróp anyagokról szóló, Bécsben az  1971. évi
február hó 21. napján aláírt egyezmény kihirdetéséről szóló 1979. évi 25. törvényerejű rendelet I–II. jegyzékén,
valamint a 2. számú melléklet jegyzékein szereplő anyagok.”
180. § Az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a  gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról
szóló 2005. évi XCV. törvény 15/C. § (2) és (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(2) Ha a  vizsgált új pszichoaktív anyagról a  magyarországi, európai uniós, vagy az  ENSZ szakosodott szervei által
végzett kockázatértékelés eredményeképpen bebizonyosodik, hogy hasonló mértékű fenyegetést jelenthet
a  közegészségügyre, mint az  1.  § 4.  pontjában meghatározott kábítószerek vagy a  pszichotróp anyagokról szóló,
Bécsben az 1971. évi február hó 21. napján aláírt egyezmény kihirdetéséről szóló 1979. évi 25. törvényerejű rendelet
I–II. jegyzékén, valamint a 2. számú melléklet A) és B) jegyzékén szereplő anyagok, a megfelelő pszichotróp anyag
jegyzékre kell felvenni, és meg kell szüntetni az új pszichoaktív anyaggá minősítését.
(3) Ha a kockázatértékelés nem támasztja alá azt, hogy a vizsgált új pszichoaktív anyag hasonló kockázatot jelenthet,
mint az  1.  § 4.  pontjában meghatározott kábítószerek vagy a  pszichotróp anyagokról szóló, Bécsben az  1971. évi
február hó 21. napján aláírt egyezmény kihirdetéséről szóló 1979. évi 25. törvényerejű rendelet I–II. jegyzékén,
valamint a 2. számú melléklet jegyzékein szereplő anyagok, akkor törölni kell az új pszichoaktív anyagok jegyzékéről
és kormányrendeletben meghatározott más jegyzékre kell helyezni.”
181. § Az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a  gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról
szóló 2005. évi XCV. törvény a következő 28. §-sal egészül ki:
„28.  § Azoknak az  anyagoknak a  listáját, amelyek nem az  1979. évi 25. törvényerejű rendelettel kihirdetett,
a  pszichotróp anyagokról szóló, Bécsben, az  1971. évi február hó 21. napján aláírt egyezmény mellékletének I. és
II. Jegyzéke alapján minősülnek kábítószerrel egy tekintet alá eső veszélyes pszichotróp anyagnak, a  2. számú
melléklet határozza meg.”
182. § Az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a  gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról
szóló 2005. évi XCV. törvény a következő 34. §-sal egészül ki:
„34. § Ez a törvény
a) a 4-metilamfetamin ellenőrzési intézkedéseknek történő alávetéséről szóló 2013. március 7-i 2013/129/EU tanácsi
határozat,
b) az  5-(2-amino-propil)indol ellenőrzési intézkedések alá vonásáról szóló 2013. október 7-i 2013/496/EU tanácsi
határozat,
c) a  4-jód-2,5-dimetoxi-N-(2-metoxi-benzil)fenetilamin (25I-NBOMe), a  3,4-diklór-N-[[1-(dimetil-amino)ciklohexil]
metil]benzamid (AH-7921), a  3,4-metilén-dioxi-pirovaleron (MDPV) és a  2-(3-metoxi-fenil)-2-(etil-amino)
ciklohexanon (metoxetamin) ellenőrzési intézkedések alá vonásáról szóló, 2014. szeptember 25-ei 2014/688/EU
tanácsi határozat, és
d) a  4-metil-5-(4-metil-fenil)-4,5-dihidrooxazol-2-amin (4,4’-DMAR) és az  1-ciklohexil-4-(1,2-difenil- etil)piperazin
(MT-45) ellenőrzési intézkedések alá vonásáról szóló 2015. október 8-ai 2015/1873/EU tanácsi határozat
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.”
183. § Az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a  gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról
szóló 2005. évi XCV. törvény a 7. melléklet szerinti 2. számú melléklettel egészül ki.
184. § Hatályát veszti az  emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a  gyógyszerpiacot szabályozó törvények
módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény
1. 32. § (3) bekezdése, és
2. 32/B. §-a.
55. A biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint
a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény módosítása
185. § (1) A  biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a  gyógyszerforgalmazás
általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény 77. § (1) bekezdése a következő i) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy)
„i) gyógyszertár-létesítési és működési engedélyezési eljárásra, új közforgalmú gyógyszertár létesítésére irányuló
pályázat kiírására, pályázat elbírálására vonatkozó részletes szabályokat”
(rendeletben állapítsa meg.)
(2) A  biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a  gyógyszerforgalmazás
általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény 77. § (2) bekezdés j) pontja helyébe a következő rendelkezés
lép:
(Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy rendeletben szabályozza)
„j) a gyógyszer, gyógyászati segédeszköz, illetve tápszer ismertetésének és az ismertetési tevékenység folytatásának
részletes feltételeit, az  ismertetési tevékenység bejelentésére és az  ismertetési tevékenységet folytatók, valamint
az  ismertető személyek nyilvántartásának vezetésére, az  ismertetői igazolvány kiállítására és módosítására,
az  igazolvány személyes adatot nem tartalmazó adattartalmára vonatkozó részletes eljárási szabályokat, továbbá
a gyógyszer, gyógyászati segédeszköz és a tápszer ismertetésére jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt
kötelezettségek be nem tartásának esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket, a  gyógyszerrel, gyógyászati
segédeszközzel, valamint a gyógyszernek nem minősülő gyógyhatású készítménnyel, illetve tápszerrel kapcsolatos,
fogyasztókkal szembeni kereskedelmi gyakorlatra vonatkozó részletes szabályokat, továbbá az  ismertetési
tevékenységet folytató által szervezett rendezvénnyel, tanfolyammal összefüggésben bejelenteni köteles adatokat,”
186. § (1) Hatályát veszti a  biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint
a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény
 1. 13/A. § (2) bekezdése,
 2. 48. § (2) bekezdése,
 3. 49. § (7)–(11) bekezdése,
 4. 53. § (5) és (6) bekezdése,
 5. 74/A. §-a,
 6. 74/B. §-a,
 7. 83. § (8) bekezdése,
 8. 83/C. §-a,
 9. 84. §-a,
10. 85. §-a,
11. 86. § (1) és (3) bekezdése,
12. 86/A. §-a,
13. 86/B. §-a,
14. 87/A–87/D. §-a,
15. 87/F. §-a,
16. 87/G. §-a.
(2) Hatályát veszti a  biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint
a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény
1. 50. § (1) bekezdésében az „és e törvény felhatalmazása alapján kiadott miniszteri rendeletben” szövegrész,
2. 53/A. § (2) bekezdésében az „az 53. § (6) bekezdésében foglalt adatok változása esetén” szövegrész.
56. Az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény módosítása
187. § Az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 16.  § (14)  bekezdése a  következő
v) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben határozza meg)
„v) az egészségügyi ellátási szerződés és a 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti megállapodás tartalmi elemeit.”
188. § Hatályát veszti az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 2/A. § (2) bekezdése és
a 14. § (14)–(15a) bekezdése.
57. A befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető
tevékenységek szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény módosítása
189. § A befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény 121. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„121. § (1) A szolgáltató biztosítja, hogy az ügyfél a  szolgáltató magatartására, tevékenységére vagy mulasztására
vonatkozó panaszát szóban (személyesen, telefonon) vagy írásban (személyesen vagy más által átadott irat útján,
postai úton, telefaxon, elektronikus levélben) közölhesse.
(2) Telefonon történő panaszkezelés esetén a szolgáltató és az ügyfél közötti telefonos kommunikációt a szolgáltató
hangfelvétellel rögzíti, és a  hangfelvételt öt évig megőrzi. Erről az  ügyfelet a  telefonos ügyintézés kezdetekor
tájékoztatni kell. Az ügyfél kérésére biztosítani kell a hangfelvétel visszahallgatását, továbbá térítésmentesen tizenöt
napon belül rendelkezésre kell bocsátani a hangfelvételről készített hitelesített jegyzőkönyvet.
(3) A szolgáltató a panaszt és az arra adott választ öt évig őrzi meg, és azt a Felügyelet kérésére bemutatja.
(4) A szolgáltató a panasz kivizsgálásáért a fogyasztóval szemben külön díjat nem számíthat fel.
(5) A szolgáltató köteles fogyasztóvédelmi ügyekben fogyasztóvédelmi ügyekért felelős kapcsolattartót kijelölni, és
a Felügyeletnek 15 napon belül a felelős személyét, illetve annak változását írásban bejelenteni.”
190. § A befektetési vállalkozásokról és az  árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az  általuk végezhető tevékenységek
szabályairól szóló 2007. évi CXXXVIII. törvény 180. § (1) bekezdése a következő f ) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy)
„f ) a  befektetési vállalkozás panaszkezelésének eljárására, valamint a  panaszkezelési szabályzatára vonatkozó
részletes szabályokat,”
(rendeletben állapítsa meg.)
58. Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló
2008. évi XCIX. törvény módosítása
191. § (1) Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
5. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A  NEÉT véleményezi az  előadó-művészeti bizottságoknak az  előadó-művészeti szervezetek minősítésére
vonatkozó javaslatát, valamint az  előadó-művészeti bizottságok által előkészített, a  nem állami fenntartású,
minősítéssel rendelkező előadó-művészeti szervezetek támogatására vonatkozó felosztási szabályzatokat, továbbá
ellátja az (1) bekezdésben meghatározott szerepéből eredő további feladatokat.”
(2) Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
5. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A NEÉT ülését a miniszter szükség szerint, de évente legalább egy alkalommal hívja össze. A NEÉT működtetése
során biztosítani kell az e törvényben meghatározott jogosítványok gyakorlásának lehetőségét.”
192. § Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
5/B. § (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A bizottság)
„d) a  központi költségvetési támogatás megállapítása érdekében kidolgozza és a  NEÉT-nek véleményezésre
és javaslattételre, a  miniszternek jóváhagyásra továbbítja a  nem állami fenntartású, minősítéssel rendelkező
előadó-művészeti szervezetek központi költségvetési támogatására irányadó felosztási szabályzatot,”
193. § Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
8. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A nyilvántartásba-vételi eljárás kérelemre indul.”
194. § Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
13. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„13.  § Az  állam, illetve az  önkormányzat az  előadó-művészeti szolgáltatások tartós biztosítására nyilvántartott
előadó-művészeti szervezettel kormányrendelet szerinti tartalommal és feltételekkel legalább három évre
előadó-művészeti közszolgáltatási szerződést köthet.”
195. § Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
IV. Fejezet 2. Címe helyébe a következő rendelkezés lép:
„2. Cím
Az előadó-művészeti szervezetek központi költségvetési támogatásai és az igénybevétel feltételei
17.  § (1) A  nemzeti előadó-művészeti szervezetnek vagy kiemelt előadó-művészeti szervezetnek minősített
színház, balett- és táncegyüttes esetén a  15.  § (2)  bekezdése szerinti jogosultat az  előadó-művészeti szervezet
szakmai programjának megvalósításához művészeti támogatás, és az előadó-művészeti szervezet feladatellátással
összefüggő működési kiadásaihoz működési támogatás illeti meg.
(2) A  művészeti támogatás az  előadó-művészeti szervezet által nyújtott művészeti tevékenységhez közvetlenül
kapcsolódó művészi, művészeti szolgáltatások igénybevételéhez, eszközök – különösen színpadtechnikai
eszközök –, anyagok beszerzéséhez, illetve művészi, művészeti munkakörben való foglalkoztatáshoz, felhasználási
jogok megszerzéséhez nyújtott hozzájárulás, amelyet más célra felhasználni, átcsoportosítani nem lehet.
(3) A  működési támogatás létesítménygazdálkodási célra – az  érintett területeken jelentkező kiadásaihoz történő
hozzájárulásként, az  e  törvényben meghatározott feltételek fennállása esetén – adható, amelyet más célra
felhasználni, átcsoportosítani nem lehet.
(4) Nemzeti előadó-művészeti szervezetnek vagy kiemelt előadó-művészeti szervezetnek minősített zenekar,
énekkar esetén a 15. § (2) bekezdése szerinti jogosultat – a zenekarra és az énekkarra külön – központi költségvetési
támogatás illeti meg.
18.  § A  17.  § szerinti támogatások megállapításakor vizsgálandó általános szempontrendszert a  Kormány
rendeletben határozza meg.
19.  § (1) Nemzeti előadó-művészeti szervezetnek vagy kiemelt előadó-művészeti szervezetnek nem minősülő
előadó-művészeti szervezetek szakmai programmegvalósításának és működésének támogatása pályázati úton
történik. A  pályázatokat a  miniszter évente legkésőbb február 15-éig teszi közzé, és a  benyújtott pályázatokkal
kapcsolatos döntését évente legkésőbb április 30-áig hozza nyilvánosságra.
(2) A pályázatok bírálata során alkalmazandó részletszabályokat a Kormány rendeletben határozza meg.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti előadó-művészeti szervezetek tárgyévi támogatási keretösszegének feléig az  érintett
bizottság javaslata alapján a  miniszter legfeljebb három évre szóló kötelezettséget vállalhat a  következő évek
támogatási kerete terhére.
20. § A miniszter az általa felügyelt költségvetési fejezetből kormányrendeletben meghatározott kiemelt művészeti
célok megvalósítására pályázati úton nyújt támogatást.”
196. § Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
39. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A  pályázati felhívásnak tartalmaznia kell a  vezetői munkakör betöltésének feltételeit, a  javadalmazást,
a  munkaviszony kezdő és befejező időpontját, a  munkába lépés napját, az  előadó-művészeti szervezet
éves költségvetésének tervezett fő előirányzatait, valamint a  fenntartó által meghatározott, így különösen
az  előadó-művészeti szervezet művészi arculatával, művészeti vezetésének módjával, teljesítménymutatóival
és a  foglalkoztatással kapcsolatos elemeket. A  pályázati kiíráshoz kapcsolódóan pályázati dokumentáció vagy
személyes konzultáció lehetőségének biztosításával megfelelő tájékoztatást kell nyújtani a  pályázó számára
a szervezetről, beleértve annak aktuális gazdasági helyzetét is.”
197. § Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
44. §-a a következő 55–57. ponttal egészül ki:
(E törvény alkalmazásában:)
„55. fúvószenekar: komolyzene műfajába tartozó, eredeti vagy áthangszerelt műveket előadó zeneművészeti
szervezet, amelyben a rézfúvós és fafúvós hangszercsoportokat ütőhangszeresek egészíthetik ki,
56. hangversenyterem: olyan zárt terű, legalább száz ülőhelyet magába foglaló, nézőtérrel rendelkező befogadó
színház, amely akusztikailag és technikailag alkalmas e törvény szerinti hangversenyek előadására,
57. kamarakórus: oratorikus vagy a  capella művek előadására alkalmas előadó-művészeti szervezet, amelynek
létszáma legalább 12, legfeljebb 30 fő.”
198. § Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
47. § (1) bekezdése a következő e)–q) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben)
„e) határozza meg a Nemzeti Előadó-művészeti Érdekegyeztető Tanács tagjaira, működésére vonatkozó szabályokat,
f ) határozza meg az  előadó-művészeti bizottságok működésére, a  működés feltételeire, valamint
az  előadó-művészeti bizottságok által elkészítendő felosztási szabályzat és javaslat elkészítésére és tartalmára
vonatkozó szabályokat,
g) határozza meg a  művészeti támogatás mértékének megállapításánál irányadó szempontokat és a  művészeti
támogatás biztosításának feltételeit tartalmazó részletes szabályokat,
h) határozza meg a létesítménygazdálkodási célú működési támogatás biztosításának feltételeit tartalmazó részletes
szabályokat,
i) határozza meg a  nem minősített előadó-művészeti szervezetek működésének és szakmai program
megvalósításának támogatására irányuló pályázatok részletes szabályait,
j) határozza meg a  miniszter által felügyelt költségvetési fejezetből az  előadó-művészeti szervezeteknek pályázati
úton nyújtható kiemelt támogatások részletes szabályait,
k) határozza meg az előadó-művészeti szervezettel kötendő, közfeladatellátásra irányuló közszolgáltatási szerződés
tartalmára és megkötésére irányadó szabályokat,
l) határozza meg az  önkormányzati fenntartású előadó-művészeti szervezet számára fenntartói megállapodásban
biztosított támogatás tartalmára és megkötésére irányadó szabályokat,
m) határozza meg az  előadó-művészeti szervezet és előadó-művészeti szakmai érdek-képviseleti szervezet
nyilvántartásba vételére, a  nyilvántartáshoz szükséges adatszolgáltatási kötelezettségre, az  igazolás kiállítására,
valamint a  hatósági ellenőrzéssel kapcsolatos hatósági eljárásra, valamint a  központi költségvetésből nyújtott
támogatás mértékének megállapításához szükséges, továbbá a 11. § és a 12. § szerinti minősítés alapjául szolgáló
adatszolgáltatási kötelezettségre vonatkozó szabályokat,
n) határozza meg a zenekar, énekkar által teljesítendő fizetőnéző-szám alsó határát,
o) határozza meg a szakmai próbajáték és próbaéneklés meghirdetésére vonatkozó szabályokat,
p) szabályozza a zenekar és az énekkar tevékenysége folytatásának tárgyi feltételeit,
q) határozza meg az  e  törvény alapján a  helyi önkormányzatok központi költségvetési kapcsolataiból származó
támogatásokat tartalmazó fejezetből – az  Európai Bizottság által jóváhagyott kulturális támogatási programmal
összhangban – nyújtott támogatás elszámolható költségeinek körét, a támogatás felhasználásáról készült, e törvény
szerinti beszámoló formai és tartalmi követelményeit, továbbá a  beszámoló benyújtásával és elfogadásával
kapcsolatos részletes szabályokat.”
199. § Az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény
1. 5/B. § (1) bekezdés i) pontjában a „20. § (3) bekezdése” szövegrész helyébe a „20. §-a” szöveg,
2. 7. § (2) bekezdés b) pont bb) alpontjában a „népi koncertzenekar,” szövegrész helyébe a „népi koncertzenekar,
fúvószenekar” szöveg,
3. 15. § (4) bekezdésében a „21. § alapján” szövegrész helyébe a „20. § alapján” szöveg,
4. 44. § 3. pontjában az „előadások” szövegrész helyébe az „előadások, hangversenyek” szöveg, a „szervezetet”
szövegrész helyébe a „szervezetet, valamint hangversenytermet” szöveg, az „előadást” szövegrész helyébe
az „előadást, hangversenyt” szöveg,
5. 44.  § 7.  pontjában az „alaptevékenységeként” szövegrész helyébe a „létesítő okirata szerinti céljaként, vagy
alap-, illetve főtevékenységeként” szöveg,
6. 44.  § 18.  pontjában a  „népi koncertzenekart is,” szövegrész helyébe a  „népi koncertzenekart és
a fúvószenekart is,” szöveg,
7. 44. § 19. pontjában az „és a big bandet” szövegrész helyébe a „ , fúvószenekart és a big bandet” szöveg
lép.
200. § (1) Hatályát veszti az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi
XCIX. törvény
 1. 1. § (1) bekezdés k) pontja,
 2. 5. § (4), (5) és (7) bekezdése,
 3. 5/A. § (5) bekezdése,
 4. 5/B. § (2) és (3) bekezdése,
 5. 8. § (4) bekezdése,
 6. 9. §-a,
 7. 13. § (2) bekezdése,
 8. 14. §-a,
 9. 16. § (3)–(5) bekezdése,
10. IV. Fejezet 3. és 4. Címe,
11. 46. § (1) és (3)–(5) bekezdése,
13. 47. § (2) bekezdés a), d), e), f ) és h) pontja.
(2) Hatályát veszti az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi
XCIX. törvény
1. 4. § d) pontjában a „ , de legfeljebb öt évre” szövegrész,
2. 15. § (5) bekezdésében az „és 3. Címét” szövegrész.
59. A vízitársulatokról szóló 2009. évi CXLIV. törvény módosítása
201. § Hatályát veszti a vízitársulatokról szóló 2009. évi CXLIV. törvény
1. „A társulat megalakulásának előkészítése” alcíme,
2. „A küldöttek választása, visszahívása” alcíme,
3. „A társulat megalakulása” alcíme,
4. „Csatlakozás a társulathoz, belépés” alcíme,
5. „A társulat megszűnése jogutódlással” alcíme,
6. „Egyesülés” alcíme,
7. „Szétválás” alcíme,
8. „Kiválás” alcíme, és
9. „A társulat megszűnése jogutód nélkül” alcíme.
60. A közfoglalkoztatásról és a közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó, valamint egyéb törvények
módosításáról szóló 2011. évi CVI. törvény módosítása
202. § Hatályát veszti a  közfoglalkoztatásról és a  közfoglalkoztatáshoz kapcsolódó, valamint egyéb törvények
módosításáról szóló 2011. évi CVI. törvény 60. és 61. §-a.
61. A katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló
2011. évi CXXVIII. törvény módosítása
203. § Hatályát veszti a  katasztrófavédelemről és a  hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi
CXXVIII. törvény 84. §-a.
62. A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosítása
204. § Hatályát veszti a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény
1. 49. § (4) bekezdése,
2. 86. § (2) és (3) bekezdése,
3. 97. § (4), (8), (11), (14), (15), (17) bekezdése, (24) bekezdés a) pontja és (27) bekezdése,
4. 98. § (13) bekezdése,
5. 99. § (11) és (12) bekezdése,
6. 99/B. § (1)–(9) bekezdése.
63. A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló
2011. évi CXCI. törvény módosítása
205. § Hatályát veszti a  megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló
2011. évi CXCI. törvény
1. 26. alcím címe,
2. 41. alcíme,
3. 50. alcíme,
4. 51. alcíme,
5. 53. alcíme,
6. 54. alcím címe,
7. 55. alcíme.
64. A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény módosítása
206. § A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 110.  § (3)  bekezdés d)  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben szabályozza)
„d) az  államilag elismert nyelvvizsgáztatáshoz, a  külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséhez és
honosításához, az  oklevelekről és bizonyítványokról kiállított hatósági bizonyítványokhoz, a  felsőoktatási
információs rendszer működtetéséhez kapcsolódó igazgatási szolgáltatási díjak mértékét, a  felsőoktatási hatósági
eljárásokhoz kapcsolódó igazgatási szolgáltatási díjak mértékét, valamint a  díjak beszedésével, kezelésével,
nyilvántartásával, visszatérítésével kapcsolatos részletes szabályokat.”
207. § Hatályát veszti a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
1. 41/F. § (1) bekezdés e) pontja,
2. 112. § (3) bekezdése,
3. 114/B. § (1) bekezdése,
4. 114/E. §-a,
5. 115. § (2) bekezdés a) pontja,
6. 115. § (5) és (6) bekezdése,
7. 116. § (3) bekezdése,
8. 117/A. § (1)–(3) bekezdése.
65. A települési önkormányzatok fekvőbeteg-szakellátó intézményeinek átvételéről és az átvételhez
kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi XXXVIII. törvény módosítása
208. § Hatályát veszti a  települési önkormányzatok fekvőbeteg-szakellátó intézményeinek átvételéről és az  átvételhez
kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi XXXVIII. törvény
1. 2. § (1), (2), (4)–(6) bekezdése,
2. 3–5/C. §-a,
3. 6. § (1)–(3), (5)–(7) bekezdése,
4. 7–10. §-a,
5. 15/A. és 15/C. §-a,
6. 1–3. melléklete.
66. Egyes ingatlanok fővárosi önkormányzat részére történő átadásáról, valamint önkormányzatokat
érintő egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi CXC. törvény módosítása
209. § Hatályát veszti az egyes ingatlanok fővárosi önkormányzat részére történő átadásáról, valamint önkormányzatokat
érintő egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi CXC. törvény 6. és 7. alcíme.
67. A fekvőbeteg-szakellátó és egyes fekvőbeteg-szakellátóhoz kapcsolódó egészségügyi
háttérszolgáltatást nyújtó, 100%-os állami tulajdonban lévő, valamint azok 100%-os tulajdonában
lévő gazdasági társaságok által ellátott feladatok központi költségvetési szervek általi átvételéről,
valamint az ezzel kapcsolatos eljárási kérdések rendezéséről szóló 2013. évi XXV. törvény módosítása
210. § Hatályát veszti a  fekvőbeteg-szakellátó és egyes fekvőbeteg-szakellátóhoz kapcsolódó egészségügyi
háttérszolgáltatást nyújtó, 100%-os állami tulajdonban lévő, valamint azok 100%-os tulajdonában lévő gazdasági
társaságok által ellátott feladatok központi költségvetési szervek általi átvételéről, valamint az  ezzel kapcsolatos
eljárási kérdések rendezéséről szóló 2013. évi XXV. törvény
1. 1–3. §-a,
2. 4. § (1)–(4), (6) és (7) bekezdése,
3. 5–8. §-a.
68. Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló
2013. évi L. törvény módosítása
211. § Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény 21.  §
(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A Tanács tevékenységét az e-közigazgatásért felelős miniszter által delegált kiberkoordinátor, valamint a nem
kormányzati szereplőkkel való együttműködésnek keretet biztosító kiberbiztonsági munkacsoportok és a Nemzeti
Kiberbiztonsági Fórum (a továbbiakban: Fórum) támogatja.”
212. § Hatályát veszti az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény
21. § (3) és (4) bekezdése.
69. A felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény módosítása
213. § (1) A felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény 14. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az  FSZB a  felnőttképzést folytató intézmények tevékenységének – (1)  bekezdés szerinti célt szolgáló – külső
értékelését a  felnőttképzési minőségbiztosítási keretrendszerről, valamint a  Felnőttképzési Szakértői Bizottság
tagjairól, feladatairól és működésének részletes szabályairól szóló miniszteri rendelet szerinti minőségbiztosítási
rendszernek megfelelően és a  miniszteri rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő jogi személyek
bevonásával legalább kétévente végzi el.”
(2) A felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény 14. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A  felnőttképzést folytató intézmények külső értékelésére vonatkozó részletes szabályokat, valamint a  külső
értékelést végző szervezetek kijelölésének szabályait a miniszter rendeletben határozza meg.”
214. § A felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény 28. § (2) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben – az f) pontban foglaltak vonatkozásában a társadalmi felzárkózásért
felelős miniszter, valamint a közfoglalkoztatásért felelős miniszter egyetértésével – határozza meg)
„d) a  felnőttképzési minőségbiztosítási keretrendszert, a  felnőttképzést folytató intézmények külső értékelésére
vonatkozó részletes szabályokat, valamint a külső értékelést végző szervezetek kijelölésének szabályait,”
215. § A felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény
1. 9.  § (5)  bekezdésében a  „felmentésére és díjazására” szövegrész helyébe a  „felmentésére, díjazására és
összeférhetetlenségére” szöveg,
2. 20. § (4) bekezdésében a „kétévenként” szövegrész helyébe a „négyévenként” szöveg,
3. 28. § (2) bekezdés b) pontjában a „felmentésére és díjazására” szövegrész helyébe a „felmentésére, díjazására
és összeférhetetlenségére” szöveg
lép. 70. A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény módosítása
216. § (1) A  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 140.  § (4)  bekezdés b)  pont bzs)  alpontja helyébe
a következő rendelkezés lép:
(Az MNB tájékoztatja
az Európai Bankhatóságot)
„bzs) a  biztosítók és a  viszontbiztosítók csoportfelügyeletével kapcsolatos részletes szabályokról szóló
kormányrendelet szerinti határozatokról;”
(2) A  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 140.  § (4)  bekezdés c)  pont cf )–ch)  alpontja helyébe
a következő rendelkezések lépnek:
(Az MNB tájékoztatja
az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságot)
„cf ) a  Bit. 279.  § (5)  bekezdésében és 284.  § (3)  bekezdésében meghatározott tájékoztatás megtagadásának,
továbbá a Bit. 289. § (3) és (4) bekezdésében meghatározott intézkedéseknek a számáról és típusáról,
cg) a Bit. 310. § (4) és (5) bekezdése szerinti vizsgálatról és az annak alapján hozott határozatról;
ch) a  biztosítók és a  viszontbiztosítók csoportfelügyeletével kapcsolatos részletes szabályokról szóló
kormányrendelet szerinti információkról, vizsgálatokról és határozatokról;”
217. § A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény
1. 140.  § (3)  bekezdés v)  pontjában a  „Bit. 279.  § (5)  bekezdésében” szövegrész helyébe a  „biztosítási
tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Bit.) 279. § (5) bekezdésében” szöveg,
2. 142.  § (2)  bekezdés f )  pontjában a  „Bit. 351.  § (1)  bekezdése” szövegrész helyébe a  „biztosítók és
a viszontbiztosítók csoportfelügyeletével kapcsolatos részletes szabályokról szóló kormányrendelet” szöveg
lép.
218. § Hatályát veszti a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 140.  § (4)  bekezdés c)  pont
ci)–ck) alpontja.
71. A nemzeti köznevelés tankönyvellátásáról szóló 2013. évi CCXXXII. törvény módosítása
219. § Hatályát veszti a nemzeti köznevelés tankönyvellátásáról szóló 2013. évi CCXXXII. törvény 7. § (5)–(11) bekezdése.
72. Az egyes fizetési szolgáltatókról szóló 2013. évi CCXXXV. törvény módosítása
220. § Az egyes fizetési szolgáltatókról szóló 2013. évi CCXXXV. törvény 70. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„70.  § (1) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó biztosítja, hogy
az  ügyfél a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó magatartására,
tevékenységére vagy mulasztására vonatkozó panaszát szóban (személyesen, telefonon) vagy írásban (személyesen
vagy más által átadott irat útján, postai úton, telefaxon, elektronikus levélben) közölhesse.
(2) Telefonon történő panaszkezelés esetén a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény,
utalványkibocsátó és az  ügyfél közötti telefonos kommunikációt a  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénzkibocsátó intézmény, utalványkibocsátó hangfelvétellel rögzíti, és a  hangfelvételt öt évig megőrzi. Erről
az  ügyfelet a  telefonos ügyintézés kezdetekor tájékoztatni kell. Az  ügyfél kérésére biztosítani kell a  hangfelvétel
visszahallgatását, továbbá térítésmentesen tizenöt napon belül rendelkezésre kell bocsátani a  hangfelvételről
készített hitelesített jegyzőkönyvet.
(3) A pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó a panaszt és az arra adott
választ öt évig őrzi meg, és azt a Felügyelet kérésére bemutatja.
(4) A  pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, utalványkibocsátó a  panasz kivizsgálásáért
a fogyasztóval szemben külön díjat nem számíthat fel.
(5) A pénzforgalmi intézmény, az elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és az utalványkibocsátó a fogyasztóvédelmi
ügyekben fogyasztóvédelmi ügyekért felelős kapcsolattartót jelöl ki, és a Felügyeletnek tizenöt napon belül a felelős
személyét, és annak változását írásban bejelenti.”
221. § Az egyes fizetési szolgáltatókról szóló 2013. évi CCXXXV. törvény 88. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„88. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza
a) a  pénzforgalmi intézmény, az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmény és a  pénzforgalmi szolgáltatási,
elektronikuspénz-kibocsátási tevékenységet végző Posta Elszámoló Központot működtető intézmény informatikai
rendszerének biztonsági követelményeit,
b) a közvetítői díj meghatározásának és kifizetésének módját, időbeli ütemezését,
c) a  pénzforgalmi intézmények, az  elektronikuspénz-kibocsátó intézmények és az  utalványkibocsátók
panaszkezelésének eljárására, valamint a panaszkezelési szabályzatára vonatkozó követelményeket.”
73. A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény módosítása
222. § A hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény 288.  §-a helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„288.  § (1) A  pénzügyi intézmény és a  független közvetítő biztosítja, hogy az  ügyfél a  pénzügyi intézmény és
a független közvetítő magatartására, tevékenységére vagy mulasztására vonatkozó panaszát szóban (személyesen,
telefonon) vagy írásban (személyesen vagy más által átadott irat útján, postai úton, telefaxon, elektronikus levélben)
közölhesse.
(2) Telefonon történő panaszkezelés esetén a  pénzügyi intézmény, független közvetítő és az  ügyfél közötti
telefonos kommunikációt a  pénzügyi intézmény hangfelvétellel rögzíti, és a  hangfelvételt öt évig megőrzi. Erről
az  ügyfelet a  telefonos ügyintézés kezdetekor tájékoztatni kell. Az  ügyfél kérésére biztosítani kell a  hangfelvétel
visszahallgatását, továbbá térítésmentesen tizenöt napon belül rendelkezésre kell bocsátani a  hangfelvételről
készített hitelesített jegyzőkönyvet.
(3) A  pénzügyi intézmény és a  független közvetítő a  panaszt és az  arra adott választ öt évig őrzi meg, és azt
a Felügyelet kérésére bemutatja.
(4) A pénzügyi intézmény és a független közvetítő a panasz kivizsgálásáért a fogyasztóval szemben külön díjat nem
számíthat fel.
(5) A pénzügyi intézmény és a független közvetítő fogyasztóvédelmi ügyekben fogyasztóvédelmi ügyekért felelős
kapcsolattartót kijelöli, és a  Felügyeletnek 15 napon belül a  felelős személyét, illetve annak változását írásban
bejelenti.”
223. § A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény 290. § (1) bekezdése a következő
j) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben állapítsa meg:)
„j) a  pénzügyi intézmények és a  független közvetítők panaszkezelésének eljárására, valamint a  panaszkezelési
szabályzatára”
(vonatkozó részletes szabályokat.)
224. § Hatályát veszti a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény 70. és 71.  §-a,
valamint 72. § (4) bekezdése.
74. A kollektív befektetési formákról és kezelőikről, valamint egyes pénzügyi tárgyú törvények
módosításáról szóló 2014. évi XVI. törvény módosítása
225. § A kollektív befektetési formákról és kezelőikről, valamint egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló
2014. évi XVI. törvény 23. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„23.  § (1) Az  ÁÉKBV-alapkezelő biztosítja, hogy a  befektető az  ÁÉKBV-alapkezelő magatartására, tevékenységére
vagy mulasztására vonatkozó panaszát szóban vagy írásban díjmentesen közölhesse. Az ÁÉKBV-alapkezelő köteles
lehetővé tenni, hogy a befektető a kollektív befektetési értékpapír forgalmazásának helye szerinti hivatalos nyelvek
bármelyikén benyújthassa panaszát.
(2) Telefonon történő panaszkezelés esetén az  ÁÉKBV-alapkezelő és a  panaszos közötti telefonos kommunikációt
az ÁÉKBV-alapkezelő hangfelvétellel rögzíti, és a hangfelvételt a szabályzata szerinti ideig, legalább azonban 5 évig
megőrzi. Erről a panaszost a telefonos ügyintézés kezdetekor tájékoztatni kell. A panaszos kérésére biztosítani kell
a  hangfelvétel visszahallgatását, továbbá térítésmentesen rendelkezésre kell bocsátani a  hangfelvételről készített
hitelesített jegyzőkönyvet.
(3) Az ÁÉKBV-alapkezelő a panaszt és az arra adott választ a szabályzatában meghatározott ideig, legalább azonban
5 évig őrzi meg, és azt a Felügyelet kérésére bemutatja.”
226. § A kollektív befektetési formákról és kezelőikről, valamint egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló
2014. évi XVI. törvény 201. § (1) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben állapítsa meg)
„c) az ÁÉKBV-alapkezelő panaszkezelésének eljárására, valamint a panaszkezelési szabályzatára vonatkozó részletes
szabályokat.”
227. § Hatályát veszti a  kollektív befektetési formákról és kezelőikről, valamint egyes pénzügyi tárgyú törvények
módosításáról szóló 2014. évi XVI. törvény 8. melléklete.
75. A biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény módosítása
228. § A biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény 159. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„159.  § (1) A  biztosító biztosítja, hogy az  ügyfél a  biztosító magatartására, tevékenységére vagy mulasztására
vonatkozó panaszát szóban (személyesen, telefonon) vagy írásban (személyesen vagy más által átadott irat útján,
postai úton, telefaxon, elektronikus levélben) közölhesse.
(2) Telefonon történő panaszkezelés esetén a  biztosító és az  ügyfél közötti telefonos kommunikációt a  biztosító
hangfelvétellel rögzíti, és a  hangfelvételt öt évig megőrzi. Erről az  ügyfelet a  telefonos ügyintézés kezdetekor
tájékoztatni kell. Az ügyfél kérésére biztosítani kell a hangfelvétel visszahallgatását, továbbá térítésmentesen tizenöt
napon belül rendelkezésre kell bocsátani a hangfelvételről készített hitelesített jegyzőkönyvet.
(3) A biztosító a panaszt és az arra adott választ öt évig őrzi meg, és azt a Felügyeletnek kérésére bemutatja.
(4) A biztosító a panasz kivizsgálásáért a fogyasztóval szemben külön díjat nem számíthat fel. A telefonon történő
panaszkezelés emelt díjas szolgáltatással nem működtethető.
(5) A  biztosító köteles fogyasztóvédelmi ügyekben fogyasztóvédelmi ügyekért felelős kapcsolattartót kijelölni, és
a Felügyeletnek tizenöt napon belül a felelős személyét, illetve annak változását írásban bejelenteni.
(6) Viszontbiztosítás megkötése és nagykockázatra létrejövő biztosítási szerződés esetén a  biztosítót az  e  §-ban
meghatározott kötelezettség nem terheli.
(7) A biztosító panaszkezelésének eljárására, valamint panaszkezelési szabályzatára vonatkozó részletes szabályokat
a Kormány rendeletben állapítja meg.”
229. § A biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény 327. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„327.  § A  csoportfelügyelet hatálya alá tartozó biztosítóra és viszontbiztosítóra, továbbá azon vállalkozásokra,
amelyekre a  csoportfelügyelet kiterjed, valamint a  Felügyelet csoportfelügyelettel összefüggő tevékenységére
vonatkozó részletes szabályokat a Kormány rendeletben állapítja meg.”
230. § A biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény 382. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„382.  § (1) A  többes ügynök és az  alkusz biztosítja, hogy az  ügyfél a  többes ügynök és az  alkusz magatartására,
tevékenységére vagy mulasztására vonatkozó panaszát szóban (személyesen, telefonon) vagy írásban (személyesen
vagy más által átadott irat útján, postai úton, telefaxon, elektronikus levélben) közölhesse.
(2) A többes ügynök és az alkusz panaszkezelési eljárására egyebekben a 159. § (2)–(5) bekezdése rendelkezéseit kell
alkalmazni azzal, hogy ahol a rendelkezés biztosítót nevesít, azon a többes ügynököt és az alkuszt kell érteni.
(3) A  159.  § (2)  bekezdése első mondatában foglaltakat, valamint a  biztosítók, a  többes ügynökök és az  alkuszok
panaszkezelésének eljárásával, valamint panaszkezelési szabályzatával kapcsolatos részletes szabályokról szóló
kormányrendeletnek a  biztosító számára előírt – a  személyes ügyintézés időpontjának előzetes lefoglalására,
valamint az  ésszerű várakozási időn belüli hívásfogadásra és ügyintézésre vonatkozó – követelményeit azzal
az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy a  panasz azonnali kivizsgálása követelményének a  többes ügynök és az  alkusz
úgy is eleget tehet, hogy a hívás fogadása hangfelvétel rögzítésével történik és az ügyfelet legkésőbb a következő
munkanapon érdemi panaszkezelés céljából a  többes ügynök és az  alkusz rögzített hangfelvétel alkalmazásával
visszahívja. A visszahívásról készült hangfelvételt egy évig meg kell őrizni.
(4) Ha a  többes ügynök vagy az  alkusz a  panaszkezelési eljárást részben vagy egészében mással végezteti, úgy
köteles a titokvédelmi szabályok 379. § (3) bekezdésének megfelelő betartásáról gondoskodni.
(5) Ha a  többes ügynök vagy az  alkusz a  kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi
XXXIV. törvény 3.  § (3)  bekezdésében meghatározott mikrovállalkozásnak minősül, nem köteles fogyasztóvédelmi
ügyekért felelős kapcsolattartót kijelölni.
(6) A  többes ügynök és az  alkusz panaszkezelésének eljárására, valamint panaszkezelési szabályzatára vonatkozó
részletes szabályokat a Kormány rendeletben állapítja meg.”
231. § A biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény 437. §-a a következő g) és h) ponttal egészül ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy)
„g) a biztosítók, valamint a többes ügynökök és az alkuszok panaszkezelésének eljárására, valamint panaszkezelési
szabályzatára,
h) a biztosítók és a viszontbiztosítók csoportfelügyeletére”
(vonatkozó részletes szabályokat rendeletben állapítsa meg.)
232. § A biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény 175.  § (1)  bekezdésében az „az MNBtv.” szövegrész
helyébe az „a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény (a továbbiakban: MNBtv.)” szöveg lép.
233. § Hatályát veszti biztosítási tevékenységről szóló 2014. évi LXXXVIII. törvény
1. 328–330. §-a,
2. 134–165. alcíme,
3. 441. § (3) bekezdése,
4. 442/A. §-a.
76. A Magyarország 2015. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló
2014. évi XCIX. törvény módosítása
234. § Hatályát veszti a Magyarország 2015. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014. évi XCIX. törvény
 1. 54. §-ának nyitó szövegrésze,
 2. 54. § 61. pontja,
 3. II. Fejezete,
 4. IV. Fejezete,
5. 130. §-ának nyitó szövegrésze,
 6. 130. § 3. pontja,
 7. 357. § (1) bekezdése,
 8. 371. §-a,
 9. 107. alcíme, és
10. 108. alcíme.
77. Az egészségügyi alapellátásról szóló 2015. évi CXXIII. törvény módosítása
235. § Hatályát veszti az egészségügyi alapellátásról szóló 2015. évi CXXIII. törvény 12. § (2) bekezdése.
78. Egyes törvények hatályon kívül helyezése 236. § Hatályát veszti
1. az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerekről szóló 1998. évi XXV. törvény,
2. a gázközmű-vagyonnal összefüggő önkormányzati igények rendezéséről szóló 2001. évi LVI. törvény,
3. az 1993. augusztus 4-e és 1995. december 31-e között önkormányzati hozzájárulásból létesített gázközmű
vagyonnal kapcsolatos önkormányzati igények rendezéséről szóló 2002. évi LXIII. törvény,
4. az egyes rendészeti tárgyú törvények módosításáról szóló 2013. évi XCIII. törvény,
5. egyes törvényeknek a katasztrófák elleni védekezés hatékonyságának növelésével összefüggő módosításáról
szóló 2013. évi CXCII. törvény,
6. a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi
XLII. törvény módosításáról szóló 2015. évi LXXXII. törvény.
V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 79. Hatályba léptető rendelkezések
237. § (1) Ez  a  törvény – a  (2)–(9)  bekezdésben meghatározott kivétellel – a  kihirdetését követő napon lép hatályba és
2018. január 3-án hatályát veszti.
(2) A  70–73.  §, a  75–78.  §, a  83.  §, a  85.  §, a  97–100.  §, 178–184.  §, a  236.  § 1.  pontja, a  238.  § (3)  bekezdése és
a 7. melléklet a kihirdetését követő harmincadik napon lép hatályba.
(3) A 13. §, az 59. §, a 61. § (2) bekezdése, a 62. §, a 63. §, a 65. § (1) bekezdése, a 108. § (1) bekezdése, a 112. §, a 113. §
2. pontja és az 5. melléklet 2016. szeptember 1-jén lép hatályba.
(4) A 74. §, a 80–82. §, a 84. §, a 86–88. §, a 149. §, a 151. §, a 201–203. §, a 209. §, a 211. §, a 212. §, a 236. § 2–6. pontja
és az 1. melléklet 2016. október 1-jén lép hatályba.
(5) Az 1. §, a 2. §, a 4. §, a 6. § 2. pontja, a 15. §, a 20. § (2) bekezdés 4. pontja, a 26. §, a 27. §, a 29. §, a 30. §, a 32–36. §,
a 37. § 2–4. pontja, a 48–53. §, az 55. §, az 57. § 2–4. és 6. pontja, az 58. §, a 60. §, a 64. §, a 66. §, a 67. §, a 79. §,
a  95.  §, a  96.  §, a  102.  §, a  103.  §, a  104.  § 2.  pontja, a  105.  § 1. és 3.  pontja, a  108.  § (2)  bekezdése, a  114.  §,
a 115. §, a 123. §, a 124. §, a 128. §, a 133. §, a 145. §, a 147. §, a 150. § (1) bekezdés 1–5. és 7–12. pontja, valamint
(2) bekezdése, a 165. §, a 166. §, a 168–172. §, a 174–176. §, 185–188. §, a 189. §, a 190–200. §, a 204. § 1. és 2. pontja,
a 205. §, a 206. §, a 216. §, a 217. §, a 220–233. § és a 238. § (2) bekezdése 2017. január 1-jén lép hatályba.
(6) A 39–44. § 2017. január 18-án lép hatályba.
 (7) A 143. § és a 6. melléklet 2017. december 31-én lép hatályba.
 (8) A 61. § (1) bekezdése és a 65. § (2) bekezdése 2018. január 1-jén lép hatályba.
 (9) A 47. § 2018. január 2-án lép hatályba.
80. Az Európai Unió jogának való megfelelés 238. § (1) A
1. 58−67. § a törvény a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelvnek, 2. 119.  §, valamint a  122.  § a  férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének
a  foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 14. cikk (1) bekezdés c) pontjának,
3. 123.  § a  2008/94/EK, a  2009/38/EK és a  2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, valamint
a  98/59/EK és a  2001/23/EK tanácsi irányelvnek a  tengerészek tekintetében történő módosításáról szóló,
2015. október 6-i 2015/1794/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek,
4. 124. § a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, 2003. november 4-i 2003/88/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 17. cikk (2) bekezdésének,
5. 125.  § a  BUSINESSEUROPE, az  UEAPME, a  CEEP és az  ESZSZ által a  szülői szabadságról kötött, felülvizsgált
keretmegállapodás végrehajtásáról és a 96/34/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. március 8-i
2010/18/EU tanácsi irányelv melléklet 2. szakasz 1. pontjának,
6. 126.  § a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv
érvényesítéséről és a  belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről
szóló 1024/2012/EU rendelet (az IMI-rendelet) módosításáról szóló 2014. május 15-i 2014/67/EU európai
parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja.
 (2) A 60. § tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
 (3) A 178−184. §
a) a  4-metilamfetamin ellenőrzési intézkedéseknek történő alávetéséről szóló 2013. március 7-i 2013/129/EU
tanácsi határozat,
b) az 5-(2-amino-propil)indol ellenőrzési intézkedések alá vonásáról szóló 2013. október 7-i 2013/496/EU tanácsi
határozat,
c) a 4-jód-2,5-dimetoxi-N-(2-metoxi-benzil)fenetilamin (25I-NBOMe), a  3,4-diklór-N-[[1-(dimetil-amino)ciklohexil]
metil]benzamid (AH-7921), a  3,4-metilén-dioxi-pirovaleron (MDPV) és a  2-(3-metoxi-fenil)-2-(etil-amino)
ciklohexanon (metoxetamin) ellenőrzési intézkedések alá vonásáról szóló, 2014. szeptember 25-ei
2014/688/EU tanácsi határozat,
d) a 4-metil-5-(4-metil-fenil)-4,5-dihidrooxazol-2-amin (4,4’-DMAR) és az 1-ciklohexil-4-(1,2-difenil- etil)piperazin
(MT-45) ellenőrzési intézkedések alá vonásáról szóló 2015. október 8-ai 2015/1873/EU tanácsi határozat
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke