text:
41/2004. (IV. 7.) FVM rendelete a mezőgazdasági termelők földhasználatának és állattartásának támogatásáról.
Az agrárgazdaság fejlesztéséről szóló 1997. évi
CXIV. törvény 10. §-a (2) bekezdésének b) pontjában
kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
I. Fejezet Általános szabályok 1. § E rendelet alkalmazásában
a) mezőgazdasági termelő: a gazdasági Tevékenységek
Egységes Ágazati Osztályozási Rendszeréről szóló
9003/2002. (SK 6.) KSH közlemény (a továbbiakban:
TEÁOR) szerinti növénytermelési, állattenyésztési,
vegyes-gazdálkodási, termék-előállítási (TEÁOR
01.1—01.3), növénytermelési, állattenyésztési szolgáltatási (TEÁOR 01.4), erdőgazdálkodási termék-előállítási,
erdészeti szolgáltatási (TEÁOR 02), vadgazdálkodási
(TEÁOR 01.50, kivéve a vadgazdálkodási szolgáltatást),
illetve halgazdálkodási (TEÁOR 05.0, kivéve halászati
szolgáltatást) tevékenységet folytató, a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja. Tv.) szerinti, állandó belföldi lakóhellyel rendelkező magánszemély, őstermelő, egyéni vállalkozó, valamint belföldi székhelyű jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, aki/amely eleget tett az Európai
Unió Közös Agrárpolitikája magyarországi végrehajtásában, illetve a nemzeti agrártámogatási rendszerben érintett
ügyfelekkel összefüggő ügyfélregiszter létrehozásáról és az
ezzel kapcsolatos nyilvántartásba vételről szóló 141/2003.
(IX. 9.) Korm. rendelet (a továbbiakban: regisztrációs rendelet) szerinti regisztrációs kötelezettségének;
b) MVH: a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalról szóló 81/2003. (VI. 7.) Korm. rendelet szerint létrehozott Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal;
c) támogatható mezőgazdasági terület: a Mezőgazdasági
Parcella Azonosító Rendszerről szóló 115/2003. (XI. 13.)
FVM rendeletben (a továbbiakban: MEPAR r.) szerinti
fizikai blokkon belül azon területek összege, melyekre
földterülethez kapcsolódó támogatás a vonatkozó jogszabályokban rögzített feltételek teljesítése esetén igényelhető;
d) regisztrációs igazolás: a regisztrációs rendelet 2. §
(8) bekezdése szerinti igazolás;
e) ENAR: a szarvasmarha-fajok egyedeinek jelöléséről,
valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló 99/2002. (XI. 5.) FVM rendelet, valamint az azt
módosító 12/2004. (I. 31.) FVM rendelet alapján meghatározott nyilvántartási és azonosítási rendszer;
f) anyatehén: a 12 hónapnál idősebb — az Ayrshire,
Holstein-Friz, Jersey fajtákhoz nem tartozó — a szarvasmarha ENAR adatbázisban nyilvántartott nőivarú szarvasmarha, amely 2004. március 31-én az igénylő mezőgazdasági termelő tulajdonában van, és igazoltan gümőkór-,
brucellózis- és leukózismentes;
g) anyajuh, anyakecske: a 6 hónapnál idősebb nőivarú
juh és nőivarú kecske, amely 2004. március 31-én a Magyar
Juhtenyésztők Szövetsége, illetve a Magyar Kecsketenyésztők Szövetsége által igazoltan az igénylő mezőgazdasági termelő tulajdonában van;
h) tejkvóta: 2004. április 1-jén Tej Terméktanács kvótaigazolása alapján a tejtermelő rendelkezésére álló egyéni
referencia mennyiség;
i) pénzügyi intézmény: a hitelintézetekről és pénzügyi
vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény 4—6. §-ban
meghatározott hitelintézet és pénzügyi vállalkozás.
2. § Az e rendelet 4. § (1) bekezdése szerinti támogatásban
a lejárt köztartozással nem rendelkező mezőgazdasági termelők közül
a) csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárás alatt
nem álló jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági
társaság, továbbá
b) végrehajtási eljárás alatt nem álló egyéni vállalkozó,
c) végrehajtási eljárás alatt nem álló, az Szja. Tv. szerint
mezőgazdasági őstermelői igazolvánnyal rendelkező magánszemély, valamint külön rendeletben meghatározott
családi gazdálkodó vagy más természetes személy
(a továbbiakban: jogosult) részesülhetnek. 3. § Az e rendelet szerinti támogatások igénybevételére, elszámolására
a) az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvényben,
b) az Európai Unió közös forrásaiból származó agrár
támogatások, az azokhoz kapcsolódó, nemzeti költségvetésből nyújtott kiegészítő támogatások, valamint a nemzeti
hatáskörben nyújtott agrártámogatások igénybevételének
általános feltételeiről szóló 6/2004. (I. 22.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Támogatási r.),
c) az államháztartás működéséről szóló 217/1998.
(XII. 30.) Korm. rendeletben,
d) a regisztrációs rendeletben foglaltakat az e rendelet szerinti kiegészítésekkel kell alkalmazni.
II. Fejezet Az igénybe vehető támogatások mértéke és igénylése
4. § (1) A jogosult a 2004. évben
a) a támogatható mezőgazdasági terület (szántó, gyep,
gyümölcsös, szőlő) után hektáronként 8 000 Ft,
b) anyatehenenként 40 000 Ft,
c) anyajuhonként és anyakecskénként 1 600 Ft,
d) a tejkvóta után kg-onként 2,00 Ft
összegű termelői támogatás igénybevételére nyújthat be
támogatási kérelmet.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti legkisebb támogatható terület szántó és gyep esetében 1,00 hektár, szőlő
és gyümölcsös területek esetében 0,30 hektár.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatásra az a
termelő nyújthat be kérelmet, akinek az adott tenyészet
kód alá tartozó állományára vonatkozóan a tejkvótája nem
haladja meg a 120 ezer kilogramm mennyiséget.
(3) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti támogatás arra a
kvótamennyiségre nem igényelhető, amelyet a termelő külön jogszabályban meghatározott állami kvótafelvásárlás
keretében értékesít.
5. § (1) A jogosult
a) a 4. § (1) bekezdésében meghatározott támogatások
igénylése céljából a melléklet szerinti támogatási kérelmét
az MVH által kiállított és nyilvántartott regisztrációs szám
feltüntetésével 2004. április 30-ig nyújthatja be a megyei
földművelésügyi hivatalhoz. A kérelemhez csatolni kell a
tartott állatállományra — az anyatehén esetén a hármas (a
szarvasmarha gümőkórtól, brucellózistól, leukózistól való) mentességre vonatkozó állatorvosi igazolást — illetőleg a tejkvótára vonatkozó igazolást. Az anyatehén létszámra szolgáltatott adatokat — az OMMI által az ENARban nyilvántartott tenyészet kód alapján informatikai
rendszeren keresztül — a földművelésügyi hivatal ellenőrzi. A határidő elmulasztása jogvesztő;
b) az anyatehén állomány után igényelt támogatás esetében az igénylőlap b) lapján egyedenként köteles feltüntetni az állat ENAR számát, illetve a tenyészet kódját.
(2) A megyei földművelésügyi hivatal az általa felülvizsgált, a jogosultat megillető támogatás összegéről a nemzeti
hatáskörben nyújtott támogatások igénybevételi feltételeiről szóló 25/2004. (III. 3.) FVM rendelet 1. számú melléklete szerinti, számítógépes rendszer útján készült igazolást
állítja ki 2004. április 30-ig, amelyet 2004. május 20-ig
megküld a jogosult részére.
(3) A jogosult a támogatást a (2) bekezdés szerinti igazolás alapján a 0411. számú, ,,Bevallás az államháztartással
szembeni egyes juttatások igényléséről’’ nyomtatvány felhasználásával 2004. december 10-től igényelheti az illetékes adóhatóságtól. A támogatást az 10032000-01905609
APEH Agrártermelés költségeit csökkentő támogatás lebonyolítási számláról kell teljesíteni.
6. § (1) Amennyiben a jogosult az 5. § (1) bekezdése szerinti
támogatási igénylés során valótlan adatokat szolgáltat, az
igénybe vett támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül.
(2) A jogosulatlanul igénybe vett támogatást a Támogatási r. 9. § (5) bekezdésében foglaltak szerint vissza kell
fizetni az 5. § (3) bekezdésben megjelölt számlára.
(3) A 4. § (1) bekezdés a) pont szerint igénybe vett támogatás alapjául szolgáló terület nem haladhatja meg a
MEPAR r. 1. § g) pontja szerinti támogatható területet.
(4) Amennyiben területadat eltérés miatt többlettámogatás igénybevételére kerülne sor, az esetlegesen igénybe
vett többlettámogatásról — az MVH és a megyei földművelésügyi hivatal erre vonatkozó adategyeztetését követően — a megyei földművelésügyi hivatal az érintett termelőt értesíti. A többletként jelentkező támogatást az értesítés kézhezvételét követően az 5. § (3) bekezdésben megjelölt számlára vissza kell fizetni. Ez a többlet-igénybevétel
nem számít az (1) bekezdés szerinti jogosulatlan támogatásnak az értesítés kézhezvételétől számított 30 napon belüli visszafizetés esetén.
III. Fejezet Egyéb rendelkezések 7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetése napján lép hatályba.
(2) Amennyiben a 2. § szerinti jogosult nem rendelkezik
a regisztrációs rendelet szerinti regisztrációs számmal,
abban az esetben támogatási kérelme a mezőgazdasági
termelők agrártámogatás igénybevételével összefüggő
adatszolgáltatásáról és nyilvántartásba vételéről szóló
236/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet alapján kapott regisztrációs szám figyelembevételével is elbírálható.
(3) A területileg illetékes földművelésügyi hivatal az 5. §
(2) bekezdése szerint kiadott igazolásokban szereplő támogatási összegről gazdálkodási formánkénti bontásban
2004. május 25-ig tájékoztatja a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériumot és a Pénzügyminisztériumot.
(4) A jogosult az 5. § (2) bekezdés szerinti támogatást
— külön jogszabályban meghatározott feltételekkel —
2004. május 15-től pénzügyi intézmény útján előfinanszíroztathatja. Ebben az esetben a jogosult az 5. § (2) bekezdés szerinti okiratban szereplő támogatási összeg 96 százalékát kapja meg.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
4/2010. (III. 26.) MeHVM rendelete a védelmi feladatokban részt vevő elektronikus hírközlési szolgáltatók kijelöléséről és felkészülési feladataik meghatározásáról.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182. § (4) bekezdés l) pontjában kapott felhatalmazás alapján
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter feladat- és hatásköréről szóló 29/2008. (II. 19.) Korm. rendelet 1. § j) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az elektronikus hírközlés szolgáltatási tevékenységének a minősített időszakban történő ellátásához szükséges
védelmi felkészülési feladatok előkészítésében és végrehajtásában való részvételre kijelölt, valamint az informatikai és
elektronikus hírközlési, továbbá postai ágazat (a továb biak ban: ágazat) ügyeleti rendszerébe bevont elektronikus
hírközlési tevékenységet végző szervezetek (a továb biak ban: szolgáltatók) felsorolását e rendelet 1. melléklete
tartalmazza.
(2) A riasztási és tájékoztatási feladat ellátásában részt vevő nem közszolgálati műsort sugárzó országos, körzeti, helyi
rádió és televízió adók, az adókat üzemeltetők (engedélyesek) jegyzékét e rendelet 2. melléklete tartalmazza.
(3) A kijelölés alapján a szolgáltatók a tevékenységi körüket érintően ellátják a minősített időszakban bekövetkező
rendkívüli események megelőzésére, elhárítására, a következményeik csökkentésére, illetve megszüntetésére,
valamint a helyreállításra irányuló védelmi felkészülési és végrehajtási feladatokat. E rendelet alkalmazásában
minősített időszak a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 19. §-a (3) bekezdésének
h) pontjában meghatározott rendkívüli állapot és i) pontjában meghatározott szükségállapot, az Alkotmány 35. §
(1) bekezdésének i) pontja és a polgári védelemről szóló 1996. évi XXXVII. törvény 2. § (2) bekezdése szerinti
veszélyhelyzet, valamint az Alkotmány 19. § (3) bekezdés n) pontjában meghatározott megelőző védelmi helyzet,
továbbá a 19/E. § (1) bekezdésében foglalt, a szükségállapot vagy a rendkívüli állapot kihirdetésére vonatkozó
döntésig terjedő időszak.
2. § (1) Az elektronikus hírközlésért felelős miniszter (a továb biak ban: Miniszter), illetve a Nemzeti Hírközlési Hatóság
(a továb biak ban: NHH) a védelmi felkészülés és a végrehajtás időszakában felmerülő egyedi védelmi feladatokat
az érintett szolgáltatók számára külön jogszabály szerint határozza meg.
(2) A védelmi felkészülési feladatok végrehajtásáért minden esetben a szolgáltató vezető tisztségviselője felelős.
3. § (1) A szolgáltatók – a minősített időszakra történő felkészülés keretében – az alábbiakban meghatározott tevékenységi
körökből a saját szervezetük szakmai feladat- és hatáskörébe tartozó védelmi feladatokat látják el:
a) a szervezeti készenlét előkészítésének és fenntartásának körében:
aa) a védelmi felkészülési feladatok ellátásához szükséges személyi, szervezeti és anyagi-technikai feltételek
megteremtése, folyamatos biztosítása,
ab) a védelmi felkészüléssel, műszaki, forgalmi, katasztrófa vagy egyéb veszély miatt keletkező üzemzavar
elhárításával kapcsolatos intézkedések kidolgozása, tervek készítése és azok folyamatos aktualizálása,
ac) a védelmi felkészüléssel összefüggő rendszeres képzési, továbbképzési és gyakoroltatási feladatok
meghatározása és végrehajtása,
ad) az ügyeleti szolgálatnak a külön jogszabályban foglaltak szerinti működtetése,
ae) a külön jogszabály alapján a meghagyással kapcsolatos feladatok végrehajtása;
b) a hálózatok felkészítésének és irányításának terén:
ba) a gerinchálózati struktúra és az elektronikus hírközlési létesítmények védelmi, biztonsági feltételeinek
biztosítása,
bb) a zártcélú hálózatokhoz szükséges összeköttetések és kapcsolódó szolgáltatások előkészítésének és
alkalmazásának biztosítása,
bc) a meghatározó szerepű elektronikus hírközlési csomópontok, illetve felhasználók több útvonalon történő
elérhetőségét segítő megoldások kialakítása,
bd) a riasztási és tájékoztatási feladat ellátására létrehozott rendszerben szükséges elektronikus hírközlési
összeköttetések biztosításában való közreműködés,
be) a honvédségi, kormányzati, rendvédelmi elektronikus hírközlési eszközöknek a szolgáltató hálózatához
történő csatlakoztatásához szükséges hozzáférési pontok és jogosultságok biztosítása;
c) az üzemviteli és tartalékolási rendszer kialakítása terén:
ca) a nemzeti és a nemzetközi gerinchálózati irányító és üzemviteli funkciók működésének összehangolása,
cb) az ille té kes hazai, valamint nemzetközi szervek és szervezetek közötti védelmi jellegű kapcsolattartás
feltételeinek kialakításában és végrehajtásában való közreműködés,
cc) az elektronikus hírközlési szolgáltatások területén elrendelhető korlátozó vagy szüneteltető rendelkezések
végrehajtására és következményeik kezelésére történő felkészülés,
cd) a védelmi feladatok ellátásához szükséges mértékű és összetételű tartalékkészletek biztosítása,
ce) a hálózati létesítmények és eszközök meghibásodása, rongálódása, sérülése, megsemmisülése esetére
az elsődleges helyreállításhoz és az üzemszerű állapot visszaállításához szükséges feladatok megtervezése
és végrehajtási feltételeinek folyamatos biztosítása;
d) a szolgáltatási igények kielégítése terén:
da) a védelmi felkészülésben részt vevő, külön jogszabályban meghatározott követelménytámasztó szervek
minősített időszakra vonatkozó szolgáltatási igényeinek kielégítéséhez szükséges feltételek biztosítása,
az összefüggő tervezési, szervezési tevékenység ellátása, szolgáltatási feladatok végrehajtása,
db) a lakosság minősített időszaki elektronikus hírközlési igényeinek az egyetemes szolgáltatási, illetve
koncessziós szerződésben meghatározott szinten és tartalommal történő kielégítéséhez szükséges
feltételek biztosítása,
dc) a védelmi felkészüléssel kapcsolatos jogszabályok által meghatározott gazdasági és anyagi szolgáltatási
kötelezettségek teljesítésére, illetve kezelésére való felkészülés,
dd) a kormányzat minősített időszaki szolgáltatási igényeinek kielégítéséhez és kommunikációs
tevékenységéhez szükséges feltételek megteremtésében, fenntartásában való közreműködés,
de) a Befogadó Nemzeti Támogatás tervezési és végrehajtási feladataiban történő részvétel;
e) a nyilvántartások vezetése és az adatkezelés terén:
a védelmi felkészülési feladatokkal kapcsolatos jogszabályokban meghatározott adatszolgáltatási kötelezettség
teljesítéséhez szükséges nyilvántartási rendszer kialakítása és adatainak a követelményekhez igazodó
pontosságú karbantartása;
f) a műsorszórási tevékenység körében:
fa) a műsorszórási tevékenység folyamatosságához szükséges technikai és biztonsági feltételek
megteremtése, a meghatározó szerepű létesítmények őrzés-védelmének biztosítása,
fb) a műsorszóró hálózaton a lakosság légi-, illetve katasztrófariasztásra és tájékoztatására létrehozott rendszer
működésében való közreműködés,
fc) a lakosság légi-, illetve katasztrófariasztásának és tájékoztatásának elrendelésére ille té kes szervek
intézkedésére a riasztási és tájékoztatási közlemények leadásának – az elrendelő szervekkel kötött
megállapodás szerinti, saját eszközökkel történő – biztosítása.
(2) A riasztási és tájékoztatási feladat ellátásában külön jogszabály alapján – az ille té kes honvédelmi és rendvédelmi
szervek, valamint a közszolgálati rádió és televízió műsorszolgáltatók, műsorszóró adók és az adókat üzemeltető
szolgáltatók mellett – részt vesznek:
a) a Miniszter és az NHH;
b) e rendelet 2. mellékletében meghatározott nem közszolgálati országos, körzeti és helyi rádió és televízió
műsorokat sugárzó adók, az adókat üzemeltetők (engedélyesek);
c) azok az elektronikus hírközlési szolgáltatók, amelyek összeköttetést, ille tő leg modulációs vonalat biztosítanak
ca) a riasztási és tájékoztatási közlemény leadását kezdeményező szerv és az érintett rádió, televízió stúdiója
között,
cb) a riasztási és tájékoztatási feladatban részt vevő stúdió és a részére sugárzást végző rádió, televízió
adóállomás között, valamint
cc) a műsorszolgáltatók és a műsorszóró adók között;
d) a riasztási rendszer technikai elemeit, a riasztási és tájékoztatási közlemények átvételére és továbbítására szolgáló
átkapcsoló berendezések fenntartását ellátó gazdálkodó szervezet; (3) A külön jogszabály szerinti riasztási és tájékoztatási közlemények átvételében és továbbításában – a 1. §
(2) bekezdésben meghatározott – részt vevők feladatait és kötelezettségeit az NHH által kiadott intézkedések, illetve
a fenntartó által részükre megküldött üzembe helyezési dokumentumok és értesítések tartalmazzák.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép hatályba.
Dr. Molnár Csaba s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
19/2013. (III. 5.) EMMI rendelete a Biztos Kezdet Gyerekházak támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, felhasználásának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
A Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 77. § (2) bekezdés k) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § o) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszter, továbbá az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró belügyminiszter egyetértésével – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § A Társadalmi Megújulás Operatív Program (a továbbiakban: TÁMOP) és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus
keretében (a továbbiakban együtt: európai uniós forrás) létrejött Biztos Kezdet Gyerekházat (a továbbiakban:
Gyerekház) működtető települési önkormányzat a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi
CCIV. törvény 3. melléklet 16. pontja szerinti, egyedi elbírálás alapján nyújtható támogatást (a továbbiakban:
támogatás) az e rendeletben meghatározottak szerint veheti igénybe.
2. § (1) A támogatást az a települési önkormányzat és az az önkormányzati társulás (a továbbiakban együtt: támogatást
igénylő) igényelheti, amely a) európai uniós forrásból létrehozott Gyerekházat működtet saját fenntartásban vagy feladat-ellátási szerződés
keretében civil vagy egyházi fenntartó bevonásával, b) feladat-ellátási szerződéssel átvállalt Gyerekház működtetése esetén határozatban rendelkezett a Gyerekház
működtetéséről, mint önként vállalt önkormányzati feladatról, c) az európai uniós forrásból társfinanszírozott projekt támogatási időszaka e rendelet hatálybalépésekor már
lejárt vagy 2013. november 30-áig lejár, és d) az általa fenntartott vagy feladat-ellátási szerződéssel működtetett Gyerekház tekintetében vállalja
a Gyerekháznak a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint
személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 15/1998. (IV. 30.) NM rendelet (a továbbiakban:
szakmai rendelet) II. Fejezet 1/A. Cím alatt meghatározott feltételek szerinti további működtetését.
(2) A támogatás igénybevételének feltétele a) a Gyerekház működtetésének olyan megszervezése, hogy a támogatás időtartama alatt
aa) a szolgáltatást a szakmai rendelet 5/A. § (5) bekezdés szerint rendszeresen igénybe vevő 0–5 éves
gyermekek száma legalább 10 fő, 1000 fő alatti lakosságszámmal rendelkező településen legalább 7 fő
legyen, ab) a működtető vállalja, hogy a támogatási időszakban a Gyerekházban biztosítja a szakmai rendelet
5/A. § (1) bekezdése szerinti kötelező tevékenységeket, ac) a Gyerekház vállalja, hogy igénybe veszi a TÁMOP 5.2.1 kiemelt projekt által biztosított mentor
szakmai támogatását, valamint vezeti a kiemelt projekt által működtetett dokumentációs rendszert;
b) a működtetőnek a Biztos Kezdet Gyerekházak támogatása igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának,
felhasználásának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól szóló 13/2012. (VIII. 13.) EMMI
rendelet alapján 2012. évben nyújtott támogatás tekintetében készült szakmai beszámolónak a társadalmi
felzárkózásért felelős miniszter általi elfogadása. 3. § (1) Támogatás a 2013. január 1. és 2013. december 31. közé eső, olyan egybefüggő időszakra igényelhető, amelyre
a támogatást igénylő európai uniós forrásból támogatásban nem részesül.
(2) Feladat-ellátási szerződéssel működtetett Gyerekház tekintetében a támogatás a feladat-ellátási szerződés
hatálybalépésének napjától a 7. §-ban meghatározott határidőig igényelhető.
(3) A támogatás formája vissza nem térítendő támogatás, amely működtetett Gyerekházanként igényelhető.
4. § A támogatás összegét a társadalmi felzárkózásért felelős miniszter a beérkező támogatási kérelmek és a rendelkezésre
álló forrás figyelembevételével határozza meg. 5. § (1) A támogatásból Gyerekházanként a következő költségtípusok számolhatók el:
a) illetmények legfeljebb 320 000 Ft/hó mértékig és azok járulékai,
b) szakmai szolgáltatások vásárlása átlagosan legfeljebb összesen 80 000 Ft/hó mértékben, de
tevékenységenként átlagosan legfeljebb 20 000 Ft/hó mértékben, c) étkeztetés legfeljebb 300 Ft/gyermek/nap mértékben,
d) a szakmai tevékenységhez kapcsolódó, különösen a szakmai rendelet 5/C. §-ában meghatározott eszközök,
berendezések beszerzése, cseréje, kisebb mértékű felújítások elvégzése a Gyerekházban legfeljebb 350 000 Ft
mértékig, e) a Gyerekház működéséhez kapcsolódó – a d) ponton kívüli – egyéb dologi kiadások legfeljebb 50 000 Ft/hó
mértékben, f) rezsiköltség legfeljebb 80 000 Ft/hó mértékig,
g) a Gyerekház tevékenységével szorosan összefüggő szakmai képzéshez, szakmai rendezvényhez, a Gyerekházat
látogató gyermekek és szüleik, a Gyerekház dolgozói és a gyermekekkel foglalkozó szakemberek utaztatásához
kapcsolódó költség legfeljebb 150 000 Ft mértékben. (2) Nem számolhatóak el olyan költségek, amelyeket más hazai támogatásból legalább részben finanszíroztak.
2. Előleg biztosítása 6. § (1) Az 1. mellékletben felsorolt települési önkormányzatokat a Gyerekházak folyamatos működtetése érdekében
Gyerekházanként kétmillió forint előleg illeti meg. (2) A helyi önkormányzatokért felelős miniszter az e rendelet hatálybalépését követő öt munkanapon belül rendelkezik
a Kincstár felé a támogatási előlegnek az 1. melléklet szerinti települési önkormányzatok felé történő utalásáról.
(3) Ha az 1. melléklet szerinti települési önkormányzat nem igényel támogatást, vagy támogatási kérelme alapján nem
állapítanak meg számára támogatást, vagy az előlegnél kisebb összegű támogatást állapítanak meg számára,
a települési önkormányzatnak az előleg összegét vagy az előleg és a támogatási összeg különbözetét a központi
költségvetésbe vissza kell fizetnie. 3. A támogatás igénylése
7. § (1) A támogatást a 2. és 3. melléklet szerinti nyomtatványoknak az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló
368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 103. § (2) bekezdése alapján a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által
üzemeltett elektronikus rendszeren keresztül kitöltött és kinyomtatott két eredeti példányának a Kincstár támogatást
igénylő székhelye szerint illetékes területi szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság) postai úton 2013. március 22-éig
történő benyújtásával lehet igényelni. (2) A benyújtási határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha a támogatást igénylő az informatikai rendszerben a támogatási
kérelmet 2013. március 22-én éjfélig rögzítette, és azt legkésőbb 2013. március 23-án postára adta. A határidő
elmulasztása jogvesztő. A kizárólag postai úton benyújtott támogatási kérelem érvénytelen.
8. § A támogatási kérelemhez feladat-ellátási szerződéssel működtetett Gyerekház esetében csatolni kell:
a) a feladat-ellátási szerződés, és b) a támogatást igénylőnek a Gyerekház működtetésére, mint önként vállalt feladatra vonatkozó határozatának
másolatát. 4. A támogatási döntés 9. § Az Igazgatóság a támogatási kérelmek egy eredeti példányát 2013. április 12-éig megküldi a társadalmi felzárkózásért
felelős miniszternek. 10. § A társadalmi felzárkózásért felelős miniszter a kérelmek alapján 2013. április 26-áig dönt a támogatás igénylőnkénti
összegéről és időpontjáról. 11. § (1) A támogatásban részesült támogatást igénylő (a továbbiakban: kedvezményezett) nevét, KSH-kódját és a megítélt
támogatás összegét a társadalmi felzárkózásért felelős miniszter utalványozás céljából 2013. május 3-áig megküldi
a helyi önkormányzatokért felelős miniszternek. (2) A helyi önkormányzatokért felelős miniszter 2013. május 10-éig rendelkezik a Kincstár felé a támogatás
kedvezményezettek részére történő utalásáról. (3) Az 1. melléklet szerinti települési önkormányzatoknak járó éves támogatási összeg utalásakor a helyi
önkormányzatokért felelős miniszter a Kincstár felé a támogatási előleggel csökkentett támogatási összeg utalásáról
rendelkezik. (4) A támogatást a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a Kincstár Gyerekházanként egy
összegben az utalvány beérkezését követő öt napon belül folyósítja a kedvezményezett részére.
(5) A kedvezményezett a támogatást a fizetési számláján való jóváírást követő öt napon belül egy összegben az erre
a célra létrehozott olyan elkülönített fizetési számlájára vezeti át, amely felett a Gyerekház vezetője rendelkezési jogot
gyakorol. 12. § A támogatási döntés alapján a társadalmi felzárkózásért felelős miniszter támogatói okiratot ad ki.
5. Az elszámolás és az ellenőrzés rendje 13. § (1) A támogatás 2013. december 31-éig használható fel, a támogatásból ezen időpont után kifizetés nem teljesíthető.
A támogatás fel nem használt maradványát a központi költségvetésbe vissza kell fizetni.
(2) Ha a kedvezményezett tudomására jut, hogy a hazai támogatási időszak az európai uniós forrásból finanszírozott
projekt befejezésének elhúzódása miatt lerövidül, e változásról az Igazgatóságot haladéktalanul értesíti, és ha
a támogatás kifizetése már megtörtént, a jogosulatlanul igénybe vett támogatásrészt visszautalja.
14. § (1) Az igénybe vett támogatásról a kedvezményezett
a) az éves költségvetési beszámoló keretében az Igazgatóság, és
b) 2014. január 31-éig a 4. melléklet szerinti szakmai beszámolónak két eredeti példányban a társadalmi
felzárkózásért felelős miniszter részére történő benyújtásával számol el.
(2) A pénzügyi és szakmai beszámolóban kimutatott adatok valódiságát analitikus nyilvántartásokkal kell alátámasztani.
A támogatás az e rendeletnek megfelelő, de a 2. melléklet szerinti támogatási kérelem által nem nevesített, vagy az e
rendeletben meghatározott mértéket el nem érő költségek fedezetére az eszközbeszerzés és felújítás, valamint
a szakmai képzés és szakmai rendezvények terhére átcsoportosítható. Az átcsoportosítást a pénzügyi és szakmai
beszámoló során jelezni kell. (3) A társadalmi felzárkózásért felelős miniszter a benyújtott szakmai beszámolót – egyszeri hiánypótlás lehetősége
mellett – 2014. március 31-éig megvizsgálja, valamint a szakmai teljesítés és a támogatás mértékének összhangjáról
szóló véleményét, az esetleges visszakövetelés összegének megjelölésével megküldi a Kincstár részére.
(4) A Kincstár az elszámolás felülvizsgálata során figyelembe veszi a társadalmi felzárkózásért felelős miniszter
(3) bekezdés szerinti véleményét. 6. Záró rendelkezés 15. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba és 2014. december 31-én hatályát veszti.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
256/2008. (XII. 17.) KE határozata Robák Ferenc rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt
jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Robák
Ferenc rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem a Magyar Köztársaság
brüsszeli nagykövetségének vezetésére kapott megbízása
alól.
Budapest, 2008. június 3. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
2061/2017. (XII. 27.) Korm. határozata egyes határon túli szervezetek részére nyújtott támogatásokról.
A Kormány
 1. egyetért az  1.  mellékletben felsorolt szervezetek (a továbbiakban: Kedvezményezettek) programjainak,
célkitűzéseinek, ingatlanberuházásainak és -fejlesztéseinek, eszközbeszerzéseinek megvalósításával, illetve
működésének támogatásával;
2. felhívja a  Kormány nemzetpolitikáért felelős tagját, hogy az  1.  pont szerinti támogatások biztosítása érdekében
– a  Bethlen Gábor Alap irányításáért felelős Bizottság közreműködésével – a  Kedvezményezettek részére,
az  1.  mellékletben meghatározott támogatási célokra és összegekben, mindösszesen 33  395  167  000 forint
összegben nyújtson – az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
101/A. §-a hatálya alá tartozó – költségvetési támogatást;
Felelős: a Kormány nemzetpolitikáért felelős tagja
Határidő: azonnal
3. felhívja a  Kormány nemzetpolitikáért felelős tagját, hogy a  2.  pontban meghatározottak szerint tegye meg
a szükséges intézkedéseket
a) a Kedvezményezettekkel a támogatási jogviszony létrehozása, valamint
b) a költségvetési támogatások egy összegben, támogatási előlegként történő kifizetése
érdekében.
Felelős: a Kormány nemzetpolitikáért felelős tagja
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
79/2013. (XII. 21.) HM utasítása a honvédelmi miniszter éves értékelő és feladatszabó vezetői értekezlete előkészítésének és végrehajtásának feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdés a) pontja alapján
a következő utasítást adom ki.
1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen
alárendeltségébe, valamint közvetlen irányítása alá tartozó szervezetek, továbbá a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezetei feladatellátásban érintett állományára terjed ki.
2. § (1) A honvédelmi miniszter 2014. február 4-én a HM II. objektumban végrehajtásra kerülő éves értékelő és feladatszabó
vezetői értekezlete (a továbbiakban: értekezlet) előkészítésére munkacsoportot jelölök ki.
(2) A munkacsoport feladata, hogy az utasítás hatálya alá tartozó szervek, szervezetek között koordinálja az értekezlet
zökkenőmentes lebonyolítását, biztosítsa annak megtartáshoz szükséges – előkészítő és a nyilvánosságnak szánt –
dokumentumok meglétét, háttéranyagok kidolgozását.
3. § (1) A munkacsoport vezetője a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály főosztályvezetője, helyettese a Honvéd Vezérkar
(a továbbiakban: HVK) Vezérkari Iroda irodavezetője.
(2) A munkacsoport tagjai
a) a HM sajtófőnöke,
b) a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség csoportfőnöke,
c) az MH Egészségügyi Központ parancsnoka,
d) az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár parancsnoka,
e) a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat főigazgatója
által kijelölt személyek.
4. § (1) A munkacsoport vezetője az előkészítésbe bevont szervezetek vonatkozásában jogosult az értekezlet szervezésével
kapcsolatos részfeladatok meghatározására, ütemezésére.
(2) A munkacsoport vezetője az utasítás hatálybalépését követő 10. munkanapig a HM közigazgatási államtitkára
(a  továbbiakban: HM KÁT) részére felterjeszti az értekezlet levezetési tervét, melyet a HM KÁT a Honvéd Vezérkar
főnöke (a továbbiakban: HVKF) egyetértésével jóváhagyásra felterjeszt a miniszternek.
(3) A munkacsoport vezetője 2014. január 20. napjáig felterjeszti az értekezlet biztosítási tervét, melyet a HM KÁT a HVKF
egyetértésével hagy jóvá.
(4) Az értekezleten részt vevők névjegyzékét a munkacsoport vezetőjének előterjesztésére a HM KÁT hagyja jóvá.
5. § A munkacsoport az értekezlet szervezését olyan számvetéssel végzi, hogy az előkészítési feladatokat
2014. január 30-án a HVKF helyettese főpróba keretében ellenőrzi.
6. § Ez az utasítás a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba és 2014. március 31-én a hatályát veszti.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
1380/2011. (XI. 8.) Korm. határozata egyes kormányhatározatok deregulációs célú felülvizsgálatáról.
1. A Kormány a magyar állam joghatósága alapján alkotott és hivatalos lapban 1990. május 2. előtt közzétett
– e kormányhatározat hatálybalépésének időpontjában vissza nem vont – egyedi kormányhatározatot és
minisztertanácsi határozatot visszavonja.
2. A Kormány a magyar állam joghatósága alapján alkotott és hivatalos lapban 1990. május 2. előtt közzétett
– e kormányhatározat hatálybalépésének időpontjában hatályon kívül nem helyezett – normatív kormányhatározatot
és minisztertanácsi határozatot hatályon kívül helyezi.
3. A Kormány az 1. mellékletben meghatározott egyedi határozatait visszavonja.
4. A Kormány az 1. mellékletben meghatározott normatív határozatait hatályon kívül helyezi.
5. A Kormány a 2. mellékletben meghatározott normatív határozatait hatályon kívül helyezi.
6. A Kormány felhívja
a) a közigazgatási és igazságügyi minisztert és a nemzeti erőforrás minisztert, hogy végezze el a Roma Kulturális
Központ létrehozásával összefüggő egyes kérdésekről szóló 1041/2009. (IV. 8.) Korm. határozat felülvizsgálatát és
annak eredményétől függően szükség esetén készítsen előterjesztést a Kormány részére a kormányhatározat
módosításáról vagy hatályon kívül helyezéséről;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: 2012. március 31.
b) a közigazgatási és igazságügyi minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert, a nemzetgazdasági minisztert, valamint
a vidékfejlesztési minisztert, hogy végezze el az Európai Innovációs és Technológiai Intézet tevékenységébe való
bekapcsolódás lehetőségeiről és feladatairól szóló 1100/2007. (XII. 19.) Korm. határozat 2. pontjának
felülvizsgálatát és annak eredményétől függően szükség esetén készítsen előterjesztést a Kormány részére
a kormányhatározat módosításáról vagy hatályon kívül helyezéséről;
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
vidékfejlesztési miniszter Határidő: 2012. március 31.
c) a közigazgatási és igazságügyi minisztert, a nemzeti erőforrás minisztert, a nemzeti fejlesztési minisztert,
a nemzetgazdasági minisztert és a vidékfejlesztési minisztert, hogy végezze el a Nemzeti turizmusfejlesztési
stratégiáról és az azzal kapcsolatos intézkedésekről szóló 1100/2005. (X. 7.) Korm. határozat felülvizsgálatát és
annak eredményétől függően szükség esetén készítsen előterjesztést a Kormány részére a kormányhatározat
módosításáról vagy hatályon kívül helyezéséről.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2012. március 31.
7. Az e határozattal hatályon kívül helyezett, visszavont kormányhatározatok hatályon kívül helyezése, visszavonása nem
érinti a kormányhatározatok által a hatályon kívül helyezést, visszavonást megelőzően keletkeztetett, megszüntetett
vagy módosított jogokat és kötelezettségeket.
8. A Kormány felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert, hogy az igazságügyért való felelőssége körében évente
vizsgálja felül a hatályban lévő kormányhatározatokat és készítsen előterjesztést a Kormány részére a hatályon kívül
helyezni, visszavonni javasolt kormányhatározatokról.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: évente 9. Hatályát veszti
a) a Brazil Szövetségi Köztársaság, valamint az Európai Unió és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás
szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról szóló 1206/2011. (VI. 28.) Korm. határozat 1. és
3. pontja,
b) a kormányzati döntés-előkészítést megalapozó tanulmánykészítési, továbbá kommunikációs stratégiai
tanácsadási feladatok elvégzése tárgyú közbeszerzési eljárás megindításának engedélyezéséről szóló 1109/2011.
(IV. 27.) Korm. határozat 2. pontja és 1. melléklete,
c) a Tiszavasvári Város Önkormányzat tulajdonában lévő hulladéklerakó telep környezeti kármentesítéséről szóló
1229/2009. (XII. 29.) Korm. határozat 1., 2., 4. pontja és Melléklete,
d) az Európai Innovációs és Technológiai Intézet tevékenységébe való bekapcsolódás lehetőségeiről és feladatairól
szóló 1100/2007. (XII. 19.) Korm. határozat 1. pontja,
e) a nyári aszály következményeiről és az azokkal összefüggésben szükséges intézkedésekről szóló 1072/2007.
(IX. 25.) Korm. határozat 1. pontja,
f) az egységes digitális rádió-távközlő rendszer (EDR) folyamatos működtetéséhez kapcsolódó feladatokról szóló
1032/2007. (V. 15.) Korm. határozat 2. és 4. pontja,
g) a Csepeli Szabadkikötő országos közforgalmú kikötővé nyilvánításáról és ezzel összefüggésben a lehetséges
privatizációs megoldásokról szóló 1019/2005. (III. 10.) Korm. határozat 2. pontja,
h) az 1075/2003. (VII. 30.) Korm. határozatban foglaltak időarányos felülvizsgálatáról és a Balatonnal kapcsolatos
további intézkedésekről szóló 1033/2004. (IV. 19.) Korm. határozat 2., 5–11., 14–37. pontja és a Melléklet 1.1., 2.,
3.3–9. pontja.
10. Hatályát veszti a 2010. évi központi költségvetés céltartalékából a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai és
átengedett személyi jövedelemadója fejezetbe történő előirányzat átcsoportosításáról szóló 1180/2010. (VIII. 31.)
Korm. határozat.
11. Ez a határozat – a 12. és 13. pontban meghatározott kivétellel – a közzétételét követő napon lép hatályba.
12. A 10. pont 2012. június 30-án lép hatályba.
13. Az 5. pont 2013. június 30-án lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
4/2013. (III. 29.) GVH utasítása a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének, valamint a közérdekű adatok elektronikus közzétételének rendjéről.
Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 30. § (6) bekezdése és 35. §
(3) bekezdése alapján a Gazdasági Versenyhivatalra vonatkozó közérdekű adatok megismerhetőségére és elektronikus
közzétételére vonatkozóan az alábbiak szerint rendelkezem: A közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendje
1. § Ezen utasítás hatálya nem terjed ki a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi
CXL. törvény, illetve a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
szerinti hatósági eljárásokban és az ágazati vizsgálatban, illetve a bejelentéssel összefüggő eljárásban gyakorolható
iratbetekintésre. 2. § (1) A közérdekű adatok megismerésére irányuló igény (a továbbiakban: adatigény) benyújtásának elősegítése érdekében
a Gazdasági Versenyhivatal igénylőlapot rendszeresít, amelyet honlapján közzétesz.
(2) Adatigény nem utasítható vissza arra hivatkozással, hogy azt nem az igénylőlapon nyújtották be.
(3) A személyesen megjelent igénylő szóbeli igényét az igénylő, vagy kérelme esetén az Ügyfélszolgálati Iroda munkatársa
az igénylőlapba foglalja és azt az igénylő aláírja, egyúttal a munkatárs átadja az igénylő részére a közérdekű adatok
megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjéről szóló írásbeli tájékoztatót.
(4) Az írásbeli és elektronikus úton tett adatigényt az „adatigenyles@gvh.hu” elektronikus címre, vagy a Gazdasági
Versenyhivatal honlapján elérhető postacímre, faxszámra kell küldeni. 3. § (1) Az adatigény teljesítéséről a közérdekűadat-igénylés teljesítéséért felelős, a szervezeti és működési szabályzatban
ekként meghatározott személy (a továbbiakban: adatigénylési felelős) gondoskodik.
(2) A Gazdasági Versenyhivatalhoz beérkezett adatigényt az adatigénylési felelős részére haladéktalanul továbbítani kell.
4. § (1) A beérkezett adatigényt az adatigénylési felelős haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül – szükség esetén
az adatkör szerint érintett szervezeti egység bevonásával – megvizsgálja abból a szempontból, hogy az adatigény
egyértelmű-e, valamint hogy a Gazdasági Versenyhivatal kezelésében lévő adatra vonatkozik-e.
(2) Ha az adatigény nem egyértelmű, az adatigénylési felelős haladéktalanul – legalább tíznapos határidővel – felhívja az
igénylőt pontosításra. Ha az igénylő az adatigény pontosítására irányuló felhívásra határidőben nem válaszol, az
igényt visszavontnak kell tekinteni. Erre az igénylőt a felhívásban figyelmeztetni kell.
(3) Ha adatigénylési felelős megállapítja, hogy az igény szerinti adat vagy annak egy része nincs a Gazdasági
Versenyhivatal kezelésében, az igényt, illetve annak vonatkozó részét haladéktalanul megküldi az adattal érintett
szervnek az igénylő egyidejű értesítése mellett. (4) Ha az igényelt adatot a Gazdasági Versenyhivatal korábban már elektronikus formában nyilvánosságra hozta, az
adatigénylési felelős az adatot tartalmazó nyilvános forrás megjelölésével teljesíti az adatigényt.
5. § (1) A 4. §-ban foglaltak vizsgálata után az adatigénylési felelős szükség szerint megküldi az adatigényt az adatkör szerint
érintett szervezeti egység vezetőjének az adatigény vizsgálata, valamint a válasz előkészítése céljából.
(2) A szervezeti egység vezetője az adatigényt megvizsgálja, és
a) haladéktalanul jelzi és előkészíti a szükséges intézkedést, tájékoztatást írásban az adatigénylési felelős részére, ha
álláspontja szerint aa) a 4. §-ban foglalt intézkedések megtétele szükséges,
ab) az adatigény-teljesítés határidejének meghosszabbítása szükséges, ac) megállapítható a másolatkészítés költsége,
ad) egyébként indokolt az adatigény teljesítésének módjáról az igénylővel egyeztetni,
b) a Jogi Iroda bevonásával haladéktalanul egyeztetést kezdeményez az adatigénylési felelősnél, ha álláspontja
szerint az igényelt adat vagy annak egy része az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról
szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Infotv.) 27. §-a alapján nem vagy csak külön feltétel mellett
ismerhető meg, ha az egyébként nem minősül közérdekű adatnak, vagy ha döntés megalapozását szolgáló adat
megismerhetőségéről szükséges dönteni, illetve c) az igény hiánytalan beérkezésétől számított öt munkanapon belül, illetve a b) pont szerinti egyeztetés lezárultát
követően haladéktalanul összeállítja és megküldi az adatigénylési felelős részére az adatigény teljesítését
szolgáló választ. (3) A (2) bekezdés a) pontjában foglalt jelzés alapján, az intézkedések, illetve tájékoztatás megtétele érdekében –
egyetértése esetén – az adatigénylési felelős veszi fel a kapcsolatot az igénylővel.
(4) Ha az adatigény kézhezvételekor előre látszik, hogy a (2) bekezdés b) pontjában foglalt körülmények állnak fenn, az
adatigénylési felelős haladéktalanul egyeztetést kezdeményez az érintett szervezeti egység és a Jogi Iroda
bevonásával. (5) Az adatigény megtagadásáról – ideértve egyes adatok megismerhetetlenné tételét is –, valamint a döntés
megalapozását szolgáló adat megismerhetőségéről – átruházott hatáskörben – az adatigénylési felelős dönt, és
döntését közli az igénylővel. (6) Ha az adatigénylési felelős eltérően nem dönt, az igényelt adatokat tartalmazó dokumentumban szereplő, az igénylő
által nem megismerhető adatok megismerhetetlenné tételéről, valamint – ha szükséges – a másolatkészítésről az
érintett szervezeti egység gondoskodik, illetve az elektronikus adathordozóra történő rögzítést az Informatikai és
Iratirányítási Iroda végzi. 6. § (1) Az igényelt adatokat tartalmazó dokumentumról, dokumentumrészről, illetve adatokról másolat készítése
költségtérítés ellenében történik, ha az adatigény jelentős terjedelmű, illetve nagy számú adatra vonatkozik.
(2) A fizetendő költségtérítést a Költségvetési Iroda javaslata alapján – az adott típusú másolatkészítéssel összefüggésben
közvetlenül felmerülő legszükségesebb dologi költségek alapján és az adott típusú másolatkészítés átlagos piaci árára
is figyelemmel, lehetőleg a másolatkészítés módja, illetve a másolandó dokumentumok terjedelme szerint
differenciált mértékben – a főtitkár állapítja meg, és azt közli az adatigénylési felelőssel. A költségtérítés mértékét
szükség szerint, de legalább évente felül kell vizsgálni. A felülvizsgálatot követően a költségtérítés mértékét a
Gazdasági Versenyhivatal honlapján haladéktalanul közzé kell tenni. (3) Az Infotv. szerinti jelentős terjedelmű, illetve nagy számú adatra vonatkozó adatigény az ezer oldal vagy azt
meghaladó terjedelmű dokumentum, dokumentumrész, illetve ezekben foglalt adatok igénylése.
(4) A megismerhetetlenné tétel költsége, valamint a postaköltség az igénylőre nem hárítható át.
(5) A másolatért az igénylő által fizetendő költségtérítést csekken vagy a Gazdasági Versenyhivatal Magyar Államkincstárnál
vezetett 10032000-01468223-00000000 előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell befizetni. 7. § Az adatigénylés elutasítása, nem teljesítése miatt vagy a megállapított költségtérítés összegének felülvizsgálata iránti
keresetindítás esetén a Jogi Iroda képviseli a Gazdasági Versenyhivatalt.
8. § (1) Ha az igénylő az adatokat betekintés útján kívánja megismerni, vagy a másolatot személyesen kívánja átvenni, az
adatigénylési felelős felveszi a kapcsolatot az igénylővel időpont egyeztetése céljából, egyéb esetben gondoskodik a
másolat igénylő részére történő eljuttatásáról. (2) Ha az igénylő az előre egyeztetett helyen és időben nem jelenik meg, és öt napon belül igazolást sem nyújt be, vagy az
igény egyéb módon történő teljesítését sem kéri, az igényt visszavontnak kell tekinteni; ez nem érinti a felmerült
költségek megtérítésének kötelezettségét. Ezekre a körülményekre az adatigénylési felelős az időpont-egyeztetés
során felhívja az igénylő figyelmét. (3) A (2) bekezdés szerinti esetben az igénylőt nyilatkoztatni kell arra vonatkozóan, hogy az iratokba a helyszínen
betekintett, illetve hogy az igényelt másolatot átvette. (4) A betekintésre – az erre a célra kijelölt helyiségben – megfelelő időt kell biztosítani. Az betekintés keretében az igénylő
kérdéseire válaszolni és az adatok biztonságára, illetve változatlanságára felügyelni kell.
(5) Ha a másolat elkészítése és a költségek kiszámítása helyben nem lehetséges, az adatigénylési felelős haladéktalanul
gondoskodik a másolat elkészítéséről, valamint a másolat költségének megállapításáról, és ha az adatigény jelentős
terjedelmű, illetve nagy számú adatra vonatkozik, a költségtérítés megfizetését követően a másolat igénylő részére
történő eljuttatásáról. 9. § (1) Az adatigénylési felelős az adatigényekről, az igények elintézésének módjáról, megtagadó döntés esetében – ideértve
egyes adatok megismerhetetlenné tételét is – annak indokáról nyilvántartást vezet.
(2) Az adatigénylési felelős javaslatot tehet a Gazdasági Versenyhivatal elnöke részére a jelentős arányban vagy
mennyiségben felmerült adatigények, illetve az arra adott válasznak a honlapon való közzétételére, valamint szükség
szerint javaslatot tehet az egyedi közzétételi lista kiegészítésére.
A közérdekű adatok elektronikus közzétételének rendje 10. § (1) A Gazdasági Versenyhivatal által közzéteendő adatok felsorolását, az adat tartalmi szempontból megfelelő
összeállításáért és frissítéséért felelős szervezeti egység kijelölését, valamint az adat frissítésére és megőrzésére
vonatkozó szabályokat az 1. melléklet tartalmazza. (2) Az Informatikai és Iratirányítási Iroda csoportvezetője (a továbbiakban: csoportvezető) gondoskodik – az
1. mellékletben megjelölt szervezeti egység közreműködésével – az adatok közzétételéről, az adatok folyamatos
hozzáférhetőségéről és szükség szerinti archiválásáról, valamint a közzétételi listákon szereplő adatok közzétételéhez
szükséges közzétételi mintákról szóló 18/2005. (XII. 27.) IHM rendeletben foglalt követelmények teljesítéséről. Az
adatok közzétételekor meg kell jelölni az adat közzétételének pontos időpontját és – ahol az releváns – azt is, hogy az
adott adat mikori tényállapotnak felel meg. (3) A felelős szervezeti egység által megküldött adatot a csoportvezető a honlap adattartalmának karbantartásáért felelős
munkatársnak feltöltés céljából haladéktalanul továbbítja és ellenőrzi annak végrehajtását.
(4) A csoportvezető felhívja a felelős szervezeti egységet az adatok frissítésére, ha az 1. melléklet szerinti időszakos frissítés
szabályai szerint az időszerű, vagy ha egyébként az adatok lehetséges megváltozásáról értesül.
(5) A tévesen vagy pontatlanul közzétett adatok helyesbítését, kicserélését a felelős szervezeti egység a hiba tudomására
jutását követően haladéktalanul kezdeményezi a csoportvezetőnél. (6) A csoportvezető és a felelős szervezeti egység elektronikus levélen keresztül tartja a kapcsolatot.
11. § (1) A csoportvezető az Infotv. közzétételre vonatkozó rendelkezéseinek teljesítéséről évente jelentést készít a tárgyévet
követő év január 31-éig, amelyet a főtitkáron keresztül terjeszt az elnök elé.
(2) A csoportvezető gondoskodik az Infotv. 37/B. § (1) bekezdésében meghatározott kötelezettség teljesítéséről.
Záró rendelkezések 12. § Ez az utasítás 2013. április 1-jén lép hatályba.
13. § A 6. § szerinti költségtérítés mértékét első alkalommal ezen utasítás hatálybalépésének napjától számított tizenöt
napon belül kell közzétenni. 14. § A Gazdasági Versenyhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 5/Eln./2010. évi belső utasítás 1. mellékletének
13. pontja a következő hetedik franciabekezdéssel egészül ki:
(A kabinetfőnök az elnöknek a Hivatal irányításával összefüggő tevékenysége ellátásának segítése érdekében)
„– ellátja a közérdekűadat-igénylés teljesítéséért felelős személy feladatait.”
15. § Hatályát veszti a Gazdasági Versenyhivatal beszerzései lebonyolításával kapcsolatos eljárásrendről szóló 8/Eln./2012.
utasítás 16. § (2) bekezdése. 16. § Hatályát veszti a 6. § (1) és (3) bekezdése az Infotv. 72. § (1) bekezdés b) pontja alapján kiadott kormányrendelet
hatálybalépésének napján. Dr. Juhász Miklós s. k.,
elnök


text:
1/2014. (III. 21.) ONYF utasítása a fővárosi és megyei kormányhivatal nyugdíjbiztosítási igazgatósága területi szakellenőrzési feladatainak ellátásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva a következő
utasítást adom ki:
1. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 100.  §-a, a  közigazgatási hatósági eljárás és
szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 87–94. §-a, valamint az Országos Nyugdíjbiztosítási
Főigazgatóságról szóló 289/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 2/A.  § (2)  bekezdése és 4.  § (1)  bekezdés e)  pontja
alapján a fővárosi és megyei kormányhivatal nyugdíjbiztosítási igazgatósága területi szakellenőrzési tevékenységét
a Mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Ezen utasítás rendelkezéseit a  folyamatban lévő, a  hatálybalépését követően indult ügyekben és megismételt
eljárásokban kell alkalmazni.
4. § Hatályát veszti a  fővárosi és megyei kormányhivatal nyugdíjbiztosítási igazgatósága területi szakellenőrzési
feladatainak ellátásáról szóló 4/2013. (VII. 5.) ONYF utasítás.
Prof. Dr. Mészáros József s. k.,
 főigazgató


text:
1836/2014. (XII. 29.) Korm. határozata a Paksi Atomerőmű kapacitásának fenntartásával kapcsolatos egyes feladatok meghatározásáról.
A Kormány – figyelemmel arra, hogy a Paksi Atomerőmű kapacitás-fenntartására irányuló beruházás (a továbbiakban: beruházás)
megvalósítását a nemzetgazdaság szempontjából kiemelt fontosságú és az energiaellátás biztonsága szempontjából alapvetően
szükséges beruházásnak tartja – a megvalósítás elősegítése érdekében a következő határozatot hozza:
 1. Át kell tekinteni a  nukleáris létesítmények előkészítését, megvalósítását, működését érintő hatósági eljárásokra
vonatkozó, valamint kapcsolódó jogszabályokat és javaslatot kell tenni azok korszerűsítésére, a  szabályok közötti
összhang megteremtésére.
Felelős: igazságügyi miniszter
 feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: azonnal
2. Javaslatot kell tenni a  beruházással összefüggő hatósági eljárásokban hatáskörrel rendelkező hatóságok szakmai
felkészítéséhez, továbbá anyagi és humán erőforrásainak rendelkezésre állásához szükséges intézkedésekre.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 igazságügyi miniszter
 feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: azonnal
3. A  beruházás megvalósítása során a  hazai energetikai ipar versenyképességének fokozásával biztosítható
a  legnagyobb mértékű beszállítói arány. Ennek érdekében beszállítói programot kell indítani, amelynek szervezeti
kereteit és forrását biztosítani kell.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
4. Annak érdekében, hogy a  beruházás megvalósításához szükséges további megfelelő műszaki-tudományos
szakértelemmel bíró szakember álljon rendelkezésre, külön kutatás-fejlesztési célprogramokat kell indítani. Ezen
túlmenően intézkedéseket kell tenni a  szükséges további humán erőforrás megteremtése érdekében, különös
tekintettel a szak- és felsőoktatási képzés fejlesztése terén.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal
5. Tekintettel arra, hogy a  műszaki kutatás-fejlesztésben való részvétel megfelelő alapot ad a  hazai, a  tervezésben,
gyártásban, szerelésben, építésben, kivitelezésben jártas intézmények, vállalkozások felkészülésére a beruházásban
való közreműködéshez, indokolt, hogy e  vállalkozások részt vegyenek egy lehetőleg magyarországi telephelyen
épülő, IV. generációs kutatóreaktorhoz kapcsolódó, üzemanyagot vizsgáló laboratórium építésében. Ennek
keretében meg kell vizsgálni:
a) a IV. generációs kutatási projekt keretében az üzemanyagot vizsgáló laboratórium magyarországi telephelyen
való elhelyezésének lehetőségét,
b) a projektben való magyar részvétel jelenlegi finanszírozását, további finanszírozási lehetőségek bevonását,
c) a projekttel kapcsolatos kockázatokat,
d) a projekt lehetséges alternatíváit,
e) az engedélyezés folyamatát.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 feladatkörükben érintett miniszterek
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
6. A  Kormány részére – szükség szerint, de legalább félévente – jelentést kell készíteni az  új blokk(ok) létesítésének
végrehajtásáról, különösen annak műszaki-nukleáris biztonsági, pénzügyi-költségvetési, társadalmi, média-,
gazdasági- és foglalkoztatáspolitikai vonzatairól.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos 7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 8. Hatályát veszti a  nukleáris energia hazai alkalmazásával, annak fejlesztésével kapcsolatos stratégiai kérdéseket
vizsgáló Nukleáris Energia Kormánybizottság létrehozásáról, összetételének és feladatainak meghatározásáról szóló
1195/2012. (VI. 18.) Korm. határozat.
9. A Kormány visszavonja a Paksi Atomerőmű telephelyén létesülő új atomerőművi blokkal (blokkokkal) kapcsolatos
további feladatok meghatározásáról szóló 1194/2012. (VI. 18.) Korm. határozatot.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
14/2004. (II. 6.) FVM rendelete az egyes tengeri puhatestű állatokat érintő egyes betegségek elleni védekezésről.
Az állategészségügyről szóló 1995. évi XCI. törvény
45. §-ának 11. pontjában kapott felhatalmazás alapján a
következőket rendelem el:
Fogalommeghatározások 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. Tengeri puhatestű állatok: ezen állatrendszertani
törzsbe tartozó, az egyedfejlődés bármely fokán álló tengeri állatok.
2. Gazdaság: bármely létesítmény, amelyben forgalomba hozatal céljából tengeri puhatestű állatokat nevelnek
vagy tartanak.
3. Tisztító központ: olyan engedélyezett, természetes
állapotában tiszta tengervízzel vagy megfelelő kezeléssel
tisztított tengervízzel töltött tárolók együttese, amelyben
az élő tengeri puhatestű állatokat annyi időre helyezik el,
amennyi a mikrobiológiai szennyezettség eltávolításához
szükséges, amely által emberi fogyasztásra alkalmassá
válnak.
4. Megfigyelt rendkívüli elhullás: az állomány megközelítően 15%-át érintő, két ellenőrzés közötti rövid időszakban fellépő tömeges elhullás, amelyet 15 napon belül vizsgálatok megerősítenek. A keltetőkben a pusztulást akkor
kell rendkívülinek tekinteni, ha a termelő nem kap lárvákat egy olyan időszakban, amely különböző tenyészállományok egymást követő ívását foglalta magában. Az ivadéknevelőkben az elhullást akkor kell rendkívülinek tekinteni,
ha rövid idő alatt több csőben jelentős mértékű elhullás
jelentkezik.
5. Jóváhagyott laboratórium: az 1. számú mellékletben
meghatározott olyan laboratórium, amely az e rendeletben
előírt diagnosztikai vizsgálatokat a gazdaság elhelyezkedése szerint illetékes megyei állategészségügyi és élelmiszerellenőrző állomás (a továbbiakban: állomás) megrendelésére végzi.
Nyilvántartások vezetése 2. § (1) Valamennyi tengeri puhatestű állatot tenyésztő
gazdaságról az állomásnak naprakész nyilvántartást kell
vezetnie.
(2) A tengeri puhatestű állatot tenyésztő gazdaságnak
nyilvántartást kell vezetni
a) a gazdaságba bekerülő élő tengeri puhatestű állatokról, beleértve a szállításukra, számukra vagy súlyukra,
méretükre és származásukra vonatkozó adatokat,
b) vízbe való visszahelyezés céljából a gazdaságot elhagyó tengeri puhatestű állatokról, beleértve a feladásukra, számukra vagy súlyukra, méretükre és rendeltetési
helyükre vonatkozó adatokat,
c) a megfigyelt rendkívüli elhullásról. (3) A (2) bekezdés szerinti nyilvántartást, amely az állomás által — annak kérésére — bármikor megtekinthető,
rendszeresen frissíteni kell, és négy évig meg kell őrizni.
Ellenőrzési, mintavételi, vizsgálati program 3. § (1) Valamennyi tengeri puhatestű állatot tenyésztő gazdaságban ellenőrzési és mintavételi programot kell alkalmazni az esetleges rendkívüli elhullás megfigyelése, valamint az állományok egészségi állapotának nyomon követése érdekében.
(2) Amennyiben a program alkalmazása során rendkívüli elhullást figyelnek meg, vagy az állomás számára olyan
információk állnak rendelkezésre, amelyek alapján okkal
feltételezhető betegségek jelenléte, a következő intézkedéseket kell megtenni:
a) listát kell készíteni azon helyszínekről, ahol a 2. számú mellékletben felsorolt betegségek jelen vannak, illetve
ezen betegségek miatt rendkívüli elhullást figyeltek meg,
vagy amelyekre vonatkozóan az állomás számára olyan
információk állnak rendelkezésre, amely alapján okkal feltételezhető betegségek jelenléte,
b) figyelemmel kell kísérni a 2. számú mellékletben felsorolt betegségek alakulását és földrajzi terjedését.
4. § (1) A 2. számú mellékletben felsorolt betegségek feltételezett jelenlétéről és a tengeri puhatestű állatoknak
a gazdaságokban megfigyelt rendkívüli elhullási arányáról
a lehető leghamarabb értesíteni kell az állomást.
(2) Az (1) bekezdésben említett esetben az állomásnak
biztosítani kell, hogy
a) mintákat vegyenek egy jóváhagyott laboratórium
által végzendő vizsgálat céljából,
b) az a) pontban említett vizsgálat befejezéséig ne
hagyják el a tengeri puhatestű állatok az érintett gazdaságot vízben történő átmosás, vagy vízbe való visszahelyezés
céljából, kivéve, ha az állomás ezt engedélyezi.
(3) Amennyiben a (2) bekezdés a) pontjában említett
vizsgálat nem mutatja ki a kórokozó jelenlétét, a (2) bekezdés b) pontjában említett korlátozásokat meg kell szüntetni.
(4) Amennyiben a (2) bekezdésben említett vizsgálat a
megfigyelt rendkívüli elhullást előidéző vagy erre alkalmas
kórokozó, vagy a 2. számú mellékletben felsorolt valamely
betegség kórokozójának jelenlétét mutatja ki, az állomásnak járványügyi vizsgálatot kell végeznie a fertőzés lehetséges módjának meghatározása és annak megállapítása
érdekében, hogy elhagyták-e a tengeri puhatestű állatok a
gazdaságot, átmosás vagy vízbe való visszahelyezés céljából, a rendkívüli elhullást okozó betegség jelentkezése
előtt.
(5) Amennyiben a járványügyi vizsgálat azt mutatja ki,
hogy a betegség többek között a tengeri puhatestű állatok
szállítása révén került be egy vagy több gazdaságba, a
(2) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni.
(6) Az állomás engedélyezheti a területén élő tengeri
puhatestű állatok más olyan gazdaságba szállítását, amely
ugyanazzal a betegséggel fertőzött.
(7) A Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium
azonnal tájékoztatja az Európai Bizottságot és a tagállamokat minden, valamely kórokozóra visszavezethető megfigyelt, rendkívüli elhullásról, annak okáról, a helyzet
elemzése és leküzdése érdekében tett valamennyi intézkedésről.
5. § A tengeri puhatestű állatokat érintő rendkívüli elhullás
esetén az elhullás okának meghatározására az 1. számú
mellékletben felsorolt, jóváhagyott laboratórium vizsgálatait kell igénybe venni.
6. § A tengeri puhatestű állatok betegségeinek közösségi
referencialaboratóriumát a 3. számú melléklet tartalmazza,
amelynek feladatait a kéthéjú kagylókat érintő egyes betegségek elleni védekezés céljából közösségi minimumintézkedések bevezetéséről szóló, a Tanács 95/70/EK irányelvének (a továbbiakban: 95/70/EK irányelv) B melléklete
határozza meg.
Az Európai Bizottság ellenőrzése 7. § Az Európai Bizottság szakértői a 95/70/EK irányelv 8. cikke szerint — az állategészségügyi hatósággal együttműködve
— helyszíni ellenőrzéseket végezhetnek. Az Európai Bizottság szakértőinek feladatuk teljesítéséhez minden szükséges
segítséget meg kell adni.
Záró rendelkezések 8. § (1) E rendelet a Magyar Köztársaságnak az Európai
Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép
hatályba.
(2) Ez a rendelet a Magyar Köztársaság, az Európai
Közösségek és azok tagállamai közötti társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban, az Európai Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) a Tanács 95/70/EK irányelve a kéthéjú kagylókat
érintő egyes betegségek elleni védekezés céljából közösségi minimumintézkedések bevezetéséről,
b) a kéthéjú kagylókat érintő egyes betegségek elleni
védekezés céljából közösségi minimumintézkedések bevezetéséről szóló 95/70/EK tanácsi irányelvnek a kéthéjú
kagylók betegségeit vizsgáló nemzeti referencialaboratóriumok listája tekintetében történő módosításáról szóló
2001/293/EK határozat,
c) a kéthéjú kagylókat érintő egyes betegségek elleni
védekezés céljából közösségi minimumintézkedések bevezetéséről szóló 95/70/EK tanácsi irányelv módosításáról
szóló 2003/83/EK határozat.
Dr. Németh Imre s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter


text:
1007/2016. (I. 18.) Korm. határozata a 2014–2020. évek közötti határ menti közúti infrastruktúra-fejlesztésekről.
A Kormány
 1. egyetért a 2014–2020. évek közötti határ menti közúti infrastrukturális projektek indikatív listájával (a továbbiakban:
indikatív lista) az 1. melléklet szerint,
 2. egyetért azzal, hogy az  indikatív listán szereplő projektek az  Európai Unió 2014–2020.  évi programozási időszak
határ menti együttműködési programok (a  továbbiakban: Interreg V-A programok) keretének terhére kerüljenek
megvalósításra akként, hogy az  egyes projektek csak az  Interreg V-A programok keretéből az  adott projektre
fordítható forrásai mértékéig legyenek finanszírozhatók,
3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az indikatív lista alapján – az abban szereplő projektek hatékony
előkészítése és az  Interreg V-A programok pályázataira történő sikeres benyújtása érdekében – a  szükséges
egyeztetéseket folytassa le az  érintett hazai miniszterek, intézmények, valamint a  szomszédos országok illetékes
szervezeteinek bevonásával,
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
 4. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyék meg a  szükséges
intézkedéseket – indokolt esetben tegyenek javaslatot a  Kormány részére – az  indikatív listán szereplő projektek
előkészítésével összefüggő, egymilliárd forint összegű kiadás pótlólagos forrásának a  Magyarország 2016.  évi
központi költségvetésről szóló 2015. évi C. törvény 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet javára
történő biztosítása érdekében,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2016. február 29.
 5. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Interreg V-A programok kerete
terhére történő európai uniós források további igénybevétele céljából az  indikatív listán szereplő projektek
előkészítése érdekében gondoskodjanak a 2017–2020. évi központi költségvetés Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezetében bázis jelleggel évente egymilliárd forint többletforrás biztosításáról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: az adott évi központi költségvetés tervezése során
 6. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) az indikatív listát alapul véve az  előkészítendő projektek körének meghatározását (a  továbbiakban:
előkészítendő projektek) és az egyes projektek ütemezését a külgazdasági és külügyminiszter egyetértésével
és a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával végezze el, valamint
b) tegye meg a  szükséges elrendelő intézkedéseket a  NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő zártkörűen
működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: NIF Zrt.) felé a  2.  pont szerinti pályázatok benyújtásához és
a szerződéskötéshez szükséges projekt-előkészítési feladatok teljesítése érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
külgazdasági és külügyminiszter
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: folyamatos
 7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  4. és az  5.  pont szerinti forrásoknak (a  továbbiakban: hazai
támogatás) az előkészítendő projektek támogatásaként történő biztosításáról szóló támogatási szerződésben kösse
ki, hogy ha a  3.  pont szerinti pályázat sikeressége folytán az  előkészítendő projektek valamelyike európai uniós
forrást nyer el, akkor a NIF Zrt. köteles az előkészítési projektek költségeinek az Európai Unió által társfinanszírozott
hányadával megegyező összegű hazai támogatás visszafizetésére,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 8. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a NIF Zrt. által a 7. pont szerint a központi költségvetés
Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezete számára visszafizetett hazai támogatásnak a  központi költségvetés
A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, Uniós támogatások utólagos megtérülése előirányzatára
történő befizetéséről.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2010. (IV. 15.) KHEM rendelete a villamos energia és a földgáz egyetemes szolgáltató által alkalmazható számlaképről.
A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény 170. § (4) bekezdésében, és a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény
133. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről
 szóló 133/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § f) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel, és a szociális és munkaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 170/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § k) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró szociális és munkaügyi miniszterrel
egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § Ez a rendelet határozza meg a villamos energia és a földgáz egyetemes szolgáltató által az egyetemes szolgáltatásra
jogosult felhasználók részére kibocsátott számla számlaképére vonatkozó minimális követelményeket.
2. § A villamos energia egyetemes szolgáltató által alkalmazható számlaképre vonatkozó részletes elő írásokat
az 1. melléklet, a földgáz egyetemes szolgáltató által alkalmazható számlaképre vonatkozó részletes elő írásokat
a 2. melléklet tartalmazza.
3. § (1) Az egyetemes szolgáltató az egyes adatok elkülönítését és sorrendjét szabadon meghatározhatja azzal, hogy
az 1. melléklet 2. pontjában, valamint a 2. melléklet 2. pontjában megjelölt adatokat a számla első oldalának kell
tartalmaznia. A számla egy oldalon is tartalmazhatja a mellékletben megjelölt valamennyi adatot.
(2) Az egyetemes szolgáltató arculatának megfelelő elrendezés, formázás a számla bármely oldalán szabadon alakítható.
(3) A számla megjelenítése során kiemelést kell alkalmazni a következő adatok esetén:
a) a fizetési határidő,
b) a fizetendő összeg és
c) az azonosító jelsorozat, amellyel a felhasználó az egyetemes szolgáltatónál az ügyintézés során egyértelműen
tudja azonosítani magát, a felhasználási helyet vagy a szerződését.
(4) Az egyetemes szolgáltató köteles a számlán alkalmazott rövidítések és a felhasználók számára nehezen érthető
szakkifejezések magyarázatát rendszeresen, legalább évente egyszer a számlán vagy ahhoz csatoltan megadni.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő hetedik hónap első napján lép hatályba.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter


text:
18/2011. (II. 28.) Korm. rendelete a légiközlekedési tevékenységből származó üvegházhatású gázok kibocsátásáról.
A Kormány az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló 2005. évi XV. törvény 20. § (5) bekezdés c), d),
g), h) és i) pontjában, a 17–19. § és a 21. § tekintetében az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló
2005. évi XV. törvény 20. § (5) bekezdés f) pontjában, a 20. § tekintetében a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű
beruházások meg valósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket
rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. forrásanyag: olyan tüzelőanyag, amelynek felhasználása eredményeként a 2009/339/EK bizottsági határozattal
módosított 2007/589/EK bizottsági határozat (a továbbiakban: 2007/589/EK bizottsági határozat) I. melléklet
2. pont 1. alpont c) pontjában meghatározott kibocsátó forrás üvegházhatást okozó gázt bocsát ki;
2. légiközlekedési kis kibocsátó: olyan kereskedelmi légiközlekedési üzemben tartónak nem minősülő légijármű
üzemben tartó, amely
a) három egymást követő négy hónapban időszakonként 243-nál kevesebb repülőutat teljesít vagy
b) repülőútjainak éves összkibocsátása kevesebb, mint 10 000 tonna.
2. Nyomonkövetési terv 2. § (1) A légijármű üzemben tartó a kibocsátásra vonatkozó nyomonkövetési tervet a 2007/589/EK bizottsági határozat
XIV. melléklet 2., 3., 5. és 6. pontjában, a tonnakilométer-adatokra vonatkozó nyomonkövetési tervet a 2007/589/EK
bizottsági határozat XV. melléklet 3., 4. és 5. pontjában (a továbbiakban együtt: nyomonkövetési terv) foglaltak szerint
készíti el.
(2) A légijármű üzemben tartó által készítendő kibocsátásra vonatkozó nyomonkövetési terv kiterjed a légijármű
üzemben tartó által folytatott légiközlekedési tevékenységhez tartozó összes kibocsátó forrásból és forrásanyagból
származó valamennyi kibocsátásra.
(3) A légijármű üzemben tartó a nyomonkövetési tervet az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi
Főfelügyelőség (a továbbiakban: hatóság) honlapján közzétett, cégszerű aláírással ellátott formanyomtatványon és
egyidejűleg elektronikus úton nyújtja be a hatóságnak.
(4) Ha a hatóság megállapítja, hogy a nyomonkövetési terv nem tartalmazza a 2007/589/EK bizottsági határozat
XIV. melléklet 2., 3., 5. és 6. pontjában és a XV. melléklet 3., 4. és 5. pontjában előírt adatokat vagy dokumentumokat,
vagy valótlan adatokat tartalmaz, vagy a megjelölt módszertan nem alkalmas a kibocsátások vagy
a tonnakilométer-adatok figyelemmel kísérésére, a nyomonkövetési terv jóváhagyása iránti kérelmet elutasítja.
A nyomonkövetési terv elutasítása esetén a légijármű üzemben tartó az elutasításról szóló jogerős határozat közlését
követő 30 napon belül, a határozatban foglaltaknak megfelelő nyomonkövetési tervet nyújt be a hatóságnak.
3. § (1) A légijármű üzemben tartó minden kereskedési időszak előtt felülvizsgálja a kibocsátásra vonatkozó nyomonkövetési
tervet. A felülvizsgálat során a légijármű üzemben tartó megvizsgálja, hogy a jelentett adatok minőségének javítása
érdekében szükséges-e a nyomonkövetési módszertan módosítása.
(2) A nyomonkövetési módszertannak a 2007/589/EK bizottsági határozat XIV. melléklet 6. pontja szerinti lényeges
megváltoztatása esetén a légijármű üzemben tartó a változástól számított 30 napon belül jóváhagyás céljából
megküldi a nyomonkövetési tervet a hatóságnak. A hatóság a felülvizsgált nyomonkövetési terv jóváhagyása során
a 2. § (4) bekezdésben foglalt szabályokat alkalmazza.
(3) A kibocsátásra vonatkozó nyomonkövetési terv tervezett, a (2) bekezdés szerint lényegesnek nem minősülő
módosításait a légijármű üzemben tartó 30 napon belül bejelenti a hatóságnak.
4. § Ha a légijármű üzemben tartó légiközlekedési tevékenysége megszűnik, vagy a tevékenysége az üvegházhatású
gázok kibocsátási egységeinek kereskedelméről szóló 2005. évi XV. törvény (a továbbiakban: Üht.) 1. számú melléklete
szerint a XI. pont alóli kivételnek minősül, köteles azt a bejelentés alapjául szolgáló esemény napjától számított
15 napon belül a hatóságnak bejelenteni. A bejelentés tartalmazza a bejelentés alapjául szolgáló esemény
bekövetkezésének az időpontját és az annak igazolására alkalmas dokumentumot.
3. Az éves kibocsátási jelentés 5. § (1) A légijármű üzemben tartó a jelentést cégszerű aláírással ellátott formanyomtatványon és egyidejűleg elektronikus
úton nyújtja be.
(2) A kibocsátásokat egész tonnára kerekítve kell megadni. A számítások során a járatonkénti tüzelőanyag-fogyasztást
kerekítés nélkül kell figyelembe venni.
(3) Az éves kibocsátási jelentés a 2007/589/EK bizottsági határozat XIV. melléklet 8. pontja szerinti adatokat tartalmazza.
(4) A légijármű üzemben tartó köteles a 2007/589/EK bizottsági határozat I. melléklet 9. pontja szerint az abban
meghatározott adatokat a benyújtástól számított 10 évig megőrizni.
4. Légiközlekedési kis kibocsátó 6. § (1) A kis kibocsátónak minősülő légijármű üzemben tartó alkalmazhatja a 2007/589/EK bizottsági határozat XIV. melléklet
4. pontja szerinti egyszerűsített nyomonkövetési eljárást.
(2) Ha az egyszerűsített nyomonkövetési eljárást alkalmazó légijármű üzemben tartó egy jelentési évben túllépi a kis
kibocsátók számára megállapított küszöbértéket, e tényről a bejelentés alapjául szolgáló esemény napjától számított
15 napon belül értesíti a hatóságot.
(3) A légijármű üzemben tartó a (2) bekezdés szerinti jelentéshez mellékeli az arra vonatkozó dokumentumokat, hogy
a következő jelentési időszakban a küszöbértéket nem lépi túl.
(4) A (3) bekezdésben foglalt kötelezettség nem teljesítése esetén a légijármű üzemben tartó felülvizsgálja
a nyomonkövetési tervet annak érdekében, hogy az megfeleljen a nyomonkövetési követelményeknek és
a módosított nyomonkövetési tervet jóváhagyásra benyújtja a hatósághoz.
5. Az Üht. hatálya alá kerülő kereskedelmi légiközlekedési üzemben tartókkal kapcsolatos eljárás
7. § (1) Az a légiközlekedési üzemben tartó, amely egy jelentési évben túllépi az Üht. 1. számú melléklet j) pontjában
a repülőutak számára vagy az éves összkibocsátásra meghatározott értéket, a bejelentés alapjául szolgáló esemény
napjától számított 30 napon belül tájékoztatja erről a hatóságot, és megküldi a 3. § szerinti nyomonkövetési tervet.
(2) A kereskedelmi légiközlekedési üzemben tartó – a nyomonkövetési terv jóváhagyását követően – a tárgyévet követő
év március 31-ig hitelesített jelentést tesz.
6. A légiközlekedési kibocsátási egységek térítésmentes kiosztása 8. § (1) Az egyes kereskedési időszakokra vonatkozó légiközlekedési kibocsátási egységek térítésmentes kiosztására irányuló
kérelemhez mellékelni kell az ellenőrzési évre vonatkozó hitelesített tonnakilométer-adatokat tartalmazó
tonnakilométer jelentést, melynek tartalmi követelményeit a 2007/589/EK bizottsági határozat XV. melléklet 8. pontja
állapítja meg. A kérelmet az első és második légiközlekedési kereskedési időszak vonatkozásában 2011. március 31-ig,
majd ezt követően a kereskedési időszak kezdetét megelőzően legalább 21 hónappal kell benyújtani.
(2) Ellenőrzési évnek minősül a 2012. január 1-jétől 2012. december 31-ig terjedő kereskedési időszak vonatkozásában
a 2010-es év, a 2013. január 1-jétől kezdődő kereskedési időszak és a további kereskedési időszakok vonatkozásában
pedig az érintett kereskedési időszak kezdetét megelőző 3. naptári év.
(3) A kérelmet benyújtó minden egyes légijármű üzemben tartó részére az adott időszakban kiosztott kibocsátási
egységek teljes számát a kérelemben szereplő tonnakilométer-adatoknak az Európai Bizottság (a továbbiakban:
Bizottság) által kiadott határozatban meghatározott referenciaértékkel való szorzása útján kell kiszámítani.
(4) Az egyes légijármű üzemben tartók számára az adott évben kiosztott kibocsátási egységek száma úgy kerül
kiszámításra, hogy az adott időszakban kiosztott kibocsátási egységek teljes száma elosztásra kerül az adott
kereskedési időszak azon éveinek számával, amelyek során a légijármű üzemben tartó légiközlekedési tevékenységét
folytatja.
7. A légiközlekedési új belépő tartalékból történő kiosztás
9. § (1) A légiközlekedési új belépő a légiközlekedési kibocsátási egységek térítésmentes kiosztása iránti kérelmét
a 2013. január 1-jén kezdődő időszakra 2015. június 30-ig nyújtja be az energiapolitikáért felelős miniszterhez
(a továbbiakban: miniszter).
(2) A légiközlekedési új belépő tartalékból való részesedés iránti kérelem tartalmazza:
a) a légijármű üzemben tartó által a kérelem tárgyát képező időszak második naptári évében végzett, az Üht.
1. számú melléklete szerinti légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó hitelesített tonnakilométer-adatokat, és
b) a jogosultsági feltételeknek való megfelelés igazolását.
(3) Az Üht. 3. § k) pont kb) alpontjának hatálya alá tartozó légijármű üzemben tartók kérelme a (2) bekezdésben előírt
adatokon kívül tartalmazza a tonnakilométer-adatok benyújtása szerinti ellenőrzési év és a kérelem tárgyát képező
időszak második naptári éve között a légijármű üzemben tartó által elért
a) tonnakilométerben kifejezett százalékos növekedésre,
b) tonnakilométerben kifejezett abszolút növekedésre, és
c) a tonnakilométerben kifejezett, az Üht. 3. § k) pont kb) alpontjában meghatározott 18%-ot meghaladó abszolút
növekedésre
vonatkozó adatot. 8. A kibocsátás-csökkentési egység, illetve igazolt kibocsátás-csökkentési egység beszámítása
10. § A kibocsátás-kereskedelemben részt vevő légijármű üzemben tartó az együttes végrehajtási és a tiszta fejlesztési
mechanizmus projektekből származó kibocsátás-csökkentési egységeket és igazolt kibocsátás-csökkentési
egységeket az Üht. 11. § szerinti visszaadás során, az Üht. 14. § szerinti beszámítás keretében felhasználhatja az adott
évben visszaadott kibocsátási egységek mennyiségének legfeljebb 15%-áig.
9. Jogkövetkezmények 11. § (1) A nyomonkövetési terv benyújtására vonatkozó kötelezettség megszegése esetén az alapbírság összege
150 000 forint, melyhez hozzá kell adni a határidő leteltének napjától a benyújtás napjáig eltelt naptári napok számával
megszorzott 20 000 forint bírság összeget.
(2) Az éves jelentés teljesítésére vonatkozó kötelezettség megszegése esetén a bírság összege 350 000 forint.
(3) Amennyiben az üzemeltető vagy a légijármű üzemben tartó a kibocsátások nyomonkövetését és jelentését nem
e rendeletnek vagy a 2007/589/EK bizottsági határozat XIV. melléklet 1–9. pontjának és XV. melléklet 1–8. pontjának
megfelelően végzi, vagy a jelentés hitelesítésére vonatkozó kötelezettségének, vagy a változások bejelentésére
vonatkozó kötelezettségének nem tesz eleget, akkor a bírság mértéke 150 000 forinttól 1 000 000 forintig terjedhet.
A hatóság a kiszabott bírság összegét a kötelezettségszegés súlyát, jellegét és a légijármű üzemben tartó kibocsátását
figyelembe véve állapítja meg.
(4) A légiközlekedési kibocsátási egységek visszaadására vonatkozó kötelezettség megszegése esetén a bírság összege
a mulasztással érintett minden egyes tonna szén-dioxid-egyenértéknek megfelelő kibocsátás után 100 eurónak
megfelelő forintösszeg. A bírság összegének megállapítása során a Magyar Nemzeti Bank által megállapított,
a visszaadás elmulasztott napján közzétett hivatalos devizaárfolyamot kell figyelembe venni.
12. § (1) Az Üht. 17. § (6) bekezdése szerinti működési tilalom megállapítása iránti kérelem tartalmazza:
a) bizonyítékot arról, hogy a légijármű üzemben tartó megszegte az Üht.-ben vagy az e rendeletben foglalt
kötelezettségét,
b) tájékoztatást a tagállam által hozott intézkedésekről,
c) a közösségi szintű működési tilalom szükségességének indokait, és
d) a közösségi szintű működési tilalom hatályára és az esetlegesen alkalmazandó feltételekre vonatkozó javaslatot.
(2) A miniszter tájékoztatja a Bizottságot a működési tilalmat megállapító határozat végrehajtása érdekében megtett
intézkedésekről.
10. Számlavezetési díj 13. § (1) A légiközlekedési kibocsátási egységek közhiteles nyilvántartásáért és kezeléséért az 1. mellékletben meghatározott
mértékű számlavezetési díjat kell fizetni.
(2) A számlavezetési díjat a hatóságnak a Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00287261-00000000
előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell befizetni.
(3) A forgalmi jegyzékhez kapcsolódó légiközlekedési üzemben tartói számla esetében a számlavezetési díjat a számla
tulajdonosa évente a tárgyév január 31-ig köteles megfizetni a hatóság által a tárgyév január 5-ig kiállított és
a számlatulajdonos részére megküldött zámla alapján.
(4) A számlavezetési díjat átutalással vagy fizetési számlára történő készpénzbefizetéssel kell teljesíteni a fizetési
megbízás közlemény rovatban feltüntetve a tárgyévet és a légijármű üzemben tartó nevét.
(5) A számlavezetési díj a hatóság bevétele. A számlavezetési díjat a hatóság a forgalmi jegyzék működtetésére fordítja.
(6) A hatóság a számlavezetési díjról nyilvántartást vezet.
14. § (1) A számlavezetési díjat, amennyiben a számla nyitására év közben kerül sor, a számla nyitását követő tizenöt napon
belül kell befizetni a hatóság által a számla nyitásával egyidejűleg kiállított és a számlatulajdonos részére megküldött
számla alapján.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt esetben számlavezetési díjat a számlanyitást követő naptól a tárgyév december 31-ig
terjedő időszakra kell fizetni.
(3) A számlavezetési díj mértéke az (1) bekezdésben foglalt esetben az 1. mellékletben meghatározott éves díjnak
a (2) bekezdésben meghatározott időszakra eső arányos része.
(4) Ha a forgalmi jegyzékhez kapcsolódó légiközlekedési üzembentartói számlát a számlatulajdonos év közben
megszünteti, a hatóság a számla megszüntetését követő tizenöt napon belül visszautalja a számlatulajdonos részére
a számlavezetési díjnak a számla megszüntetését követő naptól a tárgyév december 31-ig terjedő időszakra eső
arányos részét.
15. § (1) Ha a számlatulajdonos díjfizetési kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, késedelmi pótlékot köteles fizetni,
és a hatóság mint jegyzékkezelő a számlához való hozzáférést felfüggeszti (a továbbiakban: zárolás).
(2) A késedelmi pótlék mértéke minden naptári nap után a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat
kétszeresének 365-öd része. A késedelmesen megfizetett késedelmi pótlék után nem számítható fel késedelmi
pótlék.
(3) A hatóság mint jegyzékkezelő a számla zárolását a számlavezetési díj és a késedelmi pótlék befizetése után oldja fel.
11. Záró rendelkezések 16. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) E rendelet 13–15. §-a és 1. melléklete az e rendelet kihirdetését követő 45. napon lép hatályba.
(3) A légijármű üzemben tartó először 2012. október 31-ig vizsgálja felül a kibocsátásra vonatkozó nyomonkövetési
tervet.
(4) Ez a rendelet a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli
kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról szóló, 2008.
november 19-i 2008/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(5) Ez a rendelet a 2007/589/EK határozatnak a légi közlekedésből származó kibocsátások és a légi közlekedésre
vonatkozó tonnakilométer-adatok nyomon követésére és jelentésére vonatkozó iránymutatások megállapítása
céljából történő módosításáról szóló, 2009. április 16-i 339/2009/EK bizottsági határozattal módosított, a 2003/87/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomonkövetésére és
jelentésére vonatkozó iránymutatások létrehozásáról szóló, 2007. július 18-i 2007/589/EK bizottsági határozat
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
17. § Az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos hitelesítési tevékenység személyi és szakmai feltételeiről szóló
183/2005. (IX. 13.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„1. § A rendelet hatálya az Üht. 5. § (3) bekezdés szerinti hitelesítési tevékenységet végző személyekre terjed ki.”
18. § Az R. 2. § a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E rendelet alkalmazásában)
„a) hitelesítési tevékenység: az üvegházhatású gázok kibocsátásáról külön jogszabály szerint készült kibocsátási
jelentés és tonna-kilométer jelentés hitelesítése, melynek keretében a hitelesítő, illetve a hitelesítő szakértő mérlegeli
a tárgyévben végzett nyomon követési tevékenységet, megvizsgálja a nyomon követési rendszert, a jelentett adatok
és a kibocsátásra vonatkozó információk megbízhatóságát, hitelességét, pontosságát, a nyomon követési rendszer
műszaki továbbfejlesztésének lehetőségeit, valamint elkészíti a külön jogszabály szerinti hitelesítői jelentést;”
19. § Az R. 1. számú melléklet I., II. és III. pontja e rendelet 2. mellékletében foglaltak szerint módosul.
20. § Az EM-Bioetanol Kft. Bioetanol-Biogáz-Kiserőmű projekt Kaba város közigazgatási területén meg valósuló
nagyberuházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 61/2010.
(III. 18.) Korm. rendelet 1. melléklet E oszlop 25. sorában a „környezetvédelemért felelős miniszter” szövegrész helyébe
az „energiapolitikáért felelős miniszter” szöveg lép.
21. § Hatályát veszti az R.
a) 17/A. §-a és
b) 2. számú melléklete.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1310/2019. (V. 27.) Korm. határozata az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében támogatást nyert „C-ROADS 2 Hungary” projekt teljes körű megvalósításához szükséges források biztosításáról.
A Kormány az  Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében támogatást nyert „C-ROADS 2 Hungary” projekt teljes körű
megvalósítása érdekében
 1. felhívja a pénzügyminisztert és az innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy gondoskodjon a „C-ROADS
2 Hungary” című projekt hazai forrásigényének a  2020–2023. években a  központi költségvetés XIX. Uniós
fejlesztések fejezet Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) projektek jogcímcsoporton történő biztosításáról,
az 1. melléklet B oszlopa szerint;
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
pénzügyminiszter Határidő: a 2020–2023. években a központi költségvetés tervezése során
 2. felhívja az  innovációért és technológiáért felelős minisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerinti projekt
támogatási szerződésének a Magyar Közút Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársasággal történő
megkötéséről az  egyes, a  Magyar Közút Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársaság, illetve a  Budapest
Közút Zártkörűen Működő Részvénytársaság által megvalósítani tervezett projektjavaslatoknak az  Európai
Hálózatfinanszírozási Eszköz 2018. évi pályázati kiírására történő benyújtásáról szóló 1527/2018. (X. 24.)
Korm. határozat 1. melléklete, valamint az 1. melléklet szerint.
Felelős: innovációért és technológiáért felelős miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök