text:
16/2014. (XII. 19.) IM rendelete a szabadságvesztés, az elzárás, az előzetes letartóztatás és a rendbírság helyébe lépő elzárás végrehajtásának részletes szabályairól.
A büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013.  évi
CCXL. törvény 434. § (2) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel,
valamint a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 77.  §-ában meghatározott
feladatkörében eljáró honvédelmi miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya
a) a szabadságvesztés,
b) az elzárás,
c) a közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztés,
d) a pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztés,
e) az előzetes letartóztatás és
f ) a rendbírság helyébe lépő elzárás
végrehajtására terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában
1. biztonsági részleg: a  büntetés-végrehajtás országos parancsnoka (a  továbbiakban: országos parancsnok)
normatív utasításában kijelölt büntetés-végrehajtási intézetnek (a  továbbiakban: bv. intézet) az  e  célra
kialakított, biztonsági zárkákból és a  hozzájuk tartozó helyiségekből álló, elkülönített része, ahová
a  jogszabályban meghatározott feltételek fennállása esetén az  elítélt végrehajtási fokozattól függetlenül
helyezhető el;
2. biztonsági zárka: olyan sajátos szabályok szerint működtetett, speciálisan kialakított és felszerelt helyiség,
ahová a jogszabályban meghatározott feltételek fennállása esetén legfeljebb két fő elítélt helyezhető el;
3. foglalkoztatás: a  büntetés-végrehajtási szervezet (a  továbbiakban: bv. szervezet) keretén belül az  elítélt
számára biztosított munkáltatási-, oktatási-, szakképzési-, terápiás foglalkoztatási- és egyéb reintegrációs
programok összessége;
4. a  fogvatartás biztonsága: olyan állapot fenntartását jelenti, amelynél a  bv. intézetben, illetve a  büntetésvégrehajtási feladat teljesítése miatt a  bv. intézet területén kívül tartózkodó személyek élete, testi épsége,
szabadsága, a  büntetés-végrehajtás anyagi javainak sértetlensége, valamint a  büntetés-végrehajtási
feladatatok zavartalan ellátása a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően biztosított;
5. fogvatartás rendje: a büntetések és a kényszerintézkedések végrehajtására vonatkozó jogszabályok, valamint
az azok alapján megállapított más rendelkezések érvényesülésének összessége, amely biztosítja a büntetésvégrehajtási feladatok zavartalan ellátását, valamint az elítéltek és az egyéb jogcímen fogvatartottak jogainak
érvényesülését és kötelezettségeinek teljesítését;
6. lakóhelyiség: az  elítélt elhelyezésére szolgáló olyan lakhatásra alkalmas helyiség, amelynek nyílászáróinál
a zárkára meghatározott biztonsági berendezés és felszerelés mellőzhető;
7. pszichoaktív szer: kábítószer, új pszichoaktív anyag vagy más pszichoaktív szer;
8. zárka: az  elítélt elhelyezésére szolgáló olyan helyiség, amelynek nyílászárói a  külön rendelkezésekben
meghatározott biztonsági követelményeknek megfelelnek. 2. Együttműködés más szervekkel és személyekkel
3. § (1) A  büntetés-végrehajtási szervezetről szóló 1995.  évi CVII.  törvény (a  továbbiakban: Bv. Sztv.) 13.  § (1)  bekezdés,
valamint a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló
2013. évi CCXL. törvény (a továbbiakban: Bv. tv.) 5. § (3) bekezdése szerinti szervek az ott meghatározott büntetésvégrehajtási feladatokat a  vonatkozó jogszabályok és a  büntetés-végrehajtási szervvel (a  továbbiakban: bv. szerv)
kötött együttműködési megállapodás keretében végezhetik.
(2) Együttműködési megállapodás megkötését indokolhatja az  együttműködés huzamos időtartama,
az együttműködésben megnyilvánuló feladatok, jogok és kötelezettségek összetettsége vagy büntetés-végrehatási
feladatok ellátása szempontjából való jelentősége.
(3) Együttműködési megállapodás kötésére a bv. intézet parancsnoka, igazgatója, főigazgató főorvosa (a továbbiakban:
parancsnok), ha pedig az  együttműködés több bv. intézetre is kiterjed, az  országos parancsnok jogosult.
A parancsnok által kötött együttműködési megállapodásról az országos parancsnokot tájékoztatni kell.
(4) Ha a  büntetés-végrehajtási feladatok teljesítését segítő, az  (1)  bekezdésben felsorolt szervezetek, illetve
személyek tevékenysége jogszabálysértő, vagy nem felel meg az  együttműködési megállapodásban foglaltaknak,
a  megállapodást a  (3)  bekezdésben meghatározott személyek megszüntethetik, továbbá az  érintett szervezetek
képviselőinek vagy az érintett személynek a bv. intézetbe történő belépését megtilthatják.
(5) A  bv. intézet a  végrehajtásban közreműködő vagy az  azt segítő szerveket és személyeket tájékoztatja az  elítéltek
személyiségi jogainak védelmére vonatkozó szabályokról és ezek megsértésének, valamint a  megállapodás
megszegésének következményeiről. A  tájékoztatás megtörténtét és annak tudomásul vételét a bv. intézet írásban
rögzíti.
(6) Az  együttműködés megszüntetéséről és a  bv. intézetbe történő belépés megtiltásáról az  adott szervezetet
vagy személyt értesíteni kell. Ha a  döntést a  parancsnok hozta, erről az  országos parancsnokot haladéktalanul
tájékoztatja.
3. Az elítéltet terhelő bejelentési kötelezettséggel kapcsolatos feladatok
4. § A Bv. tv. 8. § (3) bekezdés szerint meghatározott bejelentési kötelezettség tekintetében a végrehajtásért felelős szerv
a lakcím vagy tartózkodási hely megváltozása esetén a változást a bejelentéstől vagy a lakcímkártya bemutatásától
számított három munkanapon belül a  fogvatartotti nyilvántartásban rögzíti, és az  ehhez kapcsolódó szükséges
intézkedéseket megteszi.
4. Az elítélt és az egyéb jogcímen fogvatartott kötelezettségei teljesítésének és jogai gyakorlásának
módja
5. § (1) Az  elítélt vagy az  egyéb jogcímen fogvatartott jogainak gyakorlása nem veszélyeztetheti a  fogvatartás rendjét és
biztonságát.
(2) A  fogvatartás rendjét és biztonságát az  elítélt önkéntes jogkövetésre való ösztönzésével, őrzéssel, felügyelettel és
ellenőrzéssel, valamint biztonsági és egyéb szükséges intézkedések megtételével, indokolt esetben kényszerítő
eszköz alkalmazásával kell biztosítani.
6. § (1) Az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott érdekében a Bv. tv. 11. §-a szerint adott meghatalmazás adott ügyre
szóló eseti vagy általános hatályú. A bv. intézet az általános meghatalmazást a fogvatartotti nyilvántartásban rögzíti
és annak másolatát, illetve az eseti meghatalmazást az ügy irataihoz csatolja.
(2) Ha az  elítélt vagy az  egyéb jogcímen fogvatartott védő kirendelését kéri, a  bv. intézet a  kérelmet haladéktalanul
továbbítja az  intézet székhelye szerint illetékes a  büntetés-végrehajtási bírónak (a  továbbiakban: bv. bíró). A  bv.
intézet az átiratban nyilatkozik arról, hogy az elítélttel vagy az egyéb jogcímen fogvatartottal szemben folyamatban
van-e büntetés-végrehajtási ügy.
(3) Ha az  elítélt vagy az  egyéb jogcímen fogvatartott részére a  bv. bíró védőt rendelt ki, és az  elítélt vagy az  egyéb
jogcímen fogvatartott utóbb védőt hatalmaz meg, a bv. intézet erről haladéktalanul értesíti a bíróságot a kirendelés
visszavonása érdekében.
5. A végrehajtásért felelős szerv döntése, a kérelem, a jogorvoslati jog és a közérdekű bejelentés
biztosítása
7. § (1) Ha a  végrehajtásért felelős szerv szervezeti egységének vezetője (a  továbbiakban: szervezeti egység vezetője)
kérelemre jár el, a hiánypótlásra való felhívásról – megfelelő határidő tűzésével – a személyi állomány érdemi döntés
előkészítésére jogosult tagja intézkedik és azt az ügyiratban írásban rögzíti.
(2) A szervezeti egység vezetője a döntés vagy intézkedés (a továbbiakban együtt: döntés) esetén az elítéltet a panasz
vagy az egyéb jogorvoslat megtételének jogáról tájékoztatja. Ha a döntés közlése írásban történik, az a jogorvoslati
jogra való felhívást is tartalmazza.
8. § (1) A döntéssel szembeni, vagy annak elmulasztása miatti panaszt a szervezeti egység vezetőjénél kell előterjeszteni.
Elkésettség címén a  panasz nem utasítható el, ha a  panaszra jogosult a  panasz tételére nyitva álló határidőben
a panaszt nem az elbírálásra jogosult szervnél terjeszti elő.
(2) A  büntetés-végrehajtási ügyben előterjesztett panasz esetén a  bv. intézet döntést hozó vagy intézkedést tevő,
illetve az  arra jogosult szervezeti egységének vezetője a  panaszt az  elbírálásra nyitva álló határidőre figyelemmel
– indokolt esetben az  ügy összes iratával – terjeszti fel a  bv. intézet parancsnoka részére, és – ha a  panasz
megalapozottságának elbírálása mérlegelést igényel – a  panasszal kapcsolatban kialakított álláspontjáról
nyilatkozik.
(3) Nem szükséges a (2) bekezdés szerinti felterjesztés, ha a szervezeti egység vezetője
a) a  megpanaszolt döntést a  panaszban foglaltaknak megfelelően kijavítja, kiegészíti, módosítja, visszavonja
vagy az elmulasztott intézkedést pótolja,
b) a panaszt a Bv. tv. 21. § (7) bekezdése alapján érdemi vizsgálat nélkül elutasítja.
(4) Ha az  (1)  bekezdés szerinti döntés vagy intézkedés a  bv. intézet parancsnokának vagy a  Büntetés-végrehajtás
Országos Parancsnoksága (a  továbbiakban: BVOP) kijelölt szervezeti egysége vezetőjének jogkörébe tartozik,
a  panaszt az  országos parancsnokhoz a  beérkezéstől számított nyolc napon belül kell felterjeszteni a  (2) és
(3) bekezdésben meghatározottak figyelembevételével.
9. § (1) Az  elítéltnek vagy az  egyéb jogcímen fogvatartottnak a  folyamatban lévő büntetőügyéhez kapcsolódóan írt
beadványát, kérelmét és jogorvoslati kérelmét a  bv. intézet költségén kell a  címzettnek továbbítani, ha az  elítélt
vagy az egyéb jogcímen fogvatartott felhasználható letéti pénzzel nem rendelkezik.
(2) Ha az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott zárt levélben fordul valamely hatósághoz, törvényben kihirdetett
nemzetközi egyezményben elismerten erre hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezethez, az  alapvető jogok
biztosához, valamint a nemzeti megelőző mechanizmus szervezetéhez vagy munkatársához, a bv. intézet a levelet
az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott költségére – ellenőrzés nélkül – továbbítja.
(3) Ha az  elítélt vagy az  egyéb jogcímen fogvatartott nem rendelkezik letéti pénzzel, kérelmére a  (2)  bekezdésben
meghatározott szervekhez küldött levelét a bv. intézet átirattal továbbítja.
(4) Ha az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott az ügyész általi meghallgatását kéri, erről haladéktalanul értesíteni
kell a törvényességi felügyeletet ellátó ügyészt.
(5) A  panaszokról és a  közérdekű bejelentésekről szóló törvény szerinti panasz vagy közérdekű bejelentés esetén, ha
a  panaszos vagy a  közérdekű bejelentő személye azonosítható és személyes adatai nyilvánosságra hozatalának
szükségessége merül fel, ezt megelőzően a  bv. intézetnek nyilatkoztatni kell arról, hogy hozzájárul-e személyes
adatainak nyilvánosságra hozatalához.
10. § A bv. intézet a fogvatartotti nyilvántartásban rögzíti
a) az  elítélt és az  egyéb jogcímen fogvatartott panaszát, kérelmét, bejelentését és az  azokhoz kapcsolódó
döntéseket;
b) a  jogorvoslati jog érvényesítésével kapcsolatban továbbított iratokat, a  továbbítás időpontjának
a feltüntetésével;
c) a  Bv. tv. 174.  § (4)  bekezdésében meghatározott címzettek részére továbbított leveleket, a  címzett és
a  továbbítás időpontjának a  feltüntetésével, továbbá a  Bv. tv. 174.  § (4)  bekezdésében meghatározott
feladótól érkezett leveleket, a feladó és a levél elítélt részére történő átadás időpontjának a feltüntetésével;
d) a  Bv. tv. 174.  § (4)  bekezdésében meghatározott ellenőrzés szükségességét megalapozó alapos indok
felmerülése esetén, az elítélt által küldött vagy részére érkezett levelek felbontását és annak időpontját.
6. A bv. intézet rendje és biztonsága szempontjából jelentős adatok rögzítése a fogvatartotti
nyilvántartásban és a bejelentő védelme
11. § (1) Az  elítéltre és az  egyéb jogcímen fogvatartottra vonatkozó, a  bv. intézet rendje és biztonsága szempontjából
jelentős tényre vagy körülményre utaló adatot tartalmazó bejelentést a  bv. intézet a  bejelentő megjelölésével
a fogvatartotti nyilvántartásban rögzíti.
(2) Ha a bejelentő személye azonosítható, nyilatkoztatni kell arról, hogy kéri-e személyes adatainak zártan kezelését. Ha
a bejelentő a személyes adatainak zártan kezelését kéri, akkor a bv. intézetnek biztosítania kell, hogy a személyes
adatai ne jussanak az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott tudomására.
(3) Ha a  bejelentő személye nem azonosítható vagy a  bejelentés ellenőrzése más ok miatt nem lehetséges,
a bejelentést a fogvatartotti nyilvántartásban annak nem ellenőrzött jellegére való utalással kell rögzíteni.
II. FEJEZET
A SZABADSÁGVESZTÉS VÉGREHAJTÁSA 7. Az iratok vizsgálata és a személyazonosság megállapítása a befogadáskor
12. § (1) A bv. intézet megvizsgálja, hogy a befogadás alapjául szolgáló iratok megfelelnek-e a jogszabályok tartalmi és alaki
rendelkezéseinek.
(2) Az  elítélt személyazonosságának megállapítása a  fogvatartás alapjául szolgáló iratok adatainak és az  elítélt
személyazonosságát igazoló okiratban foglalt vagy egyéb módon igazolt, illetve az  elítélt által közölt adatoknak
az egybevetését, valamint az elítélt képmásának az összehasonlítását jelenti.
(3) A bv. intézet az elítélt személyazonosságának megállapításához adatokat kérhet az általános rendőrségi feladatok
ellátására létrehozott szervtől (a  továbbiakban: rendőrség), más hatóságtól vagy más bv. intézettől. Ha ezek nem
vezetnek eredményre a bv. intézet a rendőrségtől kérheti a személyazonosság megállapítását.
8. A befogadás megtagadása 13. § A befogadás megtagadásáról az  előállító (átkísérő) szervet, valamint a  BVOP-t vagy a  végrehajtást elrendelő
hatóságot haladéktalanul értesíteni kell.
9. Felhívásra jelentkező elítélt 14. § (1) Ha a felhívásra az elítélt a bv. intézet hivatali idejében jelentkezik, a bv. intézet megvizsgálja, hogy a Bv. tv. 88. §-a
szerinti irat rendelkezésre áll-e.
(2) Ha az  elítélt nem a  számára kijelölt bv. intézetben jelentkezik, az  érintett bv. intézet az  elítéltet útba indíthatja
a  végrehajtásra kijelölt bv. intézetbe. A  bv. intézet zárt borítékban átadja az  elítéltnek a  végrehajtásra kijelölt
bv. intézetnek szóló – a  befogadáshoz szükséges – iratokat és írásban tájékoztatja az  elítéltet a  jelentkezési
kötelezettségéről, továbbá a  kötelezettség elmulasztásának jogkövetkezményeiről. Az  iratok átvételét és
a tájékoztatás megtörténtét az elítélt aláírásával igazolja, vagy azt a Bv. tv. 12. § (8) bekezdésében foglaltak esetén
jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(3) Az útbaindítást úgy kell elvégezni, hogy az elítélt a végrehajtásra kijelölt bv. intézetbe legkésőbb az útba indítást
követő napon megérkezhessen.
(4) Az elítélt nem indítható útba, és a bv. intézetbe be kell fogadni, ha
a) a várható szabadulásáig hátralévő idő a harminc napot nem haladja meg,
b) olyan betegségben szenved, amely az utazást akadályozza,
c) ittas vagy bódult állapotban jelentkezett,
d) mozgásában súlyosan korlátozott,
e) az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézetben (a továbbiakban: IMEI) történő kivizsgálása szükséges,
f ) a felhívásban megjelölt nap után késve jelentkezett,
g) a személyazonossága kétséges,
h) az utazást nem vállalja, vagy alapos okkal feltehető, hogy a jelentkezési kötelezettségének nem tenne eleget,
i) a (2) bekezdés szerinti aláírást megtagadja,
j) a bíróság vagy az ügyész a szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételét rendelte el.
10. Befogadás megőrzésre 15. § (1) Megőrzésre kell befogadni az elítéltet, ha
a) a bv. intézet illetékességi területén – mint más bv. intézetből jogellenesen távollévőt – a rendőrség elfogta és
oda előállította,
b) valamely hatósághoz történő előállítás, illetve gyógykezelés céljából vagy a  végrehajtás körében felmerült
egyéb okból más bv. intézet adta át,
c) az engedélyezett távollét után más bv. intézetben jelentkezik, mint ahonnan elbocsátották.
(2) A megőrzésre befogadott elítéltet a megőrzés okának megszűnését követően a bv. intézetek közötti legközelebbi
heti rendszeres szállítással a végrehajtásra kijelölt bv. intézetbe kell szállítani.
11. Befogadás elővezetési határozat és elfogatóparancs alapján 16. § (1) Ha a befogadásra kijelölt bv. intézetben az elítélt önként, határidőben nem jelentkezik, úgy a bv. intézet értesítése
alapján a BVOP intézkedik az elítélt elővezetése iránt.
(2) Az elővezetés elrendeléséről a BVOP a lakóhely szerint illetékes megyei (fővárosi) bv. intézetet értesíti.
 (3) A  megyei (fővárosi) bv. intézet a  napszaktól függetlenül köteles befogadni azt a  rendőrség által elővezetett
elítéltet, akinek bv. bíró a  szabadságvesztés megkezdése vagy folytatása végett, vagy a  BVOP a  szabadságvesztés
megkezdése érdekében az elővezetését rendelte el.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti elővezetés sikertelensége esetén a  BVOP az  elfogatóparancs kibocsátását az  intézkedés
meghozatalának szükségességét alátámasztó iratok megküldésével kezdeményezi az  első fokon eljárt bíróság
székhelye szerint illetékes bv. bírónál. A  szabadságvesztés megkezdésére szóló felhívás kézbesítését igazoló
tértivevényt eredetben kell csatolni az iratokhoz.
(5) A  szabadságvesztés végrehajtásának megkezdése vagy folytatása végett kibocsátott elfogatóparancs alapján
elfogott, és a bv. intézetbe előállított elítéltet a napszaktól függetlenül be kell fogadni.
(6) A (3) bekezdés szerint kell eljárni, ha a rendőrség a jogellenesen távollevő elítéltet elfogja és a bv. intézetbe kíséri.
 (7) A  (3) és az  (5) bekezdésben meghatározott esetben a bv. intézet az értesítőlap megküldése érdekében megkeresi
az első fokon eljárt bíróság székhelye szerint illetékes bv. csoportot.
12. Befogadás európai vagy nemzetközi elfogatóparancs alapján 17. § (1) A  magyar bíróság által elítélt és európai vagy nemzetközi elfogatóparancs alapján, a  külföldön elfogott személyt
a bv. intézet napszaktól függetlenül köteles befogadni.
(2) Szükség esetén a szabadságvesztés büntetés végrehajthatóságának megállapítása érdekében a bv. intézet a BVOP-n
keresztül megkeresi az igazságügyért felelős minisztert.
13. Befogadás külföldi bíróság által kiszabott szabadságvesztés végrehajtásának átvétele esetén
18. § A nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló 1996. évi XXXVIII.  törvény 53. § (2) bekezdése, valamint az Európai Unió
tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló 2012.  évi CLXXX.  törvény alapján a  külföldi bíróság által
kiszabott szabadságvesztés végrehajtására átvett elítéltet a Fővárosi Büntetés-végrehajtási Intézet fogadja be.
14. Az elítélt jogainak és kötelezettségeinek ismertetése 19. § (1) Az  elítéltet közvetlen a  bv. intézetbe való befogadása után írásban tájékoztatni kell a  törvényben
meghatározott kényszerítő eszközök használatának a  lehetőségéről, valamint a  lakcímadataiban bekövetkező
változások tekintetében fennálló bejelentési kötelezettségeiről, és annak elmulasztása miatt alkalmazható
jogkövetkezményekről.
(2) Az  elítélt részére a  Bv. tv. 12.  § (4)  bekezdése szerinti tájékoztatást – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában –
a befogadáskor kell megadni.
15. A befogadással kapcsolatos intézkedések és értesítések 20. § (1) Az elítéltet a közösségbehelyezés előtt egészségügyi szempontból meg kell vizsgálni.
 (2) Ha az  elítélten a  befogadáskor külsérelmi nyomot észlelnek, vagy a  rendőrségi fogdából vagy a  javítóintézetből
átkísért elítélt azt állítja, hogy bántalmazták, a  büntetés-végrehajtási intézetekben fogvatartott elítéltek és egyéb
jogcímen fogvatartottak egészségügyi ellátásáról szóló 8/2014. (XII. 12.) IM rendelet 3. § (7) bekezdése szerinti orvosi
vizsgálatot haladéktalanul el kell végezni, valamint jegyzőkönyvet kell felvenni.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti jegyzőkönyv egy-egy példányát az  átkísérést végrehajtó szervnek és a  törvényességi
felügyeletet ellátó ügyésznek meg kell küldeni, amelyhez a látlelet másolatát mellékelni kell.
21. § Ha az  elítélttel szemben más ügyben közérdekű munka vagy pártfogó felügyelet végrehajtása van folyamatban,
és erről a  bv. intézet a  befogadáskor tudomással bír, úgy a  befogadástól számított nyolc napon belül tájékoztatja
az  elítélt lakó- vagy tartózkodási helye szerint illetékes pártfogó felügyelői szolgálatot, illetve a  büntetésvégrehajtási pártfogó felügyelőt.
22. § (1) Ha az elítélt a bv. intézetbe magával hozza felügyelet nélkül maradó kiskorú gyermekét, a gyermeknek a gyermekés ifjúságvédelmi intézménybe történő elhelyezése érdekében a bv. intézet haladéktalanul intézkedik.
(2) Ha az elítélt a befogadásakor bejelenti, hogy
a) kiskorú gyermeke felügyelet nélkül maradt, a  bv. intézet hivatali időben a  kiskorú gyermek lakó- vagy
tartózkodási helye szerint illetékes járási (fővárosi kerületi) gyámhatóságot (a  továbbiakban: gyámhatóság),
hivatali időn kívül a rendőrséget,
b) a  vele egy háztartásban élő, önmaga ellátására képtelen hozzátartozója vagy az  általa gondozott más
személy felügyelet nélkül maradt, a  bv. intézet hivatali időben a  hozzátartozó, illetve a  gondozott személy
lakó- vagy tartózkodási helye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzőjét, hivatali időn kívül
a rendőrséget
haladéktalanul értesíti.
 (3) Ha az  elítélt lakása vagy más vagyontárgya őrizetlenül maradt, a  bv. intézet erről a  lakás fekvése, illetve
a vagyontárgy feltalálási helye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzőjét, vagy az elítélt által meghatározott
személyt értesíti.
(4) Az elítéltet a megtett intézkedésekről a bv. intézet három munkanapon belül tájékoztatja.
23. § (1) Az elítéltnek a befogadáskor írásban nyilatkoznia kell arról, hogy rendelkezik-e rendszeres jövedelemmel vagy más
pénzbeli juttatással, és ha igen milyen összegben.
(2) A  rendszeres pénzbeli ellátásban részesülő elítéltet a  befogadáskor írásban nyilatkoztatni kell, hogy a  folyósítást
a bv. intézetbe kéri-e.
(3) Az  elítéltet tájékoztatni kell, hogy kérheti az  őt megillető, a  (2)  bekezdésben nem említett egyéb pénzbeli
járandóságainak a bv. intézetbe történő folyósítását is.
24. § (1) Az  elítéltet a  befogadáskor írásban kell tájékoztatni arról, hogy hozzátartozójával, vagy – a  hivatalos minőségben
kapcsolattartók kivételével – az  általa megjelölt más személlyel (a  továbbiakban együtt: kapcsolattartó) kizárólag
akkor tarthat kapcsolatot, ha – a  Bv. Sztv. 28/A.  §-a alapján – a  kapcsolattartóként megjelölt személy hozzájárul
ahhoz, hogy személyes adatai a bv. intézet nyilvántartásában szerepeljenek.
(2) A  hozzájárulás beszerzése érdekében engedélyezni kell, hogy az  elítélt egy alkalommal levelet írjon az  érintett
részére.
(3) Ha az  elítélt letéti pénzzel nem rendelkezik a  (2)  bekezdés szerinti hozzájárulás beszerzése érdekében első
alkalommal egy címzett részére küldendő levél feladásának a költségeit a bv. intézet fedezi.
(4) A kapcsolattartó adatait az érintett írásbeli hozzájárulásával lehet a nyilvántartásban feltüntetni. Ha a kapcsolattartó
cselekvőképtelen kiskorú vagy cselekvőképtelen nagykorú, helyette törvényes képviselője adhatja meg
írásban a  hozzájárulást. Ha a  kapcsolattartót e  bekezdésben meghatározott jogával kapcsolatosan a  bíróság
cselekvőképességében részlegesen korlátozta, a  cselekvőképességében részlegesen korlátozott írásbeli
hozzájárulása érvényességéhez gondnoka írásbeli hozzájárulása is szükséges.
25. § A dohányzó, illetve a  dohányfüstmentes zárkában vagy lakóhelyiségben való elhelyezés érdekében az  elítéltnek
befogadáskor írásban nyilatkoznia kell dohányzási szokásairól.
16. Az elítélt birtokában tartható tárgyak 26. § (1) Az elítélt a bv. intézetben az 1. mellékletben felsorolt tárgyakat tarthatja magánál.
 (2) A  bv. intézet parancsnoka az  elítéltnél tartható tárgyakat fajtánként – a  tárolásra alkalmas hely és az  arra
rendszeresített eszköz figyelembevételével – a házirendben határozza meg.
 (3) Az elítélt birtokában tartható tárgyak a balesetek és a káresemények megelőzése, valamint a bv. intézet rendje és
biztonsága érdekében, a birtokban tartás engedélyezése céljából megvizsgálhatók.
17. Az elítélt felszerelése 27. § A befogadott elítéltet el kell látni a 2. mellékletben meghatározott egyéni felszerelési tárgyakkal.
18. Elhelyezés a részlegen 28. § Az elítéltet az elhelyezési részlegre kell kísérni és részére megfelelő zárkát vagy lakóhelyiséget kell kijelölni.
19. A Kockázatelemzési és Kezelési Rendszer 29. § (1) A  bv. szervezet az  elítélt visszaesési és fogvatartási kockázatainak felmérésére, annak mérséklése, illetve a  sikeres
társadalmi reintegráció elősegítése érdekében a  Bv. tv. 82.  § 3.  pontjában meghatározott Kockázatelemzési és
Kezelési Rendszert (a továbbiakban: KEK rendszer) alakít ki és működtet.
(2) A KEK rendszer elemei:
a) a visszaesési és fogvatartási kockázatok mérésére szolgáló prediktív mérőeszközök,
b) a szabadságvesztés során alkalmazott progresszív rezsimszabályok,
c) a fogvatartási és visszaesési kockázatok csökkentésére irányuló és reintegrációs célú programok.
(3) A  kockázatelemzés olyan büntetés-végrehajtási szakmai tevékenység, amelynek során az  elítélt vonatkozásában
felmérésre és értékelésre kerül az e rendeletben meghatározott kockázatcsoportok kockázati értéke.
(4) Az  elítélt befogadását követően, de az  elhelyezésre kijelölt bv. intézet befogadási és fogvatartási bizottság
(a továbbiakban: BFB) ülését megelőzően el kell végezni az alábbi kockázatcsoportok felmérését:
a) fogolyszökés és annak kísérlete,
b) öngyilkosságra irányuló magatartás,
c) önkárosítás,
d) bármely személy elleni erőszakos cselekmény vagy annak kísérlete,
e) a bűnözői, illetve a fogvatartotti szubkultúrában betöltött vezetői, szervezői, végrehajtói szerep, tevékenység,
ha erre vonatkozóan információ áll rendelkezésre,
f ) pszichoaktív szerrel való visszaélés.
(5) A  (3)  bekezdésben meghatározott felmérés során, a  (4)  bekezdésben meghatározott kockázatcsoportokat
külön-külön kell értékelni, amelynek alapján a kockázati érték magas, közepes vagy alacsony lehet.
(6) Az elítélt köteles együttműködni a visszaesési és fogvatartási kockázatok felmérését szolgáló eljárások során.
 (7) A kockázatkezelés olyan büntetés-végrehajtási szakmai tevékenység, amely során a (4) bekezdésben meghatározott
kockázatcsoportok felmérése alapján – figyelembe véve az elítélt reintegrációs szükségleteit és társadalmi helyzetét,
valamint a  fogvatartás rendjét és biztonságát veszélyeztető kockázati tényezőket – az  egyéniesített fogvatartási
programtervben foglaltak teljesítését biztosítják és nyomon követik. A  kockázatkezelés a  szabadságvesztés teljes
tartamára kiterjed, annak egyes elemei az elítélt teljesítményétől és eredményeitől függően módosulhatnak.
30. § (1) A  Központi Kivizsgáló és Módszertani Intézetben (a  továbbiakban: KKMI) az  elítélteket a  végrehajtási fokozatok
szerint elkülönítetten kell elhelyezni, de az  ott elhelyezett elítélt vonatkozásában a  progresszív rezsimszabályokat
nem kell alkalmazni.
(2) A KKMI a Bv. tv. 92. § (1) bekezdésében meghatározott feladatai végrehajtása során az alábbi vizsgálati eljárásokat
alkalmazza:
a) személyes interjúk,
b) kérdőívek,
c) pszichodiagnosztikai tesztek,
d) egészségügyi vizsgálati módszerek.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározottak alkalmazásával a  KKMI a  kockázatértékelési összefoglaló jelentésben
megállapítja az elítélt:
a) a visszaesési és fogvatartási kockázatba sorolását,
b) a foglalkoztatásba, kiemelten a munkáltatásba, az oktatásba és képzésbe történő bevonásának lehetőségét,
c) a visszaesési kockázatot csökkentő és a reintegrációját elősegítő programokat.
(4) A  (2)  bekezdésben foglaltak figyelembevételével a  KKMI javaslatot tesz az  elítélt progresszív rezsimszabályok
szerinti besorolására, a  sajátos kezelési igényű elítélt számára kialakított részlegben történő elhelyezésére és
a szabadságvesztést végrehajtó bv. intézet kijelölésére.
(5) A  KKMI a  bv. intézet kijelölésére vonatkozó javaslatáról a  vizsgálat befejezését követő három napon belül, de
legkésőbb a kivizsgálás lefolytatására rendelkezésre álló időtartamig tájékoztatja a BVOP-nak a bv. intézet kijelölése
tekintetében döntésre jogosult szervezeti egységét, és az  elbírálást követően intézkedik az  elítélt kijelölt bv.
intézetbe történő szállítása iránt.
(6) A  bv. intézet soron kívül írásban tájékoztatja a  KKMI parancsnokát a  bv. intézetben működő részlegeket és
reintegrációs programokat érintő változásokról.
(7) A  Bv. tv. 94.  § (2)  bekezdésében meghatározott tevékenysége során a  KKMI külső szakértőket vonhat be,
munkacsoportot hozhat létre és együttműködik a kapcsolódó tudományágak képviselőivel.
31. § (1) A Bv. tv. 132. §-ában meghatározott esetekben
a) a Bv. tv. 92. § (2) bekezdésében meghatározott elítélt esetében a kivizsgálási határidőn belül a KKMI,
b) a Bv. tv. 95. § (4) bekezdése szerinti elítélt esetében az elítélt befogadó részlegen való tartózkodása alatt a BFB
megállapítja az ilyen jellegű bűncselekményekkel kapcsolatosan a visszaesési kockázati értéket.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti kockázati érték közepes vagy magas, az elítélt részére önkéntes részvételi alapon fel kell
ajánlani a visszaesés valószínűségét csökkentő terápián való részvételt.
(3) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetekben a  visszaesési kockázat mérése e  célra összeállított, az  általános
kockázatértékeléstől eltérő mérőeszközökkel történik.
(4) Ha az  (1)  bekezdésben foglaltak szerint a  bv. intézet által elvégzett vizsgálatok eredménye alapján a  visszaesési
kockázat egyértelműen nem meghatározható, ki kell kérni a  KKMI állásfoglalását, amely esetben a  határidő
legfeljebb harminc nappal meghosszabbítható.
(5) Ha az elítélt a részére felkínált visszaesés valószínűségét csökkentő terápián való részvételt elutasítja, ennek tényét
az egyéniesített fogvatartási programtervben rögzíteni kell.
32. § A fogvatartási és visszaesési kockázatok mérését célzó prediktív mérőeszközök alkalmazását, valamint a  szexuális
bűnelkövetők részére felajánlott, a  visszaesés valószínűségét csökkentő terápiás jellegű foglalkozásokat
pszichológus bevonásával kell végezni.
20. A progresszív rezsimszabályok alkalmazása 33. § (1) Az  egyéniesítést szolgáló rezsimszabályok a  végrehajtási fokozatokon belül, a  (3) és (6)  bekezdés
figyelembevételével a KEK rendszerre épülve az elítélt életrendjének szigorúságát, az elérhető kedvezmények körét
és mértékét, valamint a szabad élethez viszonyított lehetőségeket lépcsőzetesen bővülő rendszerben valósítja meg
(a továbbiakban: progresszív rezsimszabályok).
(2) A progresszív rezsimszabályok olyan tevékenység- és teljesítmény alapú osztályozási rendszer, amelyben a besorolás
és az előmenetel az elítélt együttműködési hajlandóságán és motivációján alapul és annak folyamatos fenntartását,
illetve fejlesztését célozza, és amely az  elítélt reintegrációs folyamatban történő érdekeltté tételével hozzájárul
a reintegrációs tevékenység eredményességéhez.
(3) A  progresszív rezsimszabályok – egymásra épülő – szigorúbb, általános és enyhébb rezsimekben valósulnak
meg. Az  egyes rezsimekben a  Bv. tv. 98.  § (2)  bekezdésében meghatározott szempontok figyelembevételével
egyéniesített életkörülmények kialakítására kerül sor, amely a  szabadságvesztés során – az  elítélt
együttműködésétől függően – módosulhat.
(4) Az elítélt rezsimbe sorolásakor a BFB a KKMI kockázatértékelési összefoglaló jelentésében foglalt javaslatoktól csak
különösen indokolt esetben térhet el.
(5) Ha az elítélt kockázatértékelést a BFB végzi, az első besoroláskor az általános rezsimbe kell sorolni.
(6) Az (5) bekezdésben foglaltaktól eltérően az elítélt
a) szigorúbb rezsimbe sorolható, ha az  egyéniesített fogvatartási programtervben foglaltakat nem fogadja el,
vagy a személyi állománnyal nem működik együtt, vagy
b) enyhébb rezsimbe sorolható, ha a kockázatértékelése során mért kockázati érték alacsony.
34. § Szigorúbb rezsimbe kell sorolni az elítéltet, ha
a) a fogvatartás rendjét vagy biztonságát súlyosan megsérti, vagy
b) a részére meghatározott egyéniesített fogvatartási programtervben foglaltakat nem tartja be, vagy az abban
való együttműködést megtagadja. 35. § Általános rezsimbe kell sorolni az elítéltet, ha
a) a fogvatartás rendjét és biztonságát nem veszélyezteti, vagy
b) a  részére meghatározott egyéniesített fogvatartási programtervben foglaltak megtartása, abban való
együttműködése fejlesztésre szorul. 36. § Enyhébb rezsimbe sorolható az elítélt, ha
a) a fogvatartás rendjét és biztonságát maradéktalanul megtartja és a bv. intézet biztonságára kockázatot nem
jelent,
b) a bv. intézet személyi állományával szembeni magatartása kifogástalan, és
c) a  részére meghatározott egyéniesített fogvatartási programtervben foglaltakat maradéktalanul megtartja,
az abban való együttműködése példamutató. 37. § (1) Az  elítélt rezsimbe sorolásának a  Bv. tv. 95.  § (7)  bekezdése szerinti kötelező felülvizsgálata során a  BFB vizsgálja
különösen
a) az egyéniesített fogvatartási programtervben meghatározottak teljesülését,
b) az elítélt motivációját, annak fejleszthetőségét a reintegrációs célok vonatkozásában,
c) az elítélt magatartását, együttműködését a bv. intézet személyi állományával.
(2) A Bv. tv. 95. § (7) bekezdésében meghatározott felülvizsgálatot soron kívül kell végrehajtani a 48. § (1) bekezdésben
meghatározott esetek bekövetkezésekor.
(3) Soron kívül felül kell vizsgálni a rezsimbe sorolást, ha
a) a bv. bíró a szabadságvesztés végrehajtási fokozatát megváltoztatja,
b) olyan szabadságvesztés végrehajtásra érkezik értesítés, amely a  szabadságvesztés végrehajtási sorrendjére
kihatással van,
c) a folyamatosan töltött szabadságvesztések esetén a soron következő szabadságvesztés végrehajtási fokozata
eltér az előzőtől.
 (4) Ha a Bv. tv. 93. § (3) bekezdésében foglalt vizsgálat és a  (3) bekezdésben szereplő eljárás várhatóan két hónapon
belül történik, úgy lehetőség szerint a két vizsgálatot egyidejűleg kell a KKMI-ben elvégezni.
 (5) A  rezsimbe sorolás felülvizsgálata során annak súlyosbítása korlátlanul, enyhítése csak a  fokozatosság elvének
figyelembevételével rendelhető el. 38. § (1) A szabadságvesztés során az azonos rezsimbe sorolt elítélteket lehetőség szerint együttesen kell elhelyezni.
 (2) A  megőrzés időtartama alatt az  elítéltet – lehetőség szerint – a  besorolása szerinti rezsimnek megfelelően kell
elhelyezni. Ha ez nem lehetséges, a szigorúbb rezsimbe sorolt elítélt kivételével az általános rezsimszabályokat kell
alkalmazni.
39. § (1) A fegyház végrehajtási fokozaton belül a szigorúbb rezsimbe sorolt elítélt
a) látogatót havonta egy alkalommal, hatvan perc időtartamban fogadhat,
b) kapcsolattartójával hetente két alkalommal, alkalmanként öt perc időtartamban telefonálhat,
c) a személyes szükségleteire fordítható összeget alkalmanként – a  jogszabályban meghatározott levonásokat
követően – 50%-os mértékig elköltheti,
d) kimaradása nem engedélyezhető,
e) eltávozásra nem engedhető,
f ) birtokában tartható tárgyak köre a Bv. tv. 100. § (2) bekezdés f ) pontjában foglalt feltételekkel, az 1. melléklet
2.2., 3.4–3.5., 5.4. és – a  telefonálásra szolgáló eszköz kivételével – a  6.  pontja tekintetében korlátozható,
továbbá a birtokában tartható tárgyak mennyisége csökkenthető.
(2) A fegyház végrehajtási fokozaton belül az általános rezsimbe sorolt elítélt
a) látogatót havonta egy alkalommal, kilencven perc időtartamban fogadhat,
b) számára látogató bv. intézeten kívüli fogadása évente egy alkalommal, alkalmanként két óra időtartamban
engedélyezhető,
c) kapcsolattartójával hetente három alkalommal, alkalmanként tíz perc időtartamban telefonálhat,
d) a személyes szükségleteire fordítható összeget alkalmanként – a  jogszabályban meghatározott levonásokat
követően – 75%-os mértékig elköltheti,
e) kimaradása évente egy alkalommal, tizenkét óra időtartamban engedélyezhető,
f ) eltávozásra kivételesen – a  tényleges életfogytig tartó szabadságvesztésre ítéltek kivételével – évente egy
alkalommal, összesen két nap időtartamra engedhető,
g) birtokában tartható tárgyak köre kizárólag az e rendeletben meghatározottakra terjed ki.
(3) A fegyház végrehajtási fokozaton belül az enyhébb rezsimbe sorolt elítélt
a) látogatót havonta két alkalommal, alkalmanként hatvan perc időtartamban fogadhat a bv. intézeten belül,
b) számára látogató bv. intézeten kívüli fogadása évente két alkalommal, alkalmanként két óra időtartamban
engedélyezhető,
c) kapcsolattartójával hetente négy alkalommal, alkalmanként tíz perc időtartamban telefonálhat,
d) a személyes szükségleteire fordítható összeget alkalmanként – a  jogszabályban meghatározott levonásokat
követően – 100%-os mértékig elköltheti,
e) kimaradása évente három alkalommal, tizenkét óra időtartamban engedélyezhető,
f ) eltávozásra kivételesen – a  tényleges életfogytig tartó szabadságvesztésre ítéltek kivételével – évente két
alkalommal, összesen öt nap időtartamra engedhető,
g) birtokában tartható tárgyak köre és mennyisége bővíthető.
40. § (1) A börtön végrehajtási fokozaton belül a szigorúbb rezsimbe sorolt elítélt
a) látogatót havonta egy alkalommal, hetvenöt perc időtartamban fogadhat,
b) kapcsolattartójával hetente két alkalommal, alkalmanként tíz perc időtartamban telefonálhat,
c) a személyes szükségleteire fordítható összeget alkalmanként – a  jogszabályban meghatározott levonásokat
követően – 60%-os mértékig elköltheti,
d) kimaradása nem engedélyezhető,
e) eltávozásra nem engedhető,
f ) birtokában tartható tárgyak köre a  Bv. tv. 101.  § f )  pontjában foglalt feltételekkel, az  1.  melléklet 6.  pontja
– kivéve a  telefonkártyát – tekintetében korlátozható, továbbá a  birtokában tartható tárgyak mennyisége
csökkenthető.
(2) A börtön végrehajtási fokozaton belül az általános rezsimbe sorolt elítélt
a) látogatót havonta egy alkalommal, kilencven perc időtartamban fogadhat a bv. intézeten belül,
b) számára látogató bv. intézeten kívüli fogadása évente két alkalommal, alkalmanként két óra időtartamban
engedélyezhető,
c) kapcsolattartójával hetente 3 alkalommal, alkalmanként tíz perc időtartamban telefonálhat,
d) a személyes szükségleteire fordítható összeget alkalmanként – a  jogszabályban meghatározott levonásokat
követően – 80%-os mértékig elköltheti,
e) kimaradása évente egy alkalommal, huszonnégy óra időtartamban engedélyezhető,
f ) eltávozásra évente egy alkalommal, összesen négy nap időtartamra kivételesen engedhető,
g) birtokában tartható tárgyak köre kizárólag az e rendeletben meghatározottakra terjedhet ki.
(3) A börtön végrehajtási fokozaton belül az enyhébb rezsimbe sorolt elítélt
a) látogatót havonta két alkalommal, alkalmanként hetvenöt perc időtartamban fogadhat,
b) számára látogató bv. intézeten kívüli fogadása évente három alkalommal, alkalmanként két óra időtartamban
engedélyezhető,
c) kapcsolattartójával hetente öt alkalommal, alkalmanként tíz perc időtartamban telefonálhat,
d) a személyes szükségleteire fordítható összeget alkalmanként – a  jogszabályban meghatározott levonásokat
követően – 100%-os mértékig elköltheti,
e) kimaradása évente három alkalommal, alkalmanként huszonnégy óra időtartamban engedélyezhető,
f ) eltávozásra évente két alkalommal, összesen tíz nap időtartamra kivételesen engedhető,
g) birtokában tartható tárgyak köre és mennyisége bővíthető.
41. § (1) A fogház végrehajtási fokozaton belül a szigorúbb rezsimbe sorolt elítélt
a) látogatót havonta egy alkalommal, kilencven perc időtartamban fogadhat,
b) kapcsolattartójával hetente három alkalommal, alkalmanként tíz perc időtartamban telefonálhat,
c) a személyes szükségleteire fordítható összeget alkalmanként – a  jogszabályban meghatározott levonásokat
követően – 70%-os mértékig elköltheti,
d) kimaradása nem engedélyezhető,
e) eltávozásra nem engedhető,
f ) birtokában tartható tárgyak köre kizárólag az  e  rendeletben meghatározottakra terjedhet ki, továbbá
a birtokában tartható tárgyak mennyisége csökkenthető.
 (2) A fogház végrehajtási fokozaton belül az általános rezsimbe sorolt elítélt
a) látogatót havonta két alkalommal, alkalmanként kilencven perc időtartamban fogadhat,
b) számára látogató bv. intézeten kívüli fogadása évente három alkalommal, alkalmanként két óra időtartamban
engedélyezhető,
c) kapcsolattartójával hetente öt alkalommal, alkalmanként tíz perc időtartamban telefonálhat,
d) a személyes szükségleteire fordítható összeget alkalmanként – a  jogszabályban meghatározott levonásokat
követően – 90%-os mértékig elköltheti,
e) kimaradása évente két alkalommal, alkalmanként huszonnégy óra időtartamban engedélyezhető,
f ) eltávozásra évente két alkalommal, összesen nyolc nap időtartamra engedhető,
g) birtokában tartható tárgyak köre kizárólag az e rendeletben meghatározottakra terjedhet ki.
(3) A fogház végrehajtási fokozaton belül az enyhébb rezsimbe sorolt elítélt
a) látogatót havonta két alkalommal, alkalmanként kilencven perc időtartamban, továbbá negyedévente
további egy alkalommal kilencven percben fogadhat,
b) számára látogató bv. intézeten kívüli fogadása évente öt alkalommal, alkalmanként két óra időtartamban
engedélyezhető,
c) kapcsolattartójával hetente öt alkalommal, alkalmanként tizenöt perc időtartamban telefonálhat,
d) a személyes szükségleteire fordítható összeget alkalmanként – a  jogszabályban meghatározott levonásokat
követően – 100%-os mértékig elköltheti,
e) kimaradása évente négy alkalommal, alkalmanként huszonnégy óra időtartamban engedélyezhető,
f ) eltávozásra évente három alkalommal, összesen tizenöt nap időtartamra engedhető,
g) birtokában tartható tárgyak köre és mennyisége bővíthető.
21. Az egyes speciális részlegek és az enyhébb végrehajtási szabályok hatálya alatt álló elítéltek
rezsimszabályai
42. § (1) Az  átmeneti részlegen, a  sajátos kezelési igényű elítélt számára kialakított részlegen, és az  enyhébb végrehajtási
szabályok hatálya alatt álló elítélt rezsimszabályai a szabadságvesztés végrehajtása során eltérőek lehetnek.
(2) Az  átmeneti részlegbe helyezett elítélt rezsimszabályai vonatkozásában a  Bv. tv. 103.  § (2)  bekezdése
figyelembevételével a  40.  § (3)  bekezdésében foglaltak az  irányadók azzal, hogy az  elítélt eltávozásra összesen
tizenöt nap időtartamra engedhető.
(3) Az  enyhébb végrehajtási szabályok hatálya alatt álló elítélt progresszív rezsimszabályai vonatkozásában a  Bv. tv.
104. § (3) bekezdésében foglalt eltérésekkel az 41. § (3) bekezdésében foglaltak az irányadók.
(4) A  hosszúidős speciális részlegre helyezett elítéltet szigorúbb rezsimbe kell besorolni a  Bv. tv. 105.  §
(4) bekezdésében foglaltak figyelembevételével.
(5) A  gyógyító-terápiás részlegre helyezett elítélt progresszív rezsimszabályai vonatkozásában a  Bv. tv. 106.  §
(4)–(5) bekezdésében foglaltak figyelembevételével a 40. § (2) bekezdésében meghatározottak az  irányadók azzal,
hogy az elítélt részére kimaradás és eltávozás nem engedélyezhető.
(6) A  pszichoszociális részlegen elhelyezett elítéltet a  végrehajtási fokozata szerinti általános rezsimbe kell besorolni
a  Bv. tv. 107.  § (2)  bekezdésében foglaltak figyelembevételével. A  progresszív rezsimszabályok vonatkozásában
a 40. § (2) bekezdésében meghatározottak az  irányadók azzal, hogy az elítélt részére kimaradás és eltávozás nem
engedélyezhető.
(7) A  drogprevenciós részlegen elhelyezett elítélt progresszív rezsimszabályai vonatkozásában a  Bv. tv. 108.  §
(2)–(3) bekezdésében foglaltak figyelembevételével a 40. § (2) bekezdésében meghatározottak az irányadók, azzal,
hogy az elítélt
a) látogatót havonta két alkalommal, alkalmanként kilencven perc időtartamban fogadhat,
b) kapcsolattartójával hetente öt alkalommal, alkalmanként tíz perc időtartamban telefonálhat,
c) számára kimaradás tizenkét óra időtartamban engedélyezhető,
d) eltávozásra nem engedhető.
(8) Az alacsony biztonsági kockázatú részlegen elhelyezett elítéltet a végrehajtási fokozata szerinti enyhébb rezsimbe
kell sorolni azzal, hogy a Bv. tv. 109. § (2) bekezdésében és (5) bekezdés b) pontjában foglaltak figyelembevételével
az 41. § (3) bekezdésében meghatározottak az irányadók.
43. § (1) A  biztonsági zárkában vagy részlegen elhelyezett elítéltet a  végrehajtási fokozata szerinti szigorúbb rezsimbe kell
besorolni azzal, hogy a  Bv. tv. 147.  § (7)  bekezdésében foglaltak figyelembevételével a  39.  § (1)  bekezdésében
meghatározottak az irányadók.
(2) Ha a  biztonsági zárkába vagy részlegre helyezés indokoltságát a  Bv. tv. 147.  § (9)  bekezdése alapozza meg, úgy
az elítélt – a Bv. tv. 147. § (1) bekezdésében fennálló esetek kivételével – a részére legutóbb megállapított rezsimbe
sorolás szerint folytatja a szabadságvesztés büntetése letöltését.
22. A házirend és a napirend 44. § (1) Az elítélt jogai gyakorlásának és a kötelességei teljesítésének rendjét a házirendben kell szabályozni.
 (2) A házirend tartalmazza:
a) az elítélt napirendjét,
b) az  elítélt bv. intézeten belüli foglalkoztatására, mozgására, tartózkodására és a  munkavégzés rendjére
vonatkozó szabályokat,
c) a panaszok, kérelmek, bejelentések, illetve egyéb jogorvoslatok előterjesztésének a rendjét,
d) az elítélt viselkedési szabályait,
e) a látogatók fogadásának, valamint a bv. intézet elhagyásának a szabályait,
f ) a szükségleti cikkek vásárlásának idejét, módját,
g) az elítélt által küldött, vagy a részére érkezett levelek, csomagok kezelésére vonatkozó szabályokat,
h) az elítélt tartózkodására és foglalkoztatására szolgáló helyiségek használatának rendjét,
i) a vallási szertartások, a karitatív és a missziós rendezvények időrendjét,
j) a telefonkészülék használatának rendjét és feltételeit,
k) az elítélt birtokában tartható tárgyak mennyiségét,
l) a részlegen betartandó balesetvédelmi és tűzvédelmi előírásokat,
m) a dohányzással kapcsolatos rendelkezéseket,
n) a többletszolgáltatások igénybevételére vonatkozó rendelkezéseket,
o) a biztonsági zárkában vagy részlegen elhelyezett elítéltre vonatkozó végrehajtási szabályokat.
(3) A házirendtől csak a bv. intézet parancsnokának engedélyével lehet eltérni.
 (4) Az elítéltet a házirend megszegésének következményeire figyelmeztetni kell.
45. § (1) A  napirendben kell meghatározni minden olyan tevékenységet, amely a  bv. intézet napi folyamatos működését
biztosítja.
(2) A  takarodó és az  ébresztő között legalább nyolc óra folyamatos pihenőidőt, étkezésre naponta háromszor,
esetenként legalább húsz percet kell biztosítani.
46. § (1) Ha az  elítélt dohányzási szokásainak megváltozásáról nyilatkozik, a  bv. intézet az  elítélt kérelmére nyolc
munkanapon belül intézkedik az elhelyezés megfelelő megváltoztatása iránt.
(2) Ha az elítélt dohányfüstmentes zárkába vagy lakóhelyiségbe történő áthelyezése egészségügyi ok miatt szükséges,
ennek végrehajtása iránt a bv. intézet haladéktalanul intézkedik.
23. A fogvatartás rendje és biztonsága 47. § (1) A  bv. intézetben a  fogvatartás törvényes végrehajtásához szükséges rendet kell fenntartani. A  rend kialakítása és
fenntartása a bv. szervezet feladata.
(2) A fogvatartás rendjének fenntartása érdekében az elítélt nem bízható meg olyan feladattal, amelynek végrehajtása
során más elítélttel alá- és fölérendeltségi viszonyba, illetve más elítélt személyiségi jogait sértő adat birtokába
kerülhet.
48. § (1) Rendkívüli eseménynek minősül minden olyan esemény, amely a  fogvatartás biztonságát súlyosan sérti vagy
veszélyezteti, és külön intézkedések bevezetését teszi szükségessé, így különösen
a) a terrorcselekmény,
b) a fogolyzendülés,
c) a  bv. szerv létesítményét, eszközeit, járműveit, valamint a  személyi állomány tagját vagy az  elítéltet ért
támadás,
d) a bv. szerv létesítményéből vagy járművéből való erőszakos kitörés,
e) a fogolyszökés,
f ) az elítélt öngyilkossága,
g) az elítélt halála,
h) a bv. szerv létesítményét vagy járművét veszélyeztető elemi csapás vagy jelentős tűzeset.
(2) A rendkívüli esemény bekövetkezéséről a törvényességi felügyeletet ellátó ügyészt értesíteni kell.
49. § (1) Az  őrzés az  elítélt meghatározott helyen való tartására, életének és testi épségének megóvására, a  bv. szerv és
az  ahhoz tartozó létesítmények, illetve területek védelmére irányuló tevékenység, amelyet jogszabály alapján
rendszeresített lőfegyverrel, technikai eszközzel vagy szolgálati kutyával látnak el.
(2) A  felügyelet az  elítélt meghatározott helyen való tartózkodásának, tevékenységének folyamatos – közvetlen vagy
közvetett – irányítása.
(3) Az  ellenőrzés az  elítélt meghatározott helyen való tartózkodásának, tevékenységének időszakos figyelemmel
kísérése.
(4) Az őrzési, felügyeleti és ellenőrzési feladatok ellátásának rendjét, a kockázatértékelési összefoglaló jelentés, az elítélt
végrehajtási fokozata és a  fogvatartás biztonságára való veszélyessége, továbbá a  bv. intézet sajátosságainak
a figyelembevételével a bv. intézet parancsnoka határozza meg.
24. Az elítéltek biztonsági kockázatának elemzése és besorolása
50. § (1) A  Bv. tv. 97.  § (5)  bekezdésében meghatározott feladatok biztonságos végrehajtása érdekében minden elítélt
esetében – a  kockázatelemzés és értékelés részeként – el kell végezni a  biztonsági kockázati besorolását,
amely magas, közepes vagy alacsony szintű lehet. A  kockázatelemzés során az  elítéltről a  fogvatartotti
nyilvántartásban szereplő korábbi fogvatartása során megállapított biztonsági csoportba sorolására, az  elkövetett
fegyelemsértésekre és fenyítésekre vonatkozó adatok is felhasználhatók.
(2) Magas szintű a  biztonsági kockázata annak az  elítéltnek, akinél az  elkövetett bűncselekmény jellege, a  kiszabott
büntetés tartama, bűnszervezetben vagy a  fogvatartotti szubkultúrában betöltött szerepe, a bv. intézet rendjéhez
és biztonságához való viszonya, korábbi fogvatartása során tanúsított magatartása vagy más személyi körülménye
alapján megalapozottan feltehető, hogy adott helyzetben a bv. intézet rendjét súlyosan sértő cselekményt, szökést,
a  saját vagy mások életét, testi épségét sértő vagy veszélyeztető magatartást tanúsítana, és így a  biztonságos
fogvatartása csak őrzéssel biztosítható.
(3) Közepes szintű a  biztonsági kockázata annak az  elítéltnek, akinél megalapozottan feltehető, illetve magatartása
alapján megállapítható, hogy a  bv. intézet rendjével tudatosan szembe helyezkedik, az  azzal kapcsolatos
magatartási szabályokat megszegi, és így a biztonságos fogvatartása csak felügyelettel vagy őrzéssel biztosítható.
(4) Alacsony szintű a biztonsági kockázata annak az elítéltnek, aki a bv. intézet rendjét várhatóan betartja, szökésétől
vagy más bűncselekmény elkövetésétől nem kell tartani, és így a biztonságos fogvatartása általában ellenőrzéssel is
biztosítható.
25. Az elítélttel szemben alkalmazható biztonsági intézkedések 51. § A Bv. tv. 145. § (1) bekezdés c), f ) és g) pontjában meghatározott biztonsági intézkedéseket a bv. szervezet személyi
állományának arra kiképzett tagja hajthatja végre.
26. Biztonsági elkülönítés 52. § (1) A  biztonsági elkülönítés elrendelésére, időtartamának meghosszabbítására, valamint szükségességének
felülvizsgálatára a bv. intézet parancsnoka vagy az általa kijelölt személy jogosult.
(2) A  biztonsági elkülönítés az  elítélt külön e  célra szolgáló helyiségben történő elhelyezése. Nem kell az  elhelyezést
megváltoztatni, ha az elítélt egyszemélyes zárkában van, és ez a biztonsági elkülönítés célját nem veszélyezteti.
(3) Az  elkülönítésre magánelzárás végrehajtására kialakított zárka is igénybe vehető, de ebben az  esetben az  elítélt
részére a 4. mellékletben meghatározott felszerelési tárgyakat biztosítani kell.
(4) A  biztonsági elkülönítés indokoltságát – a  Bv. tv. 146.  § (5)  bekezdésében foglaltak kivételével – a  bv. intézet
parancsnoka vagy annak jogkörében eljáró személy szükség szerint, de legalább háromnaponta köteles
felülvizsgálni.
(5) Az elítéltet az elrendelő köteles írásban tájékoztatni a biztonsági elkülönítés tartama alatti korlátozó intézkedések
bevezetéséről, a  jogairól és a  kötelezettségeiről. A  tájékoztatást a  biztonsági elkülönítés elrendelését követően
haladéktalanul meg kell tenni, a tájékoztatás tudomásulvételét az elítélt aláírásával igazolja. Ha az elítélt az aláírást
megtagadja, a  tájékoztatás megtörténtét két tanú aláírásával kell igazolni. Az  ön- vagy közveszélyes magatartást
tanúsító elítélt tájékoztatását szóban, a személyi állomány két tagja jelenlétében kell végrehajtani.
(6) Büntetőeljárás alatt álló elítélt az  ahhoz kapcsolódó jogainak gyakorlásában a  biztonsági elkülönítés alatt sem
korlátozható.
(7) A  biztonsági elkülönítésre okot adó körülmény megszűnésével a  biztonsági intézkedést haladéktalanul meg kell
szüntetni.
27. Biztonsági zárkába vagy biztonsági részlegre helyezés 53. § (1) A  bv. intézet parancsnoka a Bv. tv. 147.  § (2) és (9)  bekezdése szerinti intézkedés elrendeléséről, valamint
időtartamuk meghosszabbításáról a BFB javaslata alapján dönt.
(2) A  Bv. tv. 147.  § (3)  bekezdésében szabályozott intézkedések elrendeléséről, valamint időtartamuk
meghosszabbításáról az  országos parancsnok az  e  célra létrehozott bizottság javaslatának figyelembevételével
dönt.
28. Mozgáskorlátozó eszközök alkalmazása 54. § (1) A mozgáskorlátozó eszköz alkalmazásáról szóló döntést az érintett elítéltre vonatkozó adatok és információk alapján
kell meghozni, amelynek során figyelembe kell venni az elítélt biztonsági kockázati besorolását és a kockázatelemző
és értékelő összefoglaló jelentés tartalmát is. A mozgáskorlátozó eszköz alkalmazása során különös tekintettel kell
lenni a törvényes bánásmód és az emberi méltóság tiszteletben tartására.
(2) A mozgáskorlátozó eszközt utasításra vagy saját elhatározásból lehet alkalmazni, amit minden esetben írásban kell
rögzíteni. Ha a személyi állomány tagja saját elhatározásból alkalmaz mozgáskorlátozó eszközt, annak indokoltságát
a bv. intézet parancsnoka nyolc napon belül köteles kivizsgálni.
(3) Mozgáskorlátozó eszköz alkalmazásának, előállítás esetén pedig a  vezető bilincs és a  lábbilincs elrendelésére és
megszüntetésére a bv. intézet parancsnoka vagy az által kijelölt személy jogosult.
(4) Büntetőügyben történő előállításkor az eljáró ügyész vagy a bíróság elrendelheti az alkalmazott mozgáskorlátozó
eszköz eltávolítását. Az  előállító biztonsági felügyelő az  erre vonatkozó rendelkezést köteles végrehajtani.
Az intézkedés nem vonatkozhat a vezető és a lábbilincs eltávolítására.
55. § (1) Ha a  bilincs kényszerítő eszközként való alkalmazásának törvényben meghatározott feltételei nem állnak fenn,
az  elítélt mozgásának a  korlátozása azonban a  fogvatartás biztonságát sértő vagy veszélyeztető cselekmény
megelőzése érdekében szükséges, mozgáskorlátozó eszközként bilincs vagy a végtagra helyezett, testi sérülést nem
okozó más eszköz alkalmazható.
(2) A  mozgás korlátozása történhet a  kezek előre vagy hátra bilincselésével, két vagy több személy egymáshoz
rögzítésével, bilincs és bilincsrögzítő öv együttes alkalmazásával, vezetőszárral ellátott bilincstag (a  továbbiakban:
vezető bilincs), valamint egyéb, a végtag rögzítésére alkalmas eszköz használatával is.
(3) Lábbilincs elsősorban azzal az elítélttel szemben alkalmazható,
a) akinek kezére sérülés vagy a kézfej hiánya miatt mozgáskorlátozó eszköz nem helyezhető, vagy
b) akinél alapos okkal feltételezhető, hogy kíséréskor a  fogvatartás biztonságát sértő vagy veszélyeztető
cselekményt szándékozik megvalósítani, különösen, ha szökésétől, az  életet és testi épséget sértő vagy
veszélyeztető támadásától, önkárosító magatartásától, valamint a  bv. intézet működésének súlyos
megzavarására irányuló cselekmény megvalósításától kell tartani.
(4) Ha az elítélt meghatározott helyen tartása másként nem biztosítható – a járművön való szállítást kivéve – átmeneti
intézkedésként végtagja tárgyhoz is rögzíthető. Szállításkor az  elítéltet tilos tárgyhoz rögzíteni, valamint kezeit
hátra bilincselni. Ez  alól kivételt képez, ha a  jármű valamilyen ok miatt hosszabb időre várakozásra kényszerül és
a biztonságos őrzés más módon nem biztosítható.
(5) Az elítélt foglalkoztatása során nem lehet mozgáskorlátozó eszközt alkalmazni.
 (6) Nem minősül folyamatos alkalmazásnak, ha a mozgáskorlátozó eszköz levétele és újabb alkalmazása között két óra
eltelt. 29. Elektronikus távfelügyeleti eszköz alkalmazása 56. § (1) Az  elektronikus távfelügyeleti eszköz az  elítélttel szemben alkalmazható olyan biztonsági intézkedés, amely
alkalmas az  elítélt bv. intézeten kívüli mozgásának és tartózkodási helyének technikai rendszer általi nyomon
követésére.
(2) Az elektronikus távfelügyeleti eszköz alkalmazásáról – egyéni kockázatelemzés alapján – a bv. intézet parancsnoka
a bv. intézet ideiglenes elhagyását engedélyező határozatában dönt.
(3) Az  elítélt bv. intézet területén kívül történő foglalkoztatása esetén az  elektronikus távfelügyeleti eszköz
alkalmazásáról a BFB dönt.
(4) A bv. intézet ideiglenes elhagyását engedélyező határozatban rendelkezni kell az elítélt magatartására, a technikai
eszköz ellenőrzésére, karbantartására vonatkozó szabályokról.
(5) Biztonsági intézkedésként elrendelt elektronikus távfelügyeleti eszköz alkalmazásáról a  bv. intézet értesíti
az eltávozási úti cél szerint illetékes rendőrkapitányságot.
57. § (1) Az  elektronikus távfelügyeleti eszköz alkalmazásának elrendelése esetén az  intézkedés alá vont elítélt köteles
azt rendeltetésszerűen használni, és az  eszközben bekövetkezett bármely meghibásodást késedelem nélkül
a távfelügyeleti tevékenységirányító központ felé bejelenteni.
(2) Az elítélt az eszköz nem rendeltetésszerű használata miatt fegyelmi és kártérítési felelősséggel tartozik.
 (3) Az elítéltet az eszköz használatáról ki kell oktatni, amelyet írásban rögzíteni kell.
30. Elektronikus megfigyelési eszköz alkalmazása 58. § (1) A bv. intézet területén zárt rendszerű műszaki megoldással kiépített elektronikus álló- és mozgókép, valamint hang
rögzítésére alkalmas megfigyelőrendszer működhet.
(2) A  bv. szerv területére való belépésre szolgáló minden bejáratnál jól láthatóan elhelyezett, jól olvasható felirattal
fel kell hívni a  figyelmet arra, hogy elektronikus megfigyelőrendszer működik, valamint arra, hogy a  kép- és
hangfelvételt a bv. szerv rögzítheti.
31. A motozás és a ruházat átvizsgálás 59. § (1) A  motozás célja a  fogvatartás rendjét vagy biztonságát sértő vagy veszélyeztető cselekmények megelőzése
vagy megakadályozása, rendkívüli esemény elkövetésére alkalmas tárgyak előtalálása, tiltott tárgyak felkutatása,
büntetőeljárással vagy fegyelmi eljárással összefüggő tárgyi bizonyítási eszközök megszerzése.
(2) A motozásnál technikai eszköz és szolgálati kutya is igénybe vehető.
32. A biztonsági ellenőrzés, a biztonsági vizsgálat és a biztonsági szemle
60. § (1) A  biztonsági ellenőrzés célja a  rongálások, valamint a  fogolyszökés előkészületének felderítése. Az  ellenőrzés
kiterjed a nyílászáró szerkezetek, a berendezési- és felszerelési tárgyak állapotára, a falak, a mennyezet, a padozat és
a rácsok épségére is. Az ellenőrzésnél elítélt nem lehet jelen.
(2) A  biztonsági vizsgálat célja a  fogvatartás rendjét vagy biztonságát sértő vagy veszélyeztető, tiltott tárgyak
felkutatása.
(3) A vizsgálatnak ki kell terjednie az elítélt személyes használati tárgyainak, valamint az elítélt által használt helyiségek
átvizsgálására. A vizsgálattal egyidejűleg az elítélt motozását is végre kell hajtani.
(4) A biztonsági vizsgálat a nap bármely szakában végrehajtható, de a jogszabályban meghatározott pihenőidőn belül
csak halaszthatatlan esetben végezhető.
(5) Ha az elítélt a személyes használati tárgyainak az átvizsgálásánál nincs jelen, az intézkedést – jegyzőkönyv felvétele
mellett – két tanú jelenlétében kell végrehajtani. A jegyzőkönyv egy példányát az elítéltnek át kell adni.
(6) A  biztonsági szemle célja a  biztonságra veszélyes körülmények felderítése, valamint az  elítélt birtokában lévő
tárgyak egyidejű és teljeskörű ellenőrzése.
(7) A  bv. szerv valamennyi helyiségére és létesítményére kiterjedő átfogó biztonsági szemlét szükség szerint, de
legalább négyhavonta kell végrehajtani, ennek során el kell végezni az elítélt motozását, ellenőrizni kell a biztonsági
berendezési és felszerelési tárgyak meglétét, rendeltetésszerű használatát.
(8) Az  átfogó biztonsági vizsgálat célja a  biztonsági rendszer elemeinek bizottság általi elemzése, a  szabályozás,
a működtetés és a biztonsági feladatok végrehajtási tapasztalatainak értékelése.
(9) Együttműködési megállapodásban szabályozottak alapján az  átfogó biztonsági vizsgálat végrehajtásában más bv.
intézet vagy más rendvédelmi szerv tagja is részt vehet.
33. Az ajtók zárva tartásának elrendelése 61. § Az ajtók zárva tartásának elrendelésére és megszüntetésére a  bv. intézet parancsnoka jogosult. Ha a  Bv. tv.
153.  §-a szerinti intézkedés alkalmazása rendkívüli esemény bekövetkeztének a  megelőzése, megszakítása vagy
felszámolása érdekében történt, az  elrendelésről a  törvényességi felügyeletet ellátó ügyészt haladéktalanul
értesíteni kell.
34. Egyes jogok gyakorlásának a felfüggesztése 62. § (1) A  Bv. tv. 154.  §-ában foglalt intézkedés végrehajtását írásban dokumentálni kell, amelyben szerepeltetni kell
a kiváltó ok rövid leírását, az elrendelés és a megszüntetés időpontját, továbbá a felfüggesztett jogok és az érintett
elítélti kör megnevezését.
(2) A  jogok gyakorlásának a  felfüggesztéséről az  érintett elítéltet, továbbá mindazokat értesíteni kell, akikre
az intézkedés kihat.
35. Az átmeneti részleg 63. § (1) Az  átmeneti részlegbe helyezés feltételeit az  elítélt várható szabadulása előtt két évvel meg kell vizsgálni.
Az áthelyezésről és annak időpontjáról a bv. intézet parancsnoka dönt.
(2) Az elítélt a személyes szükségletre fordítható összeget vagy annak egy részét készpénzben is megkaphatja.
 (3) Az átmeneti részlegbe helyezésről a bv. intézet székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelőt
értesíteni kell. 64. § (1) A Bv. tv. 103. § (4) bekezdésének alkalmazása szempontjából a büntetés-végrehajtás rendje súlyos megsértésének
minősül különösen az  olyan fegyelemsértés, amely miatt az  elítélttel szemben magánelzárás fenyítést szabtak ki
vagy büntetőeljárás indult.
(2) Megszüntetés esetén az elítélt átmeneti részlegbe való újabb helyezésére egy év eltelte előtt akkor kerülhet sor, ha
az újabb büntetőeljárás során az elítéltet felmentették vagy az eljárást vele szemben megszüntették.
65. § Feltételes szabadságra bocsátásról való döntéshez készített előterjesztésben az  átmeneti részlegbe helyezéshez
készült véleményt ki kell egészíteni az elítélt átmeneti részlegben tanúsított magatartásának az értékelésével.
36. Az enyhébb végrehajtási szabályok 66. § (1) Ha az enyhébb végrehajtási szabályok alkalmazása iránti kérelmet az elítélt vagy védője a bv. intézetnél terjesztette
elő és az értékelő vélemény mellőzhető, a kérelmet nyolc napon belül kell a bv. bíróhoz továbbítani. A bv. intézet
ebben az  esetben is tájékoztatja a  bv. bírót a  végrehajtott és a  végrehajtásra váró szabadságvesztésről, valamint
arról, ha az elítélt ellen új büntetőeljárás van folyamatban.
(2) Az  elítélttel közölni kell az  enyhébb végrehajtási szabályok alkalmazásának kezdeményezését és tájékoztatni kell
az ezzel járó változásokról.
(3) A  bv. bíró jogerős határozatának a  kézhezvételét követő napon az  enyhébb végrehajtási szabályok alkalmazását
meg kell kezdeni.
67. § (1) Az  enyhébb végrehajtási szabályok alkalmazásának hatálya alá tartozó elítélteket külön részlegen vagy zárkában,
illetve lakóhelyiségben lehet elhelyezni.
(2) A bv. intézet parancsnoka – az elítélt kérését is figyelembe véve – meghatározza, hogy az elítélt a Bv. tv. 104. §-ában
biztosított eltávozási lehetőségeket hány alkalommal, mikor és milyen időtartamban veheti igénybe.
(3) Az  elítélt részére kiadható készpénz összegét a  bv. intézet parancsnoka határozza meg és azt az  elítélt a  bv.
intézetből eltávozásakor kaphatja kézhez.
(4) A  bv. intézetből ideiglenesen eltávozó elítéltet az  erre szolgáló okmánnyal és arcképmással rendelkező
igazolvánnyal kell ellátni.
37. A hosszúidős speciális részlegbe helyezés 68. § (1) A  hosszúidős speciális részleg az  országos parancsnok által kijelölt bv. intézetnek az  e  célra kialakított, biztonsági
zárkákból és a hozzájuk tartozó helyiségekből álló, elkülönített része.
(2) Az  elítélt hosszúidős speciális részlegbe helyezéséről való döntés során a  BFB a  kockázatelemző és értékelő
összefoglaló jelentést is figyelembe veszi.
38. A gyógyító-terápiás részleg 69. § (1) A gyógyító-terápiás részlegben az elítéltek végrehajtási fokozattól függetlenül helyezhetők el.
 (2) A gyógyító-terápiás részlegbe helyezett elítélt életrendjét külön napirend szabályozza.
 (3) A gyógyító-terápiás részlegbe történő helyezés kérelemre vagy hivatalból kezdeményezhető.
39. A pszichoszociális részleg 70. § (1) Az elítélt pszichoszociális részlegbe helyezhető
a) személyi körülményei alapján, vagy
b) ha az  általa elkövetett bűncselekmény jellege vagy egyéb veszélyeztetettsége okán a  biztonságos
fogvatartása csak e részlegbe helyezéssel biztosítható.
 (2) A pszichoszociális részlegbe történő helyezés kérelemre vagy hivatalból kezdeményezhető.
 (3) A pszichoszociális részlegből az elítélt kihelyezhető, ha
a) a reintegrációs programban meghatározottakat nem teljesíti,
b) súlyos fegyelemsértést követ el, vagy
c) a behelyezés feltételei már nem állnak fenn.
40. Drogprevenciós részleg 71. § (1) A drogprevenciós részlegbe helyezésnek az elítélt kérelmére van helye.
 (2) A drogprevenciós részlegbe történő helyezéshez szükséges vélemény elkészítése során ki kell térni a rendelkezésre
álló dokumentumokban foglaltakra.
 (3) A  drogprevenciós részlegben elhelyezett elítélt havonta előre meg nem határozott időben köteles a  bv. intézet
egészségügyi dolgozójának felügyelete mellett kábítószer-mentesség ellenőrzésére szolgáló vizsgálati mintát adni.
41. Az alacsony biztonsági kockázatú részleg 72. § Az alacsony biztonsági kockázatú részlegből az az elítélt helyezhető ki, aki súlyos vagy többszöri fegyelemsértést,
vagy bűncselekményt követ el.
42. A szabadságvesztés végrehajtási fokozatának megváltoztatására vonatkozó előterjesztés
73. § (1) A  szabadságvesztés végrehajtási fokozata megváltoztatásának a  bv. intézet általi kezdeményezését közölni kell
az elítélttel, és tájékoztatni kell a fokozatváltás jogkövetkezményeiről.
(2) A  szabadságvesztés végrehajtási fokozatának a  megváltoztatására vonatkozó előterjesztésben a  bv. intézet
tájékoztatja a  bv. bírót a  végrehajtott és a  végrehajtásra váró szabadságvesztésről, valamint az  elítélt ellen
folyamatban lévő büntetőeljárásról.
(3) Ha a  bv. bíró szabadságvesztés végrehajtási fokozatának megváltoztatásáról rendelkező végzése nem jogerős,
az első fokú végzés alapján a bv. intézet intézkedik az elítélt új, eggyel enyhébb végrehajtási fokozatnak megfelelő
elhelyezéséről. Szigorúbb fokozatba helyezése esetén az  elhelyezés megváltoztatására az  erről rendelkező végzés
jogerőre emelkedést követően kerülhet sor.
43. A szabadságvesztés félbeszakítása kérelemre és a rendkívüli eltávozás
74. § (1) A  Bv. tv. 116.  § (1)  bekezdése szerinti szabadságvesztés végrehajtásának félbeszakítása és a  Bv. tv. 123.  §
(1)  bekezdése szerinti rendkívüli eltávozás iránti kérelmet az  elítéltet fogvatartó bv. intézet parancsnokához kell
benyújtani.
(2) Ha az  engedélyezés a  bv. intézet parancsnokának hatáskörét meghaladja, a  kérelmet véleményével együtt
az országos parancsnokhoz terjeszti fel.
(3) Ha a  félbeszakítás a  büntetés-végrehajtásért felelős miniszter hatáskörébe tartozik, az  iratokat – az  országos
parancsnok javaslatával – a büntetés-végrehajtásért felelős miniszterhez kell felterjeszteni.
75. § (1) A kérelmezőnek igazolnia kell, hogy a kérelem indoka a valóságnak megfelel. A kérelem indokoltságát a bv. intézet
ellenőrizheti, az indokok tisztázását kezdeményezheti.
(2) Rendkívüli eltávozás iránti kérelem esetén, továbbá ha a  félbeszakítást az  elítélt közeli hozzátartozójának súlyos,
életveszélyes betegsége vagy temetése miatt kérik és annak megalapozására egészségügyi dokumentációt is
benyújtottak, akkor ahhoz csatolni kell a közeli hozzátartozó nyilatkozatát az egészségügyi adatai kezeléséhez való
hozzájárulásáról. A  közeli hozzátartozó hozzájáruló nyilatkozata mellőzhető, ha a  közeli hozzátartozó egészségi
állapota miatt a nyilatkozat megtételére nem képes.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti esetben a  kérelemben foglaltak valódiságáról a  bv. intézet rövid úton meggyőződik.
A betegségről, illetve a temetésről szóló igazolást az elítélt a rendkívüli eltávozás, illetve a  félbeszakítás ideje alatt
köteles beszerezni és azt a bv. intézetbe való visszaérkezésekor átadni.
44. A szabadságvesztés félbeszakítása várandósság esetén 76. § (1) A várandósság tizenkettedik hetét elért nő szabadságvesztés-félbeszakításra irányuló kérelme esetén a bv. intézet
parancsnoka az iratokat – javaslatával együtt – a BVOP-ra terjeszti fel.
(2) Ha a  szabadságvesztés végrehajtásának félbeszakítását engedélyezik, az  elítéltet a  szülés várható időpontja előtt
legalább négy héttel szabadítani kell.
(3) Ha az orvos veszélyeztetett terhességet állapít meg, az elítéltet haladéktalanul a Központi Kórházba kell szállítani,
és nyilatkoztatni kell, hogy kéri-e a  szabadságvesztés félbeszakítását. A  veszélyeztetett terhesség ideje alatt
a szabadságvesztés félbeszakítására – bv. orvosi javaslat alapján – bármikor sor kerülhet.
(4) Ha a  szabadságvesztés végrehajtásának félbeszakítását engedélyezték, a  bv. intézet a  szülés várható
időpontját követő két hónapon belül megkeresi az  elítélt állandó lakó- vagy tartózkodási helye szerint illetékes
önkormányzatot és tájékozódik a szülést követő körülményekről.
(5) Ha a  gyermek halva született vagy meghalt, illetve nem az  elítélt gondozásában van, a  bv. intézet a  félbeszakítás
megszüntetésére tesz javaslatot.
45. A szabadságvesztés félbeszakítása súlyos betegség esetén 77. § Ha az elítélt súlyos betegségben szenved és kérelmet nem terjesztett elő, a félbeszakításra a bv. intézet parancsnoka,
továbbá a Központi Kórház, illetve az IMEI főigazgató főorvosa is javaslatot tehet.
46. A szabadságvesztés félbeszakítása hivatalból 78. § A bv. intézet a szabadságvesztés végrehajtásának félbeszakítására
a) a bíróságnak a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 413. § (1) bekezdése, vagy
a Be. 423. § (6) bekezdése alapján hozott határozata, vagy
b) az igazságügyért felelős miniszternek a Be. 598. § (2) bekezdése alapján hozott döntése
alapján intézkedik.
47. A szabadságvesztés félbeszakítása összbüntetés esetén 79. § (1) Ha a bíróság a Be. 574. § (3) bekezdése alapján összbüntetésbe foglalás céljából annak közlése végett keresi meg
az  elítéltet fogva tartó bv. intézetet, hogy az  elítélt az  összbüntetési ítélet alapjául szolgáló szabadságvesztés
büntetésekből mennyi időt töltött ki, a bv. intézet soron kívül teljesíti az adatszolgáltatást. A bv. intézet tájékoztatást
ad az összbüntetési ítélet alapjául nem szolgáló, végrehajtásra váró szabadságvesztés büntetésekről is.
(2) Ha a  bíróság a  nem jogerős összbüntetési ítéletben az  összbüntetés alapjául szolgáló szabadságvesztések
végrehajtását félbeszakítja, a bv. intézet haladéktalanul intézkedik az elítélt szabadítása iránt.
(3) Ha bíróság a  Be. 574.  § (3)  bekezdése alapján az  alapítéletek szerinti szabadságvesztéseket félbeszakította, és
a jogerősen kiszabott összbüntetési ítéletből
a) az elítélt feltételes szabadságra bocsátása esedékes, a bv. intézet soron kívül előterjesztést tesz a bv. bíróhoz,
b) az elítélt nem bocsátható feltételes szabadságra, vagy a  feltételes szabadságra bocsátása később esedékes,
továbbá, ha a feltételes szabadságra bocsátást a bv. bíró nem engedélyezte, a bv. intézet az elítéltet írásban
felszólítja, hogy a büntetés hátralévő részének letöltésére a megjelölt napon jelentkezzék.
48. A szabadságvesztés félbeszakításának egyéb szabályai 80. § (1) A  szabadságvesztés félbeszakításáról az  elítélt lakóhelye, illetve tartózkodási helye szerint illetékes
rendőrkapitányságot kell értesíteni. Az  értesítésnek tartalmaznia kell a  félbeszakítás időtartamát és az  elítélt által
megjelölt tartózkodási helyet.
(2) Ha a  félbeszakítás tartama az  öt napot meghaladja, az  elítélt a  bv. intézet elhagyását követő két napon belül
a tartózkodási helye szerint illetékes rendőrkapitányságon köteles jelentkezni.
(3) Félbeszakítás esetén az elítéltet arcképmással rendelkező igazolással kell ellátni.
49. Az elítélt előállítása büntetőügyben 81. § (1) Büntetőügyben a  bíróság, az  ügyész vagy a  közvetítő idézése alapján a  bv. intézet az  elítéltet a  tárgyalásra,
meghallgatásra, nyilvános ülésre az  idézésben vagy az  előállításra vonatkozó megkeresésben megjelölt helyre és
időre előállítja.
(2) Ha az  elítéltet több büntetőügyben egy időpontra idézték, a  bv. intézet valamennyi érintett bíróságot
haladéktalanul értesíti a  szállítás napjának és az  érintet bíróságok megjelölésével a  fogvatartott személy
esetében a  büntetőeljárás lefolytatása során, továbbá a  büntetőügyekben hozott határozatok végrehajtása
során a bíróságokra és egyéb szervekre háruló feladatokról szóló 11/2014. (XII. 13.) IM rendelet 1. § (5) bekezdése
szerinti egyeztetés lefolytatása érdekében, és a  továbbiakban az  ott meghatározottak szerint jár el. Ha az  elítéltet
több büntetőügyben a bíróság, az ügyész vagy a közvetítő egy időpontra idézte, a bv. intézet a bíróságra állítja elő
az elítéltet és erről haladéktalanul értesíti az ügyészt, illetve a közvetítőt.
(3) Értesítésre az elítéltet akkor kell előállítani, ha a megjelenést ő vagy a védője kéri.
 (4) A  Bv. tv. 113.  § (2) és (3)  bekezdése esetén az  elítéltet nyilatkoztatni kell a  megjelenési szándékáról. Ha az  elítélt
nem kéri az  előállítást, erről a  bíróságot vagy a  közvetítőt írásban tájékoztatni kell. A  tájékoztatást olyan időben
kell a bíróság, az ügyész vagy a közvetítő részére továbbítani, hogy az a tárgyalás, a meghallgatás vagy a közvetítői
megbeszélés előtt rendelkezésére álljon.
82. § (1) A  bírósághoz, az  ügyészhez vagy a  közvetítői eljárásra előállítást végrehajtó köteles tájékoztatást adni az  elítélt
rezsimbe és biztonsági kockázati besorolásáról, továbbá a bv. intézet által a fogvatartás biztonsága szempontjából
jelentősnek tartott egyéb körülményekről.
(2) Ha az ügyben eljáró bíróság, ügyész vagy közvetítő az elítéltet az előállítást végző jelenléte nélkül kéri meghallgatni,
azt az eljárást lefolytató bíróság, ügyész vagy közvetítő írásbeli rendelkezésére és saját felelősségére kell biztosítani.
50. Előállítás egyéb bírósági ügyben vagy közjegyzői eljárásban
83. § (1) Ha az elítéltet egyéb bírósági ügyben, vagy a közjegyzői eljárásban a személyes megjelenés kötelezettségével idézik
és az elítélt a tárgyaláson meg kíván jelenni, a bv. intézet az idézésben megjelölt helyre és időre előállítja.
(2) Ha az elítélt az előállítás – külön országos parancsnok által megállapított – költségei viselésére köteles, a bv. intézet
nyilatkoztatja, hogy vállalja-e azok megfizetését vagy a bv. intézet által megelőlegezett költségek viselését.
(3) Ha az  elítélt nem kéri az  előállítást, illetve nem viseli a  költségeket, erről a  bíróságot vagy a  közjegyzőt írásban
tájékoztatni kell. A  tájékoztatást olyan időben kell a  bíróság vagy a  közjegyző részére továbbítani, hogy
az a tárgyalás előtt rendelkezésére álljon.
51. Az elítélt előállításának közös szabályai 84. § (1) Ha a  bv. intézet az  elítéltet egészségi állapota miatt nem tudja előállítani, erről a  tényről a  bíróságot, az  ügyészt,
a büntetőügyben eljáró közvetítőt, illetve a közjegyzőt haladéktalanul – indokolt esetben rövid úton is – értesíti.
(2) Ha büntetés-félbeszakítást engedélyeznek az elítélt részére, erről az eljáró bíróságot, az ügyészt, a büntetőügyben
eljáró közvetítőt, illetve a közjegyzőt írásban értesíteni kell.
52. Az elítélt kihallgatása, szembesítés és lefoglalás lefolytatása
85. § (1) Az elítéltet a bv. intézetben a nyomozó hatóság vagy hatósági ügyben eljáró más szerv a bv. intézet parancsnokával
való előzetes egyeztetés alapján hallgathatja ki, folytathatja le a  fogva lévő elítéltek között a  szembesítést, vagy
tarthat iratismertetést. A nyomozati cselekmény lefolytatásához a megfelelő helyiséget a bv. intézet biztosítja.
(2) Az  elítélt érték- vagy tárgyletétjéből a  lefoglalást a  nyomozóhatóság hivatali időben folytathatja le, a  bv. intézet
parancsnokával való előzetes egyeztetés alapján.
(3) Az  elítéltet a  hatósági ügyben eljáró más szerv a  bv. intézet parancsnokával való előzetes egyeztetés alapján
hallgathatja ki.
53. Az elítélt kiadása 86. § (1) Az elítélt kiadását kizáró, a Bv. tv. 114. § (5) bekezdésében felsorolt okok fennállásáról a bv. intézet az elítélt kiadását
kérő hatóságot haladéktalanul értesíti.
(2) Ha a kiadás időtartama az egy napot meghaladja, úgy az elítélt elhelyezéséről és ellátásáról a kiadást kérő hatóság
gondoskodik.
87. § Az elítéltet kivételesen, a  kiadást kérő hatóság erre irányuló kérelmére a  hatóság székhelye szerint illetékes
legközelebbi bv. intézetbe kell megőrzésre szállítani. Az elítéltet a megőrző intézet adja át a hatóságnak a nyomozati
cselekmények lefolytatása céljából és fogadja vissza.
54. Házasságkötés a bv. intézetben 88. § (1) A bv. intézetben történő házasságkötés iránti kérelmet az elítélt vagy az a személy terjesztheti elő, akivel házasságot
kíván kötni. A bv. intézet a kérelmet haladéktalanul továbbítja a székhelye szerint illetékes anyakönyvvezetőnek.
(2) Ha az  elítélt a  vallásának megfelelő szertartás keretében kíván házasságot kötni, kérelmét az  érintett vallási
közösségnek is továbbítani kell.
(3) A  házasságkötés időpontját a  bv. intézet az  anyakönyvvezetővel és a  (2)  bekezdés esetén a  vallási közösség
képviselőjével egyezteti.
(4) A  házasságkötésnél a  házasuló feleken, az  anyakönyvvezetőn, a  vallási közösség képviselőjén és a  tanúkon kívül
a bv. intézet parancsnoka által engedélyezett személyek lehetnek jelen.
(5) A  házasságkötést követően a  bv. intézet parancsnoka az  elítélt részére a  kapcsolattartókkal – a  látogatófogadás
szabályai szerint – beszélgetést engedélyezhet.
(6) A beszélgetés nem csökkenti a havonta engedélyezhető látogató fogadások számát.
 (7) A bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése esetén az (1)–(6) bekezdés rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni.
55. A reintegrációs tevékenység 89. § (1) A szabadságvesztés céljának elérése érdekében az elítélteket a bv. szerv által biztosított általános vagy egyéniesített
reintegrációs tevékenységbe kell bevonni.
(2) A  reintegrációs tevékenység során törekedni kell az  elítélt önbecsülésének és felelősségérzetének kialakítására,
fejlesztésére, a szabadulás után a munkaerő-piaci és a társadalmi életébe való beilleszkedésének elősegítésére.
(3) A  reintegrációs nyilvántartás a  fogvatartotti nyilvántartás része és az  elítéltre vonatkozóan a  következő adatokat
tartalmazza
a) az elítélt kockázatelemzését és értékelését,
b) az  elítélt rezsimbe sorolását és biztonsági kockázati besorolását, valamint a  besorolás felülvizsgálatának
eredményét, illetve azok megváltoztatását,
c) az  elítélt egyéniesített fogvatartási programtervét és a  reintegrációs tisztnek az  elítélt előmenetelével
kapcsolatos bejegyzéseit,
d) az elítélt kapcsolattartására vonatkozó adatokat,
e) az elítélt foglalkoztatására vonatkozó adatokat,
f ) az elítélt részére adott jutalmakat és a hatályos fenyítéseket,
g) az elítélt által benyújtott kérelmekkel, panaszokkal és a jogorvoslatokkal kapcsolatos adatokat,
h) az elítéltről készített értékelő véleményeket, előterjesztéseket és bv. bírói döntéseket,
i) az elítélt társadalmi kötődés programban való részvételére és értékelésére vonatkozó adatokat,
j) a szabadulásra való felkészítés érdekében tett intézkedéseket,
k) a reintegrációs őrizetre vonatkozó adatokat,
l) a feltételes szabadságra vonatkozó adatokat.
(4) Az  egyéniesített fogvatartási programterv elkészítése során az  elítéltet a  bv. intézet támogatja a  bűncselekmény
elkövetéséhez vezető okok felismerésében, a  bűncselekmény következményeinek és az  okozott sérelmek
tudatosításában, valamint a lehetséges helyreállítási-, jóvátételi cselekmények megtervezésében és kivitelezésében.
56. Az elítélt megismerése és az egyéniesített fogvatartási programterv
90. § (1) Ha az  elítélt kockázatelemzési vizsgálatát a  KKMI-ben végezték, a  bv. intézet befogadó részlegén történő
elhelyezését követő három napon belül a  részleg vezetője kiértékeli az  összefoglaló jelentés tartalmát.
Az összefoglaló jelentés kiértékelését követő öt napon belül az elítélttel együttműködve a részleg vezetője elkészíti
az egyéniesített fogvatartási programtervet.
(2) Ha az elítélt kockázatelemzési vizsgálatát a bv. intézet folytatja le, a befogadó részlegen történő elhelyezését követő
nyolc napon belül a  kiadott módszertani útmutató alapján a  vizsgálatot pszichológus bevonásával kell elvégezni.
A  kockázatelemzési vizsgálat eredményének kiértékelését követő öt napon belül az  elítélttel együttműködve
a részleg vezetője elkészíti az egyéniesített fogvatartási programtervet.
(3) Legkésőbb a  befogadó részlegbe helyezést követő tizenötödik napon az  elítéltet a  BFB meghallgatja és dönt
az elítélt rezsimbesorolásáról és biztonsági kockázati besorolásáról.
91. § (1) A bv. intézet befogadó részlegében elhelyezett elítélt vonatkozásában a végrehajtási fokozatnak megfelelő általános
rezsimszabályokat kell alkalmazni.
(2) Ha az  elítélt a  befogadást megelőzően szabadságvesztést töltött, a  befogadó részlegen való elhelyezése során
a  fogvatartotti nyilvántartás adatai alapján a korábbi szabadságvesztéshez kapcsolódóan megállapított biztonsági
kockázati besorolása szerint kell a bv. intézetnek az őrzését, felügyeletét és ellenőrzését biztosítani.
(3) A  befogadó részlegben elhelyezett elítélt a  munkavégzés alól mentesíthető vagy részére csökkentett munkaidő
állapítható meg.
92. § (1) Az egyéniesített fogvatartási programtervnek tartalmaznia kell a szükséges egészségügyi, pszichológiai feladatokat,
valamint az  elítélt foglalkoztatásba, továbbá személyiségfejlesztő programokba történő bevonására irányuló
terveket.
(2) Az  elkészült egyéniesített fogvatartási programtervet a  fogvatartás során az  elítélt előmeneteléhez igazodva
módosítani lehet. Az  elítélt előmenetelét a  reintegrációs tiszt nyomon követi és az  eredményeket vagy
megállapításait a reintegrációs nyilvántartásban rögzíti.
57. Az értékelő vélemény 93. § (1) Az elítéltről a bv. intézet értékelő véleményt készít különösen a bíróság, a hatóság indokolt megkeresésére, továbbá
– törvény eltérő rendelkezése hiányában –
a) a szabadságvesztés végrehajtási fokozatának megváltoztatására,
b) az enyhébb végrehajtási szabályok alkalmazásának, illetve megszüntetésének az elrendelésére,
c) a reintegrációs őrizet elrendelésére,
d) a feltételes szabadságra bocsátásra,
e) a pártfogó felügyelet alá helyezésre,
f ) az átmeneti részlegbe helyezésre vagy az onnan történő kihelyezésre,
g) a gyógyító-terápiás részlegbe utalásra vagy az onnan történő kihelyezésre,
h) a hosszúidős speciális részlegbe történő helyezésre, annak fenntartására vagy megszüntetésére,
i) a biztonsági részlegbe vagy zárkára történő helyezésre, annak fenntartására, vagy megszüntetésére,
j) a drogprevenciós részlegbe helyezésre vagy az onnan történő kihelyezésre,
k) az alacsony biztonsági kockázatú részlegbe helyezésre vagy az onnan történő kihelyezésre,
l) a pszichoszociális részlegbe helyezésre vagy az onnan történő kihelyezésre,
m) a rezsimbe sorolás jogszabály alapján kötelező felülvizsgálatára vagy a záró kockázatelemzés mellőzésére
n) a kegyelmi kérelemre és a kötelező kegyelmi eljáráshoz,
o) a büntetés-félbeszakítási kérelemre,
p) az átszállításra,
q) az intézetelhagyással járó javaslatok elbírálásához
készített előterjesztések során.
(2) A  bv. bíró részére készült értékelő véleménynek – ha az  elítélt több ítéletet folyamatosan tölt – minden ítéletre
vonatkozóan tartalmaznia kell a  döntéshez szükséges adatokat. A  fegyelmi és jutalmazási helyzetre vonatkozó
adatok tekintetében a  véleményt úgy kell elkészíteni, hogy azok az  egyes ítéletekre vonatkozóan elkülönülve
jelenjenek meg.
(3) Kötelező kegyelmi eljárás esetén az  értékelő véleményhez csatolni kell az  elítélt általános egészségi és mentális
állapotát bemutató bv. orvosi, szakorvosi és pszichológusi véleményeket.
94. § (1) Az értékelő vélemény
a) az elítélt személyi és büntetés-végrehajtási adataira,
b) az egyéniesített fogvatartási programtervben foglaltak megvalósulására,
c) a végrehajtás során az elítélttel kapcsolatos fontosabb eseményekre,
d) az elítélt viselkedésére, tanulására, munkavégzésére, a szabadidő eltöltésének módjára,
e) a jutalmazási és a fegyelmi adatokra,
f ) az elítélt kapcsolattartására, családi-és társadalmi kapcsolatai alakulására,
g) a társadalomba történő sikeres visszailleszkedés, valamint a szabadulás érdekében tett intézkedésekre,
h) az elítélt reintegrációs célkitűzések megvalósításában való közreműködésére és az elért eredményekre,
i) az elkészítés indokára, valamint
j) a bíróság, illetve a hatóság általi megkeresésre írt értékelő vélemény esetében a kért adatokra
terjed ki.
(2) A fogvatartotti nyilvántartásból törölt fenyítést az elítéltről készített értékelő véleményekben nem lehet feltüntetni.
58. Az elítéltek jutalmazása és fenyítése 95. § (1) Az  elítélt jutalmazására a  személyi állomány tagja tehet javaslatot. Az  elítélt jutalmazását a  bv. intézet
parancsnokánál kezdeményezheti az elítéltek reintegrációjában közreműködő szervezet munkatársa is.
(2) A  bv. intézet parancsnoka a  Bv. tv. 165.  § (2)  bekezdésében felsorolt valamennyi jutalom adására jogosult.
Kizárólag a bv. intézet parancsnoka jogosult a Bv. tv. 165. § (2) bekezdés g)–j) pontjában meghatározott jutalmak
engedélyezésére.
(3) A Bv. tv. 165. § (2) bekezdés b) és d)–f ) pontjában felsorolt jutalmak adására a bv. intézet parancsnoka által kijelölt
vezető jogosult.
(4) A (3) bekezdésben meghatározottakon felül a Bv. tv. 165. § (2) bekezdés a) és c) pontjában felsorolt jutalmak adására
a reintegrációs tiszt is jogosult.
(5) A  bv. szervezet személyi állományának tagja a  fegyelemsértés észlelését köteles haladéktalanul írásban jelenteni.
A  fegyelemsértésre vonatkozó bejelentést ki kell vizsgálni. Az  elítélt fegyelmi felelősségéről a  fegyelmi eljárás
lefolytatása során kell dönteni vagy jogszabályban meghatározott feltételek esetén az attól való elterelési keretek
között kell a fegyelemsértéssel okozott káros következményeket feloldani.
96. § (1) A dicséretet a fogvatartotti nyilvántartásba be kell jegyezni.
 (2) A  kondicionáló terem díjmentes használatának engedélyezése egy hónaptól három hónapig terjedő időtartamra
engedélyezhető.
 (3) A  személyes szükségletekre fordítható összeg növelése egy hónaptól három hónapig terjedő időtartamra,
legfeljebb száz százalékkal növelhető.
 (4) Ha a  (2) és (3)  bekezdésben meghatározott idő alatt az  elítélttel szemben fegyelmi fenyítés kerül kiszabásra, úgy
a jutalom hátralévő részét az elítélt nem veheti igénybe.
 (5) A látogatási idő alkalmanként legfeljebb harminc perccel hosszabbítható meg.
 (6) A tárgyjutalmak körét a bv. intézet parancsnoka határozza meg.
 (7) A  látogató bv. intézeten kívüli fogadása soron kívül, a  jutalom kimaradás és a  jutalom eltávozás a  jogszabályban
meghatározott feltételek fennállása esetén is csak kivételesen engedélyezhető, ha az  elítélttel szemben további
szabadságvesztést kell végrehajtani.
(8) A  látogató bv. intézeten kívüli fogadása soron kívüli jutalom igénybevételére az  elítélt a  havi látogató fogadáson
felül jogosult.
59. A levelezés 97. § (1) A levél írásos formában megjelenített, egyedi, személyes jellegű közlést, adatot, információt tartalmazó küldemény,
amely postai úton borítékban küldhető. Levélként kezelendő a levelezőlap, a képes levelezőlap és a nyomtatvány is
(például: könyv, katalógus, újság, folyóirat). A levelet tartalmazó borítékban fénykép is elhelyezhető.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottól eltérő tartalommal érkező levélküldemény csomagnak minősül.
98. § Az elítélt részére érkezett levelet a Bv. tv. 174. § (2) bekezdésében megállapított határidőn belül az elítélt után kell
küldeni, ha
a) más bv. intézetbe vagy rendőrségi fogdába szállították és a bv. intézetbe való visszatérése a levél érkezésétől
számított nyolc napon túl várható,
b) a bv. intézetből engedélyezett távolléte esetén, a bv. intézetbe való visszatérése a levél érkezésétől számított
nyolc napon túl várható,
c) időközben a szabadítására került sor.
99. § (1) A levelezés ellenőrzése szúrópróbaszerűen is történhet.
 (2) Az  ellenőrzés kiterjedhet a  levél felbontására, amelynek célja annak megállapítása, hogy a  levél nem tartalmaz-e
a biztonságra veszélyes tárgyat vagy információt. Az ellenőrzésnél technikai vagy vegyi eszköz és szolgálati kutya is
igénybe vehető.
(3) Az  elítélnek a  Bv. tv. 174.  § (4)  bekezdésében megjelölt szervezetekkel, valamint a  védővel való levelezését
–  kizárólag a  küldés vagy az  érkezés dátumának, továbbá a  címzett vagy a  feladó feltüntetésével – a  bv. intézet
nyilvántartja.
100. § (1) A Bv. tv. 174. § (5) bekezdésében meghatározott tartalmú levél továbbításának vagy kézbesítésének a megtagadását
az  elítélttel közölni kell, a  levelet – kivéve, ha fegyelmi eljárás vagy büntetőeljárás indítása szükséges – vissza kell
adni, vagy a feladónak vissza kell küldeni.
(2) Az elítéltnek érkezett levél biztonságot nem veszélyeztető részéről az elítéltet szóban tájékoztatni kell.
60. A látogatás 101. § (1) Az elítélt által megjelölt személyek részére a látogatásról a bv. intézet az elítélt útján értesítést küld.
 (2) A látogatásról szóló értesítésnek tartalmaznia kell
a) a látogatásra jogosult nevét,
b) a látogatás időpontját és időtartamát,
c) felhívást, hogy a látogató a személyazonosságát igazoló okmányt hozza magával,
d) a bv. intézetbe bevihető tárgyak körét,
e) a beszélgetés ellenőrzésének és megszakításának lehetőségéről való tájékoztatást,
f ) a  ruházat és csomag átvizsgálásának lehetőségéről és a  bv. intézetben való tartózkodás szabályairól való
tájékoztatást.
 (3) Ha nem az  a  személy érkezett az  elítélthez, akinek a  látogatási értesítést küldték, de az  érintett személy az  elítélt
nyilvántartott kapcsolattartója, a látogatás engedélyezhető. 102. § (1) A látogatások számát, időpontját és a látogatás alkalmankénti időtartamát a rezsimszabályoknak megfelelően a bv.
intézet parancsnoka határozza meg.
(2) A látogatást az erre kijelölt helyiségben kell lebonyolítani.
 (3) Az elítélt részére engedélyezhető, hogy a helyben vásárolt élelmiszert elfogyassza.
 (4) A látogatás ideje alatt csak a bv. intézetben vásárolt vagy a bv. intézet által biztosított ital fogyasztható.
 (5) Az elítélt a látogatónak ajándékot vagy más tárgyat csak engedéllyel adhat át.
 (6) Az  elítélt vagy a  kapcsolattartó kérésére a  látogatási idő indokolt esetben meghosszabbítható. A  látogatási idő
ebben az esetben sem haladhatja meg a Bv. tv. 177. § (1) bekezdésében meghatározott időt.
 (7) Az  elítéltet a  más bv. intézetben fogvatartott hozzátartozója a  két bv. intézet parancsnokának együttes
engedélyével látogathatja meg.
 (8) Az elítélt kérelmére – kivételesen – a két bv. intézet parancsnokának együttes engedélyével a látogató lakóhelyéhez
közelebbi bv. intézetbe szállítható a látogatás elősegítése érdekében.
 (9) A  (7) és a  (8)  bekezdésben foglalt látogatás költségei az  átszállított elítéltet terhelik, kivéve, ha az  utazásra a  bv.
intézetek közötti heti rendszeres szállítás keretében kerül sor.
61. A csomagküldés 103. § (1) Az elítélt által küldött és a részére érkezett csomag súlya – az (5) bekezdésben meghatározott kivétellel – az öt kg-ot
nem haladhatja meg.
(2) A  csomagot az  elítélt jelenlétében kell felbontani és tartalmát ellenőrizni. A  csomagok ellenőrzéséhez technikai
eszköz és szolgálati kutya is alkalmazható.
(3) A csomagban talált olyan tárgyakat, amelyeket az elítélt nem tarthat birtokában, az elítélt letétjében kell elhelyezni,
vagy – költségére – a  feladónak vissza kell küldeni, kérelmére az általa megjelölt személy részére ki kell adni vagy
meg kell semmisíteni. A  csomagban talált olyan tárgyakat, amelynek letétbehelyezése vagy a  visszaküldés nem
lehetséges, és arról az elítélt sem rendelkezett, jegyzőkönyv felvétele mellett meg kell semmisíteni.
(4) A  Bv. tv. 176.  § (5)  bekezdésében meghatározott összeg az  elítélt által havonta felhasználható összegen felül,
a rendelkezésre álló letéti pénze 100%-áig terjedhet.
(5) Az elítélt részére érkező ruhaneműt, gyógyszereket vagy gyógyászati segédeszközt tartalmazó csomag az öt kg-ot is
meghaladhatja.
62. A távbeszélő használata 104. § (1) A telefonbeszélgetést az elítélt fogvatartás rendjére és biztonságára jelentett kockázatának figyelembevételével kell
ellenőrizni.
(2) A progresszív rezsimszabályokban meghatározott időtartamba nem számít bele
a) a Bv. tv. 3. § 9. pontjában felsorolt szervezetekkel és személyekkel folytatott beszélgetés,
b) a bv. intézet által méltányolható esetben engedélyezett telefonon történő ügyintézés időtartama.
63. Látogató bv. intézeten kívüli fogadása 105. § (1) Látogató bv. intézeten kívüli fogadása a  Bv. tv. 178.  § (2)  bekezdésében meghatározott feltételek fennállása
esetén, az  elítélt rezsimbe sorolása és biztonsági kockázati szintjére tekintettel eseti döntés alapján, a  bv. intézet
parancsnoka által meghatározott helyre engedélyezhető.
(2) A látogató bv. intézeten kívüli fogadását az elítélt vagy a reintegrációs tiszt kezdeményezheti.
 (3) A  látogató bv. intézeten kívüli fogadása a  Bv. tv. 165.  § (2)  bekezdés h)  pontjában rögzített jutalmazási formától
eltérően a havi látogatás terhére biztosítható.
 (4) A látogató bv. intézeten kívüli fogadása esetén az elítélt csak azzal a kapcsolattartóval hagyhatja el a bv. intézetet,
akinek a látogatási értesítést küldték. 64. A kimaradás, eltávozás engedélyezésének, valamint látogató bv. intézeten kívüli fogadásának
közös szabályai
106. § (1) Nem engedélyezhető kimaradás, eltávozás és látogató bv. intézeten kívüli fogadása, ha
a) a  Bv. tv. 178.  § (2)  bekezdésében, 179. (1)  bekezdésében, illetve 180.  § (1)  bekezdésében meghatározott
időtartam még nem telt el, vagy rezsimbe sorolása annak lehetőségét kizárja,
b) az elítélttel szemben újabb büntetőeljárás van folyamatban,
c) az elítélt erőszakos többszörös visszaeső,
d) a kockázatértékelése alapján a visszaesés kockázata vagy biztonsági kockázati besorolása magas,
e) az  elítéltet a  korábbi távolléte alatt elkövetett bűncselekmény miatt végrehajtandó szabadságvesztésre
ítélték, az ítélet jogerőre emelkedésétől számított legalább három évig,
f ) az  elítélt a  korábbi távollétéről önhibájából nem tért vissza, a  bv. intézetbe való visszaszállítástól számított
egy évig,
g) az  elítélt a  korábbi távollétéről önhibájából késve vagy ittas, vagy bódult állapotban tért vissza,
a visszaérkezéstől számított hat hónapig.
 (2) Kimaradás, eltávozás és látogató bv. intézeten kívüli fogadása nem engedélyezhető olyan helységbe, ahonnan
az elítéltet kitiltották, kivéve, ha azt a rendőrség előzetesen engedélyezte.
 (3) Kimaradás, eltávozás, látogató bv. intézeten kívüli fogadása – kivételesen – az  (1)  bekezdés c)–e) és g)  pontjában
meghatározott feltételek fennállása esetén is engedélyezhető, ha az elítélt
a) átmeneti részlegben van,
b) várható szabadulása négy hónapon belül esedékes, vagy
c) személyi vagy családi körülményei a kimaradást, eltávozást különösen indokolják.
65. A kimaradás, eltávozás, látogató bv. intézeten kívüli fogadása, valamint rendkívüli eltávozás
idejére az elítélt pénzzel való ellátása
107. § (1) Az elítélt engedélyezett távollétének idejére a  letéti pénzéből az utazási költséget, továbbá kérésére az élelmezés
költségére naponként legalább az alapmunkadíj 10%-ának megfelelő összeget kell kiadni.
(2) A szabadulás idejére kötelezően tartalékolt összegből az (1) bekezdés szerinti kiadás nem teljesíthető.
 (3) Ha az elítéltnek nincs letéti pénze, a bv. intézet az (1) bekezdés alapján kiadható összeget, továbbá a súlyosan beteg
közeli hozzátartozó meglátogatásával, valamint a  közeli hozzátartozó temetésén való részvételével kapcsolatban
felmerülő útiköltséget megelőlegezheti, amennyiben az elítélt annak visszafizetését írásban vállalja.
108. § (1) Az eltávozásra, kimaradásra vagy látogató bv. intézeten kívüli fogadására távozó elítéltet arcképmással rendelkező
okmánnyal, igazolással kell ellátni, amely a  személyazonosságot, az  engedélyező szervet és személyt, a  távollét
jogcímét, időtartamát, a  kijelölt tartózkodási helyet, továbbá eltávozás esetében a  rendőrségnél való jelentkezési
kötelezettséget is tartalmazza.
(2) Az  igazoltatásra jogosult személy felszólítására az  elítélt az  (1)  bekezdésben meghatározott igazolást köteles
bemutatni.
(3) Az eltávozásról és a kimaradásról az elítélt tartózkodási helye szerint illetékes rendőrkapitányságot értesíteni kell.
66. Az engedélyezett ideiglenes intézetelhagyásról vissza nem térő, valamint a bv. intézetből
megszökött elítéltekre vonatkozó eljárás
109. § (1) Ha az  elítélt részére a  bv. intézet ideiglenes elhagyását engedélyezik, az  arra való felkészítés során tájékoztatni
kell arról, hogy a  visszatérés elmulasztása esetén a  Büntető Törvénykönyvről szóló 2012.  évi C.  törvény 283.  §
(3) bekezdése alapján fogolyszökés vétsége miatt büntethető.
(2) Ha az ideiglenes intézetelhagyásról az elítélt nem tér vissza, a bv. intézet parancsnoka haladéktalanul a bv. intézet
székhelye szerint illetékes bv. bíróhoz fordul az elfogatóparancs kibocsátása érdekében és fogolyszökés vétségének
alapos gyanúja miatt feljelentést tesz a bv. intézet székhelye szerint illetékes rendőrkapitányságon. A feljelentésben
a rendőrséget tájékoztatni kell a megtett intézkedésekről. A feljelentés megtételéről a bv. bírót és a törvényességi
felügyeletet ellátó ügyészt értesíteni kell.
(3) Ha az  elítélt a  bv. intézetből megszökött, vagy engedély nélkül távozott, erről a  körülményről a  bv. intézet
parancsnoka – az  elfogatóparancs kibocsátása érdekében – haladéktalanul értesíti a  bv. bírót és tájékoztatja
a  törvényességi felügyeletet ellátó ügyészt. Fogolyszökés bűntettének alapos gyanúja esetén a  bv. intézet
parancsnoka feljelentést tesz a  bv. intézet székhelye szerint illetékes rendőrkapitányságon, amelyben tájékoztatja
a  rendőrséget az  elfogatóparancs kibocsátása iránt tett intézkedésről. A  feljelentés megtételéről a  bv. bírót és
a törvényességi felügyeletet ellátó ügyészt értesíteni kell.
(4) Ha a bv. intézet az elítéltet befogadja, erről a (2) és az (3) bekezdésben felsorolt szerveket haladéktalanul értesíti.
67. Az elítéltek vallásgyakorlása 110. § (1) Az  elítélt részére – a  bv. intézet házirendjében meghatározott időben és módon – biztosítani kell a  vallása
gyakorlásával kapcsolatos, törvényben meghatározott jogainak gyakorlását.
(2) A  bv. intézetben az  elítélt az  egyházi személlyel, a  vallási tevékenységet végző szervezet vallásos szertartást
hivatásszerűen végző tagjával, valamint az egyházi jogi személy vagy a vallási tevékenységet végző szervezet által
megbízott személlyel ellenőrzés nélkül tarthat kapcsolatot. A kapcsolat felvételét bármely fél kezdeményezheti.
(3) Az elítélt kérelmezheti, hogy vallásának megfelelő élelmezésben részesüljön.
 (4) A  vallás gyakorlásának módja nem sértheti a  fogvatartás rendjét és biztonságát. Vallási kegytárgyait az  elítélt
ékszerként, díszként vagy megkülönböztető jelként nem viselheti magán.
111. § Az elítélt részére lehetővé kell tenni, hogy véleményt nyilváníthasson kiskorú gyermeke vallási neveléséről, és azt
a szülői felügyeletet gyakorló szülővel vagy a törvényes képviselővel közölhesse.
112. § (1) A bv. intézet feladata az elítélt vallásgyakorlás rendjéről való tájékoztatása, az eseti programok időbeli meghirdetése.
 (2) A  biztonsági elkülönítésben lévő, a  magánelzárást töltő, a  biztonsági zárkában vagy részlegen, valamint
a hosszúidős speciális részlegen elhelyezett elítélt kizárólag egyéni lelki gondozásban részesülhet.
 (3) A vallási foglalkozásokon a különböző végrehajtási fokozatú elítéltek együtt vehetnek részt.
 (4) Az  ugyanazon büntetőeljárásban előzetesen letartóztatottak is részt vehetnek vallási foglalkozásokon, ha a  bv.
intézet biztosítani tudja a  rendelkezési jogkör gyakorlója által meghatározott elkülönítési szabályok maradéktalan
betartását.
113. § (1) A  vallásgyakorlás céljára megfelelő helyiségről és annak alapvető berendezéséről a  bv. intézet, az  egyházi
szolgáltatásokhoz szükséges vallási felszerelésekről a vallási közösség gondoskodik.
(2) A  bv. intézetben vallási közösség által fenntartott könyvtár is működhet, amelyet az  elítélt térítésmentesen vehet
igénybe.
114. § Az elítélt vallási hovatartozására vonatkozó különleges adatokról a bv. intézet nem vezethet nyilvántartást, az ezzel
kapcsolatos adatokról tájékoztatást nem adhat.
68. Társadalmi kötődés program 115. § (1) Társadalmi kötődés programba börtön és fogház fokozatú, enyhébb rezsimbe sorolt elítélt vonható be.
 (2) A  társadalmi kötődés programba történő bevonás megtagadható, ha az  elítélttel szemben büntetőeljárás vagy
fegyelmi eljárás van folyamatban. (3) A  társadalmi kötődés program végrehajtását a  bv. intézet parancsnoka felfüggesztheti, ha az  elítélttel szemben
büntetőeljárás vagy fegyelmi eljárás van folyamatban.
(4) A magatartási szabályok ismételt vagy súlyos megszegése esetén a társadalmi kötődés program végrehajtását a bv.
intézet parancsnoka megszüntetheti.
69. Az elítéltek oktatása, képzése és a szabadidős tevékenységek
116. § (1) Az  elítélt reintegrációját támogató folyamatban a  bv. intézet biztosítja a  reintegrációs célok elérését kiemelten
az oktatás, szakképzés, valamint a továbbképzés segítségével.
(2) A reintegráció hatékonyabbá tétele érdekében a bv. intézet biztosítja
a) a művelődési, a szabadidős, a sport, továbbá az egyéniesített személyiségfejlesztő, gyógyító és rehabilitációs,
valamint
b) a  bűncselekmény következményeinek felismerése, az  azért való felelősségvállalás, az  okozott sérelmek
helyreállítása érdekében a jóvátételt célzó
programokon való részvétel lehetőségét.
(3) Ha az  elítélt a  Bv. tv. 184.  § (4)  bekezdése szerinti oktatás, szakképzés költségeihez önkéntesen hozzájárul,
a hozzájárulás mértékét képzési megállapodásban kell rögzíteni.
117. § (1) Az  iskolarendszerű oktatást – ideértve a  gyógypedagógiai oktatást is – és a  szakképzést az  erre vonatkozó
jogszabályoknak megfelelően kell megszervezni.
(2) A bv. intézetben az egyházi nevelési-oktatási intézmények és a magán nevelési-oktatási intézmények működését is
lehetővé kell tenni.
(3) Az alapfokú iskolai végzettség megszerzését ösztönözni és támogatni kell.
 (4) A nevelési-oktatási intézmény a fogvatartás tényére való utalás nélkül állít ki bizonyítványt.
 (5) Az  alapfokú oktatásban résztvevők tanszereit, tankönyveit és az  oktatás egyéb költségeit a  bv. intézet vagy
az elítélt oktatására, képzésére, a nevelési-oktatási intézménnyel szerződésben álló fél biztosítja. Az egyéb oktatási
formákban résztvevő elítélt számára a költségek biztosíthatók.
(6) Ha az  alapfokú oktatásban részt vevő elítélt tudásszintje a  bizonyítványában feltüntetettekhez képest nagyfokú
lemaradást mutat, az elítélt részére a felzárkóztatást biztosítani kell.
(7) A börtön vagy fogház fokozatú, enyhébb rezsimbe sorolt, a társadalmi kötődés programban részt vevő elítélt a bv.
intézet parancsnokának engedélyével kivételesen a  bv. intézeten kívül is folytathat tanulmányokat és leteheti
a szükséges vizsgákat.
(8) A  biztonsági zárkában, biztonsági vagy hosszúidős speciális részlegen elhelyezett elítélt, az  oktatásban egyéni
tanulóként vehet részt.
70. Az ösztöndíj számítása 118. § (1) Az  ösztöndíj az  elítéltet a  tanulói jogviszonyból fakadóan illeti meg, azt naptári napra kell kiszámítani. Töredék
hónap esetén az elítéltet az időarányos rész illeti meg.
(2) A  Bv. tv. 181.  § (2)  bekezdésétől eltérően az  oktatásban, képzésben résztvevő elítélt számára abban az  esetben is
megítélhető az  ösztöndíj, ha őt munkába állították vagy a  törvényben nevesített ellátásban részesül, azonban
az  anyagi lehetőségei miatt helyzete különös méltánylást érdemlő, vagy az  oktatás, képzés költségéhez az  elítélt
önként hozzájárult, és az abban történő részvétele a reintegrációs programhoz illeszkedik.
(3) A  kiegészítő ösztöndíj mértéke az  alapmunkadíj 20%-ának megfelelő pénzbeli juttatás, amely a  tanítási év egyes
féléveinek zárásakor tanévenként két alkalommal adható pénzbeli juttatásként, ha az  elítélt félévenként legalább
négyes tanulmányi átlageredményt ért el.
(4) A kiegészítő ösztöndíj megítélésénél a reintegrációs tiszt és az elítéltek oktatását, képzését végző nevelési-oktatási
intézmény pedagógusa közösen értékeli az elítélt magatartását, szorgalmát és tanulmányi eredményét.
(5) Szakképzésben résztvevő elítélt az  öt hónapot meghaladó, de tíz hónapot el nem érő képzés esetén egyszer, azt
meghaladó időtartam esetében két alkalommal részesülhet kiegészítő ösztöndíjban a (3) bekezdés szabályai szerint.
(6) Ha a bv. intézet parancsnoka az  iskolarendszeren kívüli szakképzés vagy a  felsőfokú tanulmányok folytatása során
engedélyezi az  elítélt számára a  Bv. tv. 181.  § (2)  bekezdése szerinti ösztöndíj megállapítását, az  elítélttel képzési
megállapodást kell kötni, amely tartalmazza az elítélt kötelezettségeit, valamint a nem teljesítéssel járó megtérítési
kötelezettséget is.
71. Az oktatásban, szakképzésben vagy továbbképzésen résztvevők kedvezményei
119. § (1) Az  oktatásban, szakképzésben vagy továbbképzésben résztvevő elítélt munkaidejét úgy kell beosztani, hogy
a képzésen részt tudjon venni.
(2) Az  oktatásban résztvevő, dolgozó elítélt részére járó oktatási naponként egy óra munkaidő-kedvezményt
a munkáltatóval egyeztetett időpontban kell kiadni.
(3) Az  oktatásban részt vevő dolgozó elítéltet kérelme alapján oktatási naponként megillető egy óra munkaidőkedvezmény összevontan nem adható ki.
(4) A szabadság számításánál munkanapként kell figyelembe venni az alap- és a középfokú, valamint a szakképzésben
részt vevő elítélteknek az  elméleti oktatáson, illetve a  vizsgára való felkészüléshez biztosított idő miatt
a munkahelyről távol töltött időt.
(5) Az  alap- és a  középfokú iskolai oktatásban, szakképzésben vagy vizsgával záruló továbbképzésben résztvevő
elítéltet kérelmére félévenként öt nap, a  felsőfokú tanulmányokat folytató elítéltet vizsgánként négy nap
munkavégzés alóli felmentés illeti meg. A  munkavégzés alóli felmentésbe a  vizsganap beleszámít, erre az  időre
az elítéltet munkabér nem illeti meg.
72. Az elhelyezési részleg, körlet, a zárka és a lakóhelyiség
120. § (1) A  bv. intézetben az  elítéltek elhelyezésére részleget, körletet, ezeken belül zárkákat és lakóhelyiségeket kell
kialakítani.
(2) A zárkában – az ön- vagy közveszélyes magatartást tanúsító elítéltek elhelyezésére szolgáló zárka kivételével – folyó
vízzel ellátott mosdót és elkülönített, lehetőség szerint önálló szellőzésű WC-t kell kialakítani.
(3) A lakóhelyiségeknél a tisztálkodáshoz szükséges folyóvizet, fürdőt, illetve WC-t körletenként is lehet biztosítani.
121. § (1) A zárkában vagy a lakóhelyiségben elhelyezhető létszámot úgy kell meghatározni, hogy minden elítéltre lehetőleg
hat köbméter légtér, és férfi elítélt esetén legalább három négyzetméter, női elítélt és fiatalkorú esetén három és fél
négyzetméter mozgástér jusson.
(2) A  mozgástér meghatározása szempontjából a  zárka, vagy a  lakóhelyiség alapterületéből az  azt csökkentő
berendezési és felszerelési tárgyak által elfoglalt területet figyelmen kívül kell hagyni.
(3) Egyéni elhelyezés esetén a zárka vagy lakóhelyiség alapterületének el kell érnie a hat négyzetmétert.
122. § (1) A zárka vagy lakóhelyiség felszerelési és berendezési tárgyait a 3. melléklet tartalmazza.
 (2) A zárkában vagy lakóhelyiségben elhelyezett szekrényt az elítélt a saját költségére lakattal lezárhatja, ennek kulcsát
magánál tarthatja. A zárkaszekrényben elhelyezett tárgyakat az elítélt jelenlétében kell ellenőrizni.
 (3) Az elítélt a  lezárt szekrényt utasításra köteles kinyitni és az ellenőrzést lehetővé tenni. Ha – az elítélt távollétében
vagy a szekrény kinyitásának megtagadása miatt – biztonsági vagy egyéb büntetés-végrehajtási okból a szekrény
felnyitása válik szükségessé, erről a  bv. intézet személyi állományának erre jogosult tagja jegyzőkönyvet vesz fel,
majd az ellenőrzés elvégzését követően gondoskodik a szekrény lezárásáról.
123. § (1) A  bv. intézetben az  állandó elhelyezést biztosító zárkákon, illetve lakóhelyiségeken túlmenően befogadó,
egészségügyi, fegyelmi, az  ön- vagy közveszélyes magatartást tanúsító elítélt elhelyezésére szolgáló zárkát kell
kialakítani, illetve kijelölni.
(2) A  bv. intézetben az  (1)  bekezdésben meghatározottakon kívül az  országos parancsnok engedélyével egyéb
rendeltetésű zárkák és lakóhelyiségek is kialakíthatók. Az  egyéb rendeltetésű zárkák és lakóhelyiségek az  ott
elhelyezett elítéltek sajátos helyzetére és különleges szükségleteire tekintettel – az  országos parancsnok
engedélyével – a  3.  mellékletben meghatározottakon kívül egyéb berendezési és felszerelési tárgyakkal is
helyettesíthetők, illetve kiegészíthetők.
(3) Befogadó-egészségügyi zárkát azon elítéltek elhelyezésére kell kijelölni, akiknek az  egészségügyi vizsgálatát
a befogadási eljárás során még nem végezték el.
124. § (1) A  magánelzárás végrehajtására fegyelmi zárkát kell kialakítani, melynek berendezését és felszerelését, valamint
az elítéltnél tartható tárgyak körét a 4. melléklet tartalmazza.
(2) Az elítélt étkezéséhez a műanyag evőeszközt a bv. intézet biztosítja.
(3) Ha az  elítélt elkülönítése biztonsági okból vagy a  fegyelmi eljárással összefüggésben szükséges, az  elkülönítésre
a  fegyelmi zárka is igénybe vehető. Ebben az  esetben a  fegyelmi zárkát el kell látni a  zárka általános felszerelési
tárgyaival.
125. § Az ön- vagy közveszélyes magatartást tanúsító elítéltek elhelyezésére külön helyiséget kell kialakítani.
126. § (1) A biztonsági zárka berendezését, felszerelését és – az életének és testi épségének védelme érdekében elhelyezett
elítéltek kivételével – az elítéltnél tartható tárgyakat az 5. melléklet tartalmazza.
(2) Az  elítélt magánál tarthatja továbbá a  bv. intézet által biztosított könyvet és újságot, valamint a  bv. intézetben
vásárolt élelmiszert és dohányterméket és dohányterméket kiegészítő terméket.
73. Egyéb helyiségek és létesítmények 127. § (1) A bv. intézetben
a) orvosi rendelőt, betegszobát, fertőző elkülönítő szobát,
b) fürdőhelyiséget,
c) konyhát és a lehetőségek szerint közös étkezőhelyiségeket,
d) látogató helyiséget, a  védővel, valamint más személyekkel történő hivatalos érintkezés céljára alkalmas
helyiséget,
e) könyvtárat, a szabadidő eltöltésére, a közös foglalkozásra és a közös vallásgyakorlásra szolgáló helyiségeket,
f ) a szabad levegőn való tartózkodásra alkalmas területet,
g) sportolásra alkalmas területet,
h) kondicionáló termet
kell kialakítani.
(2) A kijelölt bv. intézetekben az elítéltek iskolai oktatásához, szakképzéséhez tantermet kell létesíteni.
74. Az elítéltek élelmezése 128. § (1) Az  elítélt részére az  általa végzett munka jellegének, az  egészségi állapotának és az  életkorának megfelelően
kialakított normák alapján, legalább napi háromszori étkezést – ebből legalább egy alkalommal meleg ételt – kell
biztosítani. Az élelem elfogyasztásához szükséges eszközöket a bv. intézet biztosítja.
(2) Ha rendkívüli esemény idején az elítéltek kizárólag hideg élelmet kapnak, az elfogyasztásához szükséges eszközöket
a bv. intézet biztosítja.
(3) Az  átszállításra vagy az  előállításra kerülő elítélt részére egynapi hideg, csomagolt élelmet kell adni. A  csomag
összeállításánál figyelembe kell venni, hogy az  abban szereplő élelmiszerek melegítés és evőeszköz nélkül
elfogyaszthatók legyenek.
(4) Az élelmezési normákat a 6. melléklet tartalmazza.
 (5) Az elítélt részére, bv. orvosi javaslat alapján – a vonatkozó normakereten belül – egészségi állapotának megfelelő
ételt kell biztosítani.
 (6) Az ételek adagolását és kiosztását elítélt csak felügyelet mellett végezheti.
75. Az elítéltek ruházati ellátása 129. § (1) Az  elítéltet az  évszaknak megfelelő formaruhával kell ellátni. A  formaruházatot a  végrehajtásra kijelölt bv. intézet
biztosítja az elítélt részére.
(2) A munka végzéséhez az elítéltnek munkaruhát és egyéni védőeszközt kell biztosítani.
130. § (1) A formaruha nem lehet megalázó vagy lealacsonyító.
 (2) Az  elítélt használatára kiadott ruházat rendszeres tisztításáról a  bv. intézet, a  fogvatartottak kötelező
foglalkoztatására létrehozott gazdasági társaságnál (a  továbbiakban: gazdasági társaság) foglalkoztatott elítélt
munkaruhája esetében a gazdasági társaság gondoskodik.
(3) Az elítélt köteles a használatra kiadott ruhát megóvni, rendeltetésszerűen használni, és azon a kisebb, szakértelmet
nem igénylő javításokat elvégezni.
(4) Ha a  bv. intézet ideiglenesen nem tud formaruhát biztosítani, ennek idejére az  elítélt a  saját ruháját viselheti,
amelynek tisztítására, karbantartására és használatára a (2)–(3) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni.
(5) A  ruházat tisztításáról és javításáról az  elítélt a  maga költségére gondoskodik, ha jogszabályban meghatározott
esetekben a saját ruházatát viseli vagy részére a saját alsóruházat és lábbeli viselését engedélyezték. Ilyen engedély
csak akkor adható, ha az elítélt a szabadulásra megfelelő alsóruházattal és lábbelivel rendelkezik.
(6) A bv. intézet térítésmentesen gondoskodik arról, hogy a szabadulás napjára az elítélt letétben lévő ruházatából és
lábbelijéből az évszaknak megfelelő egy váltás öltözet tisztított, viselésre alkalmas állapotban legyen.
76. Az elítélt tisztálkodási lehetőségeinek biztosítása 131. § (1) Az  elítéltek részére biztosítani kell a  tisztálkodáshoz szükséges feltételeket és meg kell követelni a  személyes
higiénia betartását.
(2) A letéti pénzzel nem rendelkező elítélt részére a 7. mellékletben meghatározott alapvető tisztálkodási és felszerelési
cikkeket kell biztosítani.
132. § (1) Az  elítéltek részére hetente legalább két alkalommal, a  női elítéltek részére, továbbá a  dolgozó elítéltek részére
munka után naponta meleg vizes fürdést kell biztosítani.
(2) Az  elítéltek részére a  rendszeres fürdések közötti időben – a  bv. intézet lehetőségein belül – a  napirendben
meghatározottak szerint biztosítható meleg víz. A női elítélteket a rendszeres fürdések közötti időben is el kell látni
meleg vízzel.
(3) Az elítéltek a hajvágásra havonta legalább egy alkalommal – térítésmentesen – fodrászt vehetnek igénybe.
77. A szükségleti cikkek vásárlása 133. § (1) Az  elítélt a  Bv. tv. 134.  § szerinti levonásokat követően fennmaradó munkadíjából és a  szabadon felhasználható
letéti pénzéből – a bv. intézet parancsnoka által meghatározott időben és módon – az alapmunkadíj ötszörösének
megfelelő összegnek a rezsimbesorolása szerinti mértékéig vásárolhat szükségleti cikket.
(2) A  szükségleti cikkek vásárlása esetében az  elítéltnek előnyben kell részesíteni a  tisztasági és tisztító szereinek
megvásárlását.
(3) Korlátozás nélkül vásárolhat szükségleti cikket a  várandós nő vagy a  kisgyermekes nő a  gyermeke születésével
kapcsolatos társadalombiztosítási juttatásból, ameddig a gyermek a bv. intézetben vele van elhelyezve.
(4) Az  elítélt a  szükségleti cikkek vásárlására meghatározott összegen felül – a  letéti pénze terhére, ha a  bv. szerv
felé nincs fennálló tartozása – engedéllyel megvásárolhatja a  bv. intézetben magánál tartható tárgyakat,
hozzátartozójának ajándékot vásárolhat, szabadulása előtt a polgári ruházatát kiegészítheti.
134. § (1) A bv. intézetnek az elítélt részére havonta legalább kétszeri vásárlásra kell lehetőséget biztosítania.
 (2) Az  elítélt a  zárkában vagy a  lakóhelyiségben a  szükségleti cikkeket a  tisztasági és a  közegészségügyi előírások
betartásával köteles tárolni. 78. A tartási költségekhez való hozzájárulás
135. § (1) Az  elítélt tartására fordított költséghez való hozzájárulásra vonatkozó Bv. tv. 133.  § (3)  bekezdése, valamint
a  Bv. tv. 269.  § (4)  bekezdése alkalmazása körében az  elítélt a  tartására fordított költségekhez akkor nem köteles
hozzájárulni, ha önhibáján kívüli okból nem dolgozik, és nem részesül rendszeres pénzbeli ellátásban, vagy nem
rendelkezik letéti pénzzel.
(2) Ha a rendszeres pénzbeli ellátásban részesülő elítélt dolgozik, a hozzájárulást a munkadíjból kell levonni.
 (3) Ha a nem dolgozó elítélt rendszeres pénzbeli ellátását a bv. intézetbe folyósítják, a hozzájárulás összegét abból le
kell vonni, ha nem a bv. intézetbe folyósítják, az elítéltet a hozzájárulás összegének megfizetésére kell kötelezni.
79. Szabadulásra felkészítés 136. § (1) A  Bv. tv. 185.  § (1)  bekezdésében meghatározott gondozás az  elítélt érdekében végzett szakmai tevékenység,
amelyet a bv. intézet és a büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelő szoros együttműködésben valósít meg.
(2) A  gondozás részeként elkészített reintegrációs program olyan terv, amely – figyelembe véve az  egyéniesített
fogvatartási programtervben foglaltak eredményeit is – meghatározza az  elítélt társadalomba való
visszailleszkedésének elemeit, a  végrehajtáshoz szükséges tervezett feladatokat, és az  azokhoz kapcsolódó
munkafolyamatok összességét. A reintegrációs programban foglaltak a reintegráció sikeressége érdekében szükség
szerint módosíthatók.
(3) A  bv. intézet – figyelemmel a  Bv. tv. 185.  § (3)  bekezdésében foglalt határidőre – értesíti a  bv. intézet székhelye
szerint illetékes büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelőt a gondozás megkezdéséről.
(4) A  Bv. tv. 185.  § (4)  bekezdése alapján végzett meghallgatásról a  bv. intézet jegyzőkönyvet készít, amelynek egy
példányát nyolc napon belül megküldi a  bv. intézet székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási pártfogó
felügyelőnek, ha az elítélt meghallgatásán nem volt jelen.
(5) Az  elítélt a  letelepedéshez és a  munkába állásához közvetlenül is igényelhet segítséget a  büntetés-végrehajtási
pártfogó felügyelőtől, az intézkedésre jogosult más szervektől, a karitatív szervezetektől.
(6) A szabadulás előtt álló elítéltet támogatni kell, hogy szerződést köthessen a leendő munkáltatójával, szükség szerint
biztosítani kell, hogy az elítéltet munkáltatója a fenti célból a bv. intézetben felkeresse.
(7) Ha a  szabaduló elítélt gyógyintézetben vagy szociális intézményben való ellátásának vagy elhelyezésének igénye
merül fel, az elítélt írásbeli hozzájárulása alapján az ellátás igénybevételéhez szükséges egészségügyi adatokat a bv.
intézet a büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelő részére átadhatja.
80. A feltételes szabadságra bocsátás 137. § (1) A bv. intézet a feltételes szabadságra bocsátás esedékessége előtt három hónappal, vagy ha ennél kevesebb idő áll
rendelkezésre, haladéktalanul előterjesztést tesz a bv. bírónak, amelyhez – ha rendelkezésre áll – megküldi a záró
kockázatértékelési jelentést.
(2) A  feltételes szabadságra bocsátásra irányuló előterjesztésben fel kell tüntetni, ha az  elítélttel szemben
büntetőeljárás van folyamatban, más ügyben előzetes letartóztatását rendelték el, illetve, ha más ügyben
végrehajtandó szabadságvesztés, közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztés vagy pénzbüntetés helyébe
lépő szabadságvesztés, elzárás vagy szabálysértési elzárás vár végrehajtásra.
(3) Ha a  feltételes szabadságra bocsátás iránti kérelmet az  elítélt vagy védője a  bv. intézetnél terjesztette elő és
az értékelő vélemény készítése mellőzhető, a kérelmet nyolc napon belül kell a bv. bíróhoz továbbítani. A bv. intézet
ebben az esetben is tájékoztatja a bv. bírót az (1) és (2) bekezdésben foglaltakról.
138. § Az elítélt a  feltételes szabadságra bocsátásának engedélyezése esetén sem bocsátható szabadon, ha a  feltételes
szabadságra bocsátást engedélyező bírósági határozat kelte és a  szabadon bocsátás határideje közötti időben
rendelik el
a) az előzetes letartóztatásának,
b) az újabb szabadságvesztésének,
c) a  közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztésének vagy pénzbüntetést helyébe lépő
szabadságvesztésének,
d) az elzárásának vagy
e) a szabálysértési elzárásának
a végrehajtását.
81. A pártfogó felügyelet elrendelésének szabályai 139. § (1) Ha pártfogó felügyelet elrendelésének van helye, a bv. intézet az erre irányuló előterjesztést a feltételes szabadságra
vonatkozó előterjesztéssel együtt teszi meg.
(2) A  pártfogó felügyelet elrendelésére vonatkozó előterjesztésben a  bv. intézet javaslatot tehet a  magatartási
szabályok előírására, erről értesíti a bv. intézet székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelőt.
(3) Ha az elítéltet több szabadságvesztésből bocsátották feltételes szabadságra és rendelték el a pártfogó felügyeletét,
a bv. intézet az elítélt tényleges szabadulása előtt küldi meg a szükséges iratokat az elítélt lakó- vagy tartózkodási
helye szerint illetékes büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelőnek.
82. Az elítéltek szabadítása 140. § (1) Azt az elítéltet
a) aki szabadságvesztését kitöltötte, annak utolsó napján,
b) akit feltételes szabadságra bocsátottak, annak esedékessége napján, kivéve, ha a nem jogerős végzés ellen
az ügyész az esedékesség napjáig fellebbezést jelentett be,
c) akinek szabadságvesztését félbeszakították, a  határozat megérkezésének napján vagy a  határozatban
megjelölt napon,
d) akinek a szabadságvesztés hátralévő részét kegyelemből elengedték vagy mérsékelték, a jogszabályban vagy
a kegyelmi döntésben megállapított napon,
e) akinek ügyében a  Kúria felülvizsgálati eljárás, illetve a  törvényesség érdekében lefolytatott jogorvoslati
eljárás vagy jogegységi eljárás keretében szabadlábra helyezéséről határoz, a Kúria határozata kihirdetésének
napján
szabadon kell bocsátani.
 (2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott esetekben sem szabadítható az  elítélt, ha további szabadságvesztés, elzárás,
közérdekű munka vagy pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztés, előzetes letartóztatás, kiadatási letartóztatás,
ideiglenes kiadatási letartóztatás átadási letartóztatás, ideiglenes átadási letartóztatás, ideiglenes végrehajtási
letartóztatás, szabálysértési elzárás vagy idegenrendészeti őrizet vár végrehajtásra.
(3) A szabadon bocsátást megelőző szabadítási eljárás legfeljebb két munkanapig tarthat.
 (4) Az elítéltet olyan időpontban kell szabadítani, hogy – az utazási körülményeket figyelembe véve – lehetőleg még
ugyanazon a napon a lakó- vagy tartózkodási helyére megérkezzék.
141. § (1) A szabadon bocsátásról három napon belül értesíteni kell
a) az első fokon eljárt bíróságot vagy az összbüntetést első fokon hozó bíróságot,
b) a szabaduló lakó- vagy tartózkodási helye szerint illetékes rendőrkapitányságot,
c) a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalát, és
d) ha van, a gondnokot vagy a gyámot.
(2) A szabadítást közlő értesítés a 141. § (1) bekezdés a), b) és d) pontja esetén tartalmazza
a) az elítélt nevét, születési idejét és helyét, anyja nevét,
b) az első fokon eljárt bíróság megnevezését és ítéletének számát,
c) a bűncselekmény megnevezését,
d) a szabadságvesztés tartamát,
e) a szabadulás napját,
f ) összbüntetésnél az  összbüntetésbe foglalt ítéleteket hozó első fokú bíróságok megnevezését, ítéleteik
ügyszámát, keltét, a szabadságvesztés tartamát és lejáratát,
g) feltételes szabadságra bocsátáskor a szabadságvesztés utolsó napját, a feltételes szabadság kezdő és lejárati
napját, az engedélyező bíróság megnevezését, a határozat számát,
h) kegyelem esetén a határozat számát és rendelkező részének tartalmát.
(3) Feltételes szabadságra bocsátáskor a  (2)  bekezdés g)  pontjában foglaltakról a  feltételes szabadságra bocsátásról
döntést hozó bv. bírót, a feltételes szabadságra bocsátás mellett elrendelt pártfogó felügyelet esetén az elítélt lakóvagy tartózkodási helye szerint illetékes büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelőt is értesíteni kell.
(4) A  bv. intézetnek az  elítélt soron kívüli szabadítása érdekében faxon, elektronikus úton érkezett értesítéseket
a rendelkezésre jogosult bírósággal, ügyészséggel haladéktalanul, rövid úton egyeztetni kell, egyidejűleg kérni kell
az eredeti irat soron kívüli megküldését. Az elítéltet az egyeztetés esetleges sikertelensége esetén is szabadítani kell.
(5) A  fenti eljárást kell alkalmazni minden postai úton sérülten, bontottan érkezett vagy kétes eredetű, esetleg nem
egyértelmű rendelkezést tartalmazó iratok esetében is.
83. A szabadságvesztés mellett kiszabott foglalkozástól eltiltással, járművezetéstől eltiltással,
kitiltással, sportrendezvények látogatásától való eltiltással, kiutasítással és közügyektől eltiltással
kapcsolatos rendelkezések
142. § (1) A  szabadítás napján a  foglalkozástól eltiltásról, járművezetéstől eltiltásról, kitiltásról, sportrendezvények
látogatásától való eltiltásról vagy közügyektől eltiltásról kiállított II. jelzésű értesítőlapot meg kell küldeni:
a) közügyektől eltiltás és foglalkozástól eltiltás esetén az elítélt lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye,
ha pedig az elítélt Magyarországon lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel nem rendelkezik, az első fokon eljárt
bíróság székhelye szerint illetékes rendőrkapitányságnak,
b) kitiltás esetén az  elítélt lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye szerinti rendőrkapitányságnak,
továbbá a kitiltással érintett helység szerint illetékes rendőrkapitányságnak,
c) járművezetéstől eltiltás esetén az  elítélt lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye szerint illetékes
fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalának (a továbbiakban: járási hivatal),
d) sportrendezvények látogatásától való eltiltás esetén a  rendőrség sportrendészeti nyilvántartást vezető
szervének.
(2) A bv. intézet a kiutasításról kiállított II. jelzésű értesítőlapot megküldi az első fokon eljárt bíróság székhelye szerint
illetékes területi idegenrendészeti hatóságnak.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti értesítésen fel kell tüntetni a szabadulás napját és jogcímét, valamint a foglalkozástól
eltiltásba, járművezetéstől eltiltásba, kitiltásba, sportrendezvények látogatásától való eltiltásba, kiutasításba vagy
közügyektől eltiltásba beszámítható vagy nem beszámítható időket.
(4) Ha az  elítélt a  szabadságvesztést követően előzetes letartóztatás, elzárás, pénzbüntetést vagy közérdekű munkát
helyettesítő szabadságvesztés végrehajtása miatt marad fogva, a  bv. intézet a  szabadságvesztés letöltése
után haladéktalanul megküldi az  (1) és (2)  bekezdésben meghatározott illetékes hatóságnak az  értesítést és
a  végrehajtandó foglalkozástól eltiltásról, járművezetéstől eltiltásról, kitiltásról, sportrendezvények látogatásától
való eltiltásról, kiutasításról vagy közügyektől eltiltásról szóló II. jelzésű értesítőlapot.
(5) Ha a  szabadságvesztésből szabadult elítéltnél a  kegyelem a  foglalkozástól eltiltásra, járművezetéstől eltiltásra,
kitiltásra, sportrendezvények látogatásától való eltiltásra, kiutasításra vagy közügyektől eltiltásra is kiterjed,
az értesítésen ezt is fel kell tüntetni.
(6) Ha az elítélt összbüntetésből szabadul, a bv. intézet a végrehajtásra kerülő foglalkozástól eltiltást, járművezetéstől
eltiltást, kitiltást, sportrendezvények látogatásától való eltiltást, kiutasítást, vagy közügyektől eltiltást tartalmazó II.
jelzésű értesítőlapot megküldi az (1) és (2) bekezdésében megjelölt hatóságoknak.
(7) Ha összbüntetésbe foglalásnak nincs helye, vagy arra más okból nem került sor, a  szabadításkor a  foglalkozástól
eltiltásról, járművezetéstől eltiltásról, kitiltásról, sportrendezvények látogatásától való eltiltásról, kiutasításról vagy
közügyektől eltiltásról kiállított értesítőlapot meg kell küldeni az (1) és (2) bekezdésben felsorolt hatóságoknak.
(8) Ha a foglalkozástól eltiltás, járművezetéstől eltiltás, kitiltás, sportrendezvények látogatásától való eltiltás, kiutasítás
vagy közügyektől eltiltás hatálya alatt álló elítélt feltételes szabadságát megszüntetik vagy a  kegyelemből
felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtását elrendelik, erről a  befogadó bv. intézet értesíti az  illetékes
rendőrkapitányságot, járási hivatalt vagy a bíróság székhelye szerinti idegenrendészeti hatóságot.
(9) Az  értesítésen fel kell tüntetni az  elítélt személyi adatait, a  büntetés nemét, tartamát, azon szabadságvesztés
adatait, amelyből az  elítélt feltételes szabadságra bocsátással vagy kegyelemmel szabadult, az  új befogadás
alapjául szolgáló bírósági határozat adatait. Az értesítést annak a hatóságnak kell megküldeni, amelynek az  (1) és
(2) bekezdés alapján az értesítőlapot továbbították.
84. A szabadulási igazolás 143. § (1) A szabaduló elítéltet a bv. intézet igazolással látja el. Az igazolás tartalmazza
a) a szabaduló elítélt természetes személyazonosító adatait,
b) a szabadulás utáni lakó- vagy tartózkodási helyét,
c) a bírósági ítélet adatait,
d) a szabadítás jogcímét és időpontját,
e) a jelentkezési kötelezettségeket,
f ) a pártfogó felügyelet lejártának napját és a bíróság által megállapított külön magatartási szabályokat,
g) feltételes szabadságra bocsátás esetén a  szabadságvesztés végrehajtásának utolsó napját, a  feltételes
szabadság lejáratának napját, az engedélyező bíróság megnevezését, a határozat számát,
h) a szabadságvesztés végrehajtásának idejét,
i) a szabadságvesztés végrehajtása alatt a munkáltatásban részt vett elítélt által betöltött munkaköröket, azok
időtartamát, és az évenkénti munkadíjat öt évre visszamenőleg.
 (2) A  szabadulási igazolás kiadása és a  szabadítás megtörténtéről előírt értesítések elküldése a  szabadító bv. intézet
feladata. 85. A szabadítással összefüggő rendelkezések 144. § (1) A  bv. intézet a  súlyosan beteg vagy a  mozgásában jelentős mértékben korlátozott elítélt hozzátartozóját
a szabadítás időpontja előtt legalább egy hónappal felhívja a szabaduló hazaszállítására. Ha a szabaduló elítéltnek
nincs hozzátartozója vagy az  a  hazaszállítást nem vállalja, a  bv. intézet kezdeményezi az  elítélt gyógyintézetben
történő elhelyezését.
(2) Ha a  szabadulásra vonatkozó rendelkezés azonnal foganatosítandó, a  súlyosan beteg vagy mozgásában jelentős
mértékben korlátozott elítéltet a mentőszolgálat igénybevételével kell az általa megjelölt címre, kórházi elhelyezés
szükségessége esetén a gyógyintézetbe szállítani.
(3) A  nyomozásra kiadott elítélt szabadulásának az  esedékessége előtt a  bv. intézet értesíti a  kikérő szervet, hogy
a megadott határidőre gondoskodjék az elítélt visszaszállításáról.
(4) Az  elítélt szabadulás céljából történő – a  lakó- vagy tartózkodási helyéhez közelebb eső – bv. intézetbe történő
szállítását hivatalból vagy kérelemre méltányosságból a BVOP illetékes szervezeti egysége engedélyezheti.
145. § (1) A bv. intézet parancsnoka – az elítélt kérelmére – a szabaduláshoz készpénzsegélyt, belföldi utazási vagy ruházati
segélyt adhat. Segély a megjelölt jogcímeken külön-külön is adható, azok együttes összege az alapmunkadíjat nem
haladhatja meg.
(2) Ha az  elítélt szabadulási címe vonattal megközelíthető, abban az  esetben a  belföldi utazási segély kiadásánál
a hitelezett utazási utalvány biztosítását kell előnyben részesíteni.
146. § Ha az elítélt a rendszeres pénzellátásainak a bv. intézetbe történő folyósítását kérte és erről a szabadulásakor nem
rendelkezett, akkor azt a szabadulását követően az általa megadott szabadulási címre kell továbbítani.
86. Eljárás az elítélt halála esetén 147. § (1) A bv. intézetben elhunyt elítélt haláláról a bv. intézet haladéktalanul értesíti
a) a rendkívüli halálesettel kapcsolatos eljárás lefolytatására illetékes rendőrkapitányságot,
b) a törvényességi felügyeletet ellátó ügyészt, továbbá
c) telefonon vagy távirat útján az  elhalt hozzátartozóját, ennek hiányában kapcsolattartóját és egyidejűleg
felkéri a temetéssel kapcsolatos ügyintézésre.
 (2) Ha a  hozzátartozó írásbeli nyilatkozatában vállalja az  eltemettetést, részére az  anyakönyvezéshez szükséges
halottvizsgálati bizonyítványt és – a törvényességi felügyeletet ellátó ügyész nyilatkozatának beszerzését követően –
a temetési engedélyt át kell adni.
(3) Ha nincs az elhunyt eltemettetésére köteles személy, vagy olyan személy, aki azt vállalná, a bv. intézet a halálesetet
nyolc napon belül bejelenti a  haláleset helye szerint illetékes anyakönyvvezetőnél és megkeresi a  haláleset helye
szerint illetékes önkormányzatot a köztemetéssel kapcsolatos intézkedések megtétele érdekében. A megkereséshez
a bv. intézet csatolja a halotti anyakönyvi kivonatot és a temetési engedélyt.
(4) Az elítélt haláláról értesíteni kell
a) az első fokon eljárt bíróságot vagy az összbüntetési ítéletet első fokon hozó bíróságot,
b) az elhunyt lakóhelye szerint illetékes rendőrkapitányságot,
c) a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalát,
d) a feltételes szabadságra bocsátást engedélyező bv. bírót, a feltételes szabadságra bocsátás mellett elrendelt
pártfogó felügyelet esetén az  elítélt lakó- vagy tartózkodási helye szerint illetékes büntetés-végrehajtási
pártfogó felügyelőt is.
(5) Ha a bv. intézetből engedéllyel vagy anélkül távollévő elítélt haláláról érkezik értesítés, a bv. intézet beszerzi a halotti
anyakönyvi kivonat másolatát és értesíti a (4) bekezdésben meghatározott szerveket.
(6) Az elhunyt nyilvántartási iratában meg kell őrizni a halottvizsgálati bizonyítvány és a temetési engedély másolatát,
a  hozzátartozó nyilatkozatának, valamint a  törvényességi felügyeletet ellátó ügyésznek küldött jelentés egy
példányát. A bíróságnak meg kell küldeni a halotti anyakönyvi kivonat másolatát.
III. FEJEZET
A FIATALKORÚ ELÍTÉLTEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 148. § A fiatalkorú elítéltekre e rendelet szabályait az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
149. § (1) A fiatalkorú befogadásáról és szabadulásáról három napon belül értesíteni kell
a) a lakóhelye szerint illetékes gyámhatóságot,
b) a fiatalkorú szülőjét vagy más törvényes képviselőjét, gyámság esetén a gyámot,
c) átmeneti vagy tartós nevelésbe vett fiatalkorú esetén az  illetékes területi gyermekvédelmi szakszolgálatot,
továbbá
d) ha a  bv. intézetnek tudomása van arról, hogy a  fiatalkorúval szemben közérdekű munka vagy pártfogó
felügyelet végrehajtása van folyamatban, a fiatalkorú lakó- vagy tartózkodási helye szerint illetékes pártfogó
felügyelői szolgálatot.
(2) A  fiatalkorúak életrendjére, az  elhelyezési részlegük belső rendjére, a  bv. intézeten belüli mozgásukra vonatkozó
előírásokat, továbbá a személyes szükségletekre fordítható összeget – a szabadságvesztés végrehajtási fokozatára
figyelemmel – a  jogszabályok keretei között a  bv. intézet parancsnoka határozza meg. Ezen rendelkezések
meghozatalánál figyelembe kell venni a  korosztályoknak megfelelő sajátos szükségleteket, törekedni kell
a fiatalkorút érhető káros hatások elkerülésére.
(3) A fiatalkorúak öntevékeny szervezetei felügyelet mellett működhetnek.
150. § (1) A fiatalkorú befogadó részlegbe való helyezése kötelező, a róla készített környezettanulmányt a pártfogó felügyelői
szolgálattól be kell szerezni.
(2) A  Bv. tv. 193.  § (5)  bekezdésében előírt oktatási intézménytől, gyermekvédelmi intézménytől beszerzendő
pedagógiai vélemény megkérése mellőzhető, ha a szabadságvesztésből harminc nap vagy annál kevesebb idő vár
végrehajtásra.
(3) Ha a  fiatalkorú szabadulása és az  újabb szabadságvesztés büntetés végrehajtása között legfeljebb három hónap
telt el, vagy ha a  fiatalkorú több szabadságvesztés büntetést folyamatosan tölt, akkor a  környezettanulmány és
a pedagógiai vélemény ismételt beszerzése mellőzhető.
151. § (1) A fiatalkorú elítélt részére naponta lehetővé kell tenni a meleg vizes fürdést.
 (2) A fiatalkorú elítéltek részére legalább hetente biztosítani kell a térítésmentesen használható sportolási lehetőségek
igénybe vételét. 152. § (1) A tizennyolcadik életévét be nem töltött fiatalkorút a befogadás során írásban tájékoztatni kell a Bv. tv. 203. §-ában
foglaltakról.
(2) A dohányzásról való leszokás támogatása érdekében – az e feladatok ellátására képesítéssel rendelkező szakember
által tartott – terápiás foglalkozást kell felajánlani.
153. § (1) A fogva tartó bv. intézet a törvényes képviselő kérésére a fiatalkorú fejlődéséről, magatartásáról köteles tájékoztatást
adni. A  felvilágosítás történhet írásos megkeresésre, továbbá látogatás, szülői értekezlet, családi konzultáció vagy
családterápiás foglalkozás keretein belül szóban is.
(2) A  bv. intézetben szülői értekezlet tartható, a  fiatalkorúak részére szervezett rendezvényekre a  bv. intézet által
engedélyezett kapcsolattartók is meghívhatók.
154. § A fiatalkorú dicsérő oklevéllel való jutalmazására a bv. intézet parancsnoka jogosult, az az elítéltek csoportjának is
adományozható.
155. § A tizennyolcadik életévét be nem töltött elítélt eltávozásra és kimaradásra akkor bocsátható, ha őt a  törvényes
képviselője, nagykorú hozzátartozója, a büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelője vagy valamely, a bv. szervezettel
együttműködési megállapodást kötött társadalmi szervezet vagy vallási közösség képviselője fogadja és
a kíséréséről, valamint a visszaszállításáról is gondoskodik.
156. § (1) A  családi konzultáció iránti kérelem indokoltságának ellenőrzése céljából a  bv. intézet megkeresheti a  területileg
illetékes családsegítő vagy gyermekjóléti szolgálatot.
(2) A családi konzultációt a bv. intézet parancsnoka engedélyezheti, az engedélyezéskor a parancsnok kijelöli a családi
konzultáció helyszínét és meghatározza a lebonyolítás pontos körülményeit.
(3) A konzultációra ellenőrzés mellett, legfeljebb kilencven perc időtartamban kerülhet sor.
 (4) A családi konzultációról szóló értesítésnek tartalmaznia kell
a) a részvételre jogosultak nevét,
b) a családi konzultáció időpontját és időtartamát,
c) a felhívást, hogy a látogató a személyazonosságát igazoló okmányt hozza magával,
d) a bv. intézetbe bevihető tárgyak körét,
e) a beszélgetés ellenőrzésének és megszakításának lehetőségéről való tájékoztatást,
f ) a  ruházat és csomag átvizsgálásának lehetőségéről és a  bv. intézetben való tartózkodás szabályairól való
tájékoztatást. 157. § (1) Családterápiás foglalkozáson való részvételt a bv. intézet is kezdeményezheti, ha a fiatalkorú és a vele kapcsolatot
tartó hozzátartozója közötti viszony megromlása tapasztalható. Ez  esetben a  bv. intézet beszerzi a  fiatalkorú
törvényes képviselőjének, illetve a  fiatalkorúval kapcsolatot tartó hozzátartozójának részvételi szándékára
vonatkozó nyilatkozatát.
(2) A családterápiás foglalkozás engedélyezéséről a BFB javaslata alapján a parancsnok dönt.
 (3) A  családterápiás foglalkozásokat pszichológusi végzettséggel rendelkező személy vezeti. A  foglalkozást vezető
határozza meg az  általa szükségesnek ítélt foglalkozások számát és gyakoriságát, valamint – a  bv. intézet
parancsnokának jóváhagyásával – javaslatot tehet külső személyek bevonására is.
(4) Az  elítéltek között megvalósuló családterápiás foglalkozás kivételesen engedélyezhető, ha az  érintettek várható
szabadulásáig kevesebb, mint hat hónap van hátra.
(5) A  (4)  bekezdésben meghatározott esetben a  családterápiás foglalkozásokat lehetőség szerint a  KKMI-ben kell
lefolytatni.
158. § Ha a  fiatalkorú reintegrációs őrizetre bocsátás iránti kérelmével egyidejűleg kérelmezi családi konzultáció vagy
családterápiás foglalkozás engedélyezését, a részvétel lehetőségét biztosítani kell.
159. § (1) Megkezdett tanulmányok esetén a  fiatalkorú a Bv. tv. 197.  §-ában szabályozott vizsgakötelezettség teljesítése
céljából szervezett előállítása a bv. intézet feladata.
(2) A  fiatalkorú tanulói jogviszonyt a  bv. intézet parancsnokának engedélyével a  bv. intézeten kívüli oktatást nyújtó
intézménnyel is létesíthet.
160. § Ha az elítélt a szabadságvesztés végrehajtása alatt tölti be a huszonegyedik életévét, a bv. intézet az esedékesség
előtt legalább harminc nappal előterjesztést tesz a  bv. bírónak az  új végrehajtási fokozat megállapítására.
Az előterjesztésnek az elítélt reintegrációs tisztje által készített értékelő véleményt is tartalmaznia kell.
161. § Ha a fiatalkorúval szemben javítóintézeti nevelést szabtak ki, a bv. intézet
a) a szabadságvesztésből szabadulás, illetve a feltételes szabadságra bocsátás, vagy
b) az előzetes letartóztatása megszüntetése
napján a javítóintézetnek – előzetesen egyeztetett időpontban – a fiatalkorút átadja, vagy oda átszállítja.
162. § (1) Ha a  fiatalkorú a  várható szabadulásakor a  tizennyolcadik életévét még nem töltötte be, a  bv. intézet a  pártfogó
felügyelettel kapcsolatos intézkedés érdekében értesíti a fiatalkorú lakóhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási
pártfogó felügyelőt.
(2) Ha a  fiatalkorú nem a  korábbi lakóhelyén kíván tartózkodni és ezt írásban jelzi a  bv. intézet felé, a  bv. intézet
a letelepedési helyként megjelölt területileg illetékes büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelőt is értesíti.
(3) Ha a  fiatalkorút a  szabadságvesztés foganatba vétele előtt átmeneti nevelésbe vagy tartós nevelésbe vették,
a szabadulás előtt a területi gyermekvédelmi szakszolgálatot is értesíteni kell a fiatalkorú elhelyezésének elősegítése
érdekében. Ez  esetben a  fiatalkorút a  szabadulásakor a  területi gyermekvédelmi szakszolgálat által megjelölt
személynek kell átadni.
(4) A  tizennyolcadik életévét be nem töltött fiatalkorú szabadítása előtt a  törvényes képviselőt a  szabadulásról
szóló értesítőben tájékoztatni kell arról, hogy ha a  megadott határidőn belül nem nyilatkozik a  Bv. tv. 204.  §
(2)  bekezdésében foglaltakról, illetve ha nyilatkozata ellenére nem jön a  fiatalkorúért, akkor a  Bv. tv. 204.  §
(4)  bekezdése szerint a  fiatalkorú gyermekvédelmi intézménynek történő átadásáról a  bv. intézet parancsnoka
a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló törvény szerint fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható határozattal rendelkezik.
IV. FEJEZET
A KATONÁKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 163. § (1) E  rendelet szabályait a  jelen fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni azokra a  katona elítéltekre, akiknek
a szabadságvesztést katonai fogdában kell letölteniük.
(2) A katonákra e rendelet útbaindításra, a szabadságvesztést végrehajtó intézet kijelölésére, végrehajtási fokozatoktól
független együttes elhelyezésre, az elítélt megismerésére, együttes elhelyezésére, enyhébb végrehajtási szabályok
alkalmazása miatti átszállításra, átmeneti részlegre, fiatalkorú elítéltekre, illetve a  nem magyar állampolgárságú
elítéltekre vonatkozó szabályai nem alkalmazhatók.
164. § (1) Befogadáskor az elítéltet ki kell oktatni arra, hogy a büntetés végrehajtása alatt is a rá vonatkozó, szolgálati viszonyát
meghatározó jogszabályok és a katonai büntető jogszabályok hatálya alatt áll.
(2) A  bv. intézet az  elítélt befogadásáról a  várható szabadulás időpontjának közlésével nyolc napon belül értesíti
a munkáltatói jogkört gyakorló elöljárót is.
(3) A szabadságvesztés félbeszakítását katonai érdekből a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró kezdeményezheti.
165. § Ha a  szabadságvesztés végrehajtása alatt az  elítélt szolgálati viszonya megszűnik, a  szabadságvesztés büntetést
az általános szabályok szerint kell végrehajtani és intézkedni kell az elítélt katonai fogdáról történő kihelyezéséről.
166. § (1) A katonákra a fogház végrehajtási fokozat általános rezsimszabályait kell alkalmazni.
 (2) Az elítélt köteles a katonai fogda rendjét, valamint a szolgálati rendet és fegyelmet megtartani.
 (3) Az elítélt az elhelyezésére szolgáló elkülönített részlegen belül a katonai fogda rendjének megtartásával szabadon
mozoghat.
 (4) Ha a katona a bv. intézet engedélyezett elhagyásáról nem tért vissza időben, akkor a feljelentést az illetékes katonai
ügyésznél kell megtenni. 167. § (1) A Bv. tv. 206. §-ában foglalt cél érdekében elítéltek részére napirendjükben megfelelő időt kell biztosítani arra, hogy
szakmai ismereteiket fejlesszék. Szolgálati és alaki ismeretek oktatására az  elítélt a  munkáltatói jogkört gyakorló
elöljáróval egyeztetett módon, az  alakulat tagjainak bevonásával kerülhet sor. A  szolgálati és alaki ismeretek
oktatásával eltöltött idő legfeljebb heti öt óra.
(2) Ha az elítélt a Magyar Honvédség tényleges állományú tagja, reintegrációja során a katonai érdekek érvényesítését
biztosítani kell. Az elítélt szolgálati helye az elítélttel és a katonai fogdával való kapcsolattartás útján segítséget nyújt
az elítélt katonai célú reintegrációjához.
(3) Az  elítélt foglalkoztatására csak akkor kerülhet sor, ha az  elítélt elkülönítése a  nem katona elítéltektől és egyéb
jogcímen fogvatartottaktól biztosított.
(4) Az  elítélt vallásgyakorlásának lehetőségét a  katonák szabadságvesztésének végrehajtására szolgáló, külön erre
a  célra elkülönített részlegen belül kell biztosítani, a  bv. intézet egyéb helyiségében akkor biztosítható, ha a  nem
katona elítéltektől és egyéb jogcímen fogvatartottól való elkülönítés megoldható.
168. § (1) Az  elítéltet szabadon bocsátása előtt ki kell oktatni arra, hogy ha más írásos parancsot nem kap, a  szabadon
bocsátását követő első munkanapon köteles szolgálati helyén jelentkezni.
(2) A bv. intézetben elhunyt elítélt haláláról haladéktalanul, az elítélt szabadon bocsátásáról pedig három napon belül
értesíteni kell a munkáltatói jogkört gyakorló elöljárót is.
V. FEJEZET
A NEM MAGYAR ÁLLAMPOLGÁRSÁGÚ ELÍTÉLTEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
169. § A nem magyar állampolgárságú elítéltekre (a  továbbiakban: külföldi elítélt) e  rendelet szabályait az  e  Fejezetben
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
170. § A bv. intézet a befogadáskor a külföldi elítéltnél lévő, külföldi állam által kiállított úti okmányt átveszi, és
a) megküldi az első fokon eljárt bíróság székhelye szerint illetékes idegenrendészeti hatóságnak, ha a külföldi
elítéltet kiutasítás büntetésre is ítélték, vagy
b) letétbe helyezi, ha a bíróság nem alkalmazott kiutasítás büntetést.
171. § (1) A  külföldi elítélt a  részére érkezett csomag vám- és postaköltségét, valamint az  egyéb költségeket maga viseli,
e költségek megfizetését az  illetékes külképviselet átvállalhatja. Ha a külföldi elítélt letéti pénzzel nem rendelkezik
és a költségeket az illetékes külképviselet sem biztosítja, a bv. intézet a költségeket megelőlegezheti, ha a tartozás
megfizetését a külföldi elítélt vállalja.
(2) Ha a külföldi elítéltnek nincs letéti pénze, a hozzátartozó részére havonta egy alkalommal – a bv. intézet költségére –
küldhet levelet.
(3) A nem magyar nyelven írt vagy kapott magántermészetű levél biztonsági ellenőrzése esetén a levelet négy napon
belül kell a bv. intézetnek a címzetthez továbbítani vagy kézbesíteni.
(4) Az  illetékes külképviselethez írt vagy az  onnan érkező levelek tekintetében a  hatóságokkal, nemzetközi
szervezetekkel és a védővel való levelezés szabályait kell alkalmazni.
172. § (1) Ha a külföldi elítélt kéri, hogy az illetékes külképviselet tagja a bv. intézetben meglátogassa, részére csomagot vagy
pénzt küldjön, kérelmét a bv. intézet haladéktalanul továbbítja.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti látogatások vagy csomagküldések száma nem korlátozott, a  látogatás időpontját –  ha
az  nem az  általános látogatási időben történik – az  illetékes külképviseletnek a  bv. intézet parancsnokával
előzetesen egyeztetnie kell.
(3) A külföldi elítélthez külföldről érkezett személy látogatása soron kívül is engedélyezhető.
173. § (1) Ha a  bíróság a  külföldi elítéltet kiutasította, az  erről szóló értesítéssel egyidejűleg a  bv. intézet az  ítéletkiadmányt
és a  kiutasításról szóló bírósági értesítést is megküldi az  első fokon eljárt bíróság székhelye szerint illetékes
idegenrendészeti hatóságnak, és közli vele, hogy a külföldi elítéltet mikor és hol veheti át.
(2) A külföldi átvételét az átvevő aláírásával igazolja.
174. § (1) A  szabadságvesztés végrehajtása céljából más államnak átadott külföldi elítélt szabadulási igazolásán fel kell
tüntetni az átengedést engedélyező szerv megnevezését, a határozat ügyszámát és keltét.
(2) A külföldi bíróság által kiszabott szabadságvesztés végrehajtásának az átvételéről szóló határozat alapján a külföldi
elítéltet az átvételi eljárás idejére a Fővárosi Büntetés-végrehajtási Intézetben kell elhelyezni.
VI. FEJEZET
MUNKÁLTATÁS 87. A munkáltatás általános szabályai
175. § (1) Ha az  elítélt az  elsőfokú munkaköri orvosi alkalmassági véleménnyel nem ért egyet, kérheti a  munkaköri orvosi
alkalmasság másodfokon történő megállapítását. A  másodfokra történő előterjesztésnél a  munkaköri, szakmai,
illetve személyi higiénés alkalmasság orvosi vizsgálatáról és véleményezéséről szóló miniszteri rendelet szabályai
szerint kell eljárni.
(2) Az elítélt kérheti, hogy a BFB részére más munkakört jelöljön ki.
 (3) Ha az  elítélt munkáltatása más gazdálkodó szervezetnél történik, az  elítéltet fogva tartó bv. intézet köteles
meggyőződni arról, hogy az elítélt munkaköri alkalmassági vizsgálatát elvégezték.
(4) Az elítélt köteles megtéríteni a munkaköri alkalmassági vizsgálat költségét, ha a vizsgálat elvégzése neki felróható
okból vált szükségessé. Az  elítélt felróhatóságát a  szükséges szakterületi vélemények beszerzését követően a  bv.
intézet parancsnoka állapítja meg.
(5) Ha az elítélt a Bv. tv. 223. § (1) bekezdés b), d) vagy e) pontja alapján mentesül a munkavégzési kötelezettség alól,
akkor az ezt igazoló, rendelkezésére álló iratokat köteles a bv. intézetnek átadni.
176. § A közcélú munkavégzés a bv. intézet szervezésében megvalósuló olyan reintegrációs tevékenység, mely önkéntes
és az elítéltnek a bv. intézettel együttműködési megállapodást kötött szervezeteknél történő, társadalmilag hasznos
munkavégzés céljából történő foglalkoztatásra irányul.
88. A munkaidő számítás 177. § Az elhelyezési részlegről a  munkaterületre történő átkísérés vagy szállítás időtartama előkészítő vagy befejező
tevékenységnek minősül.
89. Anyagi ösztönzés 178. § A munkáltató által az elítéltek részére anyagi ösztönzésként adott juttatások értéke havonta nem haladhatja meg
az elítélt alapmunkadíjának összegét.
VII. FEJEZET
AZ ELZÁRÁS VÉGREHAJTÁSA 179. § (1) Az  elzárás büntetés végrehajtására e  rendelet szabadságvesztésre vonatkozó szabályait az  e  fejezetben foglalt
eltérésekkel kell megfelelően alkalmazni.
(2) Az elzárásra ítéltekre a II. Fejezetben meghatározott progresszív rezsimszabályok nem alkalmazhatók.
 (3) Az elzárásra ítélt
a) látogatót havonta két alkalommal, kilencven perc időtartamban fogadhat,
b) a  személyes szükségleteire fordítható összeget – a  jogszabályban meghatározott levonásokat követően –
50%-os mértékig elköltheti.
 (4) Az  elzárásra ítélt az  évszaknak megfelelő felsőruházatból és lábbeliből egy váltásra valót folyamatosan magánál
tarthat. Ha az  elzárásra ítéltnek nincs megfelelő saját ruhája, lehetővé kell tenni, hogy azt a  letéti pénzéből
megvásárolja vagy a csomagküldésre jogosultaktól megkérje.
(5) Ha a  saját ruházat a  (4)  bekezdés szerinti módon nem biztosítható, a  bv. intézet az  elzárásra ítéltet kérelmére,
segélyként az évszaknak megfelelő polgári ruházattal látja el.
(6) A  bv. intézet biztosítja annak a  lehetőségét, hogy az  elzárásra ítélt a  saját ruházatát kimoshassa és az  ehhez
szükséges mosószert saját költségére beszerezhesse.
VIII. FEJEZET
A KÖZÉRDEKŰ MUNKA ÉS A PÉNZBÜNTETÉS HELYÉBE LÉPŐ SZABADSÁGVESZTÉS VÉGREHAJTÁSA
180. § (1) A  közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztés és a  pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztés
végrehajtására e  rendelet szabadságvesztésre vonatkozó szabályait az  e  fejezetben foglalt eltérésekkel kell
megfelelően alkalmazni.
(2) A  közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztést és a  pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztést töltő
elítéltre a II. Fejezetben meghatározott progresszív rezsimszabályok nem alkalmazhatók.
(3) A közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztést és a pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztést töltő elítélt
a) látogatót havonta két alkalommal, kilencven perc időtartamban fogadhat,
b) a  személyes szükségleteire fordítható összeget – a  jogszabályban meghatározott levonásokat követően –
50%-os mértékig elköltheti.
 (4) A  közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztést és a  pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztést töltő
elítélt az  évszaknak megfelelő felsőruházatból és lábbeliből egy váltásra valót folyamatosan magánál tarthat. Ha
megfelelő saját ruhával nem rendelkezik, lehetővé kell tenni számára, hogy azt a letéti pénzéből megvásárolja vagy
a csomagküldésre jogosultaktól megkérje.
(5) Ha a  saját ruházat a  (4)  bekezdés szerinti módon nem biztosítható, a  bv. intézet a  közérdekű munka helyébe
lépő szabadságvesztést és a  pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztést töltő elítéltet kérelmére, segélyként
az évszaknak megfelelő polgári ruházattal látja el.
(6) Lehetővé kell tenni, hogy a  közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztést és a  pénzbüntetés helyébe lépő
szabadságvesztést töltő elítélt a  saját ruházatát kimoshassa és az  ehhez szükséges mosószert saját költségére
beszerezhesse.
IX. FEJEZET
AZ ELŐZETES LETARTÓZTATÁS VÉGREHAJTÁSA 90. Általános rendelkezések
181. § Az előzetes letartóztatás végrehajtására e rendelet szabadságvesztésre vonatkozó szabályait az e Fejezetben foglalt
eltérésekkel megfelelően alkalmazni kell.
91. Az előzetesen letartóztatott befogadása a büntetés-végrehajtási intézetbe
182. § (1) A  bv. intézet az  előzetesen letartóztatottat a  bíróság végzése alapján kiállított értesítés, továbbá a  tárgyalás
előkészítése során hozott határozatig az ügyész, azt követően a bíróság rendelkezése alapján fogadja be.
(2) A  befogadás alapjául szolgáló iratok vizsgálata arra is kiterjed, hogy azok tartalmazzák-e az  előzetes letartóztatás
végrehajtására vonatkozóan az ügyész vagy a bíró rendelkezési jogkörébe tartozó előírásokat.
(3) Az  előzetesen letartóztatottat hivatali munkaidőben kell befogadni, de az  előzetesen letartóztatott befogadását
akkor sem lehet megtagadni, ha
a) a bíróság a szabadlábon lévő vádlott előzetes letartóztatásáról hivatali időn kívül határozott,
b) a bíróság a fiatalkorú előzetes letartóztatásáról hivatali időn kívül határozott és azt a bv. intézetben rendelte
végrehajtani,
c) az előzetes letartóztatásnak a Be. 135. § (2) bekezdése szerinti időtartama hivatali időn kívül jár le.
183. § Az előzetesen letartóztatott befogadásáról a bv. intézet három napon belül értesíti
a) az előzetes letartóztatást elrendelő bíróságot,
b) az előzetesen letartóztatott lakó- vagy tartózkodási helye szerint illetékes rendőrkapitányságot,
c) a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalát,
d) az  előzetesen letartóztatott lakó- vagy tartózkodási helye szerint illetékes pártfogó felügyelői szolgálatot
vagy büntetés-végrehajtás pártfogó felügyelőt, ha az  előzetesen letartóztatottat más ügyben közérdekű
munkára ítélték vagy pártfogó felügyelet alatt áll,
e) fiatalkorú esetén továbbá a 149. § (1) bekezdésében meghatározott szerveket és személyeket,
f ) katona esetén a munkáltatói jogkört gyakorló elöljárót.
184. § (1) Az előzetesen letartóztatottat megőrzésre kell befogadni, ha
a) egészségügyi okból,
b) előállítás céljából,
c) nyomozás céljából történő kiadás, meghallgatás érdekében,
d) látogató fogadása céljából,
e) közeli hozzátartozó temetésén való részvétel céljából,
f ) kegyelet lerovása céljából, vagy
g) súlyos beteg közeli hozzátartozó meglátogatása céljából
más bv. intézetbe történő szállítása szükséges.
(2) A megőrzés időtartama alatt az általános rezsimszabályokat kell alkalmazni, kivéve, ha azt a fogvatartás biztonsága
érdekében módosítani szükséges.
92. Elkülönítési szabályok 185. § A drogprevenciós vagy a  pszichoszociális részlegen elhelyezés reintegrációs programnak minősül. Az  érintett
előzetesen letartóztatott a  kijelölt részlegen lévő zárkákban az  elítéltekkel közösen helyezhető el, ha az  nem
ellentétes a rendelkezési jogkör gyakorlójának rendelkezésével.
93. Az előzetes letartóztatás végrehajtásának rendje 186. § (1) Az előzetesen letartóztatottat zárkában kell elhelyezni.
 (2) A  zárkában elhelyezhető létszámot úgy kell meghatározni, hogy személyenként lehetőleg tíz köbméter légtér és
négy négyzetméter mozgástér jusson.
 (3) Arra az időre, amikor az előzetesen letartóztatott nem tartózkodik a zárkában, az ajtókat zárva kell tartani.
 (4) A zárkaajtók nyitva vagy zárva tartásáról a bv. intézet parancsnoka a  fogvatartás biztonsága és a  rezsimszabályok
figyelembevételével dönt. 187. § (1) Az általános rezsimbe sorolt előzetesen letartóztatott
a) látogatót alkalmanként hatvan percben fogadhat,
b) kapcsolattartójával naponta tíz percet telefonálhat,
c) a személyes szükségleteire fordítható összeget alkalmanként – a  jogszabályban meghatározott levonásokat
követően – 90%-os mértékig elköltheti,
d) birtokában tartható tárgyak köre kizárólag az e rendeletben meghatározottakra terjedhet ki,
e) kérésére részt vehet a bv. intézeten belüli munkáltatásban, oktatásban, szakképzésben.
(2) Ha a  rezsimbe való besoroláshoz szükséges adatok, ismeretek hiányosak, azok megszerzéséig az  előzetesen
letartóztatottat az általános rezsimbe kell helyezni, valamint a közepes biztonsági kockázati szintre kell besorolni.
(3) A fogvatartás biztonsága érdekében a parancsnok értékelés nélkül, közvetlenül határozhat a rezsimbe helyezésről,
valamint a biztonsági kockázati besorolásról.
188. § (1) Az enyhébb rezsimbe sorolt előzetesen letartóztatott
a) látogatót alkalmanként hatvan percben fogadhat, amely további harminc perccel meghosszabbítható,
b) kapcsolattartójával naponta tizenöt percet telefonálhat,
c) a személyes szükségleteire fordítható összeget alkalmanként – a  jogszabályban meghatározott levonásokat
követően – 100%-os mértékig elköltheti,
d) birtokában tartható tárgyainak köre és mennyisége bővíthető,
e) kérésére részt vehet a bv. intézeten belüli munkáltatásban, oktatásban.
(2) Az enyhébb rezsim alkalmazása esetén a zárka ajtó nyitva tartása csak akkor engedélyezhető, ha a kijelölt területen
engedélyezett mozgás nem veszélyezteti az  előzetesen letartóztatottakra vonatkozó elkülönítési szabályok
érvényesülését.
189. § (1) A szigorúbb rezsimbe sorolt előzetesen letartóztatott
a) látogatót alkalmanként hatvan percben fogadhat,
b) kapcsolattartójával naponta tíz percet telefonálhat,
c) a személyes szükségleteire fordítható összeget alkalmanként – a  jogszabályban meghatározott levonásokat
követően – 70%-os mértékig elköltheti,
d) birtokában tartható tárgyainak köre az  1.  melléklet 2.2., 3.4–3.5., 5.4. és – a  telefonálásra szolgáló eszköz
kivételével – a  6.  pontja tekintetében korlátozható, továbbá a  birtokában tartható tárgyak mennyisége
csökkenthető,
e) kérésére részt vehet a bv. intézeten belüli munkáltatásban, oktatásban.
 (2) Ha a  rendelkezési jogkör gyakorlója az  előzetesen letartóztatott fokozott őrzését rendelte el, a  BFB az  érintettet
a szigorúbb rezsimbe és magas biztonsági kockázati szintre sorolja.
94. Az előzetesen letartóztatott felszerelése és ruházati ellátása
190. § (1) Az előzetesen letartóztatottat a 2. melléklet 1., 3. és a 4. pontjában felsorolt felszerelési tárgyakkal kell ellátni.
 (2) Az előzetesen letartóztatott az évszaknak megfelelő felsőruházatból és lábbeliből egy váltásra valót folyamatosan
magánál tarthat.
 (3) Ha az  előzetesen letartóztatottnak nincs megfelelő saját ruhája, lehetővé kell tenni, hogy azt a  letéti pénzéből
megvásárolja vagy a csomagküldésre jogosultaktól megkérje.
 (4) Ha a  saját ruházat a  (3)  bekezdés szerinti módon nem biztosítható, a  bv. intézet az  előzetesen letartóztatottat
– segélyként – kérelmére az évszaknak megfelelő polgári ruházattal látja el.
 (5) Lehetővé kell tenni, hogy az előzetesen letartóztatott a saját ruházatát kimoshassa és az ehhez szükséges mosószert
saját költségére beszerezhesse. 95. Az előzetesen letartóztatott kiadása
191. § Ha a  rendelkezési jogkör gyakorlója az  előzetesen letartóztatottnak a  nyomozó hatóság részére történő kiadását
engedélyezte, az  előzetes letartóztatás határidejének a  lejárta előtt legalább két nappal a  nyomozó hatóság
az előzetesen letartóztatottat a bv. intézetbe visszaszállítja.
96. A védővel való kapcsolattartás és az irattanulmányozás
192. § (1) Ha a védő a Bv. tv. 398. § (3) bekezdése alapján telefonbeszélgetést kezdeményez, azt a bv. intézet regisztrálja, és
arról igazolható módon értesíti az előzetesen letartóztatottat.
(2) A  regisztrációról kiállított irat alapján az  előzetesen letartóztatott a  bv. intézet házirendjében megállapítottak
szerint, a kijelölt telefonkészüléken létesíthet kapcsolatot a védőjével. A beszélgetés tartama nem haladhatja meg
az egy órát.
(3) A teljesített kezdeményezés regisztrációs iratát nyilván kell tartani.
 (4) A védő kezdeményezésére történő telefonálás költségeit az előzetesen letartóztatott viseli.
193. § (1) Az  előzetesen letartóztatottat – a  rendelkezési jogkör gyakorlójának intézkedése alapján – a  bv. intézet
irattanulmányozásra előállítja.
(2) A  bv. intézetben történő irattanulmányozást az  iratok megérkezését követően, haladéktalanul lehetővé kell tenni.
A  bv. intézetben történő irattanulmányozásra ellenőrzés mellett kerülhet sor. A  bv. intézet a  büntetőügy iratait
az eljáró szerv rendelkezésének megfelelően küldi vissza.
97. A kapcsolattartás szabályai 194. § (1) Az előzetesen letartóztatott befogadását követő hetvenkét órán belül lebonyolított látogatás és csomagátvétel nem
számít be a látogatófogadás és csomagküldés havi mértékébe.
(2) A  látogatás csak abban az  esetben engedélyezhető, ha a  kapcsolattartó a  bv. intézetbe történő beléptetése előtt
kitölti a kapcsolattartói nyilatkozatot.
(3) Az (1) bekezdés szerinti esetben az előzetesen letartóztatott tizenöt percben fogadhatja a látogatót, a csomag pedig
kizárólag tisztasági felszerelést, az évszaknak megfelelő ruházatot, valamint gyógyszert és gyógyászati segédeszközt
tartalmazhat.
195. § (1) A kapcsolattartás ellenőrzésének lehetőségéről a kapcsolattartót az előzetesen letartóztatott útján tájékoztatni kell.
 (2) Ha az  ellenőrzés során a  büntetőeljárást hátrányosan érintő tény vagy körülmény derül ki, erről a  bv. intézet
a rendelkezési jogkör gyakorlóját haladéktalanul értesíti. 98. Az előzetesen letartóztatott munkáltatásban és oktatásban való részvétele
196. § (1) Az  előzetesen letartóztatott kérelmére részt vehet a  munkáltatásban és az  oktatásban, szakképzésben. Ezt
a kérelmet az előzetesen letartóztatott bármikor visszavonhatja.
(2) Az előzetesen letartóztatott a bv. intézeten kívüli oktatásban, szakképzésben nem vehet részt.
(3) Ha az  előzetesen letartóztatott kérelmére részt vesz a  munkáltatásban, a  bv. intézet által biztosított forma-,
munka- vagy védőruhát kell viselnie. A  munkáltatás megkezdése előtt tájékoztatni kell a  formaruha viselésének
kötelezettségéről, a munkáltatás csak ennek elfogadása esetén kezdhető meg.
(4) Az előzetesen letartóztatott a fizetett szabadságát a bv. intézetben tölti le, a számára kijelölt zárkában.
 (5) A  munkáltatásban részt vevő előzetesen letartóztatott a  látogatófogadáskor, előállításkor és szállításkor a  saját
ruházatát viseli. 99. Az előzetesen letartóztatott szabadítása 197. § Ha a bírósági tárgyalás során, az előzetesen letartóztatottal szemben mozgáskorlátozó eszköz került alkalmazásra,
azt csak az előzetes letartóztatás megszüntetéséről szóló végzés átadását követően lehet eltávolítani.
198. § (1) Ha az előzetesen letartóztatott az előzetes letartóztatásának megszüntetése esetén szabadítható, úgy nyilatkoztatni
kell, hogy az előzetes letartóztatás megszűntetése esetén kéri-e a bv. intézetbe visszaszállítását és személyes tárgyai
átvételét.
(2) Ha a  bíróság az  előzetes letartóztatást a  tárgyaláson megszünteti és az  előzetesen letartóztatott szabadítható,
úgy a nyilatkozata szerint a tárgyalásról a bv. intézetbe visszaszállítható és részére a szabadulási igazolás, valamint
a letétjének a kiadását hivatali időn túl is el kell végezni.
(3) Ha az  előzetesen letartóztatottat a  tárgyaláson a  bíróság óvadék ellenében szabadlábra helyezi, úgy a  bv intézet
csak a bíróság előzetes letartóztatást megszüntető értesítése alapján hajthatja végre a szabadítást.
199. § (1) Ha a  nyomozati cselekmény elvégzésre kiadott előzetesen letartóztatott ügyében az  ügyész arról értesíti a  bv.
intézetet, hogy az  előzetes letartóztatást a  rendőrségi fogdán tartózkodás alatt szüntetik meg, a  bv. intézet rövid
úton, haladéktalanul értesíti az  ügyészt és a  rendőrséget, hogy a  szabadítás végrehajtásának van-e törvényi
akadálya, egyebekben a 198. § (1) bekezdés előírásait kell értelemszerűen alkalmazni.
(2) Ha más ügyben előzetes letartóztatás, közérdekű munka vagy pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztés, elzárás
vagy szabálysértési elzárás vár végrehajtásra, a  rendőrséget értesíteni kell, hogy az  előzetesen letartóztatottat
haladéktalanul szállítsa a bv. intézetbe.
200. § Ha az  előzetes letartóztatás megszüntetésekor a  fogvatartottnak pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztést
vagy pénzbírság helyébe lépő szabálysértési elzárást kell töltenie, a  bv. intézet felhívja a  figyelmét, hogy
a pénzbüntetést, illetve a pénzbírságot befizetheti, vagy ennek érdekében intézkedést tehet a kapcsolattartói útján.
201. § (1) Az  előzetes letartóztatásból szabaduló részére a  bv. intézet szabadulási igazolást ad. A  szabadulási igazolás
tartalma tekintetében a 144. § (1) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy azon az előzetes
letartóztatást elrendelő és az  azt megszüntető hatóság megjelölését, határozatának keltét és számát, továbbá
az előzetes letartóztatásban töltött időt kell feltüntetni.
(2) Ha a szabadulónak nincs személyazonosító igazolványa és nem rendelkezik állandó lakóhellyel, akkor a bv. intézet
felhívja a  figyelmét arra, hogy jelentkezzen a  szabadulás helye szerint illetékes megyei (fővárosi) kormányhivatal
járási (fővárosi kerületi) hivatalánál a személyazonosító igazolvány pótlása érdekében.
202. § Az előzetesen letartóztatott szabadításáról a 183. §-ban szereplő szerveket kell értesíteni, azzal, hogy a szabadításról
az előzetes letartóztatást elrendelő bíróságot és az azt megszüntető ügyészt vagy bíróságot is értesíteni kell.
100. Fiatalkorúak előzetes letartóztatása 203. § (1) A tanköteles fiatalkorú előzetesen letartóztatott
a) az  alapfokú, illetve középfokú iskolai oktatás biztosítása érdekében a  rendelkezési jogkör gyakorlójának
engedélyével más bv. intézetbe szállítható,
b) magántanulói jogviszony keretében a  bv. intézet és az  érintett nevelési-oktatási intézmény megállapodása
alapján részesülhet alapfokú, illetve középfokú iskolai oktatásban.
 (2) Fiatalkorú előzetesen letartóztatott esetén a  szabadulási igazolást és a  szabaduló fiatalkorú átvételéről szóló
elismervény másolati példányát, valamint a személyes tárgyait is át kell adni a törvényes képviselőjének.
101. A nemzetközi bűnügyi együttműködéssel összefüggésben kényszerintézkedés hatálya alatt álló
személy kiadatási letartóztatásának végrehajtása
204. § (1) Ha az előzetes letartóztatásban lévő külföldivel szemben a büntetőeljárást a legfőbb ügyész vagy az igazságügyért
felelős miniszter más államnak felajánlotta, az  átadásról szóló határozat alapján az  előzetesen letartóztatottat
az  illetékes rendőri szerv megbízottja a  bv. intézetben veszi át. A  rendőrség megbízottja részére a  bv. intézet
elismervény ellenében átadja az előzetesen letartóztatott letéti tárgyait és a szabadulási igazolás másolatát is.
(2) A bv. intézet az ideiglenes kiadatási vagy kiadatási letartóztatásban lévő személyt az igazságügyért felelős miniszter
vagy a  bíróság döntése alapján, az  ideiglenes átadási vagy átadási letartóztatásban vagy ideiglenes végrehajtási
letartóztatásban lévő, továbbá ideiglenesen átszállított személyt a bíróság döntése alapján helyezi szabadlábra.
X. FEJEZET
A RENDBÍRSÁG HELYÉBE LÉPŐ ELZÁRÁS VÉGREHAJTÁSA
205. § (1) A  rendbírság helyébe lépő elzárás kényszerintézkedés végrehajtására e  rendelet elzárásra vonatkozó szabályait
az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell megfelelően alkalmazni.
(2) A rendbírság helyébe lépő elzárást töltő személy
a) látogatót havonta három alkalommal, kilencven perc időtartamban fogadhat,
b) a  személyes szükségleteire fordítható összeget – a  jogszabályban meghatározott levonásokat követően –
75%-os mértékig elköltheti. XI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 206. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(3) bekezdésben foglalt kivétellel – 2015. január 1-jén lép hatályba.
 (2) A 30–31. §, a 33. § (4) bekezdése, a 37. § (4) bekezdése, a 90. § (1) bekezdése, a 157. § (4) bekezdése, 208. §, valamint
a 209. § (2) bekezdése 2016. január 1-jén lép hatályba.
 (3) A 89. § (3) bekezdés k) pontja, a 93. § (1) bekezdés c) pontja és a 158. § 2015. április 1-jén lép hatályba.
207. § (1) E  rendelet előírásait a  szabadságvesztés és az  előzetes letartóztatás végrehajtásáról szóló 6/1996. (VII. 12.)
IM rendelet szerint folyamatban lévő kérelmek és panaszok esetében is alkalmazni kell.
(2) A  szabadságvesztés és az  előzetes letartóztatás végrehajtásáról szóló 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet által
meghatározott
a) I. biztonsági csoport az e rendelet szerinti alacsony,
b) II. és III. biztonsági csoport az e rendelet szerinti közepes,
c) IV. biztonsági csoport az e rendelet szerinti magas
biztonsági kockázati szintnek felel meg.
(3) Ha a  szabadságvesztést a  Büntető Törvénykönyvről szóló 1978.  évi IV.  törvény alkalmazásával szabták ki
a szabadságvesztés végrehajtási fokozatának megváltoztatásáról rendelkező végzés jogerőre emelkedését követően
a bv. intézet haladéktalanul intézkedik a feltételes szabadságra bocsátás esedékességének az új végrehajtási fokozat
szerinti megállapítása iránt.
(4) Ha a  (3)  bekezdés szerinti számítás alapján az  elítélt feltételes szabadságra bocsátása esedékes, a  bv. intézet
haladéktalanul előterjesztést tesz a bv. bírónak a feltételes szabadságra bocsátás tárgyában.
(5) A  Bv. tv. 132.  §-ában meghatározott esetekben a  BFB a  kockázatértékelés keretében – az  országos parancsnok
által kiadott módszertani útmutató alapján – megállapítja az elítélt ilyen jellegű bűncselekményekkel kapcsolatos
visszaesési kockázati értékét. Ha a  visszaesési kockázati érték közepes vagy magas, az  elítélt részére önkéntes
részvételi alapon fel kell ajánlani a visszaesés valószínűségét csökkentő terápián való részvételt.
208. § A 3. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Együttműködési megállapodás kötésére a bv. intézet parancsnoka, igazgatója, főigazgatója, főigazgató főorvosa
(a  továbbiakban: parancsnok), ha pedig az  együttműködés több bv. intézetre is kiterjed, az  országos parancsnok
jogosult. A parancsnok által kötött együttműködési megállapodásról az országos parancsnokot tájékoztatni kell.”
209. § (1) Hatályát veszti a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásáról szóló 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet.
 (2) Hatályát veszti a 207. § (5) bekezdése.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter