text:
64/2012. (IX. 7.) HM utasítása a szakmai felelős szervezetek kijelöléséről és hatáskörük meghatározásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdés g) pontja alapján
– figyelemmel a Magyar Honvédség egyes beosztásaihoz kapcsolódó munkaköri követelményekről szóló 20/2002. (IV. 10.) HM
rendeletre – a következő utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen
alárendeltségébe és közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek). 2. § A Magyar Honvédség egyes beosztásaihoz kapcsolódó munkaköri követelményekről szóló 20/2002. (IV. 10.) HM
rendeletben szereplő egyes munkakörök betöltéséhez szükséges szakmai követelmények, az előmenetel szakmai
feltételei és a képzési követelmények meghatározásáért felelős honvédelmi szervezetet (a továbbiakban: szakmai
felelős szervezet) az 1. melléklet jelöli ki. 3. § (1) A szakmai felelős szervezet 4. § szerinti tevékenységét a Honvéd Vezérkar főnöke irányítja, felügyeli és koordinálja.
(2) Az egyes rendfokozatokhoz előírt, az előmeneteli vizsga anyagának alapját képező általános katonai tiszti, altiszti
követelményeket a Honvéd Vezérkar főnöke határozza meg. 4. § (1) A szakmai felelős szervezet
a) a katonai felsőoktatás tekintetében szak- és szakirány-referensi jogkört
b) a katonai szakképzés tekintetében kamarai jogkört c) a tanfolyamrendszerű altisztképzés tekintetében tanfolyam-felelősi jogkört
gyakorol. (2) A szakmai felelős szervezet az (1) bekezdésen túl szakterületén
a) együttműködik a HM Humánpolitikai Főosztállyal a munkaköri követelmények meghatározásában, a
munkakör-elemzési és -értékelési folyamatban, b) szakmai álláspontot alakít ki a személyi állomány szakbeosztásba helyezését megelőzően az alkalmazási
feltételeknek való megfeleléssel kapcsolatban, meghatározza a szükséges átképzési követelményeket,
c) a polgári oktatási intézményi végzettséggel felvételre tervezett személy végzettségét, képzettségét, az adott
beosztáshoz kötődő szakmai gyakorlatát figyelembe véve, javaslatot tesz a tervezett kezdő rendfokozatra,
d) ellenőrzi a tanintézeti képzés keretében végrehajtandó szakmai gyakorlatok, csapatgyakorlatok, valamint
összevont gyakorlatok megszervezését, feltételeinek meglétét és végrehajtását, e) javaslatot tesz és együttműködik a beiskolázási tervek összeállítása során, véleményezi a részletes szakmai
indoklással felterjesztett név szerinti képzési igényeket, szükség szerint felülvizsgálja, priorizálja azokat,
f) biztosítja az illetékes személyügyi szerv részére a katonai alap-, és szakképzésben végzettek első beosztásának
tervét, továbbá figyelemmel kíséri a pályakezdők beválását. (3) A katonai felsőoktatás szak- és szakirányreferensei feladat- és jogköréről szóló 117/2008. (HK 1/2009.) HM utasításban
(a továbbiakban: Ut.) kijelölt szak- és szakirány-referensek az Ut. mellékletében szereplő képzések tekintetében a
jogköreiket a HM közigazgatási államtitkár előzetes engedélyével gyakorolják.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a) a személyi állomány át- és továbbképzésének tervezésével, megszervezésével összefüggő egyes feladatok és
hatáskörök meghatározásáról szóló 64/2003. (HK 17.) HM utasítás 2. § (3) bekezdésében az „a szakmai
követelmények kidolgozásáért felelős szervezeteket” szövegrész, b) a Magyar Honvédségnél folytatott képzés, kiképzés felső- és középszintű irányításának, valamint a kiképzés
tervezésének és végrehajtásának rendjéről szóló 62/2009. (HK 6.) HM HVKF intézkedés 8. pont r) alpontja.
Dr. Hende Csaba s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
58/2013. (XII. 13.) NGM rendelete a felnőttképzési minőségbiztosítási keretrendszerről, valamint a Felnőttképzési Szakértői Bizottság tagjairól, feladatairól és működésének részletes szabályairól.
A felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény 28. § (2) bekezdés b) és d) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az egyes
minisztereknek, valamint a Miniszterelnökséget vezető Államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
73. § n) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a  felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény (a továbbiakban: Fktv.) szerinti felnőttképzést folytató
intézményre, b) minőségbiztosítási rendszer keretrendszernek való megfeleltethetőségére irányuló kérelmet benyújtó jogi
személyre (a továbbiakban: kérelmező),
c) a Nemzeti Munkaügyi Hivatalra (a továbbiakban: NMH),
d) a Felnőttképzési Szakértői Bizottságra (a továbbiakban: FSZB),
e) a felnőttképzési szakértőkre, felnőttképzési programszakértőkre (a továbbiakban: szakértők),
f ) az Fktv. 14. § (2) bekezdése szerinti külső értékelést végző jogi személyre.
2. A felnőttképzési minőségbiztosítási keretrendszer 2. § (1) A  felnőttképzési minőségbiztosítási keretrendszer (a továbbiakban: keretrendszer) létrehozása során
a felnőttképzést folytató intézmény
a) átfogó minőségpolitikát és ehhez kapcsolódó stratégiát alakít ki képzési tevékenysége minőségének
biztosítása érdekében;
b) formális belső mechanizmusokat alakít ki képzési programjai indításának jóváhagyására, követésére és
rendszeres belső értékelésére vonatkozóan;
c) eljárásokat alakít ki az oktatók folyamatos továbbképzésének és minősítésének biztosítására;
d) minden képzési programjához biztosítja az annak megvalósításához szükséges erőforrásokat;
e) gondoskodik képzési tevékenységének hatékonyságát biztosító információk gyűjtéséről, elemzéséről és
felhasználásáról, és
f ) honlapján rendszeresen közzéteszi a  képzési tevékenységére vonatkozó naprakész, objektív mennyiségi és
minőségi információkat.
 (2) A  felnőttképzést folytató intézmény a keretrendszer alábbiakban felsorolt alapelveinek érvényesítésével biztosítja,
hogy minőségbiztosítási rendszere
a) tükrözze azt, hogy irányítási folyamatainak középpontjában a képzés minőségének növelése áll,
b) a képzés feltételeinek folyamatos fejlesztésére irányul,
c) önértékelésre épüljön,
d) a  személyi feltételek folyamatos fejlesztésére irányuló szemléletet tükrözzön és segítse elő az  oktatók
továbbképzését és önképzését a képzés minőségének javítása érdekében,
e) járuljon hozzá ahhoz, hogy az intézmény képzési tevékenységével kapcsolatos változtatások, a szolgáltatások
minőségének javítása adatokon és visszajelzéseken alapuljon,
f ) a képzési tevékenység külső és belső résztvevőinek bevonására épüljön, és
g) legyen összhangban az intézmény méretével és képzéseinek összetettségével.
(3) A  felnőttképzést folytató intézmény minőségbiztosítási rendszere a  keretrendszer alábbiakban felsorolt tartalmi
elemeiből áll:
a) a minőségpolitikára vonatkozó dokumentum, mely tartalmazza
aa) a minőségre vonatkozó intézményi stratégiát,
ab) az intézmény szervezeti egységei és alkalmazottai minőségbiztosítással kapcsolatos felelősségét,
ac) a képzésben résztvevők bevonásának módját a minőségbiztosítás megvalósításába,
ad) a minőségpolitika megvalósításának, figyelemmel kisérésének és felülvizsgálatának módját;
b) a képzési programokkal kapcsolatos minőségbiztosítási dokumentum, mely tartalmazza
ba) a képzési programok és tananyagok tervezésével és tartalmi felülvizsgálatával kapcsolatos eljárást,
bb) a  képzési programok végrehajtásához szükséges személyi és tárgyi feltételek, pénzügyi források
biztosítására vonatkozó eljárást,
bc) a  képzésben résztvevő felnőttek előrehaladásának és teljesítményének figyelemmel kisérésére
vonatkozó módszereket,
bd) a munkáltatók és a munkaerőpiac egyéb szervezetei képzési programokkal kapcsolatos véleménye
visszacsatolására vonatkozó eljárást,
be) a képzési programok nyilvánosságával kapcsolatos eljárást;
c) az  oktatók felkészültségével, oktatói kompetenciáik folyamatos fejlesztésével kapcsolatos dokumentum,
mely tartalmazza
ca) az oktatók alkalmazásával kapcsolatos követelményeket és eljárást,
cb) az oktatók kompetenciáinak fejlesztésével kapcsolatos módszereket,
cc) az oktatók teljesítményével kapcsolatos visszacsatolásra vonatkozó eljárást;
d) az intézmény információs rendszere, mely kiterjed
da) a  képzésben résztvevő felnőttek tanulási eredményeivel kapcsolatos adatok gyűjtésére és
elemzésére,
db) a  képzésben résztvevő felnőttek elégedettség-mérésével kapcsolatos adatok gyűjtésére és
elemzésére,
dc) az oktatói teljesítményekkel kapcsolatos adatok gyűjtésére és elemzésére,
dd) az  intézmény rendelkezésére álló erőforrások hatékonyságával kapcsolatos adatok gyűjtésére és
elemzésére,
de) a  képzésekkel megszerzett kompetenciák munkaerő-piaci hasznosulásával kapcsolatos adatok
gyűjtésére és elemzésére,
df ) az intézmény tevékenységével összefüggő információ nyilvánosságával összefüggő eljárásra;
e) a panaszok kezeléséről szóló dokumentum, mely tartalmazza a panaszok kivizsgálásának és kezelésének módját,
f ) az  intézmény minőségbiztosítási rendszerének működtetése során keletkezett eltérések kiküszöbölésére
irányuló helyesbítő, és ismételt előfordulásuk megakadályozására irányuló megelőző tevékenységek menetét
tartalmazó dokumentum, és
g) az intézmény tevékenységének önértékelésére vonatkozó eljárást tartalmazó dokumentum.
 (4) A felnőttképzést folytató intézmény önértékelésének gyakoriságáról maga dönt.
3. § (1) A felnőttképzést folytató intézmény a minőségbiztosítási rendszerében a 2. § (3) bekezdés b) pont ba) és bb), bd) és
be) alpontjában, c) pont ca) és cc) alpontjában, d) pont df ) alpontjában és g) pontjában foglalt tartalmi elemekhez
tartozó minőségi jellemzőket (indikátorokat) az alábbiak szerint határozza meg:
a) a minőségi jellemző legyen alkalmas a tartalmi elem eredményének, eredményeinek kifejezésére, és
b) a  minőségi jellemzőhöz az  érintett tartalmi elemmel elérni kívánt célérték, célértékek hozzárendelése
szükséges a  felnőttképzési tevékenység folytatásához szükséges engedélyezési eljárásra és
követelményrendszerre, a  felnőttképzést folytató intézmények nyilvántartásának vezetésére, valamint
a felnőttképzést folytató intézmények ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról szóló 393/2013. (XI. 12.)
Korm. rendelet 17. § (1) bekezdésében foglalt minőségcélok figyelembevételével.
(2) Az  (1)  bekezdés szerint meghatározott minőségi jellemzőhöz rendelt célérték nem teljesülése esetén
a felnőttképzést folytató intézmény feltárja az okokat, és a 2. § (3) bekezdés f ) pontjában meghatározott helyesbítő
tevékenységet végez, amely a  kitűzött célérték teljesítéséhez szükséges lépéseket tartalmazza, vagy a  célérték
– következő időszakra vonatkozó – indokolt módosítását valósítja meg.
4. § (1) Minőségbiztosítási rendszer keretrendszernek való megfeleltethetőségére irányuló kérelem (a továbbiakban:
kérelem) az  FSZB-hez nyújtható be kizárólag elektronikus úton. A  kérelem az  FSZB honlapján erre a  célra
rendszeresített elektronikus űrlap kitöltésével nyújtható be. Kérelmet a  minőségbiztosítási rendszer kidolgozója,
tulajdonosa vagy annak alkalmazását tanúsító jogi személy nyújthat be. A  kérelmező a  kérelemhez mellékeli
a minőségbiztosítási rendszer leírását.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelem tartalmazza a kérelmező
a) nevét,
b) székhelyét,
c) képviselőjének nevét,
d) elektronikus elérhetőségét,
e) által benyújtott minőségbiztosítási rendszer keretrendszernek való megfeleltethetőségére irányuló indoklást
és
f ) (3) bekezdés szerinti nyilatkozatát. (3) A  kérelmező az  (1)  bekezdés szerinti kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozik arról, hogy a  szakképzésért
és felnőttképzésért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által meghozott, a  minőségbiztosítási rendszer
alkalmazására vonatkozó döntést követően hozzájárul-e a  keretrendszernek megfelelő minőségbiztosítási
rendszerének az NMH honlapján történő közzétételéhez.
5. § (1) Az FSZB megvizsgálja, hogy a kérelem megfelel-e az alábbiaknak:
a) a benyújtott minőségbiztosítási rendszer tükrözi-e a 2. § (2) bekezdésében megjelölt alapelveket,
b) a  benyújtott minőségbiztosítási rendszerben meghatározott dokumentumok tartalma megfelel-e
a 2. § (3) bekezdésében foglalt tartalmi elemeknek,
c) a  benyújtott minőségbiztosítási rendszer – a  3.  § (1)  bekezdésben foglaltak szerint – meghatározza-e
a tartalmi elemekhez tartozó minőségi jellemzőket.
(2) Az  FSZB a  kérelem beérkezését követő harminc napon belül megvizsgálja a  minőségbiztosítási rendszer
keretrendszernek való megfeleltethetőségét. Ha megállapítja, hogy a  minőségbiztosítási rendszer annak
hiányosságai miatt a keretrendszernek nem feleltethető meg, a kérelmezőt – a hiányosságok megjelölésével, azok
tizenöt napon belül történő teljesítésének lehetőségével – felhívja a minőségbiztosítási rendszer kiigazítására.
(3) Az  FSZB az  (2)  bekezdésben foglalt vizsgálatot követően dönt a  miniszternek javasolható, a  keretrendszernek
megfelelő minőségbiztosítási rendszerekről. A  keretrendszernek megfelelő minőségbiztosítási rendszerek közül
kiválasztja a  felnőttképzési tevékenységet folytató intézményeknél alkalmazható minőségbiztosítási rendszereket,
és az erre vonatkozó, indoklással ellátott javaslatot – ideértve a keretrendszer alkalmazására vonatkozó gyakorlati,
és az  összeférhetetlenségi szabályokat is – minden év március 31-ig, július 31-ig és november 30-ig megküldi
a  miniszternek. Az  FSZB a  keretrendszernek nem megfeleltethető minőségbiztosítási rendszerre vonatkozó
döntéséről – azt követő öt napon belül – értesíti a kérelmezőt.
(4) A  miniszter az  FSZB (3)  bekezdésben foglalt javaslatáról – annak megküldésétől számított – harminc napon belül
dönt. A miniszter döntéséről – az NMH útján – értesíti a kérelmezőt.
(5) Az  NMH a  miniszter (4)  bekezdés szerinti döntéséről szóló értesítést követő öt napon belül – a  kérelmező
hozzájáruló nyilatkozata esetén – honlapján nyilvánosságra hozza a keretrendszernek megfelelő és a felnőttképzési
tevékenységet folytató intézményekben alkalmazható minőségbiztosítási rendszert.
3. A Felnőttképzési Szakértői Bizottság feladatai, működése és tagjai
6. § (1) Az FSZB – a szakértők tevékenységével összefüggésben – az NMH felkérésére
a) a szakértők ellenőrzési feladatainak ellátásával kapcsolatban
aa) ajánlásokat, javaslatokat dolgoz ki,
ab) elemzéseket végez, és
ac) útmutatót készít,
b) a szakértők képzésével és továbbképzésével kapcsolatban
ba) évente javaslatot tesz a képzés, továbbképzés rendszerére és tartalmára, és
bb) szervezi a szakértői továbbképzéseket,
c) a szakértőkkel szemben támasztott szakmai követelményeket és szakértői minősítési rendszert dolgoz ki,
d) a  felnőttképzési tevékenység folytatásához szükséges engedélyezési eljárásra és követelményrendszerre,
a  felnőttképzést folytató intézmények nyilvántartásának vezetésére, valamint a  felnőttképzést folytató
intézmények ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról szóló 393/2013. (XI. 12.) Korm. rendelet
6.  § (1)  bekezdésében, valamint 25.  § (4)  bekezdésében foglaltak szerint javaslatot tesz az  NMH részére
a  felnőttképzési tevékenység folytatásához szükséges engedélyezési eljárásban, valamint a  felnőttképzést
folytató intézmények ellenőrzése során kirendelésre kerülő szakértők személyére, és
e) véleményt készít az NMH részére a nyelvi programkövetelmények nyilvántartásba vételére irányuló eljáráshoz
szükséges, az Fktv. 19. § (2) bekezdés szerinti vizsgálat céljából.
(2) Az FSZB döntéseit testületi ülésen hozza. Üléseit – az NMH előzetes egyetértésével – az elnök hívja össze.
 (3) Az FSZB ülése határozatképes, ha azon tagjainak legalább kétharmada jelen van, döntését a  jelenlévő tagok több
mint felének szavazatával hozza meg. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
 (4) Az  FSZB 5.  § (3)  bekezdés szerinti döntésében szavazati joggal nem vehet részt az  a  tag, aki a  kérelmezővel
foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban áll, vagy a kérelmező szervezetnek, illetve a szervezet jogi személyiséggel
rendelkező szervezeti egységének vezető tisztségviselője, a kérelmező alapítvány kezelő szervének, szervezetének
tagja, tisztségviselője, a  kérelmező egyesület ügyintéző vagy képviseleti szervének tagja, a  kérelmező gazdasági
társaságnak bármilyen arányban tulajdonosa.
(5) Az FSZB ülésén a miniszter által megbízott személy tanácskozási joggal részt vehet.
7. § (1) Az FSZB tagjainak megbízatása megszűnik
a) a megbízási időtartam elteltével,
b) lemondással,
c) a tag halálával,
d) felmentéssel vagy
e) a felnőttképzési szakértői vagy a felnőttképzési programszakértői nyilvántartásból való törléssel.
(2) Az  FSZB tagjának felmentésére akkor kerülhet sor, ha a  tag az  egészségi állapota miatt, vagy más okból
a feladatának ellátására tartósan alkalmatlanná vált.
(3) Az FSZB tagjának felmentését az elnök, az FSZB elnökének felmentését az NMH főigazgatója a felmentés indokának
megjelölésével kezdeményezi a miniszternél.
(4) Az FSZB tagja lemondását írásban közli a miniszterrel. Az új tagot a miniszter a  lemondást követő harminc napon
belül nevezi ki.
(5) Az  FSZB tagja megbízatásának (1)  bekezdés b)–e)  pontjában foglalt megszűnése esetén az  új tag megbízatása
a kinevezés négyéves időtartamából még hátralevő időtartamra szól.
8. § (1) Az FSZB ügyrendjét – a miniszter jóváhagyásával – maga állapítja meg.
 (2) Az FSZB elnöke feladatkörében képviseli a testületet.
 (3) Az  FSZB elnöke és tagjai díjazásban részesülnek, melynek mértéke ülésenként az  elnök esetében a  kötelező
legkisebb munkabér összege, a tagok esetében a kötelező legkisebb munkabér összegének ötven százaléka.
9. § A képzési programnak az Fktv. 10. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti előzetes minősítéséért a felnőttképzési
szakértő vagy a  felnőttképzési programszakértő által felszámított díj legmagasabb összege hatvanezer forintnál
nem lehet magasabb.
10. § (1) Az Fktv. 14. § (2) bekezdésében előírt külső értékelés során az értékelést végző azt vizsgálja, hogy a felnőttképzést
folytató intézmény a  minőségbiztosítási rendszerében foglaltaknak megfelelően végzi-e a  tevékenységét. A  külső
értékelésről az  értékelést végző aláírt véleményt ad át az  intézménynek, valamint véleményét elektronikus úton
megküldi az NMH részére. A vélemény kötelező tartalmi elemeit az FSZB meghatározza.
(2) Az (1) bekezdés szerinti külső értékelésnél felszámítható díj legmagasabb összegét a miniszter – az FSZB javaslata
alapján – minden év március 31-ig közleményben állapítja meg.
11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
12. § (1) E  rendelet a  belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) A rendelet tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelv 15. cikk (7) bekezdése szerinti bejelentése megtörtént.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
493/2009. (XII. 22.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2009. december 17-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában és a 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében
eljárva a dr. Kaderják Dániel, az Újkorcsoport elnöke által benyújtott kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729). Indokolás I. A beadványozó 2009. december 4-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy minden beteg családtagját ápoló ember alkoholra, dohányárura, játékgépre költi a pénzét, ezért
a segélyek szabad felhasználását radikálisan korlátozni kell?” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazás, illetőleg népi kezdeményezés során
alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdései, mintáját a Ve. 153. § e) pontjában foglalt
felhatalmazás alapján a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet melléklete határozza meg.
Az Országos Választási Bizottság a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányával kapcsolatban
megállapította, hogy az nem felel meg a Ve.-ben meghatározott adattartalomnak, valamint a 11/2008. (III. 1.) ÖTM
rendelet mellékletében lévő mintának. Az aláírásgyűjtő íven nem került megjelölésre az aláírásgyűjtés célja.
A beadványon szereplő „Alulírottak országos népszavazás kitűzését kezdeményezzük/országos népi kezdeményezést
támogatunk az alábbi kérdésben:” mondatból a választópolgár nem tudja eldönteni, hogy népszavazási
kezdeményezést vagy népi kezdeményezést kíván támogatni az aláírásával.
Az Nsztv. 10. §-ának e) pontja szerint a Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését, ha
az nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.
II. A határozat a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdésén, a 153. § e) pontján, a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet mellékletén, az Nsztv.
2. §-án, a 10. § e) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
55/2015. (IX. 30.) NFM rendelete a vasúti pályahálózathoz történő nyílt hozzáférés részletes szabályairól.
A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény 88.  § (2)  bekezdés 4., 6. és 7.  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 13.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet hatálya
1. § A rendelet hatálya kiterjed:
a) a  nyílt hozzáférésű vasúti pályahálózatot működtető vasúti társaságra (a  továbbiakban:
pályahálózat-működtető),
b) a Vasúti Pályakapacitás-elosztó Szervezetre (a továbbiakban: VPSZ),
c) a kapacitásigénylőre,
d) a vasúti igazgatási szervre,
e) a kiszolgáló létesítmény üzemeltetőjére.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E rendelet alkalmazásában:
a) csúcsidőszak: egy adott vasúti pályaszakaszon az  adott menetrendi évre előre, egy naptári napon belül
legfeljebb két időtartamban a  kapacitás-elosztó szervezet által kijelölt olyan – legfeljebb öt-öt órás –
időszak, amikor a menetrendi évet megelőző második év kapacitás-kihasználtsági adatai alapján a kapacitás
kihasználtság az elméleti kapacitás 60%-át várhatóan meghaladja,
b) elméleti kapacitás: a  vasúti pályaszakaszon adott időszakban elhelyezhető menetvonalak, azaz az  üzemi
menetrendben foglalt és a még elhelyezhető szabad menetvonalak összessége,
c) éves üzemi menetrend: az elfogadott éves, valamint a meghatározott határidőig benyújtott és elfogadott éves
pótlólagos menetvonal-igények alapján kiutalt menetvonalak összessége,
d) hálózati zavar: olyan nem várt esemény, amely a  vasúti pályahálózat-kapacitás rendelkezésre állását előre
nem tervezhető módon korlátozza,
e) ideiglenes üzemi menetrend: az  adott vasúti pályaszakaszon a  karbantartási, felújítási és fejlesztési munkák
időtartamára érvényes üzemi menetrend,
f ) kapacitás-elosztó szervezet:
fa) nem független vasúti pályahálózat-működtető esetén a VPSZ,
fb) az fa) alponthoz nem tartozó pályahálózat-működtető esetén a pályahálózat-működtető,
g) kapacitás-kihasználtság: az elméleti kapacitás kiutalt menetvonalak által lefoglalt része,
h) menetrendi év: az éves üzemi menetrend érvényességi időtartamának január hónap első napjától december
hónap második szombatjának 24.00 óráig terjedő részét magába foglaló naptári év,
i) menetrendi fekvés: a  menetvonal-igénynek a  vonat kezdőállomásról történő indulási időpontjára,
a  célállomásra történő érkezési időpontjára, valamint a  köztes állomásokon és megállóhelyeken történő
tartózkodás időtartamára vonatkozó adatai,
j) menetvonal katalógus: az  üzemi menetrendben megjelenő, megszerkesztett, értékesítésre felkínált szabad
menetvonalak összessége,
k) pályahálózat-működtetői kapacitás-igény (vágányzári igény): a  pályahálózat-működtető által a  vasúti
pályahálózat üzemeltetése, fejlesztése, felújítása, karbantartása érdekében igényelt kapacitás,
l) potenciális kapacitásigénylő: minden olyan kapacitásigénylőnek nem minősülő piaci szereplő, akinek
a kapacitás-elosztáshoz kapcsolódó szabályok, eljárások, díjak, egyéb elemek alkalmazása jogát vagy jogos
érdekét érintheti, tevékenységét befolyásolhatja,
m) ütemes menetrend: az ütemes menetrendi szerkezetet alkotó menetvonallal rendelkező vonat menetrendje,
n) ütemes menetrendi szerkezet: olyan menetrendi szerkezet, amelyet alkotó menetvonalak egymással 60 perces
eltolással legalább egymást követő 12 órán át megszakítás nélkül, percre pontosan fedésbe hozhatók, és
amelyben minden menetvonalhoz hozzárendelhető egy bármely, de egyazon (egészóra) időértékre nézve
értelmezett, ellenkező irányú menetvonal,
o) üzemi célú menetvonal: az  üzemi menetrendben nem lekötött szabad kapacitás terhére az  üzemi vonat
közlekedtetésére igénybe vett menetvonal, amelynek igénylésére önállóan vagy a  fejlesztési közreműködő
kezdeményezésére a pályahálózat-működtető jogosult,
p) üzemi menetrendben nem lekötött szabad kapacitás: a menetvonal katalógus, valamint a vasúti pályahálózat
nem megszerkesztett menetvonalakból álló szabad kapacitása,
q) üzemi vonat: a  nyílt hozzáférésű vasúti pályahálózat működtetése érdekében, valamint rendkívüli esemény
miatt közlekedő, vasúti személyszállítást és a pályahálózat-működtetőn kívül más részére vasúti árufuvarozást
nem végző vonat, függetlenül annak üzemeltetőjétől,
r) vasúti pályaszakasz: a nyílt hozzáférésű vasúti pályahálózat egyértelműen azonosítható és összefüggő része.
II. FEJEZET
A HÁLÓZATI ÜZLETSZABÁLYZAT 3. A Hálózati Üzletszabályzat tartalma
3. § (1) A kapacitás-elosztó szervezet által közzétett Hálózati Üzletszabályzata tartalmazza:
a) a Hálózati Üzletszabályzatra vonatkozó általános előírásokat, ezen belül
aa) a Hálózati Üzletszabályzat célját,
ab) a  Hálózati Üzletszabályzat tartalmát befolyásoló jogszabályok (ideértve a  nemzetközi
jogszabályokat is) felsorolását,
ac) a  vasúti infrastruktúrához és szolgáltatásokhoz való hozzáféréssel és a  teljesítményösztönző
rendszerrel kapcsolatos jogorvoslati eljárás rendjét,
ad) a Hálózati Üzletszabályzat hatályát és közzétételének szabályait,
ae) a  kapacitás-elosztó szervezet más kapacitás-elosztó szervezetekkel (ideértve a  más államok
kapacitás-elosztó szervezeteit is) és a  vállalkozó vasúti társaságokkal való kapcsolattartásának
rendjét,
af ) a Hálózati Üzletszabályzatban használt fogalmak értelmezését,
b) a vasúti pályahálózathoz való nyílt hozzáférés feltételeit, ezen belül
ba) a  vasúti pályahálózat igénybevételére vonatkozó jogosultság feltételeit, a  működési engedély és
vasútbiztonsági tanúsítvány (kiegészítő tanúsítvány) megléte igazolásának módját,
bb) a hálózat-hozzáférési szerződés általános szerződési feltételeit, bc) a vasúti pályahálózat-kapacitás foglalására vonatkozó keretszerződést,
bd) a keretmegállapodás megkötésének szabályait és annak mintáját,
be) a rendkívüli küldemények és a veszélyes áruk továbbítására vonatkozó szabályokat,
bf ) a pályahálózat-működtető vasúti pályahálózat igénybevételéhez kapcsolódó szakmai utasításainak
felsorolását, elektronikus úton történő elérhetőségük helyét, valamint a  közzétételükre és
hatálybalépésükre vonatkozó szabályokat,
bg) a vasúti járművekre és a személyzetre vonatkozó követelményeket,
bh) a (3) bekezdésében foglaltaknak való megfelelés feltételeit,
bi) a  kapacitásigénylőtől kérhető, a  2015/10/EU bizottsági végrehajtási rendeletében meghatározott
pénzügyi garanciákat és hitelminősítéseket,
c) a vasúti pályahálózat műszaki, üzemi és forgalmi jellemzőit, ezen belül
ca) a  vasúti pályahálózat főbb elemeit, földrajzi jellemzőit, a  vasúti pályahálózattal összeköttetésben
lévő egyéb vasúti pályahálózatok felsorolását,
cb) a vasúti pályahálózat technikai, technológiai jellemzőit,
cc) a  szakosított infrastruktúraként kijelölt vasúti pályaszakaszokat, valamint az  azokon előnyben
részesített vasúti szolgáltatásokat,
cd) a forgalom-korlátozások elérhetőségét,
ce) a  vasúti pályahálózat rendelkezésre állásának korlátozásait, különösen a  vasúti pályaszakaszok és
állomások vasúti személyszállítási és vasúti árutovábbítási tevékenységből történő kivonása vagy
időszakos szüneteltetése miatt,
cf ) a vasúti személyszállítást kiszolgáló állomások jellemzőit,
cg) a vasúti árutovábbítást kiszolgáló állomások, terminálok jellemzőit,
ch) a kiszolgáló létesítményeket,
ci) a  menetvonal-igénylés szempontjából figyelembe veendő, tervezett vasúti pályahálózat
karbantartási, -felújítási, -fejlesztési munkákat,
cj) a nagymértékben kihasználatlan vasúti pályaszakaszokat,
d) a vasúti pályahálózat-kapacitása elosztásának szabályait, ezen belül
da) az eljárás leírását,
db) a  menetvonal-igénylés és a  kapacitás-elosztás folyamatának határidőit, a  kapacitás-igényléshez
alkalmazandó formanyomtatvány mintáját,
dc) nemzetközi menetvonalak kapacitás-elosztási eljárásának szabályait,
dd) az összehangolási eljárás és a vitás ügyek kezelésének részletes szabályait,
de) a túlterhelt vasúti pályaszakaszokat és az alkalmazott kapacitás-elosztási prioritásokat,
df ) ha alkalmazásra kerül, akkor a kapacitás-kihasználás korábbi mértéke figyelembevételének módját
az elosztási folyamat prioritásának meghatározásakor,
dg) a  vasúti pályahálózaton végzett karbantartási, felújítási, fejlesztési munkák, valamint a  rendkívüli
küldemények és veszélyes áruk továbbítása figyelembevételének szabályait a menetvonal-biztosítás
során,
dh) a különleges intézkedések megtételére vonatkozó előírásokat üzemzavar, valamint egyedi igények
esetén,
di) az ideiglenes üzemi menetrend készítésére vonatkozó szabályokat,
dj) az eljárást arra az esetre, ha a kiutalt menetvonalat nem használják,
dk) a benyújtott menetvonal-igények módosításának szabályait,
dl) vágányzárak időtartamának módosítására vonatkozó szabályokat,
e) a  pályahálózat-működtető által nyújtott, a  vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXII. törvény
(a továbbiakban: Vtv.) 2. melléklete szerinti szolgáltatások részletes meghatározását, ezen belül
ea) az alapszolgáltatásokat,
eb) a járulékos szolgáltatásokat,
ec) a kiegészítő szolgáltatásokat,
ed) a mellékszolgáltatásokat,
ee) a pályahálózat-működtető hálózatához kapcsolódó kiszolgáló létesítményekhez való hozzáférés és
az azokon belüli szolgáltatásnyújtás feltételeivel kapcsolatos információkat,
f ) a  pályahálózat-működtető által nyújtott, a  Vtv. 2.  melléklete szerinti szolgáltatások díjait és a  díjak
előrelátható változását, ezen belül fa) a díjszabási rendszer leírását,
fb) a díjtételeket,
fc) az alkalmazható kedvezményeket, felárakat és kiegyenlítő juttatásokat,
fd) a díjak számlázására vonatkozó előírásokat,
fe) a külön jogszabályban meghatározott Díjképzési Módszertant és Díjszámítási Dokumentumot,
ff) piaci szegmensek listáját,
g) teljesítményösztönző rendszer szabályait.
 (2) A  kapacitás-elosztó szervezet az  egyes vasúti pályaszakaszokra készült kapacitásbővítési tervek felsorolását
– hozzáférhetőségük megjelölésével – a Hálózati Üzletszabályzat mellékleteként teszi közzé.
 (3) A  pályahálózat-működtetők annak érdekében, hogy a  jövőbeni bevételeiket és a  vasúti pályahasználattal
összefüggő terveiket biztosítani tudják, a kapacitásigénylők számára a Hálózati Üzletszabályzatban rögzítetten olyan
követelményeket határozhatnak meg, amelyek minden piaci szereplő számára átláthatóak és megkülönböztetéstől
mentesek. A  pályahálózat-működtetők által meghatározott követelmények kizárólag a  kapacitásigénylők vasúti
pályahálózat-kapacitás igénybevételével összefüggő tevékenységével arányos pénzügyi garancia nyújtására
vonatkozhatnak.
4. A Hálózati Üzletszabályzat közzététele és módosítása 4. § (1) A  Hálózati Üzletszabályzat tervezetének nyilvánosságra hozataláról a  kapacitás-elosztó szervezet
a  kapacitásigénylőket elektronikus úton, haladéktalanul tájékoztatja. A  kapacitásigénylők és a  potenciális
kapacitásigénylők a  tervezet nyilvánosságra hozatalát követő 10 napon belül tehetik meg észrevételeiket.
A  kapacitás-elosztó szervezet az  észrevételeket a  Hálózati Üzletszabályzat véglegesítése során lehetőség szerint
figyelembe veszi.
(2) A kapacitás-elosztó szervezet az adott menetrendi évre vonatkozó Hálózati Üzletszabályzatot az éves menetvonaligények benyújtási határidejének lejárta előtt legalább négy hónappal a  Vtv. 67/O.  § (1)  bekezdésében foglalt
nyelveken közzéteszi.
(3) Az  adott menetrendi évre vonatkozó Hálózati Üzletszabályzat a  közzétételt követő naptári év december hónap
második szombatján 24.00 órától a  közzétételt követő második naptári év december második szombatján 24.00
óráig hatályos.
(4) A kapacitás-elosztó szervezet első alkalommal a vasúti pályahálózat nyílt hozzáférésűvé minősítését követően a 6. §
(1) bekezdésben rögzített eljárásrend figyelembe vételével teszi közzé.
(5) Amennyiben a  vasúti pályahálózat nyílt hozzáférésű minősítése megszűnik, a  Hálózati Üzletszabályzatot hatályon
kívül kell helyezni. A  vasúti pályahálózat működtetésére vonatkozó bejelentés felfüggesztésének ideje alatt
a  Hálózati Üzletszabályzat rendelkezései nem alkalmazhatóak. A  vasúti pályahálózat működtetésére vonatkozó
bejelentés tudomásul vételének visszavonása esetén a Hálózati Üzletszabályzat hatályát veszti.
(6) Ha több vasúti pályahálózat kapacitását ugyanazon kapacitás-elosztó szervezet osztja el, az  e  vasúti
pályahálózatokra vonatkozó Hálózati Üzletszabályzatokat az  érintett pályahálózat-működtetők egyetértése esetén
a kapacitás-elosztó szervezet egyesíti.
5. § (1) A Hálózati Üzletszabályzat módosításának tervezetét – a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel – a kapacitáselosztó szervezet annak közzétételét legalább 30 nappal megelőzően köteles az egyeztetési lehetőség biztosítása
érdekében honlapján nyilvánosságra hozni, valamint a  nyilvánosságra hozatal tényéről a  kapacitásigénylőket
elektronikus úton tájékoztatni. Az  érdekeltek a  nyilvánosságra hozatalt követő 10 napon belül tehetik meg
a  módosítás tervezetével kapcsolatos észrevételeiket, amelyeket a  kapacitás-elosztó szervezet a  módosítás
véglegesítése során figyelembe vesz. Jelen bekezdésben rögzítettek esetén a magyar nyelv az alkalmazandó.
(2) A kapacitás-elosztó szervezet
a) a nyílt hozzáférésű vasúti pályahálózat működtetésére vonatkozó jogszabályokban,
b) a  pályahálózat-működtetőnek, a  közlekedési igazgatási szerveknek vagy a  kapacitás-elosztó szervezetnek
a Hálózati Üzletszabályzatban feltüntetett adataiban,
c) a nyílt hozzáférésű vasúti pályahálózat műszaki vagy üzemi jellemzőiben a hálózat-hozzáférési díjakra, kiutalt
szolgáltatás és menetvonal igényekre gyakorolt hatás nélkül,
d) amennyiben a  kiszolgáló létesítmény üzemeltetője a  3.  § (1)  bekezdés e)  pont ee)  alpontjában szereplő
információt honlapra való hivatkozás formájában adja meg, akkor a  hivatkozásban bekövetkezett
változásokat a Hálózati Üzletszabályzatban átvezeti, a módosított Hálózati Üzletszabályzat honlapján történő
közzétételéről a  Vtv. 67/O.  § (1)  bekezdésében foglalt nyelveken gondoskodik, és a  módosítás tényéről
a kapacitásigénylőket elektronikus úton tájékoztatja.
(3) A  kapacitás-elosztó szervezet köteles valamennyi módosítást a  Hálózati Üzletszabályzat elválaszthatatlan részét
képező „Módosítások jegyzéke” című jegyzékben a hatálybalépés időpontjának feltüntetésével rögzíteni.
6. § A kapacitás-elosztó szervezet a Hálózati Üzletszabályzatot – módosítás esetén az egységes szerkezetű változatot –
a  hatálybalépéssel egyidejűleg elektronikus úton megküldi a  vasúti igazgatási szervnek. A  vasúti igazgatási szerv
a Hálózati Üzletszabályzat mindenkor hatályos változatáról nyilvántartást vezet.
III. FEJEZET
A VASÚTI PÁLYAHÁLÓZAT KAPACITÁSÁNAK ELOSZTÁSA 5. Az éves és az éves pótlólagos igények benyújtása
7. § (1) Az éves igények benyújtásának határideje a menetrendi évet megelőző év április hónap második hétfője.
 (2) Az  éves pótlólagos igényeket az  éves menetvonal-igények benyújtási határidejét követően, de legkésőbb az  éves
üzemi menetrend hatálybalépését öt héttel megelőzően kell benyújtani.
 (3) Az  adott menetrendi évre vonatkozó éves, az  éves pótlólagos igényeket az  arra a  menetrendi évre vonatkozó
Hálózati Üzletszabályzatban rögzített feltételeknek megfelelően kell benyújtani.
 (4) A  keretmegállapodást kötött kapacitásigénylő a  keretmegállapodásnak megfelelően nyújthatja be az  éves és
az éves pótlólagos igényeket. 6. Az éves és az éves pótlólagos igények kielégítése, az éves üzemi menetrend készítése
8. § (1) Az  éves üzemi menetrend minden naptári évben egyszer készül. Menetrendi időszakon belül az  éves üzemi
menetrend szükség szerint változtatható.
(2) Az éves üzemi menetrend érvényességi időtartama minden év december hónap második szombatján 24.00 órakor
kezdődik, és a következő év december hónap második szombatján 24.00 óráig tart.
(3) Az éves üzemi menetrend elkészítése során az igények anonimitását és az üzleti titok védelmét biztosítani kell.
 (4) A kapacitás-elosztó szervezet a kapacitásigénylők éves és – az éves üzemi menetrend véglegesítésének határidejét
tíz héttel megelőzően benyújtott – éves pótlólagos igényei alapján elkészíti az éves üzemi menetrendet.
 (5) Az  üzemi menetrend hatálybalépését legkésőbb 11 hónappal megelőzően, a  kapacitás-elosztó szervezetek
a versenyképes árufuvarozást szolgáló nemzetközi vasúti folyosóként megjelölt pályaszakaszokat érintően korridor
katalógusokat, és a  versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról szóló 2010. szeptember 22-i
913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet) alapján meghatározott pályaépítési munkákat figyelembe vevő korridor katalógusokat (a  továbbiakban:
korridor katalógus) hirdetnek meg, melyeket az éves üzemi menetrend készítésekor figyelembe kell venni.
(6) A  (5)  bekezdésben meghatározott korridor katalógusok által lefoglalt kapacitás a  nemzeti kapacitás-elosztási
rendszerben, mint foglalt kapacitás veendő figyelembe az  egyes versenyképes árufuvarozást szolgáló nemzetközi
vasúti folyosónként meghatározott határidőig.
(7) A  kapacitás-elosztó szervezet lehetőség szerint eleget tesz minden menetvonal-igénynek, ideértve a  több
vasúti pályahálózatra kiterjedő menetvonalakra vonatkozó igényeket is, és lehetőség szerint figyelembe veszi
az igénylőket terhelő korlátozásokat, ideértve a vállalkozásukra gyakorolt gazdasági hatást is.
(8) A  kapacitás-elosztó szervezet a  vasúti pályahálózat-kapacitás éves és az  éves pótlólagos menetvonal-igények
alapján történő elosztásánál az  elegendő szabad kapacitás fenntartása érdekében a  napi elméleti kapacitás
legfeljebb 80%-át oszthatja ki.
(9) A kapacitás-elosztó szervezet az éves igények és – az éves üzemi menetrend véglegesítésének határidejét legalább
tíz héttel megelőzően benyújtott – éves pótlólagos igények alapján köteles elkészíteni az  éves üzemi menetrend
tervezetét. Az  érintett kapacitásigénylőkre vonatkozó részeket írásban, kimutatható módon kell megküldeni úgy,
hogy a  kapacitásigénylők észrevételeinek megtételére és a  szükséges egyeztetések elvégzésére legalább öt hét
álljon rendelkezésre, amely alapján a  következő két héten belül a  kapacitás-elosztó szervezet véglegesíti az  éves
üzemi menetrendet. A  kapacitás-elosztó szervezet lehetőség szerint figyelembe veszi az  igénylők valamennyi
észrevételét.
(10) Az  éves üzemi menetrend készítése során figyelembe nem vett éves pótlólagos igények elbírálási határideje
legkésőbb a menetrendi időszak kezdetét megelőző második hét utolsó napja.
9. § (1) Az  éves üzemi menetrendben fenntartott szabad kapacitást úgy kell meghatározni, hogy az  a  lehető legkisebb
mértékben terhelje a csúcsidőszakot.
(2) A fenntartott szabad kapacitást
a) az évközi, egyedi, azonnali és üzemi célú menetvonal-igények, valamint
b) a  rendkívüli eseményekhez kapcsolódó katasztrófavédelmi és honvédelmi igények kiszolgálására lehet
felhasználni.
 (3) A  folyamatosan aktualizált üzemi menetrend részét képező menetvonal katalógust a  kapacitás-elosztó szervezet
a honlapján közzéteszi. 7. Együttműködés a több vasúti pályahálózatra kiterjedő kapacitás elosztása során
10. § (1) A  kapacitás-elosztó szervezet a  több vasúti pályahálózatra kiterjedő menetvonalak kialakítása és elosztása
érdekében együttműködik a kapcsolódó vasúti pályahálózatok kapacitás-elosztó szervezeteivel, így különösen részt
vesz a  kapacitás-elosztó szervezetek nemzetközi kapacitás-elosztással kapcsolatos tárgyalásain, valamint szükség
esetén kezdeményezi a tárgyalás összehívását. A kapacitás-elosztó szervezetek együttműködés keretében felmérik
az  igényeket és adott esetben nemzetközi menetvonalakat javasolnak és hoznak létre az  igények kielégítésének
megkönnyítése céljából.
(2) A  kapacitás-elosztó szervezet legalább tizenegy hónappal az  üzemi menetrend hatálybalépése előtt – a  más
államok kapacitás-elosztó szervezeteivel együttműködve – előzetes nemzetközi menetvonalakat határoz meg,
e menetvonalakat a későbbi eljárások során a lehető legnagyobb mértékben tiszteletben kell tartani.
(3) Amennyiben a  kapacitáselosztás során hozott döntések kihatnak más pályahálózat működtetők tevékenységére,
az  érintett pályahálózat működtetőket a  kapacitás elosztási tevékenységbe be kell vonni oly módon, hogy
az megfeleljen a 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglaltaknak.
(4) A  nemzetközi menetvonalak kialakításakor a  kapacitás-elosztó szervezet figyelembe veszi a  határátlépés
feltételeinek ellenőrzéséhez szükséges időt.
8. Kapacitás-elosztás évközi, egyedi, azonnali és üzemi célú igények alapján
11. § Az adott menetrendi évre vonatkozóan
a) a hozzáférésre jogosult évközi, egyedi, azonnali,
b) a kapacitásfoglalásra jogosult évközi és egyedi,
c) a pályahálózat-működtető pedig üzemi célú
igényt nyújthat be, az  arra a  menetrendi évre vonatkozó Hálózati Üzletszabályzatban rögzített feltételeknek
megfelelően.
12. § (1) Az  évközi igényt a  kapacitásigénylő az  éves pótlólagos igények benyújtására nyitva álló határidőt követően, de
legkésőbb a vonat tervezett közlekedtetését öt héttel megelőzően nyújthatja be.
(2) A  kapacitás-elosztó szervezet az  évközi igényeket a  benyújtástól számított öt munkanapon belül bírálja el és
a beérkezés sorrendjében elégíti ki.
13. § (1) Az  egyedi igényt a  hozzáférésre jogosult igénylő a  vonat tervezett közlekedését megelőzően legalább öt nappal,
a  kapacitásfoglalásra jogosult igénylő pedig a Vtv. 55.  § (5)  bekezdése szerinti határidőt megelőzően legalább öt
nappal nyújthatja be. Az igényt a kapacitás-elosztó szervezet a lehető leghamarabb, de legfeljebb négy napon belül
bírálja el.
(2) A  hozzáférésre jogosult azonnali igényt a  vonat tervezett közlekedtetéséhez viszonyítva öt napon belül, de
legfeljebb a vonat tervezett közlekedését egy órával megelőzően nyújthat be. Veszélyhelyzet és üzemzavar esetén
a  hozzáférésre jogosult az  azonnali igényt a  jelen bekezdésben meghatározott 1 óra időtartamnál rövidebb
időtartamon belül is benyújthatja a  Hálózati Üzletszabályzatban meghatározottak szerint. Az  igényt a  kapacitáselosztó szervezet a lehető leghamarabb, de legkésőbb a tervezett igénybevételi idő kezdete előtt bírálja el.
(3) Az  azonnali menetvonal-igény kielégítésére a  kapacitás-elosztó szervezet a  menetvonal katalógusból ajánl fel
menetvonalat. Amennyiben ez  nem felel meg a  hozzáférésre jogosultnak és igényét fenntartja, akkor a  vonatot
a pályahálózat-működtető az adott forgalmi viszonyokhoz igazodóan, az üzemi menetrendben nem lekötött szabad
kapacitás igénybevételével jogosult leközlekedtetni.
(4) A  nyílt hozzáférésű vasúti pályahálózat működtetése érdekében közlekedő üzemi vonat részére jelzett
menetvonal-igényt a  pályahálózat-működtető a  vonat tervezett közlekedését megelőzően nyújthatja be.
A menetvonal-igényt a kapacitás-elosztó szervezet a lehető leghamarabb, de legkésőbb a vonat indulásáig bírálja el.
(5) A  kiutalt kapacitásigényben foglalt időadatoktól eltérően is igénybe vehető a  kiutalt kapacitás, a  vasúti
teljesítményösztönző rendszer részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott késési kódok
alkalmazásával a Hálózati Üzletszabályzatban meghirdetett időintervallumon belül.
14. § A kapacitás-elosztó szervezet hozzáférést biztosít a vasúti igazgatási szerv részére a vasúti pályahálózathoz való nyílt
hozzáférés, a  pályakapacitások kihasználásának, valamint az  évközi, egyedi, azonnali és üzemi célú menetvonaligénylés és -elosztás gyakorlatának figyelemmel kísérésére alkalmas informatikai rendszeréhez.
9. Az összehangolási eljárás 15. § (1) Ha az ütköző igények előnyben részesítési sorrendje a 18. § (3) bekezdés alapján nem állapítható meg, a kapacitáselosztó szervezet az  összehangolási eljárást írásban vagy elektronikus úton kezdeményezi – valamennyi érintett
igénylő és a  vasúti igazgatási szerv egyidejű értesítése mellett – a  vasúti pályahálózat-kapacitás iránt bejelentett
igények ütközéséről szerzett tudomást követő két munkanapon belül.
(2) Az  összehangolási eljárásról szóló értesítésben meg kell jelölni a  vasúti pályahálózat-kapacitás iránt bejelentett
igények ütközésével érintett kapacitást, az  igénytől eltérően – figyelemmel a 10. § (2) bekezdésében foglaltakra –
felajánlott kapacitást, az  összehangolási eljárás helyét, idejét, valamint az  összehangolási eljáráson való részvétel
elmulasztásának következményeit.
(3) Az összehangolási eljárást a kapacitás-elosztó szervezet vezeti le. Az eljárásról jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyet
valamennyi, az összehangolási eljáráson részt vevő félnek alá kell írnia.
(4) Ha az  összehangolási eljárás tíz munkanapon belül nem vezet eredményre, a  kapacitás-elosztó szervezet
dönt az  összehangolási eljárással érintett igényekről. Az  egymással ütköző igények esetén – a  szakosított
infrastruktúraként kijelölt vasúti pályaszakaszok kivételével – a  kapacitás-elosztó szervezet az  alábbi sorrend
figyelembevételével elsőbbséget biztosít
a) a nemzetközi vasúti árufuvarozási folyosón végzett felújítási, fejlesztési célú kapacitásigénynek,
b) a vasúti közszolgáltatásnak,
c) a nemzetközi személyszállításnak,
d) a nemzetközi árutovábbításnak,
e) az egyéb vasúti pályákon végzett felújítási, fejlesztési célú kapacitás-igénynek, valamint a nemzetközi vasúti
árufuvarozási folyosókon végzett karbantartási célú kapacitás-igénynek,
f ) a belföldi vasúti árutovábbításnak,
g) az előző pontokba nem tartozó személyszállításnak,
h) a vasúti pályán végzett, az e) pontba nem tartozó karbantartási célú kapacitás-igénynek,
i) az előző pontokba nem tartozó egyéb menetvonal-igénynek.
(5) Ha a  (4)  bekezdésben foglaltak alapján az  elsőbbséget élvező igény nem határozható meg, a  kapacitás-elosztó
szervezet – az alábbi sorrend szerint –
a) a keretmegállapodás alapján igényelt menetvonalaknak,
b) a több közlekedési napra vonatkozó igényeknek,
c) a hosszabb viszonylatra vonatkozó menetvonal-igényeknek,
d) a rendszeresen közlekedő vonatok menetvonal-igényeinek,
e) a korábban benyújtott igényeknek
biztosít elsőbbséget.
10. Eljárás túlterhelt vasúti pályaszakaszok, valamint egymással ütköző, azonos típusú menetvonaligények esetén
16. § (1) Ha egy adott vasúti pályaszakaszon a  menetvonal-igények kielégítése az  összehangolási eljárás keretében sem
biztosítható és az  ennek következtében elutasított kapacitásigények elérik vagy meghaladják az  adott vasúti
pályaszakasz havi elméleti kapacitásának tíz százalékát, vagy az  egy éven belül várhatóan benyújtásra kerülő
menetvonal-igények nagy valószínűséggel nem elégíthetők ki, a kapacitás-elosztó szervezet a vasúti pályahálózat
érintett részét a Hálózati Üzletszabályzatban túlterhelt vasúti pályaszakasznak minősíti.
(2) A  vasúti pályahálózat kiegyensúlyozottabb igénybevétele, a  túlterhelt vasúti pályaszakaszok elkerülése, valamint
a túlterheltség kialakulásának megelőzése érdekében a kapacitás-elosztó szervezet helyettesítő vasúti pályaszakaszt
jelölhet ki. A  kapacitás-elosztó szervezetnek a  helyettesítő vasúti pályaszakaszokat a  menetvonal katalógussal
együtt, azzal azonos módon kell meghirdetnie.
(3) Ha a  kapacitás-elosztó szervezet – a  pályahálózat-működtető által szolgáltatott adatok alapján – észleli, hogy
a  túlterhelt vasúti pályaszakaszra vonatkozóan fenntartott kapacitás kihasználtsága legalább egy hónapon
keresztül a Hálózati Üzletszabályzatban rögzített küszöbérték alatt van, erről a  fenntartott kapacitással rendelkező
kapacitásigénylőt három napon belül tájékoztatja, továbbá felszólítja, hogy nyolc napon belül nyilatkozzon arról,
hogy fennállt-e olyan érdekkörén kívül álló ok, amely miatt a vasúti pályahálózat számára nem volt hozzáférhető,
továbbá csatolja az ok igazolásához szükséges okiratokat.
(4) Ha a kapacitásigénylő a  (3) bekezdés szerinti kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, vagy az érdekkörén
kívül álló okot nem igazolja, a kapacitás-elosztó szervezet a fenntartott kapacitást visszavonja. A kapacitás-elosztó
szervezet a  döntéséről a  kapacitásigénylőt, a  vasúti pályahálózat-működtetőt, valamint a  vasúti igazgatási szervet
haladéktalanul értesíti.
17. § (1) A  túlterhelt vasúti pályaszakaszon a  pályahálózat-működtető által igényelt menetvonal, és a  pályahálózat
működtetői pályakapacitás-igény elsőbbséget élvez, amennyiben
a) a kapacitás használata a jogszabályban foglaltak végrehajtásához szükséges, vagy
b) a pályahálózat-működtető felújítási vagy fejlesztési munkát végez.
(2) A  pályahálózat-működtető az  (1)  bekezdés szerinti elsőbbségi igényét csúcsidőszakon belül végzett vasúti
közszolgáltatással szemben nem érvényesítheti.
(3) Túlterhelt vasúti pályaszakaszon, az  (1) és (2)  bekezdésben foglalt rendelkezések érvényesítését követően,
az alábbi sorrend figyelembevételével – a szakosított infrastruktúraként kijelölt vasúti pályaszakaszok kivételével –
elsőbbséget kell biztosítani
a) a vasúti közszolgáltatásnak,
b) a nemzetközi vasúti személyszállításnak,
c) a nemzetközi vasúti árutovábbításnak,
d) az egyéb vasúti árutovábbításnak,
e) az egyéb vasúti személyszállításnak.
(4) Ha a  (3)  bekezdésben foglaltak alapján az  elsőbbséget élvező menetvonal-igény nem határozható meg, akkor
az alábbi sorrend figyelembevételével elsőbbséget kell biztosítani
a) az ütemes menetrend alapján közlekedő vonatoknak,
b) a keretmegállapodás alapján igényelt menetvonalaknak,
c) a több közlekedési napra vonatkozó menetvonal-igényeknek,
d) a hosszabb viszonylatra vonatkozó menetvonal-igényeknek,
e) a rendszeresen közlekedő vonatok menetvonal-igényeinek,
f ) a korábban benyújtott menetvonal-igényeknek.
11. A vasúti pályahálózat karbantartási, felújítási és fejlesztési munkáinak figyelembevétele
18. § (1) A  pályahálózat-működtető a  karbantartási, felújítási és fejlesztési munkáit úgy köteles tervezni, hogy ezen
munkálatok idejére eső bevételkiesés, valamint a vonatközlekedésre gyakorolt hatás a lehető legkisebb legyen.
(2) A  pályahálózat-működtető az  adott évre vonatkozó üzemi menetrend készítésekor figyelembe veendő éves
vágányzári igényeit az éves menetvonal-igények benyújtási határidejéig nyújthatja be. Az éves vágányzári igények
elbírálására az éves igények elbírálására vonatkozó szabályok az irányadóak.
(3) A nem éves vágányzári igények típusai az alábbiak lehetnek:
a) a munkálatok tervezett kezdési idejét legalább 70 nappal megelőzően benyújtott vágányzári igény,
b) a munkálatok tervezett kezdési idejét legalább 50 nappal és legfeljebb 69 nappal megelőzően benyújtott
vágányzári igény,
c) a munkálatok tervezett kezdési idejét legalább 30 nappal és legfeljebb 49 nappal megelőzően benyújtott
vágányzári igény, d) menetvonalak zavarása nélküli vágányzár,
e) üzembiztonsági vágányzár.
(4) A  (3)  bekezdés e)  pontjában rögzített üzembiztonsági vágányzárnak minősül az  a  vágányzár, amely esetében
az alábbi feltételek teljesülnek:
a) előre nem látható, az  élet- és vagyonbiztonságot, vagy a  vasútüzem biztonságát fenyegető helyzet miatt
került benyújtásra,
b) a menetrend szerinti közlekedés mielőbbi helyreállítására irányul,
c) nem kapcsolódik más vágányzári igényhez és
d) az érvényessége kezdete a kapacitás-elosztó szervezet általi kiutalás pillanata.
19. § (1) A 18. § (3) bekezdés a)–c) pontjában rögzített nem éves vágányzári igények kezelése az alábbiak szerint történik:
a) a pályahálózat-működtető az  igény benyújtását megelőzően köteles egyeztetni a  kapacitás-igénylőkkel
a vágányzárral érintett, kiutalt kapacitásigények módosítását illetően,
b) a felek megállapodása alapján elkészült vágányzári közlekedési tervet a  nem éves vágányzári igény
benyújtásával együtt a kapacitás-elosztó szervezet részére meg kell küldeni, amely tartalmazza a munkálatok
helyén és idején felül a kapacitásra gyakorolt hatást,
c) a kapacitás-elosztó szervezet a  megküldött közlekedési terv szerint tanulmánymenetrendet készít, amely
alapján az érintett, kiutalt kapacitásigények módosítása azok tulajdonosának feladata.
Amennyiben a  vágányzár kezdete előtti 25 napig a  kiutalt kapacitásigények módosítása nem történik meg,
a kapacitás-elosztó szervezet az érintett, kiutalt kapacitásigényeket visszavonja.
(2) Az  (1)  bekezdésében foglalt eljárásrend alól a  18.  § (3)  bekezdés a)  pontjában meghatározott vágányzári
igény esetén a  pályahálózat-működtető megállapodás hiányában is jogosult a  vágányzárral érintett kiutalt
kapacitásigények visszavonását kezdeményezni, amennyiben igazolja, hogy az  érintett megrendelőnek olyan
megfelelő alternatív megoldásra tett javaslatot, amely az  érintett megrendelő számára hálózat-hozzáférési
díjnövekedést nem eredményez.
(3) A 18. § (3) bekezdés b) pontjában meghatározott nem éves vágányzári igény esetében az érintett vágányzári igény
miatti pályahasználatból adódó többletköltségeket a pályahálózat-működtető megtéríti a kapacitásigénylők részére.
(4) A  18.  § (3)  bekezdés c)  pontjában meghatározott nem éves vágányzári igény esetében az  érintett vágányzári
igény miatti pályahasználatból és vontatásból adódó többletköltségeket a  pályahálózat-működtető megtéríti
a kapacitásigénylők részére.
(5) A 18. § (3) bekezdés d) pontjában meghatározott nem éves vágányzári igényt a pályahálózat-működtető lehetőség
szerint 15 nappal a munkálatok tervezett kezdési idejét megelőzően nyújtja be.
(6) A  18.  § (3)  bekezdés e)  pontjában meghatározott üzembiztonsági vágányzár esetén a  pályahálózat-működtető
jogosult az érintett kiutalt kapacitásigények visszavonását kezdeményezni a kapacitás-elosztó szervezetnél a 18. §
(4)  bekezdés a)–b)  pontjában meghatározott feltételekre vonatkozó tájékoztatással és a  c)  pontra vonatkozó
nyilatkozattal. A  kapacitás-elosztó szervezet a  tájékoztatás és nyilatkozat alapján a  kiutalt kapacitásigényeket
visszavonja.
(7) A 18. § (3) bekezdésben meghatározott nem éves vágányzárak esetén a vágányzár benyújtása és kiutalása közötti
időben benyújtott, a vágányzárral érintett szakaszt érintő menetvonal- vagy szolgáltatás igények vagy úgy kerülnek
figyelembe vételre, mintha a  vágányzár kiutalásra került volna, vagy a  vágányzár kiutalását követően kerülhetnek
elbírálásra.
20. § A vágányzárban foglalt időadatoktól eltérően is megtartható a  vágányzár a  vasúti teljesítményösztönző rendszer
részletes szabályairól szóló rendeletben meghatározott, a pályahálózat-működtető tevékenységére visszavezethető
késési kódok alkalmazásával a Hálózati Üzletszabályzatban meghirdetett időintervallumon belül.
21. § (1) A  vágányzárak időtartamának módosítására és az  üzembiztonsági vágányzárakra vonatkozóan a  pályahálózatműködtető köteles a  lehető legrövidebb időn belül az  érdekelt feleket tájékoztatni. A  pályahálózat-működtető
az ilyen munkálatokat úgy köteles elvégezni, hogy a zavartatás mértéke és időtartama a lehető legkisebb legyen.
(2) A vágányzárak időtartamának módosítására vonatkozó szabályokat a Hálózati Üzletszabályzat tartalmazza.
12. Eljárás üzemzavar esetén 22. § (1) Ha a pályahálózat-működtető a Vtv. 31. § (2) bekezdés b) pontja alapján a menetvonalat visszavonta, a kapacitáselosztó szervezet a  kapacitásigénylő kérelmére a  rendelkezésre álló kapacitás terhére más menetvonalat, vagy
a felajánlott menetvonal által érintett pályahálózaton a Vtv 2. melléklete alapján nyújtandó szolgáltatásokat ajánl fel.
(2) A  pályahálózat-működtető a  honlapján folyamatosan naprakész tájékoztatást ad a  vasúti pályahálózat kapacitása
igénybevehetőségének rendkívüli eseményből fakadó korlátozásairól.
(3) A  pályahálózat-működtető kérésére a  hozzáférésre jogosult köteles térítés ellenében a  lehető legrövidebb időn
belül rendelkezésre bocsátani a  normál üzemi körülmény visszaállításához az  általa legmegfelelőbbnek ítélt
eszközöket.
13. Egyéb kapacitás-elosztási szabályok 23. § (1) A vasúti járművek nyilvántartásának vezetésére vonatkozó részletes szabályokat tartalmazó rendelet szerinti vasúti
jármű-nyilvántartás adatai közül a  vontatójárművekre vonatkozó adatokat a  nyilvántartásra kötelezett szervezet
a kapacitás-elosztó szervezet számára elektronikus, feldolgozható formában biztosítja.
(2) A  kapacitás-elosztó szervezet az  (1)  bekezdésben hivatkozott nyilvántartásban szereplő adatokat a  kapacitáselosztási folyamat során figyelembe veszi.
IV. FEJEZET
KAPACITÁSGAZDÁLKODÁS 14. Keretmegállapodás 24. § (1) Egy vasúti pályaszakasz vonatkozásában a  napi elméleti kapacitás legfeljebb 5%-os mértékéig köthető
keretmegállapodás.
(2) Ha a kapacitás-elosztó szervezet a pályahálózat-működtető által szolgáltatott adatok alapján észleli, hogy a Vtv. 59. §
(1) bekezdése szerint létrejött keretmegállapodás alapján túlterhelt vasúti pályaszakaszra vonatkozóan fenntartott
kapacitás kihasználtsága legalább egy hónapon keresztül a Hálózati Üzletszabályzatban rögzített küszöbérték alatt
van, erről a fenntartott kapacitással rendelkező kapacitásigénylőt tájékoztatja, továbbá felszólítja, hogy nyolc napon
belül nyilatkozzon arról, hogy fennállt-e olyan érdekkörén kívül álló ok, amely miatt a vasúti pályahálózat számára
nem volt hozzáférhető, továbbá csatolja az ok igazolásához szükséges okiratokat.
(3) Ha a kapacitásigénylő az (2) bekezdés szerinti kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, vagy az érdekkörén
kívül álló okot nem igazolja, a kapacitás-elosztó szervezet az adott menetrendi év hátralévő időszakára a fenntartott
kapacitást a  fel nem használt kapacitás mértékével csökkenti. A  kapacitás-elosztó szervezet a  döntéséről
a kapacitásigénylőt, a pályahálózat-működtetőt, valamint a vasúti igazgatási szervet haladéktalanul értesíti.
15. Kapacitáselemzés és kapacitásbővítési terv 25. § (1) A vasúti pályaszakasz túlterheltté nyilvánítását követően – kivéve azt az esetet, ha a 26. § szerinti kapacitásbővítési
terv megvalósítása már folyamatban van – a  pályahálózat-működtető kapacitáselemzést készít, amelyben
meghatározza a  menetvonal-igények megfelelő kielégítését akadályozó, a  vasúti pályaszakasz túlterheltségét
eredményező okokat.
(2) A  kapacitáselemzésben figyelembe kell venni a  vasúti pályaszakasz jellemzőit, az  üzemeltetés módját, az  igényelt
szolgáltatások nyújtásának feltételeit és mindezeknek a pályakapacitásra gyakorolt hatását. Az elemzés során meg
kell határozni a  túlterheltség csökkentésére irányuló rövid- és középtávú intézkedéseket. A tervezett intézkedések
közé tartozhat az  útvonal, a  menetrend és a  sebesség módosítása, valamint a  vasúti pályaszakasz felújítása,
fejlesztése.
26. § (1) A kapacitásbővítési terv kidolgozására a kapacitásigénylőkkel folytatott konzultációt követően kerül sor.
 (2) A kapacitásbővítési terv meghatározza
a) a túlterheltség okait,
b) a forgalom várható jövőbeli alakulását rövid, közép- és hosszú távon,
c) a vasúti pályaszakasz fejlesztésének korlátait,
d) a kapacitásbővítés lehetőségeit és költségeit, ideértve a hálózat-hozzáférési díjak várható változásait,
e) a lehetséges kapacitásbővítési intézkedéseket és a megvalósításukra vonatkozó költség-haszon elemzéseket,
f ) a javasolt intézkedések megvalósításának ütemtervét,
g) az intézkedések megvalósításához szükséges pénzügyi fedezet (ezen belül az állami támogatás) mértékét.
(3) A  kapacitásbővítési tervet a  pályahálózat-működtető az  egyeztetések után esetlegesen fennmaradt
véleménykülönbségeket is bemutatva küldi meg a kapacitás-elosztó szervezet és a vasúti igazgatási szerv részérére.
Ha a  kapacitásbővítési tervben meghatározott intézkedések állami támogatás felhasználását igénylik, akkor azt
a  pályahálózat-működtető a  közlekedésért felelős miniszternek is megküldi. A  kapacitásbővítési tervben foglalt
intézkedések megvalósításáról a pályahálózat-működtető negyedévente beszámolót készít a vasúti igazgatási szerv
részére.
16. Szakosított pályahálózat kijelölése 27. § A szakosított pályahálózat kijelölése nem akadályozhatja meg a szakosított pályahálózat más vasúti szolgáltatások
céljára történő igénybevételét, amennyiben a vasúti pályaszakasz rendelkezik szabad kapacitással, továbbá a vasúti
járművek megfelelnek a vasúti pályaszakaszon történő közlekedés műszaki feltételeinek.
V. FEJEZET
KISZOLGÁLÓ LÉTESÍTMÉNYEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK 28. § (1) A kiszolgáló létesítmények üzemeltetői, amennyiben nem pályahálózat-működtetők, a nyílt hozzáférésű kiszolgáló
létesítményre vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettségüket a kapacitás-elosztó szervezet felé kötelesek teljesíteni.
Az  adatszolgáltatás részeként egy szerkeszthető formátumban előállított anyagot kell átadni, amelynek ki kell
terjednie az alábbiakra:
a) infrastruktúra leírása, beleértve a menetrendszerkesztéshez szükséges alapadatokat,
b) hozzáférés feltételei,
c) kapacitás-elosztási szabályok,
d) az igénybe vehető szolgáltatások, a szolgáltatások igénybevételének feltételei,
e) a szolgáltatásokért fizetendő díjak, elszámolási szabályok.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott adatszolgáltatás teljesíthető egy olyan weboldal elérhetőségének kapacitáselosztó szervezet részére történő megadásával, amelyen az (1) bekezdésben szereplő adatok elektronikus formában,
térítésmenetesen hozzáférhetőek.
(3) Amennyiben a  kiszolgáló létesítmény üzemeltetője az  adatszolgáltatási kötelezettségének az  (1)  bekezdésben
meghatározottak szerint tesz eleget, az adatszolgáltatásra a Hálózati Üzletszabályzatra vonatkozó adatszolgáltatási
kötelezettségnél leírt szabályok alkalmazandók.
(4) Amennyiben a  kiszolgáló létesítmény üzemeltetője az  adatszolgáltatási kötelezettségének a  (2)  bekezdésben
meghatározottak alapján tesz eleget, akkor az  adatszolgáltatást a  Hálózati Üzletszabályzat közzétételére előírt
határidőt megelőzően kell teljesíteni.
29. § A kiszolgáló létesítményekre vonatkozóan a  Hálózati Üzletszabályzatban a  28.  § (1)–(2)  bekezdésében
meghatározott adatszolgáltatás alapján közétett adatok tartalmáért a  kiszolgáló létesítmények üzemeltetője
tartozik teljes körű felelősséggel.
30. § A 28. § (1) bekezdésében rögzített adatszolgáltatási eljárás alapján szolgáltatott adatokat tartalmazó, nyilvánosságra
hozott Hálózati Üzletszabályzatot, a kapacitásigénylők és a potenciális kapacitásigénylők a kiszolgáló létesítményre
vonatkozó adatokat illetően is véleményezhetik, a vélemények elbírálása a kiszolgáló létesítmény üzemeltetőjének
feladata. Az  elbírálás eredményéről és annak alapján a  szolgáltatott adatokban bekövetkezett változásokról
a  Hálózati Üzletszabályzat közzétételére előírt határidőt megelőzően kell írásban értesíteni a  kapacitás-elosztó
szervezetet.
31. § A 28. § (1) bekezdésében rögzített adatszolgáltatási eljárás alapján szolgáltatott adatok változása esetén a Hálózati
Üzletszabályzat módosítására vonatkozó eljárási szabályok alkalmazandóak.
VII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 17. Hatálybalépés 32. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
18. Átmeneti rendelkezések 33. § A vasúti pályahálózat karbantartási, felújítási és fejlesztési munkáinak figyelembevételére vonatkozó eljárásrendet
első ízben a  2016. év december hónap második vasárnapjától kezdődő menetrendi évre vonatkozóan kell
alkalmazni.
19. Az Európai Unió jogának való megfelelés 34. § (1) Ez  a  rendelet – a  Vtv.-vel együtt – az  egységes európai vasúti térség létrehozásáról (átdolgozás) szóló, 2012.
november 21-ei 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 27.  cikk (2)–(4)  bekezdésének, 29.  cikk
(1) és (3)–(4)  bekezdésének, 31.  cikk (10)  bekezdésének, 32.  cikk (1)  bekezdés hatodik albekezdésének és
(5)  bekezdésének, 39.  cikk (1)–(2)  bekezdésének, 40.  cikk (1)–(2) és (5)  bekezdésének, 41.  cikk (2)  bekezdésének,
42.  cikk (1)–(2)  bekezdésének, 42.  cikk (6)  bekezdés második albekezdésének, 43.  cikk (1) és (3)  bekezdésének,
44.  cikk (2)–(3)  bekezdésének, 45.  cikkének, 46.  cikkének, 47.  cikk (1)–(2)  bekezdésének, 47.  cikk (4)  bekezdés
első albekezdésének, 47.  cikk (5)–(6)  bekezdésének, 48.  cikkének, 49.  cikk (2)–(3)  bekezdésének, 50.  cikkének,
51.  cikk (2)  bekezdésének, 52.  cikkének, 53.  cikkének, 54.  cikk (1)  bekezdésének, 54.  cikk (2)  bekezdés
második albekezdésének, 64.  cikk (1)  bekezdésének, IV.  mellékletének, VI.  melléklet 2.  pont b)  alpontjának és
VII. mellékletének való megfelelést szolgálja.
(2) Ez a rendelet a vasútiinfrastruktúra-kapacitás kérelmezőire vonatkozó kritériumokról és a 870/2014/EU végrehajtási
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. január 6-i 2015/10/EU bizottsági végrehajtási rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
35. § Hatályát veszti a vasúti pályahálózathoz történő nyílt hozzáférés részletes szabályairól szóló 101/2007. (XII. 22.) GKM
rendelet.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


text:
235/2010. (HK 12.) MH ÖHP intézkedése a STANAG 3712 CFR 7. kiadás végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004.
évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel az egységesítési, szabványosítási
tevékenységről és a NATO egységesítési dokumentumok
feldolgozásáról és végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.)
HM utasításban foglaltakra, a STANAG 3712 CFR 7. kiadás
végrehajtására az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Magyar Honvédség
Összhaderőnemi Parancsnokság és az alárendeltségébe
tartozó katonai szervezetek személyi állományára.
2. Jelen intézkedésemmel eredetiben, angol nyelven bevezetem a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar
főnök helyettesének 8/2009. (XII. 23.) HM HVKFH közleményében fenntartás nélkül elfogadott és a 33/2010.
(HK 10.) HM HVKFH intézkedésében hatályba léptetett
STANAG 3712 CFR (EDITION 7) – AIRFIELD RESCUE AND FIRE-FIGHTING SERVICES IDENTIFICATION CATEGORIES címen kiadott NATO egységesítési egyezményt.
3. Az egységesítési egyezmény kategóriába sorolja a
katonai repülőtereket a tűzoltói biztosítás szintjének meghatározásához. A STANAG a korábbi kiadástól abban különbözik, hogy tartalmazza a STANAG 3861 (Ed. 5.) heliportokra vonatkozó előírásait is, amelyet Magyarország
szintén elfogadott és bevezetett.
4. Ez az intézkedés a közzététel napján lép hatályba és
visszavonásig hatályos.
5. Ezen intézkedés hatálybalépésével egyidejűleg a
STANAG 3712 (6. kiadás) dokumentum nemzeti bevezetésére kiadott 8/2009. (HK 2.) MH ÖHP PK intézkedés
2. a) pontja hatályát veszti.
Kovács József vezérőrnagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
324/2010. (XII. 27.) Korm. rendelete a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalról, a kulturális örökségvédelmi szakigazgatási szervekről, és eljárásaikra vonatkozó általános szabályokról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 40. §
(2) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva, valamint
a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval
összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi CXXVI. törvény 21. § b)–d) pontjában,
a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés b) pontjában,
a mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 37. § (4) bekezdésében,
a sajtóról szóló 1986. évi II. törvény 21. § (3) bekezdésében,
az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény 47. §
(1) bekezdés a) pontjában,
az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés a) és s) pontjában,
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés a) és
b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. A Kulturális Örökségvédelmi Hivatal és a kulturális örökségvédelmi szakigazgatási szervek jogállása
1. § (1) A Kulturális Örökségvédelmi Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) a kulturális örökségvédelmi feladatokat ellátó központi
hivatal, önállóan működő és gazdálkodó központi költségvetési szerv.
(2) A Hivatal irányítását a kultúráért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) látja el.
(3) A Hivatal székhelye Budapest.
(4) A Hivatal központi szervből és önálló jogi személyiséggel (jogalanyisággal) nem rendelkező, országos illetékességgel
eljáró első fokú igazgatási szervekből áll. A Hivatal országos illetékességű első fokú igazgatási szerve a Nyilvántartási
Iroda és a Műtárgyfelügyeleti Iroda.
(5) A Hivatal elnöke a központi szervet közvetlenül vezeti. Az elnök munkáltatói jogkört gyakorol a Hivatal alkalmazottai
felett, valamint kinevezi, illetve felmenti a Nyilvántartási Iroda és a Műtárgyfelügyeleti Iroda vezetőjét, alkalmazottait,
és felettük fegyelmi jogkört gyakorol.
(6) A Hivatal országos illetékességű első fokú igazgatási szervei önálló feladat- és hatáskörrel rendelkeznek, közigazgatási
hatósági hatáskörüket önállóan gyakorolják. Az igazgatási szerv nevében a közigazgatási hatósági eljárásokban
az igazgatási szerv vezetője vagy kiadmányozási jogkörrel rendelkező ügyintézője jár el.
(7) A Hivatal elnöke és más kormánytisztviselője az országos illetékességű első fokú igazgatási szerv vezetőjét vagy
kiadmányozási jogkörrel rendelkező ügyintézőjét az első fokú közigazgatási hatósági eljárásban nem utasíthatja.
2. § (1) A fővárosi és megyei kormányhivatal kulturális örökségvédelmi szakigazgatási szerveként (a továbbiakban:
szakigazgatási szerv) kulturális örökségvédelmi iroda működik.
(2) A szakigazgatási szervek az 1. melléklet szerinti fővárosi és megyei kormányhivatalban és illetékességgel működnek.
(3) A szakigazgatási szerv tekintetében a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei
kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló 2010. évi
CXXVI. törvény 6. § (4) bekezdésében, valamint a 7. §-ában meghatározott hatáskörök – a központi államigazgatási
szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 2. § (1) bekezdés
h)–i) pontja szerinti hatáskört is beleértve – gyakorlására jogosult szakmai irányító szerv vezetője a Hivatal elnöke.
(4) A szakigazgatási szerv döntéséhez a Hivatal – a szakigazgatási szerv intézkedéséhez szükséges költségvetési fedezet
tekintetében megfogalmazott – elő zetes jóváhagyása szükséges a következő esetekben:
a) a hatóság által a kulturális örökség védett elemének tulajdonosa helyett elvégeztetett munkáról szóló döntés,
b) a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény (a továbbiakban: Kötv.) 68. § (1) bekezdésében
meghatározott munkálatok elrendelése.
(5) A szakigazgatási szervek közötti koordinációt a Kulturális Örökségvédelmi Szakigazgatási Kollégium (a továbbiakban:
Kollégium) segíti elő. A Kollégium tagjai a Hivatal elnöke és a szakigazgatási szervek vezetői. A Kollégium ülését
a Hivatal elnöke hívja össze.
(6) Az irányítás operatív eszközeként a Hivatal – kormánytisztviselői továbbképzésnek nem minősülő – a szakmai munka
ellátásához kapcsolódó, rendszeres szakmai értekezleteket és szakmai tájékoztatókat tart.
(7) A szakigazgatási szerv vezetőjének rendelkeznie kell az a)–c) pontban megjelölt szakképzettséggel, vagy
a d)–e) pontban felsorolt képzési ágak legalább egyikén felsőfokú végzettséggel és szakképzettséggel:
a) okleveles építészmérnöki szakképzettség,
b) okleveles régész szakképzettség,
c) okleveles művészettörténész szakképzettség,
d) művészeti képzési terület építőművészet képzési ág,
e) bölcsészettudomány képzési terület, történelem képzési ág.
E képzettségi feltételek hiányában a szakigazgatási szerv vezetőjének az nevezhető ki, aki felsőfokú végzettséggel és
legalább két év kulturális örökségvédelmi hatósági gyakorlattal rendelkezik.
2. A Hivatal és a szakigazgatási szervek hatósági és szakhatósági hatásköre
3. § (1) A Kormány a Kötv.-ben, valamint a külön jogszabályokban meghatározott, kulturális örökségvédelemmel kapcsolatos
hatósági feladatok ellátására – a 4. §-ban foglalt eltérésekkel –,
a) az 5. § (1)–(3) bekezdésében meghatározott kivételekkel – első fokú kulturális örökségvédelmi hatóságként,
valamint
b) másodfokú kulturális örökségvédelmi hatóságként
az országos illetékességű központi szervét jelöli ki.
(2) A Kormány – az építésfelügyeleti hatósági feladatok kivételével – a műemléken végzett építési tevékenység és
az olyan ingatlanon végzett telekalakítás esetén, amelyre az ingatlan-nyilvántartásban – jogi jellegként – műemlék
vagy műemlék jellegű tény van feljegyezve, az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII. törvényben (a továbbiakban: Étv.) meghatározott hatósági feladatok ellátására másodfokú építésügyi
hatóságként a Hivatal központi szervét jelöli ki.
(3) A Kormány
a) a mozgóképszakmai hatóságként,
b) a sajtóról szóló 1986. évi II. törvény 12. § (2) bekezdésében meghatározott lapnyilvántartási feladatok ellátására,
valamint
c) a kulturális javak kiviteléről szóló, 2008. december 18-i 116/2009/EK tanácsi rendeletben és a kulturális javak
kiviteléről szóló, 3911/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, – a 2004. április
7-i 656/2004/EK bizottsági rendelettel módosított –1993. március 30-i 752/93/EGK bizottsági rendeletben
meghatározott feladatok ellátására,
d) előadó-művészeti államigazgatási szervként
a Hivatalt jelöli ki.
4. § (1) A Kötv.-ben meghatározott hatósági nyilvántartási feladatokat érintő ügyekben első fokon a Nyilvántartási Iroda jár el.
Ezekben az ügyekben a másodfokú hatáskört a Hivatal elnöke gyakorolja.
(2) A Kötv.-ben, valamint a külön jogszabályban meghatározott, kulturális javakkal kapcsolatos hatósági feladatokat
érintő ügyekben első fokon a Műtárgyfelügyeleti Iroda jár el. Ezekben az ügyekben a másodfokú hatáskört a Hivatal
elnöke gyakorolja.
5. § (1) A Kormány a Kötv.-ben meghatározott alábbi kulturális örökségvédelmi feladatok ellátására első fokú kulturális
örökségvédelmi hatóságként a szakigazgatási szervet jelöli ki:
a) a Kötv 17. §-a szerinti, régészeti lelőhely ideiglenes védelmével kapcsolatos hatósági feladatok,
b) régészeti feltárás engedélyezésével kapcsolatos, a Kötv. 20. és 22. §-a szerinti, valamint egyedi hatósági ügyben
a Kötv. 23. § (2) bekezdése szerinti hatósági feladatok,
c) a Kötv. 24. §-a szerinti, mentő feltárással kapcsolatos hatósági feladatok,
d) a Kötv. 27. §-a szerinti, a régészeti emlékek megőrzésével kapcsolatos hatósági feladatok,
e) a Kötv. 31. §-a szerinti, műemléki érték ideiglenes védelmével kapcsolatos hatósági feladatok,
f) a Kötv. 44. §-a szerinti hatósági jóváhagyás,
g) a Kötv. 63. § (2) bekezdése szerinti engedélyezés,
h) a Kötv. 67. § (1)–(2) bekezdése szerinti hatósági kötelezés,
i) a Kötv. 67. § (3) bekezdés a) és – ha a vagyonkezelési vagy használati jogra vonatkozó hatósági jóváhagyás
ügyében a szakigazgatási szerv járt el – d) pontja szerinti feladatok,
j) a Kötv. 68. §-a szerinti döntések,
k) a Kötv. 69. §-a szerinti tűrési kötelezettség kimondása,
l) a kulturális javak esetének kivételével az örökségvédelmi bírság kiszabása.
(2) A Kormány – az építésfelügyeleti hatósági feladatok kivételével – a műemléken végzett építési tevékenység és
az olyan ingatlanon végzett telekalakítás esetén, amelyre az ingatlan-nyilvántartásban – jogi jellegként – műemlék
vagy műemlék jellegű tény van feljegyezve, az Étv.-ben meghatározott hatósági feladatok ellátására első fokú
építésügyi hatóságként a szakigazgatási szervet jelöli ki.
(3) A Kormány
a) a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének elfogadásáról és a Balatoni Területrendezési Szabályzat
megállapításáról szóló 2000. évi CXII. törvény 27. és 28. §-aiban foglalt feladatok ellátására,
b) a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény
45. §-ában foglalt hatósági feladatok ellátására
a szakigazgatási szervet jelöli ki.
(4) A szakigazgatási szerv illetékességét valamely ügyben a kulturális örökségi elem fekvése, illetve őrzési (feltalálási
helye) határozza meg.
(5) A hatáskörébe tartozó ügyben mind a Hivatal, mind a szakigazgatási szerv jogosult elő zetes nyilatkozatot kiadni.
6. § (1) Kormányrendeletben meghatározott esetekben a más hatóságok előtt indult,
a) a régészeti lelőhelyen vagy a régészeti védőövezet területén meg valósuló tevékenység, építmény
engedélyezésére irányuló eljárásokban, annak elbírálása kérdésében, hogy az engedélyeztetni kívánt
tevékenység, építmény a kulturális örökség védelme jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben
foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e, a 2. számú melléklet A. pontjában meghatározott
szakkérdésben,
b) a műemléki területen meg valósuló vagy külön jogszabályban meghatározott esetben műemléket érintő
tevékenység, építési tevékenység engedélyezésére irányuló eljárásokban, annak elbírálása kérdésében, hogy
az engedélyeztetni kívánt tevékenység, építmény a kulturális örökség védelme jogszabályban rögzített
követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e, a 2. számú melléklet
B. pontjában meghatározott szakkérdésben,
első fokú eljárásban az illetékes szakigazgatási szerv, másodfokú eljárásban a Hivatal jár el szakhatóságként.
(2) A szakigazgatási szerv az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére elő zetes szakhatósági
állásfoglalást ad ki, amely a kibocsátásától számított hat hónapig használható fel.
3. Eljárási szabályok 7. § (1) A közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény kizárásra vonatkozó szabályai alkalmazása során,
ha a kizárási ok a Hivatallal vagy a Hivatal elnökével szemben merül fel, a felügyeleti szerv a miniszter.
(2) A 3. §-ban megjelölt hatósági eljárásokban a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvénynek
a központi államigazgatási szerv vezetőjének az első fokú döntése elleni fellebbezést kizáró rendelkezése nem
alkalmazható.
(3) A 3. § (1)–(2) bekezdése, valamint az 5. § szerinti hatósági eljárásban a döntés fellebbezéssel nem támadott
rendelkezései tekintetében beáll a jogerő, ha a döntés egyes rendelkezései ellen nyújtottak be fellebbezést, és az ügy
jellegéből adódóan a fellebbezés elbírálása nem hat ki a fellebbezéssel meg nem támadott rendelkezésekre.
(4) A szakigazgatási szerv és a Hivatal szakhatósági eljárásában az ügyintézési határidő harminc nap.
8. § (1) A Hivatal létrehozza és működteti a régészeti lelőhelyek, a régészeti védőövezetek, a műemléki területek és
a műemlékek nyilvános adatbázisát, amely tartalmazza az azonosításukhoz szükséges és a védettségükre vonatkozó
adatokat, és biztosítja az adatok közötti keresés lehetőségét. Az adatok változását a Hivatal haladéktalanul átvezeti
az adatbázisban. E rendelkezés alkalmazásában azonosításhoz szükséges adat annak a földrészletnek a helyrajzi száma
is, amelyen régészeti lelőhely, régészeti védőövezet, műemléki terület vagy műemlék található.
(2) A Hivatal az (1) bekezdés szerinti adatbázis adott eljárástípusban releváns adatait – azonosító adatként a megye,
a település elnevezését, helyrajzi számot és a védettség jellegét feltüntetve, vagy EOV vetületű vektoros
térképfedvényt alkalmazva – kérésre átadja azon hatóságoknak, amelyek eljárásában kormányrendelet rendelkezése
alapján a szakigazgatási szerv vagy a Hivatal szakhatóságként vesz részt. A Hivatal a frissített adatbázist havonta
elektronikus úton átadja az érintett hatóságoknak.
9. § (1) A Kormány a szakigazgatási szervnek és a Hivatalnak a Kötv. szerinti régészeti feltárások engedélyezésére irányuló
eljárásában,
a) ha a régészeti feltárás termőföldön valósul meg – abban a kérdésben, hogy a kérelem szerinti tevékenység
a termőföld védelméről szóló törvény szerinti talajvédelmi kötelezettségeknek a kérelemben foglaltak szerint
vagy további feltételek mellett megfelel-e –, első fokú eljárásban a fővárosi és megyei kormányhivatal növény- és
talajvédelmi igazgatóságát, másodfokú eljárásban a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatalt, valamint,
b) ha környezetvédelmi vagy egységes környezethasználati engedély nem szükséges azon tevékenység
megkezdéséhez, amely miatt a régészeti feltárást országos jelentőségű védett természeti területnek vagy
barlangnak nem minősülő
ba) külterületen,
bb) természeti területen,
bc) egyedi tájértéket magába foglaló területen vagy
bd) Natura 2000 területen
végzik – annak elbírálása kérdésében, hogy a tevékenység a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi
követelményeknek, valamint a tájvédelem jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint
vagy további feltételek mellett megfelel-e –, első fokú eljárásban a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi
felügyelőséget, másodfokú eljárásban az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget
szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány a szakigazgatási szervnek és a Hivatalnak a Kötv. 63. § (2) bekezdés a), b) és g) pontjában meghatározott
tevékenység engedélyezése iránti eljárásában – abban a kérdésben, hogy a tevékenység a természet védelmére
vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek, valamint a tájvédelem jogszabályban rögzített
követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e –, első fokú eljárásban
a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget, másodfokú eljárásban az Országos
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget szakhatóságként jelöli ki.
10. § (1) A Hivatal szakértő testületként működteti az Ásatási Bizottságot, amely a régészeti örökséggel kapcsolatos hatósági,
illetve egyéb szakmai döntések előkészítésében segíti a Hivatal és a szakigazgatási szervek munkáját.
(2) A szakigazgatási szerv a régészeti lelőhelyet érintő következő eljárásokban köteles kikérni és figyelembe venni
a Hivatal Ásatási Bizottságának véleményét:
a) régészeti feltárás engedélyezése,
b) szakhatósági állásfoglalás kiadása, amennyiben az ügy védetté nyilvánított régészeti lelőhelyet vagy helyben és
fizikai állapotromlás nélkül megőrzendő régészeti emléket érint,
c) védetté nyilvánított régészeti lelőhelyet érintő településrendezési eszközök véleményezése
esetén.
(3) A Hivatal szakértő testületként működteti a Műemléki Tanácsadó Testületet, amely a műemlékekkel kapcsolatos
hatósági, illetve egyéb szakmai döntések előkészítésében segíti a Hivatal és a szakigazgatási szervek munkáját.
(4) A szakigazgatási szerv a műemléket és műemléki területet érintő következő eljárásokban köteles kikérni és figyelembe
venni a Hivatal Műemléki Tanácsadó Testületének véleményét:
a) műemlék teljes helyreállítása, bővítése, átalakítása (így különösen a Kötv. 45. § szerinti részleges bontással járó,
illetve a homlokzatokat és a történeti térkapcsolatokat érintő beavatkozások),
b) műemlék képét, megjelenését jelentősen és maradandó formában befolyásoló beavatkozás,
c) műemléki területet érintő településrendezési eszközök véleményezése,
d) műemléki területen épület bontása, emelet ráépítése,
e) műemléki védelem alatt álló ingatlant érintő telekmegosztás vagy telekegyesítés,
f) műemlék telkére tervezett új építmény és műemléki környezetbe tervezett, a műemlék megjelenését jelentősen
befolyásoló új építmény,
g) műemlékkel, annak alkotórészével és tartozékával kapcsolatos képzőművészeti restaurálásra irányuló ügy
esetében.
(5) Amennyiben a szakigazgatási szerv a (2) és a (4) bekezdés szerinti véleménytől eltérő döntést hoz, az indokolásban
köteles kifejteni az eltérés okát.
(6) A szakigazgatási szerv a (2) és a (4) bekezdés szerinti eseteken kívül is jogosult az Ásatási Bizottság és a Műemléki
Tanácsadó Testület véleményének kikérésére.
(7) A Hivatal szakértő testületként működteti a Kulturális Javak Bizottságát, amely a kulturális javakkal kapcsolatos
hatósági, illetve egyéb szakmai döntések előkészítésében segíti a Hivatal munkáját.
11. § (1) A szakigazgatási szerv a kulturális örökség elemeit érintő eljárásban a Hivatal Nyilvántartási Irodája által szolgáltatott
adatokat köteles felhasználni. Az adatkérés- és szolgáltatás közvetlen elektronikus kapcsolat útján zajlik.
(2) A szakigazgatási szerv a döntése meghozatalához szükséges tudományos adatokat a tudományos gyűjteményeket
működtető Hivataltól köteles bekérni. A Hivatal az adatszolgáltatást tizenöt napon belül teljesíti.
12. § (1) A szakigazgatási szerv, mint első fokú hatóság hatáskörébe tartozó telekalakítási eljárás kérelemre indul. A kérelem
benyújtására jogosult:
a) a telekalakítással érintett bármelyik telek bármelyik tulajdonosa,
b) aki a telekalakítással érintett földrészlet tekintetében tulajdoni igényt érvényesít, illetve az, aki elbirtoklás
megállapítása iránt polgári peres eljárást kezdeményez,
c) az a személy, aki a telekalakításról a tulajdonossal írásban megállapodott.
(2) A telekalakítási eljárás megindítása iránti kérelemnek a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló törvényben meghatározottakon túl a következő adatokat kell tartalmaznia:
a) a telekalakítással érintett tel(k)ek helyrajzi számát, a tel(k)ek fekvése szerinti település megjelölésével,
b) a telekalakítás Étv. 24. § (1) bekezdés szerinti célját.
(3) A kérelemhez minden esetben mellékelni kell a külön jogszabályban meghatározott geodéziai tervezési szakterületen
építészeti-műszaki tervezési jogosultsággal és ingatlanrendező földmérő minősítéssel rendelkező földmérő által
elkészített telekalakítási dokumentációt.
(4) A telekalakítási dokumentáció a földhivatalokról, a Földmérési és Távérzékelési Intézetről, a Földrajzinév Bizottságról
és az ingatlan-nyilvántartási eljárás részletes szabályairól szóló 338/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet 3. mellékletében
felsorolt munkarészeket tartalmazza a telekalakítás céljának függvényében, azzal az eltéréssel, hogy
a) minden esetben fel kell tüntetni a telekalakítással érintett ingatlanokon álló valamennyi önálló építményt,
továbbá
b) a változási vázrajzot és a hozzá tartozó területkimutatást a földhivatal záradékával ellátva, legalább öt példányban
kell benyújtani, és amennyiben az eljárásban egynél több szakhatóság közreműködése szükséges, a második és
minden további szakhatóság esetén további egy példányt is csatolni kell.
13. § (1) A kiadott telekalakítási engedély a jogerőre emelkedésétől számított egy évig hatályos.
(2) A Kormány a Hivatal és a szakigazgatási szerv telekalakítási eljárásában a 3. melléklet szerinti feltételek fennállása
esetén, az ott megjelölt szakkérdés elbírálása kérdésében a 3. melléklet szerinti hatóságokat szakhatóságként jelöli ki.
Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére a szakhatóságként kijelölt hatóság – a kibocsátástól
számított hat hónapig felhasználható – elő zetes szakhatósági állásfoglalást ad ki. Az elő zetes szakhatósági
állásfoglalás csak a földhivatal által záradékolt változási vázrajz és területkimutatás alapján kérhető.
(3) A Hivatal, illetve a szakigazgatási szerv a telekalakítás engedélyezése esetén a változási vázrajzot a következő
záradékszöveggel látja el:
„A telekalakítást a .......... számú határozatomban foglaltak szerint engedélyezem. Az engedély a hozzá tartozó
vázrajzzal együtt a határozat jogerőre emelkedésétől számított egy évig hatályos.”
4. A Hivatal és a szakigazgatási szervek egyéb feladatai
14. § A Kötv.-ben, valamint a külön jogszabályokban meghatározott, kulturális örökségvédelemmel kapcsolatos nem
hatósági feladatokat – ha e rendelet eltérően nem rendelkezik – a Hivatal látja el.
15. § A Kötv.-ben meghatározott örökségvédelmi felügyeleti feladatokat a Hivatal és a Hivatal koordinációja mellett
a szakigazgatási szervek látják el. Az örökségvédelmi felügyeleti feladatok különösen az alábbiak:
a) a kulturális örökség elemei és környezetük állapotának, valamint megfelelő használatának figyelemmel kísérése,
b) a kulturális örökség elemeinek fenntartható, integrált szemléletű, a védelmet és fejlesztést összehangoló
használatának elősegítése, így különösen a kulturális örökségvédelmi célzatú vagy a kulturális örökséget is érintő
pályázatok, programok és projektek kezdeményezése és az előkészítésükben, kidolgozásukban, értékelésükben
és végrehajtásukban való közreműködés,
c) az örökségvédelem érdekeit érintő szakmai és társadalmi együttműködés elősegítése.
16. § A Hivatal ellátja a Kötv.-ben meghatározott tudományos feladatokat, ennek keretében különösen:
a) végzi és irányítja az ország műemléki értékeinek feltárását és inventarizálását, közreműködik a régészeti örökség
és a kulturális javak felkutatásában és inventarizálásában,
b) javasolja és előkészíti az kulturális örökségi ingatlan elemek védetté nyilvánítását,
c) gondoskodik az örökségi értékekkel összefüggő tudományos eredmények hozzáférhetővé tételéről,
d) végzi a műemlékállomány revízióját és tudományos kutatását, a kutatási eredmények feldolgozását és
publikálását,
e) kutatás-módszertani céllal kezdeményezi és irányítja a műemlékek kutatását,
f) örökségvédelemmel kapcsolatos metodikai kutatásokat végez és végeztet, szakmai metodikai irányelveket
dolgoz ki és tesz közzé,
g) részt vesz a műemlékekhez kötődő szakrestaurálások előkészítésében és közreműködik a kivitelezés
folyamatában,
h) kezeli, gyarapítja, kiállításokon, publikációkban és elektronikus úton közzéteszi gyűjteményeinek anyagát,
i) együttműködik az örökségvédelmi érdekű kutatási programokban.
5. Záró rendelkezések 17. § A szakigazgatási szerv számára jogszabályban megállapított feladat- és hatáskörök és az ahhoz kapcsolódó
jogviszonyok tekintetében az e rendelet hatálybalépését megelőzően a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal területi
szerveként működött kulturális örökségvédelmi iroda jogutódjának az alapító okiratban foglaltak szerint – megyei
(fővárosi) illetékességi területet alapul véve – az a megyei (fővárosi) kormányhivatal tekintendő, amelynek
a szakigazgatási szervévé e rendelet hatálybalépésével az 1. melléklet szerint válik.
18. § (1) Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
(2) Hatályát veszti a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalról szóló 308/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet, valamint
a módosításáról rendelkező 201/2007. (VII. 30.) Korm. rendelet, 173/2008. (VI. 30.) Korm. rendelet és 305/2008. (XII. 19.)
Korm. rendelet.
19. § E rendelet 3. § (1) bekezdése és a 4. § (2) bekezdése a kulturális javak kiviteléről szóló 2008. december 18-i 116/2009/EK
tanácsi rendelet, továbbá a kulturális javak kiviteléről szóló, 3911/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó
rendelkezések megállapításáról szóló – a 2004. április 7-i 656/2004/EK bizottsági rendelettel módosított –,
1993. március 30-i 752/93/EGK bizottsági rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök