text:
175/2006. (VIII. 14.) Korm. rendelete a felsőoktatási hallgatók juttatásairól.
A Kormány a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX.
törvény (a továbbiakban: felsőoktatási törvény) 153. §
(1) bekezdésének 12. és 13. pontjában foglalt felhatalmazás alapján – figyelemmel a szomszédos államokban élő
magyarokról szóló 2001. évi LXII. törvény rendelkezéseire is – a következőket rendeli el:
A rendelet hatálya 1. § (1) E rendelet hatálya – a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel – a felsőoktatási törvény 3. §-ában meghatározott
természetes és jogi személyekre, jogi személyiséggel nem
rendelkező szervezetekre, valamint az általuk folytatott tevékenységre terjed ki.
(2) E rendelet hatálya – összhangban a felsőoktatási törvény 140. §-ának (3) bekezdése rendelkezéseivel – nem
terjed ki a katonai, illetve rendvédelmi felsőoktatási intézmények katonai, illetve rendvédelmi képzésben részt vevő
hallgatóira.
Az állami költségvetés terhére biztosított
hallgatói juttatásokhoz való hozzáférés feltételei
[az Ftv. 51. §-a (3) bekezdésének a) pontjához]
2. § (1) A felsőoktatási intézmény az állami költségvetés terhére a hallgatói juttatásokhoz biztosított támogatást (a továbbiakban: intézményi keretösszeg) az alábbi jogcímeken használhatja fel:
a) tanulmányi ösztöndíj,
b) szociális ösztöndíj:
ba) rendszeres szociális ösztöndíj,
bb) rendkívüli szociális ösztöndíj,
bc) lakhatási támogatás,
bd) Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati
Ösztöndíj intézményi rész,
c) intézményi szakmai, tudományos, közéleti ösztön
díj,
d) doktorandusz ösztöndíj,
e) köztársasági ösztöndíj, f) terepgyakorlati ösztöndíj,
g) egyéb, a felsőoktatási intézmény térítési és juttatási
szabályzatában meghatározott ösztöndíj,
h) tankönyv- és jegyzettámogatás, i) a jegyzet-előállítás támogatása,
j) elektronikus tankönyvek, tananyagok és a felkészüléshez szükséges elektronikus eszközök beszerzése,
k) a sporttevékenység támogatása, l) a kulturális tevékenység támogatása,
m) kollégium fenntartása, n) kollégiumi férőhely bérlése, o) a hallgatói önkormányzat működésének támogatása,
p) a külföldi hallgatók miniszteri ösztöndíja. (2) Az (1) bekezdés a)–g) és p) pontjai szerinti jogcímeken a támogatás kizárólag pénzbeli támogatásként, az
(1) bekezdés h) pontja szerinti jogcímen a támogatás pénzbeli támogatásként, illetve készpénz-helyettesítő kártya
vagy utalvány formájában bocsátható a jogosult hallgató
rendelkezésére.
(3) Az (1) bekezdés a)–e) és p) pontjaiban meghatározott ösztöndíjat – e rendelet eltérő rendelkezése hiányában – havi rendszerességgel kell a hallgató részére kifizetni. A felsőoktatási intézmény – a tanulmányi félév első
hónapjának kivételével – legkésőbb a tárgyhó 10. napjáig
köteles számlavezető pénzintézete felé intézkedni e juttatások átutalásáról.
(4) Az (1) bekezdés a), ba), bb), bd) és f) pontjaiban
meghatározott jogcímeken az államilag támogatott teljes
idejű képzésben alapképzésben, mesterképzésben, felsőfokú szakképzésben részt vevő hallgató részesülhet támogatásban. Az (1) bekezdés bc), c) és h) pontjában meghatározott jogcímen az államilag támogatott teljes idejű doktori képzésben részt vevő hallgató is részesülhet támogatásban. Az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott jogcímen kizárólag az államilag támogatott teljes idejű doktori
képzésben részt vevő hallgató részesülhet támogatásban.
Az (1) bekezdés p) pontjában meghatározott jogcímen az
államilag támogatott teljes idejű alap- és mesterképzésben,
illetve a részképzésben részt vevő hallgató részesülhet.
(5) A hallgató egyidejűleg csak egy felsőoktatási intézménytől kaphat az állami költségvetés terhére hallgatói támogatást. Amennyiben a hallgató egy időben több felsőoktatási intézménnyel is hallgatói jogviszonyban áll,
abban a felsőoktatási intézményben részesülhet támogatásban, amellyel elsőként létesített államilag támogatott
hallgatói jogviszonyt. A felsőoktatási intézmények szerződése alapján folyó, közösen meghirdetett – egyik szakon
nem hitéleti, másik szakon hitoktató, illetve hittanár – két
szakos képzés esetében a hallgató az állami felsőoktatási
intézmény részéről kaphat juttatást.
3. § (1) Az államilag támogatott képzésben részt vevő hallgatónak minősül az államilag finanszírozott képzésre felvett, és
a) 1997. január 1. előtt hallgatói jogviszonyt létesített
személy ezen jogviszonyának keretében tanulmányainak
befejezéséig;
b) az 1997/1998-as tanévben 1997. január 1. után, az
1998/1999-es, 1999/2000-es tanévben hallgatói jogviszonyt létesített személy ezen jogviszonya keretében tanulmányai befejezéséig, amennyiben
ba) első oklevele megszerzése érdekében folytatja tanulmányait (e paragrafus alkalmazásában a továbbiakban:
első alapképzés), vagy
bb) a főiskolai szintű végzettség és szakképzettség
megszerzése után ugyanazon a szakon első egyetemi végzettség és szakképzettség, továbbá főiskolai vagy egyetemi végzettségre épülő első tanári képesítés megszerzésére
irányuló képzés keretében folytatja tanulmányait (e paragrafus alkalmazásában a továbbiakban: első kiegészítő
alapképzés);
c) a 2000/2001-es, a 2001/2002-es tanévben hallgatói
jogviszonyt létesített személy ezen jogviszonya keretében
ca) amennyiben e jogviszony létesítése előtt még nem
létesített hallgatói jogviszonyt és első alapképzésben vesz
részt, és megkezdett féléveinek száma a képesítési követelményekben előírt képzési idő féléveinek számát nem
haladja meg, vagy
cb) amennyiben tanulmányai megkezdésekor egyszakos tanári oklevéllel már rendelkezett, és a második egyszakos tanári végzettség megszerzését eredményező képzésben vesz részt, továbbá megkezdett féléveinek száma
nem haladja meg a képesítési követelményekben előírt
képzési idő féléveinek számát, vagy
cc) amennyiben olyan szakon folytat tanulmányokat,
amelynek képesítési követelményei bemeneti követelményként előírják, hogy a hallgatónak felsőoktatási oklevéllel kell rendelkeznie, továbbá megkezdett féléveinek
száma nem haladja meg a képesítési követelményekben
előírt képzési idő féléveinek számát, vagy
cd) első kiegészítő alapképzésben vesz részt, négy féléven keresztül;
d) a 2002/2003-as, 2003/2004-es, a 2004/2005-ös,
2005/2006-os tanévben hallgatói jogviszonyt létesített
személy e jogviszonya keretében,
da) amennyiben e jogviszony létesítése előtt még nem
létesített hallgatói jogviszonyt, és első alapképzésben vesz
részt, és megkezdett féléveinek száma nem haladja meg a
képesítési követelményekben előírt képzési idő féléveinek
számát legalább 8 féléves képzés esetén hárommal, egyébként kettővel megnövelt értéket, vagy
db) amennyiben e jogviszony létesítése előtt hallgatói
jogviszonyt létesített, de felvételi eljárás keretében e jogviszony megszüntetésével együtt új jogviszonyt hozott létre és első alapképzésben vesz részt, továbbá összes megkezdett féléveinek száma nem haladja meg a képesítési követelményekben előírt képzési idő féléveinek számát legalább 8 féléves képzés esetén hárommal, egyébként kettővel megnövelt értéket, vagy
dc) amennyiben tanulmányai megkezdésekor államilag
finanszírozott egyszakos közismereti tanári vagy hittanár-nevelő képzésben vett részt, és a második egyszakos
közismereti tanári végzettség megszerzését eredményező
képzésben vesz részt, továbbá megkezdett féléveinek száma nem haladja meg a képesítési követelményekben előírt
képzési idő féléveinek számát legalább 8 féléves képzés
esetén hárommal, egyébként kettővel megnövelt értéket,
vagy
dd) amennyiben olyan szakon folytat tanulmányokat,
amelynek képesítési követelményei bemeneti követelményként előírják, hogy a hallgatónak felsőoktatási oklevéllel kell rendelkeznie, továbbá megkezdett féléveinek
száma nem haladja meg a képesítési követelményekben
előírt képzési idő féléveinek számát legalább 8 féléves
képzés esetén hárommal, egyébként kettővel megnövelt
értéket, vagy
de) első kiegészítő alapképzésben vesz részt, négy féléven keresztül;
e) bármely szakon költségtérítéses képzésből az intézmény döntése alapján, az intézménynél már meglévő államilag finanszírozott helyre átvett hallgató a kilépett hallgató képzési idejéből még hátralévő időtartamban.
(2) A felsőoktatási törvény 55. §-ának (2) és (4) bekezdése szerint minősül államilag támogatott képzésben részt
vevőnek a 2006/2007-es tanévtől hallgatói jogviszonyt létesített személy.
4. § (1) A 2. § (1) bekezdés a) pontja szerint kifizetett támogatás intézményi összegének el kell érnie a felsőoktatási
törvény 129. §-a (3) bekezdésének a) pontja szerinti támogatás intézményi összegének 50%-át.
(2) A 2. § (1) bekezdés ba)–bb) pontjai szerint kifizetett
támogatás intézményi összegének el kell érnie a felsőoktatási törvény 129. §-a (3) bekezdésének a) pontja szerinti
támogatás intézményi összegének 8%-át, azonban nem haladhatja meg a felsőoktatási törvény 129. §-a (3) bekezdésének a) pontja szerinti támogatás összegének 25%-át,
megnövelve a felsőoktatási törvény 129. §-a (3) bekezdésének c) pontja szerinti támogatás összegével.
(3) A 2. § (1) bekezdés h)–j) pontjai szerint kell felhasználni a felsőoktatási törvény 129. §-a (3) bekezdésének
e) pontja szerinti támogatás intézményi összegének
80%-át.
(4) A 2. § (1) bekezdés k) pontja szerint kell felhasználni
a felsőoktatási törvény 129. §-a (3) bekezdésének e) pontja
szerinti támogatás intézményi összegének 10%-át.
(5) A 2. § (1) bekezdés l) pontja szerint kell felhasználni
a felsőoktatási törvény 129. §-a (3) bekezdésének e) pontja
szerinti támogatás intézményi összegének 10%-át.
(6) A 2. § (1) bekezdés e) pontja szerint kell felhasználni
a felsőoktatási törvény 129. §-a (3) bekezdésének f) pontja
szerinti támogatás intézményi összegét.
(7) A 2. § (1) bekezdés m) pontja szerint kell felhasználni a felsőoktatási törvény 129. §-a (3) bekezdésének
b) pontja szerinti támogatás intézményi összegét.
(8) A 2. § (1) bekezdés n) pontja szerint felhasznált támogatás nem haladhatja meg a felsőoktatási törvény
129. §-a (3) bekezdésének c) pontja szerinti támogatás intézményi összegének 70%-át.
Intézményi szakmai, tudományos
és közéleti ösztöndíj 5. §
(1) Az intézményi szakmai, tudományos és közéleti ösztöndíj a tantervi követelményeken túlmutató tevékenységet végző hallgató részére – az intézmény térítési és juttatási szabályzatban rögzített eljárási rend és elvek szerint –
pályázat alapján, meghatározott időre, havonta folyósított
juttatás.
(2) Az intézményi szakmai, tudományos és közéleti ösztöndíjban részesülhet a felsőoktatási intézmény minden
hallgatója.
(3) Az intézményi szakmai, tudományos és közéleti ösztöndíj a felsőoktatási törvény 46. §-ának (9) bekezdése
szerinti nem kötelező juttatás.
Egyéb intézményi juttatások 6. § A felsőoktatási intézmény térítési és juttatási szabályzata a hallgatók részére más, egyszeri vagy havonta esedékes
támogatási formákat is megállapíthat. Ezek igénybevételének és odaítélésének feltételeit a térítési és juttatási szabályzatban kell meghatározni.
Tankönyv- és jegyzettámogatás 7. § (1) A tankönyv- és jegyzettámogatás félévenkénti egyösszegű juttatás.
(2) A tankönyv- és jegyzettámogatásra rendelkezésre
álló összeg az intézményi térítési és juttatási szabályzatában rögzített részéből, de legalább 70%-ából támogatás intézményen belüli pályázat útján vagy alanyi jogú juttatás
formájában adható. A doktorandusz hallgatók részére a
37. §-ban e jogcímre megállapított támogatás egy főre jutó
összegét kell biztosítani.
(3) A tankönyv- és jegyzettámogatásra rendelkezésre
álló összeg intézményi térítési és juttatási szabályzatban
rögzített részét, de legfeljebb 30%-át a felsőoktatási intézmény jegyzetek előállítására, azok hallgatókhoz való eljuttatásának segítésére használhatja fel.
(4) A támogatás (3) bekezdés szerinti felhasználását a
hallgatói önkormányzat előzetesen véleményezi, a felhasználásról a rektor évente tájékoztatja a hallgatói önkormányzatot.
Sporttevékenység támogatása 8. § (1) A sporttevékenységek körébe tartozik különösen a
felsőoktatási intézmény keretei között a hallgatók részére
szervezett, illetve nyújtott, testmozgást, sportolást, versenyzést, az egészséges életmódra nevelést biztosító tevékenység, az életmód-tanácsadás.
(2) A sporttevékenységek támogatásáról a felsőoktatási
intézmény térítési és juttatási szabályzatában meghatározott szerv – a felsőoktatási törvény 78. §-a (3) bekezdése
alapján – a hallgatói önkormányzat egyetértésével dönt.
Kulturális tevékenység támogatása 9. § (1) A kulturális tevékenységek körébe tartozik különösen a felsőoktatási intézmény keretei között a hallgatók részére szervezett, illetve nyújtott kulturális tevékenység,
rendezvényszervezés, karrier-tanácsadás, életviteli és tanulmányi tanácsadás.
(2) A kulturális tevékenységek támogatásáról a felsőoktatási intézmény térítési és juttatási szabályzatában meghatározott szerv – a felsőoktatási törvény 78. §-a (3) bekezdése alapján – a hallgatói önkormányzat egyetértésével
dönt.
A kollégiumi ellátás igénybevételével
és a lakhatási támogatással kapcsolatos feltételek
[az Ftv. 51. §-a (3) bekezdésének b) pontjához]
10. § (1) A kollégiumi elhelyezés pályázat útján nyerhető el. A
pályázati kérelmekről a térítési és juttatási szabályzatban
meghatározott pontozásos rendszer alapján kell dönteni.
(2) A pontozási rendszer megismerését a pályázati kérelmek benyújtása előtt lehetővé kell tenni.
(3) A pontozási rendszerben szempontként figyelembe
kell venni a hallgató szociális helyzetét, tanulmányi teljesítményét, a hallgatói közösségért végzett munkáját, képzésének munkarendjét, valamint ha a hallgatót a felsőoktatási törvény 52. §-ának (2) bekezdése alapján a kollégiumi
jelentkezés elbírálásánál előnyben kell részesíteni, akkor
az előnyben részesítés felsőoktatási törvényben meghatározott feltételének fennállását is.
(4) A szakkollégiumként működő kollégiumok és diákotthonok a (3) bekezdéstől eltérő pontozási rendszert is alkalmazhatnak.
11. § (1) Lakhatási támogatásban az a hallgató részesülhet,
aki nem részesül kollégiumi elhelyezésben, és
a) nem rendelkezik lakóhellyel a képzés helyén, vagy
b) bérelt lakóhellyel rendelkezik a képzés helyén, vagy
c) a felsőoktatási törvény 39. §-ának (7) bekezdésében
meghatározott hallgatói csoportok valamelyikéhez tartozik. (2) Lakhatási támogatásban a hallgató – az intézményi
térítési és juttatási szabályzatban rögzített eljárási rend és
elvek szerint – pályázat útján részesülhet. A pályázatról a
hallgató szociális helyzete alapján, pontozásos rendszerben kell dönteni.
(3) A lakhatási támogatás odaítélésekor előnyben kell
részesíteni azt a hallgatót, aki a felsőoktatási törvény
39. §-ának (7) bekezdésében meghatározott hallgatói csoportok valamelyikéhez tartozik, illetve akinek kollégiumi
felvételi kérelmét a férőhely hiánya miatt utasították el.
Az egyes tanulmányi ösztöndíjak igénybevételével
kapcsolatos feltételek [az Ftv. 51. §-a (3) bekezdésének b) pontjához]
Tanulmányi ösztöndíj 12. § (1) A tanulmányi ösztöndíj egy tanulmányi félév időtartamára adható. Az ösztöndíj összegét a hallgató tanulmá
nyi eredménye alapján – az intézményi térítési és juttatási
szabályzatban rögzített eljárási rend és elvek szerint – úgy
kell megállapítani, hogy az ösztönző legyen a hallgató tanulmányi munkájára.
(2) A tanulmányi ösztöndíj odaítélésekor – az abban részesülők körének és számának meghatározásakor – biztosítani kell, hogy az azonos vagy hasonló tanulmányi kötelezettség alapján elért eredmények összemérhetőek és az
így megállapított ösztöndíjak azonos mértékűek legyenek.
(3) Felsőoktatási intézménybe első alkalommal beiratkozó hallgató a beiratkozását követő első képzési időszakban tanulmányi ösztöndíjban nem részesülhet.
(4) Korábban felsőoktatási intézményben tanulmányokat folytató hallgató esetében arról, hogy a hallgató milyen
feltételekkel kaphat tanulmányi ösztöndíjat a fogadó intézményben, a fogadó felsőoktatási intézmény térítési és juttatási szabályzatában kell rendelkezni.
Doktorandusz ösztöndíj 13. § A doktorandusz ösztöndíj havi összege a költségvetési
törvényben e célra megállapított normatíva éves összegének egy tizenketted része.
Terepgyakorlati ösztöndíj 14. § Terepgyakorlati ösztöndíjban – az intézményi térítési és
juttatási szabályzatban rögzített eljárási rend és elvek szerint – részesülhet az államilag támogatott képzésben részt
vevő hallgató, aki a felsőoktatási intézmény keretei között
a szorgalmi időszakon kívüli időben szervezett gyakorlaton vesz részt.
A rászorultsági alapon adható juttatások
[az Ftv. 51. §-a (3) bekezdésének c) pontjához]
Rendszeres és rendkívüli szociális ösztöndíj 15. § (1) A rendszeres szociális ösztöndíj a hallgató szociális
helyzete alapján – az intézményi térítési és juttatási szabályzatban rögzített eljárási rend és elvek szerint – egy tanulmányi félévre biztosított, havonta folyósított juttatás.
(2) A Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati
Ösztöndíjban nem részesülő hallgató számára a pályázat
alapján megítélt rendszeres szociális ösztöndíj havi össze
ge nem lehet kevesebb, mint az odaítéléskor érvényes hallgatói normatíva öt százaléka.
(3) A rendszeres szociális ösztöndíj megállapítása során
előnyben kell részesíteni a felsőoktatási törvény 39. §-a
(7) bekezdésében meghatározott hallgatói csoportokat.
(4) Havonta a költségvetési törvényben meghatározott
hallgatói normatíva 20%-ának megfelelő összegű támogatást kell nyújtani annak a hallgatónak, aki korábban a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997.
évi XXXI. törvény (a továbbiakban: gyermekvédelmi törvény) 20. §-a (3) bekezdésének b) pontja alapján rendszeres gyermekvédelmi támogatásban részesült, feltéve, hogy
a) tartósan beteg, illetve súlyosan fogyatékos személy,
vagy
b) mindkét szülője, illetve vele egy háztartásban élt hajadon, nőtlen, elvált vagy házastársától külön élt szülője
elhunyt, vagy
c) kikerült a nevelésbe vétel alól, vagy
d) gyámsága nagykorúsága miatt szűnt meg.
16. § (1) A rendkívüli szociális ösztöndíj a hallgató szociális
helyzete váratlan romlásának kiegyenlítésére – az intézményi térítési és juttatási szabályzatban rögzített eljárási
rend és elvek szerint – folyósított egyszeri juttatás.
(2) Rendkívüli szociális ösztöndíjban a hallgató kérelme alapján részesülhet.
Bursa Hungarica
Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíj 17. § (1) A Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati
Ösztöndíj olyan pénzbeli szociális juttatás, amely a
Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíjrendszer (a továbbiakban: Ösztöndíjrendszer) adott
évi fordulójához csatlakozott települési és megyei önkormányzatok által a hallgatónak adományozott szociális ösztöndíjból (a továbbiakban: önkormányzati ösztöndíjrész) és az önkormányzati ösztöndíj alapján a hallgató felsőoktatási intézményében e rendelet alapján
megállapított szociális ösztöndíjból (a továbbiakban:
intézményi ösztöndíjrész) áll.
(2) Intézményi ösztöndíjrészben részesülhetnek azok a
hallgatók, akiket az állandó lakóhelyük szerinti települési
önkormányzat az Ösztöndíjrendszer keretében támogatásban részesített és akik államilag támogatott teljes idejű
(nappali tagozatos) alapképzésben, mesterképzésben, egy
séges, osztatlan képzésben vagy felsőfokú szakképzésben
folytatják tanulmányaikat.
(3) Az intézményi ösztöndíjrész forrása az intézmények
költségvetésében megjelölt elkülönített forrás.
(4) A települési, illetve a megyei önkormányzat évente
csatlakozhat az Ösztöndíjrendszerhez. A csatlakozás részletes feltételeit az oktatási és kulturális miniszter évente a
tárca hivatalos lapjában teszi közzé.
(5) Az intézményi ösztöndíjrész havi egy főre jutó legnagyobb összegét (a továbbiakban: összeghatár) az oktatási és kulturális miniszter évente a tárca hivatalos lapjában
teszi közzé.
(6) Az intézményi ösztöndíjrész havi összege az önkormányzati ösztöndíjrész összegével megegyező összeg,
azonban nem haladhatja meg az (5) bekezdés alapján meghatározott összeghatárt.
(7) Az Ösztöndíjrendszer keretében megállapított ösztöndíj kizárólag a pályázó szociális helyzete alapján ítélhető meg, az ösztöndíj megítélésekor a pályázó tanulmányi eredménye nem vehető figyelembe.
(8) Az intézményi ösztöndíjrész független minden más,
a felsőoktatási intézményben folyósított támogatástól.
18. § (1) Az ösztöndíjjal kapcsolatos központi adatbáziskezelői, koordinációs, a települési és megyei ösztöndíjjal
kapcsolatos pénzkezelési feladatokat az oktatási és kulturális miniszter által kijelölt szervezet (a továbbiakban: pályázatkezelő szervezet) látja el.
(2) Az intézményi ösztöndíjrészt az oktatási és kulturális miniszter adományozza.
(3) A települési, illetve a megyei önkormányzatok által
az Ösztöndíjrendszer keretében pénzeszközátadásként a
pályázatkezelő szervezet kezelésében levő számlára félévente egy összegben eljuttatott támogatást a pályázatkezelő szervezet félévente egy összegben, a kifizetés helyéül
szolgáló felsőoktatási intézmény számára pénzeszközátadásként köteles átadni, és az átutalásról félévente köteles
elszámolni a települési, illetve a megyei önkormányzat
felé.
(4) Az ösztöndíjat a hallgatói juttatásokat kifizető intézmény folyósítja a hallgatónak. A felsőoktatási intézmény
kötelessége a kifizetés megkezdése előtt megvizsgálni a
jogosultságot.
(5) Az ösztöndíj folyósítása előtt felsőfokú tanulmányait megkezdett hallgató számára az intézményi ösztöndíjrész folyósítása március hónapban kezdődik, azt a hallgatói juttatásokkal azonos rendben kell kifizetni. Az önkormányzati ösztöndíjrész kifizetése március hónapban, de
legkésőbb a felsőoktatási intézményhez történő átutalást
követő első ösztöndíj kifizetésekor indul, amikor az addig
esedékes ösztöndíjak kifizetésére kerül sor, majd a továbbiakban az ösztöndíj-fizetés rendje szerint történik az intézményi ösztöndíjrész kifizetésével együtt.
(6) Amennyiben a hallgató felsőfokú tanulmányait először az ösztöndíj folyósításának félévében kezdte meg, akkor az intézményi ösztöndíjrész folyósítása az intézményi
hallgatói juttatások kifizetésével azonos rendben történik
október hónaptól. Az önkormányzati ösztöndíjrész folyósítása október hónapban, de legkésőbb a felsőoktatási intézményhez történő átutalást követő első ösztöndíj kifizetésekor kezdődik, amikor az addig esedékes ösztöndíjak
kifizetésére kerül sor, majd a továbbiakban az ösztöndíjfizetés rendje szerint történik az intézményi ösztöndíjrész fizetésével együtt.
(7) Azokban a hónapokban, amelyekben a hallgató hallgatói jogviszonya szünetel, az ösztöndíj folyósítása – a folyósítás véghatáridejének módosítása nélkül – teljes egészében szünetel.
(8) Amennyiben az ösztöndíjas az ösztöndíj folyósítása
feltételeinek nem felel meg, a felsőoktatási intézmény köteles az ösztöndíj folyósítását megszüntetni. A felsőoktatási intézmény a tanulmányi félév lezárását követően, legkésőbb június 30-ig, illetve január 31-ig számol el a ki nem
fizetett ösztöndíjakról a pályázatkezelő szervezettel. Az
ösztöndíj folyósításának megszüntetését az elszámolást
követően a pályázatkezelő szervezet közli a települési, illetve a megyei önkormányzatokkal.
(9) Amennyiben a hallgató nem jogosult az ösztöndíjra,
a rá eső, már átutalt, de ki nem fizetett önkormányzati ösztöndíjrészt a felsőoktatási intézmény a pályázatkezelő
szervezet számára 30 napon belül köteles visszautalni. A
pályázatkezelő szervezet az intézményektől visszaérkezett
összegeket az ösztöndíjat adó települési, illetve megyei
önkormányzat részére a tanulmányi félév lezárását követően visszautalja.
(10) Az ösztöndíjban részesülő hallgató köteles az ösztöndíj folyósításának időszaka alatt minden, az ösztöndíj
folyósítását érintő változásról a legrövidebb időn – de legfeljebb 15 napon – belül írásban értesíteni a folyósító felsőoktatási intézményt és a pályázatkezelő szervezetet. Az
értesítési kötelezettséget a hallgató 3 munkanapon belül
köteles teljesíteni az alábbi adatok változásakor:
a) hallgató neve, születési neve, anyja neve, születési
helye és ideje, állampolgársága, állandó lakásának és tartózkodási helyének címe,
b) a hallgató képzésének megnevezése, munkarendje,
finanszírozási formája,
c) tanulmányok halasztása. (11) Az az ösztöndíjas, aki értesítési kötelezettségének
nem tesz eleget, az ösztöndíj folyósításából és az Ösztön
díjrendszer következő évi fordulójából kizárható. Az ösztöndíjas 30 napon belül köteles a jogosulatlanul felvett
ösztöndíjat a folyósító felsőoktatási intézmény részére
visszafizetni. Az az ösztöndíjas, aki értesítési kötelezettségének elmulasztása miatt esik el az ösztöndíj folyósításától, a tanulmányi félév lezárását követően (június 30-ig, illetve január 31-ig) ki nem fizetett ösztöndíjára már nem
tarthat igényt.
19. § (1) A felsőoktatási intézmények térítésmentesen kötelesek havonta, az egyéb általuk nyújtott juttatásokkal együtt
és azokkal azonos módon folyósítani az ösztöndíjat. Az
önkormányzati ösztöndíjat a felsőoktatási intézmény csak
abban az esetben köteles kifizetni, ha annak fedezete a pályázatkezelő szervezettől a számlájára átutalásra került.
(2) Az intézményi ösztöndíjat abban az esetben is ki kell
fizetni, ha az önkormányzati ösztöndíj fedezete nem áll
rendelkezésre az intézmény számláján.
(3) Az állami felsőoktatási intézmények költségvetésében az intézményi ösztöndíjrészként megjelenő költségvetési támogatások elszámolására – a jogosultság figyelembevételével – az éves beszámoló keretében, az előirányzat
rendezésével kerül sor.
(4) A nem állami fenntartású felsőoktatási intézmények
az intézményi ösztöndíjrészt biztosító finanszírozási megállapodásban foglaltak szerint kötelesek az ösztöndíj folyósításáról elszámolni az Oktatási és Kulturális Minisztérium felé.
(5) E rendelet alkalmazásában a fővárosi önkormányzatot megyei önkormányzatként, a fővárosi kerületi
önkormányzatot települési önkormányzatként kell
tekinteni.
A hallgató szociális helyzete 20. § A hallgató szociális helyzetének megítélésekor figyelembe kell venni különösen
a) a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről
szóló 1997. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.)
szerinti, a hallgató által is lakott közös háztartásban élők
számát és jövedelmi helyzetét,
b) a képzési hely és a lakóhely közötti távolságot, az
utazás időtartamát és költségét,
c) amennyiben a hallgató tanulmányai során nem a Tbj.
szerinti közös háztartásban él, ennek költségeit.
Az állami fenntartásban működő kollégiumok
alapszolgáltatásai, a kérhető térítési díj
legmagasabb összege, a kollégium komfortfokozat
szerinti osztályba sorolásának feltételei
[az Ftv. 52. §-a (8) bekezdéséhez] A kollégiumi elhelyezés
21. § (1) A kollégiumi férőhelyeket komfortfokozat szerint
négyfokozatú skálán kell besorolni.
(2) A komfortfokozat szerinti besorolás során elsődlegesen az épület állapotát, a vizesblokkokkal való ellátottságát és az egy helyiségben elhelyezett hallgatók számát
kell figyelembe venni. Az intézményben alkalmazott további feltételekről az intézményi térítési és juttatási szabályzat rendelkezik.
(3) Az egyes férőhelyek besorolásáról a felsőoktatási intézmény vezetője és a hallgatói önkormányzat közötti, a
tanév kezdetét megelőző május 30-ig megkötendő megállapodás rendelkezik azzal, hogy
a) csak az I. kategóriába sorolható az a kollégiumi férőhely, melynél a vizesblokk közös használatú, egy helyiségbe 3 vagy annál több fő kerül elhelyezésre és az épület
10 éven belül nem volt felújítva;
b) a II. kategóriába sorolható be a kollégiumi férőhely,
ha egy helyiségben 3 főnél kevesebb kap elhelyezést;
c) a III. kategóriába sorolható be a kollégiumi férőhely,
amennyiben szobánként vagy kétszobánként komplett vizesblokk van kiépítve, egy helyiségben 3 főnél kevesebb
kap elhelyezést;
d) a IV. kategóriába sorolható be a kollégiumi férőhely,
amennyiben szobánként vagy kétszobánként komplett vizesblokk van kiépítve, egy helyiségben 3 főnél kevesebb
kap elhelyezést és az épület 10 éven belül fel lett újítva.
(4) E paragrafus alkalmazása során felújítás minden
olyan beruházás, amely a kollégium összértékéhez képest
meghatározó költségráfordítás során a kollégiumi lakhatási körülményeket javítja, kivéve a kollégium állagmegőrzését célzó ráfordítást.
22. § (1) Az intézmény térítési és juttatási szabályzatában
meghatározott kollégiumi díj havi összege az államilag támogatott képzésben részt vevő hallgatók és az államilag
támogatott doktori képzésben részt vevő hallgatók esetében hallgatónként nem lehet magasabb, mint a kollégiumi
normatíva éves összegének
a) az I. kategóriába sorolt férőhely esetén 8%-a;
b) a II. kategóriába sorolt férőhely esetén 10%-a;
c) a III. kategóriába sorolt férőhely esetén 12%-a;
d) a IV. kategóriába sorolt férőhely esetén 15%-a.
(2) A kollégiumi alapszolgáltatásként legalább e rendelet mellékletében megfogalmazottak biztosítását és működtetését kell érteni.
A köztársasági ösztöndíj adományozásának rendje
és feltételei [az Ftv. 104. §-ának (5) bekezdéséhez]
23. § (1) A köztársasági ösztöndíjat egy teljes tanév (10 hónap) időtartamára lehet elnyerni. A köztársasági ösztöndíj
havi összege megegyezik a költségvetési törvényben
e jogcímen megállapított összeg egy tizedével.
(2) A köztársasági ösztöndíjban részesíthető hallgatók
száma az államilag támogatott teljes idejű alapképzésben,
illetve mesterképzésben részt vevő hallgatók számának
0,8%-a, de intézményenként legalább egy fő. A felsőoktatási intézmény szenátusa a (4) bekezdés szerinti javaslatát
a köztársasági ösztöndíj folyósításának idején várhatóan
alapképzésben, illetve mesterképzésben részt vevő hallgatókra elkülönítetten teszi meg.
(3) Köztársasági ösztöndíjban az az alap- vagy mesterképzésben részt vevő hallgató részesülhet, aki adott vagy
korábbi tanulmányai során két félévre bejelentkezett, és
legalább 55 kreditet megszerzett.
(4) A köztársasági ösztöndíj az oktatási és kulturális miniszter által meghirdetett nyilvános pályázat útján nyerhető el. A pályázatokat a hallgató a felsőoktatási intézményhez nyújtja be. A pályázatok alapján a szenátus minden év
augusztus 1-jéig tesz javaslatot az oktatási és kulturális miniszternek a köztársasági ösztöndíj adományozására.
(5) Az adott tanévre elnyert köztársasági ösztöndíj csak
az adott tanévben folyósítható.
(6) Amennyiben a hallgató hallgatói jogviszonya bármilyen okból megszűnik vagy szünetel, a köztársasági ösztöndíj számára tovább nem folyósítható. A képzési időnek
megfelelően páratlan tanulmányi félévben végződő tanulmányok esetén a köztársasági ösztöndíjra való jogosultság
nem szűnik meg, ha a hallgató tanulmányait az adott tanév
második félévében már folytatja.
(7) Amennyiben a köztársasági ösztöndíjra pályázott,
de elutasított hallgató esetében jogorvoslati eljárás keretében megállapítást nyer, hogy a hallgató érdemes a köztársasági ösztöndíjra, és az intézményi felterjesztésben az
e paragrafusban meghatározott feltételek és az intézményi
keretszám alapján arra jogosult lenne, de azt intézményi
eljárási hiba folytán nem kapta meg, az oktatási és kulturális miniszter jogosult a hallgató részére köztársasági ösztöndíjat adományozni. Ilyen esetben azonban a hallgató
nem vehető figyelembe a köztársasági ösztöndíj keretének
meghatározásakor, részére az ösztöndíjat az intézmény a
hallgatói előirányzat vagy a központi költségvetésen kívüli forrásai terhére köteles kifizetni.
Magyar állampolgár által, államilag elismert
külföldi felsőoktatási intézményben folytatott képzéshez
segítséget nyújtó ösztöndíj pályázatának kiírása
és elbírálási rendje
[az Ftv. 118. §-ának (6) bekezdéséhez] 24. §
(1) A magyar állampolgárok számára, államilag elismert külföldi felsőoktatási intézményben folytatott tanulmányokhoz segítséget nyújtó ösztöndíj nyilvános pályázati úton nyerhető el.
(2) A pályázatot – a költségvetési törvényben meghatározott keretek között – az oktatási és kulturális miniszter
írja ki, és az oktatási és kulturális miniszter által kijelölt
szervezet bonyolítja le.
(3) A pályázat keretében nyelvi-kulturális ismereteknek
az eredeti környezetben történő megismerését, elsajátítását lehet támogatni. A pályázat elbírálása során a rendelkezésre álló költségvetési előirányzat, a vonatkozó nemzetközi és kétoldalú megállapodások és a pályázók tanulmányi teljesítménye alapján kerül sor.
(4) A pályázatokat a felsőoktatási intézményekbe kell
benyújtani. A pályázatokat a felsőoktatási intézmények
rangsorolják, a rangsorolt pályázatokat továbbítják a
(2) bekezdés szerinti szervezethez. Az oktatási és kulturális miniszter a rangsorolás és a (3) bekezdésben megállapított elvek alapján – szükség szerint szakértők bevonásával – dönt a pályázatokról.
(5) A pályázati felhívást az Oktatási és Kulturális Minisztérium honlapján közzé kell tenni, továbbá el kell juttatni minden felsőoktatási intézménybe is.
(6) A pályázat benyújtási határideje nem lehet korábbi,
mint a közzétételtől számított 30. nap.
Nemzeti vagy etnikai kisebbséghez tartozó
magyar állampolgár anyanyelven folytatott felsőfokú
tanulmányaihoz segítséget nyújtó ösztöndíj
pályázatának kiírása és elbírálási rendje
25. § (1) A nemzeti vagy etnikai kisebbséghez tartozó magyar
állampolgárok számára az anyanyelven folytatott tanulmányokhoz az adott országgal kötött kétoldalú egyezményben meghatározottak szerint, államilag elismert felsőokta
tási intézményben folytatott tanulmányokhoz segítséget
nyújtó ösztöndíj pályázati úton nyerhető el.
(2) A pályázatot – a költségvetési törvényben meghatározott keretek között – az oktatási és kulturális miniszter
írja ki, és az oktatási és kulturális miniszter által kijelölt
szervezet bonyolítja le.
(3) A pályázat elbírálása során a rendelkezésre álló költségvetési előirányzat, a vonatkozó nemzetközi és kétoldalú megállapodások és a pályázók tanulmányi teljesítménye
alapján kerül sor.
(4) A pályázatokat a felsőoktatási intézményekbe kell
benyújtani. A pályázatokat a felsőoktatási intézmények
rangsorolják, a rangsorolt pályázatokat továbbítják a
(2) bekezdés szerinti szervezethez. Az oktatási és kulturális miniszter a rangsorolás és a (3) bekezdésben megállapított elvek alapján – szükség szerint szakértők bevonásával – dönt a pályázatokról.
(5) A pályázati felhívást az Oktatási és Kulturális Minisztérium honlapján közzé kell tenni, továbbá el kell juttatni minden felsőoktatási intézménybe és az érintett nemzeti és etnikai kisebbség országos kisebbségi önkormányzatához is.
(6) A pályázat benyújtási határideje nem lehet korábbi,
mint a közzétételtől számított 30. nap.
Külföldi állampolgárok magyarországi
tanulmányainak támogatási rendje [az Ftv. 119. §-ának (3) bekezdéséhez]
26. § (1) A kétoldalú megállapodás, illetve törvény alapján
államilag elismert felsőoktatási intézményben tanulmányokat folytató nem magyar állampolgárságú hallgató részére – az államilag támogatott doktori képzésben részt
vevő hallgatót kivéve – az oktatási és kulturális miniszter
miniszteri ösztöndíjat adományoz.
(2) A miniszteri ösztöndíj havi összege megfelel
a) a szomszédos államokban élő magyarokról szóló
2001. évi LXII. törvény (a továbbiakban: kedvezménytörvény) hatálya alá tartozó alap- és mesterképzésben részt
vevő hallgatók esetében a költségvetési törvényben meghatározott hallgatói normatíva éves összege 15%-ának,
b) más alap- és mesterképzésben részt vevő hallgatók
esetében a költségvetési törvényben meghatározott hallgatói normatíva éves összege 34%-ának,
c) doktori képzésben részt vevő hallgatók esetében a
költségvetési törvényben e célra megállapított normatíva
éves összege egy tizenketted részének.
(3) A miniszteri ösztöndíjat a hallgatóval jogviszonyban álló felsőoktatási intézmény fizeti ki.
(4) Az államilag támogatott alap- és mesterképzésben,
valamint doktori képzésben Magyarországon tanulmányokat folytató nem magyar állampolgárságú hallgatót, akinek esetében ezt nemzetközi megállapodás vagy kétoldalú
egyezmény előírja, 12 hónapra jogosult kollégiumi elhelyezésre.
(5) Az államközi megállapodás alapján Magyarországon tanulmányokat folytató személyekről az oktatási és
kulturális miniszter által kijelölt szervezet tájékoztatja a
felsőoktatási intézményeket.
27. § (1) A Magyarországon költségtérítéses képzésben részt
vevő nem magyar állampolgárságú hallgató részére tanévenként az oktatási és kulturális miniszter ösztöndíjat
adományozhat.
(2) A pályázatot – a költségvetési törvényben meghatározott keretek között – az oktatási és kulturális miniszter
írja ki, és az oktatási és kulturális miniszter által kijelölt
szervezet bonyolítja le.
(3) A pályázat elbírálása során a rendelkezésre álló költségvetési előirányzat és a pályázók tanulmányi teljesítménye alapján kerül sor.
(4) A pályázatokat a felsőoktatási intézményekbe kell
benyújtani. A pályázatokat a felsőoktatási intézmények
rangsorolják, a rangsorolt pályázatokat továbbítják a
(2) bekezdés szerinti szervezethez. Az oktatási és kulturális miniszter a rangsorolás és a (3) bekezdésben megállapított elvek alapján – szükség szerint szakértők bevonásával – dönt a pályázatokról.
(5) A pályázati felhívást az Oktatási és Kulturális Minisztérium honlapján közzé kell tenni, továbbá el kell juttatni minden felsőoktatási intézménybe.
(6) A pályázat benyújtási határideje nem lehet korábbi,
mint a közzétételtől számított 30. nap.
28. § (1) A kedvezménytörvény hatálya alá tartozó azon hallgató támogatási ideje, aki korábban államilag támogatott
alapképzésben vett részt és államilag támogatott mesterképzésre vették fel, két félévvel megnövekedik.
(2) Azt a hallgatót, aki az Európai Gazdasági Térségről
szóló Egyezményben részes állam, valamint olyan állam
állampolgára és családtagja, aki az Európai Közösséggel
és tagállamaival kötött külön szerződés értelmében a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkezik, a fizetendő díjak és a kapott támogatások tekintetében azonos jogok illetik meg, illetve azonos kötelezettségek terhelik,
mint a felsőoktatásban részt vevő magyar állampolgárságú
hallgatót.
A hallgatói juttatásokhoz nyújtott
normatív hozzájárulásnál figyelembe vehető
hallgatói kör és a figyelembe vehető
hallgatói létszám megállapításának rendje
[az Ftv. 129. §-ának (2) bekezdéséhez] 29. §
(1) Az intézményi keretösszeg megállapításakor
a) a márciusi és októberi statisztikai adatközlések sze
rinti jogosulti létszámok számtani közepét kell figyelembe
venni
aa) a hallgatói ösztöndíj-támogatásra,
ab) a kollégiumi támogatásra,
ac) a lakhatási támogatásra,
ad) a tankönyv- és jegyzettámogatásra, sport és kultu
rális tevékenységre fordítható összeg esetében;
b) a tényleges jogosultsági hónapszám egytizenkette
dét kell figyelembe venni a doktorandusz ösztöndíj esetében;
c) a tényleges jogosultsági hónapszám egytizedét kell
figyelembe venni a köztársasági ösztöndíj esetében;
d) a ténylegesen kifizetendő összeget kell figyelembe
venni a külföldi hallgatók miniszteri ösztöndíja és a Bursa
Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíj intézményi ösztöndíjrésze esetében.
(2) Márciusi statisztikai adatközlésen a felsőoktatási intézmény március 15-i állapotát, októberi statisztikai adatközlésen a felsőoktatási intézmény október 15-i állapotát
rögzítő, a felsőoktatási intézmény által teljesített statisztikai adatközlést kell érteni.
(3) Az intézményi hallgatói előirányzat keretösszegeinek megállapításakor az intézmények a statisztikai jelentésükben
a) e rendelet 3. §-ának (1) bekezdése szerinti hallgatók
közül csak azokat az államilag finanszírozott hallgatókat
vehetik figyelembe, akik esetében a megkezdett félévek
száma nem haladja meg a rájuk vonatkozó képesítési követelményekben meghatározott, félévekben számított képzési időszakot;
b) e rendelet 3. §-ának (2) bekezdése szerinti hallgatók
mindegyikét figyelembe vehetik.
(4) E rendelet vonatkozásában megkezdett félévnek
számít az a félév, amikor a hallgató a beiratkozást követő
30. napon is rendelkezik nem szünetelő hallgatói jogviszonnyal (a továbbiakban: megkezdett félév).
30. § (1) A hallgatói ösztöndíj-támogatás esetében a jogosulti
létszám az államilag támogatott alapképzésben, mester
képzésben, egyetemi szintű képzésben, főiskolai szintű
képzésben vagy felsőfokú szakképzésben teljes idejű képzésben részt vevő hallgatók száma.
(2) A kollégiumi támogatás esetében a jogosulti létszám
azoknak a hallgatóknak a száma, akik államilag támogatott teljes idejű képzésben vesznek részt, és
a) az intézmény kollégiumában,
b) a Public Private Partnership keretében felépített
vagy felújított diákotthonban,
c) e rendelet szerinti kollégiumi, diákotthoni követel
ményeket teljesítő, a felsőoktatási intézmény által bérelt
férőhelyen
vannak elhelyezve.
(3) A lakhatási támogatáshoz rendelkezésre álló támogatás esetében a jogosulti létszám a felsőoktatási intézményben államilag támogatott teljes idejű képzésben részt
vevő hallgatók létszáma levonva a képzés helyén bejelentett lakcímmel rendelkező államilag támogatott teljes idejű
képzésben részt vevők létszámának 95%-át, továbbá levonva a (2) bekezdés szerinti létszámot.
(4) A doktorandusz ösztöndíj esetében a jogosulti létszám a felsőoktatási intézményben államilag támogatott
teljes idejű doktori képzésben részt vevők létszáma.
(5) A tankönyv- és jegyzettámogatásra, sport és kulturális tevékenységre fordítható összeg esetében a jogosulti
létszám az (1) bekezdés és a (4) bekezdés szerinti jogosulti
létszámok összege.
(6) A köztársasági ösztöndíj esetében a jogosulti létszám a ténylegesen ösztöndíjban részesülő hallgatók száma.
Elektronikus tankönyvek, tananyagok
és a felkészüléshez szükséges elektronikus eszközök
beszerzésére felhasználható keret
[az Ftv. 129. §-ának (4) bekezdéséhez]
31. § (1) A tankönyv- és jegyzettámogatás 7. § (3) bekezdése
szerinti része felhasználható a felsőoktatási törvény
129. §-ának (4) bekezdése szerinti elektronikus tankönyvek, tananyagok és a felkészüléshez szükséges elektronikus eszközök beszerzésére, amennyiben azt digitális tananyag előállítására, beszerzésére vagy a fogyatékkal élő
hallgatók tanulmányait segítő eszköz beszerzésére fordítja
a felsőoktatási intézmény.
(2) Az (1) bekezdés szerinti részről az intézmény térítési
és juttatási szabályzata – a felsőoktatási törvény előírásai
szerint a hallgatói önkormányzat egyetértésével – rendelkezik.
Az Európai Gazdasági Térség országaiban
részképzésben részt vevő hallgatók ösztöndíja
megállapításának és folyósításának rendje
[az Ftv. 130. §-ának (7) bekezdéséhez]
32. § A felsőoktatási törvény 130. §-ának (6) bekezdésében
meghatározott ösztöndíjalap terhére adományozott ösztöndíjjal kapcsolatos kérdéseket a felsőoktatási intézmény
az alábbiak figyelembevételével szabályozza:
a) az ösztöndíj adományozásáról nyilvános pályázat
útján kell dönteni;
b) az ösztöndíj adományozásának eljárási rendjéről és
elveiről a hallgatói önkormányzat egyetértésével születik
döntés;
c) a pályázati felhívást a felsőoktatási intézményben
szokásos módon, valamint a felsőoktatási intézmény honlapján kell közzétenni;
d) a pályázat benyújtására a hallgatóknak a közzétételtől számítva legalább 30 napot kell biztosítani;
e) az ösztöndíj átutalásáról a felsőoktatási intézmény
lehetőleg a hallgató kiutazása előtt, de legkésőbb a kiutazását követő 15 napon belül gondoskodik;
f) sikertelen részképzés esetében a felsőoktatási intézmény előírhatja a támogatás legfeljebb felének visszafizetését.
Átmeneti rendelkezések 33. § (1) A 2006. december 1-je előtt hallgatói jogviszonyt létesítő
a) költségtérítéses képzésben részt vevő, az adott félév
(oktatási időszak) első napján terhességi-gyermekágyi segélyben, gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési
támogatásban vagy gyermekgondozási díjban részesülő
hallgató esetében, valamint
b) közismereti tanári vagy hittanár-nevelő szakon egyszakos tanári oklevéllel már rendelkező magyar állampolgárságú hallgatók esetében a második közismereti tanári
szakképzettség megszerzésére irányuló szakon az adott tanári szak képesítési követelményeiben meghatározott időtartamban
költségtérítés fizetési kötelezettség nem állapítható meg.
(2) Az intézmény az (1) bekezdésben meghatározott
hallgatók képzésének költségvetési támogatását az adott
tanév első félévére november 15-ig, második félévére április 15-ig elkészített tételes jelentés alapján az Oktatási és
Kulturális Minisztérium – az intézmények részére e jogcímen biztosított költségvetési támogatás figyelembevételével – a zárszámadás, illetve a nem állami fenntartású intézményekkel kötött megállapodás keretében rendezi. A felsőoktatási intézmény az érintett hallgatók adatszolgáltatási kötelezettségeit térítési és juttatási szabályzatában köteles rögzíteni. A költségvetési támogatásnál csak azok a
hallgatók vehetők figyelembe, akik az intézményi térítési
és juttatási szabályzat szerint, de legkésőbb az adott évben
március 31-ig, illetőleg október 31-ig a szükséges adatszolgáltatást elvégezték.
(3) Az (1) bekezdés szerint mentesülők esetében a képzés költségvetési támogatása a felsőoktatási intézmény által lejelentett létszámból a felsőoktatási intézmények képzési és fenntartási normatíva alapján történő finanszírozásáról szóló 8/2005. (I. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: finanszírozási rendelet) 4. §-a és 6. §-ának c) pontja
szerint számított összeg. Szakirányú továbbképzés esetében az Oktatási és Kulturális Minisztérium teszi közzé a
szakok finanszírozási csoportokba történő besorolását.
Szakirányú továbbképzések esetén az intézmény jogosult
a 6. §-ának b) pontja szerinti támogatásra is. Az adott hallgató után járó támogatás összege azonban nem haladhatja
meg a hallgató által felvett szak megállapított költségtérítését.
(4) A katonai és rendészeti felsőoktatási intézmények
esetében az (1) bekezdés szerint meghatározott hallgatók
képzésének költségvetési támogatását az érintett tárca saját fejezetén belül biztosítja.
(5) E rendelet alkalmazásában közismereti tanári szakok: magyar nyelv és irodalom szakos tanár; történelem
szakos tanár; idegen nyelv szakos tanár; matematikatanár;
informatikatanár, számítástechnika szakos tanár; természetismeret szakos tanár; fizikatanár; biológiatanár; kémiatanár; földrajztanár; ének-zene tanár; rajztanár; rajz- és
vizuális nevelő tanár; technika és életvitel szakos tanár;
technikatanár; testneveléstanár; gazdaságismeret tanár;
háztartásökonómia-életvitel szakos tanár; etika, ember- és
társadalomismeret szakos tanár; filozófia szakos tanár;
filmelmélet és filmtörténet szakos tanár; művészettörténet
szakos tanár; pszichológia szakos tanár; egészségtan tanár;
ügyvitel szakos tanár.
(6) Azoktól a hallgatóktól, akik a 2000/2001-es és a
2001/2002-es tanévben létesítettek hallgatói jogviszonyt
és államilag finanszírozott képzésben kezdték tanulmányaikat, de már nem számítanak államilag támogatott hallgatónak, amennyiben a megkezdett félév legfeljebb nyolc
féléves volt, a megkezdett képzésben további két féléven
keresztül, egyéb esetekben három féléven keresztül költségtérítési díj nem szedhető.
(7) E rendelet alkalmazásában az érintett támogatási forma megszűnése miatt a felsőoktatási törvény 147. §-ának
10. pontja szerinti rendszeres gyermekvédelmi támogatásban részesülőnek kell tekinteni azt a személyt is, aki
a) árva, vagy
b) tartósan beteg, illetve súlyosan fogyatékos személy,
vagy
c) kikerült a nevelésbe vétel alól, vagy
d) gyámsága nagykorúsága miatt szűnt meg, vagy
e) akinek mindkét szülője, illetve vele egy háztartásban
élt hajadon, nőtlen, elvált vagy házastársától külön élt szülője elhunyt.
34. § (1) A 2007. január 1-je előtt hallgatói jogviszonyt létesítő és nem a Magyar Ösztöndíj Bizottság által adományozott magyar állami ösztöndíjjal tanulmányokat folytató
külföldi hallgatók részére a velük kötött megállapodás szerinti támogatási összeget kell a megállapodás előírásai szerint kifizetni.
(2) A 2007. január 1-je előtt hallgatói jogviszonyt létesítő, államilag támogatott doktori képzésben részt vevő hallgatót kérelme esetén fel kell venni a kollégiumba.
35. § Ez a rendelet az Európai Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz
és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK
rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a
68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a
75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK
és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv 24. cikkének való megfelelést szolgálja.
36. § (1) E rendelet 2006. szeptember 1-jén lép hatályba. A
felsőoktatási intézmények kötelesek térítési és juttatási
szabályzataikat 2006. szeptember 1-jével e rendeletnek
megfelelően módosítani, kiegészíteni.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Felsőoktatási Regisztrációs Központról és eljárásának részletes
szabályairól szóló 51/2006. (III. 14.) Korm. rendelet 8. §-a
(2) bekezdésében a „Felsőoktatási Regisztrációs Központ”
szövegrész helyébe a „Központ” szövegrész lép.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 79/2006. (IV. 5.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 15. §-a (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A felsőoktatási intézmény]
„b) az elrontott és nem helyesbíthető, illetve a kicserélt
bizonyítvány-, oklevél-nyomtatványokról jegyzőkönyvet
készít és a rontott, kicserélt példányokat megsemmisíti,”
(4) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Rendelet
4. számú melléklet f) pontja francia bekezdései helyébe a
következő rendelkezések lépnek:
[f) ... a következők szerint kell számolni:]
„– a gyakorlati terem óraigénye: az évfolyamlétszám
elosztva a gyakorlati órák – a befogadóképesség alapján az
intézmény által meghatározott – létszámával felső egész
része szorozva az oktatott szakok számával és a gyakorlati
óraszámmal;
– a kislétszámú előadások terem óraigénye: az évfolyamlétszám elosztva a kislétszámú előadások – a befogadóképesség alapján az intézmény által meghatározott – létszámával felső egész része szorozva az oktatott szakok
számával és a kislétszámú előadások óraszámával;
– az előadások teremóraigénye: az évfolyamlétszám elosztva az előadások – a befogadóképesség alapján az intézmény által meghatározott – létszámával felső egész része szorozva az oktatott szakok számával és az előadások
óraszámával.”
(5) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Rendelet
5. számú mellékletének címe a következőre változik:
„Az alap-, illetve mesterképzés indításának és a karok
létesítésének tárgyi és személyi feltételei”
(6) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Rendelet
10. számú mellékletének IV. 8. pontja helyébe a következő
rendelkezés lép:
„8. A leckekönyvbe az 1. b)–d) és f)–n) pont szerinti további adatokat a tanulmányi hivatal jegyzi be.”
(7) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Rendelet
3. §-a (3) bekezdés d) pontjában, 22. §-a (2) bekezdése
a) pontjában az „OM azonosítóját” szövegrész helyébe
„intézményi azonosítóját” szövegrész lép. A Rendelet
7. számú mellékletének „A felsőoktatási információs rendszerben a kiadott oklevelekről, bizonyítványokról tárolt
adatok” cím alatti második francia bekezdésben, „A felsőoktatási információs rendszerben a felsőoktatási törvény
62. §-ának (7) bekezdése alapján kiadott igazolásokról tárolt adatok” cím alatti második francia bekezdésben az
„OM azonosítója” szövegrész helyébe az „intézményi
azonosítója” szövegrész lép. A Rendelet 10. számú mellékletében „II. A törzslap” című részének 3. és 13. pontjában, a „III. A doktorjelölti törzslap” című rész 7. pontjában, a „IV. A leckekönyv” című rész 1. b) pontjában, a
„VI. Beiratkozási lap” című rész 2. c) pontjában, a „VIII. A
doktorjelölti regisztrációs lap” című rész 2. pontjában, a
„VIII. Adatbejelentő lap” című rész 2. b) pontjában, a „IX.
A jogviszony-igazolás” című rész 3. a) pontjában, a „XI.
Doktori szigorlati jegyzőkönyv” című rész 2. pontjában, a
„XII. Doktori védési jegyzőkönyv” című rész 2. pontjában, a „XIII. Oklevél, bizonyítvány átadókönyv” című
rész 1. b) pontjában az „OM” szövegrészek helyében az
„intézményi” szövegrész lép.
(8) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Rendelet
10. számú mellékletében a „IX. A jogviszony-igazolás”
című rész 3. b) pontja helyébe a „b) a hallgató, doktorjelölt
nevét, személyazonosító alapadatait, hallgatói azonosítóját
(ennek hiányában törzskönyvi számát)” rendelkezés lép, továbbá 4. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„4. Az igazolás formáját a regisztrációs központ határozza meg és teszi közzé. Az igazolást sorszámmal kell ellátni, mely sorszám a felsőoktatási intézmény intézményi
azonosítójából és egy nyolc számjegyű, eggyel induló,
egyesével növekvő számból áll. Amennyiben a tanulmányi adminisztrációt a felsőoktatási intézmény egyes telephelyek, illetve a székhelyen kívüli képzések esetében más
településen végzik, a felsőoktatási intézmény döntése
alapján sor kerülhet telephelyenkénti sorszámozásra is.
Ebben az esetben az igazolás sorszáma – a felsőoktatási intézmény intézményi azonosítója után kiegészül a „/” jellel
és a tanulmányi adminisztráció sorszámával. Az intézmény az általa kiadott jogviszony-igazolásokról nyilvántartást vezet.”
(9) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Rendelet
a következő 37. §-sal egészül ki:
„37. § Ez a rendelet az Európai Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az
1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a
64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a
73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK,
a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv 24. cikkének való megfelelést szolgálja.”
(10) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a) az egyetemi és főiskolai hallgatók által fizetendő díjakról és térítésekről, valamint a részükre nyújtható támogatásokról szóló 51/2002. (III. 26.) Korm. rendelet, és az
azt módosító 80/2004. (IX. 22.) Korm. rendelet és
157/2005. (IX. 22.) Korm. rendelet;
b) a külföldiek magyarországi és a magyarok külföldi
felsőfokú tanulmányainak egyes kérdéseiről szóló
157/2001. (IX. 12.) Korm. rendelet, és az azt módosító
115/2002. (V. 15.) Korm. rendelet és 76/2004. (IV. 15.)
Korm. rendelet;
c) az idegennyelv-tudást igazoló államilag elismert
nyelvvizsgáztatás rendjéről és a nyelvvizsga-bizonyítványokról szóló 71/1998. (IV. 8.) Korm. rendelet módosításáról szóló 95/2005. (V. 21.) Korm. rendelet 11. §-a;
d) a doktori képzésről és a doktori fokozatszerzésről
szóló 51/2001. (IV. 3.) Korm. rendelet 3–16. §-ai és
42. §-a;
e) a hallgatói sport- és kulturális normatíva elosztásáról
szóló 22/2001. (VII. 18.) OM rendelet;
f) a Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati
Ösztöndíjrendszerről szóló 12/2001. (IV. 28.) OM rendelet, valamint az azt módosító 16/2003. (VI. 7.) OM rendelet és 22/2005. (VII. 26.) OM rendelet;
g) a felsőoktatási intézmények képzési és fenntartási
normatíva alapján történő finanszírozásáról szóló 8/2005.
(I. 19.) Korm. rendelet módosításáról szóló 52/2006.
(III. 14.) Korm. rendelet 7. §-ának (2)–(3) bekezdése.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
89/2013. (HK 12.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a Magyar Honvédség Automata Mérő és Adatgyűjtő Rendszer üzemeltetésének felülvizsgálatáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján az
alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. Az MH Automata Mérő és Adatgyűjtő Rendszer
(a továbbiakban: MH AMAR) üzemeltetését a költségek
jövőbeni csökkentése érdekében felül kell vizsgálni. A felülvizsgálatnak ki kell terjednie valamennyi, az MH-ban
meglévő javítási, karbantartási, kalibrálási képességre,
amely segítheti a költségcsökkentés elérését.
3. Felül kell vizsgálni a jelenleg nem üzemelő Nukleáris
Műszerhitelesítő Laboratóriumot, a nukleáris mérőműsze
rek javítási és kalibrálási feladatainak átvételéhez szükséges valamennyi feltételre kiterjedően.
4. A 2. és 3. pont szerinti feladatok végrehajtása érdekében szakértői munkacsoportot (a továbbiakban: csoport)
hozunk létre.
5. A csoport vezetője a HVK Hadműveleti Csoportfőnökség csoportfőnöke által kijelölt szakértő.
6. A csoport munkájában tagként részt vesz:
a) a HM Tervezési és Koordinációs Főosztály főosztály
vezetője által kijelölt szakértő;
b) a HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosz
tály főosztályvezetője által kijelölt szakértő;
c) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség csoportfőnöke
által kijelölt szakértő;
d) a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség csoportfőnöke által kijelölt szakértő;
e) a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és
Honvédtisztképző Kar dékánja által kijelölt a nukleáris
méréstechnikában járatos szakértő;
f) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka
által kijelölt szakértő;
g) az MH Logisztikai Központ parancsnoka által kijelölt szakértő;
h) az MH Görgei Artúr Vegyivédelmi Információs Központ parancsnoka által kijelölt szakértő;
i) az MH Anyagellátó Raktárbázis parancsnoka által kijelölt szakértő;
j) az MH Légijármű Javító Üzem parancsnoka által kijelölt szakértő.
7. A csoport vezetője jogosult a feladat végrehajtása érdekében – a szolgálati út betartásával – saját hatáskörében
egyeztetések kezdeményezésére, végrehajtására, valamint
a csoport munkájába egyéb honvédelmi szervezetek szakértőinek bevonására.
8. A csoport kiemelt feladata
a) a 2. és 3. pont szerinti feladatok részletes vizsgálata,
költséghaszon elemzés elkészítése.
b) a részletes vizsgálat eredményéről és az azzal kapcso
latos költséghaszon elemzésről jelentés elkészítése és felterjesztése a vezetői döntés meghozatala érdekében a Honvéd Vezérkar főnöke részére 2014. január 20-ig.
9. Ez az együttes intézkedés a közzététele napján lép hatályba és 2014. február 28-án hatályát veszti.
Dr. Dankó István s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
29/2017. (XII. 13.) OGY határozata az Európai Parlament Soros-terv végrehajtásáról szóló határozatával szemben.
1. Az  Európai Parlament 2017. november 16-án határozatot hozott a  Soros-terv végrehajtásáról: a  bevándorlók
befogadására és szétosztására irányuló rendeleti javaslatról.
Ez a határozat felháborító, ezért elutasítjuk.
A magyar Országgyűlés elutasítja, hogy állandó betelepítést és kötelező szétosztást indítsanak el
az  európai nemzetek kárára. Bevándorlók állandó behozatala és kötelező kvóta alapján történő szétosztása
visszafordíthatatlanul megváltoztatná Európa jövőjét és kultúráját.
A magyar Országgyűlés elutasítja a bevándorlók beáramlásának felgyorsítását, és a csoportban történő áthelyezést.
A magyar Országgyűlés elutasítja, hogy jogköröket adjanak át a  bevándorlást támogató Soros szervezeteknek,
annak érdekében, hogy részt vegyenek a bevándorlók behozatalában és szétosztásában.
A magyar Országgyűlés elutasítja, hogy a tagállamok megbüntetésével kényszerítsék ki a bevándorlók befogadását.
A magyar Országgyűlés felhívja a  figyelmet arra, hogy a  schengeni külső határvédelemi kötelezettség egyes
tagállamok általi be nem tartása nem teremthet alapot arra, hogy a  jogsértők szolidaritásra hivatkozva követeljék
a határvédelem hiánya miatt érkezett bevándorlók államok közötti szétosztását.
A magyar Országgyűlés elvárja az Európai Uniótól, hogy tartsa tiszteletben Magyarország szuverenitását, valamint
a magyar emberek népszavazáson kinyilvánított akaratát a kötelező betelepítési kvóta elutasításáról.
A magyar Országgyűlés felszólítja Magyarország Kormányát, hogy ne engedjen az  Európai Parlament és az  uniós
bürokrácia nyomásának, védje meg hazánk alapszerződésekben garantált jogait, utasítsa el a  Soros-tervet,
és folyamatosan tájékoztassa Magyarország polgárait a  Soros-terv végrehajtásának állásáról és a  kormány
Magyarország védelmét célzó tervezett és folyamatban lévő intézkedéseiről.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
88/2012. (XII. 12.) OGY határozata a magyarországi németek elhurcolásának emléknapjáról.
1. A Magyar Országgyűlés január 19-ét, az elűzetés 1946-os kezdetének évfordulóját a magyarországi németek
elhurcolásának emléknapjává nyilvánítja. 2. Az Országgyűlés – szükségesnek tartja méltóképpen megemlékezni a II. világháború végén, valamint az azt követő időszakban
– a Szövetséges Ellenőrző Tanács 1945. november 20-i határozatának végrehajtásával – a kollektív bűnösség
igaztalan vádja és elve alapján üldöztetést, kisemmizést elszenvedő magyarországi német közösség emberi
jogokat súlyosan sértő és igazságtalan elhurcolásáról; – tisztelettel adózik mindazok előtt, akik a megaláztatások, elhurcolások áldozatai voltak, különös tekintettel azon
egyházi, illetve világi személyekre, akik sokszor önként vállalták az üldöztetést és akár a halált is a rájuk bízott
közösségek iránti felelősségvállalásból és szolidaritásból fakadóan; – támogatja és szorgalmazza olyan megemlékezések szervezését, oktatási anyagok készítését, amelyek a
magyarországi német közösség meghurcolásával, üldöztetésével, elűzésével kapcsolatosak. 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1003/2010. (I. 19.) Korm. határozata döntési moratórium elrendeléséről.
1. A Kormány felhívja a tagjait, hogy
a) 2010. március 1-jétől a következő kormány minisztereinek kinevezéséig az általuk vezetett minisztériumban,
illetve a Miniszterelnöki Hivatalban vezetői megbízást ne adjanak, szakmai tanácsadói vagy főtanácsadói,
címzetes vezető-tanácsosi, címzetes főtanácsosi, címzetes vezető-főtanácsosi, valamint címzetes főmunkatársi
címet – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – ne adományozzanak,
b) 2010. március 1-jétől a következő kormány minisztereinek kinevezéséig az irányításuk alá tartozó központi
államigazgatási szerveket vezetőket, azok helyetteseit, e szervek területi szerveit vezetőket, azok helyetteseit,
e szervek helyi szerveit vezetőket, továbbá a Kormány általános hatáskörű területi szerveit vezetőket, azok
helyetteseit ne nevezzék ki, illetve gondoskodjanak arról, hogy ilyen kinevezésre, továbbá az irányításuk alá
tartozó központi államigazgatási szervek központi szervei esetében vezetői megbízásra ne kerüljön sor,
c) gondoskodjanak arról, hogy az általuk vezetett minisztérium e határozat hatálybalépésétől kezdődően csak olyan
megbízási szerződést kössön, amelynek időbeli hatálya 2010. május 31-én nem nyúlik túl.
2. A Kormány felhívja a tagjait, hogy gondoskodjanak arról, hogy a vezetésük vagy irányításuk alá tartozó központi
államigazgatási szervek, illetve más költségvetési szervek, továbbá a vagyonkezelésükbe tartozó vagy a részvényesi
joggyakorlásuk alá eső gazdasági társaságok e határozat hatálybalépését köve tően csak olyan közbeszerzési eljárást
indító hirdetményt tegyenek közzé, amelynek eredményeként az eljárást lezáró ajánlatkérői döntés a következő
kormány minisztereinek kinevezését köve tően hozható meg.
3. Az 1. pont c) alpontjában és a 2. pontban meghatározott szabály alkalmazása alól halaszthatatlan esetben – így
különösen a 2011-es uniós elnökségre való felkészülés érdekében – az érintett miniszter kezdeményezésére
a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető államtitkár felmentést adhat, amelyet a Miniszterelnöki Hivatal honlapján
közzé kell tenni.
4. A Kormány felhívja az államháztartásért felelős minisztert és a Miniszterelnöki Hivatalt vezető minisztert, hogy
gondoskodjanak arról, hogy a kincstárnokok a 2010. április 1-jétől a következő kormány minisztereinek kinevezéséig
csak a közfeladatok zavartalan ellátásához nélkülözhetetlen kötelezettségvállalásokat – ideértve különösen az
államháztartás alrendszerei terhére pályázat útján nyújtott támogatásokról való döntést is – tekintsék időszerűnek.
5. A Kormány felhívja a tagjait, hogy 2010. április 1-jétől a következő kormány minisztereinek kinevezéséig az általuk
irányított költségvetési fejezet terhére közhasznú vagy kiemelkedően közhasznú társadalmi szervezettel, illetve
közhasznú vagy kiemelkedően közhasznú alapítvánnyal egyedi támogatást biztosító szerződést ne kössenek.
6. A Kormány felhívja a tagjait, hogy a vezetésük vagy irányításuk alá tartozó központi államigazgatási szervek, illetve
más költségvetési szervek, továbbá a vagyonkezelésükbe tartozó vagy a részvényesi joggyakorlásuk alá eső gazdasági
társaságok 2010. április 1-jétől a következő kormány minisztereinek kinevezéséig tízmillió forintnál nagyobb értékű
állami vagyon átruházásáról, illetve hasznosításáról csak abban az esetben hozzanak döntést, ha ezzel a Kormány
a Magyar Közlönyben közzétett határozatával egyetértett.
7. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési és gazdasági minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy 2010. április 1-jétől
a következő kormány minisztereinek kinevezéséig az Új Magyarország Fejlesztési Terv bíráló bizottságai – a Kormány által e
határozat hatálybalépését megelőzően nevesített kiemelt projektek, valamint kétfordulós pályázat esetén az első
fordulóban a bíráló bizottság által támogatott projektek kivételével – ne tegyenek javaslatot projekt támogatására.
8. A Kormány felhívja a földművelésügyi és vidékfejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon arról, hogy 2010. április
1-jétől a következő kormány minisztereinek kinevezéséig az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program keretén belül
az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap forrás terhére kötelezettségvállalás ne történjen.
9. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
68/2003. (VI. 19.) OGY határozata.  az adatvédelmi biztos beszámolójának (2002) elfogadásáról Az Országgyűlés az adatvédelmi biztos tevékenységéről szóló beszámolót elfogadja. Dr. Szili Katalin s. k., az Országgyűlés elnöke Dr. Vidoven Árpád s. k., Dr. Világosi Gábor s. k., az Országgyűlés jegyzője az Országgyűlés jegyzője
A határozatot az Országgyűlés a 2003. június 16-i ülésnapján
fogadta el.
A határozatot az Országgyűlés a 2003. június 16-i ülésnapján
fogadta el.
Az Országgyűlés
69/2003. (VI. 19.) OGY határozata
a nemzeti és etnikai kisebbségi jogok
országgyűlési biztosának tevékenységéről
(2002. január 1.—december 31.) szóló
beszámoló elfogadásáról Az Országgyűlés a nemzeti és etnikai kisebbségi jogok
országgyűlési biztosának tevékenységéről szóló beszámolót elfogadja.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
367/2015. (IX. 2.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Báki Gabriellát
a 2015. szeptember 1. napjától 2018. augusztus 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. augusztus 17. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök