text:
5/2016. (III. 10.) MvM utasítása a Miniszterelnökség intézménygazdálkodási szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés a) pontjára
a  Miniszterelnökség intézménygazdálkodásával – így különösen a kötelezettségvállalás, az ellenjegyzés, a teljesítés igazolása,
az  érvényesítés és az utalványozás gyakorlásának módjával, eljárási és dokumentációs részletszabályaival, valamint az ezeket
végző személyek kijelölésének, a megrendelések, a szerződéskötések, a szellemi tevékenység számla ellenében történő
igénybevételének rendjével, valamint az adatszolgáltatási feladatok teljesítésével – kapcsolatos belső előírásokat, feltételeket
a következők szerint szabályozom:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § (1) Az utasítás személyi hatálya kiterjed
a) minden, a Miniszterelnökségen
aa) a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló
2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 6. §-a alapján foglalkoztatott állami vezetőre,
ab) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) alapján
foglalkoztatott kormánytisztviselőre és kormányzati ügykezelőre, valamint
ac) a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény alapján foglalkoztatott munkavállalóra
(a továbbiakban együtt: munkatársak) és
b) a Miniszterelnökség szervezeti egységeire.
 (2) Az utasítás tárgyi hatálya a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény 1. melléklet XI. Miniszterelnökség
fejezet, 1. Miniszterelnökség címhez tartozó előirányzatokkal való gazdálkodás rendjére, valamint a Miniszterelnökség
képviseletében kezdeményezett vagy tett valamennyi kötelezettségvállalásra kiterjed, amennyiben az ezen
előirányzatok terhére történő fizetési kötelezettséggel jár.
(3) Az utasítás hatálya nem terjed ki azokra a feladatokra, amelyeket a Miniszterelnökség számára
a) a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF) a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóságról
szóló 250/2014. (X. 2.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés a) pontja alapján, valamint
b) a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: NISZ)
a központosított informatikai és elektronikus hírközlési szolgáltatásokról szóló 309/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet
3. §-a alapján
lát el.
 (4) Az utasítás hatálya nem terjed ki:
a) a közbeszerzési, valamint a beszerzési eljárások lebonyolítására, amiről a közbeszerzési és beszerzési szabályzat
rendelkezik,
b) a kormánytisztviselők, kormányzati ügykezelők, munkavállalók kinevezésére, amiről a közszolgálati szabályzat
rendelkezik,
c) a kormánytisztviselők, kormányzati ügykezelők, munkavállalók kiküldetésére, amiről a kiküldetési szabályzat
rendelkezik,
d) a reprezentációs kiadásokra, amiről a reprezentációs szabályzat rendelkezik.
 (5) Az utasítás 6. §-a nem vonatkozik:
a) a közigazgatási ösztöndíjasokkal kötendő ösztöndíjas szerződésekre,
b) a célfeladat-megállapodásokra,
c) az állami vezetői kinevezésekre,
d) a Ksztv. 33. § (3) bekezdése alapján kiadott megbízásokra,
e) testületi tagok megbízólevéllel történő kinevezésére.
(6) A Miniszterelnökség intézményi gazdálkodásával közvetlenül összefüggő tevékenységek részletes szabályait
jogszabály kötelező rendelkezése szerint, illetve a Miniszterelnökség működési sajátosságaiból eredően
a) a számviteli politika,
b) a számlarend és a kapcsolódó szabályzatok,
c) a Miniszterelnökség gazdálkodásáról rendelkező egyéb szabályzatok és egyedi utasítások
tartalmazzák.
(7) A jelen utasításban nem szabályozott kérdésekben az éves központi költségvetési törvény, az államháztartásról szóló
2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.), az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011.
(XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.), a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény, az államháztartás számviteléről
szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.), a Miniszterelnökség Szervezeti és Működési Szabályzata
és a vonatkozó belső utasítások, szabályzatok előírásait kell alkalmazni.
(8) Az utasításban foglaltak megsértése fegyelmi, kártérítési és büntetőjogi felelősséget vonhat maga után.
2. Értelmező rendelkezések 2. § E szabályzat alkalmazásában
a) állami vezető: a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 6. §-a szerinti személy;
b) Forrás SQL program: a Miniszterelnökségen alkalmazott pénzügyi-számviteli integrált informatikai rendszere;
c) intézményi költségvetés: a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény 1. melléklet
XI.  Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség címen megtervezett, a Miniszterelnökség központi
költségvetési szervhez rendelt előirányzatok összegei, amelyek finanszírozása hazai költségvetési támogatásból
és részben európai uniós támogatással biztosított, és a fejlesztéspolitikai célok, programok megvalósításának
anyagi és személyi feltételeit biztosítja;
d) kötelezettségvállalás: a Miniszterelnökség intézményi költségvetés kiadási előirányzata terhére tett, az Áht. 1. §
15. pontja szerinti jognyilatkozat;
e) utalványozás: a teljesítésigazolást és érvényesítést követő, az Áht. 38. §-a és az Ávr. 58–60. §-a szerinti gazdasági
tevékenység, a kiadások teljesítésének és a bevételek beszedésének elrendelése.
II. Fejezet
A költségvetés tervezése 3. § (1) Az intézményi költségvetés tervezésével kapcsolatos feladatokat a Költségvetési és Intézményfelügyeleti Főosztály
(a továbbiakban: KIF) koordinálja. A tervezés az Áht., az Ávr. és az Áhsz. hatályos előírásai, valamint a Nemzetgazdasági
Minisztérium (a továbbiakban: NGM) által évente kiadott tervezési tájékoztatóban foglaltak alapján történik.
A gazdálkodásért és személyügyekért felelős helyettes államtitkár az NGM által kiadott tájékoztatóhoz igazodva, azzal
összhangban a XI. Miniszterelnökség fejezet irányítása alá tartozó intézmények részére a tervezési feladatokról levelet
küld meg, mely határidők kijelölésével, részletesen tartalmazza a tervezési feladatokat, adatszolgáltatási és
együttműködési kötelezettségeket.
(2) Az intézményi költségvetéssel kapcsolatos tervezési feladatok ellátásáért a tervezési körirat útmutatása alapján
– a gazdasági vezető helyett – a Pénzügyi és Számviteli Főosztály (a továbbiakban: PSZF) vezetője a felelős. A létszám
és a személyi kiadások tervezésében a Humánpolitikai Főosztály (a továbbiakban: HF) közreműködik.
(3) Az intézményi költségvetés a Miniszterelnökség alapfeladatainak ellátásához szükséges működési (személyi
juttatások, járulék, dologi) és felhalmozási (beruházási, felújítási) kiadási előirányzatait, valamint a kiadások fedezetét
képező támogatásokat és bevételi előirányzatokat tartalmazza.
(4) Az Országgyűlés által jóváhagyott éves költségvetési törvény alapján az intézményi bevételi és kiadási előirányzatokról
kincstári költségvetést, valamint az egységes rovatrend szerinti részletezésben az Ávr.-ben és az Áhsz.-ben
meghatározottak szerint elemi költségvetést kell készíteni. Az intézményi kincstári költségvetés KGR K11 programban
történő rögzítése a KIF feladata. Az intézményi éves elemi költségvetés elkészítéséért – a gazdasági vezető helyett –
a  PSZF vezetője felelős, azt a KIF ellenőrzi, és a gazdálkodásért és személyügyekért felelős helyettes államtitkár
terjeszti fel jóváhagyásra a Miniszterelnökséget vezető miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére. Az elemi
költségvetés rögzítése a KGR K11 programban a PSZF feladata.
III. Fejezet
A kötelezettségvállalás 3. A kötelezettségvállalás általános szabályai
4. § (1) Az intézményi költségvetés terhére történő kötelezettségvállalásokra a jelen szabályzatban nem szabályozott
kérdésekben az Áht. 36. §-ában és az Ávr. 45–52. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.
(2) Az Áht. 37. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – a (3) bekezdésben foglalt kivételekkel – a Miniszterelnökség
nevében kötelezettséget vállalni kizárólag
a) pénzügyi ellenjegyzést,
b) jogi ellenjegyzést, valamint
c) amennyiben a kötelezettségvállaló és a szakmai kezdeményező nem azonos, szakmai ellenjegyzést
követően és a pénzügyi teljesítés esedékességét megelőzően, írásban lehet.
(3) Az intézményi költségvetés terhére történő következő kötelezettségvállalások kifizetése esetén nincs szükség
a (2) bekezdés b)–c) pontja szerinti ellenjegyzésekre:
a) az illetmény, bér, járulékok,
b) a cafetéria-juttatás,
c) a munkába járás és hétvégi hazautazás költségtérítés,
d) a személyi reprezentációs keret felhasználása,
e) az általános forgalmi adó, vám-, illeték- és egyéb adójellegű kötelezettség, igazgatási szolgáltatási díj,
f ) az adományozott díjakhoz, kitüntetésekhez kapcsolódó pénzbeli juttatások,
g) a dologi kiadások közül:
ga) a Miniszterelnökség által fizetendő kötbér,
gb) a bírság,
gc) a késedelmi kamat,
gd) a perköltség,
ge) a közbeszerzési hirdetmények díja,
gf ) a közjegyzői díj, közzétételi díj,
h) a maradványok, az Áht. 47. §-a szerinti befizetési kötelezettségek, zárolások miatti befizetések,
i) a fizetési kötelezettség a pénzügyi szolgáltatások igénybevétele esetén,
j) ha a fizetési kötelezettség összegét vagy az összeg megállapításának módját, továbbá a felek valamennyi jogát
és kötelezettségét jogszabály, nemzetközi szervezetben való tagsági viszony vagy jogerős, illetve fellebbezésre
tekintet nélkül végrehajtható bírósági, hatósági döntés teljes körűen meghatározza, így különösen a normatív
és normatív jellegű hozzájárulásokhoz, nemzetközi kötelezettséggel kapcsolatos hozzájárulásokhoz,
tagdíjakhoz, kártalanítási, kártérítési és megtérítési kötelezettségekhez, a csőd-, felszámolási és végelszámolási
eljáráshoz kapcsolódó regisztrációs díjak esetén.
(4) A (3) bekezdés a)–c) és e)–j) pontokban foglalt fizetési kötelezettségek pénzügyi teljesítése során kizárólag az utasítás
VII., VIII. Fejezet szabályait kell alkalmazni.
(5) A (3) bekezdés d) pontjában foglalt fizetési kötelezettségek pénzügyi teljesítése során az utasítás VI., VII. és VIII. Fejezet
szabályait kell alkalmazni.
(6) A kötelezettségvállalás során az összeférhetetlenségre az Ávr. 60. § (1)–(2) bekezdése szerinti összeférhetetlenségi
szabályok az irányadók.
4. A kötelezettségvállalásra jogosultak köre 5. § (1) A Miniszterelnökség képviseletében az intézményi költségvetés terhére kötelezettségvállalásra jogosult:
a) a miniszter értékhatár nélkül;
b) a gazdálkodásért és személyügyekért felelős helyettes államtitkár értékhatár nélkül;
c) a miniszter által felhatalmazással írásban kijelölt, a Miniszterelnökség alkalmazásában álló állami vezető vagy
vezető beosztású munkatárs a felhatalmazásban meghatározott értékhatárig;
d) a PSZF főosztályvezetője, amennyiben a kötelezettségvállalás összege a bruttó 100 000 Ft értéket nem haladja
meg. (2) A miniszter a Miniszterelnökség intranet hálózatán közzétett űrlap alkalmazásával ad felhatalmazást
a kötelezettségvállalásra.
(3) A kötelezettségvállalásra jogosultak köréről és a Miniszterelnökség intranet hálózatán közzétett űrlapon felvett
aláírásmintájukról a PSZF teljes körű, naprakész nyilvántartást vezet.
5. A kötelezettségvállalás kezdeményezése 6. § (1) A tárgyévi előirányzatot terhelő kötelezettségvállalást kezdeményező dokumentumot a szakmai kezdeményezőnek
úgy kell előkészíteni, hogy a szükséges aláírásokra – az érintett szervezeti egységek részére biztosított megfelelő
határidő mellett – tárgyév december 31-éig sor kerüljön.
(2) Intézményi költségvetés terhére kötelezettségvállalás kezdeményezésére a Miniszterelnökség állományába tartozó
a) állami vezető,
b) kormánybiztos,
c) miniszterelnöki biztos,
d) miniszteri biztos,
e) miniszterelnöki megbízott,
f ) kabinetfőnök, valamint
g) a szakmailag illetékes önálló szervezeti egység vezetője a felettes állami vezető jóváhagyásával
jogosult.
(3) A kezdeményező felelős
a) a kötelezettségvállalás szükségességéért, indokoltságáért;
b) a kötelezettségvállalás megfelelő időben történő kezdeményezéséért;
c) a kezdeményezés szakmai tartalmáért, megalapozottságáért;
d) a kötelezettségvállalás előkészítése során, az azt megelőző eljárásban a Miniszterelnökség szakmai érdekeinek
érvényesítéséért;
e) a színlelt szerződés tilalmának a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.)
6:92. § (2) bekezdésének betartásáért és
f ) azért, hogy az általa javasolt szerződő fél jogosult a szerződés tárgyát képező feladat ellátására, illetve
szolgáltatás nyújtására.
 (4) A kötelezettségvállalás előkészítése során a kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egység vezetője a PSZF
bevonásával előzetes fedezetvizsgálatot kezdeményezhet a fedezet rendelkezésre állásának megállapítása érdekében.
 (5) Kötelezettségvállalás megrendelés és szerződéskötésre irányuló kezdeményezés esetén a Miniszterelnökség intranet
hálózatán közzétett űrlapon, a (6) bekezdés szerinti esetben feljegyzéssel kezdeményezhető.
 (6) Nem szükséges kötelezettségvállalás kezdeményezésére irányuló űrlap kitöltése az olyan bruttó 100 000 Ft értéket
meg nem haladó beszerzések vagy szolgáltatások igénybevétele esetén, amelyek pénzügyi teljesítése nem átutalással,
hanem előleg biztosításával vagy anélkül, készpénzfizetéssel történik. A kötelezettségvállalást ebben az esetben
feljegyzéssel kell kezdeményezni a kötelezettségvállaló felé, amely a pénzügyi ellenjegyzést követően teljesíthető.
(7) A kezdeményező szervezeti egységnek a szerződéskötéshez minden olyan (elektronikus vagy papíralapú)
dokumentumot mellékelnie kell, amely a szerződés megkötését elősegíti, valamint amelyet a Szerződéses Kapcsolatok
Főosztály (a továbbiakban: SZKF) meghatároz, így különösen:
a) aláírási címpéldány/aláírásminta másolat (kétség esetén eredeti dokumentumok is bekérhetőek),
b) szükség esetén kiegészítő feljegyzés a kötelezettségvállalás indokáról, szükségességéről és várható
eredményéről,
c) feladatleírás és
d) a teljesítés vizsgálatához mérhető követelmények,
e) a teljesítési ár alátámasztása (piaci ár érvényesülésének igazolása három árajánlattal vagy az ár
megalapozottságának alátámasztása más módon).
 (8) Természetes személlyel kötendő kezdeményezéshez a szakmai kezdeményezőnek csatolnia kell:
a) a Miniszterelnökség intranet hálózatán közzétett „Adatlap polgári jogi szerződések vizsgálatához” elnevezésű
kitöltött űrlapot, valamint
b) a Miniszterelnökség intranet hálózatán közzétett, kitöltött nyilvántartási adatlapot.
 (9) Szellemi tevékenység számla ellenében történő igénybevétele esetén az Ávr. 50. § (2) bekezdésében foglaltak
alátámasztására az SZKF további dokumentumokat kérhet be a szakmai kezdeményezőtől.
(10) Jogi személlyel vagy jogi személynek nem minősülő szervezettel kötendő szerződéshez a Miniszterelnökség intranet
honlapján közzétett és a partner által kitöltött és cégszerűen aláírt átláthatósági nyilatkozat SZKF részére történő
megküldése is szükséges.
(11) Informatikai célú beszerzés kezdeményezéséhez minden esetben szükséges a Szervezet-ellátási és Logisztikai
Főosztály vezetőjének és az informatikai biztonsági vezető előzetes jóváhagyása.
(12) A Miniszterelnökség intézményi költségvetéséből megelőlegezett, teljesen vagy részben uniós forrásból finanszírozott
projektjei terhére kezdeményezett kötelezettségvállalás esetén vizsgálni kell, hogy az összhangban van-e a projektre
vonatkozó szabályozással, különösen hogy a tervezett kiadás elszámolható-e az uniós projekt terhére. A vizsgálat
ellenőrzését az Uniós Fejezeti Főosztály látja el, és a kötelezettségvállalást a fedezet és elszámolhatóság megfelelősége
szempontjából az Uniós Fejezeti Főosztály vezetőjének is pénzügyileg ellen kell jegyeznie.
6. A kötelezettségvállalás megszüntetése 7. § Ha a kötelezettségvállalás lehetetlenült, vagy hatálya lejárt, a kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egység
vezetője köteles a kötelezettségvállalás lezárásáról, törléséről, a fel nem használt keret más célra történő
felhasználásáról vagy a keretösszeg tárgyévben történő lemondásáról írásban nyilatkozni a PSZF felé.
IV. Fejezet
A kötelezettségvállalások egyes típusaira vonatkozó szabályok
7. Szerződés 8. § (1) Szerződést kell kötni abban az esetben, ha
a) nemzetbiztonsági szempontból vagy minősített adatok védelme érdekében szükséges; vagy
b) a szerződés tárgya a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény (Szjt.) rendelkezései értelmében szerzői jogi
védelem alatt áll; vagy
c) a szerződés értékére vagy rendszerességére tekintettel szükséges.
(2) Nem köthető megbízási, vállalkozási, illetve munkaszerződés olyan feladat elvégzésére, amelyre csak
kormánytisztviselői, köztisztviselői kinevezés adható. A kormánytisztviselői jogviszonyt vagy munkaviszonyt leplező
szerződést kötni tilos.
(3) A Miniszterelnökség alapfeladatának ellátásához feltétlenül szükséges feladatra szerződés kizárólag akkor köthető, ha
a feladat elvégzésére megfelelő szakértelemmel, szakképzettséggel és gyakorlattal vagy egyéb megfelelő sajátos
szakmai adottságokkal, képességekkel rendelkező személyt a Miniszterelnökség nem alkalmaz, vagy a szerződés
tárgyát képező szolgáltatás egyedi, időszakos vagy időben rendszertelenül ellátandó feladat.
(4) Amennyiben a szerződés teljesítéséhez a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvényben foglaltak szerint
„Bizalmas!” vagy magasabb minősítésű adat megismerése szükséges, a teljesítésben részt vevő személy
nemzetbiztonsági ellenőrzését le kell folytatni, amelyet a (7) bekezdésben foglaltak szerint kell kezdeményezni.
(5) Amennyiben a szerződés teljesítéséhez az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló 2007. évi
CLII.  törvény 3. § (3) bekezdés e) pontjában foglaltak szerint vagyonnyilatkozat tétele szükséges, a nyilatkozat
hiányában a szerződés nem köthető meg, illetve a vagyonnyilatkozat tételét megtagadó vagy a vagyonnyilatkozat-tételi
kötelezettségnek eleget nem tevő személy a teljesítésben nem vehet részt.
(6) A szerződéskötést a kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egység a Miniszterelnökség intranet hálózatán
közzétett „Kezdeményezés szerződés létrehozására” elnevezésű adatlap SZKF-re történő megküldésével
kezdeményezheti. A szerződés előkészítése az SZKF feladata. Nem szükséges a szerződés létrehozására irányuló űrlap
kitöltése, ha a beszerzést közbeszerzési vagy beszerzési eljárás előzte meg, ebben az esetben a Közbeszerzési és
beszerzési szabályzatban leírtak szerint kell eljárni.
(7) Amennyiben a polgári jogi szerződés teljesítése során a közreműködő személy részéről minősített adat megismerése
válik szükségessé, a kezdeményező köteles a Szervezetbiztonsági Főosztályhoz fordulni. Nemzetbiztonsági ellenőrzés
szükségessége esetén a kezdeményező az ellenőrzést a Miniszterelnökség intranet hálózatán közzétett személyi
biztonsági adatlapon kezdeményezi.
(8) Természetes személlyel kötendő felhasználási szerződés esetén a Miniszterelnökség intranet hálózatán közzétett
„Nyilatkozat természetes személy szerzővel kötött felhasználási szerződéshez” elnevezésű nyilatkozatot, jogi
személlyel kötendő felhasználási szerződés esetén a „Nyilatkozat jogi személlyel kötött felhasználási szerződéshez”
elnevezésű nyilatkozatot kell beszerezni. A nyilatkozat a szerződésbe foglalva is megtehető.
(9) A Miniszterelnökség által kötött szerződésnek, megállapodásnak az általános adatokon, feltételeken túlmenően
tartalmaznia kell az Ávr. 50. §-ában meghatározottakat.
(10) Az SZKF szükség szerint gondoskodik a szerződés, megállapodás idegen nyelven történő elkészítéséről vagy a magyar
nyelven elkészített tervezet kezdeményező szervezeti egység közreműködésével történő lefordításáról. A nem
magyar nyelvű szerződések és megállapodások esetén a kötelezettségvállalás és az ellenjegyzések feltétele azok
kétnyelvű változatban történő rendelkezésre bocsátása.
(11) A kezdeményezés tartalmi vagy formai hiányossága esetén az SZKF felhívja a kötelezettségvállalás kezdeményezőjét
a hiányosság pótlására, a hiba kijavítására vagy további információ csatolására, illetve szükség szerint intézkedik
további nyilatkozatok benyújtása iránt.
(12) A szabályszerű kezdeményezést követően az SZKF a szerződéstervezetet és a szükséges dokumentumokat
elektronikus úton előzetes véleményezésre megküldi sorrendben:
a) a PSZF részére,
b) amennyiben a kötelezettségvállaló és a szakmai kezdeményező nem azonos, a szakmai kezdeményező részére,
c) amennyiben szükséges, a Támogatásokat Vizsgáló Iroda vezetője és a biztonsági vezető részére,
akik észrevételeiket, illetőleg jóváhagyásukat elektronikus úton jelzik.
(13) A szerződéstervezetnek a szerződő féllel történő egyeztetését az SZKF vagy – előzetes egyeztetés alapján – a szakmai
kezdeményező végzi.
8. Megrendelés 9. § (1) A kezdeményező szervezeti egység árubeszerzését vagy szolgáltatás megrendelését kezdeményezheti, ha a 8. §
(1) bekezdése szerint a kötelezettségvállalás szerződésbe foglalása nem szükséges, és
a) a szolgáltatás teljesítése, a termék szállítása – jellegénél fogva – a piacon általánosan elfogadott és ismert
(sztenderd) feltételek szerint történik, vagy
b) a kötelezettségvállalás tárgya egyszerű, teljesítése rövid határidőn belül történik, vagy
c) az ellenérték nem haladja meg a nettó 1 millió forintot.
(2) A megrendelés a Miniszterelnökség intranet hálózatán közzétett „Megrendelés kezdeményezése” szerinti űrlapon
kezdeményezhető az űrlapnak az SZKF és a PSZF részére történő megküldésével. Vitás esetben a szerződéskötés
szükségességéről az SZKF dönt.
(3) A megrendelést a Miniszterelnökség képviseletében a kötelezettségvállalásra jogosult személy írja alá a pénzügyi és
jogi ellenjegyzést követően. A megrendelés elfogadásáról a partner részéről írásbeli visszaigazolás szükséges.
(4) A külföldi kiküldetések esetén a jóváhagyott útindító feljegyzések alapján a szükséges utazási jegyek (repülő, vonat,
busz stb.), kormányváró, szálláshelyek és biztosítások foglalását, megrendelését a PSZF a KEF központosított
közbeszerzése alapján megkötött keretmegállapodás alapján végzi.
V. Fejezet
A kötelezettségvállaláshoz kapcsolódó ellenjegyzések 9. Jogi ellenjegyzés
10. § (1) Megrendelések, szerződések, megállapodások megkötése előtt meg kell vizsgálni, hogy az nem ütközik-e
hatályos  jogszabályba. A szerződések, megrendelések és megállapodások jogi szempontú vizsgálata kiterjed
a Miniszterelnökség érdekeinek jogi szempontú védelmére irányuló, valamint a jogtechnikai javaslatok megtételére
is.
(2) A kötelezettségvállalás létrejöttét megelőzően vizsgálni kell többek között, hogy
a) a kötelezettségvállalás szerinti adott építési beruházás, szolgáltatásmegrendelés vagy hasonló áruk beszerzése
a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 19. §-ában foglalt egybeszámítási
szabály alkalmazásával sem éri-e el vagy haladja meg az irányadó közbeszerzési értékhatárt, és – amennyiben
igen – fennállnak-e a közbeszerzési eljárás lefolytatásának Kbt.-ben foglalt feltételei;
b) a termék nem tartozik-e a központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a központi beszerző szervezet
feladat- és hatásköréről szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet 1. számú mellékletében foglalt kiemelt termékek
közé;
c) az adott kötelezettségvállalás nem tartozik-e a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóságról szóló 250/2014.
(X.  2.) Korm. rendelet értelmében a KEF hatáskörébe, illetve a központosított informatikai és elektronikus
hírközlési szolgáltatásokról szóló 309/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet értelmében a NISZ hatáskörébe.
(3) A (2) bekezdés a) pontjában foglalt esetben kezdeményezni kell a közbeszerzési eljárás lefolytatását, amennyiben
a kötelezettségvállalás értéke eléri vagy meghaladja az irányadó közbeszerzési értékhatárt, és a közbeszerzési eljárás
lefolytatásának Kbt.-ben foglalt feltételei fennállnak. Közbeszerzési eljáráshoz a PSZF a közbeszerzés értékével
megegyező összegű fedezetigazolással igazolja a forrás rendelkezésre állását, amely előzetes kötelezettségvállalásnak
minősül. Végleges kötelezettségvállalásra csak a közbeszerzési eljárás lefolytatását követően, a szerződés
megkötésekor kerülhet sor.
(4) A (2) bekezdés b) pontja esetén ellenőrizni kell, hogy van-e a termékre hatályos keretmegállapodás. Ha van, a terméket
a központosított közbeszerzési rendszerből kell beszerezni, kivéve a központi beszerző szervezet feladat- és
hatásköréről szóló 168/2004. (V. 25.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésében rögzített esetekben.
(5) A (2) bekezdés c) pontjában foglalt esetben, amennyiben megállapítható, hogy az adott kötelezettségvállalás a KEF
vagy a NISZ hatáskörébe tartozik, csak abban az esetben kerülhet sor kötelezettségvállalásra, amennyiben a KEF,
illetve a NISZ nyilatkozik arra vonatkozóan, hogy az adott szolgáltatást, árubeszerzést valamely okból nem tudja
teljesíteni, továbbá a NISZ hatáskörébe tartozó feladat tekintetében a központosított informatikai és elektronikus
hírközlési szolgáltatásokról szóló 309/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 12. §-a szerinti miniszteri felmentés rendelkezésre
áll. A KEF, NISZ nyilatkozatának beszerzése a kezdeményező szakmai szervezeti egység feladata.
(6) A kötelezettségvállalást megelőzően vizsgálni kell, hogy a szerződő partner a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi
CXCVI. törvény értelmében átlátható szervezetnek minősül-e.
(7) A kötelezettségvállalás dokumentumának jogi ellenjegyzése annak igazolása, hogy a megrendelés, szerződés
(megállapodás) és annak mellékletei nem ellentétesek a vonatkozó jogszabályokkal. A jogi ellenjegyző
az ellenjegyzésre nem utasítható.
(8) Az SZKF által vagy közreműködésével készített szerződést – ha az megfelel a jogszabályoknak – az SZKF miniszter által
felhatalmazott jogtanácsosa látja el jogi ellenjegyzéssel. A megrendelő jogi ellenjegyzésére az SZKF miniszter által
felhatalmazott munkatársa jogosult.
(9) A jogi ellenjegyzést követően a kötelezettségvállalás dokumentumát az SZKF megküldi
a) a PSZF részére pénzügyi ellenjegyzésre,
b) amennyiben a kötelezettségvállaló és a szakmai kezdeményező nem azonos, a szakmai kezdeményezőnek
szakmai ellenjegyzésre.
 (10) Az SZKF az ellenjegyzéseket követően a kötelezettségvállalás tervezetét felterjeszti a kötelezettségvállaló részére
aláírásra. A kötelezettségvállaló által aláírt szerződések, megállapodások partnerekkel történő aláíratásáról főszabály
szerint az SZKF gondoskodik. Az SZKF vezetője jogosult a főszabálytól eltérően a kötelezettségvállalás
dokumentumainak partnerekkel történő aláíratásáról a szakmai kezdeményező bevonásával gondoskodni, amely
feladatot az köteles ellátni.
(11) A 9. § (4) bekezdés szerinti megrendeléseket nem szükséges jogilag ellenjegyezni vagy jogi szempontú záradékkal
ellátni.
10. Pénzügyi ellenjegyzés 11. § (1) A pénzügyi ellenjegyzés nélkül vállalt kötelezettség nem minősül kötelezettségvállalásnak, az ilyen dokumentum
alapján pénzügyi utalás nem teljesíthető.
(2) Pénzügyi ellenjegyzésre a gazdasági vezető vagy az általa a Miniszterelnökség intranet hálózatán közzétett
„Felhatalmazás pénzügyi ellenjegyzésre, érvényesítésre” elnevezésű felhatalmazással írásban kijelölt, az Ávr. 55. §
(3) bekezdése szerinti végzettséggel rendelkező személy jogosult.
(3) A pénzügyi ellenjegyzés során az Áht. 37. §-a és az Ávr. 53–56. §-ai szerint kell eljárni.
 (4) A pénzügyi ellenjegyzés során az összeférhetetlenségre az Ávr. 60. § (1)–(2) bekezdései szerinti összeférhetetlenségi
szabályok az irányadók.
 (5) A pénzügyi ellenjegyzés tényét a pénzügyi ellenjegyző a megrendelés, szerződés, megállapodás valamennyi
példányának aláírásával igazolja, és egyidejűleg keltezéssel látja el.
(6) A PSZF a kötelezettségvállalás tényét nyilvántartásba veszi, és továbbítja a dokumentumokat a kötelezettségvállalónak
aláírásra.
(7) Az Ávr. 54. § (3) bekezdésének megfelelően, ha a kötelezettségvállalás nem felel meg az Áht. 37. § (1) bekezdésében
előírtaknak, a pénzügyi ellenjegyzőnek erről írásban tájékoztatnia kell a kötelezettségvállalásra jogosultat és
a gazdasági vezetőt.
(8) Az Ávr. 54. § (4) bekezdésének megfelelően, ha a kötelezettségvállalásra jogosult a tájékoztatás ellenére írásban
utasítást ad a pénzügyi ellenjegyzésre, a pénzügyi ellenjegyző köteles annak eleget tenni. Ez esetben
a kötelezettségvállalás dokumentumát „a kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzése utasításra történt” záradékkal
köteles ellátni. Az írásbeli utasítás tényéről és a záradékolásról haladéktalanul írásban értesítenie kell a minisztert,
amennyiben nem a miniszter a kötelezettségvállalásra jogosult. A pénzügyi ellenjegyző még utasítás esetén sem
ellenjegyezheti a kötelezettségvállalás dokumentumát, amennyiben a Kttv. 78. § (2) bekezdésében foglalt valamelyik
eset fennáll.
11. A kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó nyilvántartási kötelezettség 12. § (1) A Miniszterelnökség szervezeti egységei által az SZKF jogtanácsosa által ellenjegyzett nyílt szerződéseket tartalmazó
nyilvántartást az SZKF vezeti.
(2) Amennyiben a kötelezettségvállalás jogi ellenjegyzését nem az SZKF vezetője vagy jogtanácsosa végzi,
a  kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti egység vezetője köteles tájékoztatni az SZKF vezetőjét
az  általuk  megkötött szerződésekről a szerződésekre vonatkozó, az információs önrendelkezési jogról és az
információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvényben meghatározott adatokat tartalmazó táblázat megküldésével.
VI. Fejezet
Teljesítésigazolás 13. § (1) Teljesítés igazolására
a) a kötelezettségvállaló vagy
b) a kötelezettségvállaló által a kötelezettségvállalás dokumentumában vagy más dokumentumban írásban
kijelölt személy
jogosult. (2) A teljesítés igazolása során az Ávr. 57. §-ának megfelelően kell eljárni, és az okiratok alapján meg kell győződni arról,
hogy a feladat elvégzése előírásszerűen, a megrendelésben, szerződésben foglaltak szerint megtörtént-e, illetve az
ellenérték kifizetése és annak összegszerűsége megalapozott-e.
(3) A teljesítésigazoló felelős
a) a teljesítés megfelelő ellenőrzéséért vagy ellenőriztetéséért, ennek dokumentálásáért vagy
dokumentáltatásáért,
b) a szerződéstől eltérő teljesítés elfogadása esetén a teljesítéselfogadás okainak a dokumentálásáért vagy
dokumentáltatásáért,
c) a teljesítésigazolásban foglalt megállapításokért,
d) a teljesítés hiányossága esetén intézkedések megtételéért, szükség esetén hiánypótlás kibocsátásáért,
e) a teljesítésigazolás kiadásának határidőben történő megtagadásáért, a megtagadás indokoltságáért, valamint
a szerződésen alapuló igény érvényesítése iránti intézkedések megtételéért.
 (4) Amennyiben a teljesítéssel kapcsolatban kifogás nem merül fel, a teljesítésigazolásra jogosult személy a teljesítésről
szerződés esetén a Miniszterelnökség intranet hálózatán közzétett „Teljesítésigazolás (szerződés esetén)”, megrendelés
esetén a Miniszterelnökség intranet hálózatán közzétett „Teljesítésigazolás (megrendelés esetén)” formanyomtatvány
használatával teljesítésigazolást állít ki.
(5) A teljesítésigazolás határidőben történő kiállításáért a szerződés vagy megrendelés szakmai kezdeményezője felelős.
 (6) A teljesítés elfogadásáról a szakmai kezdeményező írásban tájékoztatja a partnert, szerződő felet, aki a teljesítésigazolás
szerint jogosult a számla kiállítására és benyújtására.
 (7) Nincs szükség teljesítésigazolásra a III. Fejezet 4. § (3) bekezdés a)–c), e)–j) pontjában felsorolt esetekben.
 (8) Készpénzfizetési számla teljesítésigazolásához a Miniszterelnökség intranet hálózatán közzétett „Teljesítésigazolás
(készpénzes kifizetés esetén)” megnevezésű űrlapot kell használni. VII. Fejezet
Érvényesítés
14. § (1) Az Ávr. 58. § (5) bekezdésével összhangban érvényesítést csak a gazdasági vezető vagy az általa írásban megbízott,
a  felsőoktatásban szerzett pénzügyi-számviteli végzettséggel vagy legalább középfokú iskolai végzettséggel és
emellett pénzügyi-számviteli képesítéssel rendelkező munkatárs végezhet.
(2) Az Ávr. 58. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően az érvényesítéssel megbízott személy e feladat keretében
köteles meggyőződni arról, hogy
a) rendelkezésre áll-e a teljesítésigazolás, és az összhangban áll-e a kötelezettségvállalás dokumentumával,
b) a számla megfelel-e az alaki követelményeknek (kibocsátó aláírás, bélyegző),
c) a számla számszakilag helyes,
d) a befektetett eszközök, készletek, anyagok bevételezése vagy átvétele megtörtént,
e) a számlát, a teljesítésigazolást a kötelezettségvállalás dokumentumával összhangban állították ki,
f ) a kifizetés időpontjában a fedezet rendelkezésre áll,
g) a kifizetés nem sérti a gazdálkodásra vonatkozó szabályokat.
(3) Az érvényesítésnek tartalmaznia kell az Ávr. 58. § (3) bekezdése szerint a megállapított összeget, az érvényesítésre
utaló megjelölést és az érvényesítő keltezéssel ellátott aláírását.
(4) Az érvényesítő feladata továbbá annak igazolása, hogy a Forrás SQL program analitikus nyilvántartásában rögzített
számla, bizonylat vagy egyéb elszámolás nyilvántartásba vétele helyesen történt.
(5) Ha a kifizetés bármely okból nem engedélyezhető, a PSZF munkatársa gondoskodik a számla kiállítójának
tájékoztatásáról, és intézkedik a hiánypótlás iránt. Szükség esetén a kezdeményező szervezeti egységet tájékoztatja.
(6) Ha az érvényesítő az Áht., az Ávr., az Áhsz. vagy belső szabályzatok megsértését tapasztalja, köteles ezt jelezni
az  utalványozónak. Az Ávr. 58. § (2) bekezdése alapján az érvényesítés nem tagadható meg, ha ezt követően
az utalványozó erre írásban utasítja. Ez esetben az érvényesítő az utalványrendeletet „az utalványozás érvényesítése
utasításra történt” záradékkal köteles ellátni. Az utasítás tényéről és a záradékolásról az érvényesítőnek 8 napon belül
értesítenie kell a gazdasági vezetőt és a gazdálkodásért és személyügyekért felelős helyettes államtitkárt.
Az érvényesítésre még utasítás esetén sem kerülhet sor, amennyiben a Kttv. 78. § (2) bekezdésében foglalt valamelyik
eset fennáll.
VIII. Fejezet
Utalványozás és utalvány ellenjegyzése 15. § (1) Az utalványozó köteles ellenőrizni, hogy a kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzése során az Ávr.-ben és a jelen
szabályzatban előírtaknak megfelelően jártak-e el, továbbá hogy a szakmai teljesítésigazolás és az érvényesítés
megtörtént-e.
(2) A Miniszterelnökség képviseletében utalványozásra jogosult
a) a miniszter értékhatár nélkül;
b) a gazdálkodásért és személyügyekért felelős helyettes államtitkár értékhatár nélkül;
c) a miniszter által a Miniszterelnökség intranet hálózatán közzétett „Felhatalmazás kötelezettségvállalásra,
teljesítésigazolásra” elnevezésű dokumentumban meghatározott felhatalmazással írásban kijelölt,
a  Miniszterelnökség alkalmazásában álló vezető beosztású személy, a felhatalmazásban meghatározott
értékhatárig.
(3) A bevételek és a kiadások utalványozására jogosult személyeket a gazdasági vezető javaslatára a Miniszterelnökség
intranetes hálózatán közzétett „Felhatalmazás kötelezettségvállalásra, teljesítésigazolásra” elnevezésű
dokumentumon a miniszter jelöli ki az Ávr. 59. § (1) bekezdésében és a 60. §-ában foglaltakra figyelemmel.
(4) Az Ávr. 59. § (2) bekezdésének megfelelően utalványozni készpénzes fizetési mód esetén az érvényesített
pénztárbizonylatra rávezetett rendelkezéssel, minden más esetben külön írásbeli rendelkezéssel lehet.
(5) Az utalványozás ellenjegyzése során meg kell győződni arról, hogy az utalvány az Ávr.-ben előírtakon túl megfelelően
tartalmazza-e a kötelezettségvállalás nyilvántartásba-vételi sorszámát, valamint a főkönyvi számla számát, az
egységes rovatrend szerinti rovatkódját, valamint az egyéb számviteli nyilvántartási dimenzió azonosítókat
(ügyletkódot, szervezeti egységet, egyedi gyűjtőt, pénzforrást, szakfeladat-részletezőt).
16. § (1) Átutalást indítani, pénztári kifizetést végrehajtani csak az érvényesítési és utalványozási folyamat maradéktalan
végrehajtását követően lehet.
(2) Átutalási megbízás aláírására a miniszter által a Magyar Államkincstár felé (a továbbiakban: kincstár)
– számlaszámonként – bejelentett személyek jogosultak.
(3) Az átutalás történhet átutalási bizonylaton, illetve elektronikusan, a kincstár által működtetett GIRO ELEKTRA
rendszeren keresztül. Az átutalások rendjéről a Miniszterelnökség Pénzkezelési szabályzata rendelkezik.
(4) A Miniszterelnökség házipénztárt működtet. A házipénztár működtetésével kapcsolatos szabályokat
a Miniszterelnökség Pénzkezelési szabályzata tartalmazza.
(5) A benyújtott számlákat, elszámolásokat, egyéb bizonylatokat fizetési határidőre ki kell egyenlíteni. Ennek feltétele,
hogy a számlák, a teljesítésigazolás és a teljesítést alátámasztó dokumentumok hibátlanul és hiánytalanul, az előírt
határidőben a PSZF-re megérkezzenek.
(6) A jóváhagyott kötelezettségvállalás (feljegyzés) fedezetére a kezdeményező szervezeti egység munkatársa indokolt
esetben készpénzelőleget a Miniszterelnökség intranet hálózatán közzétett „Feljegyzés előleg igényléséről”
elnevezésű űrlap kitöltésével és a PSZF-re történő megküldésével igényelhet.
(7) Az előleggel – ideértve a munkatársak által megelőlegezett kiadásokat is – az előleg, illetve a megelőlegezett kiadás
felhasználását igazoló teljesítési bizonylatok csatolásával egyidejűleg, a Miniszterelnökség intranet hálózatán
közzétett „Feljegyzés előleg elszámolásáról” elnevezésű űrlap kitöltésével és a PSZF-re való benyújtásával kell
elszámolni. Az előlegelszámolás során figyelembe kell venni az egyéb belső szabályzatokban előírt szabályokat is.
IX. Fejezet
A szerződés módosítása, megszűnése 17. § (1) Ha a szerződés tartalmában a szerződés aláírását követően bármiféle változás következik be, a kezdeményező
szervezeti egységnek szerződésmódosítást kell kezdeményeznie. A szerződésmódosítást a Miniszterelnökség
intranetes hálózatán közzétett „Kezdeményezés polgári jogi szerződés módosítására” elnevezésű űrlap kitöltésével
és SZKF részére történő megküldésével kell kezdeményezni.
(2) A módosításra vonatkozó kezdeményezésnek tartalmaznia kell:
a) az egyértelmű utalást a módosítandó szerződésre azonosítószám feltüntetésével, szükség szerint az eredeti
szerződés (elektronikus vagy papíralapú) másolatának csatolása mellett,
b) a módosítás indoklását (a módosítást kezdeményező fél, a módosítás oka, szükségessége),
c) a módosítandó szerződési pontok, tartalmi elemek pontos meghatározását.
(3) A szerződésmódosítás kezdeményezésére, elkészítésére, aláírására vonatkozó eljárási szabályok megegyeznek a jelen
szabályzatban rögzített szerződéskötési szabályokkal.
(4) A szerződésben foglaltak teljesítését a kezdeményező szervezeti egység követi nyomon, és nemteljesítés vagy hibás
teljesítés esetén a PSZF és az SZKF közreműködésével eljár a szerződési biztosítékok érvényesítése, a szerződés,
megrendelés megszüntetése vagy módosítása érdekében.
(5) A szerződés megszüntetését az SZKF-nél kell kezdeményezni. Az SZKF megvizsgálja a szerződés megszüntetésének
módját, és elkészíti a közös megegyezéssel vagy egyoldalú jognyilatkozattal történő megszüntető okiratot, melyet
a jogi és pénzügyi ellenjegyzést követően a kötelezettségvállaló ír alá.
(6) Ha a megkötött szerződést (megállapodást) bármely okból a Miniszterelnökséggel szerződő fél felmondja, vagy eláll
a szerződéstől, az erre vonatkozó dokumentumot a kézhezvételt követő napon meg kell küldeni az SZKF részére
további intézkedés céljából.
X. Fejezet
Kötelezettségvállalás lezárása 18. § (1) A megrendelés, szerződés teljes körű szakmai teljesítését követően, amennyiben a megrendelésben, szerződésben
meghatározott összeg nem került teljes mértékben felhasználásra, a kötelezettségvállalást kezdeményező szervezeti
egység vezetőjének gondoskodnia kell a kötelezettségvállalás lezárásáról.
(2) A kötelezettségvállalás lezárását az utolsó pénzügyi teljesítés kezdeményezésekor, a pénzügyileg teljesítendő
számlával és teljesítésigazolással egyidejűleg a Miniszterelnökség intranet hálózatán közzétett űrlapon kell igazolni
és azt a PSZF részére továbbítani.
XI. Fejezet
Bevételek elszámolásának elrendelése, termékértékesítés és szolgáltatás számlázása
12. Bevételek elrendelése 19. § (1) A Miniszterelnökség a központi költségvetési támogatás mellett az Európai Unió alapjaiból, illetve egyéb nemzetközi
forrásokból, továbbá egyéb, eseti jellegű bevételekből gazdálkodik. A bevételek beszedésének elrendelésére
(utalványozás) miniszter vagy az általa írásban meghatalmazott személy jogosult.
(2) Az Ávr. 59. § (5) bekezdése szerint nem kell utalványozni:
a) a közigazgatási hatósági határozaton alapuló, az egységes rovatrend B3. Közhatalmi bevételek rovatain
elszámolandó költségvetési bevételek beszedését, az egységes rovatrend B401. Készletértékesítés ellenértéke,
B402. Szolgáltatások ellenértéke és B403. Közvetített szolgáltatások ellenértéke rovatain elszámolandó
költségvetési bevételeket,
b) az egységes rovatrend B813. Maradvány igénybevétele rovatain elszámolandó finanszírozási bevételek
teljesítését.
13. Számlázandó bevételek 20. § (1) A Miniszterelnökség által teljesített szolgáltatások, illetve a Miniszterelnökség által igénybe vett, továbbszámlázásra
kerülő szolgáltatások, valamint a vagyon hasznosításából (bérbeadás, értékesítés), valamint a költségtérítésekből
származó bevételek számlázását a PSZF végzi. A számlákról a PSZF a Forrás SQL programban analitikus nyilvántartást
vezet, és gondoskodik a követelések határidőre történő beszedéséről.
(2) A Miniszterelnökség részéről számla kibocsátását a gazdasági vezető, illetve az általa írásban felhatalmazott személy
rendelhet el.
(3) Számla kiállítására okirat, feljegyzés és az elvégzett szolgáltatások összegszerűen meghatározott vagy tételes
kalkulációja alapján kerülhet sor.
(4) Számlázandó bevételnek minősülnek
a) a dolgozói térítések keretében a mobiltelefon-költségtérítés továbbszámlázása a Szervezet-ellátási és
Logisztikai Főosztály által megküldött a mobiltelefon-szolgáltató által közölt részletező lista alapján,
b) tárgyi eszköz és hulladékanyag-értékesítés bevételei,
c) bérleti díj bevételek, valamint
d) különféle egyéb bevételek.
14. Nem számlázandó bevételek 21. § Nem szükséges azon bevételek számlázása, amelyek nem termékértékesítésből vagy szolgáltatásnyújtásból
származnak.
Nem számlázandó bevételek az európai uniós vagy egyéb nemzetközi forrásból származó, az intézményrendszer
működtetésével kapcsolatos bevételek, melyek a Miniszterelnökség kedvezményezetti pozíciójából erednek,
másrészt egyes meghatározott kiadásokhoz pótlólagos forrást jelentenek.
Nem számlázandó bevételnek minősülnek:
a) az Európai Unió támogatásával megvalósuló programok fejezeti kezelésű előirányzataiból kapott működési
célú támogatás értékű bevételek,
b) az államháztartáson kívülről kapott pénzeszközök,
c) az előző évi előirányzat-maradvány átvétele fejezeti kezelésű előirányzatoktól, intézményektől,
d) a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak és a társadalombiztosítás szerveinek állami felügyeletéről szóló
1998. évi XXXIX. törvény 9. §-ában szabályozott költségtérítés összege,
e) a kötbérek, az egyéb kártérítések és a bánatpénz,
f ) a valutakészletek, devizaszámlán lévő deviza forintra történő átváltásakor elszámolt árfolyamnyereség- és
kamatbevételek,
g) különféle egyéb bevételek (pl. bírság-visszautalás),
h) igazgatási szolgáltatási díjak.
XII. Fejezet
A belső kontrollrendszer általános szabályai, beszámoltatás
22. § (1) A belső kontrollrendszer a Miniszterelnökségen belül az intézményi előirányzatok felhasználásával összefüggésben
a gazdálkodásért felelős szakmai kezelők, a szakmai felügyeletet gyakorló felsővezetők és a PSZF által folytatott első
szintű rendszer, melynek célja a rendelkezésre álló források szabályszerű, szabályozott, gazdaságos, hatékony és
eredményes felhasználásának biztosítása. Az irányítási és kontrollrendszer magában foglalja:
a) a pénzügyi döntések és dokumentumok elkészítését [ideértve a költségvetési tervezés, a kötelezettségvállalások,
a szerződések (megállapodások), megrendelések, a kifizetések, a szabálytalanság miatti visszafizetések
dokumentumait is],
b) az előzetes és utólagos pénzügyi ellenőrzést, a pénzügyi döntések szabályszerűségi és szabályozottsági
szempontból történő jóváhagyását, illetve ellenjegyzését,
c) a gazdasági események elszámolását (a hatályos jogszabályoknak megfelelő könyvvezetés és beszámolás)
az a)–c) pontokban szereplő feladatkörök elkülönítése mellett.
(2) A belső kontrollrendszernek az előirányzatok felhasználásával összefüggésben biztosítania kell, hogy
a) a Miniszterelnökség Igazgatásának valamennyi, gazdálkodással kapcsolatos tevékenysége és célja összhangban
legyen a szabályszerűség, szabályozottság és a megbízható gazdálkodás elveivel,
b) az eszközökkel és forrásokkal való gazdálkodásban ne kerüljön sor pazarlásra, visszaélésre, rendeltetésellenes
felhasználásra,
c) megfelelő, pontos és naprakész információk álljanak rendelkezésre a költségvetési szerv intézményi előirányzat
gazdálkodásával kapcsolatosan,
d) a belső kontrollrendszer harmonizációjára és összehangolására vonatkozó irányelvek végrehajtásra kerüljenek,
e) a rendelkezésre álló eszközök és források a szabályszerűség, szabályozottság és megbízható gazdálkodás
elveivel összhangban kerüljenek felhasználásra.
 (3) Az irányítási és kontrollfeladatok ellátása a következők szerint történik:
a) a pénzügyi döntések dokumentumainak elkészítését és ellenőrzését illetően
aa) a költségvetési tervezés a szakmai kezelők bevonásával a PSZF feladata, ellenőrzi a KIF,
ab) a kötelezettségvállalás szabályszerű előkészítése, kezdeményezése, a teljesítések igazolása a szakmai
szervezeti egység feladata, melyet a szakmai felügyeletet gyakorló felsővezető vagy
kötelezettségvállaló ellenőriz,
ac) a szerződés tartalmi előkészítése, a szerződés jogi ellenjegyzése az SZKF feladata,
ad) az előirányzatok, kötelezettségvállalások nyilvántartását, a kötelezettségvállalás teljesítéséhez
szükséges forrás rendelkezésre állásának és a kifizetés kezdeményezéséhez kapcsolódó
dokumentumok teljességének ellenőrzését (érvényesítés) a PSZF Pénzügyi Osztály végzi, és a PSZF
vezetője ellenőrzi,
b) az előzetes pénzügyi ellenőrzés keretében a pénzügyi döntések szabályszerűségi és szabályozottsági
szempontból történő jóváhagyását, illetve ellenjegyzését a PSZF vezetője látja el, ellenőrzi a gazdálkodásért és
személyügyekért felelős helyettes államtitkár,
c) a gazdasági események elszámolását biztosító feladatokat, így a kötelezettségvállalások nyilvántartását,
a hatályos jogszabályoknak megfelelő könyvvezetést, valamint az elemi beszámolót az intézményi költségvetés
tekintetében a PSZF Számviteli Osztály állítja össze, a PSZF vezetője, valamint a KIF ellenőrzi.
XIII. Fejezet
Nyilvántartások, beszámolás (előirányzatok felhasználása, módosítása, adatszolgáltatások,
időszaki és éves beszámolók készítésének rendje)
15. Az előirányzatok felhasználásának általános szabályai 23. § (1) Azon tárgyévi előirányzatok esetében, ahol a pénzügyi teljesítés határideje nem haladhatja meg a tárgyévet követő
év június 30-át, a szakmai, műszaki teljesítés időpontja nem lehet későbbi, mint a tárgyévet követő év május 31.
(2) Az intézményi költségvetés terhére történő kötelezettségvállalások analitikus nyilvántartását a PSZF vezeti.
A nyilvántartást úgy kell vezetni, hogy abból a kötelezettségvállalás évenkénti és halmozott összege megállapítható
legyen.
(3) A kötelezettségvállalások analitikus nyilvántartását a Forrás SQL program biztosítja.
16. Munkaerő-gazdálkodási feladatok 24. § (1) A Miniszterelnökség bértömegkeretét – az adott időszakra vonatkozó feladatok figyelembevételével – a gazdálkodásért
és személyügyekért felelős helyettes államtitkár ellenjegyzése mellett a miniszter hagyja jóvá.
(2) A jóváhagyott bértömegkeretek év közbeni módosításáról a felmerülő többletfeladatok, illetve a szervezeti egységek
közötti feladatmegosztás változása esetén az illetékes szervezeti egység vezetőjének javaslatára, a HF által indított
kezdeményezés alapján a gazdálkodásért és személyügyekért felelős helyettes államtitkár jóváhagyásával a miniszter
dönt.
(3) Az aktuális létszámról és a kapcsolódó adatokról a HF részletes nyilvántartást vezet (állománytábla). A státuszok
változásáról a HF a PSZF-et haladéktalanul tájékoztatja.
17. Előirányzatok átcsoportosítása, módosítása 25. § (1) A saját hatáskörben kezdeményezett előirányzat-módosításokat a PSZF vezetője hagyja jóvá.
 (2) A céljelleggel, meghatározott szakmai feladatra más fejezetnek átadott vagy más fejezettől átvett előirányzatok
felhasználásának kormányhatározaton vagy az államháztartásért felelős miniszter engedélyén és a hozzá kapcsolódó
megállapodáson kell alapulnia. Az átvett vagy átadott előirányzatokat csak a célnak megfelelően, a megállapodásban
rögzített elszámolási kötelezettség teljesítésével lehet felhasználni. Az intézményi előirányzat-átcsoportosításokról,
év közbeni előirányzat-módosításokról a PSZF nyilvántartást vezet.
(3) Az előirányzat módosítása az erre rendszeresített kincstári űrlapon történik. Az űrlapok kitöltése és továbbítása
– a kincstárnál bejelentett módon – a PSZF és a KIF feladata a hatásköröknek megfelelően.
(4) Év végén és a kincstári pótkezelési időszakban az előirányzatok módosításakor a kincstár által kiadott, az év végi
kincstári zárással és következő évi nyitó műveletekkel és pénzügyi tranzakciókkal kapcsolatos költségvetési
gazdálkodási teendőkről szóló tájékoztatóban rögzített ütemtervnek és határidőknek megfelelően kell eljárni.
(5) Az intézményi költségvetést érintő eredeti és módosított előirányzatok nyilvántartása és könyvelése
a Miniszterelnökség Igazgatás Számlarendjében rögzített módon történik. Az előirányzatok analitikus nyilvántartását
a PSZF vezeti, és havi rendszerességgel egyezteti a kincstár PJ02/B megnevezésű adatszolgáltatásával.
(6) A bevételek alakulását a PSZF folyamatosan figyelemmel kíséri. A bevételekhez kapcsolódó szükséges előirányzatmódosításokat saját hatáskörben a PSZF, irányítószervi hatáskörben pedig a KIF intézi.
18. A Miniszterelnökség uniós projektjeit érintő előirányzat-módosítása 26. § (1) A Miniszterelnökség mint kedvezményezett projektjeinek európai uniós programokhoz kapcsolódó előirányzatok
terhére történő kifizetései az alábbi módokon történnek:
a) szállítói finanszírozás keretében az UFF teljesíti az utalásokat. Az UFF a pénzügyi teljesítést követően
a kötelezettségvállalás dokumentumait, valamint a kifizetésekhez szükséges bizonylatok másolati példányait
megküldi a PSZF részére. Ezen dokumentumok alapján a PSZF Projektkezelési Osztálya rögzíti a Forrás SQL
programban a kötelezettségvállalási és pénzforgalom nélkül a teljesítési adatokat,
b) utófinanszírozás keretében a PSZF teljesíti az utalásokat az Igazgatás költségvetéséből történő megelőlegezéssel
az eredeti bizonylatok és dokumentumok alapján. A pénzügyi teljesítést követően a PSZF Projektkezelési
Osztálya az UFF felé történő elszámolás keretében visszaigényli a megelőlegezett összeget az uniós forrásból.
(2) A szállítói finanszírozások esetében a havi zárások alkalmával a PSZF Számviteli Osztálya a fejezeti átadás keretében
rögzített kötelezettségvállalásokkal összhangban, saját hatáskörben gondoskodik az előirányzat módosításáról.
XIV. Fejezet
Költségvetési beszámolók, adatszolgáltatások készítése és belső adatszolgáltatás
27. § (1) A gazdasági vezető helyett a PSZF vezetője felelős a Miniszterelnökség intézményi költségvetése következő számviteli
és költségvetési adatszolgáltatásainak, beszámolóinak elkészítéséért:
a) elemi költségvetés,
b) havi kincstári költségvetési jelentés,
c) időközi mérlegjelentés,
d) éves költségvetési beszámoló,
e) zárszámadás és maradványelszámolás.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatásokat, beszámolókat az Áht., az Ávr. és az Áhsz. és a vonatkozó jogszabályok,
valamint a kincstár, a KIF és az NGM utasításaiban meghatározott tartalommal, formában és határidőre kell elkészíteni.
(3) Belső adatszolgáltatás keretében a PSZF a következő jelentéseket készíti el:
a) havonta jelentés az intézményi kötelezettségvállalásokról és a rendelkezésre álló szabad keretről a tárgyhót
követő 25. napig, tárgyévben először az I. negyedévet követő hó 25-ig a gazdálkodásért és személyügyekért
felelős helyettes államtitkár részére,
b) negyedévenként a tárgynegyedévet követő hó 25-ig értesítést küld a szervezeti egységek vezetőinek
a  szervezeti egységük részére az elemi költségvetés készítésekor megállapított keret felhasználásának
mértékéről, a még rendelkezésre álló szabad keretről, ennek helyességét a szervezeti egységek vezetői 5 napon
belül elektronikus és papíralapú formában is kötelesek visszaigazolni,
c) rendkívüli adatszolgáltatás a felmerülő igények alapján.
 (4) Ha a pénzügyi jelentésben a jóváhagyott keretek tervtől eltérő szerkezetű vagy időben nem arányos felhasználása
állapítható meg, a gazdálkodásért és személyügyekért felelős helyettes államtitkár indoklást kérhet.
XV. Fejezet
Záró rendelkezések 28. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a Miniszterelnökség gazdálkodásának egyes kérdéseiről szóló 6/2012. (III. 22.) Miniszterelnökségi
utasítás.
 (3) A jelen szabályzathoz kapcsoló űrlapokat és adatlapmintákat a gazdálkodásért és személyügyekért felelős helyettes
államtitkár jóváhagyását követően a Miniszterelnökség intranet hálózatán kell közzétenni.
Lázár János s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
64/2006. (HK 14.) HM határozata az MH KFOR MLF Század ideiglenes katonai szervezet megszüntetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 76. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a NATO irányítása alatt
végrehajtott balkáni katonai békefenntartó műveletekhez
történő magyar hozzájárulásról szóló 94/2001. (XII. 21.)
OGY határozatban, a NATO irányítású koszovói békefenntartásban résztvevő nemzetközi erőkben (KFOR) történő magyar katonai részvételről szóló 2258/2005.
(XI. 25.) Kormány határozatban, valamint a Magyar Honvédség külföldi feladat-végrehajtásra tervezett ideiglenes
katonai szervezetei megalakításával kapcsolatos egyes
kérdésekről szóló 44/2005. (HK 10.) HM utasításban foglaltakra – a következő
megszüntető határozatot adom ki: 1. A Magyar Honvédség KFOR MLF Század ideiglenes katonai szervezetet – melynek rövidített megnevezése:
MH MLF SZD; székhelye: Kaposvár, Füredi út 156.,
postacíme: 7401 Kaposvár, Pf. 179/MH MLF SZD; alkalmazási körzete: Magyarország, külföldön a KFOR NATO
műveleti terület, alapítója a honvédelmi miniszter – 2006.
augusztus 31-jei hatállyal megszüntetem.
2. A vagyoni jogok és kötelezettségek tekintetében a
megszüntetett költségvetési szerv jogutódja az MH Szárazföldi Parancsnokság (a továbbiakban: MH SZFP),
melynek székhelye: 8000 Székesfehérvár, Zámolyi út;
postacíme: 8001 Székesfehérvár, Pf. 151.
A költségvetési szerv megszüntetése következtében az
alapítót megillető jogok érvényesítéséből és az alapítót terhelő kötelezettségek teljesítéséből adódó pénzügyi és
számviteli feladatokat a katonai szervezet felszámolásától
kezdve a Honvédelmi Minisztérium Pénzügyi és Számviteli Szolgálat illetékes szerve látja el.
3. A költségvetési egység részére meghatározott alapfeladatok, pénzügyi és gazdálkodási feladatok végrehajtásáról az MH SZFP részjogkörű költségvetési egységeként
létrehozásra kerülő MH KFOR Század ideiglenes katonai
szervezet alapító határozata, valamint az MH KFOR törzstisztek és század kihelyezéséről szóló 36/2006. (HK 10.)
HM KÁT–HM HVKF együttes intézkedés rendelkezik.
4. Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba és
a Magyar Honvédség KFOR MLF Század ideiglenes
katonai szervezet létrehozásáról szóló 157/2005. (HK 24.)
HM határozat 2006. augusztus 31-jén hatályát veszti.
Juhász Ferenc s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
250/2010. (X. 25.) KE határozata az 1956-os Emlékérem és az 1956-os Emléklap adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés j) pontjában biztosított jogkörömben, az 1956-os Emlékérem és Emléklap alapításáról szóló
1991. évi XLIII. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére
Farkas Lászlónak,
Hódos Ernőnek,
Józsa Sándornak,
Kóródy Lajos Andrásnak,
Lakatos Ferenc Sándornak,
Maleczki Miklósnak,
Mezei Árpádnak,
Simon Jánosnak,
Ujlaki Dénes Tibornak az
1956-os Emlékérmet; Feledy Péternek,
Haás György Imrének,
Hencz Erik Győzőnek,
dr. Kahler Frigyesnek,
Lukács József Istvánnak,
Matthaeidesz Konrád Sándornak,
Mihala Tibornénak,
dr. M. Kiss Sándornak,
Rózsa Pál Nándornénak,
özv. Szabó Lajos Bélánénak,
Varjú Ferenc Józsefnek az
1956-os Emléklapot; Hubina Mihálynak,
Nagy Szeder Istvánnak,
Pap Istvánnak,
Péter Balázsnak,
Pétervári (Pavlicz) Jánosnak
az 1956-os Emlékérmet, posztumusz adományozom. Budapest, 2010. október 4.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
71/2013. (V. 30.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 221. § (2) bekezdés c) pontja alapján, a közigazgatási és
igazságügyi miniszter javaslatára
dr. kátai ildikót, a  Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárát e  tisztségéből más fontos
megbízatására tekintettel
– 2013. május 31-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
398/2017. (X. 13.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Horváth Istvánt 2017. október 11-ei hatállyal a Miniszterelnökség államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2017. október 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
8/2003. (VIII. 14.) MeHVM rendelete az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés szabályairól a polgári nemzetbiztonsági szolgálatoknál.
A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény
(a továbbiakban: Mvt.) 9. §-ának (3) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján — figyelemmel az Mvt. 17. §-ának
(7) bekezdésében és 86. §-ában foglalt rendelkezésekre —
a következőket rendelem el:
Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed:
a) az Információs Hivatalra, a Nemzetbiztonsági Hiva
talra és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatra (a továbbiakban: szolgálatok),
b) a szolgálatok hivatásos és közalkalmazotti jogviszonyban foglalkoztatott munkatársai (a továbbiakban
együttesen: alkalmazottak) által folytatott minden szervezett tevékenységre. (2) Az Mvt. rendelkezéseit az e rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
2. § E rendelet alkalmazásában:
a) munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró: a főigazgató és
az állományilletékes parancsnok;
b) állományilletékes parancsnok: a polgári nemzetbiz
tonsági szolgálatok hivatásos állományú tagjai szolgálati
viszonyának létesítéséről, tartalmáról és megszüntetéséről
szóló 1/1997. (II. 26.) TNM rendelet 62. §-ában meghatározott személy;
c) szolgálati elöljáró: a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.) 2. §-ának d) pontjában meghatározott személy;
d) munkabiztonsági hatóság: a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszter (a továbbiakban: miniszter), a főigazgató, a munkabiztonsági főfelügyelő és a
munkabiztonsági felügyelő;
e) szervezett tevékenység: az Mvt. 87. §-ának 9. pontja
szerinti szervezett munkavégzés és szolgálati feladat ellátása;
f) szolgálati kötelmekkel összefüggő (munka) baleset: az
Mvt. 87. §-ának 3. pontjában meghatározott olyan baleset,
amely az alkalmazottakat szervezett tevékenység során
vagy azzal összefüggésben éri, függetlenül annak helyétől,
időpontjától, valamint a sérült közrehatásának mértékétől.
Ilyen balesetnek minősül továbbá az a baleset is, amely
az alkalmazottat szolgálatba vagy munkába rendelés esetén a rendelkező parancs vételétől számított időtől a szolgálatteljesítési (munka) helyére történő megérkezéséig,
illetve onnan lakóhelyére vagy tartózkodási helyére menet
közben éri;
g) kötött szolgálatteljesítési (munka) hely: az a meghatározott méretű (alapterületű) kijelölt hely (terület), amelyet az alkalmazott kizárólag szolgálati elöljárója vagy az
adott munkavégzést közvetlenül irányító személy engedélyével, illetve leváltását követően hagyhat el;
h) veszélyes haditechnikai eszköz: a haditechnikai eszközök beszerzésére vonatkozó eljárási szabályokról szóló
152/1999. (X. 22.) Korm. rendelet mellékletében felsorolt
olyan haditechnikai eszköz, amely használatakor az alkalmazott egészsége, testi épsége — megfelelő védelem hiányában — súlyos károsító hatásnak lehet kitéve;
i) veszélyes speciális munkaeszköz: a szolgálatteljesítés
vagy munkavégzés során használt saját gyártású olyan technikai eszköz, amely használatakor az alkalmazott egész
sége, testi épsége — megfelelő védelem hiányában —
súlyos károsító hatásnak lehet kitéve.
A munkavédelem szervezete 3. § (1) A miniszter a szolgálatokat érintő munkavédelmi
ágazati feladatait a Miniszterelnöki Hivatal állományába
tartozó, erre kijelölt személy (a továbbiakban: munkabiztonsági főfelügyelő) útján gyakorolja.
(2) A munkabiztonsági főfelügyelő ellenőrzi a szolgálatok munkabiztonsági tevékenységét, és ellátja a szolgálatok munkabiztonsági felügyelőinek szakmai irányítását.
(3) A munkabiztonsági főfelügyelő jogosult — a szabálysértési eljárást kivéve — az Mvt. 84. §-ának (1) bekezdésében meghatározott intézkedések megtételére.
4. § (1) A főigazgatók feladata az irányításuk alá tartozó
szolgálatoknál az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés feltételeinek a biztosítása. E feladatukat munkabiztonsági felügyelők útján látják el.
(2) A munkabiztonsági felügyelő tervezi, szervezi és
ellenőrzi a szolgálat munkavédelmi tevékenységét és végzi
a munkabiztonsági megbízottak szakmai irányítását.
(3) A munkabiztonsági felügyelő munkavédelmi ügyekben a főigazgató nevében jogosult eljárni. Jogállását, hatáskörét és feladatait a Szervezeti és Működési Szabályzatban kell meghatározni, beosztását az állománytáblában
kell rögzíteni.
(4) A szolgálatoknál alkalmazandó munkabiztonsági
felügyelők legkisebb kötelező létszámát, a munkavédelmi
szakképesítési követelményeket és a munkavégzés napi
időtartamát a rendelet 1. számú melléklete tartalmazza.
5. § (1) A főigazgató az egészséget nem veszélyeztető és
biztonságos munkavégzés követelményeit az irányítása alá
tartozó szolgálatra vonatkozóan Munkavédelmi Szabályzatban (a továbbiakban: MvSz) határozza meg. Az MvSz
kötelező tartalmi elemeit a rendelet 2. számú melléklete
tartalmazza.
(2) A főigazgató évente köteles értékelni az általa irányított szolgálatnál a munkavédelem helyzetét és a munkavédelmi ellenőrzések tapasztalatait, valamint meghatározni az ezekkel kapcsolatos feladatokat. A szolgálat mun
kavédelmi helyzetéről, illetve a munkavédelmi ellenőrzés
eredményéről készített összefoglaló jelentést a munkabiztonsági főfelügyelő útján a miniszter részére fel kell terjeszteni.
6. § (1) A szolgálatok szervezeti egységeinek munkabiztonsági hatósági ügyeiben — a szolgálat egészét kivéve — első
fokon a munkabiztonsági felügyelők járnak el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott ügyekben az első
fokú határozat ellen benyújtott fellebbezést másodfokon a
főigazgatók bírálják el.
(3) A szolgálat egészét érintő munkabiztonsági hatósági
ügyekben első fokon a munkabiztonsági főfelügyelő jár el.
(4) A munkabiztonsági főfelügyelő határozata ellen benyújtott fellebbezést másodfokon a miniszter bírálja el.
7. § A szolgálatok tevékenységük szerint, a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 5/1993. (XII. 26.) MüM rendelet
2. számú melléklete 1. pontjában foglaltak alapján, a
II. munkavédelmi szempontú veszélyességi osztályba tartoznak.
A munkavédelemmel összefüggő követelmények
és eljárási rend [Az Mvt. 18. §-ának (3) bekezdéséhez]
8. § Veszélyes haditechnikai eszközt és veszélyes speciális
munkaeszközt rendszeresíteni, üzembe helyezni vagy használatba venni csak abban az esetben lehet, ha az eszköz
kielégíti az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos
munkavégzés követelményeit, és ezt a körülményt a gyártó,
importáló vagy beszerző szervezet, ennek hiányában az
üzemeltető szolgálat megfelelőség (minőség) tanúsítás
során igazolja vagy igazoltatja.
(Az Mvt. 23. §-ához) 9. § A rendszeresített veszélyes haditechnikai eszközök és
veszélyes speciális munkaeszközök biztonságos műszaki
állapotának megőrzése érdekében az eszközök biztonsági
felülvizsgálatát a megfelelőségi (minőségi) tanúsítványukban, műszaki leírásukban, illetve az üzemeltetésükre
vonatkozó külön szabályzatban meghatározott időszakonként — de legalább 5 évenként — el kell végezni. A vizsgálatot az eszköz jellege szerint megfelelő, akkreditált vagy
más, jogszabály által erre feljogosított személy vagy intézmény megbízásával, illetve az üzemeltető szolgálat bevonásával kell elvégezni.
(Az Mvt. 27. §-ához) 10. § A kötött szolgálatteljesítési (munka) helyeken azoknak
az alkalmazottaknak a részére, akik mozgásterükben a
szolgálatteljesítés vagy a munkavégzés érdekében korlátozottak — amennyiben az adott feladat- vagy munkakör
jellemző sajátosságai lehetővé teszik — 2 óra időtartamot
meghaladó munka után, az étkezési időn kívül, 10 perc
munkaközi szünetet vagy a végzett tevékenység jellegétől
eltérő, más mozgással járó, a monoton munkavégzést megszakító egyéb tevékenységet kell biztosítani.
(Az Mvt. 32. §-ához) 11. § Azokon a szolgálatteljesítési (munka) helyeken, ahol a
veszélyforrás hatásait egyéni védőeszköz használatával
vagy egyéb módon kiküszöbölni nem lehet, szervezési
intézkedésekkel kell biztosítani az alkalmazottak egészségét károsító hatások (zaj-, rezgés-, por- és vegyi ártalom,
sugárzás stb.) minimálisra történő csökkentését.
(Az Mvt. 37. §-ához) 12. § A kijáratok, vészkijáratok, kijelölt menekülési utak kijelölésénél a veszélyes terület gyors és biztonságos elhagyásának szempontjain túl figyelembe kell venni az objektumok, épületek és létesítmények őrzési, biztonsági feltételeit is.
[Az Mvt. 42. §-ának d) pontjához] 13. §
Amennyiben a szolgálat hivatásos állományú tagjának
szolgálatteljesítése során az egészségét, biztonságát fenyegető súlyos és közvetlen veszélyhelyzet alakul ki, jelen
téstételi kötelezettség mellett, szolgálati elöljárója utasítása szerint szüntetheti be szolgálati feladata végrehajtását
és hagyhatja el szolgálatteljesítési helyét.
[Az Mvt. 51. §-ának (2) bekezdéséhez] 14. §
(1) A szolgálat hivatásos állományú tagja munkavédelmi
szempontból veszélyesnek minősülő helyen — a szolgálat
belső normáiban meghatározott esetekben — szolgálati
feladatot egyedül is elláthat.
(2) Amennyiben a szolgálati elöljáró a végrehajtandó
szolgálati feladat olyan várható veszélyéről szerez tudomást, amely a hivatásos állományú tag életét, testi épségét
közvetlenül veszélyezteti, a veszélyeztetés megszüntetése
és a feladat végrehajtása érdekében köteles gondoskodni a
megfelelő létszám biztosításáról.
(Az Mvt. 57. §-ához) 15. § (1) A szolgálatoknál — a munkabiztonsági hatósági
tevékenység kivételével — a munkabiztonsági feladatok
ellátásának segítésére munkabiztonsági megbízotta(ka)t
lehet kijelölni.
(2) A munkabiztonsági megbízottnak a feladata ellátásához szükséges munkabiztonsági alapismereti képzésben
kell részesülnie.
(3) A munkabiztonsági megbízottat kijelölése esetén
megbízólevéllel kell ellátni, amelyben szakirányú feladatait is
meg kell határozni.
(4) A munkabiztonsági megbízottak létszámával és kijelölésével kapcsolatos szabályokat az MvSz-ben kell előírni.
(Az Mvt. 58. §-ához) 16. § A főigazgatók a fegyveres szervek hivatásos, közalkalmazotti és köztisztviselői állományának munkaköri egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságáról, a szolgálat-,
illetve keresőképtelenség megállapításáról, valamint a belügyi egészségügyi szolgálat igénybevételéről szóló 21/2000.
(VIII. 23.) BM—IM—TNM együttes rendeletben foglaltak
szerint kötelesek biztosítani foglalkozás-egészségügyi
szolgálat működését.
[Az Mvt. 60. §-a (1) bekezdésének e) pontjához]
17. § A munkavédelmi vizsgára kötelezettek körét és a vizsgáztatás szabályait az MvSz-ben kell meghatározni.
[Az Mvt. 63. §-ának (1) bekezdéséhez] 18. §
A szolgálat hivatásos állományú tagja szolgálatteljesítése során életének, egészségének és a testi épségének veszélyeztetése esetén is köteles szolgálati elöljárója utasításait
végrehajtani, szolgálati feladatát ellátni, kivéve ha azzal
nyilvánvalóan bűncselekményt követne el.
[Az Mvt. 64. §-ának (4) bekezdéséhez] 19. §
A szolgálati kötelmekkel összefüggő (munka) balesetek
kivizsgálásánál a rendelet 3. számú melléklete szerinti munkabaleseti jegyzőkönyvet kell alkalmazni.
(Az Mvt. 69. §-ához) 20. § A külföldi kiküldetés, szolgálati út, illetve külszolgálat
során elszenvedett szolgálati kötelmekkel összefüggő
(munka) baleset bejelentési kötelezettségét a külföldi kiküldetésre, szolgálati útra, illetve külszolgálatra vonatkozó belső jelentéstételi, értesítési szabályok alkalmazásával és a belső biztonsági rendelkezések figyelembevételével kell teljesíteni.
(Az Mvt. 81. §-ához) 21. § (1) A szolgálatok vonatkozásában a munkavédelmi tevékenység felügyeletét a 2. § d) pontjában meghatározott
munkabiztonsági hatóság látja el.
(2) A munkabiztonsági hatóság végzi az Mvt. 81. §-ának
(3) bekezdése szerinti felügyeleti ellenőrzést, hatáskörében gyakorolja az Mvt. 81. §-ában meghatározott jogosultságokat.
(Az Mvt. 82. §-ához) 22. § (1) A szolgálatok vonatkozásában munkavédelmi bírság
kiszabásának nincs helye.
(2) Felügyeleti jogkör keretében a munkabiztonsági
hatóság jogosult és köteles az alkalmazottak életét, testi
épségét vagy egészségét súlyosan veszélyeztető személy
vagy a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró ellen fegyelmi
eljárást kezdeményezni.
(Az Mvt. 84. §-ához) 23. § (1) A munkabiztonsági felügyelő jogosult:
a) illetékességi területén valamennyi szolgálatteljesí
tési (munka) helyen külön engedély nélkül ellenőrzést
tartani;
b) a szolgálati kötelmekkel összefüggő (munka) baleseteket — az állományilletékes parancsnok ez irányú felelősségét nem érintve — kivizsgálni;
c) az állományilletékes parancsnokot felhívni az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos szolgálatteljesítés
és munkavégzés követelményeinek teljesítésére;
d) az állományilletékes parancsnokot a feltárt hiányosságok meghatározott határidőn belül történő megszüntetésére kötelezni;
e) az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzésre vonatkozó előírásokat súlyosan megszegő
alkalmazott esetében a kifogásolt szolgálatteljesítést vagy
munkavégzést leállítani;
f) az egészséget, testi épséget közvetlenül fenyegető veszély esetén — annak elhárításáig — a veszélyes tevékenység, illetőleg a szolgálatteljesítési (munka) hely, illetve
munkaeszköz működésének, használatának ideiglenes felfüggesztését elrendelni;
g) elrendelni az Mvt. 23. § (2) bekezdése szerinti vizsgálatot;
h) a szolgálati kötelmekkel összefüggő (munka) baleset
bejelentését vagy kivizsgálását elrendelni, ha a bejelentést
vagy a kivizsgálást elmulasztották, vagy nem a jogszabályban foglaltaknak megfelelően végezték;
i) a munkaeszközök és egyéni védőeszközök működését, használatát felfüggeszteni, ha az nem rendelkezik az
Mvt. 18. § (3)—(4) bekezdésében meghatározott okirattal.
(2) A munkabiztonsági felügyelő elrendelheti az (1) bekezdés e), f) és i) pontjaiban foglaltak esetén határozatának azonnali végrehajtását.
(3) A munkabiztonsági felügyelő e rendelet előírásaival
nem ellentétes jogszabályi rendelkezés által meghatározott esetekben köteles együttműködni — a titokvédelmi
szabályok betartásával — más hatósággal és a munkabiztonsági főfelügyelővel.
Záró rendelkezések 24. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép
hatályba.
(2) A munkavédelmi tevékenység ellátásának e rendelet
szerinti feltételeit a szolgálatoknál 2004. december 31-ig
fokozatosan kell kialakítani.
(3) A szolgálatok a rendelet hatálybalépésétől számított
180 napon belül kötelesek az MvSz-t kiadni.
(4) Ahol jogszabály munkabiztonsági és munkaügyi felügyelőséget említ, azon az e rendelet szerinti munkabiztonsági hatóságot kell érteni.
Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1/2012. (I. 3.) MNB rendelete a kötelező jegybanki tartalék után fizetendő kamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 65. § (1) bekezdés b) és c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A kötelező jegybanki tartalék után fizetendő kamat mértéke megegyezik a mindenkori jegybanki alapkamat
mértékével. 2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
3. § A kötelező jegybanki tartalék kiszámításáról, illetve képzésének és elhelyezésének módjáról szóló 10/2005. (VI. 11.)
MNB rendelet 6. § (1) bekezdésében az „az MNB által megállapított és közzétett kamatláb” szövegrész helyébe
az „a kötelező jegybanki tartalék után fizetendő kamat mértékéről szóló MNB rendeletben megállapított kamatláb”
szöveg, a 7. § (3) bekezdésében az „az MNB által megállapított és közzétett büntető kamatláb” szövegrész helyébe
az „a mindenkori jegybanki alapkamat mértékének megfelelő büntető kamatláb” szöveg lép.
A Magyar Nemzeti Bank elnöke helyett: Karvalits Ferenc s. k.,
általános hatáskörű alelnök