text:
2016. LXVIII. törvény a jövedéki adóról.
Az Országgyűlés
figyelemmel az államháztartás feladatainak ellátásához szükséges bevételek biztosítására,
figyelemmel a versenysemleges adórendszer működtetésének követelményeire,
figyelemmel Magyarországnak az  Európai Unióban tagállamként való részvételére, különös tekintettel az  ebből fakadó,
a jövedéki adózás területén jelentkező jogharmonizációs kötelezettségekre, valamint
tekintetbe véve a jövedéki adózás bevezetése óta szerzett tapasztalatokat is,
a jövedéki adózás szabályairól a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A törvény hatálya
1. § E törvényt az adóra és a jövedéki ügyekre kell alkalmazni.
2. § (1) Az
a) e törvény szerinti adókötelezettségre, adófizetési kötelezettségre, adó-visszaigénylésre, e  kötelezettségek
ellenőrzésére és a velük kapcsolatos hatósági és végrehajtási eljárásra, valamint jogkövetkezményekre,
b) – az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) szerinti adóügynek nem minősülő –
e  törvényben és az  e  törvény végrehajtásáról szóló, az  adópolitikáért felelős miniszter rendeletében
(a  továbbiakban: végrehajtási rendelet) megállapított egyéb kötelezettség ellenőrzésére, valamint
e kötelezettséggel kapcsolatos hatósági és végrehajtási eljárásra, valamint jogkövetkezményekre,
az e  törvényben, valamint a  Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló törvényben meghatározott eltéréssel az  Art.-ot,
amennyiben az  Art. a  kérdésről nem rendelkezik, a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló törvényt kell alkalmazni.
(2) A vámfelfüggesztési eljárás alatt álló jövedéki termékre e törvény adózatlan jövedéki termékek engedéllyel történő
előállítására és tárolására, valamint a  jövedéki termékek adófelfüggesztési eljárás keretében történő szállítására
vonatkozó rendelkezései nem alkalmazandóak.
2. Értelmező rendelkezések 3. § (1) E törvény alkalmazásában
 1. adó: a  jövedéki termékek után fizetendő jövedéki adó és a  dohánygyártmányok tekintetében
a dohánygyártmányok általános forgalmi adója;
 2. adófelfüggesztési eljárás: a  jövedéki termék vámfelfüggesztési eljáráson kívüli előállítására, tárolására vagy
szállítására alkalmazott, az adófizetési kötelezettséget felfüggesztő adóeljárás;
 3. adómentességi igazolás: a  jövedéki adómentességi igazolásról szóló 1996. január 10-i 31/96/EK bizottsági
rendelet mellékletében közzétett okmány;
 4. adóraktár: az adóraktár engedélyese által működtetett, jövedéki termék adófelfüggesztési eljárás keretében
történő előállítására, tárolására, felhasználására más termék előállításához, feladására és átvételére szolgáló,
a) belföldön fizikailag, így különösen fallal, kerítéssel, mérési ponttal elkülönített, egy technológiai
egységet képező üzem, raktár, amely megfelel az e törvényben meghatározott feltételeknek,
b) egy másik tagállam illetékes hatósága által az  adóraktár engedélyezésére meghatározott
feltételeknek megfelelő hely;
 5. adóraktár engedélyese: az  állami adó- és vámhatóság vagy egy másik tagállam illetékes hatósága által
az adóraktár működtetésére kiadott engedéllyel rendelkező személy; A törvényt az Országgyűlés a 2016. június 7-i ülésnapján fogadta el.
6. AHK-szám: az e-TKO egyedi adminisztratív hivatkozási kódja;
 7. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló Korm. rendelet szerinti támogatás;
 8. bejegyzett feladó: az  állami adó- és vámhatóság vagy egy másik tagállam illetékes hatósága által kiadott
engedély birtokában harmadik országból behozott jövedéki terméket adófelfüggesztési eljárás keretében
feladni jogosult személy;
9. bejegyzett kereskedő: az állami adó- és vámhatóság vagy egy másik tagállam illetékes hatósága által kiadott
engedély birtokában másik tagállamból adófelfüggesztési eljárás keretében szállított jövedéki termék
átvételére jogosult személy;
10. csomagküldő kereskedelem: szabadforgalomba bocsátott jövedéki termék másik tagállamba
magánszemélynek vagy független gazdasági tevékenységet nem folytató személynek, közvetlen vagy
megbízott útján megvalósuló szállítással történő értékesítése, figyelemmel a termékre vonatkozó jogszabály
által előírt korlátozásokra;
11. csomagküldő kereskedő: csomagküldő kereskedelmet folytató személy;
12. diplomáciai és konzuli képviselet tagja: a magyar állampolgárt vagy az állandó belföldi tartózkodásra jogosult
személyt kivéve
a) az 1965. évi 22. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a diplomáciai kapcsolatokról szóló egyezmény
1.  cikk e) és f )  pontja alá tartozó természetes személy, valamint az  1987. évi 13. törvényerejű
rendelettel kihirdetett, a  konzuli kapcsolatokról szóló egyezmény 1.  cikk c)–e)  pontja alá
tartozó természetes személy feltéve, hogy az  illetőt a  fogadó állam arra jogosító hatósága ilyen
minőségében elismeri, továbbá
b) az a családtag, aki az a) pontban megjelölt személlyel igazoltan közös háztartásban él, feltéve, hogy
az illetőt a fogadó állam arra jogosított hatósága ilyenként elismeri;
13. EKO: a feladási tagállamban szabadforgalomba bocsátott jövedéki termékek Közösségen belüli szállításának
egyszerűsített kísérőokmányáról szóló, 1992. december 17-i 3649/92/EGK bizottsági rendelet szerinti
követelményeknek megfelelő okmány;
14. elektronikus átvételi elismervény: az  e-TKO-val feladott jövedéki termék címzettje által a  jövedéki termék
átvételéről az  uniós számítógépes rendszerben kiállított, a  2008/118/EK tanácsi irányelvnek a  jövedéki
termékek jövedékiadó-felfüggesztéssel történő szállításához kapcsolódó számítógépes eljárások
tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2009. július 24-i 684/2009/EK bizottsági rendeletben
(a továbbiakban: 684/2009/EK rendelet) meghatározott adattartalmú elektronikus okmány;
15. elektronikus kiviteli elismervény: az  e-TKO-val harmadik országba történő kiszállítás céljára feladott jövedéki
termék harmadik országba történt kiléptetéséről a kivitel helye szerinti tagállam illetékes hatósága (belföldön
az állami adó- és vámhatóság) által az uniós számítógépes rendszerben kiállított, a 684/2009/EK rendeletben
meghatározott adattartalmú elektronikus okmány;
16. eseti bejegyzett kereskedő: az  állami adó- és vámhatóság vagy egy másik tagállam illetékes hatósága által
kiadott engedély birtokában másik tagállamból adófelfüggesztési eljárás keretében szállított jövedéki
terméket egy alkalommal átvenni jogosult személy;
17. e-TKO: az  uniós számítógépes rendszerben a  jövedéki termék feladója által kiállított, AHK-számmal ellátott
elektronikus okmány;
18. Európai Unió: az  Európai Unióról szóló szerződésben meghatározott tagállamok területe azzal az  eltéréssel,
hogy
a) nem tekintendők a tagállamhoz tartozónak
aa) a  Németországi Szövetségi Köztársaság esetében Helgoland szigete és Büsingen
területe, az  Olasz Köztársaság esetében Livigno és Campione d’Italia területe, valamint
a Luganói-tó olasz vizei, a Spanyol Királyság esetében Ceuta és Melilla területei, valamint
ab) a  Francia Köztársaság esetében az  Európai Unió működéséről szóló szerződés
349. cikkében, valamint 355. cikk (1) bekezdésében említett francia területek, a Spanyol
Királyság esetében a  Kanári-szigetek, a  Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült
Királysága esetében a Csatorna-szigetek, a Finn Köztársaság esetében az Åland-szigetek,
a Görög Köztársaság esetében az Athosz-hegy,
b) a Monacói Hercegség a Francia Köztársaság területéhez, Jungholz és Mittelberg (Kleines Walsertal)
tartományok a  Németországi Szövetségi Köztársaság területéhez, a  Man sziget a  Nagy-Britannia
és Észak-Írország Egyesült Királysága területéhez, a  San Marino Köztársaság az  Olasz Köztársaság
területéhez, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága ciprusi felségterületei (Akrotiri és
Dhekelia) a Ciprusi Köztársaság területéhez tartozónak tekintendő;
19. felhasználói engedélyes: az állami adó- és vámhatóság által kiadott engedély birtokában
a) egyéb ellenőrzött ásványolaj felhasználására, kiszerelésére,
b) megfigyelt termék előállítására (ideértve a  gyártási eljárás során melléktermékként keletkezést),
felhasználására, kiszerelésére,
c) teljesen denaturált alkohol felhasználására, kiszerelésére
jogosult személy;
20. harmadik ország: az Európai Unión kívül található állam és terület;
21. hatósági zár: az  állami adó- és vámhatóság által a  raktárhelyiségen, tárolótartályon, mérőműszeren, egyéb
berendezésen, tárgyon, szállítóeszközön, csomagon, mintán elhelyezett ólomzár, műanyag biztonsági
plomba, pecsétzár, szalagzár, függőpecsét;
22. háztartás: az  egy lakásban életvitelszerűen együtt élő, ott bejelentett lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel
rendelkező természetes személyek közössége;
23. importálás: jövedéki terméknek harmadik országból közvetlenül vagy másik tagállam(ok)on keresztül
belföldre történő behozatala azzal, hogy ha a  jövedéki termék vámfelfüggesztési eljárás keretében lép
be belföldre, az  importálás a  vámfelfüggesztési eljárásnak a  jövedéki termék vámjogi szabad forgalomba
bocsátását eredményező lezárásával egyidejűleg valósul meg;
24. importálás helye: az a hely, ahol a jövedéki termék a vámjogi szabad forgalomba bocsátásakor van;
25. importáló: az  a  személy, aki először szerez jogot arra, hogy az  importált termék felett saját nevében
rendelkezzen, vagy ilyen személy hiányában az, aki az adófizetési kötelezettség keletkezésének időpontjában
az importált jövedéki terméket birtokolja, függetlenül a birtokos tudattartalmától;
26. jövedéki engedélyes kereskedő: a 67. § (1) bekezdése szerinti tevékenységet folytató személy;
27. jövedéki kiskereskedelmi tevékenység: a  67.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti termékkel a  kereskedelemről
szóló törvény, valamint a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermék kiskereskedelmi
tevékenységről szóló törvény szerint folytatott kiskereskedelmi tevékenység;
28. jövedéki kiskereskedő: jövedéki kiskereskedelmi tevékenységet folytató személy;
29. jövedéki termék: az  energiatermék, a  sör, a  csendes és habzóbor, az  egyéb csendes és habzó erjesztett ital,
a köztes alkoholtermék, az alkoholtermék és a dohánygyártmány;
30. jövedéki ügy: az  e  törvény, valamint a  végrehajtási rendelet szerinti rendelkezésekkel – beleértve
az  engedélyezési, nyilvántartásba-vételi, bejelentési kötelezettséget is – kapcsolatos közigazgatási hatósági
ügy, beleértve a hatósági ellenőrzést;
31. kenőolaj: a 2710 19 81, 2710 19 83, 2710 19 87-2710 19 99, 2710 20 90, 3403 19 10-3403 19 80 KN-kód szerinti
energiatermék;
32. KN-kód: a  vám- és a  statisztikai nómenklatúráról, valamint a  Közös Vámtarifáról szóló 1987. július 23-i
2658/87/EGK tanácsi rendelet 1.  melléklete szerinti Kombinált Nómenklatúrában meghatározott, nyolc
számjegyű áruazonosító szám;
33. kötelező érvényű KN-kód besorolás: az  állami adó- és vámhatóság által kiadott, az  adófizetési kötelezettség
meghatározásánál és az  adómérték alkalmazásánál – a  termék változatlan összetétele esetén – kötelező
érvénnyel bíró KN-kód megállapítást és adójogi besorolást tartalmazó határozat;
34. köztes fázis: a  hulladékhasznosítási tevékenységhez kapcsolódóan és a  biológiai ecetgyártásnál
a nyersanyagtól zárt technológia részeként a késztermékig terjedő gyártási folyamat közbülső részfolyamata
azzal, hogy a  részfolyamat során keletkező gyártásközi termék közvetlenül beépül a  végtermékbe vagy
melléktermékbe, vagy azt az üzemen belül nem adóköteles célra felhasználják;
35. közvetlen fogyasztásra szánt ital:
a) a kereskedelemről szóló törvény szerinti vendéglátást vagy szálláshely-szolgáltatást folytató
jövedéki kiskereskedő által a  vendégek számára a  szolgáltatás helyén történő elfogyasztásra
szánt, adózott sörből, csendes és habzóborból, egyéb csendes és habzó erjesztett italból, köztes
alkoholtermékből és alkoholtermékből előállított jövedéki termék, vagy
b) magánszemély által adózott vagy az  adófizetési kötelezettség alól mentesült sörből, csendes
és habzóborból, egyéb csendes és habzó erjesztett italból, köztes alkoholtermékből és
alkoholtermékből az  előállító, családtagjai vagy vendégei fogyasztása céljából előállított jövedéki
termék;
36. légiutas-ellátási tevékenység:  a nem magáncélú légiközlekedési tevékenységet végző, a  nemzetközi
légiforgalomban részt vevő légijárművek fedélzetéről, az  utasok részére felszolgálásra vagy értékesítésre
szánt jövedéki termékek utántöltési célú levétele, ideiglenes tárolása, és 15 napon belül nem magáncélú
légiközlekedési tevékenységet végző, a nemzetközi légiforgalomban részt vevő légijármű fedélzetére történő
felvitele, amennyiben a levételt, a tárolást és a felvitelt a gazdálkodó a végrehajtási rendeletben előírt módon
igazolja;
37. magánszemély: a jövedéki termékkel gazdasági tevékenységet nem folytató természetes személy;
38. mentesített szervezet: az 53. § (1) bekezdés d) pont da)–dc) alpontja szerinti szervezet;
39. nem magáncélú légiközlekedési tevékenység: a  légiközlekedésről szóló törvény szerinti légiközlekedési
tevékenység a légijármű sport-, valamint magáncélú alkalmazása és a vállalati célú légiközlekedés kivételével;
40. nemzetközi szervezet tagja: a  magyar állampolgárt vagy az  állandó belföldi tartózkodásra jogosult személyt
kivéve
a) az a  természetes személy, akit a  nemzetközi szervezetet létrehozó vagy a  nemzetközi szervezet
székhelyegyezményéről szóló és jogszabályban kihirdetett nemzetközi szerződésben
meghatározottak szerint az  adók alóli mentesség személyében megilleti, feltéve, hogy az  illetőt
a fogadó állam arra jogosított hatósága ilyen minőségében elismeri, továbbá
b) az a  családtag, aki a  nemzetközi szervezet tagjával igazoltan közös háztartásban él, feltéve, hogy
az illetőt a fogadó állam arra jogosított hatósága ilyenként elismeri;
41. nyilvántartásba vett felhasználó: a 38. § (1) bekezdés szerint nyilvántartásba vett személy;
42. pénzügyi biztosíték: az  Európai Unió tagállamában, illetve az  Európai Gazdasági Térségről szóló
megállapodásban részes államban székhellyel rendelkező hitelintézet által nyújtott bankgarancia és
a biztosítási szerződés alapján kiállított kötelezvény;
43. szabadforgalomba bocsátás:
a) jövedéki termék adófelfüggesztési eljárás alóli kikerülése, ideértve a szabálytalanság esetét is,
b) adózatlan jövedéki termék adófelfüggesztési eljáráson kívüli birtoklása, a birtokos tudattartalmától
függetlenül,
c) jövedéki termék adófelfüggesztési eljáráson kívüli előállítása, ideértve a szabálytalanság esetét is,
d) jövedéki termék importálása, ideértve a  szabálytalanság esetét is, kivéve ha a  jövedéki termék
adófelfüggesztési eljárás alá kerül;
44. szabálytalanság: ha a) az adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítás nem az 53. § (3) bekezdése szerint fejeződik
be, a teljesen megsemmisült vagy helyrehozhatatlanul károsodott jövedéki termék kivételével,
b) az adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítás során a  fuvarszervezési okból megvalósuló
szállítójármű-váltás az 54. § (8) bekezdés rendelkezéseinek megsértésével történik,
c) a szabadforgalomba bocsátott jövedéki termék tagállamok közötti kereskedelmi célú és
csomagküldő kereskedelem keretében végzett szállítása során a szállítmány egésze vagy annak egy
része nem érkezik meg a címzetthez, a teljesen megsemmisült vagy helyrehozhatatlanul károsodott
jövedéki termék kivételével,
d) az adófelfüggesztési eljárás keretében az  adóraktárban tárolt jövedéki termék mennyiségében
hiány mutatkozik, a  teljesen megsemmisült vagy helyrehozhatatlanul károsodott jövedéki termék
kivételével,
e) az adózatlan jövedéki terméket adóraktáron kívül tárolják,
f ) a jövedéki terméket a 19. § megsértésével állítják elő,
g) a jövedéki terméket harmadik országból a vámjogszabályok megsértésével hozzák be belföldre;
45. teljesen megsemmisült vagy helyrehozhatatlanul károsodott jövedéki termék:
a) a baleset vagy – a  lopás esetét kivéve – elháríthatatlan ok miatt megsemmisült vagy jövedéki
termékként használhatatlanná vált jövedéki termék,
b) a termék tulajdonságaiból adódó, elismert mennyiségű hiány;
46. uniós számítógépes rendszer: a jövedéki termékek szállításának és felügyeletének számítógépesítéséről szóló,
2003. július 16-ai 1152/2003/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal létrehozott, az Európai Bizottság és
a tagállamok illetékes hatóságai által működtetett számítógépes rendszer;
47. üzemanyag: a  benzin, az  üzemanyag célú gázolaj, – a  0 adómérték alá tartozó és az  egyéb motorikus célú
termék kivételével – LPG, a biodízel, a bioüzemanyag, az üzemanyag célú földgáz és az E85;
48. üzemi motorikusgáztöltő-állomás: a mérésügyi szerv által hitelesített kútoszloppal és a hatáskörrel rendelkező
hatóság által engedélyezett tárolótartállyal ellátott, az LPG kizárólag nem közúti járművekben, üzemen belüli
felhasználás céljából történő kiszolgálását végző felhasználói hely;
49. üzemi motorikusgáztöltő-állomás üzemeltetője: az  üzemi motorikusgáztöltő-állomás üzemeltetője, valamint
az  üzemi motorikusgáztöltő-állomás üzemeltetőjével egy telephelyen működő, annak e  termék tárolására
szolgáló tartályát szerződés alapján használó személy;
50. üzemszünet: olyan,
a) az uniós számítógépes rendszer vagy az  állami adó- és vámhatóság számítógépes rendszerének
üzemszerű működésében bekövetkezett,
b) az állami adó- és vámhatóság által biztosított információs rendszer üzemszerű működésében
bekövetkezett, a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény
szerinti, vagy
c) az uniós számítógépes rendszer használójának számítógépes rendszerében bekövetkezett
 üzemzavar, amely meggátolja az uniós számítógépes rendszer használatát;
51. vagyoni hátrány: az e törvényben és a végrehajtási rendeletben foglalt kötelezettség megszegésével az állami
költségvetésnek okozott adóbevétel-kiesés és a jogosulatlan adó-visszaigénylés;
52. vámfelfüggesztési eljárás: az  Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 2013. október 9-i 952/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet 226.  cikke szerinti külső árutovábbítás, VII. cím 3. fejezete szerinti tárolás,
250–253. cikke szerinti ideiglenes behozatal és 256–258. cikke szerinti aktív feldolgozás bármelyike;
53. zárjegy: a zárjegyköteles jövedéki termék legkisebb fogyasztói csomagolási egységére felhelyezett bélyeg;
54. zárjegyhiány: azon zárjegyek mennyisége, amellyel a zárjegyet átvevő személy nem tud elszámolni;
55. zárjegyköteles jövedéki termék: a 74. § (1) bekezdés szerinti termék.
(2) E törvény alkalmazásában az energiatermékek adóztatására vonatkozóan
 1. ásványtani folyamat: az  Európai Közösségben a  gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásáról szóló
1990. október 9-i 3037/90/EGK tanácsi rendelet DI. szakágazat 26 egyéb nemfém ásványi termék gyártása
kód alá besorolt folyamat;
2. benzin: 2710 12 31-2710 12 49 KN-kód szerinti termék;
 3. biodízel: növényi olajból vagy állati olajból átészterezéssel előállított, 3826 00 10 és 3826 00 90 KN-kód
szerinti termék;
 4. bioetanol: az  igazoltan kizárólag mezőgazdasági eredetű, 2207 10 00 KN-kód szerinti, legalább
99 térfogatszázalék alkoholtartalmú víztelenített alkoholtermékből denaturálással előállított, 2207 20 00
KN-kód szerinti alkoholtermék;
5. E85: a 2207 20 00 KN-kód szerinti, üzemanyagcélra előállított, legalább 70%, legfeljebb 85% olyan bioetanolt
tartalmazó termék, amelyet kizárólag az  Európai Unióban termelt, mezőgazdasági eredetű alapanyagból
gyártottak és amely fenntarthatósági bizonyítvány alapján fenntartható módon előállítottnak minősül;
6. egyéb ellenőrzött ásványolaj: a  2707 10 00-2707 30 00, a  2707 50 00, a  2710 12 11-2710 12 25, a  2710 12
70-2710 19 15, a 2710 19 25, a 2710 19 29-2710 19 35, a 2710 19 51, a 2710 19 55, a 2901 10 00, a 2902 20
00-2902 44 00 KN-kód szerinti, valamint a 2710 19 43-2710 19 48 és a 2710 20 11-2710 20 19 KN-kód szerinti,
nem üzemanyagként vagy tüzelő-, fűtőanyagként értékesített, beszerzett vagy importált ellenőrzött
energiatermék;
7. ellenőrzött energiatermék:
a) a 2707 10 00-2707 30 00, a 2707 50 00, a 2711 12 11-2711 19 00, a 2901 10 00, a 2902 20 00-2902 44
00, a 3811 11 10-3811 90 00 KN-kód szerinti termék,
b) – az ezen alpontban felsorolt, etil-alkoholt tartalmazó termékek kivételével – a 2710 12 21, 2710 12
25 és 2710 19 29 KN-kód szerinti ömlesztetten szállított termék, valamint a 2710 12 11, 2710 12 15,
2710 12 31-2710 19 25, 2710 19 31-2710 19 68 és a 2710 20 11-2710 20 90 KN-kód szerinti termék,
c) a 1507 10 10-1518 00 99, a  2710 12 11-2710 12 90 KN-kód szerinti, etil-alkoholt tartozó termék,
a 3824 90 87-3824 90 96, a 3826 00 10, a 3826 00 90, és a – szintetikus eredetű termék kivételével –
2905 11 00 KN-kód szerinti, üzemanyagként vagy tüzelő-, fűtőanyagként kínált, értékesített vagy
felhasznált termék,
d) a 2207 20 00 KN-kód szerinti, részlegesen vagy teljesen denaturált, üzemanyagként vagy tüzelő-,
fűtőanyagként kínált, értékesített vagy felhasznált termék;
8. energiafelhasználó:  földgázt, villamos energiát vagy szenet saját felhasználás céljára vagy villamos energiát
a  villamos energiáról szóló törvény szerint megengedett továbbadás, földgázt a  földgázellátásról szóló
törvény szerinti telephelyi szolgáltatás céljára beszerző személy;
9. energiakereskedő:  földgáz, villamos energia vagy szén rendszeres és üzletszerű, nem saját felhasználási célra
történő vásárlását és értékesítését végző személy, aki a  földgáz esetében a  földgázellátásról szóló törvény
szerinti földgáz-kereskedelmi engedéllyel, a  villamos energia esetében a  villamos energiáról szóló törvény
szerinti villamosenergia-kereskedelmi engedéllyel rendelkezik;
10. energiatermelő: az a személy, aki
a) villamos energiát a  villamos energiáról szóló törvényben meghatározott engedéllyel vagy
engedélykötelezettség nélkül előállít,
b) a földgázellátásról szóló törvény szerinti engedély birtokában földgázbányászati tevékenységet
végez,
c) a bányászatról szóló törvény szerinti engedély vagy koncessziós szerződés alapján szénbányászati
tevékenységet végez, valamint aki a  szén feldolgozását, így különösen felaprózását, osztályozását,
brikettálását, kokszolását gazdasági tevékenység keretében végzi;
11. energiatermék:
a) a 2701 11 00-2702 20 00, – az etil-alkoholt tartalmazó 2710 12 11-2710 12 90 KN-kód szerinti termék
és a  2713 11 00-2713 90 90 KN-kód szerinti petrolkoksz, a  tőzeg vagy egyéb szilárd szénhidrogén
kivételével – a 2704 00 10-2716 00 00, a 2901 10 00-2902 90 00, a 3403 11 00-3403 99 00, a 3811 11
10-3811 90 00, a 3814 00 90, a 3817 00 50, és a 3817 00 80 KN-kód szerinti termék,
b) a 1507 10 10-1518 00 99, az etil-alkoholt tartalmazó 2710 12 11-2710 12 90 KN-kód szerinti termék,
a 3824 90 87-3824 90 96, a 3826 00 10, a 3826 00 90, és a – szintetikus eredetű termék kivételével –
2905 11 00 KN-kód szerinti, üzemanyagként vagy tüzelő-, fűtőanyagként kínált, értékesített vagy
felhasznált termék,
c) a 2207 20 00 KN-kód szerinti, részlegesen vagy teljesen denaturált, üzemanyagként vagy tüzelő-,
fűtőanyagként kínált, értékesített vagy felhasznált termék,
d) bármely olyan, az a)–c) pontban foglaltaktól eltérő termék,
da) amelyet üzemanyagként vagy üzemanyagok adalékaként, hígítóanyagaként,
db) amelyet tüzelő-, fűtőanyagként
történő felhasználásra állítanak elő vagy ilyenként kínálnak, értékesítenek vagy használnak fel;
12. ETBE: a 2909 19 10 KN-kód szerinti etil-tercier-butil-éter;
13. fenntarthatósági bizonyítvány:  a bioüzemanyagok fenntartható előállításának szabályairól szóló
jogszabályban foglaltak szerint kiállított, a  bioüzemanyag fenntartható módon történt előállítását igazoló
okmány;
14. földgáz: a 2711 11 00 és a 2711 21 00 KN-kód szerinti termék;
15. földgázfelhasználó: a földgázellátásról szóló törvényben meghatározott felhasználó;
16. földgáz felhasználási hely: a földgázellátásról szóló törvényben meghatározott felhasználási hely;
17. fűtőolaj: a 2710 19 62-2710 19 68 és a 2710 20 31-2710 20 39 KN-kód szerinti termék;
18. gázolaj: a 2710 19 43-2710 19 48 és a 2710 20 11-2710 20 19 KN-kód szerinti termék;
19. hálózati engedélyes: a  villamos energiáról szóló törvény szerinti hálózati engedélyes és a  földgázellátásról
szóló törvény szerinti földgázelosztó és szállítási rendszerüzemeltető;
20. jelölt gázolaj:  a gázolaj és a  kerozin közös adóügyi jelölőanyagának létrehozásáról szóló, 2011. szeptember
16-i 2011/544/EU bizottsági végrehajtási határozata szerinti jelölőanyaggal megjelölt gázolaj;
21. kereskedelmi gázolaj: gázolaj, amelyet
a) ellenszolgáltatás fejében vagy saját költségre kizárólag közúti árufuvarozásra szolgáló, legalább
7,5 tonna megengedett legnagyobb össztömegű gépjárművel vagy nyerges járműszerelvénnyel
(nyerges vontatóval) végzett közúti árufuvarozáshoz, vagy
b) akár menetrendszerű, akár nem menetrendszerű forgalomban, a  közúti járművek műszaki
megvizsgálásáról szóló miniszteri rendeletben meghatározott M2 vagy M3 kategóriába tartozó
gépjárművel végzett személyszállításhoz
használnak fel;
22. kémiai redukció: olyan elektronfelvétellel járó folyamat, amelynek eredményeként a redukáló anyag oxidációs
száma csökken, azaz csökken a pozitív, nő a negatív töltések száma;
23. kiegészítő üzemanyagtartály: a konténerbe szilárdan beépített olyan tartály, amely a hűtőberendezések vagy
a  speciális konténerek egyéb berendezéseinek szállítás közbeni működéséhez az  üzemanyag közvetlen
felhasználását biztosítja;
24. kohászati folyamat: nyersvasgyártás, acélgyártás, alumíniumgyártás, színesfémgyártás, vas-, acél-, alumíniumés színesfémöntés, érczsugorítás, zsugorítmánygyártás, meleghengerlés, hideghengerlés, lemezfeldolgozás,
melegsajtolás, kovácsolás, bevonatolás, kokszgáztisztítás;
25. lakossági energiafogyasztó:  a földgázellátásról szóló törvény szerinti és a  villamos energiáról szóló törvény
szerinti lakossági fogyasztó, valamint az  a  felhasználó, aki szenet saját háztartása fogyasztásának céljára
vásárol és az  így vásárolt szénnel nem folytat gazdasági tevékenységet, valamint a  szén vásárlásakor erről
az energiakereskedőnek írásban nyilatkozik;
26. LPG: a 2711 12 11–2711 19 00 KN-kód szerinti cseppfolyósított szénhidrogén;
27. megfigyelt termék: az 5 liternél vagy 5 kilogrammnál nagyobb kiszerelésű
a) 2709 00 10 KN-kód szerinti termék, kivéve a  stabilizálatlan (50 °C-on 0,7 barnál nagyobb
gőznyomású) gazolint,
b) 2710 19 71, 2710 19 75, 2710 20 90, 3811 21 00 és 3811 29 00 KN-kód szerinti termék,
c) 3814 00 90 KN-kód szerinti termék, ha legalább 95 térfogatszázalékban kőolajból és bitumenes
ásványokból nyert olajat tartalmaz,
d) 3814 00 90 KN-kód szerinti termék, ha legalább 85 térfogatszázalékban etil-alkoholt tartalmaz;
28. mezőgazdasági termelő: a  mezőgazdasági, agrár-, vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és
egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló törvény szerint nyilvántartásba vett
személy;
29. minősített földgázellátási üzemzavar: a földgázellátásról szóló törvényben meghatározott
a) földgázellátási zavarnak az  energiapolitikáért felelős miniszter által rendeletben megállapított
esete, amelynek következtében a földgázfelhasználók jelentős részének földgázzal történő ellátása
csak az egy telephelyen 500 m3/óra vagy azt meghaladó lekötött teljesítményű földgázfelhasználók
földgázvételezésének csökkentésével vagy megszüntetésével biztosítható, vagy amely
a földgázfelhasználók jelentős részének földgázzal történő ellátását közvetett módon veszélyezteti,
b) földgázellátási válsághelyzet;
30. motorfejlesztés:  a Szerződés 107. és 108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak
a  belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 2014. június 17-ei 651/2014/EU bizottsági
rendelet (a  továbbiakban: csoportmentességi rendelet) 2.  cikk 86.  pontja szerinti kísérleti fejlesztés során
a  környezetet jobban kímélő motorok technológiai fejlesztése érdekében helyhez kötött, próbapadon
tesztelt motorokban üzemanyag felhasználása;
31. ömlesztett szállítás: energiatermék szállítása közúti tankautóban, vasúti tartálykocsiban, tartályhajóban,
tankkonténerben vagy 210 liternél nagyobb űrtartalmú kiszerelésben;
32. petróleum: a 2710 19 21 KN-kód szerinti termék;
33. repülőgép-üzemanyag: a 2710 12 31 KN-kód szerinti repülőbenzin és a 2710 19 21 KN-kód szerinti üzemanyag
petróleum;
34. speciális konténer: minden olyan tartály megfelelő berendezésekkel ellátva, amelyek speciálisan a  hűtő-,
oxigénellátó, hőszigetelő rendszerekhez vagy más rendszerekhez szükségesek;
35. szervezett energiapiac:  speciális árutőzsde, ahol a  földgáz, a  villamos energia és a  szén kereskedelme
szabványosított ügyletek formájában működik;
36. szén: a 2701 11 00-2702 20 00 és a 2704 00 10-2704 00 90 KN-kód szerinti termék;
37. távhőtermelő létesítmény: a távhőszolgáltatásról szóló törvény szerinti létesítmény;
38. terméktávvezeték adóraktár: energiatermék adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítására létesített
összefüggő csővezetékrendszer
a) az energiaterméket adófelfüggesztési eljárás keretében feladó adóraktárban lévő utolsó hiteles
mérési ponttól az energiaterméket átvevő adóraktárban lévő első hiteles mérési pontig,
b) az energiaterméket adófelfüggesztési eljárás keretében feladó adóraktárban lévő utolsó hiteles
mérési ponttól az  energiaterméket átvevő jövedéki engedélyes kereskedő telephelyén lévő első
hiteles mérési pontig,
c) a Magyarország államhatárán belépő csővezeték első belföldön lévő hiteles mérési pontjától
az  energiaterméket átvevő adóraktárban vagy a  jövedéki engedélyes kereskedő telephelyén lévő
első hiteles mérési pontig,
d) az energiaterméket adófelfüggesztési eljárás keretében feladó adóraktárban lévő utolsó hiteles
mérési ponttól a  Magyarország államhatárát elhagyó csővezeték utolsó belföldön lévő hiteles
mérési pontjáig;
39. tiszta növényi olaj: a 1507 10 10-1518 00 99 KN-kód szerinti növényi olaj, amennyiben üzemanyagkénti vagy
tüzelő-, fűtőanyagkénti felhasználásra állítják elő;
40. üzemanyagtartály: a jármű gyártója által a járműbe szilárdan beépített olyan tartály, amely az üzemanyagnak
közvetlenül a gépjármű motorjában való felhasználását teszi lehetővé a jármű haladásához, valamint a jármű
hűtő- és klímaberendezésének működését biztosítja; továbbá az  a  szilárdan beépített gáztartály, amely
közvetlenül a  gázzal való üzemelést teszi lehetővé; valamint az  egyéb berendezések tartályai, amelyekkel
adott esetben a gépjárművet felszerelik;
41. villamos energia: a 2716 00 00 KN-kód szerinti termék.
 (3) E törvény alkalmazásában a  sör, a  csendes és habzóbor, az  egyéb csendes és habzó erjesztett ital, a  köztes
alkoholtermék és az alkoholtermék adóztatására vonatkozóan
 1. alkoholtermék:
a) a 2204 10 11-2206 00 89 KN-kód szerinti olyan termék, amelynek tényleges alkoholtartalma
meghaladja a 22 térfogatszázalékot,
b) a 2207 10 00-2208 90 99 KN-kód szerinti olyan termék, amelynek tényleges alkoholtartalma
meghaladja az 1,2 térfogatszázalékot,
c) a 2207 10 00-2208 90 99 KN-kód szerinti terméket oldott vagy oldatlan állapotban tartalmazó
olyan termék, amely nem tartozik az  a) és b)  pontban meghatározott KN-kódok alá és tényleges
alkoholtartalma meghaladja az 1,2 térfogatszázalékot;
2. aroma: az  élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal
rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az  1601/91/EGK tanácsi rendelet, a  2232/96/EK és a  110/2008/EK
rendelet, valamint a  2000/13/EK irányelv módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1334/2008/EK európai
parlamenti és tanácsi rendeletben ekként meghatározott anyag;
3. bérfőzető: az  a  18. életévét betöltött gyümölcstermesztő személy, aki a  tulajdonában álló gyümölcsből
(gyümölcsből származó alapanyagból) állíttat elő bérfőzött párlatot;
4. bérfőzött párlat: adóraktárban a bérfőzető alapanyagából a bérfőzető részére előállított párlat;
 5. borászati melléktermék: a szőlőfeldolgozás és a borkészítés során keletkező melléktermék;
 6. borkísérő okmány: az  agrárpolitikáért felelős miniszter rendeletében megállapított tartalmú,
formanyomtatványként vagy számítógéppel előállított bizonylat;
 7. borpiaci év: augusztus 1-jétől július 31-ig terjedő időszak;
 8. csendes bor: – a  habzóbor és az  egyéb habzó erjesztett ital kivételével – a  2204 21 11-2205 90 90 KN-kód
szerinti olyan termék, amelynek
a) tényleges alkoholtartalma 1,2 térfogatszázaléknál több, de legfeljebb 15 térfogatszázalék, feltéve,
hogy a végtermékben található alkohol teljes mértékben erjedésből származik,
b) tényleges alkoholtartalma 15 térfogatszázaléknál több, de legfeljebb 18 térfogatszázalék, feltéve,
hogy mindennemű alkoholtartalom-növelés nélkül állították elő és a  végtermékben található
alkohol teljes mértékben erjedésből származik;
9. denaturálás: az etil-alkoholt tartalmazó termék emberi fogyasztásra való alkalmatlanná tétele
a) véglegesen, a  jövedéki adó alóli mentesség alkalmazásában az  alkohol teljes denaturálására
vonatkozó eljárások kölcsönös elismeréséről szóló, 1993. november 22-i 3199/93/EK bizottsági
rendeletben (a  továbbiakban: 3199/93/EK bizottsági rendelet) meghatározott eljárással
(a továbbiakban: teljes denaturálás),
b) a végrehajtási rendeletben meghatározott más módon (a továbbiakban: részleges denaturálás);
10. egyéb csendes erjesztett ital:
a) – a csendes és habzóbor, valamint az egyéb habzó erjesztett ital kivételével – a 2204 21 06-2205 90
90 KN-kód szerinti olyan termék, amelynek tényleges alkoholtartalma 1,2 térfogatszázaléknál több,
de legfeljebb 10 térfogatszázalék,
b) – a  sör és az  egyéb habzó erjesztett ital kivételével – a  2206 00 10-2206 00 89 KN-kód szerinti
olyan termék, amelynek tényleges alkoholtartalma 1,2 térfogatszázaléknál több, de legfeljebb
10 térfogatszázalék, vagy tényleges alkoholtartalma 10 térfogatszázaléknál több, de legfeljebb
15 térfogatszázalék, feltéve, hogy utóbbi esetben a  végtermékben található alkohol teljes
mértékben erjedésből származik;
11. egyéb habzó erjesztett ital: – a habzóbor kivételével – a 2204 10 11-2204 21 09, 2204 29 10, 2205 10 10-2205
90 90, 2206 00 31-2206 00 39 KN-kód szerinti olyan termék, amely dróttal, szalaggal vagy más módon
rögzített, gomba formájú dugóval lezárt palackban van, vagy benne a  20 °C-on oldott állapotban jelen
lévő szén-dioxid által előidézett túlnyomás 3 bar vagy annál nagyobb, és tényleges alkoholtartalma
1,2 térfogatszázaléknál több, de legfeljebb 13 térfogatszázalék, vagy tényleges alkoholtartalma
13 térfogatszázaléknál több, de legfeljebb 15 térfogatszázalék, feltéve, hogy utóbbi esetben a végtermékben
található alkohol teljes mértékben erjedésből származik;
12. gyümölcstermesztő személy: az a természetes személy, aki gyümölcstermő területtel rendelkezik;
13. habzóbor: a 2204 10 11-2204 21 09, 2204 29 10, 2205 10 10-2205 90 90 KN-kód szerinti olyan termék, amely
dróttal, szalaggal vagy más módon rögzített, gomba formájú dugóval lezárt palackban van, vagy benne
a  20 °C-on oldott állapotban jelen lévő szén-dioxid által előidézett túlnyomás 3 bar vagy annál nagyobb,
és tényleges alkoholtartalma 1,2 térfogatszázaléknál több, de legfeljebb 15 térfogatszázalék, feltéve, hogy
a végtermékben található alkohol teljes mértékben erjedésből származik;
14. intermedier: a  nyersanyagtól a  vegyipari és gyógyszeripari késztermékig terjedő gyártási folyamat egyes
fázisaiban előálló gyártásközi vegyi termék;
15. ISZBIR: az agrárpolitikáért felelős miniszter rendeletében meghatározott, a szőlő-bor ágazati nyilvántartással,
adatszolgáltatással, ellenőrzéssel kapcsolatos uniós és tagállami kötelezettségek teljesítését támogató
informatikai rendszer;
16. kisüzemi bortermelő: az  a  borászatiüzem-engedéllyel rendelkező, más borászati üzemtől jogilag és
gazdaságilag független személy, aki megfelel az  alábbi követelményeknek, továbbá az  a  más borászati
üzemtől jogilag és gazdaságilag nem független, borászati üzem engedéllyel rendelkező személy, aki a jogi és
gazdasági kapcsolatban lévő másik borászati üzemmel együttesen teljesíti a következő követelményeket:
a) az utolsó három borpiaci év átlagában kevesebb mint évi 1000 hl csendes bort állít elő,
b) szőlőt, valamint sűrített szőlőmust és finomított szőlőmustsűrítmény kivételével a  mezőgazdasági
termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a  922/72/EGK, a  234/79/EK, az  1037/2001/EK
és az  1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet VII.  melléklet II. részében felsorolt terméket
másik tagállamból vagy harmadik országból nem szerez be, és
c) csendes bort – a bérpalackozásra átadott saját előállítású csendes bor visszaszállítását kivéve – nem
szerez be, és csendes boron kívül, valamint a  saját előállítású csendes borból évente legfeljebb
10 000 liter  palackos erjesztésű habzóbor előállításán, tárolásán kívül, ha utóbbi termékből
a  kisüzemi bortermelő készlete nem haladja meg a  10 000 litert, más jövedéki terméket nem állít
elő, nem tárol és nem hoz forgalomba;
17. kisüzemi sörfőzde: évente 20 ezer hektoliternél kisebb mennyiségű sört előállító, más sörgyártó üzemtől
jogilag és gazdaságilag független, más sörgyártó üzemtől elkülönült telephelyet használó, nem licencia
alapján működő adóraktár;
18. köztes alkoholtermék: – a  sör, a  csendes és habzóbor, valamint az  egyéb csendes és habzó erjesztett ital
kivételével – a  2204 10 11-2206 00 89 KN-kód szerinti olyan termék, amelynek tényleges alkoholtartalma
1,2 térfogatszázaléknál több, de legfeljebb 22 térfogatszázalék;
19. magánfőzés: a  párlatnak a  magánfőző, több tulajdonostárs magánfőző esetén valamely tulajdonostárs
lakóhelyén vagy gyümölcsöse helyén használható, legfeljebb 100 liter űrtartalmú, párlat-előállítás céljára
kialakított desztillálóberendezésen a magánfőző által végzett előállítása;
20. magánfőző: az  a  18. életévét betöltött gyümölcstermesztő személy, aki tulajdonában álló gyümölccsel,
gyümölcsből származó alapanyaggal és párlat készítésére alkalmas, tulajdonában álló desztillálóberendezéssel
rendelkezik;
21. párlat: a – nyers párlat kivételével – 2208 20 29, 2208 20 89, 2208 90 33, 2208 90 38, 2208 90 48, – a calvados
kivételével – 2208 90 71 KN-kód szerinti termék, továbbá a  2208 90 56 és 2208 90 77 KN-kód szerinti
termékek közül a seprőpárlat;
22. sör: a  2203 00 01-2203 00 10 KN-kód szerinti termék, továbbá a  2206 00 31-2206 00 89 KN-kód szerinti
termékek közül a  2203 00 01-2203 00 10 KN-kód szerinti és az  alkoholmentes italok elegye, feltéve, hogy
a termék tényleges alkoholtartalma mindkét esetben meghaladja a 0,5 térfogatszázalékot;
23. szőlőtermelő: az a személy, aki bármilyen jogcímen használatában lévő szőlőültetvényt művel;
24. tényleges alkoholtartalom: a  termékben jelen lévő etil-alkohol térfogatának aránya a  termék teljes
térfogatához viszonyítva 20 °C hőmérsékleten; 25. termelői borkimérés: az  egyszerűsített adóraktár engedélyese vagy a  kisüzemi bortermelő saját termelésű
csendes borának az  előállítás helyén vagy az  előállító használatában lévő, kereskedelmi törvény szerinti
üzletben elvitelre vagy borkóstolás céljából helyben fogyasztásra történő, nem a  kereskedelmi törvény
szerinti vendéglátás tevékenységnek minősülő értékesítése;
26. tiszta szesz: 100 térfogatszázalékos etil-alkohol;
27. tudományos és oktatási cél: az alkoholtermékek kutatásához kapcsolódó tudományos cél és köznevelési vagy
felsőoktatási intézmény által vagy megbízásából ellátott oktatási cél.
 (4) E törvény alkalmazásában a dohánygyártmányok adóztatására vonatkozóan
1. cigaretta:
a) a dohányrúd, amely meglévő állapotában dohányzásra alkalmas és nem minősül szivarnak vagy
szivarkának,
b) a dohányrúd, amelyet egyszerű, nem ipari eljárással cigarettapapír-hüvelybe töltenek, vagy
cigarettapapír-lappal körbevesznek,
c) az olyan termék, amely teljesen vagy részben dohánytól eltérő anyagot tartalmaz, de egyébként
megfelel az a)–b) pontban meghatározott kritériumoknak;
 2. dohánygyártmány: a  cigaretta, a  szivar, szivarka, a  finomra vágott fogyasztási dohány, az  egyéb fogyasztási
dohány és a  töltőfolyadék, kivéve a  kizárólag gyógyászati célra használt, gyógyhatású anyagot tartalmazó
termék, amely nem tartalmaz dohányt és a  külön jogszabályban meghatározott hatóság által kiadott
hatályos forgalomba hozatali engedéllyel rendelkezik;
3. dohánynövény: a 0602 90 50 KN-kód szerinti növény;
 4. dohánytörmelék: a  dohány feldolgozása és a  dohánytermékek előállítása során keletkező dohánylevél
maradvány és melléktermék;
 5. egyéb fogyasztási dohány: a) a finomra vágott fogyasztási dohányon kívüli, további ipari feldolgozás nélkül dohányzásra alkalmas
kész dohányvágat,
b) az olyan termék, amely teljesen vagy részben dohánytól eltérő anyagot tartalmaz, de egyébként
megfelel az a) pontban meghatározott kritériumoknak;
6. elektronikus cigaretta: a  nemdohányzók védelméről és a  dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának
egyes szabályairól szóló törvény szerinti elektronikus cigaretta, utántöltő flakon és dohányzást imitáló
elektronikus eszköz;
7. fermentált dohány: az  a  dohány, amelyben a  megfelelő eljárások mellett olyan változások játszódtak le,
amelyek következtében a dohány élvezeti célra alkalmassá vált;
8. finomra vágott fogyasztási dohány:
a) olyan, további ipari feldolgozás nélkül dohányzásra alkalmas kész dohányvágat, amelyben
a  dohányrészecskék tömegének több mint 25 százaléka kisebb, mint 1,5 milliméter szélességűre
vágott,
b) az olyan termék, amely teljesen vagy részben dohánytól eltérő anyagot tartalmaz, de egyébként
megfelel az a) pontban meghatározott kritériumoknak;
9. fogyasztási dohány: az egyéb fogyasztási dohány és a finomra vágott fogyasztási dohány;
10. kész dohányvágat: olyan dohánygyártmány, amely pipadohány esetében pipában történő elszívásra,
cigarettadohány esetében kézi töltésű cigaretta elkészítésére szolgál, beleértve a  dohányzásra alkalmas,
ilyenkénti értékesítésre felkínált dohánytörmeléket is;
11. szárított dohány: a  tőről leszakított nyersdohány, a  2401 10 35-2401 20 95 KN-kód szerinti feldolgozatlan
dohány, továbbá a 2401 30 00 KN-kód szerinti dohányhulladék;
12. szivar, szivarka:
a) a természetes dohánylevelekből álló külső borítékkal rendelkező dohányrúd,
b) a kocsányozott dohánykeverékből készült szivarbélből, valamint a  szivar szokásos színével
megegyező színű, regenerált   dohánylevélből készült, és a  terméket – adott esetben a  füstszűrőt
is beleértve, a  szopókával ellátott szivaroknál azonban a  szopóka kivételével – teljesen körülölelő,
külső borítékból álló dohányrúd, amelynek tömege – füstszűrő vagy   szopóka nélkül – legalább
2,3 gramm és legfeljebb   10 gramm, valamint amely hosszának legalább egyharmadánál mért
kerülete eléri a 34 millimétert,
c) az olyan termék, amely teljesen vagy részben dohánytól eltérő anyagot tartalmaz, de egyébként
megfelel az a) és b) pontban meghatározott kritériumoknak;
13. töltőfolyadék: folyadék, amely az elektronikus cigarettába a gyártási folyamat során kerül betöltésre, ideértve
az elektronikus cigaretta utántöltésére szolgáló folyadékot is.
3. Általános rendelkezések 4. § (1) Az adóból származó bevétel az államháztartás központi alrendszerét illeti.
 (2) Az adóbevételek biztosítása érdekében a  jövedéki termékek adó megfizetése nélküli előállításából, tárolásából,
szállításából és a halasztott adófizetésből adódó adókockázatra jövedéki biztosítékot kell nyújtani.
 (3) Adómentesség, adókedvezmény annyiban alkalmazható, érvényesíthető, ha az  annak alapjául szolgáló jogügylet,
más hasonló cselekmény tartalma megvalósítja a  szabály, az  adóelőny célját. Az  alkalmazhatóságot, illetve
az érvényesíthetőséget annak kell bizonyítania, akinek az érdekében áll.
(4) E törvényt az európai uniós jogi aktusokkal összhangban kell értelmezni.
 (5) A jövedéki ügyeket – ha e törvény eltérően nem rendelkezik – elektronikusan kell intézni.
4. Hatáskör 5. § (1) Jövedéki ügyben – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – az állami adó- és vámhatóság jár el.
 (2) A magánfőző desztillálóberendezésének bejelentésével kapcsolatban a  lakóhely szerinti, a  magánfőzés szabályai
betartásának ellenőrzésével kapcsolatban – ide nem értve az  előállított termék jogszabálysértő értékesítését  –
pedig az  ellenőrzött tevékenység végzésének helye szerinti önkormányzati adóhatóság jár el. A  fővárosban
a kerületi önkormányzati adóhatóság jár el.
(3) Ha más hatóság a tevékenysége során a jövedéki termékkel összefüggő jogsértő magatartás gyanúját állapítja meg,
a bizonyítékokat rögzíti, a  jövedéki terméket a  rá vonatkozó szabályok szerint lefoglalja, és ezt követően az ügyet
az állami adó- és vámhatóságnak átadja.
II. FEJEZET
ADÓKÖTELEZETTSÉG, ADÓFIZETÉSI KÖTELEZETTSÉG, ADÓMENTESSÉG, ADÓ-VISSZAIGÉNYLÉS 5. Adókötelezettség keletkezése
6. § Adókötelezettség keletkezik, ha
a) a jövedéki terméket belföldön előállítják,
b) a jövedéki terméket importálják,
c) másik tagállamban szabadforgalomba bocsátott jövedéki terméket a 62. § szerinti kereskedelmi céllal vagy
csomagküldő kereskedelem keretében belföldre szállítják, vagy
d) másik tagállamban szabadforgalomba bocsátott jövedéki termék kereskedelmi célú vagy csomagküldő
kereskedelem keretében végzett szállítása során a  3.  § (1)  bekezdés 44.  pont c)  alpontja szerinti
szabálytalanságot belföldön követik el.
6. Adófizetési kötelezettség keletkezése 7. § (1) Adófizetési kötelezettség keletkezik
a) a jövedéki termék szabadforgalomba bocsátásával, a szabadforgalomba bocsátás időpontjában,
b) másik tagállamban szabadforgalomba bocsátott jövedéki terméknek a  62.  § szerinti kereskedelmi céllal
belföldre szállításával,
c) jövedéki termék csomagküldő kereskedelem keretében belföldre szállításával,
d) másik tagállamban szabadforgalomba bocsátott jövedéki termék kereskedelmi célú vagy csomagküldő
kereskedelem keretében végzett szállítása során a  3.  § (1)  bekezdés 44.  pont c)  alpontja szerinti
szabálytalanság belföldön történő elkövetésével,
e) bármilyen energiatermék üzemanyagkénti, üzemanyagok adalékakénti, hígítóanyagakénti vagy
fűtőanyagkénti kínálásával, értékesítésével vagy felhasználásával, ha korábban nem keletkezett adófizetési
kötelezettség az adott felhasználásra megállapított adómértékkel,
f ) ha az  adóraktár engedélyese az  5 liternél vagy 5 kilogrammnál nagyobb kiszerelésű egyéb ellenőrzött
ásványolajat vagy megfigyelt terméket nem másik adóraktár engedélyesének, felhasználói engedélyesnek,
nyilvántartásba vett felhasználónak, másik tagállamba vagy harmadik országba értékesíti,
g) ha a  bejegyzett kereskedő az  5 liternél vagy 5 kilogrammnál nagyobb kiszerelésű egyéb ellenőrzött
ásványolajat nem felhasználói engedélyesnek vagy nyilvántartásba vett felhasználónak értékesíti, vagy másik
tagállamból saját felhasználás céljára felhasználói engedély nélkül hoz be,
h) ha az importáló az 5 liternél vagy 5 kilogrammnál nagyobb kiszerelésű egyéb ellenőrzött ásványolajat vagy
megfigyelt terméket nem felhasználói engedélyesnek vagy nyilvántartásba vett felhasználónak értékesíti,
i) ha a  felhasználói engedélyes az  5 liternél vagy 5 kilogrammnál nagyobb kiszerelésű egyéb ellenőrzött
ásványolajat nem másik tagállamba vagy harmadik országba értékesíti, valamint a megfigyelt terméket nem
felhasználói engedélyesnek, nyilvántartásba vett felhasználónak, másik tagállamba vagy harmadik országba
értékesíti,
j) a felhasználói engedélyesnél, valamint egyéb ellenőrzött ásványolaj és megfigyelt termék vonatkozásában
az  adóraktár engedélyesnél a  készletfelvétellel megállapított tényleges készlet és a  nyilvántartás szerinti
készlet különbözete szerinti hiányra, illetve
k) a jövedéki engedélyes kereskedőnél az üzemanyag készletfelvétellel megállapított tényleges készletének és
nyilvántartás szerinti készletének – a végrehajtási rendeletben meghatározott mértékű elismert mennyiségű
hiánnyal megegyező mennyiséget meghaladó – különbözete szerinti többletre.
(2) A szabadforgalomba bocsátás időpontja az az időpont, amikor
a) a jövedéki termék elhagyja az adóraktár területét, kivéve ha a  jövedéki termék adófelfüggesztési eljárás alá
kerül,
b) az adófelfüggesztési eljárás keretében szállított jövedéki terméket a bejegyzett kereskedő átveszi,
c) az adófelfüggesztési eljárás keretében szállított jövedéki terméket a mentesített szervezet átveszi,
d) a jövedéki termék importálása révén a jövedéki termék vámjogi szabadforgalomba bocsátásra kerül, kivéve
ha a jövedéki termék adófelfüggesztési eljárás alá kerül,
e) az adóraktári engedély hatályvesztését, visszavonását követően a  jövedéki termék – az  adófelfüggesztési
eljárás keretében végzett szállítás kivételével – elhagyja az adóraktár területét, vagy az adóraktári engedély
hatályvesztését, visszavonását követő 30. nap, ha a  jövedéki termék az  adóraktár területét korábban nem
hagyta el,
f ) az adóraktári engedély felszámolási eljárás miatti hatályvesztése esetén a  jövedéki termék elhagyja
az adóraktár területét, kivéve ha a jövedéki terméket adófelfüggesztési eljárás keretében feladják,
g) az adóraktári engedély végelszámolási eljárás miatti hatályvesztése esetén a  jövedéki termék
– az  adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítás kivételével – elhagyja az  adóraktár területét, vagy
a végelszámolás kezdő időpontjától számított 180. nap, ha a jövedéki termék az adóraktár területét korábban
nem hagyta el, illetve
h) a 3.  § (1)  bekezdés 44.  pont a)–b) és d)–g)  alpontja szerinti szabálytalanság az  állami adó- és vámhatóság
tudomására jut.
(3) Az adófizetési kötelezettség keletkezésének időpontja
a) az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben az az időpont, amikor a jövedéki termék belföldre megérkezik,
b) az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben az az időpont, amikor a jövedéki terméket a címzett átveszi,
c) az (1)  bekezdés d)  pontja szerinti esetben az  az időpont, amikor a  szabálytalanság az  állami adó- és
vámhatóság tudomására jut,
d) az (1)  bekezdés e)  pontja szerinti esetben az  az időpont, amikor a  terméket előállítják, kínálják, értékesítik
vagy felhasználják,
e) az (1)  bekezdés f )  pontja szerinti esetben az  az időpont, amikor az  adóraktár engedélyese az  egyéb
ellenőrzött ásványolajat szabadforgalomba bocsátja vagy a  megfigyelt termék elhagyja az  adóraktár
területét,
f ) az (1) bekezdés g) és h) pontja szerinti esetben a szabadforgalomba bocsátás időpontja,
g) az (1) bekezdés i) pontja szerinti esetben az az időpont, amikor a termék elhagyja a felhasználói engedélyes
üzemét, illetve
h) az (1) bekezdés j) és k) pontja szerinti esetben a készletfelvétel időpontja.
(4) Az (1)  bekezdéstől eltérően nem keletkezik adófizetési kötelezettség a  légiutas-ellátási tevékenység keretében
importált, másik tagállamból belföldre behozott jövedéki termékre.
8. § (1) Az adófizetési kötelezettség a
a) 7. § (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a jövedéki termék EKO-n feltüntetett címzettjét, ennek hiányában
a jövedéki termék birtokosát,
b) 7. § (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a csomagküldő kereskedőt,
c) 7.  § (1)  bekezdés d)  pontja szerinti esetben a  szállításra a  jövedéki biztosítékot nyújtó személyt és
a szabálytalanság elkövetésében résztvevő személyt,
d) 7. § (1) bekezdés e) pontja szerinti esetben a termék birtokosát,
e) 7. § (1) bekezdés f ) pontja szerinti esetben az adóraktár engedélyesét,
f ) 7. § (1) bekezdés g) pontja szerinti esetben a bejegyzett kereskedőt,
g) 7. § (1) bekezdés h) pontja szerinti esetben az importálót,
h) 7. § (1) bekezdés i) és j) pontja szerinti esetben a felhasználói engedélyest vagy az adóraktár engedélyesét,
i) 7. § (1) bekezdés k) pontja szerinti esetben a jövedéki engedélyes kereskedőt,
j) 7. § (2) bekezdés a) pontja szerinti esetben az adóraktár engedélyesét,
k) 7. § (2) bekezdés b) pontja szerinti esetben a bejegyzett kereskedőt,
l) 7. § (2) bekezdés c) pontja szerinti esetben a mentesített szervezetet,
m) 7. § (2) bekezdés d) pontja szerinti esetben a vámjogi szabadforgalomba bocsátást kérő személyt vagy akinek
a megbízásából a vámjogi szabadforgalomba bocsátást kérték,
n) 7. § (2) bekezdés e)–g) pontja szerinti esetben a korábbi adóraktár engedélyesét vagy azt a személyt, akinek
a részére a jövedéki terméket átadják, illetve
o) 7. § (2) bekezdés h) pontja szerinti,
oa) a  3.  § (1)  bekezdés 44.  pont a) és b)  alpontjában meghatározott szabálytalanság esetében
a  jövedéki terméket feladó adóraktár engedélyesét, a  bejegyzett feladót vagy azt a  személyt,
aki az  adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállításra a  jövedéki biztosítékot nyújtotta és
a szabálytalan kikerülésben résztvevő személyt, aki tudott vagy kellő gondosság mellett tudhatott
az adófelfüggesztési eljárás alóli kikerülés szabálytalan voltáról,
ob) a  3.  § (1)  bekezdés 44.  pont d)  alpontjában meghatározott szabálytalanság esetében az  adóraktár
engedélyesét,
oc) a  3.  § (1)  bekezdés 44.  pont e)  alpontjában meghatározott szabálytalanság esetében a  jövedéki
termék birtokosát és minden olyan személyt, aki a szabálytalan tárolásban részt vesz,
od) a  3.  § (1)  bekezdés 44.  pont f )  alpontjában meghatározott szabálytalanság esetében a  jövedéki
termék előállítóját és minden olyan személyt, aki a szabálytalan előállításban részt vesz,
oe) a 3. § (1) bekezdés 44. pont g) alpontjában meghatározott szabálytalanság esetében a szabálytalan
importálásban résztvevő személyt
terheli.
 (2) Ha az (1) bekezdés alapján több személy kötelezett az adófizetésre, felelősségük egyetemleges.
7. Mentesülés az adófizetési kötelezettség alól 9. § (1) Mentesül az adófizetési kötelezettség alól
a) a nemzetközi közforgalmú repülőtéren a repülésre nyilvántartásba vett induló utasok tartózkodására szolgáló
helyen, kizárólag nem helyben fogyasztásra történő értékesítést végző üzlet és az üzlet áruellátását biztosító
raktár együttes területén kialakított adóraktár engedélyese a végső úti céllal harmadik országba utazó utas
részére értékesített jövedéki termékre,
b) az adóraktár engedélyese az utasoknak történő felszolgálás céljából a harmadik országba közvetlenül repülő
repülőgépek részére átadott jövedéki termékre,
c) az adóraktár engedélyese az adóraktárában adófelfüggesztési eljárás alatt álló,
ca) minőség-ellenőrzés, adóellenőrzés céljára felhasznált, átadott jövedéki termékre,
cb) megsemmisített jövedéki termékre,
d) a közvetlen fogyasztásra szánt italt és az  energiatermékek közé tartozó adózott adalék legfeljebb
0,2 térfogatszázalék arányban adózott üzemanyagba történő bekeverése során keletkezett energiaterméket
előállító személy, ha az összetevőkre megfizetett adó összege nem kevesebb mint a keverékükből előállított
jövedéki termék után fizetendő adó összege,
e) az adóraktár engedélyese az adóraktárban adófelfüggesztési eljárás keretében tárolt, teljesen megsemmisült
vagy helyrehozhatatlanul károsodott jövedéki termékre,
f ) az adóraktár engedélyese, a bejegyzett feladó vagy az a személy, aki az adófelfüggesztési eljárás keretében
végzett szállításra a jövedéki biztosítékot nyújtotta, az adófelfüggesztési eljárás keretében feladott és teljesen
megsemmisült vagy helyrehozhatatlanul károsodott jövedéki termékre,
g) a 8.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti személy a  szállítás során teljesen megsemmisült vagy
helyrehozhatatlanul károsodott jövedéki termékre,
h) a felhasználói engedélyes a teljesen megsemmisült vagy helyrehozhatatlanul károsodott jövedéki termékre,
i) a diplomáciai és a  konzuli képviselet és a  diplomáciai és konzuli képviselet tagja, valamint a  nemzetközi
szervezet és a  nemzetközi szervezet tagja a  harmadik országból vámmentesen behozható mennyiségű
jövedéki termékre,
j) a mentesített szervezet a  másik tagállamból behozott, legfeljebb az  i)  pont szerinti mennyiségű jövedéki
termékre,
k) a vámmentességek közösségi rendszerének létrehozásáról szóló, 2009. november 16-i 1186/2009/EK tanácsi
rendelet 25–27. és 107. cikke alapján harmadik országból jövedéki terméket vámmentesen behozó személy,
l) az adóraktár engedélyese az adóraktárban adófelfüggesztési eljárás keretében tárolt, ETBE-előállítás céljára
felhasznált jövedéki termékre.
(2) A jövedéki termék teljes megsemmisülését vagy helyrehozhatatlan károsodását az  állami adó- és vámhatóság
igazolja, ha az  (1)  bekezdés f )–g)  pontja szerinti személy kérésére az  általa bemutatott bizonyítékok alapján
megállapítható, hogy a teljes megsemmisülés vagy a helyrehozhatatlan károsodás belföldön következett be, vagy
ha ez nem állapítható meg, de a teljes megsemmisülést vagy a helyrehozhatatlan károsodást belföldön fedezték fel.
(3) Az (1) bekezdés e)–h) pontja szerinti személy, ha a jövedéki termék teljes megsemmisülése vagy helyrehozhatatlan
károsodása belföldön következik be,
a) haladéktalanul bejelentést tesz a végrehajtási rendeletben meghatározott adattartalommal az állami adó- és
vámhatósághoz,
b) feltárja az eset körülményeit az állami adó- és vámhatóság vizsgálatáig,
c) gondoskodik a helyszín biztosításáról és a további megsemmisülés megakadályozásáról.
(4) Belföldön az állami adó- és vámhatóság
a) a benyújtott bizonyítékok alapján bírálja el, hogy milyen mennyiség minősül a  3.  § (1)  bekezdés 45.  pont
a) alpontja szerint teljesen megsemmisültnek vagy helyrehozhatatlanul károsodottnak,
b) legfeljebb a  végrehajtási rendeletben, csendes bor esetében pedig az  agrárpolitikáért felelős miniszter
rendeletében meghatározott mértéket ismeri el a 3. § (1) bekezdés 45. pont b) alpontja szerinti hiányként.
 (5) Az állami adó- és vámhatóság a  (4)  bekezdés szerinti döntéséről, ha a  jövedéki termék feladója nem belföldi
személy, kérésre tájékoztatja a jövedéki termék feladóját és a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságát.
8. Szabálytalanság az adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítás és a szabadforgalomba
bocsátott jövedéki termékek kereskedelmi célú és csomagküldő kereskedelem keretében végzett
szállítása során
10. § (1) Ha az adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítás során szabálytalanság történik, akkor tekintendő belföldi
szabadforgalomba bocsátásnak, ha a szabálytalanságot belföldön követték el.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti elkövetés helye nem állapítható meg, de a  szabálytalanságot belföldön észlelték,
a szabadforgalomba bocsátás helye és időpontja az, ahol és amikor a szabálytalanságot észlelték.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti esetben az állami adó- és vámhatóság értesíti a feladás helye szerinti tagállam illetékes
hatóságát.
(4) Ha az  adófelfüggesztési eljárás keretében szállított, belföldön feladott jövedéki termék nem érkezett meg
a  rendeltetési helyére, de a  szállítás során nem észleltek szabálytalanságot, ezt a  körülményt úgy kell tekinteni,
hogy a szabadforgalomba bocsátás belföldön és az adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítás kezdetekor
történt. Ez  alól kivétel, ha az  adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítás kezdetét követő négy hónapon
belül az állami adó- és vámhatóság által elfogadott bizonyítékot mutatnak be az adófelfüggesztési eljárás keretében
végzett szállítás belföldtől eltérő befejeződéséről vagy a szabálytalanság belföldtől eltérő elkövetésének helyéről.
(5) Ha az  adófelfüggesztési eljárás keretében belföldről végzett szállítás során a  jövedéki biztosítékot nyújtó személy
nem tudott vagy nem tudhatott arról, hogy a  jövedéki termék nem érkezett meg a  rendeltetési helyre, az  állami
adó- és vámhatóság által erre irányuló közlést követően egy hónap áll rendelkezésére arra, hogy bizonyítékot
nyújtson be az  adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítás befejeződéséről vagy a  szabálytalanság
elkövetésének helyéről.
(6) Ha a  (2)  bekezdés és a  (4)  bekezdés szerinti esetben az  adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítás
kezdetét követő három éven belül a  szabálytalanság elkövetésének belföldtől eltérő helye bizonyítottá
válik, a  szabadforgalomba bocsátás helyének a  szabálytalanság elkövetésének helyét kell tekinteni. Ha
az adófelfüggesztési eljárás keretében belföldtől eltérő helyről végzett szállítás kezdetét követő három éven belül
a szabálytalanság elkövetésének belföldi helye bizonyítottá válik, a szabadforgalomba bocsátás helyének belföldet
kell tekinteni.
(7) Ha a  (6)  bekezdés szerinti esetben a  szabálytalanság helye belföld, az  állami adó- és vámhatóság értesíti annak
a tagállamnak az illetékes hatóságát, ahol az adót megfizették. Ha a (6) bekezdés szerinti esetben a szabálytalanság
helye belföldtől eltérő hely, az állami adó- és vámhatóság intézkedik a belföldön megfizetett adó visszatérítése vagy
levonása iránt azt követően, hogy a szabálytalanság elkövetése szerinti tagállamban az adót megfizették.
(8) Ha az  adófelfüggesztési eljárás keretében szállított jövedéki termék feladási helye és rendeltetési helye is belföld
és a jövedéki termék nem érkezett meg a rendeltetési helyére, de a szállítás során nem észleltek szabálytalanságot,
ezt a  körülményt úgy kell tekinteni, hogy a  szabadforgalomba bocsátás az  adófelfüggesztési eljárás keretében
végzett szállítás kezdetekor történt. Ez  alól kivétel, ha az  adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítás
kezdetét követő négy hónapon belül az  állami adó- és vámhatóság által elfogadott bizonyítékot mutatnak be
az adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítás befejeződéséről.
11. § (1) Ha a  belföldtől eltérő helyen szabadforgalomba bocsátott jövedéki termék tagállamok közötti kereskedelmi célú
és csomagküldő kereskedelem keretében végzett szállítása során szabálytalanság történik, és a  szabálytalanság
elkövetésének helye belföld, az adókötelezettség és az adófizetési kötelezettség belföldön keletkezik.
(2) Ha a  szabadforgalomba bocsátott jövedéki termék tagállamok közötti kereskedelmi célú és csomagküldő
kereskedelem keretében végzett szállítása során történt szabálytalanság elkövetési helye nem állapítható meg, de
az észlelése belföldön történt, úgy kell tekinteni, hogy a szabálytalanságot belföldön követték el.
(3) Ha a (2) bekezdés szerinti esetben a jövedéki termék beszerzését követő három éven belül bizonyítottá válik, hogy
a szabálytalanság elkövetésének helye belföldtől eltérő hely, az állami adó- és vámhatóság intézkedik a belföldön
megfizetett adó visszatérítése vagy levonása iránt azt követően, hogy a  szabálytalanság elkövetése szerinti
tagállamban az adót megfizették.
9. Adó-visszaigénylés 12. § A megfizetett adó visszaigénylésére jogosult
a) az a személy, aki adózott jövedéki terméket exportál,
b) az adóraktár engedélyese a  fogyasztásra alkalmatlanná vált és megsemmisített vagy jövedéki termék
előállítására felhasznált, adózott jövedéki termék után,
c) a mentesített szervezet a  13.  §-ban meghatározott feltételekkel és korlátokkal, a  belföldön beszerzett,
adózott jövedéki termék után,
d) a szabadforgalomba bocsátott jövedéki termék belföldről, kereskedelmi céllal másik tagállamba történő
szállítása esetén az  EKO szerinti szállító, ha bemutatja az  EKO-nak a  jövedéki termék címzett által történt
átvételét igazoló példányát és a címzett tagállam hatóságának igazolását a jövedéki adó megfizetéséről vagy
annak biztosításáról,
e) a csomagküldő kereskedő, ha a  másik tagállamban megfizette a  jövedéki adót és erről bemutatja a  másik
tagállam illetékes hatóságának igazolását,
f ) a szabadforgalomba bocsátott jövedéki termék belföldről, kereskedelmi céllal másik tagállamba történő
szállítása esetén az  EKO szerinti szállító és a  csomagküldő kereskedő, ha a  szállítás során nem belföldön
elkövetett szabálytalanságot követően a 11. § szerint megfizették a jövedéki adót és erről bemutatja a másik
tagállam illetékes hatóságának igazolását,
g) az a  személy, aki adózott jövedéki terméket olyan tevékenységhez használ fel, amelyre adófizetési
kötelezettség alóli mentesülés érvényesíthető,
h) a 9.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti adóraktár engedélyese által a  másik tagállamba utazó utas részére
értékesített, majd az utastól az adóraktár engedélyese által visszavásárolt, adózott jövedéki termék után,
i) a törvényben kihirdetett nemzetközi szerződés alapján az adó alól mentesített, a)–h) pont alá nem sorolható
személy, szervezet.
13. § (1) A megfizetett adó visszaigénylésére jogosult viszonosság esetén
a) a diplomáciai és konzuli képviselet, valamint a  nemzetközi szervezet a  számviteli nyilvántartásban
a  rendeltetésszerű működéshez szükséges pénzügyi kiadásként kimutatott hivatalos célra beszerzett
következő jövedéki termék után:
aa) a  szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről, és földrajzi
jelzéseinek oltalmáról, valamint az  1576/89/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló
2008. január 15-i 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó szeszes
ital tekintetében 1500 liter/év mennyiségben, az egyéb alkoholtermékek tekintetében mennyiségi
korlátozás nélkül,
ab) a  cigaretta tekintetében 60 000 szál cigaretta/év mennyiségben, az  egyéb dohánygyártmányok
tekintetében mennyiségi korlátozás nélkül,
b) a diplomáciai és konzuli képviselet tagja és a  nemzetközi szervezet tagja személyes célra, de legfeljebb
300 ezer forint értékben beszerzett következő jövedéki termék után, amelybe beleszámítandó a  termékek
és igénybe vett szolgáltatások után az általános forgalmi adóról szóló törvény (a továbbiakban: áfatörvény)
szerint visszaigényelt általános forgalmi adó:
ba) üzemanyag tekintetében 2000 liter/év vagy kg/év mennyiségben,
bb) a  szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről, és földrajzi
jelzéseinek oltalmáról, valamint az  1576/89/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló
2008. január 15-i 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó szeszes
ital tekintetében 150 liter/év mennyiségben, egyéb alkoholtermékek tekintetében mennyiségi
korlátozás nélkül,
bc) cigaretta tekintetében 25 000 szál cigaretta/év mennyiségben, az  egyéb dohánygyártmányok
tekintetében mennyiségi korlátozás nélkül.
(2) A viszonosság tekintetében a külpolitikáért felelős miniszter nyilatkozata az irányadó.
 (3) Az Észak-atlanti Szerződésben részes állam fegyveres erejét, polgári állományát és éttermét, kantinját, vagy
a  törvényben kihirdetett nemzetközi szerződés alapján a  szerződésben részes más állam fegyveres erejét, polgári
állományát megillető adó-visszaigénylési jogosultságot a Magyar Honvédség képviselőjeként a Magyar Honvédség
pénzügyi és számviteli feladatokat ellátó szerve gyakorolja.
III. FEJEZET
ENGEDÉLYEK 10. Engedélyek megadása 14. § (1) E törvény szerinti engedélyre olyan személy jogosult,
a) aki könyvvezetési kötelezettségének a  kettős könyvvezetés szabályai vagy egyéni vállalkozó és
mezőgazdasági őstermelő esetében a személyi jövedelemadóról szóló törvény szerint tesz eleget,
b) aki nem áll csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárás alatt,
c) akinek nincs meg nem fizetett köztartozása, társadalombiztosításijárulék-tartozása kivéve, ha arra
részletfizetést vagy fizetési halasztást engedélyeztek,
d) aki jövedéki biztosítékot nyújt,
e) aki rendelkezik azokkal a  hatósági engedélyekkel, igazolásokkal, amelyeket jogszabály a  folytatni kívánt
tevékenység gyakorlásához külön előír,
f ) akinél a tevékenység gyakorlásához és az ellenőrzések folytatásához szükséges tárgyi feltételek adottak,
g) akit vagy akinek vezetőjét, vezető tisztségviselőjét
ga) a  Büntető Törvénykönyvről szóló  1978. évi IV. törvény 2013. június 30-án hatályos gazdasági vagy
a közélet tisztasága elleni,
gb) a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) XXVII. vagy XXXVIII–XLIII.
Fejezetében meghatározott
bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen nem ítélték el vagy a kérelem benyújtásakor már mentesült a büntetett
előélethez fűződő hátrányos következmények alól.
(2) Az állami adó- és vámhatóság az  engedély iránti kérelmet 30 napon belül, az  eseti bejegyzett kereskedő és
a bejegyzett feladó esetében 15 napon belül bírálja el, amelyet az állami adó- és vámhatóság kivételesen indokolt
esetben egy alkalommal, legfeljebb 30 nappal meghosszabbíthat.
(3) Egy adott, földrajzilag körülhatárolt hely telephelyként való működése a  kérelmező részére nem engedélyezhető,
ha a  korábban ott folytatott, e  törvény hatálya alá tartozó tevékenységgel összefüggésben megállapított adó-,
bírság-, pótléktartozás vagy zárjegyhiánnyal kapcsolatos tartozás nem került megfizetésre, feltéve, hogy a tartozást
eredményező tevékenységet
a) a kérelmező, a  kérelmező Polgári Törvénykönyvről szóló törvény (a  továbbiakban: Ptk.) szerinti közeli
hozzátartozója, illetve élettársa folytatta, vagy
b) olyan jogi személy folytatta,
ba) amely a kérelmezőben a Ptk. szerinti többségi befolyással rendelkezik,
bb) amelynek a tartozás felhalmozásának időszakában vezető tisztségviselője, annak Ptk. szerinti közeli
hozzátartozója vagy élettársa a  kérelmező jogi személyben a  Ptk. szerinti többségi befolyással
rendelkezik,
bc) amelyben a  tartozás felhalmozásának időszakában a  Ptk. szerinti többségi befolyással rendelkező
személy a Ptk. szerinti többségi befolyással rendelkezik a kérelmezőben, vagy
bd) amelyben a  kérelmezőnek, a  kérelmező Ptk. szerinti közeli hozzátartozójának, illetve élettársának,
a  kérelmező vezető tisztségviselőjének, a  kérelmező vezető tisztségviselője Ptk. szerinti
közeli hozzátartozójának illetve élettársának a  Ptk. szerinti többségi befolyása volt a  tartozás
felhalmozásának időszakában.
11. Engedély hatályvesztése, felfüggesztése, visszavonása 15. § (1) Az állami adó- és vámhatóság által kiadott engedély hatályát veszti, ha
a) az engedélyes magánszemély meghal, kivéve, ha örököse a  tevékenység folytatásának szándékát a  halál
bekövetkezését követő 30 napon belül az állami adó- és vámhatósághoz bejelenti és az e törvényben előírt,
az engedélyesek által teljesítendő feltételeknek megfelel;
b) a jogi személy engedélyes jogutód nélkül megszűnik;
c) az engedélyt visszaadják.
(2) Az állami adó- és vámhatóság az  engedély megadásánál figyelembe vett vagy az  engedély kiadását követően
teljesítendő feltételek teljesülését és a tevékenység végzésének körülményeit folyamatosan vizsgálja.
(3) Ha az engedély megadásánál figyelembe vett vagy az engedély kiadását követően teljesítendő feltételek teljes vagy
részleges elmaradása, vagy a tevékenység végzésének valamely körülménye a tevékenység ellenőrizhetőségét vagy
az adófizetési kötelezettség teljesítését
a) veszélyezteti, és
aa) a hiányosság megszüntetésére 30 napon belül van lehetőség, az  állami adó- és vámhatóság
az engedélyt a hiányosság megszüntetéséig, de legfeljebb 30 napra felfüggeszti és ha az engedélyes
a kitűzött határidő elteltéig a hiányosságot nem szünteti meg, az engedélyt visszavonja,
ab) a  hiányosság megszüntetésére 30 napon belül nincs lehetőség, az  állami adó- és vámhatóság
az engedélyt visszavonja,
b) nem veszélyezteti, az  állami adó- és vámhatóság felszólítja az  engedélyest a  hiányosság megszüntetésére
és ha az  engedélyes a  felszólításban meghatározott határidőn belül nem szünteti meg a  hiányosságot,
az engedélyt visszavonja.
(4) Az engedély visszavonásáról és az engedély felfüggesztéséről hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül azonnal
végrehajtható.
(5) Az engedély felfüggesztéséről hozott döntés hatálya nem terjed ki a (8) bekezdés c) pontja szerinti tevékenységre,
ha a  termelés leállítása műszaki, biztonsági, vagy katasztrófavédelmi szempontból indokolatlan kockázatokkal,
károkkal járna.
(6) Az (5) bekezdés szerinti feltétel fennállását az állami adó- és vámhatóság az engedélyes kérelmére az engedélyben
rögzítheti.
(7) Ha az engedély felfüggesztésére okot adó körülményt az állami adó- és vámhatóság által működtetett elektronikus
rendszer észleli, az  elektronikus rendszer automatikus intézkedése útján megtagadja az  elektronikus átvételi
elismervény továbbítását és az e-TKO tervezet jóváhagyását, továbbítását, valamint erről értesíti az engedélyest.
(8) A (7) bekezdés szerinti automatikus intézkedést az állami adó- és vámhatóság soron kívül, de legkésőbb 3 napon
belül felülvizsgálja és fenntartásának szükségessége esetén indokolt döntést hoz az  engedély felfüggesztéséről,
amely ellen önálló fellebbezésnek van helye. Ha a  felülvizsgálat eredményeként az  intézkedés fenntartása
nem indokolt, az  állami adó- és vámhatóság automatikusan megszünteti, és erről az  engedélyest tájékoztatja.
Az engedély felfüggesztésének időtartama alatt
a) az állami adó- és vámhatóság – az  engedélyes értesítése mellett – az  uniós számítógépes rendszerben
az engedélyes által kiállított elektronikus okmányt nem hagyja jóvá, nem továbbítja, az engedélyes részére
elektronikus okmányt nem küld meg, nem továbbít, zárjegyet nem bocsát rendelkezésre,
b) az engedélyes jövedéki terméket szabadforgalomba nem bocsáthat, adófelfüggesztési eljárás keretében nem
adhat fel és nem vehet át, szabadforgalomba bocsátott jövedéki terméket nem forgalmazhat, és
c) az engedélyes jövedéki terméket nem állíthat elő, nem használhat fel, adófizetési kötelezettség alóli
mentesülést eredményező tevékenységet nem végezhet.
(9) A (3)  bekezdéstől eltérően közteher nem teljesítése, továbbá köztartozás megállapítása esetén az  állami adó- és
vámhatóság abban az esetben vonja vissza az engedélyt, ha az engedélyes
a) bármely adónemben fennálló közteherfizetési kötelezettségét vagy tartozását az  esedékességet követő
60 napon belül nem teljesítette, feltéve, hogy a kötelezettség összege a 100 ezer forintot meghaladja, kivéve,
ha az  engedélyes az  engedély visszavonására irányuló hatósági eljárás megkezdéséig a  kötelezettségét
megfizette, vagy arra részletfizetést vagy fizetési halasztást engedélyeztek, vagy
b) terhére a vizsgált időszakra vonatkozó közteherfizetési kötelezettség 10 százalékát meghaladó köztartozást
jogerősen állapít meg és a magatartás jellegére tekintettel az adóbírság mérséklését az Art. kizárja.
12. Engedéllyel rendelkezők 16. § (1) Az  engedélyes által vezetett nyilvántartás adatai egyértelműen hozzárendelhetők az  azok alapjául szolgáló
bizonylatokhoz.
(2) Az engedélyesnek az előállított, felhasznált, tárolt, forgalmazott, szállított jövedéki termék eredetét hitelt érdemlően
igazolnia kell.
(3) Az engedélyben rögzített, valamint az  állami adó- és vámhatóság által elfogadott egyéb, engedélykérelemben
megadott adat változását a 24. § (1) bekezdése szerint a változást követő munkanapon adatszolgáltatásra kötelezett
engedélyes ezen adatszolgáltatás keretében, egyéb engedélyes a változást követő 8 napon belül bejelenti az állami
adó- és vámhatóságnak abban az esetben is, ha az egyébként az engedély módosítását nem igényli.
17. § (1) Az adóraktár engedélyese, a felhasználói engedélyes és a jövedéki engedélyes kereskedő készletfelvétellel
a) évente, a tárgyév utolsó napjával vagy a számvitelről szóló törvény hatálya alá tartozó gazdálkodó az üzleti év
mérlegfordulónapjával megállapítja,
b) az engedély hatályvesztésének, visszavonásának napjával megállapítja,
c) az állami adó- és vámhatóság által kezdeményezett készletfelvétel esetén az ellenőrzés napjával megállapítja,
és
d) az a)–c)  pontban meghatározottakon túl – választása szerint – félévente, negyedévente vagy havonta
megállapíthatja
a tényleges készletet. (2) Az (1)  bekezdés a)–b) és d)  pontja szerinti készletfelvételt az  adóraktár engedélyese, a  felhasználói engedélyes és
a jövedéki engedélyes kereskedő az azt megelőző 3. napig bejelenti az állami adó- és vámhatóságnak.
(3) Az (1) bekezdés szerinti készletfelvételre
a) adóraktár engedélyese esetében – az  (1)  bekezdés d)  pontja szerinti eset kivételével – az  állami adó- és
vámhatóság jelenlétében és ellenőrzése mellett,
b) egyéb esetben az állami adó- és vámhatóság döntése alapján az állami adó- és vámhatóság jelenlétében és
ellenőrzése mellett
kerülhet sor. (4) A készletfelvétellel megállapított tényleges készlet és a nyilvántartás szerinti készlet különbözetével az elszámolási
időszak zárókészletét módosítani kell.
13. Jövedéki biztosíték 18. § (1) Az  adófelfüggesztési eljárás keretében történő szállítással, tárolással és az  adófizetési kötelezettség teljesítésével
járó adókockázatra jövedéki biztosítékot kell nyújtani.
(2) A jövedéki biztosíték készpénz, pénzügyi biztosíték és a (16) bekezdés szerinti készfizető kezesség lehet.
(3) Készpénzben nyújtott jövedéki biztosítéknak minősül az  állami adó- és vámhatóság által megadott jövedéki
biztosíték számlára, jövedéki biztosíték céljára történő átutalás. A  készpénzben nyújtott jövedéki biztosíték után
az állami adó- és vámhatóságnak kamatfizetési kötelezettsége nincs.
(4) Pénzügyi biztosítékként a visszavonhatatlan vagy a kizárólag olyan visszavonható pénzügyi biztosíték fogadható el,
amely a visszavonás lehetőségét az állami adó- és vámhatóság jóváhagyásához is köti.
(5) Nem fogadható el a  pénzügyi biztosíték, ha az  azt nyújtóval szemben a  hitelintézetekről és a  pénzügyi
vállalkozásokról szóló törvény szerinti kivételes intézkedés alkalmazására került sor vagy ha az  azt nyújtónál
a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló törvény szerinti biztosítási szükséghelyzet alakult ki.
(6) Az adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítással együtt járó adókockázatra jutó pénzügyi biztosítéknak
a  jövedéki termék kiszállítását követően még 4 hónapig, az  adófizetési kötelezettség teljesítésével járó
adókockázatra jutó pénzügyi biztosítéknak a jövedéki termék szabadforgalomba bocsátását követően még 60 napig
kell érvényesíthetőnek lennie, az  adókockázatra jutó készpénzben nyújtott jövedéki biztosíték pedig ugyanezen
határidők leteltéig nem fizethető vissza a biztosítékot nyújtónak.
(7) Jövedéki termék tagállamok közötti vagy másik tagállamon keresztül harmadik országba történő szállításának
adókockázatát fedező pénzügyi biztosítékul az  Európai Unió valamennyi tagállamában érvényesíthető pénzügyi
biztosítékot kell nyújtani.
(8) A jövedéki biztosíték az  esedékességkor végrehajtható adó-, bírság-, pótléktartozásra, zárjegyhiányra és
az  engedélyest terhelő egyéb költség fedezetére vehető igénybe a  végrehajtás szabályai szerint. A  követelés
érvényesítésére külön végzés nélkül jogosult az állami adó- és vámhatóság.
(9) A jövedéki biztosíték összegének csökkentése esetén az  állami adó- és vámhatóság haladéktalanul intézkedik
a különbözet felszabadításáról vagy visszafizetéséről.
(10) Az engedély hatályvesztése, visszavonása esetén a  jövedéki biztosíték a  (8)  bekezdés szerinti kötelezettségek
teljesítését követően szabadítható fel.
(11) Ha a  jövedéki termék harmadik országba történő kivitele másik tagállam(ok)on keresztül és a  83/1996. (VI. 14.)
Korm. rendelettel kihirdetett, az Egységes Árutovábbítási Eljárásról szóló Egyezményben foglaltak alapján történik,
az egyezmény szerinti biztosíték az adófelfüggesztéssel történő szállításra jutó jövedéki biztosítéknak minősül.
(12) Kérelemre engedélyezhető, hogy a jövedéki biztosítékot az adóraktár engedélyese vagy a bejegyzett feladó helyett
a fuvarozó, a címzett, a jövedéki termék tulajdonosa vagy azok közül több személy együttesen, továbbá készfizető
kezesség esetén a (16) bekezdés szerinti kezességvállalási engedéllyel rendelkező személy nyújtsa.
(13) Az adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállításra jutó jövedéki biztosíték az  adófelfüggesztési eljárás
keretében végzett szállítás 53. § (3) bekezdése szerinti befejeződésekor használható fel ismételten.
(14) Az adókockázat szempontjából az  egyéb ellenőrzött ásványolajnak minősülő gázolaj adótartalmát
az üzemanyagcélú gázolaj adómértékének alapulvételével kell meghatározni.
(15) Nem kell jövedéki biztosítékot nyújtania a központi költségvetési szervnek.
 (16) Az (1)  bekezdés szerinti adókockázatért vagy annak meghatározott részéért készfizető kezességet vállalhat,
aki rendelkezik az  állami adó- és vámhatóság által a  (17)  bekezdésben meghatározott feltételekkel kiadott,
hatályos kezességvállalási engedéllyel, amely tartalmazza a  kezességgel összességében vállalható legmagasabb
összeghatárt, valamint az engedély időbeli hatályát.
(17) Az állami adó- és vámhatóság a kezességvállalást annak a kérelmezőnek engedélyezi, aki
a) nem minősül az Art. szerinti kockázatos adózónak, és
b) biztosítékot nyújt
ba) – a  kezességvállalás időpontját követően még legalább 4 hónapig érvényesíthető – pénzügyi
biztosíték vagy
bb) készpénz
formájában. (18) A (16) bekezdés szerinti kezességet csak írásban, kezességi nyilatkozattal lehet vállalni. Ha a kezességi nyilatkozatot
az  állami adó- és vámhatóság elfogadja, azt bevonja, és a  kezességvállalási engedélyhez nyújtott biztosítékból
a kezességi nyilatkozatban vállalt összeget elkülönítetten kezeli.
14. Adóraktári engedély 19. § (1) Jövedéki termék adóraktárban állítható elő és tárolható az adófizetési kötelezettség keletkezéséig, kivéve
a) az ellenőrzött energiaterméken kívüli energiaterméket,
b) a magánfőzésben előállított párlatot,
c) a közvetlen fogyasztásra szánt italt, ha az  összetevőkre megfizetett adó összege nem kevesebb mint
a keverékükből előállított jövedéki termék után fizetendő adó összege,
d) az adófizetési kötelezettség alól mentesült, magánszemély által előállított sört, csendes bort, habzóbort,
egyéb csendes és habzó erjesztett italt,
e) a kisüzemi bortermelő által előállított csendes bort, valamint előállítható vagy tárolható palackos erjesztésű
habzóbort,
f ) a tudományos és oktatási célra előállított és felhasznált alkoholterméket,
g) a hulladékhasznosítási tevékenység során – a 48. § (1) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség teljesítése
mellett – köztes fázisban keletkezett egyéb ellenőrzött ásványolajat,
h) a biológiai ecet előállítása során – a 48. § (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség teljesítése mellett –
köztes fázisban keletkezett alkoholterméket,
i) az energiatermékek közé tartozó adózott adalék legfeljebb 0,2 térfogatszázalék arányban adózott
üzemanyagba történő bekeverése során keletkezett energiaterméket.
 (2) Adózatlan jövedéki termékből az  adófizetési kötelezettség alól mentesült jövedéki termék vagy egyéb termék
adóraktárban állítható elő. 20. § (1) Adóraktári engedélyre – az engedélyek megadásának általános szabályain kívül – olyan személy jogosult,
a) aki a jogszabályi követelményeknek megfelelő elektronikus nyilvántartást vezet,
b) aki a végrehajtási rendelet szerinti jövedéki ügyintézői szakképesítéssel rendelkezik vagy jövedéki ügyintézőt
foglalkoztat,
c) akinél a  jövedéki termékek előállításához, felhasználásához és biztonságos tárolásához szükséges tárgyi
feltételek adottak,
d) akinél az előállított, felhasznált, tárolt jövedéki termékek és a  jövedéki termékek felhasználásával előállított
termékek pontos mennyiségi számbavételéhez szükséges tárgyi feltételek adottak,
e) aki részletesen bemutatja az adóraktárban végezni kívánt tevékenységet.
(2) Az (1) bekezdés e) pontja szerinti leírásban kell bemutatni
a) tevékenységét már folytató adóraktár esetén a 88. § (4) bekezdése alapján kért eltérés indokát,
b) a mintavételi szabályzatot, amennyiben tevékenysége során a 9. § (1) bekezdés c) pont ca) alpontja szerinti
adófizetési kötelezettség alóli mentesülést kíván érvényesíteni.
 (3) Az adóraktár engedélyesének – kivéve, ha az  adóraktár engedélyese a  számvitelről szóló törvény szerint nem
kötelezett könyvvizsgálatra – az  adóraktári engedély kiadása évét követő évtől független könyvvizsgáló által
hitelesített (auditált) mérleggel kell rendelkeznie.
(4) Az adóraktár engedélyese köteles kijelölni és az állami adó- és vámhatóság felé bejelenteni egy olyan személyt, aki
a  telephelyen az  ellenőrzési feltételek helyszíni biztosításáért, valamint az  állami adó- és vámhatósággal történő
kapcsolattartásért felelős.
(5) Az (1)  bekezdés a)  pontja szerinti kötelezettség teljesíthető az  állami adó- és vámhatóság által rendelkezésre
bocsátott, nyilvántartás vezetésére, valamint a  jövedéki okmányok és adatszolgáltatásra szolgáló nyomtatványok
kiállítására alkalmas számítógépes programmal.
15. Adóraktár jövedéki biztosítéka 21. § (1) Az  adóraktár engedélyese által nyújtott jövedéki biztosíték összegének a  81.  § szerinti adóelőleg összegével
csökkentve – a 18. § (12) bekezdése szerinti kivétellel – el kell érnie
a) az adóraktárban adófelfüggesztési eljárás keretében tárolt, nem az  adóraktár engedélyese által előállított
jövedéki termékek adótartalmának összegét,
b) azon jövedéki termékek adótartalmának összegét, amelyeket az  53.  § (2)  bekezdése szerint elkezdődött,
de az  53.  § (3)  bekezdése szerint még be nem fejeződött adófelfüggesztési eljárás keretében
– az energiatermékek csővezetékes szállításának kivételével – szállítanak és
c) az adóraktár engedélyesét terhelő, meg nem fizetett adófizetési kötelezettség összegét.
 (2) Az adóraktár engedélyese által nyújtandó jövedéki biztosíték összege
a) jövedéki termék előállítását végző adóraktár esetében, ha egy hónapra vetítve átlagosan
az  adófelfüggesztési eljárás keretében feladott és a  szabadforgalomba bocsátott jövedéki termékek
mennyiségének legalább 75%-át az  adóraktár engedélyese állította elő, vagy ha egy hónapra vetítve
átlagosan az  általa adófelfüggesztési eljárás keretében átvett jövedéki termékek mennyiségének legalább
75%-át adófizetési kötelezettség alóli mentesülést eredményező célra használta fel, az  adóraktári
tevékenység 2 éve történő folytatása esetén 10%-kal, majd évente további 10%-kal, de legfeljebb 80%-kal,
b) egyébként az adóraktári tevékenység 2 éve történő folytatása esetén 10%-kal, majd évente további 10%-kal,
de legfeljebb 30%-kal
csökken.
 (3) Nincs helye a jövedéki biztosíték (2) bekezdés szerinti csökkentésének
a) ha az adóraktár engedélyese az Art. szerinti kockázatos adózónak minősül,
b) az (5)  bekezdés, a  (6)  bekezdés b)  pontja, a  (7)  bekezdés, a  134.  § (5)  bekezdése és a  142.  § (2)  bekezdése
szerinti esetben.
 (4) Az (1) bekezdéstől eltérően az adóraktár engedélyesének nem kell jövedéki biztosítékot nyújtani
a) az 50 MW és annál nagyobb teljesítményű erőművek energiahordozó-készletének legkisebb mértékéről
és a  készletezés rendjéről szóló, az  energiapolitikáért felelős miniszter rendelete szerinti normatív
energiahordozó-készletre, valamint biztonsági energiahordozó-készletre,
b) a behozott kőolaj és kőolajtermékek biztonsági készletezéséről szóló törvény szerint tárolt energiatermék
készletére,
c) a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló törvény
szerinti dohány-kiskereskedelmi ellátónál tárolt dohánygyártmány készletére.
(5) Az (1) bekezdés a) pontjától eltérően a nem magáncélú légiközlekedési tevékenységet végző légijármű kiszolgálását
végző adóraktár engedélyesének a  tárolt repülőgép üzemanyag készletére legfeljebb 200 millió forint összegben
kell jövedéki biztosítékot nyújtani.
(6) Az (1) bekezdés b) pontjától eltérően az adóraktár engedélyesének nem kell jövedéki biztosítékot nyújtani
a) az adóraktár engedélyesének telephelyei közötti szállításra,
b) az 1 milliárd forintot meghaladó összegre.
(7) Az (1)  bekezdéstől eltérően az  adóraktár engedélyesének nem kell jövedéki biztosítékot nyújtani az  5 milliárd
forintot meghaladó összegre.
(8) E § alkalmazásában jövedéki termék előállítását végzi az  adóraktár engedélyese minden olyan esetben, amikor
az adófelfüggesztési eljárás keretében szállított jövedéki termék átvételét követő, változatlan összetételben történő
tárolásán, adófizetési kötelezettséget keletkeztető felhasználásán, valamint adófelfüggesztési eljárás keretében
történő feladásán vagy szabadforgalomba bocsátásán kívüli tevékenységet végez a  jövedéki termékkel vagy
terméken.
(9) Nem kell alkalmazni a  15.  § (3)  bekezdése szerinti engedély felfüggesztést, ha az  (1)–(7)  bekezdés
figyelembevételével nyújtandó jövedéki biztosíték összege legfeljebb 10 ezer forinttal vagy 0,1%-kal, a két tényező
közül a  nagyobb összegű értékkel, haladja meg az  adóraktár engedélyese által ténylegesen nyújtott jövedéki
biztosíték összegét.
(10) A (2)  bekezdés alkalmazásában az  azonos tevékenység végzésére jogosító, az  állami adó- és vámhatóság vagy
jogelődje által kiadott engedély alapján a  saját vagy a  jogelőd által 10 évnél nem régebben végzett tevékenység
időtartama beszámít a  biztosítékcsökkentés alapjául szolgáló időtartamba kivéve azt az  időszakot, amelyben
az  időszakot beszámítani kívánó vagy jogelődje az  Art. szerinti kockázatos adózónak minősült. Az  engedélyes
kérelmére az  azonos tevékenység végzésére jogosító, az  állami adó- és vámhatóság vagy jogelődje által kiadott
engedély alapján más engedélyes által 10 évnél nem régebben végzett tevékenység időtartamát is beszámítja
az  állami adó- és vámhatóság, ha az  engedélyes a  beszámítani kívánt tevékenységet folytató jogi személy
legalább 40 százalék szavazati joggal rendelkező tagja (részvényese) volt a  beszámítani kívánt időszakban, kivéve
azt az  időszakot, amelyben a  beszámítani kívánt tevékenységet folytató jogi személy az  Art. szerinti kockázatos
adózónak minősült.
(11) A (2) bekezdés alkalmazásában a bejegyzett kereskedői engedéllyel 10 évnél nem régebben végzett tevékenység
időtartama beszámít a  biztosítékcsökkentés alapjául szolgáló időtartamba, kivéve azt az  időszakot, amelyben
az időszakot beszámítani kívánó az Art. szerinti kockázatos adózónak minősült.
16. Az adóraktár működése 22. § (1) Az  adóraktár engedélyese az  adóraktárában tárolt adózott jövedéki terméket – kivéve az  LPG-t és az  egyéb
cseppfolyósított szénhidrogént – az adófelfüggesztés alatt álló jövedéki terméktől elkülönítve tárolja.
(2) Az állami adó- és vámhatóság a  20.  § (1)  bekezdés c)  pontja szerinti feltétel teljesítése érdekében előírhatja
az adóraktárban
a) a tárolótartályok hitelesítését,
b) hitelesített mérőeszközök alkalmazását, vagy
c) hatósági zár alkalmazását.
(3) Az adóraktár engedélyese a  jövedéki termék értékesítéséről kiállított számlán a  jövedéki termék KN-kódját is
feltünteti.
(4) Az adóraktári engedély felfüggesztését az adóraktár engedélyese is kérheti legfeljebb 1 évre.
 (5) Több telephellyel rendelkező adóraktár engedélyese esetében az  állami adó- és vámhatóság telephelyenként
vizsgálja a 15. § (2) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülését és alkalmazza a 15. § (7) bekezdése szerinti
automatikus intézkedést.
(6) Ha az  adóraktár engedélyese több telephely működtetésére rendelkezik jogosultsággal és e  jogosultsága csak
az  egyik telephelyre vonatkozóan szűnik meg, a  hatályvesztést vagy az  engedély visszavonása esetén az  erről
szóló határozat közlését követő 8 napon belül köteles az  adóraktár engedélyese a  20.  § (1)  bekezdés a)  pontja
szerinti elektronikus nyilvántartását a telephelyre vonatkozóan a hatályvesztés napjával lezárni, és készletfelvétellel
megállapítani a tényleges zárókészletet.
(7) Ha az  adóraktár engedélyesének valamennyi telephelyére vonatkozóan hatályát veszti az  adóraktári engedélye,
valamennyi telephelyére vonatkozóan kell a  (6)  bekezdés szerint eljárni, és telephelyenként részletezve kell
az abban meghatározott kötelezettséget teljesíteni.
17. Az adóraktár nyilvántartási kötelezettsége, adatszolgáltatás 23. § Az elektronikus nyilvántartás alapján jövedéki termékenként és összesítve megállapítható és ellenőrizhető
a) a termék-előállításhoz felhasznált jövedéki és a  végrehajtási rendeletben meghatározott egyéb termék
mennyisége,
b) az előállított jövedéki és a végrehajtási rendeletben meghatározott egyéb termék mennyisége,
c) az adóraktárban tárolt adózott termék mennyisége,
d) az adófelfüggesztési eljárás keretében tárolt, átvett és feladott jövedéki termék mennyisége, az  utóbbi
esetben külön szerepeltetve az  53.  § (3)  bekezdése szerint már befejeződött és még be nem fejeződött
szállítást,
e) a szabadforgalomba bocsátott jövedéki termék mennyisége,
f ) azon jövedéki termék mennyisége, amelyekre az  adóraktár engedélyese mentesült az  adófizetési
kötelezettség alól,
g) az adóraktár engedélyesét terhelő, meg nem fizetett adófizetési kötelezettség összege,
h) az átvett zárjegyekről a 78. § szerinti adatok.
24. § (1) Az  adóraktár engedélyese az  elektronikus nyilvántartás végrehajtási rendeletben meghatározott adatait – ha
az  adatokban változás következett be – a  változást követő munkanapon, a  21.  § (7)  bekezdése szerinti összegű
biztosíték nyújtása esetén, valamint ha az adóraktár engedélyese a Magyar Honvédség vagy a rendőrség, a tárgyhót
követő hónap 5. napjáig, telephelyenkénti bontásban megküldi az állami adó- és vámhatóságnak. Több műszakos
üzemelés esetén a  tárgynapon megkezdett, de a  következő napra átnyúló műszak alatt történt jelentésköteles
változásra vonatkozó adatokat a műszak befejezésének napján kell megküldeni az állami adó- és vámhatóságnak.
(2) Az adatszolgáltatásnak ki kell terjednie
a) az előállított jövedéki termék mennyiségére,
b) a szabadforgalomba bocsátott jövedéki termék mennyiségére,
c) az átvett zárjegyekről a 78. § szerinti adatokra,
d) az adófizetési kötelezettség alóli mentesülés elszámolására,
e) a 17. § (4) bekezdése szerinti készletkülönbözet elszámolására,
f ) az adózott termékkészlet változására,
g) a 120. § (3) bekezdés szerinti jegyzőkönyvre, és
h) a 89. § (2) bekezdése szerinti jegyzőkönyvre.
(3) Az adatszolgáltatásának nem kell kiterjednie az állami adó- és vámhatóság rendelkezésére álló adatokra, ideértve
a  (2)  bekezdés b)  pontja szerinti adatokat, ha az  adóraktár engedélyese a  jövedéki termék szabadforgalomba
bocsátásáról az  EKO adattartalmával megegyező adatokat a  szabadforgalomba bocsátással egyidejűleg megküldi
az állami adó- és vámhatóságnak.
(4) Az adóraktár engedélyese
a) a  (2)  bekezdés c)  pontja szerinti adatszolgáltatást, valamint az  (5)  bekezdés szerinti bejelentéseket akkor
is a  változást követő munkanapon küldi meg az  állami adó- és vámhatóságnak, ha az  (1)  bekezdés szerint
egyébként nem kötelezett a változást követő munkanapon teljesítendő adatszolgáltatásra, és
b) a  21.  § (7)  bekezdése szerinti összegű biztosíték nyújtása esetén a  jövedéki termék szabadforgalomba
bocsátásáról az EKO adattartalmával megegyező adatokat a szabadforgalomba bocsátással egyidejűleg küldi
meg az állami adó- és vámhatóságnak.
(5) Az adóraktár engedélyese az adatszolgáltatás keretében teszi meg az e  törvényben és a végrehajtási rendeletben
meghatározott bejelentéseit az állami adó- és vámhatóságnak, kivéve az azonnal vagy papíralapon teljesítendő, így
a  9.  § (3)  bekezdése szerinti, a  (6)  bekezdés szerinti, az  54.  § (8)  bekezdése szerinti, az  58–60.  § szerinti és a  88.  §
(3) bekezdése szerinti bejelentéseit.
(6) Az adóraktár engedélyesének számítógépes rendszerében bekövetkezett üzemzavart az  adóraktár engedélyese
haladéktalanul írásban bejelenti az állami adó- és vámhatóságnak.
(7) Ha az adatszolgáltatásra üzemszünet vagy az adóraktár engedélyesének számítógépes rendszerében bekövetkezett
üzemzavar miatt nincs lehetőség, az  üzemszünet, üzemzavar végét követően az  adóraktár engedélyese
haladéktalanul megküldi az állami adó- és vámhatóságnak az elmaradt adatszolgáltatásokat.
(8) Ha az  adóraktár engedélyese hibás adatszolgáltatást küldött az  állami adó- és vámhatóságnak, a  hiba
észlelését követően a  következő adatszolgáltatásban, az  (1)  bekezdés szerint a  változást követő munkanapon
adatszolgáltatásra nem kötelezett adóraktár engedélyese haladéktalanul jelzi a hibát is.
(9) Az elektronikus nyilvántartásban az  energiatermék, a  sör, a  csendes és habzóbor, az  egyéb csendes és habzó
erjesztett ital, a  köztes alkoholtermék és az  alkoholtermék KN-kód szerinti bontásban, a  dohánygyártmányok
dohánygyártmányonként a jövedéki adó alapjául szolgáló mennyiségi egységben szerepelnek.
(10) Az adóraktár engedélyese az  elektronikus átvételi elismervény kiállítását követően a  jövedéki terméket
haladéktalanul felveszi elektronikus nyilvántartásába.
18. A bejegyzett kereskedői engedély 25. § (1) Az  állami adó- és vámhatóság által engedélyezett bejegyzett kereskedő az  engedélyében szereplő telephelyén
jogosult a jövedéki termék átvételére.
(2) A bejegyzett kereskedő az átvett zárjegy nélküli jövedéki terméket a jövedéki engedélyes kereskedelmi készletétől
elkülönítve, egyértelműen azonosítható módon köteles tárolni. A  zárjegy nélküli jövedéki terméket a  zárjegy
felhelyezését követően kell a jövedéki engedélyes kereskedelmi készletbe felvenni.
(3) A bejegyzett kereskedőnek az  engedély kiadása évét követő évtől független könyvvizsgáló által hitelesített
(auditált) mérleggel kell rendelkeznie.
(4) A bejegyzett kereskedő által nyújtott jövedéki biztosíték összegének – a 18. § (12) bekezdése szerinti kivétellel – el
kell érnie az adófelfüggesztési eljárás keretében átvett azon jövedéki termékek adótartalmának összegét, amelyek
után a bejegyzett kereskedő az adót nem fizette meg.
19. Az eseti bejegyzett kereskedő 26. § Eseti bejegyzett kereskedői engedélyre – az  engedélyek megadásának általános szabályaitól eltérően – olyan
személy jogosult
a) aki nem áll csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárás alatt,
b) akinek nincs meg nem fizetett köztartozása, társadalombiztosításijárulék-tartozása, kivéve, ha arra
részletfizetést vagy fizetési halasztást engedélyeztek,
c) aki az  adófelfüggesztési eljárás keretében átvett jövedéki termékek adótartalmával megegyező összegű
jövedéki biztosítékot nyújt. 20. Bejegyzett feladó 27. § (1) A  bejegyzett feladónak az  engedély kiadása évét követő évtől független könyvvizsgáló által hitelesített (auditált)
mérleggel kell rendelkeznie.
(2) A bejegyzett feladó által nyújtott jövedéki biztosíték összegének – a  18.  § (12)  bekezdése szerinti kivétellel – el
kell érnie azon jövedéki termékek adótartalmának összegét, amelyek adófelfüggesztési eljárás keretében végzett
szállítása az 53. § (2) bekezdése szerint elkezdődött, de az 53. § (3) bekezdése szerint még nem fejeződött be.
21. Jövedéki engedélyes kereskedő 28. § (1) A jövedéki engedélyes kereskedő által nyújtandó jövedéki biztosíték összege
a) energiatermék esetében 600 millió Ft,
b) dohánygyártmány esetében 22 millió Ft,
c) sör, csendes és habzóbor, egyéb csendes és habzó erjesztett ital, köztes alkoholtermék és alkoholtermék
esetében 20 millió Ft.
 (2) Az (1)  bekezdésben meghatározott összeg 50%-át kell nyújtania a  jövedéki engedélyes kereskedői tevékenységet
legalább 2 éve folytató személynek, ha nem minősül az Art. szerinti kockázatos adózónak.
 (3) Az (1)  bekezdéstől eltérően a  nyújtandó jövedéki biztosíték összege, ha a  jövedéki engedélyes kereskedő
a tevékenyégét kizárólag
a) 5 liter vagy 5 kilogramm vagy annál kisebb kiszerelésű benzin vagy gázolaj adalékával folytatja, 1 millió forint,
b) kisüzemi sörfőzdében előállított sörrel folytatja, 500 ezer forint,
c) alkoholtermékkel folytatja, és az ugyanazon engedélyes által üzemeltetett adóraktárban
ca) évi legfeljebb 20 hektoliter tisztaszesz-tartalmú alkoholterméket állít elő, 2 millió forint,
cb) évi 20 hektolitert meghaladó tisztaszesz-tartalmú alkoholterméket állít elő, 10 millió forint,
d) 2901 10 00 KN-kódú termékkel folytatja, 1 millió forint,
e) kenőolajjal folytatja, 5 millió forint,
f ) az a) és e) pont szerinti termékekkel folytatja, 6 millió forint,
g) LPG-vel, földgázzal, egyéb ellenőrzött ásványolajjal, megfigyelt termékkel és repülőgép üzemanyaggal
folytatja, 120 millió forint.
 (4) Az (1)  bekezdéstől eltérően nem kell jövedéki biztosítékot nyújtani, ha a  jövedéki engedélyes kereskedő
a  tevékenységét kizárólag csendes borral, a  129.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti termékkel és – ha a  jövedéki
engedélyes személy egyszerűsített adóraktári engedélyes vagy kisüzemi bortermelő, a  saját előállítású csendes
borából előállított – palackos erjesztésű habzóborral folytatja.
(5) Ha a jövedéki engedélyes kereskedő adóraktári engedéllyel vagy bejegyzett kereskedői engedéllyel is rendelkezik,
jövedéki biztosítékot csak olyan összegben kell nyújtania, amennyivel meghaladja az  (1)–(3)  bekezdés alapján
nyújtandó biztosíték összege az adóraktári engedélyhez vagy a bejegyzett kereskedői engedélyhez kapcsolódóan
nyújtott jövedéki biztosíték összegét.
(6) Ha a  jövedéki engedélyes kereskedő kizárólag egyéb ellenőrzött ásványolajat vagy megfigyelt terméket importál
vagy hoz be másik tagállamból és felhasználói engedéllyel is rendelkezik, jövedéki biztosítékot csak a felhasználói
engedélyéhez kapcsolódóan kell nyújtania.
29. § (1) Jövedéki engedélyre – az engedélyek megadásának általános szabályain kívül – olyan személy jogosult, aki
a) a benzin, petróleum, gázolaj, fűtőolaj esetében – a nem ömlesztett formában történő beszerzés kivételével –
telephelyenként legalább 500 m3 űrtartalmú tárolótartállyal,
b) az LPG esetében – a  25 kilogramm vagy annál kisebb kiszerelésű palackba töltött LPG kivételével –
telephelyenként 300 m3 űrtartalmú tárolótartállyal,
c) a sör, a  csendes és habzóbor, az  egyéb csendes és habzó erjesztett ital, a  köztes alkoholtermék,
az  alkoholtermék és a  dohánygyártmány esetében telephelyenként legalább 100 m2  alapterületű
raktárhelyiséggel,
d) a nem palackozott alkoholtermék forgalmazásához legalább 100 m3 űrtartalmú tárolótartállyal,
e) a kenőolaj esetében telephelyenként legalább 50 m2 alapterületű raktárhelyiséggel
rendelkezik vagy azt bérel.
(2) A kizárólag a 28. § (3) bekezdés b) vagy c) pontja szerinti tevékenységét folytató jövedéki engedélyes kereskedőnek
az (1) bekezdés c) pontjától eltérően legalább 20 m2 alapterületű raktárhelyiséggel kell rendelkeznie.
(3) Az országos közforgalmú vasút üzemeltetője mentesül az  (1)  bekezdés a)  pontjában meghatározott feltétel
teljesítése alól, ha a  gázolajat kizárólag a  vasúti pályához kötött járművek, munkagépek vasúti szállítási
főtevékenységhez közvetlenül kapcsolódó üzemeltetése céljára értékesíti.
(4) A jövedéki engedélyes kereskedő a  beszerzéseiről és a  készletében csökkenést eredményező eseményekről,
valamint a  napi zárókészletéről – telephelyenként és összesítve – folyamatosan nyilvántartást vezet, amelyből
a tárgyhó utolsó napjával a végrehajtási rendelet szerinti adattartalmú adatszolgáltatást teljesít.
(5) A jövedéki engedélyes kereskedő abban az  esetben végezhet azonos telephelyen és időben jövedéki
kiskereskedelmi tevékenységet is, ha a jövedéki engedélyes és a jövedéki kiskereskedelmi tevékenysége készletéről
az állami adó- és vámhatóság által előzetesen jóváhagyott nyilvántartást vezet, amely alapján a jövedéki engedélyes
és a jövedéki kiskereskedelmi készletek egyértelműen elkülöníthetőek.
(6) Az állami adó- és vámhatóság a  jövedéki engedélyt – az  általános szabályokon kívül – abban az  esetben is
visszavonja, ha a 67. § (2) és (5) bekezdését a jövedéki engedélyes kereskedő ismételten megsérti.
30. § A 28.  § és a  29 §-ban meghatározott kötelezettségek teljesítése alól az  állami adó- és vámhatóságtól felmentést
kérhet az  a  személy, aki igazolja, hogy kenőolaj importálását vagy másik tagállamból behozatalát kizárólag saját
felhasználás céljából végzi.
22. Felhasználói engedély 31. § (1) Felhasználói engedélyre – az  engedélyek megadásának általános szabályain kívül – olyan személy jogosult, aki
a tevékenységéről az állami adó- és vámhatóság által előzetesen jóváhagyott, elektronikus nyilvántartást vezet.
(2) A felhasználói engedélyes köteles kijelölni és az állami adó- és vámhatóság felé bejelenteni egy olyan személyt, aki
a  telephelyen az  ellenőrzési feltételek helyszíni biztosításáért, valamint az  állami adó- és vámhatósággal történő
kapcsolattartásért felelős.
(3) A felhasználói engedélyes a  nyilvántartás adatait havonta lezárja, megállapítja a  tárgyhavi készletváltozásokat és
a zárókészletet.
(4) A felhasználói engedélyes – kivéve az egyéb ellenőrzött ásványolajat és a megfigyelt terméket gyógyszergyártásban
vagy a  termék kémiai átalakulását eredményező vegyi reakcióban felhasználó felhasználói engedélyest –
a  nyilvántartás havi zárása alapján adatszolgáltatást teljesít a  tárgyhót követő hónap 15-éig az  állami adó- és
vámhatóság részére.
(5) A felhasználói engedélyes tárgyévenként elszámolást készít és küld meg a tárgyévet követő hó 20. napjáig az állami
adó- és vámhatóságnak.
(6) A szennyezetté vagy az  engedélyezett felhasználási célra alkalmatlanná vált, felhasználói engedéllyel beszerzett
jövedéki termék megsemmisíthető, adóraktárba szállítható, továbbá a  jövedéki terméket beszerző felhasználói
engedélyes tisztíthatja (regenerálhatja).
(7) Az engedélyezett célra történő felhasználást követően a technológiából visszanyert, valamint a (6) bekezdés szerint
regenerált jövedéki terméket készletre kell venni.
32. § (1) A felhasználói engedély iránti kérelemben meg kell határozni
a) a felhasználni, kiszerelni kívánt egyéb ellenőrzött ásványolaj, megfigyelt termék és denaturált alkohol,
valamint az előállítani kívánt megfigyelt termék megnevezését, KN-kódját,
b) a felhasználás célját,
c) – ha a felhasználás célja termék-előállítás – a felhasználási arányszámot, az előállításra kerülő termék (kivéve
gyógyszer) összetételét és KN-kódját,
d) – ha a felhasználás egyéb célra történik – a felhasználás mennyiségének levezetését.
(2) A 3814 00 90 KN-kód szerinti megfigyelt termék előállítása esetén a  kérelmezőnek rendelkeznie kell az  előállítani
kívánt termék kötelező érvényű KN-kód besorolásával.
(3) Az állami adó- és vámhatóság a tevékenység ellenőrzése érdekében előírhatja a felhasználói engedélyes üzemében
a) a tárolótartályok hitelesítését,
b) hitelesített mérőeszközök alkalmazását,
c) hatósági zár alkalmazását.
33. § (1) A felhasználói engedélyes által nyújtott jövedéki biztosíték összege az éves szinten előállítani, felhasználni, kiszerelni
kívánt jövedéki termék mennyiségére
a) a gázolaj adómértékének,
b) a 2901 10 00 KN-kódú termék esetében az üzemanyagcélú LPG adómértékének, vagy
c) a 3. § (2) bekezdés 27. pont d) alpontja szerinti megfigyelt termék és a denaturált alkohol esetében a 132. §
(2) bekezdés b) pontja szerinti adómértékének
alapulvételével számított adótartalom egytizenketted része, de legfeljebb 60 millió forint.
 (2) Az (1) bekezdésben meghatározott összeg
a) 50%-át kell nyújtania a felhasználói engedélyes tevékenységet legalább 2 éve,
b) 25%-át kell nyújtania a felhasználói engedélyes tevékenységet legalább 5 éve
folytató személynek, ha nem minősül az Art. szerinti kockázatos adózónak.
(3) A felhasználói engedéllyel egy hónap alatt beszerzett mennyiség nem haladhatja meg annak a  mennyiségnek
a  háromszorosát, amelynek adókockázatára a  jövedéki biztosíték fedezetet nyújt. Ennél nagyobb mennyiségben
történő beszerzéshez a jövedéki biztosítékot az adókockázattal megegyező összegre – figyelemmel az (1) bekezdés
szerinti maximumra – ki kell egészíteni.
(4) A jövedéki biztosítékot pénzügyi biztosíték formájában nyújtó felhasználói engedélyesnek a  pénzügyi biztosíték
hatályvesztését legalább 30 nappal megelőzően a lejárat napját követő naptól hatályos újabb pénzügyi biztosítékot
kell az állami adó- és vámhatósághoz benyújtani.
(5) Az (1)  bekezdéstől eltérően a  kizárólag teljesen denaturált alkoholt kiszerelő, felhasználó felhasználói engedélyes
1 millió forint összegben nyújt jövedéki biztosítékot.
IV. FEJEZET
NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL 23. Közös szabályok 34. § (1) Az  állami adó- és vámhatóság a  nyilvántartásba vételt és a  változások visszaigazolását a  kérelem benyújtásától
számított 15 napon belül teljesíti.
(2) A nyilvántartásba vett személy az állami adó- és vámhatóság által nyilvántartásba vett adatok változását a változás
bekövetkezésétől számított 15 napon belül jelenti be az állami adó- és vámhatósághoz.
(3) A csomagküldő kereskedőnek, a  csomagküldő kereskedő adóügyi képviselőjének és a  nyilvántartásba vett
felhasználónak teljesítenie kell a 14. § (1) bekezdés g) pontja szerinti feltételt.
24. Csomagküldő kereskedő 35. § Belföldről másik tagállamba irányuló csomagküldő kereskedelem végzéséhez állami adó- és vámhatósági
nyilvántartásba vétel szükséges a csomagküldő kereskedő számára.
25. Csomagküldő kereskedő adóügyi képviselője 36. § (1) Másik tagállamból belföldre irányuló csomagküldő kereskedelem végzéséhez belföldi székhelyű, az állami adó- és
vámhatóság által nyilvántartásba vett adóügyi képviselő megbízása szükséges.
(2) A csomagküldő kereskedő adóügyi képviselőjét az  állami adó- és vámhatóság abban az  esetben veszi
nyilvántartásba, ha az adóügyi képviselő az engedélyek megadásához meghatározott általános feltételeket teljesíti.
26. Jövedéki termék előállítására alkalmas berendezés 37. § (1) Állami adó- és vámhatósági nyilvántartásba vétel szükséges a végrehajtási rendelet szerinti adattartalommal
a) az energiatermék előállítására alkalmas desztillálóberendezés,
b) az alkoholtermék előállítására alkalmas desztillálóberendezés,
c) a sör előállítására alkalmas főzőüst és komlóforraló üst – a  133.  § (1)  bekezdésében meghatározott
tevékenységhez használt berendezés kivételével –,
d) a dohánygyártmány gyártására alkalmas gép és egyéb eszköz – a kizárólag emberi erővel, így különösen nem
elemmel, akkumulátorral vagy elektromos áramforrásról működtethető olyan eszköz kivételével, amelyik
egyszerre egy vagy több, de legfeljebb óránként 200 darab kézi töltésű cigaretta elkészítésére alkalmas –
előállításához, értékesítéséhez és birtoklásához.
 (2) Az (1) bekezdéstől eltérően nem szükséges állami adó- és vámhatósági nyilvántartásba vétel
a) a rendeltetésszerűen használt, túlnyomással üzemelő háztartási főzőedények,
b) a tudományos és oktatási célra használt desztillálóberendezések,
c) a minőség-ellenőrzési célra használt üveg desztillálóberendezések
előállításához, értékesítéséhez és birtoklásához.
(3) Az (1)  bekezdéstől eltérően nem szükséges állami adó- és vámhatósági nyilvántartásba vétel a  magánfőző
desztillálóberendezésének magánfőző általi birtoklásához és értékesítéséhez, ha a magánfőző a birtokba vételt és
az értékesítést a 143. § (1) bekezdése szerint az önkormányzati adóhatósághoz bejelenti.
(4) Az olyan jövedéki termék előállítására alkalmas berendezést, amelyen termék-előállítást vagy a  berendezés
tesztelését, kipróbálását végzik, csak adóraktár engedélyese és felhasználói engedélyes tarthat birtokában,
a  berendezés adóraktárban történő tesztelése, kipróbálása esetére az  adóraktár egyszerűsített engedélyezési
és működési szabályait a  végrehajtási rendelet tartalmazza. Az  adóraktár engedélyesének és a  felhasználói
engedélyesnek az  (1)  bekezdéstől eltérőn nem szükséges állami adó- és vámhatósági nyilvántartásba vétel
a jövedéki termék előállítására alkalmas berendezés birtokolásához.
(5) A (4) bekezdéstől eltérően nincs szükség adóraktári vagy felhasználói engedélyre
a) a magánfőző desztillálóberendezésének,
b) a rendeltetésszerűen használt, túlnyomással üzemelő háztartási főzőedények,
c) a tudományos és oktatási célra használt desztillálóberendezések,
d) a minőség-ellenőrzési célra használt üveg desztillálóberendezések,
e) a 19. § (1) bekezdés f ) és g) pontja szerinti tevékenységekhez alkalmazott desztillálóberendezések
birtokolásához.
27. Nyilvántartásba vett felhasználó 38. § (1) Állami adó- és vámhatósági nyilvántartásba vétel szükséges
a) évi legfeljebb 6000 liter vagy 6000 kilogramm egyéb ellenőrzött ásványolaj és megfigyelt termék,
b) teljesen denaturált alkohol
felhasználásához.
(2) A nyilvántartásba vett felhasználó a nyilvántartásba vételhez, majd azt követően évente, november 30-áig megadja
az éves szinten felhasználni tervezett mennyiséget és a felhasználás célját.
(3) A nyilvántartásba vett felhasználó csak az (1) bekezdés szerinti mennyiségi kereten belül végezhet beszerzést.
 (4) A nyilvántartásba vett felhasználó a beszerzett, felhasznált mennyiségről nyilvántartást vezet.
 (5) Ha a nyilvántartásba vett felhasználó a (2) bekezdés szerinti határidőig nem adja meg az éves szinten felhasználni
tervezett mennyiséget, az  állami adó- és vámhatóság a  tárgyév utolsó napjával törli a  nyilvántartásba vett
felhasználókról vezetett nyilvántartásból.
28. Szárított és fermentált dohány előállítása, tárolása és kereskedelme
39. § (1) Állami adó- és vámhatósági nyilvántartásba vétel szükséges dohánynövény termesztéséhez, szárított dohány
és fermentált dohány belföldre történő behozatalához, tárolásához, értékesítéséhez és külföldre történő
kiszállításához.
(2) Regisztrációra kötelezett
a) a termelő,
b) a termelői csoportok elismeréséről szóló miniszteri rendelet szerinti termelői csoport,
c) az a fizikailag, így különösen fallal, kerítéssel, mérési ponttal elkülönített, egy technológiai egységet képező
üzem, ahol elsődleges dohányfeldolgozást és fermentálást eredményező eljárással fermentált dohányt
állítanak elő,
d) a dohánygyártmány előállítását végző adóraktár engedélyese,
e) az a gazdálkodó, aki belföldre szárított dohányt és fermentált dohányt behoz,
f ) az a  gazdálkodó, aki regisztrációra kötelezettől – kivéve az  e  pont szerinti regisztrációra kötelezettet –
szárított dohányt és fermentált dohányt vásárol, regisztrációra kötelezett részére történő továbbértékesítési
céllal,
g) az a  gazdálkodó, aki szárított dohány vagy fermentált dohány felhasználásával gazdasági tevékenység
keretében nem dohánygyártmányt állít elő.
(3) A (2) bekezdés a) pontja alá tartozó termelőként az állami adó- és vámhatóság azt regisztrálja, aki a dohánynövény
termesztést hatályos, írásbeli termelési és értékesítési szerződés alapján végzi, továbbá a  megtermelt dohányt
a  végrehajtási rendeletben meghatározott módon tárolja. Az  állami adó- és vámhatóság a  termelőt a  szerződés
hatályvesztésekor törli a nyilvántartásából.
(4) A (2) bekezdés c) és d) pontja alá tartozónak minősül
a) a regisztrációra kötelezett használatában álló, az  üzem vagy adóraktár területén kívül található, szárított
dohány és fermentált dohány tárolására, raktározására alkalmas, regisztrált tároló,
b) az olyan regisztrált külföldi rendeltetési hely is, ahova a  szárított dohány és a  fermentált dohány írásbeli
szerződés alapján kiszállításra kerül.
 (5) Szárított dohány és fermentált dohány csak az  állami adó- és vámhatóság által nyilvántartásba vett regisztrációra
kötelezettek között értékesíthető és adható át közvetlenül vagy írásbeli szerződésben megbízott fuvarozó,
szállítmányozó igénybevételével.
(6) A (2)  bekezdés e)  pontja szerinti dohányimportáló és a  (2)  bekezdés f )  pontja szerinti dohánykereskedő köteles
az  áruforgalmát pontosan nyilvántartani, valamint az  árumozgásokat szállítmányonként, legkésőbb az  adott
importálási, dohánykereskedelmi ügylet megkezdéséig az állami adó- és vámhatóságnak bejelenteni.
(7) A (2) bekezdés  g) pontja szerinti gazdálkodó kérelmében részletesen leírja a gyártási folyamatot, amelyben szárított
dohányt vagy fermentált dohányt használ fel. A  kérelemben foglaltakat az  állami adó- és vámhatóság szükség
szerint helyszíni ellenőrzés keretében ellenőrizheti.
(8) A 34.  § (2)  bekezdésétől eltérően a  nyilvántartásba vett adatok változását a  regisztrációra kötelezett a  változás
bekövetkezésétől számított 5 napon belül jelenti be az állami adó- és vámhatósághoz.
29. Kereskedelmi jármű nyilvántartásba vett üzembentartója, bérlője 40. § (1) A  113.  § (5)  bekezdése szerinti adó-visszaigénylést érvényesítő, a  gépjármű vagy nyerges járműszerelvény
üzembentartójának vagy – bérelt jármű esetében – bérlőjének állami adó- és vámhatósági nyilvántartásba vétele
szükséges.
(2) A nyilvántartásba vétel iránti kérelmet az  adó-visszaigénylési jogosultság első alkalommal történő érvényesítése
előtt kell az állami adó- és vámhatósághoz benyújtani.
(3) A belföldön székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel nem rendelkező személy esetében e § a másik tagállamban
vagy az  Európai Szabadkereskedelmi Társulás tagállamában regisztrált és ott kiadott nemzetközi fuvarozási
engedéllyel rendelkező személyre alkalmazható.
30. Üzemi motorikusgáz-töltő állomás üzemeltetője 41. § (1) Állami adó- és vámhatósági nyilvántartásba vétel szükséges az üzemi motorikusgáztöltő-állomás üzemeltetőjének.
 (2) LPG az  egyéb motorikus célú felhasználásra meghatározott adómértékkel üzemi motorikusgáztöltő-állomás
üzemeltetője részére történő értékesítés céljából bocsátható szabadforgalomba.
 (3) Az üzemi motorikusgáztöltő-állomás üzemeltetője a beszerzett LPG felhasználásáról nyilvántartást vezet.
31. Tagállamba szállító kisüzemi bortermelő 42. § Állami adó- és vámhatósági nyilvántartásba vétel szükséges a  másik tagállamba csendes bort, saját előállítású
csendes borból előállított palackos erjesztésű habzóbort adófelfüggesztési eljárás keretében szállító kisüzemi
bortermelőnek.
V. FEJEZET
BEJELENTÉSEK 43. § A magánszemély a 133. § (1) bekezdés a) pontja alapján előállított jövedéki termékről előállításonként, az előállítás
tervezett megkezdési időpontjának megjelölésével, az  azt megelőző 3. napig bejelentést tesz az  állami adó- és
vámhatósághoz.
44. § (1) A tudományos és oktatási célra használt nem üveg desztillálóberendezés birtoklását a megszerzést követő 10 napon
belül be kell jelenteni az állami adó- és vámhatósághoz.
(2) A tudományos és oktatási célra használt nem üveg desztillálóberendezésen előállított alkoholtermék
a) előállítását előállításonként, az  előállítás megkezdésének tervezett időpontját megelőző 3. napig be kell
jelenteni az állami adó- és vámhatósághoz és
b) tudományos és oktatási célú felhasználásáról vagy megsemmisítéséről a  jogszerű felhasználás
megállapítására alkalmas jegyzőkönyvet kell felvenni. 45. § Energiatermék kinyerését eredményező rekultivációs tevékenység megkezdését legkésőbb az  azt megelőző
3 nappal, a  tevékenység tervezett befejezésének időpont megjelölésével kell az  állami adó- és vámhatósághoz
bejelenteni.
46. § (1) A légiutas-ellátási tevékenységet végző személy a tervezett tevékenységét legkésőbb a tevékenység megkezdését
megelőző 3 nappal bejelenti az állami adó- és vámhatósághoz.
(2) A légiutas-ellátási tevékenységet végző személy tevékenységéről a  végrehajtási rendelet szerinti adattartalmú
nyilvántartást vezet.
47. § A motorfejlesztést megvalósító személy a  tervezett tevékenységét legkésőbb a  tevékenység megkezdését
megelőző 30 nappal bejelenti az állami adó- és vámhatósághoz.
48. § (1) A  hulladékhasznosítási tevékenységet végző személy e  tevékenységét legkésőbb a  tevékenység megkezdését
megelőző 30 nappal bejelenti az  állami adó- és vámhatósághoz, ha az  előállítás során köztes fázisban egyéb
ellenőrzött ásványolaj keletkezik.
(2) Az állami adó- és vámhatóság kérésére a  környezetvédelmi hatóság a  kérés megérkezésétől számított 21 napon
belül hozzáférhetővé teszi az  állami adó- és vámhatóság számára azoknak a  hulladékhasznosítási engedéllyel
rendelkezőknek az  aktuális listáját, akiknek tevékenysége során köztes fázisban egyéb ellenőrzött ásványolaj
keletkezik.
(3) A biológiai ecet előállítását végző személy e  tevékenységét legkésőbb a  tevékenység megkezdését megelőző
30 nappal bejelenti az  állami adó- és vámhatósághoz, ha az  előállítás során köztes fázisban alkoholtermék
keletkezik.
49. § A kenőolaj másik tagállamból másik tagállamba vagy harmadik országba irányuló, belföldön áthaladó ömlesztett
szállítását végző személy e  tevékenységét legkésőbb a  szállítást megelőző napon bejelenti az  állami adó- és
vámhatósághoz.
50. § (1) A nemzetközi légiforgalomban részt vevő légijármű karbantartását végző személy e tevékenységének megkezdését
legkésőbb a tevékenység megkezdését megelőző 3 nappal bejelenti az állami adó- és vámhatósághoz.
(2) Az (1)  bekezdés szerinti karbantartást végző személy a  karbantartási céllal eltávolított repülőgép-üzemanyagról
a végrehajtási rendelet szerinti nyilvántartást vezet.
51. § (1) A  2008. december 16-i 2008/118/EK tanácsi irányelv 40.  cikke szerinti, másik tagállambeli személy által
adófelfüggesztési eljárás keretében feladott csendes bor átvételét – az 55. §-tól eltérően –
a) az adóraktár engedélyese a 24. § szerinti adatszolgáltatás keretében,
b) a bejegyzett kereskedő 5 munkanapon belül
jelenti be az állami adó- és vámhatóságnak.
(2) Az (1)  bekezdés szerinti bejelentés tartalmazza az  átvett csendes bor mennyiségére vonatkozó, valamint
a végrehajtási rendeletben meghatározott további adatokat.
52. § A lakossági energiafogyasztó a  saját háztartása céljára vásárolt földgáz közúti jármű üzemanyagaként történő
felhasználásának szándékát az  előállítás tervezett megkezdési időpontjának megjelölésével, az  azt megelőző
3. napig bejelenti az állami adó- és vámhatósághoz.
VI. FEJEZET
JÖVEDÉKI TERMÉK SZÁLLÍTÁSA ADÓFELFÜGGESZTÉSI ELJÁRÁS KERETÉBEN
32. Közös szabályok 53. § (1) Jövedéki terméket az Európai Unió területén adófelfüggesztési eljárás keretében szállíthat – ideértve azt az esetet
is, ha a  terméket harmadik országon keresztül szállítják – az  adóraktár engedélyese adóraktárból vagy bejegyzett
feladó az importálás helyéről
a) adóraktárba;
b) másik tagállambeli bejegyzett kereskedő számára;
c) exportálás céljából arra a helyre, ahol a jövedéki termék elhagyja az Európai Unió területét; vagy
d) másik tagállambeli
da) diplomáciai és konzuli képviselet és annak tagjai,
db) nemzetközi szervezet és annak tagjai – a  nemzetközi egyezményekben vagy székhely
egyezményekben foglaltak szerint adómentesként meghatározott fogyasztás erejéig –,
dc) az  Észak-atlanti Szerződésben részes állam fegyveres erői – kivéve az  adóraktár helye szerinti
tagállam fegyveres erejét –, polgári állománya és étterme, kantinja
 számára.
(2) Az adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítás akkor kezdődik, amikor a  jövedéki termék elhagyja
az  adóraktár területét vagy amikor a  bejegyzett feladó által feladott jövedéki termék vámjogi szabadforgalomba
bocsátásra kerül.
(3) Az adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítás akkor fejeződik be, amikor a  címzett átveszi a  jövedéki
terméket vagy amikor a jövedéki termék elhagyja az Európai Unió területét.
33. Jövedéki termék feladása adófelfüggesztési eljárás keretében 54. § (1) Jövedéki termék adófelfüggesztési eljárás keretében – az e törvényben foglalt kivételekkel – e-TKO-val szállítható.
 (2) A jövedéki termék feladója – legkorábban a  kitárolást 7 nappal megelőzően – kiállítja és az  állami adó- és
vámhatóságnak megküldi az  e-TKO-nak a  684/2009/EK rendeletben, valamint a  végrehajtási rendeletben előírtak
szerint kitöltött tervezetét.
(3) Az állami adó- és vámhatóság az  uniós számítógépes rendszerben ellenőrzi az  e-TKO tervezetében szereplő
adatokat. Ha az adatok
a) nem megfelelőek, erről az állami adó- és vámhatóság haladéktalanul értesíti a jövedéki termék feladóját,
b) megfelelőek, az  állami adó- és vámhatóság AHK-szám hozzárendelésével jóváhagyja az  e-TKO-t, és arról
értesíti a jövedéki termék feladóját.
 (4) Az állami adó- és vámhatóság az e-TKO-t
a) a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságának,
b) exportálás esetén a kivitel helye szerinti másik tagállam illetékes hatóságának,
c) – ha a címzett belföldi adóraktár engedélyese – a címzett részére
az uniós számítógépes rendszerben haladéktalanul továbbítja.
(5) Az állami adó- és vámhatóság a másik tagállam illetékes hatóságától kapott e-TKO-t megküldi a címzett adóraktár
engedélyesének vagy bejegyzett kereskedőnek.
(6) A jövedéki termék feladója a  szállítást végző személy részére átadja az  e-TKO kinyomtatott példányát vagy
az AHK-szám feltüntetését tartalmazó számlát, szállítólevelet vagy más fuvarokmányt, amely a szállítás teljes ideje
alatt kíséri a szállítmányt és azt a tagállamok illetékes hatóságainak kérésére be kell mutatni.
(7) A jövedéki termék feladója a  684/2009/EK rendeletre figyelemmel az  adófelfüggesztési eljárás keretében végzett
szállítás
a) kezdetéig törölheti – az uniós számítógépes rendszeren keresztül – az e-TKO-t,
b) során megváltoztathatja – az  uniós számítógépes rendszerben – az  e-TKO-n szereplő rendeltetési helyet
kivéve, ha mentesített szervezet a címzett.
 (8) Ha az  adófelfüggesztési eljárás keretében másik tagállamból belföldre vagy belföldről másik tagállamba végzett
szállítás során a fuvarozó a jövedéki terméket másik szállítójárműre kívánja átrakni fuvarszervezési okból oly módon,
hogy a jövedéki terméket a szállítójármű-váltás közben, legfeljebb 24 órán keresztül telephelyén tárolja, a jövedéki
termék belföldi feladója vagy címzettje az uniós számítógépes rendszerben haladéktalanul bejelenti
a) a jövedéki termék lerakodásának időpontját a szállítójárműről,
b) a jövedéki termékek ideiglenes tárolásának helyét, és
c) az új szállítójármű rendszámát.
34. Adófelfüggesztési eljárás keretében szállított jövedéki termék átvétele
55. § (1) A jövedéki termék belföldi címzettje a jövedéki termék szállítási okmányon rendeltetési helyként feltüntetett helyre
történt megérkezéséről a  jövedéki termék tényleges mennyiségi és minőségi információit, valamint a végrehajtási
rendeletben meghatározott kiegészítő adatokat tartalmazó elektronikus átvételi elismervényt haladéktalanul
kiállítja és megküldi az  állami adó- és vámhatóságnak. Az  elektronikus átvételi elismervényt nem szükséges
haladéktalanul kiállítani, ha a  jövedéki termék címzettje indokolással ellátva a  24.  § szerinti adatszolgáltatásában,
ennek hiányában pedig legkésőbb az  okot adó esemény bekövetkezését követő munkanapon bejelenti az  állami
adó- és vámhatóságnak a késedelem okát.
(2) Az állami adó- és vámhatóság az uniós számítógépes rendszerben ellenőrzi az elektronikus átvételi elismervényben
szereplő adatokat. Ha az adatok
a) nem megfelelőek, erről az állami adó- és vámhatóság haladéktalanul értesíti a jövedéki termék címzettjét,
b) megfelelőek, az  állami adó- és vámhatóság értesítést küld a  jövedéki termék címzettjének az  elektronikus
átvételi elismervény nyilvántartásba vételéről, és azt
ba) egyidejűleg megküldi az uniós számítógépes rendszerben a feladás helye szerinti tagállam illetékes
hatóságának, valamint
bb) továbbítja a jövedéki termék belföldi feladójának.
(3) A másik tagállam illetékes hatósága által az  állami adó- és vámhatóság részére megküldött elektronikus átvételi
elismervényt az  állami adó- és vámhatóság az  uniós számítógépes rendszerben továbbítja a  jövedéki termék
belföldi feladójának.
35. Adófelfüggesztési eljárás keretében szállított jövedéki termék exportálása
56. § (1) Ha a  harmadik országba adófelfüggesztési eljárás keretében szállított jövedéki termék esetén a  vámjogszabályok
szerinti kivitel helye belföld,
a) a kilépési hivatal vagy – a 3. § (1) bekezdés 18. pont a) alpont ab) alpontja szerinti területre történő szállítása
esetén – az  áruknak az  Európai Unió vámterületéről történő kiléptetésére a  vámjogszabályok szerint
megállapított alakiságokat teljesítő hatóság arról szóló igazolása alapján, hogy a  jövedéki termék elhagyta
az Európai Unió területét, továbbá
b) az igazolásban szereplő adatoknak az uniós számítógépes rendszerben történő ellenőrzését követően
az állami adó- és vámhatóság állítja ki az elektronikus kiviteli elismervényt.
(2) Az állami adó- és vámhatóság az elektronikus kiviteli elismervényt az uniós számítógépes rendszerben továbbítja
a) a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságának, vagy
b) a jövedéki termék belföldi feladójának.
(3) Ha a  harmadik országba belföldről adófelfüggesztési eljárás keretében szállított jövedéki termék esetén
a  vámjogszabályok szerinti kivitel helye másik tagállam, a  kivitel helye szerinti tagállam illetékes hatósága által
a  jövedéki termék harmadik országba történt kiviteléről kiállított és az állami adó- és vámhatóságnak megküldött
elektronikus kiviteli elismervényt az állami adó- és vámhatóság a jövedéki termék feladójának továbbítja.
36. Jövedéki termék szállítása adófelfüggesztési eljárás keretében mentesített szervezetnek
57. § (1) Ha másik tagállamból belföldön lévő mentesített szervezet számára szállítanak adófelfüggesztési eljárás keretében
jövedéki terméket, a jövedéki termék feladásáról az állami adó- és vámhatóság értesíti a mentesített szervezetet.
(2) A mentesített szervezet a  jövedéki termék átvételéről írásos nyilatkozatot ad az  állami adó- és vámhatóságnak
a 684/2009/EK rendeletben meghatározott adattartalommal. Az állami adó- és vámhatóság a mentesített szervezet
nyilatkozata alapján kiállítja és az uniós számítógépes rendszerben megküldi az elektronikus átvételi elismervényt
a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságának.
(3) A mentesített szervezet legkésőbb a (2) bekezdés szerinti írásos nyilatkozat állami adó- és vámhatóságnak történő
kiállításakor megküldi az  állami adó- és vámhatóság ellenjegyzését pecsétlenyomattal tartalmazó adómentességi
igazolást a jövedéki termék feladójának.
37. Jövedéki termék feladása üzemszünet során 58. § (1) Az üzemszünet kezdetének és végének időpontját
a) az uniós számítógépes rendszer vagy az állami adó- és vámhatóság számítógépes rendszerének üzemszerű
működésében bekövetkezett üzemzavar esetén az  állami adó- és vámhatóság az  uniós számítógépes
rendszer valamennyi használójával haladéktalanul közli,
b) az állami adó- és vámhatóság által biztosított információs rendszer üzemszerű működésében bekövetkezett
üzemzavar esetén a kormányzati portálon haladéktalanul közzéteszik, vagy
c) az uniós számítógépes rendszer használójának számítógépes rendszerében bekövetkezett üzemzavar
esetén a használó az állami adó- és vámhatósághoz írásban haladéktalanul bejelenti és azt az állami adó- és
vámhatóság haladéktalanul nyilvántartásba veszi, vagy – az állami adó- és vámhatóság hivatali idején kívül
történt bejelentés esetén – a bejelentésben megjelöli.
(2) Az üzemszünet ideje alatt a  jövedéki termék feladója adófelfüggesztési eljárás keretében akkor adhat fel jövedéki
terméket, ha
a) a jövedéki terméket a szállítás során olyan papíralapú okmány kíséri, amely az e-TKO tervezetében szereplő
valamennyi adatot tartalmazza, vagy
b) a szállítás kezdetét előzetesen bejelenti az állami adó- és vámhatóságnak.
(3) Az üzemszünet végét követően a  jövedéki termék feladója haladéktalanul kiállítja és az  állami adó- és
vámhatóságnak megküldi az e-TKO tervezetét.
(4) Az e-TKO tervezetének ellenőrzését és jóváhagyását követően
a) az e-TKO lép a szállítás bizonylataként az üzemszünet ideje alatt kiállított papíralapú okmány helyébe, és
b) a jövedéki termék adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítására vonatkozó szabályokat kell
alkalmazni.
 (5) A jövedéki termék feladója az  adó megállapításához való jog elévülési idején belül köteles megőrizni az  általa
kiállított papíralapú okmány egy példányát.
 (6) A jövedéki termék feladója az  üzemszünet ideje alatt a  rendeltetési hely 54.  § (7)  bekezdése szerinti
megváltoztatását – figyelemmel a 684/2009/EK rendeletre – előzetesen bejelenti az állami adó- és vámhatóságnak.
Az üzemszünet végét követően a jövedéki termék adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítására vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni.
38. Jövedéki termék átvétele üzemszünet során 59. § (1) Ha a jövedéki termék átvételéről az üzemszünet ideje alatt vagy az üzemszünet végét követően, de még az e-TKO
megküldése előtt, a címzettnek nincs lehetősége az adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítás befejezését
követő 5 munkanapon belül elektronikus átvételi elismervényt kiállítani, olyan papíralapú okmányt állít ki és
küld meg az  állami adó- és vámhatóság részére, amely az  elektronikus átvételi elismervény valamennyi adatát
tartalmazza.
(2) Az állami adó- és vámhatóság – ha az üzemszünet megszűnése rövid időn belül nem várható – a jövedéki termék
átvételéről kiállított papíralapú okmány másolatát megküldi a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságának.
(3) A másik tagállam illetékes hatósága által az  állami adó- és vámhatóság részére megküldött, a  jövedéki termék
átvételéről kiállított papíralapú okmány másolatát az  állami adó- és vámhatóság megküldi a  jövedéki termék
feladójának vagy annak megérkezéséről tájékoztatja a jövedéki termék feladóját.
(4) Az üzemszünet végét vagy az  e-TKO megküldését követően a  címzett haladéktalanul kiállítja és az  állami adó- és
vámhatóságnak megküldi az elektronikus átvételi elismervényt.
(5) Ezt követően a jövedéki termék adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítására vonatkozó szabályokat kell
alkalmazni.
39. Jövedéki termék exportálása üzemszünet során 60. § (1) Ha a kivitel helye belföld és a jövedéki termék harmadik országba történő kiszállításáról az üzemszünet ideje alatt
vagy az  üzemszünet végét követően, de még az  e-TKO megküldése előtt az  állami adó- és vámhatóságnak nincs
lehetősége elektronikus kiviteli elismervényt kiállítani, olyan papíralapú okmányt állít ki, és ha az  üzemszünet
megszűnése rövid időn belül nem várható, küld meg a feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságának, amely
az elektronikus kiviteli elismervény valamennyi adatát tartalmazza.
(2) Az állami adó- és vámhatóság a  jövedéki termék harmadik országba történő kiszállításáról kiállított papíralapú
okmány másolatát megküldi a  jövedéki termék feladójának vagy annak megérkezéséről tájékoztatja a  jövedéki
termék feladóját.
(3) Az üzemszünet végét vagy az e-TKO megküldését követően, ha a kivitel helye belföld, az állami adó- és vámhatóság
haladéktalanul kiállítja és a  feladás helye szerinti tagállam illetékes hatóságának megküldi az  elektronikus kiviteli
elismervényt.
(4) Ezt követően az  adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállításra vonatkozó általános szabályokat kell
alkalmazni.
40. Az adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítás befejeződésének igazolása
61. § (1) Az  adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítás befejeződését – figyelemmel az  59–60.  §-ra is –
az elektronikus átvételi elismervény és az elektronikus kiviteli elismervény igazolja.
(2) Az elektronikus átvételi elismervény és az  elektronikus kiviteli elismervény üzemszünettől eltérő ok miatti hiánya
esetén az  adófelfüggesztési eljárás keretében végzett szállítás befejeződése az  (1)  bekezdéstől eltérő módon is
igazolható.
(3) A (2) bekezdés szerinti igazolásként
a) a rendeltetési hely szerinti tagállam illetékes hatóságának – megfelelő bizonyíték alapján – a jövedéki termék
rendeltetési helyre történő megérkezéséről kiállított igazolása, vagy
b) a kivitel helye szerinti tagállam illetékes hatóságának a  jövedéki termék Európai Unió területének
elhagyásáról kiállított igazolása
szolgálhat. (4) A címzett által kiállított és az elektronikus átvételi elismervény valamennyi adatát tartalmazó okmány a (3) bekezdés
a) pontja vonatkozásában megfelelő bizonyítéknak minősül.
(5) Ha a  feladás helye belföld és az  állami adó- és vámhatóság elfogadja a  (3)  bekezdés szerinti igazolást, akkor
a szállítást az uniós számítógépes rendszerben lezárja.
VII. FEJEZET
SZABADFORGALOMBA BOCSÁTOTT JÖVEDÉKI TERMÉK SZÁLLÍTÁSA, ÉRTÉKESÍTÉSE
41. Szabadforgalomba bocsátott jövedéki termék szállítása tagállamok között
62. § (1) Az egyik tagállamban szabadforgalomba bocsátott jövedéki termék másik tagállamba kereskedelmi céllal EKO-val
szállítható.
(2) Kereskedelmi célú az  (1)  bekezdés szerinti szállítás, ha nem magánszemély vagy magánszemély nem saját
felhasználására szállítja a jövedéki terméket.
(3) Annak megállapítása érdekében, hogy a  jövedéki termék magánszemély saját felhasználását szolgálja, az  állami
adó- és vámhatóság a következő szempontokat vizsgálja együttesen:
a) a magánszemély rendelkezik-e az  e  törvény szerinti engedéllyel vagy kérte-e e  törvény alapján
a nyilvántartásba vételét;
b) a birtokban tartás indoka;
c) a jövedéki termék birtokban tartásának helye vagy a szállítás módja;
d) a jövedéki termékkel kapcsolatos valamennyi okmány;
e) a jövedéki termék jellege;
f ) a jövedéki termék meghaladja-e a (4) bekezdés szerinti mennyiséget.
(4) A (3) bekezdés f ) pontja szerinti mennyiség
a) cigaretta esetében 800 darab,
b) szivar esetében 200 darab,
c) legfeljebb 3 gramm súlyú szivarka esetében 400 darab,
d) fogyasztási dohány esetében 1 kilogramm,
e) sör esetében 110 liter,
f ) köztes alkoholtermék esetében 20 liter,
g) alkoholtermék esetében 10 liter,
h) csendes és habzóbor, egyéb csendes és habzó erjesztett ital esetében együttesen 90 liter (ebből habzóbor és
egyéb habzó erjesztett ital legfeljebb 60 liter), és
i) energiatermék esetében a  jármű üzemanyagtartályában és egy, legfeljebb 10 literes hordozható tartályban
lévő mennyiség,
j) töltőfolyadék esetében 300 milliliter.
 (5) Nem minősül kereskedelmi célú szállításnak
a) a két tagállam között közlekedő repülőgépek fedélzetén lévő jövedéki termékek szállítása, ha azokat nem
hozzák forgalomba, mialatt a repülőgép belföldön tartózkodik,
b) a másik tagállamból belföldön keresztül egy másik tagállamba EKO-val végzett szállítás, vagy
c) a 3. § (2) bekezdés 21. pontja szerinti jármű üzemanyagtartályában vagy kiegészítő üzemanyagtartályában
található üzemanyag tagállamok közötti szállítása.
 (6) Szabadforgalomba bocsátott jövedéki termék másik tagállamból, kereskedelmi céllal belföldre történő szállítása
esetén
a) az állami adó- és vámhatóság a  címzett kérésére az  EKO visszaküldendő példányának hátoldalán igazolja
a jövedéki termék utáni adókötelezettség teljesítését vagy annak biztosítását;
b) az állami adó- és vámhatóság a  jövedéki termék feladása előtt – kérelemre – igazolást ad a  belföldön
keletkező adókötelezettségre nyújtott jövedéki biztosíték rendelkezésre állásáról;
c) az adófizetésre kötelezett személy
ca) a beszerzést megelőzően a belföldön keletkező adófizetési kötelezettségnek megfelelő összegben
jövedéki biztosítékot nyújt,
cb) a  beszerzést megelőzően a  beszerzésről – a  jövedéki termék beszerzésének, mennyiségének és
felhasználási céljának megjelölésével – értesíti az állami adó- és vámhatóságot,
cc) az  adófizetési kötelezettség keletkezésének időpontját követő 5 napon belül adóbevallást tesz és
megfizeti az adót.
(7) A (6) bekezdés c) pont ca) alpontja szerint nyújtott jövedéki biztosíték felszabadul
a) az adófizetési kötelezettség teljesítését követően,
b) ha az  adófizetésre kötelezett személy az  adófizetési kötelezettség alól a  jövedéki termék teljes
megsemmisülése vagy helyrehozhatatlan károsodása miatt mentesül,
c) ha a 3. § (1) bekezdés 44. pont c) alpontja szerinti szabálytalanság esetén a jövedéki adót másik tagállamban
igazoltan megfizették. 42. Jövedéki termék szállítása csomagküldő kereskedelem keretében
63. § (1) A  jövedéki termék csomagküldő kereskedelem keretében belföldre szállítása esetén a  csomagküldő kereskedőt
terhelő adókötelezettséget és adófizetési kötelezettséget a  csomagküldő kereskedő 36.  § szerinti adóügyi
képviselője teljesíti.
(2) Az adóügyi képviselő minden belföldre küldött szállítmányt a belföldre történő feladás napján jelenti be az állami
adó- és vámhatósághoz.
(3) A csomagküldő kereskedőtől beszerzett jövedéki termék eredete csak a  címzett nevére kiállított számlával
igazolható.
(4) Az állami adó- és vámhatóság az adó megfizetéséről – kérésre – igazolást ad a csomagküldő kereskedőnek.
 (5) Az adóügyi képviselő által nyújtott jövedéki biztosíték felszabadul,
a) az adófizetési kötelezettség teljesítését követően,
b) ha az  adófizetésre kötelezett személy az  adófizetési kötelezettség alól a  jövedéki termék teljes
megsemmisülése vagy helyrehozhatatlan károsodása miatt mentesül,
c) ha a 3. § (1) bekezdés 44. pont c) alpontja szerinti szabálytalanság esetén a jövedéki adót másik tagállamban
igazoltan megfizették. 43. Jövedéki engedélyes kereskedelem és jövedéki kiskereskedelem általános szabályai
64. § Szabadforgalomba bocsátott jövedéki termék belföldi címről belföldi címzett részére kereskedelmi céllal
a végrehajtási rendeletben meghatározott adatokat tartalmazó szállítólevéllel szállítható.
65. § Jövedéki engedélyes kereskedő és jövedéki kiskereskedő kereskedelmi forgalomban a  végrehajtási rendeletben
meghatározott minőségű üzemanyagot forgalmazhat.
66. § Dohánynövényt tilos végfelhasználó számára értékesíteni, illetve végfelhasználónak beszerezni.
44. Jövedéki engedélyes kereskedelem 67. § (1) Az állami adó- és vámhatóság engedélyével folytatható
a) a
aa) szabadforgalomba bocsátott ellenőrzött energiatermékkel – kivéve az  5 liternél vagy
5 kilogrammnál nagyobb kiszerelésű és az 1 liter vagy 1 kilogramm vagy annál kisebb kiszerelésű
egyéb ellenőrzött ásványolajat, valamint az 5 kilogramm vagy annál kisebb kiszerelésű LPG-t –,
ab) kenőolajjal,
ac) szabadforgalomba bocsátott sörrel, csendes és habzóborral, egyéb csendes és habzó erjesztett
itallal, köztes alkoholtermékkel és alkoholtermékkel, valamint
ad) szabadforgalomba bocsátott dohánygyártmánnyal
a kereskedelemről szóló törvény szerinti nagykereskedelmi tevékenység – ide nem értve az  üzemanyagkártyával
értékesített (beszerzett), felhasznált üzemanyag utólagos, pénzügyi-technikai jellegű elszámolását, ha
az elszámolásról a felek írásban megállapodtak –, továbbá üzemanyagnak nem a 69. § és 72. § szerinti értékesítése,
b) az a) pont aa)–ad) alpontja szerinti termék, valamint az 5 liternél vagy 5 kilogrammnál nagyobb kiszerelésű
egyéb ellenőrzött ásványolaj importálása és exportálása, ha a termék nem az azt szállító magánszemély saját
felhasználását szolgálja,
c) az a) pont aa)–ad) alpontja szerinti termék, valamint az 5 liternél vagy 5 kilogrammnál nagyobb kiszerelésű
egyéb ellenőrzött ásványolaj másik tagállamból belföldre és belföldről másik tagállamba a  62.  § szerinti
kereskedelmi céllal történő szállítása.
(2) A jövedéki engedélyes kereskedő jövedéki terméket belföldön csak adóraktár engedélyesétől (ideértve a megszűnt
adóraktárt az  engedély hatályvesztését követő 30 napig), termékét adóraktárban tároló személytől, felhasználói
engedélyestől, kisüzemi bortermelőtől és jövedéki engedélyes kereskedőtől szerezhet be.
(3) A jövedéki engedélyes kereskedő – a  (2)  bekezdéstől eltérően – a  jövedéki kiskereskedő vagy végfelhasználó
részére értékesített jövedéki termékeket vagy azok egy részét a jövedéki kiskereskedő vagy végfelhasználó kérésére
visszavásárolhatja.
(4) A jövedéki engedélyes kereskedő egyedi, az  állami adó- és vámhatóság által előzetesen engedélyezett esetben
a (2) bekezdésben meghatározott személyeken kívül mástól is beszerezhet jövedéki terméket.
(5) A jövedéki engedélyes kereskedő jövedéki terméket készpénzfizetéssel nem szerezhet be és nem értékesíthet.
 (6) Az (5) bekezdéstől eltérően
a) fűtőolaj mezőgazdasági őstermelő részére – ha a  mezőgazdasági őstermelő a  jövedéki engedélyes
kereskedőnek az őstermelői igazolványát bemutatja –
b) jövedéki termék magánszemély részére
készpénzfizetéssel is értékesíthető.
(7) A jövedéki termék értékesítéséről a  jövedéki engedélyes kereskedő olyan számlát állít ki, amelyen feltünteti
a jövedéki termék KN-kódját és az engedélyének számát.
45. Jövedéki kiskereskedelmi tevékenység 68. § (1) A  jövedéki kiskereskedő jövedéki terméket belföldön csak adóraktár engedélyesétől (ideértve a  megszűnt
adóraktárt az  engedély hatályvesztését követő 30 napig), termékét adóraktárban tároló személytől, felhasználói
engedélyestől, kisüzemi bortermelőtől és jövedéki engedélyes kereskedőtől szerezhet be.
(2) A jövedéki kiskereskedő egyedi, az  állami adó- és vámhatóság által előzetesen engedélyezett esetben
az (1) bekezdésben meghatározott személyeken kívül mástól is beszerezhet jövedéki terméket.
(3) A jövedéki kiskereskedő jövedéki terméket készpénzfizetéssel nem szerezhet be, kivéve adóraktárból vagy kisüzemi
bortermelőtől 200 ezer forintot meg nem haladó értékű jövedéki termék beszerzését.
69. § (1) Jövedéki kiskereskedő a  kereskedelemről szóló törvény szerinti mozgóbolt útján a  (2)  bekezdés szerinti jövedéki
terméket abban az  esetben forgalmazhat, ha az  állami adó- és vámhatóságnak a  mozgóbolton keresztül történő
értékesítés megkezdését – a végrehajtási rendeletben meghatározott adattartalommal – legkésőbb 5 munkanappal
megelőzően bejelenti.
(2) Mozgóbolt útján
a) gázolaj, LPG és a  hivatalosan meghirdetett technikai sportversenyeken (motor-, autó-, repülő-,
motorcsónakversenyeken) a  versenyen részt vevő gépjárművek használatára szolgáló üzemanyag
a felhasználás helyszínén tankautóból,
b) sör, csendes és habzóbor, egyéb csendes és habzó erjesztett ital, köztes alkoholtermék és alkoholtermék
kiszerelve,
c) dohánygyártmányok esetén a  fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek
kiskereskedelméről szóló törvénynek megfelelően
értékesíthető. 70. § (1) A kereskedelemről szóló törvény szerinti vendéglátást vagy szálláshely-szolgáltatást folytató jövedéki kiskereskedő
üzletében és az  ahhoz tartozó raktárában – a  vendégeknek már kiszolgált termékek kivételével – 2 liter alatti
kiszerelésű alkoholtermékből, csendes borból és egyéb csendes erjesztett italból a  végrehajtási rendeletben
meghatározott mennyiségű bontott termék az abban meghatározott feltételekkel tárolható.
(2) Vendéglátást folytató jövedéki kiskereskedő
a) elvitelre csendes bort és egyéb csendes erjesztett italt csak 25 litert meg nem haladó kiszerelésben,
b) 25 litert meghaladó kiszerelésű csendes bort italadagoló szerkezeten keresztül vagy az  állami adó- és
vámhatóság által előzetesen jóváhagyott átfolyásmérővel ellátott szerkezet útján
forgalmazhat.
(3) Sört, csendes és habzóbort, egyéb csendes és habzó erjesztett italt, köztes alkoholterméket és alkoholterméket
jövedéki kiskereskedő a  kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló jogszabály szerinti alkalmi
rendezvényen, a kereskedelemről szóló törvény szerinti közterületi értékesítés keretében, vásáron vagy piacon akkor
forgalmazhat, ha az állami adó- és vámhatóságnak – a végrehajtási rendeletben meghatározott adattartalommal –
az értékesítés megkezdése előtt legkésőbb 3 munkanappal bejelentést tesz.
71. § Bérfőzető a bérfőzött párlatot
a) adóraktár engedélyese részére, vagy
b) – ha a  bérfőzető a  kistermelői élelmiszer-termelés, -előállítás és -értékesítés feltételeiről szóló miniszteri
rendelet szerinti kistermelőnek minősül és megfizette a  132.  § (2)  bekezdés a)  pont ab)  alpontja szerinti
jövedéki adót – palackozott kiszerelésben, zárjeggyel ellátva
ba) a gazdasága helyén a  kereskedelemről szóló törvény szerinti vendéglátás vagy szálláshely
szolgáltatás keretében, vagy
bb) a gazdasága helyétől légvonalban számítva Magyarország területén legfeljebb 40 km távolságon
belüli, a  kereskedelemről szóló törvény szerinti vásáron vagy piacon folytatott kereskedelmi
tevékenység keretében, a 70. § (3) bekezdése szerinti bejelentés megtételével
értékesítheti. 72. § (1) Jövedéki kiskereskedő – figyelemmel a 69. §-ra –
a) üzemanyagot üzemanyagtöltő állomáson vagy automatából történő értékesítés útján,
b) tüzelő-, fűtőanyag célú gázolajat kiskereskedelmi tárolótelepen vagy üzemanyagtöltő állomáson
forgalmazhat.
(2) A  légijárművek kiszolgálását végző üzemanyagtöltő állomáson repülőgép-üzemanyag kizárólag tárolótartályból,
egyéb üzemanyagtöltő állomáson – a  földgáz kivételével – üzemanyag kizárólag tárolótartályból, kútoszlopon
keresztül értékesíthető.
(3) A  jövedéki kiskereskedő az  üzemanyagtöltő állomás forgalmáról a  végrehajtási rendeletben meghatározott
adattartalmú nyilvántartást vezet, melynek adatait havonta lezárja és a havi zárás alapján adatszolgáltatást teljesít
a tárgyhónapot követő hónap 5. napjáig az állami adó- és vámhatóság részére.
73. § Dohánygyártmány kizárólag jogszabálynak megfelelő fogyasztói csomagolási egységben forgalmazható.
VIII. FEJEZET
ADÓZÁSI ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYOK 46. Zárjegy alkalmazása
74. § (1) Dohánygyártmányt és alkoholterméket csak zárjeggyel ellátva bocsáthat szabadforgalomba forgalmazási céllal
az adóraktár engedélyese, importálhat az importáló és lehet belföldön forgalmazni, kivéve
a) a töltőfolyadékot,
b) a 3. § (3) bekezdés 1. pont c) alpontja szerinti alkoholterméket,
c) az 5,5 térfogatszázaléknál kisebb alkoholtartalmú, legfeljebb 0,33 literes kiszerelésű terméket,
d) a 2207 10 00-2207 20 00 KN-kód szerinti alkoholterméket, ha azt
da) laboratóriumi vizsgálatok céljára;
db) kísérleti, kutatási, fejlesztési célra;
dc) kísérleti termékek próbagyártására;
dd) laboreszközök, gépek mosására, tisztítására;
de) szolgáltató tevékenységek, gyógyszer-nagykereskedelem céljára, kórházak, rendelőintézetek,
gyógyszertárak részére;
df ) a fermentált dohányvágat aromásítására;
dg) az adófizetési kötelezettség alóli mentesülést eredményező célra
értékesítik adózottan,
e) a teljesen denaturált alkoholterméket,
f ) a 2207 10 00-2207 20 00 KN-kód szerinti, nyomdaipari célokat szolgáló hígítót, oldószert,
g) a 2207 10 00-2208 90 99 KN-kód szerinti, a  3.  § (3)  bekezdés 1.  pont c)  alpontja szerinti alkoholtermék
előállítására adózottan értékesített alkoholterméket,
h) a 2208 20 12-2208 90 99 KN-kód szerinti, 1,2 térfogatszázaléknál nagyobb alkoholtartalmú, az  adófizetési
kötelezettség alól mentesült terméket,
i) a 9. § (1) bekezdés a) és b) pontja szerint értékesített jövedéki terméket.
(2) A zárjegyet a Magyar Állam állíttatja elő és az állami adó- és vámhatóság bocsátja megrendelés alapján és
a) elszámolási kötelezettség mellett,
b) a zárjegy előállítási költségének a megfizetése ellenében,
c) a másik tagállamban szabadforgalomba bocsátott terméket kereskedelmi céllal belföldre szállító személy
esetében a 62. § (6) bekezdés c) pont ca) alpontjában meghatározott jövedéki biztosíték nyújtása esetén
a (3) bekezdés szerinti igénylő rendelkezésére.
(3) Zárjegyet igényelhet
a) az adóraktár engedélyese,
b) a bejegyzett kereskedő,
c) az importáló,
d) másik tagállamban szabadforgalomba bocsátott terméket kereskedelmi céllal belföldre szállító személy.
(4) A zárjegy darabonként 1500 forint értéket képvisel, amelyet a zárjegyhiányra kell megfizetni.
 (5) A (4)  bekezdés szerint fizetendő összeg a  megfizetés és elszámolás szempontjából jövedéki bírságnak minősül,
továbbá összege nem mérsékelhető, megállapítása nem mellőzhető. 47. Bérfőzött párlat zárjegyezése
75. § (1) A  74.  §-tól és a  78.  §-tól eltérően a  bérfőzető – az  adóraktár részére történő értékesítés kivételével – zárjeggyel
ellátva, kiszerelve értékesítheti a bérfőzött párlatot.
(2) A bérfőzető a  zárjegy megrendelését a  végrehajtási rendeletben foglaltak szerint nyújtja be az  állami adó- és
vámhatósághoz.
(3) Az igényelt zárjegyet az állami adó- és vámhatóság
a) a zárjegy előállítási költségének megfizetését,
b) a származási igazolás állami adó- és vámhatóságnak történt elektronikus vagy más úton történő bemutatását,
c) a 132. § (2) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti adó megfizetését
követően bocsátja a bérfőzető rendelkezésre.
(4) Az átvett zárjeggyel a bérfőzető nem köteles az állami adó- és vámhatóság felé elszámolni, de az átvett zárjegyeket
legkésőbb az átvételt követő 3 napon belül köteles felhelyezni a párlat fogyasztói csomagolására.
48. Zárjegy felhelyezése, pótlása 76. § (1) A  zárjegyet a  legkisebb fogyasztói csomagolási egységre oly módon kell felragasztani, hogy az  sérülésmentesen
ne legyen eltávolítható és a  csomagolás kinyitásakor eltépődjön, valamint az  azon feltüntetett szöveg, adat
– a végrehajtási rendeletben meghatározott eltéréssel – teljes terjedelmében látható legyen.
(2) A zárjegyköteles jövedéki termékre felragasztott zárjegy a  végrehajtási rendeletben meghatározott információkat
tartalmazza.
(3) Ha a  szabadforgalomba bocsátott zárjegyköteles jövedéki termék zárjegye megsérül vagy a  termékről leválik,
a  jövedéki engedélyes kereskedő vagy a  jövedéki kiskereskedő a  zárjegyköteles jövedéki termékre vonatkozó
továbbforgalmazási szándéka esetén az érintett terméket leltárba veszi és a leltárba vett adatokat az állami adó- és
vámhatóságnak bejelenti.
(4) Az állami adó- és vámhatóság a bejelentéstől számított 30 napon belül új zárjegyet helyez fel a termékre, ha a levált,
sérült zárjegy egyedi azonosításra alkalmas és a zárjegyköteles jövedéki termék származása igazolt.
(5) Az új zárjegy felhelyezéséig a levált, sérült zárjegyű termék az üzlet raktárában vagy más, kiszolgálásra nem szolgáló
részében tárolható és a  tárolás jogszerűségét, valamint a  leltárba vételt az  állami adó- és vámhatósághoz tett
bejelentés igazolja.
49. Adó-visszaigénylés zárjegyköteles jövedéki termék után 77. § (1) A  12.  § a), b) és d)  pontja szerinti adó-visszaigénylés feltétele, hogy a  jogosult a  zárjegyet a  zárjegyköteles
jövedéki termékről az  állami adó- és vámhatóság képviselőjének jelenlétében eltávolítsa és megsemmisítse vagy
felülragasztással érvénytelenítse.
(2) A központi költségvetési szerv mentesül az  (1)  bekezdésben meghatározott kötelezettségek alól, ha az  általa
exportált jövedéki termék harmadik országban szolgálatot teljesítő Magyar Honvédség fegyveres erői részére kerül
kiszállításra.
(3) Az adóraktár engedélyese, a  bejegyzett kereskedő és az  importáló a  szabadforgalomból visszaszállított
dohánygyártmány adóját visszaigényelheti, ha
a) a dohánygyártmányt az  adóraktár engedélyese újrafeldolgozza, megsemmisíti vagy megsemmisítteti,
a bejegyzett kereskedő és az importáló megsemmisítteti,
b) a cigarettán kívüli dohánygyártmányok esetében az  adóraktár engedélyese ismételt szabadforgalomba
bocsátási céllal a zárjegyet eltávolítja. 50. Adatszolgáltatás a zárjegyekről
78. § (1) Az  átvett zárjegyekről a  végrehajtási rendelet szerinti adattartalommal a  zárjegyigénylő – kivéve az  adóraktár
engedélyesét – elektronikus nyilvántartást vezet.
(2) A zárjegyigénylő
a) a belföldön felhelyezett zárjegyekről a felhelyezést,
b) a tagállamban vagy harmadik országban felhelyezett zárjegyekről a szabadforgalomba bocsátást vagy a 7. §
(3) bekezdés a) pontja szerinti időpontot,
c) a végrehajtási rendelet szerinti egyéb jelentésköteles zárjegykészlet-változási esetről az  esemény
bekövetkezését
követő munkanapon adatszolgáltatást teljesít az állami adó- és vámhatóság részére.
(3) A zárjegyigénylőnek az átvett és külföldre kiszállított zárjegyet az átvételtől számított három hónapon belül fel kell
helyeznie a zárjegyköteles jövedéki termékre vagy vissza kell hoznia belföldre. Ha a zárjegy vagy a zárjeggyel ellátott
zárjegyköteles jövedéki termék a  zárjegy átvételétől számított három hónapon belül nem kerül vissza belföldre,
a zárjegyet zárjegyhiányként kell a nyilvántartásban feltüntetni.
51. Adómegállapítás, adóbevallás 79. § (1) Az adózó az adót önadózással állapítja meg, vallja be és fizeti meg.
 (2) Az (1) bekezdéstől eltérően az állami adó- és vámhatóság állapítja meg az adót
a) termékimport esetén,
b) ha az adófizetési kötelezettség szabálytalanság miatt keletkezik,
c) ha az adófizetési kötelezettség a 7. § (1) bekezdés d)–e) és k) pontja esetében keletkezik,
d) ha az adófizetési kötelezettség a 7. § (2) bekezdés c) pontja esetében a mentesített szervezetet terheli,
e) az adófizetésre kötelezett személy kérelmére, ha az adófizetési kötelezettség a 7. § (2) bekezdés e)–g) pontja
esetében keletkezik,
f ) ha az adófizetési kötelezettség a 117. § (4) bekezdése esetében keletkezik.
(3) Önadózás esetén az adó alapját és a fizetendő adót naptári hónaponként kell megállapítani.
 (4) Ha az  adóraktár engedélyese az  adófelfüggesztési eljárás keretében átvett jövedéki terméket az  adófizetési
kötelezettség alóli mentesülést eredményező célra használta fel és tárgyhóban nem keletkezett adófizetési
kötelezettsége, nem kell adóbevallást benyújtania.
(5) A nulla adómértékű csendes borra, valamint a 129. § (2) bekezdés a) pontja szerinti termékre nem kell adóbevallást
benyújtani.
(6) Az adóraktár engedélyesének a felszámolási és a végelszámolási eljárás miatti megszűnés kivételével az adóraktári
engedélyének hatályvesztését követő 30 napon belül bevallást kell benyújtania. A felszámolási és a végelszámolási
eljárás miatti megszűnés esetében az  adóbevallásra az  Art.-ot, a  cégnyilvánosságról, a  bírósági cégeljárásról és
a végelszámolásról szóló törvényt vagy a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló törvényt kell alkalmazni.
80. § (1) Az állami adó- és vámhatóság a tárgyhót követő hónap 10. napjáig tájékoztatásul megküldi az adózónak – a tüzelő-,
fűtőanyagként kínált, értékesített vagy felhasznált földgázra, szénre és villamos energiára vonatkozó adatok
kivételével – az  adóbevallás alapját képező adatokat. Az  adóalany ezen adatok beérkezésétől számított 5 napon
belül helyesbítéssel élhet, amelyet megküld az állami adó- és vámhatóság részére.
(2) Az adózó az adó előlegének és a megállapított nettó adónak a különbözetét havonta
a) a tárgyhót követő hónap 20. napjáig,
b) az a)  ponttól eltérően a  kizárólag dohánygyártmányt előállító, forgalmazó adózó a  2 milliárd forintot meg
nem haladó adó összegét a tárgyhót követő második hónap 20. napjáig
fizeti meg vagy ettől az időponttól igényelheti vissza.
52. Adóelőleg 81. § (1) Az  adóraktár engedélyese adóelőleget fizet, ha az  előző év azonos negyedévében keletkezett adófizetési
kötelezettsége elérte a  6 millió forintot. Az  adóelőleg mértéke az  előző év azonos negyedévében keletkezett
adófizetési kötelezettségének egyhatod része.
(2) Ha az  adóraktár engedélyese a  tárgyévet megelőző évben nem fizetett adót, de a  tárgyév első negyedévében
az  adó várható összege eléri a  6 millió forintot, akkor a  várható adóösszeg egyhatodát kell adóelőlegként fizetni.
A második, harmadik és negyedik negyedévben akkor kell adóelőleget fizetni, ha az előző negyedévi adó összege
a  6 millió forintot meghaladja. Az  adóelőleg összege az  előző negyedévi adófizetési kötelezettségének egyhatod
része.
(3) Az (1)  bekezdéstől eltérően nem köteles adóelőleget fizetni az  adóraktár engedélyese, ha kizárólag
dohánygyártmánnyal folytat adóraktári engedélyköteles tevékenységet.
53. Adó-visszaigénylés közös eljárási szabályai 82. § (1) Adó-visszaigénylés esetén visszaigényelhető adóként a  jövedéki termék adóval növelt áron történt beszerzését
igazoló bizonylat kiállításának napján hatályos adómértékkel számított adó vehető figyelembe.
(2) Adó-visszaigénylés a  jövedéki termék adóval növelt áron történt beszerzését igazoló bizonylaton szereplő
ellenértékből legalább az (1) bekezdés szerinti adótartalom kiegyenlítését követően érvényesíthető.
(3) Az adó-visszaigénylésre jogosult az adó-visszaigénylést választása szerint
a) évente, legkorábban a tárgyévet követő év január hónapjának 20. napjától,
b) negyedévente, legkorábban a tárgynegyedévet követő hónap 20. napjától, vagy
c) havonta, legkorábban a tárgyhót követő hónap 20. napjától
igényelheti.
(4) Az adó-visszaigénylő a visszaigénylés jogosultságát a végrehajtási rendeletben előírtak szerint igazolja.
54. Adófizetési kötelezettség alóli mentesülés igazolása 83. § Az adófizetési kötelezettség alóli mentesülést a végrehajtási rendeletben meghatározottak szerint kell igazolni.
55. Ügyintézés 84. § (1) A  jövedéki ügyeket elektronikus úton, az állami adó- és vámhatóság által biztosított információs rendszeren vagy
az állami adó- és vámhatósággal létesített közvetlen kapcsolati rendszeren keresztül kell intézni.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően papíralapon is intézhető
a) a magánszemély 43. § szerinti bejelentési kötelezettsége,
b) a magánfőző által teljesítendő bejelentési kötelezettség, valamint a párlat adójegy igénylése és rendelkezésre
bocsátása,
c) a külföldi személy jövedéki ügye,
d) a hivatalból magánszeméllyel szemben indított hatósági eljárás, kivéve, ha az ügyfél elektronikus ügyintézést
kér és egyúttal megadja az elektronikus ügyintézéshez szükséges elektronikus elérhetőségét,
e) a kizárólag bérfőzést végző adóraktár nyilvántartás-vezetése, adatszolgáltatása.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetben az ügyfél az eljárás bármely szakaszában választhat a kapcsolattartás hagyományos
és elektronikus formája között.
56. Szemledíj, költségtérítés 85. § (1) Az állami adó- és vámhatóság hivatalos helyén kívül, kérelemre végzett eljárása esetén – az engedélyezési eljárás
kivételével – a kérelmezőnek szemledíjat kell fizetni, és meg kell fizetni az eljárás során felmerülő szakértői és más
vizsgálati díjat, szállítási, kiszállási és más vizsgálati költségeket.
(2) A szemledíj, költségtérítés mértékét és a megfizetés módját a végrehajtási rendelet határozza meg.
57. Kötelező érvényű KN-kód besorolás 86. § (1) Az állami adó- és vámhatóság kérelemre vagy hivatalból – utóbbi esetben az adóalany egyidejű értesítése mellett –
az  előállított, felhasznált, beszerzett jövedéki termékre, valamint az  olyan termékre, amelynek előállításához
jövedéki terméket használnak fel, kötelező érvényű KN-kód besorolást adhat ki, amely fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható, rendelkezéseit a határozat közlésének napját követő naptól kell alkalmazni.
(2) Az adóalany terhére a  kötelező érvényű KN-kód besorolással vagy annak megváltoztatásával összefüggő
adókötelezettség vagy jogkövetkezmény a KN-kód besorolás kötelezővé válásának napját megelőző időszakra nem
állapítható meg.
(3) Az engedélynek a kötelező érvényű KN-kód besorolás miatt szükségessé váló módosítása iránti kérelmet a kötelező
érvényű KN-kód besorolásról szóló határozat közlésének napját követő 8 napon belül kell kérelmezni vagy
az engedélyt visszaadni.
(4) A kötelező érvényű KN-kód besorolás kiadása iránti kérelem adattartalmát a végrehajtási rendelet tartalmazza.
58. Megsemmisítés 87. § (1) Jövedéki termék megsemmisítése, ha utána az arra jogosult adó-visszaigénylést vagy adófizetési kötelezettség alóli
mentesülést kíván érvényesíteni, az állami adó- és vámhatóság jelenlétében végezhető a végrehajtási rendeletben
előírt módon, kivéve
a) a tudományos és oktatási célra előállított és az előállító által megsemmisített alkoholterméket,
b) a magánfőzés keretében előállítható párlatmennyiség túllépésének esetét, és
c) az alkoholtermék előállítása során keletkező hulladék megsemmisítését.
(2) A megsemmisítés időpontját az azt megelőző 3. napig be kell jelenteni az állami adó- és vámhatóságnak.
59. Hatósági zár alkalmazása 88. § (1) Az  adóraktár engedélyese és a  felhasználói engedélyes a  hatósági zárral ellátott mérőeszközön, berendezésen
vagy a  hatósági záron végrehajtani kívánt változtatást az  azt megelőző 3. napig bejelenti az  állami adó- és
vámhatóságnak.
(2) Az (1)  bekezdéstől eltérően nem szükséges bejelentést tenni, ha a  változtatásra baleset, kárt okozó üzemzavar
megelőzése vagy következményének elhárítása céljából kerül sor.
(3) Az adóraktár engedélyese és a  felhasználói engedélyes a  hatósági zárral ellátott mérőeszköz, berendezés
működésében keletkezett, a  mérés pontosságát, a  gyártás technológiáját befolyásoló zavart, rendellenességet
haladéktanul bejelenti a  végrehajtási rendeletben meghatározott adattartalommal az  állami adó- és
vámhatóságnak.
(4) A hatósági zárral ellátott mérőeszköz, berendezés működésében mutatkozó, (3)  bekezdés szerinti zavar,
rendellenesség észlelésekor az  azzal összekapcsolt berendezésen a  tevékenységet azonnal meg kell szüntetni
kivéve, ha ettől az  állami adó- és vámhatóság az  adóraktári engedélyben vagy a  felhasználói engedélyben
előzetesen eltérést engedélyezett.
60. Mintavétel 89. § (1) A 9. § (1) bekezdés c) pont ca) alpontja szerinti mentesülés érvényesítéséhez a mintát az adóraktár engedélyesének
20. § (2) bekezdés b) pontja szerinti mintavételi szabályzatában meghatározott módon kell vennie.
(2) A mintavételről az  adóraktár engedélyese jegyzőkönyvet készít a  végrehajtási rendeletben meghatározott
adattartalommal.
61. Egyéb eljárási szabályok 90. § Az üzemszünet ideje alatt alkalmazott papíralapú okmány, az  EKO, a  szabadforgalomba bocsátott termékek
szállítása során alkalmazott szállítólevél, a  borkísérő okmány, valamint az  e  törvény szerinti engedélyes által
e törvény szerint vezetendő nyilvántartás alapbizonylataként használt egyéb bizonylat szigorú számadású bizonylat,
amellyel kapcsolatban elkövetett jogsértésre a számlára, a nyugtára vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
91. § (1) Jövedéki ügyben nem kell alkalmazni a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló
törvény újrafelvételi eljárásra vonatkozó szabályait, valamint e  törvény vagy a  végrehajtási rendelet szerinti
engedélyezési eljárásban nem alkalmazható a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
szóló törvény függő hatályú döntésre vonatkozó rendelkezése.
(2) Önálló fellebbezésnek van helye az első fokon a kézbesítési vélelem megdöntése tárgyában hozott elutasító végzés
ellen.
(3) Jövedéki ügyben az állami adó- és vámhatóság értesíti az ügyfelet a kézbesítési vélelem beálltáról.
 (4) Azon kötelezően bejelentendő adatok tekintetében, amelyeket az  állami adó- és vámhatóságtól eltérő hatóság
nyilvántartása közhitelesen tartalmaz, úgy is teljesíthető a  bejelentési kötelezettség, hogy az  e  törvény szerint
bejelentésre kötelezett személy kéri a  közhiteles nyilvántartást vezető szervet az  állami adó- és vámhatóság
nyilvántartott adatról vagy az adatban bekövetkezett változásról történő értesítésére.
92. § (1) A 14. § (1) bekezdés g) pontja és a 34. § (3) bekezdése szerinti feltétel igazolása történhet
a) a kérelem benyújtásával egyidejűleg hatósági erkölcsi bizonyítvány benyújtásával,
b) annak kérelmezésével, hogy a  bűnügyi nyilvántartó szerv a  rá vonatkozó hatósági erkölcsi bizonyítványt
közvetlenül az állami adó- és vámhatóságnak küldje meg,
c) annak kérelmezésével, hogy az  adatokat a  tevékenység engedélyezése, nyilvántartásba vétele iránti
eljárásban történő felhasználás céljából az  állami adó- és vámhatóság igényelje a  bűnügyi nyilvántartó
szervtől.
(2) Az állami adó- és vámhatóság ellenőrizheti, hogy a  tevékenység gyakorlásának időtartama alatt folyamatosan
fennállnak-e a  14.  § (1)  bekezdés g)  pontja és a  34.  § (3)  bekezdése szerinti feltételek. E  célból az  állami adó- és
vámhatóság adatot igényelhet a bűnügyi nyilvántartó szervtől.
(3) Az állami adó- és vámhatóság a  14.  § (1)  bekezdés g)  pontja és a  34.  § (3)  bekezdése szerinti feltételek
megvalósulásának megállapítása érdekében a megismert személyes adatokat
a) az engedélyezési, nyilvántartásba-vételi eljárás jogerős befejezéséig vagy
b) a hatósági ellenőrzés időtartamára vagy az  engedély visszavonására, nyilvántartásból történő törlésre
irányuló eljárásban az eljárás jogerős befejezéséig
kezeli. (4) Az engedélyhez és a  nyilvántartásba vételi kérelemhez az  e  törvényben vagy a  végrehajtási rendeletben előírt
feltételek teljesítését igazoló iratokat csatolni kell, szükséges nyilatkozatot meg kell tenni.
93. § (1) Az  állami adó- és vámhatóság az  engedéllyel rendelkező személyekről és a  nyilvántartásba vett személyekről
nyilvántartást vezet.
(2) Az (1)  bekezdés szerinti nyilvántartás az  engedélyes vagy a  nyilvántartásba vett nevére, engedélyszámára vagy
nyilvántartási számára, az  engedélyben vagy nyilvántartásban szereplő jövedéki termék vagy berendezés
megnevezésére, az engedély kiadása vagy a nyilvántartásba vétel időpontjára, valamint az engedély hatályosságára
vonatkozó adatok tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül. Az  állami adó- és vámhatóság ezen
adatokat az  ellenőrzés érdekében, az  engedély hatályvesztésének vagy a  nyilvántartásból történő törlést követő
5 évig kezeli.
(3) Az állami adó- és vámhatóság a hatályos engedélyek vagy a gazdálkodókról vezetett nyilvántartások azon adatait,
amelyek tekintetében az  (1)  bekezdés szerinti nyilvántartás közhiteles, a  honlapján – kivéve a  40.  § és a  42.  §
szerint nyilvántartásba vett személyek adatait – közzéteszi annak érdekében, hogy az  engedéllyel rendelkező
vagy nyilvántartásba vett személlyel gazdasági kapcsolatba lépő más személy tájékozódhasson üzletfele
tevékenységének jogszerűségéről.
62. Állami támogatási szabályok 94. § (1) A  110.  § (1)  bekezdés i)  pontja szerinti adómérték, az  Európai Bizottság SA.35767. számú határozata hatálya alá
tartozó állami támogatást tartalmaz.
(2) Az adó mértéke az E85 esetében – a 110. § (1) bekezdés i) pontjától eltérően – a 110. § (1) bekezdés a) pont szerinti
adómérték, ha az  E85-öt olyan adóraktár engedélyese bocsátja szabadforgalomba, aki regionális beruházási
támogatásban, környezetvédelmi beruházási támogatásban vagy mezőgazdasági beruházási támogatásban
részesült és a  110.  § (1)  bekezdés  a)  pontja szerinti adómérték, valamint a  110.  § (1)  bekezdés i)  pontja szerinti
adómérték különbségének és a 110. § (1) bekezdés a) pontja szerinti adómérték alkalmazásával szabadforgalomba
bocsátott E85 mennyiségének szorzata nem éri el a  kapott regionális beruházási támogatás, a  környezetvédelmi
beruházási támogatás vagy a mezőgazdasági beruházási támogatás összegét.
95. § (1) A  112.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti adófizetési kötelezettség alóli mentesülés és a  hozzá kapcsolódó
adó-visszaigénylés, az  Európai Bizottság NN 29/2008. számú határozata hatálya alá tartozó állami támogatást
tartalmaz.
(2) A 113.  § (1)  bekezdés szerinti adó-visszaigénylés az  Európai Bizottság NN 29/2008. számú határozata hatálya alá
tartozó állami támogatást tartalmaz.
(3) A 113.  § (5)  bekezdés szerinti adó-visszaigénylés a  csoportmentességi rendelet 44.  cikke alapján a  2003/96/EK
tanácsi irányelv szerinti környezetvédelmi adókedvezmény formájában nyújtható támogatás.
(4) A 115.  § szerinti adó-visszaigénylés a  csoportmentességi rendelet 25.  cikke alapján kutatás-fejlesztési projekthez
nyújtható támogatás.
(5) A (3) és (4)  bekezdés szerinti támogatások nem nyújthatók az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami
támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 6. §
(4a)–(4b)  bekezdése szerint nehéz helyzetben lévő vállalkozások, továbbá olyan vállalkozások részére, amelyekkel
szemben érvényben van teljesítetlen visszafizetési felszólítás olyan korábbi bizottsági határozat nyomán, amely
valamely támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított.
IX. FEJEZET
ELLENŐRZÉS ÉS JOGKÖVETKEZMÉNYEK 63. Az ellenőrzés általános szabályai
96. § (1) Az  e  törvényben és a  végrehajtási rendeletben meghatározott kötelezettségek teljesítésének és a  jogosultságok
jogszabályi feltételei megvalósulásának – ellenőrzéssel lezárt időszakot nem eredményező – hatósági
ellenőrzésekor az Art. ellenőrzési szabályait ezen alcímben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az (1)  bekezdés szerinti helyszíni ellenőrzéshez az  Art. szerinti általános megbízólevélnek az  állami adó- és
vámhatóság tagjának intézkedésre jogosító szolgálati igazolványa minősül.
(3) A jövedéki termék szállításának helyszíni ellenőrzésekor jogsértés hiányának megállapítása esetén csak abban
az  esetben kell jegyzőkönyvet kiállítani, ha azt az  ellenőrzött személy kéri. Az  állami adó- és vámhatóság
az ellenőrzés tényét jegyzőkönyv készítésének hiányában a szállítási okmányon rögzíti.
(4) Az Art. szerinti adózóra vonatkozó szabályokat az e törvény szerinti ellenőrzött személyre is alkalmazni kell.
 (5) Határozattal rendelhető el folyamatos jelenléttel és vizsgálattal gyakorolt vagy technikai eszköz felszerelésével
folyamatos vizsgálatot lehetővé tévő, többlet-adatszolgáltatási kötelezettséget előíró, valamint a  tevékenység
végzéséhez az állami adó- és vámhatósághoz történő előzetes bejelentési kötelezettséget vagy előzetes bejelentési
kötelezettséget és állami adó- és vámhatósági jelenlétet együttesen előíró ellenőrzés
a) az adóraktár engedélyesénél legfeljebb 1 éves időtartamra, kivéve a  technikai eszköz felszerelésével
időtartam-korlátozás nélkül elrendelhető ellenőrzési módot, ha olyan körülmény merül fel, amely az  adó
beszedésének veszélyeztetettségét valószínűsíti,
b) az a)  ponton kívüli esetben legfeljebb 3 hónap időtartamra, kivéve a  technikai eszköz felszerelésével
időtartam-korlátozás nélkül elrendelhető ellenőrzési módot.
(6) Az ellenőrzött személy az  (5) bekezdés szerinti ellenőrzés során az állami adó- és vámhatóság kérésére biztosítani
köteles az ellenőrzés ellátásához szükséges tárgyi, technikai feltételeket.
(7) Az (5) bekezdés szerinti határozat fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
 (8) Az (5)  bekezdés szerinti ellenőrzési mód fenntartásának indokoltságát az  ellenőrzött kérelmére az  állami adó- és
vámhatóság soron kívül felülvizsgálja.
 (9) Az állami adó- és vámhatóság részére adatszolgáltatás keretében megküldött és az  uniós számítógépes
rendszerben megadott adatok elemzését az  állami adó- és vámhatóság külön ellenőrzés elrendelése nélkül,
folyamatosan végzi. A  kötelezettségszegést fel nem táró adatellenőrzésről jegyzőkönyvet nem készít, arról
az ellenőrzöttet nem értesíti.
(10) Kötelezettségszegést fel nem táró jövedéki ellenőrzésről az állami adó- és vámhatóság a végrehajtási rendeletben
meghatározott adattartalmú egyszerűsített jegyzőkönyvet készít.
64. Eredet igazolása 97. § A jövedéki termék birtokosának a birtokolt jövedéki termék eredetét és a birtoklás jogszerűségét hitelt érdemlően
igazolnia kell.
65. Csomagküldemények ellenőrzése 98. § (1) Az állami adó- és vámhatóság legalább két tagjából álló bizottság az  adófizetési kötelezettség teljesítésének
ellenőrzése érdekében a  postai szolgáltató felvevő- vagy kézbesítőhelyén, a  futár- vagy csomagszállítást végző
szolgáltató telephelyén a csomagküldeményeket felbontás nélkül megvizsgálhatja.
(2) Ha a  vizsgálat alapján valószínűsíthető, hogy a  csomagküldemény adózatlan jövedéki terméket tartalmaz,
az  állami adó- és vámhatóság a  csomagküldeményt felbontás céljából visszatartja. Az  állami adó- és vámhatóság
a  visszatartásról végzéssel dönt, amelyet külföldön feladott csomagküldemény esetén a  címzettként megjelölt
személynek, belföldön feladott csomagküldemény esetén a  feladóként megjelölt személynek, ha pedig ő nem
ismert, a  címzettként megjelölt személynek küld meg, tájékoztatva a  felbontás helyszínéről. Az  állami adó- és
vámhatóság legalább két tagjából álló bizottság a  felbontást az  értesített személy jelenlétében végzi el. Ha
a  visszatartásról értesített személy az  értesítés közlésétől számított 30 napon belül vagy általa kért póthatáridő
esetén 60 napon belül nem jelenik meg a felbontás helyszínén, az állami adó- és vámhatóság a csomagküldeményt
nélküle bontja fel, és a felbontásról készített jegyzőkönyvet az értesített személlyel közli.
(3) A visszatartásról rendelkező végzéssel szemben a  feladó, illetve a  címzett – jogszabálysértésre hivatkozással –
kifogással élhet. A kifogást a végzés közlésétől számított 8 napon belül kell előterjeszteni a végzést hozó állami adóés vámhatóságnál. A kifogást az állami adó- és vámhatóság felettes szerve a benyújtástól számított 15 napon belül
bírálja el. A kifogásnak a felbontás foganatosítására halasztó hatálya van.
(4) Ha a  felbontott csomagküldemény adózatlan jövedéki terméket nem vagy csak részben tartalmaz, az  állami adóés vámhatóság a  csomagküldeményt vagy az  abban található, adózatlan jövedéki termékeken kívüli dolgokat
visszacsomagolja és a felbontásról készített jegyzőkönyvvel együtt az értesített személy részére átadja, eljuttatja.
(5) A csomagküldemény elvesztéséből, megsérüléséből, késedelmes kézbesítéséből keletkezett kár megtérítésére
a  postai szolgáltatásokról szóló törvény és a  futár- vagy csomagszállítást végző szolgáltatóval kötött szerződés
irányadó azzal az  eltéréssel, hogy az  abban meghatározott kártérítési felelősség az  adózatlan jövedéki terméket
nem tartalmazó csomagküldemény esetében az  állami adó- és vámhatóságot terheli, ha a  bekövetkezett kár
bizonyíthatóan a állami adó- és vámhatósági ellenőrzés vagy intézkedés folytán keletkezett.
66. Jogkövetkezmények 99. § Az Art. adóbírságra, mulasztási bírságra és adómérséklésre vonatkozó szabályait jövedéki eljárásokban nem lehet
alkalmazni.
67. Jövedéki bírság 100. § (1) Az a személy, aki az e törvényben meghatározott kötelezettségét megszegi, jövedéki bírsággal sújtandó.
 (2) Ha az (1) bekezdés szerinti kötelezettségszegés a központi költségvetésnek vagyoni hátrányt okoz, a jövedéki bírság
mértéke a központi költségvetésnek okozott vagyoni hátrány mértékének kétszeresétől ötszöröséig terjedő összeg,
de legalább 30 ezer forint.
(3) A 19. § megsértése esetén a jövedéki bírság mértékét az előállított termék mennyisége és
a) egyéb ellenőrzött ásványolaj esetén a 33. § (1) bekezdése szerinti adómérték,
b) csendes bor esetén az adóalap és 3 ezer forint szorzatának megfelelő összeg,
c) a 129.  § (2)  bekezdés a)  pontja szerinti termék esetén az  adóalap és 10 ezer forint szorzatának megfelelő
összeg,
d) a 110.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti nulla adómértékű LPG esetén a  közúti járművek üzemanyagakénti
felhasználásra meghatározott adómérték
alapulvételével kell meghatározni. (4) A jövedéki ellenőrzés során feltárt olyan, az  (1)  bekezdésben meghatározott kötelezettségszegés esetén, ahol
a  központi költségvetésnek okozott vagyoni hátrány összege a  20 ezer forintot nem haladja meg, a  jövedéki
ellenőrzést végző gyorsított eljárás keretében a  helyszínen jövedéki bírságot szabhat ki és szedhet be. Ebben
az  esetben a  lefoglalt jövedéki terméket el kell kobozni, ha a  termék birtokosa a  törvénysértés tényét elismeri,
továbbá a  jogkövetkezményekről szóló tájékoztatást tudomásul veszi és jogorvoslati jogáról lemond. Gyorsított
eljárás esetén a  (2) és (3)  bekezdéstől eltérően a  jövedéki bírság összege 20 ezer forint. Ha a  gyorsított eljárás
feltételei nem állnak fenn, az ellenőrzést végző az általános szabályok szerint jár el.
(5) Ha a  jövedéki engedélyes kereskedelmi tevékenységet folytató kereskedő kétséget kizáróan adózott termékeket
forgalmaz, de nem rendelkezik jövedéki engedéllyel, a  kivetendő jövedéki bírság alapja a  kereskedő termékköre
szerinti jövedéki engedélyhez e törvényben előírt jövedéki biztosíték összegének és azon napok számának szorzata,
amely alatt a  kereskedő a  jövedéki bírság kivetéséig engedély nélkül folytatta tevékenységét. A  jövedéki bírság
mértéke a  bírságalapnak és a  jövedéki bírság kivetése időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszerese
365-öd részének a szorzata, de legalább 500 ezer forint.
(6) A (2), (5), (8) és (9)  bekezdés alá nem tartozó kötelezettségszegések esetén a  magánszemély 300 ezer forintig,
a gazdálkodó szervezet 750 ezer forintig terjedő jövedéki bírsággal sújtható.
(7) A (2), az  (5) és a  (6)  bekezdés szerinti jövedéki bírságra az  Art.-nak a  megbízható és a  kockázatos adózói
minősítésnek az  adóbírság és a  mulasztási bírság felső határát módosító és az  ezek kiszabásával kapcsolatos
szabályait alkalmazni kell.
(8) A 39. § megsértése esetén a jövedéki bírság mértéke kilogrammonként 100 ezer forint.
 (9) Cukorcefre adóraktáron kívüli előállítása, birtoklása esetén a  jövedéki bírság mértéke kilogrammonként 3 ezer
forint, de legalább 100 ezer forint. Ezen alcím alkalmazásában cukorcefre alatt olyan, erjesztéssel jövedéki termék
előállítására alkalmas anyagot kell érteni, amelynek szénhidrát tartalma 50%-ot meghaladó mértékben hozzáadott
cukor- vagy keményítőtartalmú, mezőgazdasági eredetű termékből származik. Nem minősül cukorcefrének az olyan
anyag, amely a  terméket birtokló személy által a  szakmai szabályok alapján engedéllyel vagy engedély nélkül
jogszerűen, alapanyagként vagy gyártásközi termékként felhasználható termékelőállításhoz.
101. § A jövedéki bírság összege kivételes méltánylást érdemlő körülmény esetén hivatalból vagy kérelemre mérsékelhető,
kiszabása mellőzhető. A  mellőzés abban az  esetben alkalmazható, ha a  körülményekből megállapítható, hogy
a  jogsértő személy az  adott helyzetben a  tőle elvárható körültekintéssel járt el. A  jövedéki bírság mérséklésénél
az  eset összes körülményét mérlegelni kell, különösen az  adózás alól elvont termék, a  hamis, hamisított vagy
jogtalanul megszerzett zárjegy és hivatalos zár mennyiségét, a központi költségvetésnek okozott vagyoni hátrány
nagyságát, keletkezésének körülményeit, a jogsértő személy jogellenes magatartásának súlyát.
68. Lefoglalás, elkobzás 102. § (1) Az állami adó- és vámhatóság a jövedéki ügyben folytatott eljárása során a tényállás tisztázása, továbbá az e törvény
szerinti elkobzás érvényesítése érdekében bármely dolgot – az élő állat kivételével – lefoglalhat.
(2) A lefoglalást elrendelő végzéssel szemben az  ügyfél – a  100.  § (4)  bekezdése szerinti eset kivételével –
jogszabálysértésre hivatkozással kifogással élhet. A  kifogást a  végzés közlésétől számított 8 napon belül kell
benyújtani az  állami adó- és vámhatósághoz. A  kifogást az  állami adó- és vámhatóság a  benyújtástól számított
15 napon belül bírálja el. A kifogásnak a lefoglalás végrehajtására nincs halasztó hatálya.
(3) A lefoglalást meg kell szüntetni arra a  dologra, amire a  jövedéki eljárás eredményes lefolytatása érdekében már
nincs szükség.
(4) A lefoglalt dolog annak adható ki, aki a  tulajdonjogát minden kétséget kizáróan igazolja vagy annak, akitől azt
az  állami adó- és vámhatóság lefoglalta feltéve, hogy az  illető a  jogszerű birtoklás tényét igazolta. Ha a  lefoglalás
megszüntetéséről rendelkező végzés közlését követő 3 munkanapon belül nem történt meg a kiadni rendelt dolog
átvétele, a kiadás feltétele, hogy a lefoglalás megszüntetéséről rendelkező végzés közlésének napját követő nap és
a kiadni rendelt termék, dolog és eszköz kiadásának napja közötti időtartamra eső tárolási költséget az állami adóés vámhatóság részére igazoltan megtérítsék.
(5) Az (4)  bekezdéstől eltérően, ha a  jövedéki kötelezettségszegéssel összefüggésben indult büntetőeljárásban
lefoglalásnak van helye és ennek érdekében a  büntetőügyben eljáró hatóság az  állami adó- és vámhatóságot
megkereste, a lefoglalt dolgot a büntetőeljárást lefolytató hatóságnak kell kiadni.
(6) Ha a  kiadni rendelt dolgot a  lefoglalás megszüntetéséről rendelkező végzés közlését követő 60 napon belül
a  (4)  bekezdésben meghatározott személy nem veszi át, azt az  állami adó- és vámhatóság értékesítheti.
Az értékesítésből befolyt ellenérték a kiadni rendelt, de át nem vett dolog helyébe lép. Az értékesítés meghiúsulása
esetén az állami adó- és vámhatóság a kiadni rendelt dolgot megsemmisítheti.
(7) Ha a  (6)  bekezdésben foglaltak szerinti értékesítésből befolyt ellenértéket az  annak átvételére jogosult személy
az  állami adó- és vámhatóság ez  irányú tájékoztatásának közlésétől számított öt éven belül nem veszi át,
az  értékesítésből befolyt ellenérték az  államra száll. Az  értékesítésből befolyt ellenérték után az  állami adó- és
vámhatóságnak kamatfizetési kötelezettsége nincs.
(8) A (4), a (6) és a (7) bekezdésben meghatározott határidők elmulasztása miatt igazolási kérelemnek helye nincs.
 (9) A lefoglalt dolog elszállításával, tárolásával, őrzésével kapcsolatos költségek az  ügyfelet terhelik, ha jogerősen
végrehajtható jövedéki bírság megfizetésére kötelezték, ellenkező esetben a felmerült költségeket az állam viseli.
 (10) A lefoglalt dolognak az  állami adó- és vámhatóság által üzemeltetett raktárban történő tárolása esetén
a vámjogszabályokat kell alkalmazni.
 (11) Az állami adó- és vámhatóság a lefoglalt dolgot elszállítja és megőrzi, vagy ha ez aránytalanul magas költségekkel
járna, a dolgot az ügyfél őrizetében hagyja a használat és az elidegenítés jogának megtiltásával.
 (12) Az ügyfél vagy képviselője a  nála lefoglalt iratokba betekinthet, kérésére azokról az  állami adó- és vámhatóság
másolatot készít. 103. § (1) El kell kobozni
a) a lefoglalt dolgot, amire a  jogerősen megállapított jövedéki kötelezettségszegést elkövették és a  jövedéki
ügyben a 100. § (2), (3), (5), (8) és (9) bekezdése szerinti jövedéki bírság kerül kiszabásra vagy ha a jövedéki
bírság kiszabását a 101. § alapján az állami adó- és vámhatóság mellőzte,
b) a lefoglalt dolgot, ha azon a jövedéki törvénysértés elkövetését célzó átalakítást végeztek.
(2) Ha az eset összes körülményeinek vizsgálata alapján további jogsértés elkövetése valószínűsíthető, a 37. § szerinti
jövedéki termék előállítására alkalmas berendezést az állami adó- és vámhatóság elkobozhatja, ha a 37. § szerinti
nyilvántartásba-vételi kötelezettségét a berendezést előállító, értékesítő vagy birtokló nem teljesíti.
(3) Az elkobzott termékre nem kell az adót kivetni, kivéve ha
a) a jövedéki jogsértés elkövetője az adó kivetését kifejezetten kéri, vagy
b) a jövedéki jogsértést megvalósító személy ezzel a magatartásával a Btk. 396. §-a szerinti költségvetési csalás
bűncselekményt követett el, és az  Art. 40.  § (2) és (3)  bekezdése szerinti elkülönített számlára befizetést
teljesített.
(4) Ha a lefoglalt dolog nem uniós áru, elkobzására is e törvényt kell alkalmazni.
 (5) Az elkobzott dolgok közül
a) az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló törvény hatálya alá tartozó terméket, továbbá
jogszabályban meghatározott eljárástól eltérően előállított vagy kezelt csendes bort, valamint
a dohánygyártmányt meg kell semmisíteni;
b) a zárjegyet, a hivatalos zárat és a jövedéki termék előállítására alkalmas berendezést meg kell semmisíteni;
c) az  a)  és  b)  pontba nem tartozó egyéb elkobzott termék és eszköz esetén az  állami adó- és vámhatóság
intézkedik azoknak az  állam javára történő értékesítéséről vagy a  (6)  bekezdés szerinti átadásról,
felhasználásról,
d) azokat a termékeket, amelyek értékesítése valamely szellemi tulajdonjogot sértene, meg kell semmisíteni.
 (6) Az elkobzott energiatermék, valamint az abból vett, állami adó- és vámhatóság által tárolt és megsemmisítésre váró
minta
a) a katasztrófavédelemről szóló törvény szerinti katasztrófa esetén a  területileg illetékes védelmi
bizottság elnökének, I–III. fokú árvíz- és belvíz-védekezési készültség esetén az  érintett terület települési
önkormányzata polgármesterének vagy a  vízügyi igazgatási szervezet területi szerve vezetőjének
kérelem alapján – az  állami adó- és vámhatóság vezetője jóváhagyásával, elszámolási kötelezettség
mellett – átadható;
b) közül az a) pont szerinti átadásra nem került energiaterméket az állami adó- és vámhatóság – az állami adóés vámhatóság vezetője jóváhagyásával, elszámolási kötelezettség mellett – üzemanyagként vagy fűtési,
tüzelési célra felhasználhatja;
c) közül az  értékesítésre vagy az  a)  és  b)  pont szerint átadásra, felhasználásra nem került energiaterméket
a katasztrófavédelmi szerv részére oktatás, gyakorlatozás céljára a katasztrófavédelmi szerv kérelme alapján
– az állami adó- és vámhatóság vezetője jóváhagyásával, elszámolási kötelezettség mellett – átadható.
(7) Az állami adó- és vámhatóság az  elkobzásról rendelkező döntést követően, de annak jogerőre emelkedését
megelőzően jogosult a lefoglalt
a)   (5)  bekezdés a)  pontja szerinti dolog előzetes megsemmisítésére, ha az  gyors romlásnak van kitéve,
huzamosabb tárolásra alkalmatlan,
b)  (5) bekezdés b) pontja szerinti dolog előzetes megsemmisítésére, a lefoglalt (5) bekezdés c)  pontja szerinti
dolog előzetes értékesítésére,
c) energiatermék előzetes, (6)  bekezdés  a)   pontja szerinti célra történő átadására, valamint
a (6) bekezdés b)  pontja szerinti felhasználására,
ha annak kezelése, tárolása, őrzése – különösen a  dolog értékére vagy az  előreláthatólag hosszú ideig tartó
tárolására tekintettel – aránytalan és jelentős költséggel járna.
(8) A lefoglalt dolog előzetes értékesítéséből befolyt ellenérték a lefoglalt dolog helyébe lép.
 (9) Az állami adó- és vámhatóság vagy a  bíróság döntése alapján visszaadni rendelt, de természetben már ki nem
adható
a) értékesített lefoglalt vagy elkobzott dolog esetén az értékesítésből befolyt ellenértéknek,
b) megsemmisített, átadott vagy felhasznált lefoglalt vagy elkobzott dolog esetében a lefoglaláskori értéknek
a megtérítés időpontjáig eltelt időre számított mindenkori jegybanki alapkamattal növelt összegét kell megtéríteni.
104. § (1) Az  e  Fejezetben meghatározott jogkövetkezmények együttesen is megállapíthatók. E  jogkövetkezmények nem
érintik az  adó megfizetésének kötelezettségét, továbbá a  vámjogszabályok és az  Art. szerint megállapítható
pótlékokat.
(2) Jövedéki jogsértés miatt nem alkalmazhatóak az e Fejezetben meghatározott jogkövetkezmények a Rendőrségről
szóló törvényben meghatározott megbízhatósági vizsgálatot lefolytató személlyel szemben, ha a  jogsértést
meghatározott feladata ellátása során, ügyész előzetes jóváhagyásával követi el és a  jogsértés elkövetése
bűnfelderítési érdeket szolgál.
105. § (1) A  magánfőzés szabályainak betartását ellenőrző önkormányzati adóhatóság eljárása során a  tényállás
tisztázása, továbbá az  e  törvény szerinti elkobzás érvényesítése érdekében lefoglalást rendelhet el, továbbá
a desztillálóberendezés és az azon előállított termék jogszabályi követelményeknek való megfelelősége tárgyában
díjmentesen szakvéleményt kérhet az állami adó- és vámhatóságtól.
(2) Az önkormányzati adóhatóság a  magánfőzésre szolgáló desztillálóberendezést és az  azon előállított jövedéki
terméket lefoglalhatja, ha
a) a magánfőző a  143.  § (1)  bekezdése szerinti bejelentésében a  desztillálóberendezés jogszerű birtoklása
megállapításához szükséges adatok tekintetében valótlan adatokat ad meg, vagy
b) a magánfőző párlatot a desztillálóberendezés bejelentése vagy párlat adójegy beszerzése nélkül állít elő.
(3) Az önkormányzati adóhatóság által elrendelt lefoglalási eljárásra az állami adó- és vámhatóság által alkalmazható
lefoglalásra vonatkozó eljárási szabályokat kell alkalmazni.
(4) Az önkormányzati adóhatóság az  általa lefoglalt jövedéki terméket és desztillálóberendezést elkobozza és
megsemmisítésre átadja az állami adó- és vámhatóságnak, ha a jövedéki ügyben jogerősen a 106. § szerinti bírság
kerül kiszabásra.
(5) Ha az önkormányzati adóhatóság a magánfőzés szabályainak ellenőrzése során az évente előállítható mennyiségi
korlát túllépését észleli, erről haladéktalanul értesíti az állami adó- és vámhatóságot.
69. Egyéb bírság 106. § Az önkormányzati adóhatóság azt a természetes személyt, aki
a) a magánfőzésre vonatkozó szabályoknak megfelelve, de a  desztillálóberendezés bejelentése vagy párlat
adójegy beszerzése nélkül végzi párlat előállítását,
b) a desztillálóberendezés jogszerű birtoklása megállapításához szükséges adatok tekintetében valótlan
adatokat ad meg,
felszólítja, hogy jogszabályi kötelezettségének tegyen eleget 15 napon belül. Ha az  érintett a  felszólításának
határidőig nem tesz eleget, az önkormányzati adóhatóság 200 ezer forintig terjedő bírsággal sújtja.
70. Üzletzárás 107. § (1) A  jövedéki termékkel kereskedelmi tevékenységet folytató, a  64–73.  §-ban meghatározott kötelezettségeket
megszegő személlyel szemben az  Art. szerinti, az  adóköteles tevékenység célját szolgáló helyiség lezárása
intézkedés alkalmazható.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti intézkedés tartama az  első jogsértés alkalmával 12, ismételt előfordulás esetén 30, majd
minden további jogsértés alkalmával 60 nyitvatartási napig terjedhet.
(3) Az ismételt jogsértéshez kapcsolódó (2) bekezdés szerinti szabályok nem alkalmazhatóak, ha a két egymást követő
ugyanolyan jogsértés elkövetése – ha annak pontos időpontja nem állapítható meg, feltárása – között 2 év eltelt.
(4) Nem alkalmazható az  (1)  bekezdés szerinti intézkedés, ha a  jogsértéssel érintett sör, csendes és habzóbor, egyéb
csendes és habzó erjesztett ital, köztes alkoholtermék vagy alkoholtermék mennyisége nem haladja meg a 10 litert.
X. FEJEZET
ENERGIATERMÉK 108. § A 19.  §-t, valamint a VI. és VII. Fejezetet az  energiatermékek közül kizárólag az  ellenőrzött energiatermékekre kell
alkalmazni.
71. Adóalap, adómérték 109. § (1) Az adó alapja az energiatermék mennyisége, az adómértéknél meghatározott mennyiségi egységben mérve.
 (2) Ha az  adómértéknél megadott mennyiségi egység liter, akkor azt +15 °C-ra átszámított térfogaton kell
megállapítani. Az  energiatermék +15 °C hőmérséklethez tartozó térfogatát a  mérésügyről szóló törvény
előírásainak megfelelően az MSZ EN ISO 3675, az MSZ EN ISO 3838 vagy az MSZ EN ISO 12185 jelű, a kőolajtermékek
sűrűségének meghatározására vonatkozó szabványokban idézett MSZ ISO 91-1 szabványban ismertetettek vagy
az előzőekkel egyenértékű műszaki megoldás szerint (csőkészlet esetén számítással) kell meghatározni.
110. § (1) Az adó mértéke
a) a benzinre
aa) ha a  kőolaj (3)  bekezdés szerinti világpiaci ára az  50 amerikai dollár (a  továbbiakban: USD)/hordó
értéket meghaladja, 120 000 Ft/ezer liter,
ab) ha a  kőolaj (3)  bekezdés szerinti világpiaci ára nem haladja meg az  50 USD/hordó értéket,
125 000 Ft/ezer liter,
b) a petróleumra
ba) ha a kőolaj (3) bekezdés szerinti világpiaci ára meghaladja az 50 USD/hordó értéket, 124 200 Ft/ezer
liter,
bb) ha a  kőolaj (3)  bekezdés szerinti világpiaci ára nem haladja meg az  50 USD/hordó értéket,
129 200 Ft/ezer liter,
c) a gázolajra üzemanyagkénti vagy tüzelő-, fűtőanyagkénti kínálás, értékesítés vagy felhasználás esetén
ca) ha a kőolaj (3) bekezdés szerinti világpiaci ára meghaladja az 50 USD/hordó értéket, 110 350 Ft/ezer
liter,
cb) ha a  kőolaj (3)  bekezdés szerinti világpiaci ára nem haladja meg az  50 USD/hordó értéket,
120 350 Ft/ezer liter,
d) a fűtőolajra tüzelő-, fűtőanyagkénti kínálás, értékesítés vagy felhasználás esetén 4655 Ft/ezer kilogramm,
üzemanyagkénti kínálás, értékesítés vagy felhasználás esetén 116 000 Ft/ezer kilogramm,
e) az LPG-re közúti járművek üzemanyagakénti kínálás, értékesítés vagy felhasználás esetén 95 800 Ft/ezer
kilogramm, egyéb motorikus célú kínálás, értékesítés vagy felhasználás esetén 12 725 Ft/ezer kilogramm,
tüzelő-, fűtőanyagkénti kínálás, értékesítés vagy felhasználás esetén 0 Ft/ezer kilogramm,
f ) földgázra közúti járművek üzemanyagkénti kínálás, értékesítés vagy felhasználás esetén 28 Ft/nm3,
egyébként 0,3366 Ft/kWh,
g) a villamos energiára 310,50 Ft/megawattóra,
h) a szénre 2 516 Ft/ezer kilogramm,
i) –  figyelemmel a  94.  § (2)  bekezdésére is – az  E85 esetében a  termék bioetanolon kívüli komponenseinek
térfogatra számított mennyiségi részaránya és az a) pont szerinti adómérték szorzatának, valamint a termék
bioetanol tartalmának térfogatra számított mennyiségi részaránya és 70 000 Ft/ezer liter szorzatának
együttes összege,
j) a 2207 10 00-2207 20 00 KN-kód szerinti alkoholtermék bioüzemanyag esetében a  132.  § (2)  bekezdés
b) pontja szerinti adómérték,
k) a tiszta növényi olajat előállító által a  117.  § (1)  bekezdésben meghatározott mennyiségben és célra
felhasznált tiszta növényi olaj esetében a  c)  pont ca)  alpontja szerinti adómérték alkalmazása esetén
az  adómérték 18%-a, a  c)  pont cb)  alpontja szerinti adómérték alkalmazása esetén az  adómérték 16,5%-a,
egyébként 110 350 Ft/ezer liter.
(2) Az adó mértéke az (1) bekezdésben meg nem határozott energiatermékre
a) a benzin vagy gázolaj adalékakénti, hígítóanyagakénti kínálás, értékesítés vagy felhasználás esetén
az (1) bekezdés a) vagy c) pontja szerinti adómérték,
b) az üzemanyagkénti vagy a  tüzelő-, fűtőanyagkénti kínálásnak, értékesítésnek vagy felhasználásnak
megfelelően az  (1)  bekezdés a)–f )  pont szerinti energiatermékek közül a  hozzá legközelebb álló
energiatermékre meghatározott adómérték.
(3) Az (1)  bekezdés a)–c)  pontja szerinti, január 1-jétől, április 1-jétől, július 1-jétől, illetve október 1-jétől érvényes
adómértékek megállapítása a Platts Crude Oil Marketwire – tárgynegyedévet megelőző negyedév első hónapjának
első napja és utolsó hónapjának 15. napja közötti időszakra vonatkozó – Brent (Dated) napi jegyzései Mid értékeinek
és a  tárgynegyedévet megelőző negyedév első hónapjának első napja és utolsó hónapjának 15. napja közötti
időszak egyes napjaitól számított mindenkori harmadik havi szállítású Brent napi jegyzések Mid értékeinek számtani
átlaga alapján történik. Az  így meghatározott átlagos árat az  állami adó- és vámhatóság internetes honlapján
a tárgynegyedévet megelőző hónap 15. napját követő 5. munkanapig közzéteszi.
72. Adókötelezettség, adófizetési kötelezettség 111. § (1) A 6. §-tól eltérően adókötelezettség keletkezik a földgázra, a villamos energiára és a szénre, ha
a) az energiakereskedő energiafelhasználónak – kivéve a  lakossági energiafogyasztót – földgázt, villamos
energiát vagy szenet értékesít,
b) az energiafelhasználó – kivéve a lakossági energiafogyasztót – belföldön közvetlenül energiatermelőtől vagy
szervezett energiapiacról földgázt, villamos energiát vagy szenet vásárol,
c) az energiafelhasználó – kivéve a lakossági energiafogyasztót – másik tagállamból földgázt, villamos energiát
vagy szenet vásárol,
d) az energiafelhasználó – kivéve a lakossági energiafogyasztót – harmadik országból földgázt, villamos energiát
vagy szenet vásárol,
e) a gazdálkodó saját felhasználásra termel, állít elő földgázt, villamos energiát vagy szenet, kivéve ha
ea) a  termelt villamos energiát geotermikus, nap-, szél-, vízenergiából vagy biomasszából (ideértve
a biomasszából előállított terméket is) állítja elő,
eb) a termelt földgázt, villamos energiát vagy szenet a 112. §-ban és a 116. §-ban meghatározott célra
használja fel,
ec) a  termelt villamos energiát adózottan beszerzett földgáz, villamos energia vagy szén
felhasználásával, 50 megawatt alatti teljesítményű erőműben állítja elő és nem él a  112.  §
vagy a  116.  § szerinti adófizetési kötelezettség alóli mentesüléssel vagy adó-visszaigénylési
jogosultságával,
f ) az energiakereskedő saját célra használ fel földgázt, villamos energiát vagy szenet,
g) az energiafelhasználó az  a)–f )  pontban meg nem határozott esetben adózatlan földgázt, villamos energiát
vagy szenet vásárol vagy használ fel,
h) az energiafelhasználó a  szén vásárlásakor valótlan nyilatkozatot tesz az  energiakereskedőnek arról, hogy
lakossági energiafogyasztó,
i) a távhőszolgáltató a 118. § (5) bekezdés szerinti igazolást valótlan tartalommal állítja ki.
(2) Az (1)  bekezdéstől eltérően, ha energiakereskedő földgázt vagy villamos energiát gépjárművek közvetlen
kiszolgálását végző töltőállomást üzemeltető részére értékesít, az  adókötelezettség akkor keletkezik, amikor
az energiakereskedő a földgázt vagy villamos energiát a töltőállomást üzemeltető részére értékesíti.
(3) Az adó alanya
a) az (1) bekezdés a) és f ) pontja esetében az energiakereskedő,
b) az (1) bekezdés b)–d), g) és h) pontja esetében az energiafelhasználó,
c) az (1) bekezdés e) pontja esetében az előállító,
d) az (1) bekezdés i) pontja esetében a távhőszolgáltató,
e) a (2) bekezdés esetében a töltőállomás üzemeltetője részére értékesítő energiakereskedő.
(4) Az adófizetési kötelezettség
a) az (1)  bekezdés  a) és b)  pontja, valamint a  (2)  bekezdés esetében az  áfatörvény szerinti teljesítés
időpontjában, az ellenérték vagy a részkifizetések alapjául szolgáló mennyiségre,
b) az (1)  bekezdés  c)  pontja esetében az  adóbevallási időszak utolsó napján, az  adóbevallási időszakban
beszerzett mennyiségre,
c) az (1) bekezdés d) pontja esetében a vámjogi szabadforgalomba bocsátáskor, a vámjogi szabadforgalomba
bocsátott mennyiségre,
d) az (1)  bekezdés e)–f )  pontja esetében a  felhasználás időpontjában, a  saját célra felhasznált
energiamennyiségre,
e) az (1)  bekezdés g)  pontja esetében az  áfatörvény szerinti teljesítés időpontjában, az  ellenérték vagy
a részkifizetések alapjául szolgáló mennyiségre, saját célra felhasznált energiatermék esetében a felhasználás
időpontjában, a saját célra felhasznált mennyiségre,
f ) az (1) bekezdés h) pontja esetében a vásárláskor, a vásárolt szén mennyiségére,
g) az (1)  bekezdés i)  pontja esetében a  távhőszolgáltató általi vásárláshoz kapcsolódó, az  áfatörvény szerinti
teljesítés időpontjában, a  nyilatkozattal ellentétesen nem a  lakosság részére szolgáltatott hő előállítása
céljára felhasznált energiatermék mennyiségére
keletkezik.
 (5) A (4)  bekezdéstől eltérően, az  olyan ügyletnél, ahol a  felek időszakonkénti elszámolásban vagy fizetésben
állapodnak meg vagy az  ellenértéket meghatározott időszakra állapítják meg, az  adófizetési kötelezettséget
az  elszámolással vagy fizetéssel érintett időszak első napján hatályos adómérték figyelembevételével kell
megállapítani.
73. Mentesülés az adófizetési kötelezettség alól 112. § (1) A 9. §-ban foglaltakon túl mentesül az adófizetési kötelezettség alól
a) a repülőgép-üzemanyagot nem magáncélú légiközlekedési tevékenységet végző légijármű részére kiszolgáló
adóraktár engedélyese;
b) a jelölt gázolajat magyar vagy külföldi hajólajstromban nyilvántartott, a  víziközlekedésről szóló törvény
szerinti gazdasági célú hajózási tevékenységet végző hajó (ideértve a kompot is) részére kiszolgáló adóraktár
engedélyese;
c) az adóraktár engedélyese az adóraktárában adófelfüggesztési eljárás alatt álló energiatermékre, amelyet
ca) energiatermék előállításához kapcsolódó célra,
cb) kapcsolt hő- és villamos energia, valamint lakossági energiafogyasztónak szolgáltatott hő (ideértve
a  központi fűtésről és melegvíz-szolgáltatásról szóló kormányrendelet szerinti központi fűtést és
melegvíz-szolgáltatást) előállítása céljára,
cc) kémiai redukcióban, ásványtani, elektrolitikus és kohászati folyamatban
használ fel.
(2) A repülőgép-üzemanyagot az (1) bekezdés a) pontja szerint kiszolgáló adóraktár részének tekintendő a kiszolgálást
végző tartályautó.
(3) A jelölt gázolajat az  (1)  bekezdés b)  pontja szerint kiszolgáló adóraktárnak tekintendő a  közforgalmú hajózási
kikötőben állomásozó, és azt hajótöltési céllal a végrehajtási rendeletben meghatározottak szerint elhagyó hajó.
(4) A jelölt gázolajból a jelölőanyag nem távolítható el.
74. Közlekedéshez kapcsolódó adó-visszaigénylés 113. § (1) A vasúti közlekedésről szóló törvény szerinti vasúti személyszállítási vagy vasúti árutovábbítási tevékenységet végző
személy jogosult az  e  tevékenységéhez, valamint az  e  tevékenységhez kapcsolódóan végzett vasúti vontatáshoz,
tolatáshoz felhasznált gázolaj adójának visszaigénylésére.
(2) Az üzemben tartóként nyilvántartott személy jogosult a víziközlekedésről szóló törvény szerinti úszómunkagépben
felhasznált gázolaj adójából literenként 103 forint visszaigénylésére.
(3) A közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló miniszteri rendeletben meghatározott M2 járműkategóriába
és M3 járműkategóriába tartozó autóbuszokat a  helyi és helyközi közlekedésében üzemeltető személy jogosult
az e tevékenységéhez felhasznált földgáz adójának visszaigénylésére.
(4) Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó
szerv jogosult a  közfeladat ellátásával közvetlen összefüggésben közlekedési célra felhasznált földgáz adójának
visszaigénylésére.
(5) A 3. § (2) bekezdés 21. pontja szerinti jármű üzembentartója vagy – bérelt jármű esetében – bérlője jogosult
a) az üzemanyagtöltő-állomáson üzemanyagkártyával megvásárolt, vagy
b) belföldi telephelyén üzemanyag-tárolásra rendszeresített üzemanyag-tankoló automatával ellátott tartályból
elektronikus mérőeszközön keresztül betöltött
kereskedelmi gázolaj után a 110. § (1) bekezdés c) pont ca) alpontja szerinti adómérték alkalmazása esetén
literenként 7 forint, a 110. § (1) bekezdés c) pont cb) lpontja szerinti adómérték alkalmazása esetén literenként 17 Ft
visszaigénylésére.
75. Minősített földgázellátási üzemzavarhoz kapcsolódó adó-visszaigénylés 114. § Minősített földgázellátási üzemzavar esetén a  földgázfelhasználó jogosult a  minősített földgázellátási
üzemzavar fennállása alatt és azt követően még 2 munkanap során felhasznált gázolaj adójából literenként
103 Ft visszaigénylésére, ha a gázolajat a minősített földgázellátási üzemzavar fennállása alatt vagy azt legfeljebb
5 munkanappal megelőzően szerezte be.
76. Motorfejlesztéshez kapcsolódó adó-visszaigénylés 115. § (1) A motorfejlesztést végző személy jogosult az e tevékenységéhez felhasznált üzemanyag adójának visszaigénylésére
a (2) bekezdésben foglalt mértékig.
(2) Az adó-visszaigénylés legfeljebb a motorfejlesztéssel kapcsolatban felmerült költség 25%-ig érvényesíthető, feltéve,
hogy ez a költség a csoportmentességi rendelet 25. cikk (3) bekezdése szerint támogatható költségnek minősül.
77. Egyéb ipari felhasználáshoz kapcsolódó adó-visszaigénylés 116. § (1) A felhasznált energiatermék adójának visszaigénylésére jogosult
a) a vegyipari alapanyagként földgázt felhasználó személy;
b) a földgázellátásról szóló törvényben meghatározott föld alatti gáztároló megfelelő működéséhez
a  tárolóréteg(ek)ben állandóan biztosítandó gázmennyiség feltöltésére vagy szinten tartására, továbbá
a  szállító- vagy elosztóvezeték feltöltése céljából földgázt a  feltöltésre vagy szinten tartásra felhasználó
személy;
c) a hálózati engedélyesként a hálózati veszteség pótlása céljából energiaterméket felhasználó személy;
d) a nem üzemanyagként vagy tüzelő-, fűtőanyagként szenet felhasználó személy.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően, ha a villamos energiáról szóló törvény szerinti elosztó vagy átviteli hálózatra betáplált
villamos energia előállításához felhasznált villamos energia adójának visszaigénylésére jogosult személynek
a  villamos energiáról szóló törvény szerint nem kell rendelkeznie energiatermelői működési engedéllyel,
az  adó-visszaigénylést a  bevallási időszakban az  elosztó vagy az  átviteli hálózatra ténylegesen betáplált villamos
energia mennyiségéből 40%-os fajlagos hatásfokkal visszaszámított földgáz mennyisége után érvényesítheti.
78. A mezőgazdaságban felhasznált gázolaj utáni adó-visszaigénylés 117. § (1) A mezőgazdasági termelő az igazoltan használatában lévő
a) olyan szántó, kert, gyümölcsös, szőlő és gyep (rét, legelő) művelési ágú földterület után, amelyen
mezőgazdasági termelőtevékenységet folytat, a  mezőgazdasági termelési célú földművelési munkákhoz,
valamint a betakarításhoz kapcsolódó közvetlen szállításhoz,
b) olyan erdő után, amelyben erdőgazdálkodási tevékenységet folytat, az erdőfelújítási célú munkákhoz,
c) olyan vízjogi üzemeltetési engedély szerinti halastó után, amelyben halgazdálkodási tevékenységet folytat,
– a tóterület nettó üzemelő vízfelületét figyelembe véve – közvetlenül a halgazdálkodáshoz
felhasznált, évente hektáronként legfeljebb 97 liter gázolaj megfizetett adója a  110.  § (1)  bekezdés c)  pont
ca)  alpontja szerinti adómérték alkalmazása esetén 82 százalékának, a  110.  § (1)  bekezdés c)  pont cb)  alpontja
szerinti adómérték alkalmazása esetén 83,5 százalékának visszaigénylésére jogosult.
(2) Ha a  mezőgazdasági termelő a  földművelési, az  erdőfelújítási és halgazdálkodási munkákhoz gépi bérmunkaszolgáltatást vesz igénybe, a  gépi bérmunka-szolgáltatás során felhasznált, a  gépi bérmunka-szolgáltatást
végző által kiállított számlán feltüntetett gázolajmennyiség után is jogosult az  (1)  bekezdésben meghatározott
visszatérítésre.
(3) A visszatérítés a  gépi bérmunka-szolgáltatás során felhasznált gázolaj után akkor érvényesíthető, ha a  gépi
bérmunka-szolgáltatást végző igazolni tudja a felhasznált gázolaj eredetét.
(4) Ha az utólagos ellenőrzés során a gépi bérmunka-szolgáltatást végző a (3) bekezdés szerinti kötelezettségének nem
tesz eleget, a  gépi bérmunka-szolgáltatást igénybe vevő köteles az  adót visszafizetni és a  visszafizetett adó után
a kiutalás napjától a visszafizetés napjáig az Art. szerinti késedelmi pótlékot fizetni.
(5) Ha a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény szerinti családi gazdaság a  mezőgazdasági
termelőként nyilvántartásba vett szervezet, akkor a  családi gazdálkodó jogosult a  családi gazdaság nevében
visszaigénylésre saját nevére szóló számla alapján.
79. Egyéb eljárási szabályok 118. § (1) A  111.  § (1)  bekezdés  a)  pontja szerinti adóalany a  szén értékesítése esetén a  lakossági fogyasztónak történt
értékesítést a  3.  § (2)  bekezdés 25.  pontjában említett nyilatkozattal köteles dokumentálni. A  nyilatkozatban
a  lakossági fogyasztó nevét, címét és adóazonosító jelét is fel kell tüntetni. Az  energiakereskedő a  személyes
adatokat tartalmazó nyilatkozatot kizárólag az  állami adó- és vámhatóság részére, ellenőrzés céljából adhatja át.
Az  állami adó- és vámhatóság a  megkapott személyes adatokat a  feltétel megvalósulásának megállapíthatósága
érdekében a  hatósági ellenőrzés időtartamára vagy az  ellenőrzés nyomán indult hatósági eljárás jogerős
befejezéséig kezeli.
(2) A földgáz, villamos energia vagy szén értékesítését végző adóalany a  111.  § szerinti esetben az  adót köteles
a számlán elkülönítve feltüntetni.
(3) A szenet továbbforgalmazási céllal beszerző energiakereskedő beszerzése ezen céljáról az  értékesítést végző
energiakereskedőnek köteles írásban nyilatkozatot adni, amelyben nevét, címét és adószámát is fel kell tüntetnie.
(4) Az energiakereskedő az  (1) és (3)  bekezdés szerinti nyilatkozatot az  Art. szerinti adó-megállapítási jog elévüléséig
köteles megőrizni.
(5) Ha a  hő lakosság részére történő szolgáltatását nem közvetlenül a  távhőtermelő létesítmény, hanem egy
közbeiktatott távhőszolgáltató végzi, a  távhőtermelő létesítmény a  112.  § (1)  bekezdés c)  pont cb)  alpontjához
kapcsolódó adófizetési kötelezettség alóli mentesülési és adó-visszaigénylési jogosultságát a távhőszolgáltató által
kiadott, a lakosság részére szolgáltatott hő mennyiségéről szóló igazolással érvényesítheti.
119. § Jelölt gázolaj előállítását végző adóraktár engedélyesének a  jelölés időpontját az  azt megelőző 3. napig be kell
jelenteni az állami adó- és vámhatóságnak.
80. Terméktávvezeték adóraktár, energiatermékek csővezetékes szállítása 120. § (1) A  terméktávvezeték adóraktári engedély megadásának nem feltétele a  14.  § (1)  bekezdés d)  pontja és a  20.  §
(1) bekezdés a) pontja szerinti feltétel teljesítése.
(2) Az 54–56.  §-tól eltérően az  energiatermék adófelfüggesztési eljárás keretében végzett feladásáról és átvételéről
a  terméktávvezeték adóraktár engedélyese, valamint energiatermék adófelfüggesztési eljárás keretében
adóraktárnak nem minősülő csővezetéken történő szállítás esetén a feladásáról és átvételéről a feladó és az átvevő
adóraktár engedélyese közösen kiállít egy, a végrehajtási rendeletben meghatározott adattartalmú átadás-átvételi
jegyzőkönyvet.
(3) A (2)  bekezdés szerinti jegyzőkönyv adatait az  energiaterméket adófelfüggesztési eljárás keretében
a  terméktávvezeték adóraktár részére feladó vagy a  terméktávvezeték adóraktártól átvevő, adóraktárnak nem
minősülő csővezetéken történő szállítás esetén a  feladó vagy átvevő adóraktár engedélyese a  24.  § szerinti
adatszolgáltatásában megküldi az állami adó- és vámhatóságnak.
(4) Az (1)  bekezdéstől eltérően a  jövedéki engedélyes kereskedő részére végzett szállítás esetén a  terméktávvezeték
adóraktár engedélyese a  24.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti adatszolgáltatást teljesít az  állami adó- és
vámhatóságnak.
81. Egyéb ellenőrzött ásványolaj és megfigyelt termék 121. § (1) Egyéb ellenőrzött ásványolajat adóraktár engedélyese állíthat elő.
 (2) 5 liternél vagy 5 kilogrammnál nagyobb kiszerelésű, adózatlan egyéb ellenőrzött ásványolajat adóraktár
engedélyese, felhasználói engedélyes vagy nyilvántartásba vett felhasználó használhat fel.
 (3) 5 liternél vagy 5 kilogrammnál nagyobb kiszerelésű, adózatlan egyéb ellenőrzött ásványolajat adóraktár
engedélyese és felhasználói engedélyes szerelhet ki.
 (4) 5 liter vagy 5 kilogramm vagy annál kisebb, de 1 liternél vagy 1 kilogrammnál nagyobb kiszerelésű egyéb
ellenőrzött ásványolaj forgalmazását adóraktár engedélyese, jövedéki engedélyes kereskedő és jövedéki
kiskereskedő végezheti, 1 liter vagy 1 kilogramm vagy annál kisebb kiszerelésű egyéb ellenőrzött ásványolaj
forgalmazása engedély nélkül végezhető.
(5) Adózott egyéb ellenőrzött ásványolaj felhasználásához, kiszereléséhez nem szükséges engedély.
122. § (1) Megfigyelt terméket adóraktár engedélyese és felhasználói engedélyes állíthat elő.
 (2) Megfigyelt terméket adóraktár engedélyese, felhasználói engedélyes vagy nyilvántartásba vett felhasználó
használhat fel.
 (3) Megfigyelt terméket adóraktár engedélyese és felhasználói engedélyes szerelhet ki.
 (4) Adózott megfigyelt termék felhasználásához, kiszereléséhez nem szükséges engedély.
123. § A felhasználás célja nem lehet az egyéb ellenőrzött ásványolaj és a megfigyelt termék üzemanyagként vagy tüzelő-,
fűtőanyagként történő felhasználása.
124. § A 7. § (1) bekezdés f )–j) pontja, a 121. § (5) bekezdése és a 122. § (4) bekezdése szerinti esetben a 33. § (1) bekezdése
szerinti adómértéket kell alkalmazni.
XI. FEJEZET
SÖR, CSENDES BOR, HABZÓBOR, EGYÉB CSENDES ÉS HABZÓ ERJESZTETT ITAL, KÖZTES ALKOHOLTERMÉK,
ALKOHOLTERMÉK
82. Sör 125. § (1) Az adó alapja a  sör mennyisége hektoliterben és a  tényleges alkoholtartalom térfogatszázalékban meghatározott
fokában kifejezve.
(2) Az adó mértéke hektoliterenként és tényleges alkoholtartalom fokonként
a) a kisüzemi sörfőzdében előállított sör esetében 810 forint,
b) más sör esetében 1 620 forint.
(3) Ha az adóraktár túllépi a 3. § (3) bekezdés 17. pontjában szereplő termelési mennyiséget és a (2) bekezdés a) pontja
szerinti adómértékkel számított adót fizetett meg a szabadforgalomba bocsátott sör után, akkor
a) az engedélyének módosítását kell kérnie a 16. § (3) bekezdés szerint,
b) az általa a  tárgyévben szabadforgalomba bocsátott sör mennyiségére a  (2)  bekezdés b)  pontja szerinti
adómértékkel számított összeg és a  (2)  bekezdés a)  pontja szerinti adómértékkel számított összeg
különbözetét a következő naptári hónapban megfizeti, és
c) a tárgyévet követő három évben nem alkalmazhatja a (2) bekezdés a) pontja szerinti adómértéket.
126. § Kisüzemi sörfőzde esetében a 20. § (1) bekezdés b) pontját nem kell alkalmazni.
83. Csendes bor 127. § (1) Az adó alapja a csendes bor mennyisége hektoliterben kifejezve.
 (2) Az adó mértéke hektoliterenként 0 forint.
84. Habzóbor 128. § (1) Az adó alapja a habzóbor mennyisége hektoliterben kifejezve.
 (2) Az adó mértéke hektoliterenként 16 460 forint.
85. Egyéb csendes erjesztett ital 129. § (1) Az adó alapja az egyéb csendes erjesztett ital mennyisége hektoliterben kifejezve.
 (2) Az adó mértéke hektoliterenként
a) a csendes bor és hozzáadott ízesítés nélküli szénsavas víz 8,5 térfogatszázalékot meg nem haladó
alkoholtartalmú, olyan kiszerelt keveréke esetében, amelyben a csendes bor aránya meghaladja az 50%-ot,
0 forint,
b) más egyéb csendes erjesztett ital esetében 9 870 forint.
86. Egyéb habzó erjesztett ital 130. § (1) Az adó alapja az egyéb habzó erjesztett ital mennyisége hektoliterben kifejezve.
 (2) Az adó mértéke hektoliterenként 16 460 forint.
87. Köztes alkoholtermék 131. § (1) Az adó alapja a köztes alkoholtermék mennyisége hektoliterben kifejezve.
 (2) Az adó mértéke hektoliterenként 25 520 forint.
88. Alkoholtermék 132. § (1) Az adó alapja az alkoholtermék mennyisége hektoliter tiszta szeszben kifejezve, 20 °C hőmérsékleten.
 (2) Az adó mértéke – a (4) bekezdés szerinti eltéréssel –
a) a bérfőzött párlat esetében
aa) egy bérfőzető részére évente legfeljebb 50 liter mennyiségig – abban az esetben is, ha a bérfőzető
adóraktárnak kívánja értékesíteni – hektoliterenként 167 000 forint,
ab) egy bérfőzető részére évente az 50 litert meghaladó vagy a  nem adóraktárnak értékesítésre szánt
mennyiségre hektoliterenként 333 385 forint,
b) az a) pontban meg nem határozott esetben hektoliterenként 333 385 forint.
(3) A (2)  bekezdés a)  pontjának alkalmazásában az  50 literes mennyiség alatt 0,43 hektoliter tiszta szeszt tartalmazó
bérfőzött párlatot kell érteni.
(4) A tárgyévben előállítani tervezett magánfőzött párlat előállításához az előállítást megelőzően párlat adójegyet kell
beszerezni az állami adó- és vámhatóságtól. A párlat adójegy a beszerző magánfőzőt egy liter magánfőzött párlat
tárgyévi előállítására jogosítja. A párlat adójegy 700 forint értéket képvisel, egy liter 42 térfogatszázalékos tényleges
alkoholtartalmú párlat adótartalmát figyelembe véve. A  magánfőző tárgyévi első beszerzéskor legalább 5 párlat
adójegyet szerez be és tárgyévben legfeljebb 86 darab párlat adójegyet szerezhet be és legfeljebb ennek megfelelő
mennyiségű párlatot állíthat elő. Ha a magánfőző a párlat adójeggyel megfizetett adójú párlatmennyiségnél több
párlatot állít elő, akkor a  tárgyév végéig be kell szereznie a  többletmennyiség utáni párlat adójegyeket az  állami
adó- és vámhatóságtól azzal, hogy az éves mennyiségi korlátot ilyen esetben sem lehet túllépni.
(5) Nem kell alkalmazni az  (1) és (2)  bekezdést a  3.  § (3)  bekezdés 1.  pont c)  alpontja szerinti alkoholtermékre, ha
az a 110. § szerinti adómérték alá esik.
(6) Egy tárgyéven belül a magánszemély vagy bérfőzetőként vagy magánfőzőként jogosult párlatot előállíttatni vagy
előállítani, és egy háztartáson belül vagy csak bérfőzetőként vagy csak magánfőzőként lehet előállíttatni vagy
előállítani párlatot.
(7) Ha egy háztartásban több bérfőzető vagy több magánfőző él, az  éves kedvezményes adómértékű mennyiségi
korlátok szempontjából az általuk főzetett vagy főzött mennyiségek egybeszámítandók.
89. Mentesülés az adófizetési kötelezettség alól 133. § (1) Mentesül az adófizetési kötelezettség alól
a) a magánszemély az  általa előállított és az  előállító, családtagjai vagy vendégei által elfogyasztott, naptári
évenként és háztartásonként 1000 litert meg nem haladó mennyiségű sörre, palackos erjesztésű habzóborra,
egyéb csendes erjesztett italra, palackos erjesztésű egyéb habzó erjesztett italra, feltéve, hogy értékesítésre
nem kerül sor,
b) a saját művelésben álló szőlőterületen termelt szőlőből vagy legfeljebb az  értékesített saját szőlőtermés
mennyiségével azonos mennyiségben vásárolt szőlőből a  magánszemély az  általa előállított, borpiaci
évenként és háztartásonként összesen legfeljebb 1000 liter, az  előállító, családtagjai vagy vendégei által
elfogyasztott csendes borra, feltéve, hogy értékesítésre nem kerül sor,
c) a szőlőterülettel nem rendelkező magánszemély az  általa borpiaci évenként és háztartásonként legfeljebb
500 kilogramm vásárolt szőlőből előállított, az  előállító, családtagjai vagy vendégei által elfogyasztott
csendes borra, feltéve, hogy értékesítésre nem kerül sor,
d) a tudományos és oktatási célra előállított és felhasznált alkoholtermék előállítója az alkoholtermékre, ha azt
saját maga használja fel, semmisíti meg,
e) az adóraktár engedélyese az előállított, forgalomba hozatalra engedélyezett gyógyszerre és a nyilvántartásba
vett, gyógyszernek nem minősülő gyógyhatású készítményre (a  szájon át fogyasztható alkoholtartalmú
termék esetében 40 ml-t meg nem haladó összes napi fogyasztási dózisnak megfelelő összetételben
előállított készítmény), valamint az  engedéllyel iparilag előállított gyógyszeranyagra, gyógyszeripari
intermedierre, továbbá az  e  termékek előállításához és előállítására szolgáló gyártóberendezéseknek a
– technológiai előírásokban rögzített – tisztítási eljárásához felhasznált sörre, csendes és habzóborra, egyéb
csendes és habzó erjesztett italra, köztes alkoholtermékre vagy alkoholtermékre, nem értve e  pont alá
tartozónak a 2207 10 00-2207 20 00 KN-kód szerinti alkoholtermék és víz keverékének előállítását,
f ) az adóraktár engedélyese a  2209 00 11-2209 00 99 KN-kód szerinti ecet előállításához felhasznált
sörre, csendes és habzóborra, egyéb csendes és habzó erjesztett italra, köztes alkoholtermékre vagy
alkoholtermékre,
g) az adóraktár engedélyese az  előállított, az  élelmiszerek és az  1,2 térfogatszázaléknál nem magasabb
tényleges alkoholtartalmú italok aromáira és az ezek előállításához felhasznált sörre, csendes és habzóborra,
egyéb csendes és habzó erjesztett italra, köztes alkoholtermékre vagy alkoholtermékre,
h) az adóraktár engedélyese az  előállított, legfeljebb 8,5 liter tiszta szesz/100 kilogramm alkoholtartalmú
csokoládéra és – az  alkoholtartalmú italok kivételével – a  legfeljebb 5 liter tiszta szesz/100 kilogramm
alkoholtartalmú egyéb élelmiszerre, és az ezek előállításához felhasznált sörre, csendes és habzóborra, egyéb
csendes és habzó erjesztett italra, köztes alkoholtermékre vagy alkoholtermékre,
i) az adóraktár engedélyese a  részlegesen denaturált sör, csendes és habzóbor, egyéb csendes és habzó
erjesztett ital, köztes alkoholtermék vagy alkoholtermék felhasználásával előállított vegyipari, kozmetikai és
egyéb, nem emberi fogyasztásra szolgáló termékre, és az  ezek előállításához felhasznált sörre, csendes és
habzóborra, egyéb csendes és habzó erjesztett italra, köztes alkoholtermékre vagy alkoholtermékre,
j) az e)–i) pont szerinti végtermékeket tagállamból vagy harmadik országból behozó személy,
k) az adóraktár engedélyese a 3199/93/EK bizottsági rendeletben meghatározott eljárások közül a valamennyi
tagállamban alkalmazható teljes denaturálási eljárással vagy a  Magyarország által bejelentett teljes
denaturálással előállított etil-alkoholt tartalmazó termékre,
l) az a  3199/93/EK bizottsági rendeletben kihirdetett teljes denaturálással másik tagállamban előállított
etil-alkoholt tartalmazó terméket belföldre EKO-val szállító személy,
m) az adóraktár engedélyese a  3199/93/EK bizottsági rendeletben kihirdetett, másik tagállam által bejelentett
teljes denaturálási eljárással belföldön előállított etil-alkoholt tartalmazó termékre a  címzett általi átvételt
igazoló EKO példány alapján.
(2) Ha az  (1)  bekezdés i)  pontja szerinti termék előállításához technológiai, műszaki, egészségügyi szempontok miatt
nem lehet részleges denaturálással előállított sört, csendes és habzóbort, egyéb csendes és habzó erjesztett italt,
köztes alkoholterméket vagy alkoholterméket felhasználni, annak szakmai indokolását és arról a felhasználás szerint
illetékes szakmai szövetség nyilatkozatát kell az  adóraktári engedély vagy annak módosítása iránti kérelemhez
csatolni.
90. Egyszerűsített adóraktár 134. § (1) A  csendes bor adóraktárban történő előállítása – a  palackozási tevékenység kivételével – csak egyszerűsített
adóraktári engedéllyel folytatható.
(2) Egyszerűsített adóraktárban nem állítható elő, nem tárolható, nem palackozható sör, a  (3) bekezdésbeli eseten túl
habzóbor, a 129. § (2) bekezdés a) pontja szerinti termék kivételével egyéb csendes vagy habzó erjesztett ital, köztes
alkoholtermék, alkoholtermék.
(3) Egyszerűsített adóraktárban a 129. § (2) bekezdés a) pontja szerinti adómértékkel adózó egyéb csendes erjesztett
ital, valamint saját előállítású csendes borból évente legfeljebb 10 000 liter  palackos erjesztésű habzóbor is
előállítható, tárolható, utóbbi termékből az egyszerűsített adóraktár készlete nem haladhatja meg a 10 000 litert.
(4) Az egyszerűsített adóraktári engedély megadásának nem feltétele:
a) a 14. § (1) bekezdés a) pontja szerinti feltétel teljesítése,
b) a 20. § (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti feltétel teljesítése,
c) 20. § (3) bekezdés szerinti feltétel teljesítése,
d) a csendes bor tárolására szolgáló tárolóeszközök hitelesítése.
(5) A 21.  §-tól eltérően a  (3)  bekezdés második fordulata szerinti terméket előállító, tároló, az  Art. szerinti kockázatos
adózónak nem minősülő egyszerűsített adóraktár engedélyesének nem kell jövedéki biztosítékot nyújtania. Az Art.
szerinti kockázatos adózónak minősülő egyszerűsített adóraktár engedélyese által nyújtandó jövedéki biztosíték
összege 250 ezer forint.
(6) A szőlőterületet művelő azon Ptk. szerinti közeli hozzátartozók, valamint az élettársak (a továbbiakban: családtagok
közössége), akik a  saját művelésükben lévő szőlőterületen termelt szőlőből a  csendes bor és a  (3)  bekezdés
szerinti termék előállítását, tárolását ugyanazon a  közösen használt, adóraktárnak minősíthető helyen végzik,
e  tevékenységüket egy egyszerűsített adóraktári engedéllyel folytathatják. Adóalanynak a  családtagok közössége
minősül. Az  adóalanyisághoz fűződő kötelezettségeket és jogokat a  családtagok közössége – a  családtagok
egyetemleges felelőssége mellett – az általa kijelölt képviselő útján gyakorolja.
135. § A csendes bor, az  egyszerűsített adóraktárban előállítható palackos erjesztésű habzóbor és a  129.  § (2)  bekezdés
a)  pontja szerinti adómértékkel adózó egyéb csendes erjesztett ital egyszerűsített adóraktárból induló belföldi
szállításakor az  54.  § (1)  bekezdésétől és a  64.  §-tól eltérően borkísérő okmány alkalmazandó vagy a  szállítmány
az agrárpolitikáért felelős miniszter rendeletében meghatározott esetben mentesül a borkísérő okmány alkalmazása
alól.
136. § (1) Az  egyszerűsített adóraktár a  23.  §-tól eltérően az  agrárpolitikáért felelős miniszter rendeletében meghatározott
tartalmú nyilvántartást vezet, amelyben a  csendes bort és a  134.  § (3)  bekezdés szerinti terméket 60 liternél
nagyobb névleges térfogatú tárolóeszközben elhelyezett, valamint az  ennél kisebb tárolóeszközben elhelyezett
termékeket kiszerelésenkénti bontásban, az  adó alapjaként meghatározott mennyiségi egységben kimutatva
szerepelteti.
(2) Az egyszerűsített adóraktár engedélyese a  vásárolt és a  saját termésű szőlő, az  átvett, előállított (kiszerelt), tárolt
és feladott csendes bor, valamint a 134. § (3) bekezdés szerinti termék mennyiségéről – elkülönítve a bérmunkára
átvett, bérmunkában tárolt mennyiséget –, a  készletváltozásokról és a  borpiaci év tényleges zárókészletéről
az (1) bekezdés szerinti nyilvántartás adatai alapján borpiaci évenként termékenkénti mennyiségi elszámolást készít,
amelyet a borpiaci évet követő augusztus 15-ig nyújt be a hegybíróhoz. A hegybíró a hozzá benyújtott elszámolást
az ISZBIR-en keresztül 21 napon belül teszi hozzáférhetővé az állami adó- és vámhatóság számára.
(3) Az egyszerűsített adóraktár engedélyese az  előállított, tárolt, feladott habzóbor utáni adóbevallást a  (2)  bekezdés
szerinti elszámolással egyidejűleg készíti el és küldi meg az  állami adó- és vámhatóságnak, valamint fizeti meg
az adót.
(4) A kisüzemi bortermelői feltételeknek megfelelő egyszerűsített adóraktári engedélyes az  állami adó- és
vámhatóságnak a  végrehajtási rendelet szerinti adattartalommal megtett nyilatkozata alapján mentesül
az adóraktári követelmények teljesítése alól. A kisüzemi bortermelői szabályok alkalmazására vonatkozó nyilatkozat
alapján az  állami adó- és vámhatóság – a  kisüzemi bortermelői jogszabályi feltételek teljesülése esetén –
az  egyszerűsített adóraktári engedélyt visszavonja. A  kisüzemi bortermelőként végzett tevékenység az  adóraktári
engedély visszavonásakor kezdhető meg, a  tevékenységről vezetett gazdálkodói nyilvántartás változatlan
tartalommal vezethető tovább.
91. Kisüzemi bortermelő 137. § (1) A  csendes bor és a  kisüzemi bortermelőnél előállítható és tárolható palackos erjesztésű habzóbor kisüzemi
bortermelőtől indított belföldi szállításakor az  54.  § (1)  bekezdésétől és a  64.  §-tól eltérően borkísérő okmány
alkalmazandó vagy a  szállítmány az  agrárpolitikáért felelős miniszter rendeletében meghatározott esetben
mentesül a borkísérő okmány alkalmazása alól.
(2) A kisüzemi bortermelő az  agrárpolitikáért felelős miniszter rendeletében meghatározott tartalmú nyilvántartást
vezet, amelyben a  csendes bort 60 liternél nagyobb névleges térfogatú tárolóeszközben elhelyezett, valamint
az  ennél kisebb tárolóeszközben elhelyezett csendes bort és a  palackos erjesztésű habzóbort kiszerelésenkénti
bontásban, az adó alapjaként meghatározott mennyiségi egységben kimutatva szerepelteti.
(3) A kisüzemi bortermelő a  vásárolt és a  saját termésű szőlő, az  előállított (kiszerelt), tárolt és feladott csendes
bor, valamint palackos erjesztésű habzóbor mennyiségéről, készletváltozásokról és a  borpiaci év tényleges
zárókészletéről a  (2)  bekezdés szerinti nyilvántartás adatai alapján borpiaci évenként termékenkénti mennyiségi
elszámolást készít, amelyet a  borpiaci évet követő augusztus 15-ig nyújt be a  hegybíróhoz. A  hegybíró a  hozzá
benyújtott elszámolást az  ISZBIR-en keresztül 21 napon belül teszi hozzáférhetővé az  állami adó- és vámhatóság
számára. Az elektronikus adóbevallásra kötelezett kisüzemi bortermelő mennyiségi elszámolását is elektronikusan
nyújtja be.
(4) Ha a  családtagok közössége a  saját művelésben lévő szőlőterületen termelt szőlőből a  csendes bor és a  palackos
erjesztésű habzóbor előállítását, tárolását ugyanazon a közösen használt telephelyen végzi, e tevékenység kisüzemi
bortermelőnek minősülve folytatható. Adóalanynak a családtagok közössége minősül. Az adóalanyisághoz fűződő
kötelezettségeket és jogokat a családtagok közössége – a családtagok egyetemleges felelőssége mellett – az általa
kijelölt képviselő útján gyakorolja.
(5) Ha a  kisüzemi bortermelő törvényi meghatározásában foglalt feltételek közül valamelyik nem teljesül, a  kisüzemi
bortermelő a  feltétel nem teljesülésének bekövetkezését követő hónap 15. napjáig egyszerűsített adóraktári
engedély iránti kérelmet köteles előterjeszteni.
(6) A kisüzemi bortermelőnek az  általa előállítható és tárolható palackos erjesztésű habzóbor után nem kell
jövedéki biztosítékot nyújtania. Ha a  kisüzemi bortermelő az  Art. szerinti kockázatos adózónak minősül, köteles
haladéktalanul egyszerűsített adóraktári engedély iránti kérelmet előterjeszteni.
(7) A kisüzemi bortermelő az előállított, tárolt, feladott palackos erjesztésű habzóbor utáni adóbevallást a (3) bekezdés
szerinti elszámolással egyidejűleg készíti el és küldi meg az  állami adó- és vámhatóságnak, valamint fizeti meg
az adót.
92. Hivatalos zár 138. § (1) A 2 litert meghaladó kiszerelésű csendes bor és egyéb csendes erjesztett ital belföldön hivatalos zár alkalmazásával
szállítható, értékesíthető, kivéve
a) a termelői borkimérést,
b) az egyszer használatos záróeszközzel ellátott, bag-in-box kiszerelésű csendes bort, egyéb csendes erjesztett
italt,
c) az adófizetési kötelezettség alól mentesült személy által csendes bornak, egyéb csendes erjesztett italnak
a  saját vagy családja személyes fogyasztására szánt szállítását, feltéve, hogy a  szállított mennyiség nem
haladja meg a 30 litert.
(2) Hivatalos zár az állami adó- és vámhatóság engedélyével állítható elő.
 (3) A hivatalos zár előállítója hivatalos zárat adóraktár engedélyesnek, bejegyzett kereskedőnek, bejegyzett feladónak,
jövedéki engedélyes kereskedőnek és kisüzemi bortermelőnek adhat át felhasználásra és a felhasználó a hivatalos
zárat csak akkor adhatja tovább, ha a  hivatalos zárral ellátandó terméken a  termék feladója helyett a  címzett
hivatalos zárát alkalmazzák. A  hivatalos zár előállítója naptári hónaponként, a  tárgyhónapot követő hó 5. napjáig
a  végrehajtási rendeletben előírt adattartalommal adatszolgáltatást teljesít az  állami adó- és vámhatóságnak
a hivatalos zár készleten lévő, valamint kiadott mennyiségéről.
(4) A hivatalos zárat a termék csomagolási egységére oly módon kell felhelyezni, hogy az sérülésmentesen ne legyen
eltávolítható és a  csomagolás kinyitásakor észlelhetően megsérüljön, valamint az  azon feltüntetett szöveg, adat
– a végrehajtási rendeletben meghatározott eltéréssel – teljes terjedelmében látható legyen.
(5) A hivatalos zár készletével az  egyszerűsített adóraktár és a  kisüzemi bortermelő a  borpiaci év végén teljesített
adatszolgáltatása keretében, egyéb adóraktár a  17.  § szerinti elszámolási időszak végén, más hivatalos zár
felhasználó pedig a  hivatalos zárral ellátandó termék belföldre történt behozatalától számított 90 napon belül
számol el.
93. Borászati melléktermék 139. § A borászati melléktermék jogszabály szerint engedélyezett begyűjtőhelynek, jogszabályban meghatározott
ellenőrzés melletti kivonása esetén a  kivonási eljárást gazdasági tevékenység keretében végzőnek, adóraktárnak,
másik tagállamban e célból kijelölt helynek adható át vagy exportálható.
94. A bérfőzött párlatra vonatkozó speciális szabályok 140. § (1) A  bérfőzetőnek átadott bérfőzött párlat esetében az  adó alanya a  bérfőzető, egyéb esetben az  adóraktár
engedélyese.
(2) Az adóraktár a  nem adóalanyként fizetendő adóról nem nyújt be adóbevallást és – a  kizárólag bérfőzést végző
adóraktár kivételével – a bérfőzött párlathoz kapcsolódó nem adóalanyként teljesítendő adófizetési kötelezettségét
legkésőbb az  adóalanyként teljesítendő adófizetési kötelezettségével együtt teljesíti. Az  adóraktár bérfőzött
párlathoz kapcsolódó adófizetési kötelezettségének teljesítése történhet számlabefizetési megbízással és
készpénzátutalási megbízással is.
(3) Az adófizetési kötelezettség keletkezésének általános szabályain túl a  kizárólag bérfőzést végző adóraktár
engedélyesének a bérfőzött párlat utáni adófizetési kötelezettsége keletkezik akkor is, ha
a) az előállított bérfőzött párlat utáni adó összege elérte az 1 millió forintot;
b) a végrehajtási rendeletben meghatározott elszámolási időszak utolsó napján az  adóraktárban a  bérfőzető
által még el nem szállított bérfőzött párlat található;
c) az állami adó- és vámhatóság által a végrehajtási rendelet szerint megállapított, az elszámolási időszakban
gyártott mennyiség meghaladja az adóraktár nyilvántartásában kimutatott gyártott mennyiséget.
(4) Az adóraktárban a bérfőzető részére előállított párlat utáni adó összegét az adóraktár engedélyese állapítja meg és
szedi be a bérfőzetőtől a párlat bérfőzető részére történő átadásának időpontjáig. A bérfőzető a párlat átvételének
időpontjáig készpénzzel vagy átutalással fizeti meg az  adóraktárnak az  átvett bérfőzött párlat utáni adót. Ha
a bérfőzető ezen adófizetési kötelezettségét nem teljesíti, részére a bérfőzött párlat nem adható ki. A bérfőzetőtől
beszedni elmulasztott adót az adóraktár engedélyese fizeti meg, ha azonban az adóraktár engedélyese a bérfőzető
valótlan nyilatkozata alapján állapította meg helytelenül az adó összegét, a bérfőzető fizeti meg az adókülönbözetet
és az adókülönbözettel azonos összegű jövedéki bírságot.
(5) A bérfőzető az adóraktárnak írásbeli nyilatkozatot ad
a) a tárgyévben általa és a  vele egy háztartásban élő más bérfőzető által együttesen főzetett párlat
mennyiségéről,
b) arról, hogy az átvételre kerülő bérfőzött párlatból milyen mennyiséget kíván a kereskedelmi szabályok szerint
értékesíteni,
c) arról, hogy magánfőzésben sem ő, sem a vele egy háztartásban élő más bérfőzető nem állít elő párlatot.
(6) A kizárólag bérfőzést végző adóraktár adófizetési kötelezettségét a  (3)  bekezdés szerinti esetek bekövetkezését,
megállapítását követő munkanapon teljesíti.
(7) A bérfőzést végző adóraktár bérfőzéshez kapcsolódó adófizetési késedelme esetén az  Art. késedelmi
pótlékszabályait kell alkalmazni.
(8) Az adóraktár a bérfőzető részére a párlat átadásával egyidejűleg bérfőzött párlat származási igazolást állít ki a párlat
adóraktárban történt előállításról és az adó megfizetéséről. A bérfőzött párlat származási igazolás az átvételt követő
15 évig alkalmas a  bérfőzetőnél lévő párlat származásának igazolására, és a  kiállítástól számított 3 évig alkalmas
az adóraktárban lévő termék származásának igazolására. Az állami adó- és vámhatóság a bérfőzött párlat származási
igazolás hatályát a határidő leteltéig előterjesztett kérelemre 2 évente, 2 éves időtartamra meghosszabbítja.
(9) A (3)  bekezdés c)  pontja szerinti esetben megállapított különbözetre a  132.  § (2)  bekezdés b)  pontja szerinti
adómértékkel számított adót kell megfizetni.
141. § A – 71.  §-ban meghatározott kivétellel – bérfőzött párlat kizárólag a  bérfőzető, családtagjai vagy vendégei által
fogyasztható el, feltéve hogy értékesítésre nem kerül sor.
142. § (1) A  kizárólag bérfőzést végző adóraktár engedélyesének nem kell a  14.  § (1)  bekezdés a)  pontja, valamint a  20.  §
(1) bekezdés a) és b) pontja szerinti kötelezettséget teljesítenie.
(2) A 21.  § rendelkezésétől eltérően a  kizárólag bérfőzést végző adóraktár engedélyese által nyújtandó jövedéki
biztosíték összege 200 ezer forint.
(3) A kizárólag bérfőzést végző adóraktár a  23.  §-tól eltérően a  végrehajtási rendeletben meghatározott tartalmú
nyilvántartást vezet, amelyből a  végrehajtási rendeletben meghatározott adatokat tárgyhónaponként,
a tárgyhónapot követő hónap 20. napjáig megküldi az állami adó- és vámhatóságnak.
95. A magánfőzésre vonatkozó speciális szabályok 143. § (1) A  magánfőző a  magánfőzésre szolgáló desztillálóberendezés feletti tulajdonszerzést, valamint a  bejelentett
adatokban történt változást az  azt követő 15 napon belül köteles bejelenteni a  lakóhelye szerinti önkormányzati
adóhatósághoz.
(2) Az (1)  bekezdés szerinti bejelentés tartalmazza a  magánfőző nevét, lakcímét, adóazonosító jelét,
a  desztillálóberendezés feletti tulajdonszerzés időpontját, a  desztillálóberendezés űrtartalmát és tárolásának,
használatának helyét, ha az eltér a magánfőző lakcímétől.
(3) A magánfőző köteles megőrizni és hatósági ellenőrzéskor bemutatni a  desztillálóberendezés feletti jogszerű
tulajdonszerzést igazoló iratot.
(4) Az önkormányzati adóhatóság az  (1)  bekezdés szerinti bejelentésről értesíti az  állami adó- és vámhatóságot és
a bejelentéssel érintett másik önkormányzati adóhatóságot. Az önkormányzati adóhatóság az értesítést a teljesítést
követő hónap 15. napjáig küldi meg az állami adó- és vámhatóság részére.
(5) Az önkormányzati adóhatóságnál regisztrált magánfőző jogosult párlat adójegy beszerzésére. A magánfőző a párlat
adójegy igénylésekor az állami adó- és vámhatóságnak megadja nevét, lakcímét, adóazonosító jelét, az előállítani
kívánt párlat mennyiségét, valamint nyilatkozik arról, hogy a  magánfőzésre vonatkozó jogszabályi feltételeknek
megfelel.
(6) Az állami adó- és vámhatóság a  párlat adójegyet a  párlat adójegy értékének megfizetését követően bocsátja
az igénylő rendelkezésére.
(7) Az állami adó- és vámhatóság a  párlat adójegyek magánfőzőnek történő átadásáról a  kedvezményes adózási
szabályok betartásának ellenőrizhetősége érdekében nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a  magánfőző
nevét, adóazonosító jelét, lakóhelyét, a  desztillálóberendezés tárolási, használati helyét, regisztrációs számát,
valamint az  átvett párlat adójegy mennyiségét és átvételi idejét. Az  állami adó- és vámhatóság az  átadott párlat
adójegymennyiség megadásával haladéktalanul értesíti a  desztillálóberendezés tárolási, használati helye szerinti
önkormányzatot. Az  állami adó- és vámhatóság a  nyilvántartásban szereplő adatokat a  nyilvántartásba kerüléstől
számított 5 évig kezeli.
(8) Az évente magánfőzés keretében előállítható párlatmennyiség túllépése esetén a magánfőző a többletmennyiséget
köteles haladéktalanul bejelenteni az állami adó- és vámhatóságnak és az állami adó- és vámhatósággal egyeztetett
módon gondoskodni a többletmennyiség megsemmisítéséről.
(9) A magánfőzött párlat kizárólag a  magánfőző, családtagjai vagy vendégei által fogyasztható el, feltéve, hogy
értékesítésre nem kerül sor. A magánfőzött párlat kizárólag adóraktár részére értékesíthető.
(10) A magánfőzött párlat eredetét a párlat adójegy igazolja.
 (11) Magánfőzés esetében az adó megállapításához és az adótartozás végrehajtásához való jog a  termék előállításától
számított 1 év elteltével évül el. 96. Denaturálás
144. § (1) A  sör, csendes és habzóbor, egyéb csendes és habzó erjesztett ital, köztes alkoholtermék és alkoholtermék
denaturálását adóraktár engedélyese végezheti.
(2) A denaturálás időpontját az azt megelőző 3. napig be kell jelenteni az állami adó- és vámhatóságnak.
 (3) A teljesen denaturált alkohol EKO-val szállítható.
 (4) 2 liter vagy annál nagyobb kiszerelésű teljesen denaturált alkoholt adóraktár engedélyese, felhasználói engedélyes
vagy nyilvántartásba vett felhasználó használhat fel.
 (5) 2 liter vagy annál nagyobb kiszerelésű teljesen denaturált alkoholt adóraktár engedélyese és felhasználói
engedélyes szerelhet ki.
 (6) Az adóraktárban a denaturált terméket a nem denaturált terméktől, valamint a különböző denaturálási eljárásokkal
denaturált termékeket egymástól is elkülönítetten kell tárolni.
 (7) A denaturáláshoz felhasznált anyag a  denaturált termékből nem vonható ki és a  denaturált termékhez nem
keverhető olyan anyag, amely a denaturált termék hatását ízre vagy szagra megváltoztatja.
XII. FEJEZET
DOHÁNYGYÁRTMÁNYOK 97. Adóalap, adómérték 145. § (1) A jövedéki adó mértéke
a) a cigarettára 16 200 forint ezer darabonként és a  kiskereskedelmi eladási ár 25 százaléka, de legalább
28 800 forint ezer darabonként,
b) a szivarra, a szivarkára a kiskereskedelmi eladási ár 14 százaléka, de legalább 4 120 forint ezer darabonként,
c) a finomra vágott fogyasztási dohányra 16 200 forint kilogrammonként,
d) az egyéb fogyasztási dohányra 16 200 forint kilogrammonként,
e) a töltőfolyadékra 65 forint milliliterenként.
(2) A jövedéki adó megállapítása szempontjából a cigaretta tételes adójának alapját kétszerezni kell, ha annak hossza
– füstszűrő és szopóka nélkül – meghaladja a 8 centimétert, de nem hosszabb, mint 11 centiméter, háromszorozni
kell, ha annak hossza – füstszűrő és szopóka nélkül – meghaladja a  11 centimétert, de nem hosszabb, mint
14 centiméter; az  előzőek szerinti mérettartomány minden további 3 centiméterenkénti növekedése esetén
a tételes adó alapjának szorzószámát eggyel növelni kell.
(3) Az általános forgalmi adó alapja – figyelemmel a (4) bekezdésre – az állami adó- és vámhatóság honlapján közzétett,
az  adót tartalmazó kiskereskedelmi eladási ár. Az  általános forgalmi adó mértéke az  áfatörvény általános adó
mértékének megfelelő azon százalékérték, amelyet akkor kell alkalmazni, amikor az  adott pénzösszeget úgy kell
tekinteni, mint amely fizetendő általános forgalmi adót is tartalmaz.
(4) A zárjegy nélküli dohánygyártmány esetében, ha ugyanazon termékválasztékot
a) belföldön is forgalmazzák, az állami adó- és vámhatóság honlapján közzétett, az adót tartalmazó árat,
b) belföldön nem forgalmazzák, az állami adó- és vámhatóság honlapján közzétett az adott dohánygyártmány
típusra és kiszerelési mennyiségre vonatkozó legmagasabb, adót tartalmazó kiskereskedelmi árat
kell kiskereskedelmi eladási árnak tekinteni.
(5) A zárjegyköteles dohánygyártmány a  fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek
kiskereskedelméről szóló törvény szerinti dohánytermék-kiskereskedelem keretében csak az  állami adó- és
vámhatóság honlapján közzétett áron értékesíthető, kivéve a 67. § (3) bekezdése szerinti visszavásárlás esetét.
146. § Az állami adó- és vámhatóság a  magánszemély által harmadik országból behozott, az  utasok személyi
poggyászában importált termékek általános forgalmi adó és jövedéki adó mentességéről szóló törvény szerinti
adómentes mennyiséget meghaladó mennyiségű, és a  17. életévét be nem töltött személy esetében a  harmadik
országból behozott dohánygyártmány fogyasztói csomagolását a  vámjogi szabadforgalomba bocsátáskor az  adó
megfizetését igazoló jellel látja el.
98. A zárjeggyel ellátott dohánygyártmányok általános forgalmi adóztatásával összefüggő egyéb
szabályok
147. § (1) Az  általánosforgalmiadó-alany az  általános forgalmi adót a  zárjeggyel ellátott dohánygyártmányok értékesítése
után a jövedéki adóval azonos időpontban köteles bevallani és megfizetni.
(2) Az az általánosforgalmiadó-alany, aki a zárjeggyel ellátott dohánygyártmányok értékesítése után e törvény szerint
köteles általános forgalmi adót fizetni, e  tevékenysége tekintetében az  áfatörvénynek a  tételes átalányadózásra,
valamint az alanyi adómentességre vonatkozó szabályait nem alkalmazhatja.
(3) Az általánosforgalmiadó-alany a zárjeggyel ellátott dohánygyártmányok értékesítése tekintetében az áfatörvényben
meghatározott számlaadási kötelezettségének olyan módon tesz eleget, hogy ezen termékértékesítéséről
kibocsátott számlában, egyszerűsített számlában nem tüntethet fel áthárított általános forgalmi adót,
felszámított általánosforgalmiadó-mértéket és annak az  általános forgalmi adót is tartalmazó ellenértékre
vetített százalékértékét, továbbá – a  jövedéki kiskereskedelmi tevékenység keretében végzett termékértékesítés
kivételével – a termék megnevezése mellett tájékoztató adatként fel kell tüntetnie az értékesített dohánygyártmány
kiskereskedelmi eladási árát is.
(4) Az általánosforgalmiadó-alany a zárjeggyel ellátott dohánygyártmányok értékesítése tekintetében – az áfatörvény
alkalmazásában – adólevonásra jogosító termékértékesítést végez, és – az  áfatörvény visszaigénylésre jogosító
feltételei szempontjából – a zárjeggyel ellátott dohánygyártmányok értékesítéséből származó, az általános forgalmi
adót nem tartalmazó ellenérték a  visszaigénylésre jogosító adóköteles termékértékesítés összesített adóalapjába
tartozónak tekinthető.
XIII. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 99. Felhatalmazó rendelkezések 148. § (1) Felhatalmazást kap a  Kormány, hogy rendeletben határozza meg a  szárított dohány és fermentált dohány
előállításával, tárolásával és kereskedelmével kapcsolatos részletes szabályokat.
(2) Felhatalmazást kap az adópolitikáért felelős miniszter, hogy rendeletben határozza meg
a) az engedélyek iránti kérelemre, az  engedélyezésre, az  engedélyesek tevékenységére vonatkozó részletes
szabályokat;
b) a nyilvántartásba vételre és a bejelentésekre vonatkozó részletes szabályokat;
c) a jövedéki termék előállítására, tárolására, szállítására, forgalmazására vonatkozó részletes szabályokat;
d) a nyilvántartások vezetésére, az  állami adó- és vámhatóság felé teljesítendő adatszolgáltatásokra,
a  bizonylatok adattartalmának meghatározására, kiállításukra és az  állami adó- és vámhatóság felé történő
megküldésükre vonatkozó részletes szabályokat;
e) az adó-visszaigénylés és az adófizetési kötelezettség alóli mentesülés érvényesítésének részletes szabályait;
f ) a zárjegyre, a hivatalos zárra és a párlat adójegyre vonatkozó részletes szabályokat;
g) a jövedéki ellenőrzésre, a lefoglalásra és az elkobzásra vonatkozó részletes szabályokat;
h) a kisüzemi bortermelőre, a bérfőzésre és a magánfőzésre vonatkozó részletes szabályokat.
(3) Felhatalmazást kap az  adópolitikáért felelős miniszter, hogy – a  külpolitikáért felelős miniszterrel és
a honvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben – rendeletben állapítsa meg a diplomáciai és konzuli képviselet,
valamint a nemzetközi szervezet és a diplomáciai és konzuli képviselet tagja és a nemzetközi szervezet tagja által
megfizetett adó visszaigénylésének részletes szabályait.
(4) Felhatalmazást kap a honvédelemért felelős miniszter, hogy – az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben –
rendeletben állapítsa meg az egyes katonai célú felhasználással kapcsolatos jövedéki szabályokat.
100. Hatályba léptető rendelkezések 149. § (1) Ez a törvény – a (2)–(6) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2016. november 1-jén lép hatályba.
 (2) Az 1–19.  §, a  20.  § (1)–(4)  bekezdése, a  21–79.  §, a  81–147.  §, a  152–172.  §, valamint a  174.  § (1)–(2)  bekezdése
2017. január 1-jén lép hatályba.
 (3) A 174. § (3) bekezdése 2017. január 2-án lép hatályba.
 (4) A 173. § 2017. július 1-jén lép hatályba.
 (5) A 174. § (4) bekezdése 2017. július 2-án lép hatályba.
 (6) A 20. § (5) bekezdése és a 80. § 2018. január 1-jén lép hatályba.
101. Átmeneti rendelkezések 150. § (1) E  törvényt a  2017. január 1-jét követően keletkezett adómegállapítási és adóbevallási kötelezettségekre kell
alkalmazni.
(2) Az a  jövedéki adóról és a  jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény
(a  továbbiakban: régi Jöt.) szerinti adóraktári engedéllyel, bejegyzett kereskedői engedéllyel, bejegyzett
feladói engedéllyel, felhasználói engedéllyel vagy jövedéki engedéllyel rendelkező személy, aki tevékenységét
2016. december 31-ét követően folytatni kívánja és e  törvény szerint nyilvántartásának elektronikus vezetésére
kötelezett, 2016. november 30-áig nyújt be nyilatkozatot arról, hogy tevékenységét változatlan formában
vagy módosítva vagy az  engedélyek összevonásával kívánja tovább folytatni, valamint adóraktári engedélyes,
bejegyzett kereskedői engedélyes adatszolgáltatását az  állami adó- és vámhatóság által biztosított információs
rendszeren vagy közvetlen elektronikus adatkapcsolaton keresztül kívánja teljesíteni az  elektronikus engedély
kiadását követően, továbbá nyilatkozik az e  törvénynek megfelelő jövedéki biztosíték számításáról és nyújtásának
módjáról, tervezett időpontjáról, valamint arról, hogy az  új engedély kiadását követően a  szabadforgalomba
bocsátásról azonnali vagy napi adatszolgáltatást kíván teljesíteni 2017. január 1-től. Az állami adó- és vámhatóság
2016. december 15-éig az  e  törvénynek megfelelő tartalmú engedélyokirat tervezetét elkészíti és megküldi
az  engedélyesnek, aki 2016. december 23-áig észrevételt, javaslatot tehet az  okirattervezet módosítására, ennek
hiányában az  állami adó- és vámhatóság az  okirattervezet tartalmát az  engedélyes által elfogadottnak tekinti.
Az  állami adó- és vámhatóság a  gazdálkodó által megtett nyilatkozatok alapján, az  engedélyes által elfogadott
okirattervezetnek megfelelő tartalmú elektronikus engedélyt ad ki az  engedélyes részére 2016. december 29-éig
2017. január 1-i érvényesség kezdettel, a korábbi engedély 2016. december 31-jével hatályát veszti. Az engedélyes
a  2016. december 31-én hatályos jövedéki biztosítéki szabályoknak megfelelően nyújtott jövedéki biztosítékkal
az  e  törvénynek megfelelően nyújtott jövedéki biztosíték állami adó- és vámhatóság általi jóváhagyásáig, de
legfeljebb 2017. április 1-jéig végezheti tevékenységét.
(3) A régi Jöt. szerinti egyszerűsített adóraktár-engedélyes 2016. december 10-éig nyilatkozik arról, hogy
2016. december 31-ét követően tevékenységét kisüzemi bortermelőként vagy egyszerűsített adóraktár
engedélyeseként kívánja-e folytatni. Az  állami adó- és vámhatóság a  tevékenységre vonatkozóan rendelkezésére
álló adatok, illetve a  megtett nyilatkozat alapján az  egyszerűsített adóraktári engedéllyel 2016. december
31-ét követően tovább működő engedélyes részére 2016. december 15-éig az  e  törvény rendelkezéseinek
megfelelő tartalmú engedélyokirat tervezetét elkészíti és megküldi, aki 2016. december 23-áig észrevételt,
javaslatot tehet az  okirattervezet módosítására, ennek hiányában az  állami adó- és vámhatóság az  okirattervezet
tartalmát az  engedélyes által elfogadottnak tekinti. Az  állami adó- és vámhatóság a  gazdálkodó által megtett
nyilatkozatok alapján, az engedélyes által elfogadott okirattervezetnek megfelelő tartalmú elektronikus engedélyt
ad ki az  engedélyes részére 2016. december 29-éig 2017. január 1-jei hatálybalépéssel, a  korábbi engedély
2016. december 31-ével hatályát veszti.
(4) A régi Jöt. szerinti adóraktár-engedélyes, bejegyzett kereskedő, bejegyzett feladó, felhasználói engedélyes, jövedéki
engedélyes a régi Jöt. alapján vezetni rendelt nyilvántartásokat 2016. december 31-jével lezárja és a  jogcímkódok
átvezetésével a záró készletet az e törvény szerint vezetni rendelt nyilvántartásba nyitó készletként átvezeti.
(5) A régi Jöt. szerinti adómentes felhasználói engedéllyel rendelkező személy – ideértve azon adómentes felhasználót
is, akinek tárgyidőszaka 2016. december 31-ével vagy 2017. január 1. és 2017. február 28. között jár le, de
2016. december 31-éig a  régi Jöt. rendelkezései alapján új tárgyidőszak engedélyezése iránti kérelmet nyújtott
be – 2016. december 31-éig írásban nyilatkozik arról, hogy tevékenységét adóraktári engedéllyel kívánja-e folytatni.
Ha tevékenységét nyilatkozata szerint adóraktári engedéllyel kívánja folytatni és 2017. január 15-éig benyújtja
az  adóraktári engedély iránti kérelmet az  állami adó- és vámhatósághoz, kérelme elbírálásáig, de legfeljebb
2017. február 28-áig folytathatja a  régi Jöt.-ben meghatározott feltételekkel tevékenységét. A  régi Jöt. szerinti
adómentes felhasználó a  régi Jöt. alapján vezetni rendelt nyilvántartásokat a  régi Jöt. szerinti adómentes
felhasználói engedély hatályvesztésének napjával lezárja és a  jogcímkódok átvezetésével a  záró készletet a  23.  §
szerint vezetni rendelt nyilvántartásba nyitó készletként átvezeti azzal, hogy a  24.  § szerinti adatszolgáltatási
kötelezettségnek az elektronikus engedély hatálybalépésének napjától köteles eleget tenni, valamint az e törvény
szerinti engedély érvényességének kezdetét megelőző elszámolási időszaka tekintetében elszámolási
kötelezettségét a régi Jöt. szerint teljesíti.
(6) Az olyan, régi Jöt. szerint engedéllyel rendelkező személy esetében, amikor e  törvény szerint a  tevékenység
végzéséhez nyilvántartásba vétel szükséges, az  engedély elektronikus nyilvántartásba vétellé alakítása érdekében
az  állami adó- és vámhatóság 2016. december 15-éig megküldi az  elektronikus nyilvántartásba felvenni tervezett
adatokat régi Jöt. szerinti engedélyesnek, aki 2016. december 23-áig észrevételt, javaslatot tehet az  elektronikus
nyilvántartásba felvenni tervezett adatokkal kapcsolatban, ennek hiányában az  állami adó- és vámhatóság
a megküldött adattartalmat a régi Jöt. szerinti engedélyes által elfogadottnak tekinti és a régi Jöt. szerinti engedélyt
elektronikus nyilvántartásba vétellé alakítja át. Ha a  régi Jöt. szerinti engedélyes a  régi Jöt. alapján nyilvántartás
vezetésére kötelezett, a  régi Jöt. szerinti nyilvántartást a  régi Jöt. szerinti engedély hatályvesztésének napjával
lezárja és a  jogcímkódok átvezetésével a  záró készletet az  e  törvény szerint vezetni rendelt nyilvántartásba nyitó
készletként átvezeti.
(7) A régi Jöt. szerint motorfejlesztést megvalósító személy által tett bejelentés e  törvény szerint tett bejelentésnek
minősül, ha a  motorfejlesztés időtartama 2016. december 31-éig nem telt le, ilyen esetben a  motorfejlesztést
megvalósító személy a  tevékenységről a  régi Jöt. szerint vezetett nyilvántartását a  motorfejlesztés időtartamának
végéig tovább vezetheti.
(8) A régi Jöt. szerinti adóraktár-engedélyes, bejegyzett kereskedő és importáló 2017. március 1-jéig bocsáthat
szabadforgalomba adójeggyel ellátott dohánygyártmányt.
(9) A 24.  § szerinti adatszolgáltatásnak az  adatszolgáltatásra kötelezett által 2017. március 31-éig, valamint – abban
az  esetben, ha az  adóraktár engedélyese által nyújtott jövedéki biztosíték mértéke eléri a  2016. december 31-ei
szintet – 2017. június 30-áig okozott hibája miatt az állami adó- és vámhatóság csak akkor alkalmazhat hátrányos
jogkövetkezményt, ha bizonyítható, hogy az  adatküldésre kötelezett célja a  központi költségvetés bevételének
csökkentése vagy a jövedéki biztosítéki szabályok kikerülése volt a hibás adatszolgáltatás által.
(10) E § alkalmazásakor a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény sommás
eljárásra és függő hatályú döntésre vonatkozó szabályait nem lehet alkalmazni.
151. § A 2017. január 1-jét megelőző időszakban előállított magánfőzött párlatra az előállításkor hatályos szabályokat kell
alkalmazni.
102. Az Európai Unió jogának való megfelelés 152. § Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről és a  92/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2008. december 16-i 2008/118/EK tanácsi irányelv, b) az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október
27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv,
c) az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedéki adója szerkezetének összehangolásáról szóló, 1992. október
19-i 92/83/EGK tanácsi irányelv,
d) az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedékiadó-mértékének közelítéséről szóló, 1992. október 19-i 92/84/EGK
tanácsi irányelv,
e) a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv,
f ) a gázolaj és a kerozin adóügyi jelölőanyagáról szóló, 1995. november 27-i 95/60/EK tanácsi irányelv,
g) a dohánygyártmányokra alkalmazott jövedéki adó szerkezetéről és adókulcsáról szóló, 2011. június 21-i
2011/64/EU tanácsi irányelv,
h) a 2008/118/EK tanácsi irányelv ellenőrzési és szállítási rendelkezéseinek a  2003/96/EK tanácsi irányelv
20. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyes adalékokra történő alkalmazásáról szóló, 2012. április 20-i
2012/209/EU bizottsági végrehajtási határozat.
153. § (1) A  törvény tervezetének a  műszaki szabályokkal és az  információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó
szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 2015. szeptember 9-i 2015/1535
európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
(2) A 28–30. § és a 67. § tervezetének a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i, 2006/123/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv 15. cikk (7) és 39. cikk (5) bekezdése szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
103. Módosító rendelkezések 154. § A közraktározásról szóló 1996. évi XLVIII. törvény 15. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2)  A jövedéki adóról szóló törvény hatálya alá tartozó terméket közraktárban elhelyezni, vagy kiszolgáltatni
a jövedéki adóról szóló törvény rendelkezéseinek figyelembevételével lehet.”
155. § A nemdohányzók védelméről és a  dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló
1999. évi XLII. törvény 8. § (5) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg)
„a) a  kombinált figyelmeztetéseket, egészségvédő figyelmeztetéseket, valamint azok alkalmazásának részletes
szabályait, a  dohánytermékek fogyasztói csomagolási egységeire és az  elektronikus cigaretta, az  utántöltő flakon
és a dohányzást imitáló elektronikus eszköz csomagolási egységeire vonatkozó részletes szabályokat, a dohányzási
korlátozásra, valamint a dohányzóhelyek és elektronikus cigaretta, valamint dohányzást imitáló elektronikus eszköz
használatának kijelölésére vonatkozó feliratok és jelzések tartalmát, formáját, továbbá a dohánytermékek, valamint
az elektronikus cigaretta, utántöltő flakon és dohányzást imitáló elektronikus eszköz előállításának, forgalmazásának
és ellenőrzésének a jövedéki adóról szóló törvény szabályozási körébe nem tartozó egyéb feltételeit,”
156. § Az egyszerűsített vállalkozói adóról szóló 2002. évi XLIII. törvény 2.  § (5)  bekezdés b)  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
[A (2) bekezdésben meghatározott személy az adóévben akkor lehet adóalany, ha]
„b) az adóévben nem folytat a jövedéki adóról szóló törvény hatálya alá tartozó tevékenységet;”
157. § (1) Az  adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 7.  § (1)  bekezdés b)  pont bj)  alpontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(Magánszemélyt az  adóhatóság, az  adópolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium előtt – ha nem kíván
személyesen eljárni –
képviseleti jogosultságát igazoló)
„bj) a  jövedéki adóról szóló törvény szerinti jövedéki üggyel kapcsolatban jövedéki ügyintéző szakképesítéssel
rendelkező személy is,”
(képviselheti.)
(2) Az  adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 7.  § (2)  bekezdés c)  pont ck)  alpontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(Jogi személyt és jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb szervezetet az adóhatóság, az adópolitikáért felelős miniszter
által vezetett minisztérium előtt
megbízás alapján eljáró)
„ck) a  jövedéki adóról szóló törvény szerinti jövedéki üggyel kapcsolatban jövedéki ügyintéző szakképesítéssel
rendelkező személy is képviselheti.”
(3) Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 22. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Az  állami adó- és vámhatóság az  (5) és (6)  bekezdés szerinti bejelentés alapján az  adózó részére közösségi
adószámot állapít meg. Az  általános forgalmiadó-alanynak nem minősülő adófizetésre kötelezett jogi személy,
a  kizárólag adólevonásra nem jogosító tevékenységet folytató adóalany, az  alanyi adómentességet választó
adóalany, a  kizárólag mezőgazdasági tevékenységet folytató, különleges jogállású adóalany, ha a  jövedéki adóról
szóló törvény hatálya alá tartozó termék közösségen belülről történő beszerzése miatt belföldön keletkezik
általános forgalmiadó-fizetési kötelezettsége, beszerzését megelőzően köteles közösségi adószámot kérni az állami
adó- és vámhatóságtól.”
(4) Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 22. § (14) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(14) Az  (5)–(6)  bekezdésekben euróban meghatározott értékhatárok forintra történő átváltására az  általános
forgalmi adóról szóló törvény rendelkezései az irányadók. A beszerzések összesített ellenértékének megállapításánál
figyelmen kívül kell hagyni az  új közlekedési eszköz, illetve a  jövedéki adóról szóló törvény hatálya alá tartozó
termék adó nélkül számított ellenértékét.”
(5) Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 176. § (13) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(13) A 22/E. § és a jövedéki adóról szóló törvény kivételével az adótörvények alkalmazásában, az általános forgalmi
adó esetében a hivatkozással meghatározott termékek (építmények) és szolgáltatások vonatkozásában
a) a Kereskedelmi Vámtarifa (vtsz.) 2002. év július hó 31. napján hatályos,
b) a Központi Statisztikai Hivatal Építményjegyzékének (ÉJ) 2002. év július hó 31. napján érvényes,
c) a  Központi Statisztikai Hivatal Szolgáltatások Jegyzékének (SZJ), valamint minden más esetben a  Központi
Statisztikai Hivatal 2002. év szeptember hó 30. napján érvényes
besorolási rendjét kell irányadónak tekinteni. A besorolási rend ezt követő (időközi) változása az adókötelezettséget
nem változtatja meg.”
(6) Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 2. számú melléklet IV. pontjának B) alpontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
„B) Jövedéki adó
Az adózó a jövedéki adó előlegének és a megállapított nettó jövedéki adónak a különbözetét havonta,
a) a tárgyhót követő hó 20. napjáig,
b) az a) ponttól eltérően a kizárólag dohánygyártmányt előállító, forgalmazó adózó a 2 milliárd forintot meg nem haladó
adó összegét a tárgyhót követő második hónap 20. napjáig
fizeti meg, illetve ettől az időponttól igényelheti.”
158. § Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 3. § b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény rendelkezéseit)
„b) a  jövedéki adóról szóló törvény (a  továbbiakban: Jöt.) hatálya alá tartozó, zárjeggyel ellátott
dohánygyártmányokra”
(abban az esetben kell alkalmazni, ha arról az a) pontban említett esetben az Eva., a b) pontban említett esetben pedig
a Jöt. kifejezetten rendelkezik.)
159. § (1) A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133. § (1) bekezdés 12. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg)
„12. a  jövedéki adóról szóló törvényben meghatározott minősített földgázellátási üzemzavar bekövetkezésének,
illetve megszűnésének tényét és időpontját,”
(2) Hatályát veszti a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 97/A. § (2) bekezdése.
160. § A távhőszolgáltatás versenyképesebbé tételéről szóló 2008. évi LXVII. törvény 10. § 10. pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
(E fejezet alkalmazásában)
„10. kőolajtermék: a  jövedéki adóról szóló törvény szerinti, üzemanyagkénti vagy tüzelő-, fűtőanyagkénti kínálásra,
értékesítésre vagy felhasználásra szánt benzin, petróleum, gázolaj, fűtőolaj és LPG;”
161. § Az utasok személyi poggyászában importált termékek általános forgalmi adó és jövedéki adó mentességéről szóló
2008. évi LXVIII. törvény 1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„1. § Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa tv.) és a jövedéki adóról szóló
törvény (a  továbbiakban: Jöt.) alkalmazásában mentes – az  e  törvényben meghatározottak szerint – az  általános
forgalmi adó és a jövedéki adó alól a harmadik államból vagy az azzal egy tekintet alá eső területről Magyarország
területére (a  továbbiakban: belföld) beutazó természetes személy (a  továbbiakban: utas) személyi poggyászában
levő termék vagy termékek nem kereskedelmi jellegű importja.”
162. § (1) A  pálinkáról, a  törkölypálinkáról és a  Pálinka Nemzeti Tanácsról szóló 2008. évi LXXIII. törvény 9.  § (1)  bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A belföldön forgalomba kerülő pálinkát és törkölypálinkát a jövedéki adóról szóló törvény (a továbbiakban: Jöt.)
hatálya alá tartozó más alkoholtermékekre alkalmazandó zárjegytől színében eltérő zárjeggyel (a  továbbiakban:
pálinka-zárjegy) kell ellátni.”
(2) A  pálinkáról, a  törkölypálinkáról és a  Pálinka Nemzeti Tanácsról szóló 2008. évi LXXIII. törvény 13.  §-a helyébe
a következő rendelkezés lép:
„13.  § Az  adópolitikáért felelős miniszter – az  agrárpolitikáért felelős miniszter egyidejű tájékoztatása mellett –
évente – a tárgyévet követő év március 15-éig – megküldi a Pálinka Nemzeti Tanácsnak a tárgyévben
a) előállított bérfőzött párlat párlatfajtánként megbontott és a magánfőzésben adózott párlat,
b) előállított és a Jöt. szerint szabadforgalomba bocsátott
ba) kereskedelmi céllal főzött pálinka KN-kódonként megbontott,
bb) a 2208 20 29 KN-kód alá tartozó alkoholtermék
jövedéki adófizetési kötelezettség alapjául szolgáló mértékegységben megadott mennyiségéről az  országosan
összesített adatokat.”
163. § A megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a  közlekedésben felhasznált energia
üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvény 1. § 18. pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában)
„18. üzemanyag-forgalmazó: a jövedéki adóról szóló törvény (a továbbiakban: Jöt.) szerint
a) az üzemanyagot szabad forgalomba bocsátó személy, és
b) a  másik tagállamban szabadforgalomba bocsátott üzemanyagot kereskedelmi céllal belföldre szállító jövedéki
engedélyes kereskedő.”
164. § A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény 13.  § (9)  bekezdés e)  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(A NAV végzi továbbá)
„e) a környezetvédelmi termékdíjjal és a regisztrációs adóval kapcsolatos adóztatási és ellenőrzési feladatokat.”
165. § A Magyar Köztársaság területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erők, valamint a Magyar Köztársaság
területén felállított nemzetközi katonai parancsnokságok és állományuk nyilvántartásáról, valamint jogállásukhoz
kapcsolódó egyes rendelkezésekről szóló 2011. évi XXXIV. törvény 14.  § (1)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(1) A  Párizsi Jegyzőkönyv I.  cikk b), c)  pontjának vagy XIV.  cikkének hatálya alá tartozó, vagy nemzetközi
szerződésben nemzetközi katonai parancsnokság jogállással felállított nemzetközi katonai szervezet hivatalos
céljára történő termékbeszerzés vagy szolgáltatások igénybevétele tekintetében Magyarország által nemzetközi
szervezetként elismert szervezeteket az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 107. § (1) bekezdés
b)  pontja alapján megillető általános forgalmi adó, és a  jövedéki adóról szóló 2016. évi LXVIII. törvény 9.  §
(1) bekezdés i)–j) pontja és 13. § (1) bekezdése alapján megillető jövedéki adó alóli mentességeket kell alkalmazni.”
166. § Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény 23.  § (4)  bekezdés i)  pontja helyébe a  következő
rendelkezés lép:
(Az alapvető jogok biztosa a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámhatósági feladatokat ellátó szerveit és bűnügyi
főigazgatóságát érintő vizsgálata során nem tekinthet be)
„i)  az adóügyi jelzések védelmével kapcsolatban a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal feladat- és hatáskörrel rendelkező
szerve által alkalmazott módszerek adataiba, valamint a  nemzetközileg ellenőrzött termékek és technológiák
forgalmára, az  ellenőrzési tervekre, a  megfigyelésekre és a  körözések elrendelésére, illetve a  katonai ügyekre
vonatkozó adatokat tartalmazó iratba.”
167. § (1) A  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a  továbbiakban: Btk.) 396.  § (6)  bekezdése helyébe
a következő rendelkezés lép:
„(6) Az  (1)–(5)  bekezdés szerint büntetendő, aki a  jövedéki adóról szóló törvényben, valamint a  felhatalmazásán
alapuló jogszabályban megállapított feltétel hiányában vagy hatósági engedély nélkül jövedéki terméket előállít,
megszerez, tart, forgalomba hoz, vagy azzal kereskedik, és ezzel a költségvetésnek vagyoni hátrányt okoz.”
(2) A Btk. 398. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Aki
a)   jövedéki termék előállítására alkalmas, a  jövedéki adóról szóló törvényben, valamint a  felhatalmazásán alapuló
jogszabályban meghatározott berendezést, készüléket, eszközt vagy alapanyagot engedély nélkül vagy a jogszabály
megszegésével előállít, megszerez, tart, forgalomba hoz, illetve
b) a forgalomba hozatalhoz szükséges zárjegyet engedély nélkül vagy jogszabály megszegésével előállít, megszerez
vagy tart,
vétség miatt két évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.”
168. § (1) A  fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi
CXXXIV. törvény 3. § 10. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában)
„10.  dohánytermék-nagykereskedő: a  jövedéki adóról szóló törvényben (a  továbbiakban: Jöt.) meghatározott
adóraktár engedélyese (gyártó), az  importáló, a  bejegyzett kereskedő és a  jövedéki engedélyes kereskedő azzal,
hogy a  dohány-kiskereskedelmi ellátó e  törvény alkalmazásában a  dohánykiskereskedelem-ellátási feladatainak
ellátása során akkor sem minősül dohánytermék-nagykereskedőnek, ha egyébként azok bármelyikének
tevékenységéhez szükséges vámhatósági engedéllyel is rendelkezik;”
(2) A  fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi
CXXXIV. törvény 3. § 12. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(E törvény alkalmazásában)
„12.  dohánykiskereskedelem-ellátás: a  dohánytermékek kiskereskedelme körében a  dohány-kiskereskedelmi ellátó
által végzett gazdasági (szervező) tevékenység, amelynek keretében a tevékenység folytatója a dohánytermékeket
és a  8.  pont m)  alpontja szerinti termékeket – a  dohánytermék-kiskereskedők folyamatos igénye, megrendelései,
illetve az  ellátás biztonsága megszervezésének szempontjaira figyelemmel – a  dohánytermék-nagykereskedőktől
megvásárolja (beszerzi), készleten tartja és raktározza, a  dohánytermék-kiskereskedőknek értékesíti és részükre
kiszállítja, valamint jogszabályban meghatározott feladatokat lát el;”
(3) A  fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a  dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi
CXXXIV. törvény 11. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha e  törvény kivételt nem tesz, dohánytermék-kiskereskedelem, a  3.  § 8.  pont m)  alpontja szerinti termékek,
a cigarettahüvely, a cigarettapapír és a dohánylevél-töltő kiskereskedelme kizárólag dohányboltban folytatható.”
169. § A behozott kőolaj és kőolajtermékek biztonsági készletezéséről szóló 2013. évi XXIII. törvény 40. § (2)–(4) bekezdése
helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(2) A kőolaj szekció tagja a 4. mellékletben meghatározott kőolajtermékek mennyisége után tagi hozzájárulást fizet,
ha
a) az adóraktár engedélyese, a bejegyzett kereskedő, illetve az  importáló a kőolajterméket a  jövedéki adóról szóló
törvény rendelkezései szerint szabad forgalomba bocsátja,
b) a jövedéki engedélyes kereskedő, az adóraktár engedélyese, illetve a felhasználói engedélyes az Európai Unió más
tagállamában szabad forgalomba bocsátott kőolajterméket e tagállamból beszerez,
c) az  adóraktár engedélyese a  kőolajterméket az  adóraktáron belül felhasználja, kivéve a  jövedéki termék
előállításához történő felhasználást,
d) az  adóraktár engedélyese a  kőolajterméket a  víziközlekedésről szóló törvény szerinti gazdasági célú hajózási
tevékenységet végző hajók (ideértve a kompot is) üzemanyagtartályába betölti.
(3) A  tagi hozzájárulás alapja a  (2)  bekezdés a)  pontja esetén a  jövedéki adóról szóló törvény szerint szabad
forgalomba bocsátott, a  (2)  bekezdés b)  pontja esetén a  beszerzett, a  (2)  bekezdés c)  pontja esetén a  felhasznált,
a (2) bekezdés d) pontja esetén a betöltött, hozzájárulás-köteles kőolajtermék mennyisége.
(4) A tagi hozzájárulás megfizetése a (2) bekezdésben megnevezett engedélyest terheli.”
170. § (1) Az  adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól szóló
2013. évi XXXVII. törvény 23. §-a a következő e) ponttal egészül ki:
(A magyar megkeresett hatóság, illetve a  magyar megkereső hatóság a  behajtási jogsegély szabályait magyar
jogszabályok szerinti)
„e)  a 22.  § (2)  bekezdés a) és c)  pontjának megfelelő közteherrel kapcsolatos eljárásban a  jövedéki adóról szóló
törvény szerinti bírsággal, költséggel”
(összefüggésben alkalmazza).
(2) Ez  a  § az  adókból, vámokból, illetékekből és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló
kölcsönös segítségnyújtásról szóló, 2010. március 16-i 2010/24/EU tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
171. § Az egységes közszolgáltatói számlaképről szóló 2013. évi CLXXXVIII. törvény
a) 1.  melléklet 4.5.1.  pontjában, 2.  melléklet 4.4.1.  pontjában, 3.  melléklet 4.5.1.  pontjában és 4.  melléklet
4.4.1. pontjában az „Energiaadó” szövegrész helyébe a „Jövedéki adó” szöveg,
b) 2. melléklet 4.4.2. pontjában és 4. melléklet 4.4.1. pontjában az „energiaadó” szövegrészek helyébe a „jövedéki
adó” szöveg
lép. 172. § A dohányipari vállalkozások 2015. évi egészségügyi hozzájárulásáról szóló 2014. évi XCIV. törvény 2.  §
2.  pontjában az „a jövedéki adóról és a  jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi
CXXVII. törvényben” szövegrész helyébe az „a jövedéki adóról szóló törvényben” szöveg lép.
173. § A 145. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A jövedéki adó mértéke
a) a cigarettára 16 200 forint ezer darabonként és a kiskereskedelmi eladási ár 25 százaléka, de legalább 29 200 forint
ezer darabonként,
b) a szivarra, a szivarkára a kiskereskedelmi eladási ár 14 százaléka, de legalább 4 180 forint ezer darabonként,
c) a finomra vágott fogyasztási dohányra 17 300 forint kilogrammonként,
d) az egyéb fogyasztási dohányra 17 300 forint kilogrammonként,
e) a töltőfolyadékra 70 forint milliliterenként.”
104. Hatályon kívül helyező rendelkezések 174. § (1) Hatályát veszti a  jövedéki adóról és a  jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi
CXXVII. törvény.
(2) Hatályát veszti az energiaadóról szóló 2003. évi LXXXVIII. törvény.
 (3) Hatályát veszti a 154–172. §.
 (4) Hatályát veszti a 103. alcím.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke