type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
12/2003. (V. 23.) OM rendelete a 2003/2004. tanév rendjéről.
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
(a továbbiakban: közoktatásról szóló törvény) 94. §-a
(1) bekezdésének b) pontjában foglalt felhatalmazás alapján — szakképzés tekintetében a szakképesítésért felelős
miniszterekkel egyetértésben — a következőket rendelem el:
A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed
a) fenntartóra való tekintet nélkül
aa) az általános iskolákra,
ab) a szakmunkásképző iskolákra és szakiskolákra
(a továbbiakban együtt: szakiskola),
ac) a gimnáziumokra, a szakközépiskolákra (a továb
biakban együtt: középiskola) (a szakiskola és a középiskola
együtt: középfokú iskola),
ad) az alapfokú művészetoktatási intézményekre,
ae) a gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézményekre
[a továbbiakban az aa)—ae) pont alattiak együtt: iskola],
af) a diákotthonokra és kollégiumokra (a továbbiakban: kollégium),
ag) a többcélú intézményekre [a továbbiakban az a) pont alattiak együtt: nevelésioktatási intézmény];
b) a tanulókra és az iskolákba jelentkezőkre; c) a pedagógusokra;
d) a nevelő és oktató munkát végző más szakemberekre
és a nem pedagógus-munkakört betöltőkre;
e) a tanulók és jelentkezők szüleire, gyámjára (a továbbiakban együtt: szülő).
(2) E rendelet alkalmazásában a) gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézmény: a fogyatékosság típusának megfelelően létrehozott általános iskola, középiskola, szakiskola, kollégium, speciális szakiskola,
készségfejlesztő speciális szakiskola, illetve iskolai, kollégiumi tagozat, osztály, csoport;
b) többcélú intézmény: az egységes iskola, az összetett
iskola, a közös igazgatású közoktatási intézmény és az
általános művelődési központ, ha iskolai vagy kollégiumi
feladatot lát el.
A tanév, a szorgalmi idő (tanítási év) 2. §
(1) A nevelési-oktatási intézményekben a munkát a tanév, ezen belül a szorgalmi idő, tanítási év (a továbbiakban:
szorgalmi idő) keretei között kell megszervezni. Az első és
az utolsó tanítási nap által meghatározott időszak a szorgalmi idő. A szorgalmi idő áll rendelkezésre egy iskolai
évfolyam követelményeinek oktatásához, elsajátításához.
A szorgalmi idő első napja a tanév első napja.
(2) A 2003/2004. tanévben a szorgalmi idő első tanítási
napja 2003. szeptember 1. (hétfő) és — ha e rendelet
másképp nem rendelkezik — utolsó tanítási napja 2004.
június 15. (kedd). A tényleges tanítási napok száma — ha
e rendelet másképp nem rendelkezik — száznyolcvankét
nap.
(3) Az iskola utolsó, befejező évfolyamán az utolsó tanítási nap
a) középiskolákban és a szakiskolákban — a b) pontban meghatározott kivétellel — 2004. május 7., a Belügyminisztérium fenntartásában lévő szakközépiskolákban
2004. május 21., a Honvédelmi Minisztérium fenntartásában lévő szakképző iskolákban 2004. június 9.,
b) kisebbségi nyelven oktató és a két tanítási nyelvű
középiskolákban 2004. május 6.,
c) szakiskolákban másfél éves képzésben tanulók részére
2004. január 16.
(4) Az alapfokú művészetoktatási intézményekben és a
felnőttoktatásban a szorgalmi idő első és utolsó napját
— a szorgalmi idő első és utolsó hetének keretében —
az igazgató határozza meg.
(5) A szakközépiskola és a szakiskola a szakképzési
évfolyamon a szorgalmi időt február első hetében is megkezdheti, amennyiben a 7/1993. (XII. 30.) MüM rendelet
mellékleteként kiadott Országos Képzési Jegyzékről szóló
rendelkezés (a továbbiakban: OKJ) a képzési időt nem
teljes évfolyamban határozza meg, vagy egyéb ok miatt az
iskola a szakképző évfolyamot keresztféléves oktatás keretében kívánja megszervezni. A szorgalmi idő első és utolsó
napját az iskola igazgatója állapítja meg.
(6) Az iskola igazgatója határozza meg a szorgalmi idő
első és utolsó napját, ha a fogyatékos tanuló az évfolyam
követelményeit egy szorgalmi időnél hosszabb idő alatt
teljesíti.
(7) A szorgalmi idő első féléve 2004. január 23-ig tart.
Az iskolák 2004. január 30-ig értesítik a tanulókat, illetőleg
a kiskorú tanulók szüleit az első félévben elért tanulmányi
eredményekről. A (4)—(6) bekezdésben meghatározott
esetben az első félév utolsó napját az igazgató állapítja
meg. Az értesítést ettől a naptól számított hét napon belül
kell megküldeni.
(8) Az első és a második félév (a szorgalmi idő utolsó
napja) lezárását követő tizenöt napon belül az iskoláknak
nevelőtestületi értekezleten el kell végezni a pedagógiai
munka elemzését, értékelését, hatékonyságának vizsgálatát. A nevelőtestületi értekezletről készített jegyzőkönyvet
meg kell küldeni — tájékoztatás céljából — az iskolaszéknek és a fenntartónak.
(9) Iskolai megemlékezést kell tartani a) minden iskolában az aradi vértanúk (október 6.)
emléknapja,
b) középiskolákban és szakiskolákban a kommunista
diktatúrák áldozatainak (február 25.) emléknapja, valamint a holokauszt áldozatainak (április 16.) emléknapja
alkalmából. Tanítási szünet a szorgalmi időben, a tanítás nélküli
munkanapok
3. § A szorgalmi idő alatt a nevelőtestület a tanév helyi
rendjében meghatározott pedagógiai célra öt munkanapot
— tanítás nélküli munkanapként — használhat fel, amelyből egy tanítás nélküli munkanap programjáról a nevelőtestület véleményének kikérésével az iskolai diákönkormányzat jogosult dönteni.
4. § (1) Az őszi szünet időpontja: 2003. október 20—22.
A szünet előtti utolsó tanítási nap október 18. (szombat),
a szünet utáni első tanítási nap október 27. (hétfő).
(2) A téli szünet 2003. december 22-től 2004. január 2-ig
tart. A szünet előtti utolsó tanítási nap 2003. december 19.
(péntek), a szünet utáni első tanítási nap 2004. január 5.
(hétfő).
(3) A tavaszi szünet 2004. április 8-tól április 13-ig tart.
A szünet előtti utolsó tanítási nap április 7. (szerda), a
szünet utáni első tanítási nap április 14. (szerda).
(4) Az iskola az (1)—(3) bekezdésben meghatározott
szünetek mellett — a szorgalmi idő kezdő és befejező
napjának változatlanul hagyásával — más időpontban is
adhat a tanulóknak szünetet, illetőleg a szünetek kezdő és
befejező napját módosíthatja, ha a — közoktatásról szóló
törvény 52. §-ának (16) bekezdésében meghatározottak
megtartásával — heti pihenőnapon tartott tanítási
nappal — ehhez a szükséges feltételeket megteremti.
(5) A nemzeti és etnikai kisebbségi oktatásban részt
vevő iskolák az (1)—(2) bekezdésben meghatározott időpontoktól eltérhetnek, illetve a (4) bekezdésben meghatározottak szerint a tanulók részére szünetet adhatnak, ha
azt a nemzetiségi hagyományok vagy az anyanemzet hagyományai indokolják.
(6) Az e §-ban szabályozott szünetek napjain, ha azok
munkanapra esnek, az iskolának — szükség esetén — gondoskodnia kell a tanulók felügyeletéről. A felügyelet megszervezéséről több iskola közösen is gondoskodhat.
A vizsgák rendje 5. § (1) A középiskolai érettségi vizsgákat és szakmai vizsgákat, a szakiskolai szakmai vizsgákat e rendelet 1. számú
mellékletében foglaltak szerint kell megtartani.
(2) Az alapfokú művészetoktatási intézményekben a
szorgalmi idő utolsó három hetében lehet vizsgát szervezni. A vizsga időpontját az iskola igazgatója határozza meg.
A felvételi eljárás és a beiratkozás 6. §
A tanköteles tanulók általános iskolába történő beíratásának, a középfokú iskolába történő felvételi eljárásának
és beiratkozásának rendjét külön jogszabály, a középfokú
iskolai felvételi eljárás lebonyolításának ütemezését e rendelet 3. számú melléklete tartalmazza.
Országos mérés, értékelés elrendelése 7. § (1) A közoktatásról szóló törvény 93. §-ának (2) bekezdése, valamint a 3/2002. (II. 15.) OM rendelet 11. §-ának
(6) bekezdése alapján a 2003/2004. tanévben országos
mérés keretében meg kell vizsgálni
a) az alapkészségek meglétét (olvasás-szövegértés,
matematikai eszköztudás) a hatodik, a nyolcadik és a tizedik évfolyamon valamennyi tanulóra kiterjedően,
b) a tizenegyedik évfolyamon tanuló diákok tantárgyi
készségeit magyar nyelv és irodalom, történelem, matematika, valamint — ha az iskolában tanítják — angol és német
nyelv tantárgyakból minden érettségire felkészítő középiskolában a 2005-ben életbe lépő érettségi vizsgaszabályzat
írásbeli vizsga formáinak megfelelően. A vizsgálatban való
részvétel minden középiskola számára kötelező az e pontban felsoroltak közül minden, az iskola által magyar tannyelven tanított tantárgyból. Az iskola minden tizenegyedik évfolyamos tanulója — az iskola beosztása szerint —
a felsoroltak közül egy érettségi tantárgyból vesz részt a
vizsgálatban — a tanuló választása alapján — közép- vagy
emelt szinten.
(2) A vizsgálatokat és a méréseket az OKÉV szervezi
meg a Kiss Árpád Országos Közoktatási Szolgáltató Intézmény közreműködésével és az Országos szakértői névjegyzékben szereplő szakértők bevonásával.
(3) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott méréseket 2004. május 17-én, hétfőn kell lebonyolítani, b) pontjában meghatározott feladatot 2004. május 18-án, kedden
kell lebonyolítani.
(4) Az OKÉV az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott vizsgálatról 2004. december 10-ig országos, az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott vizsgálatokról 2004.
november 30-ig országos és intézményi szintű elemzést
készít.
(5) Az OKÉV az országos szakmai mérések eredményeit
tájékoztatás céljából megküldi a Közoktatás-politikai
Tanácsnak, valamint az Országos Köznevelési Tanácsnak,
amelyek gondoskodnak annak közzétételéről. Az OKÉV
megküldi továbbá az intézményi szintű elemzéseket az
intézmények vezetőinek és fenntartóinak.
A tanulmányi versenyek 8. § (1) E rendelet 2. számú melléklete tartalmazza azoknak
a tanulmányi versenyeknek a jegyzékét, amelyeket az
Oktatási Minisztérium hirdet meg az iskolák részére, illetve
amelyeket anyagilag és/vagy szakmailag támogat.
(2) Az iskola a munkatervében határozza meg azokat a
tanulmányi versenyeket, amelyekre felkészíti a tanulókat.
(3) Az iskola a jegyzékben nem szereplő tanulmányi
versenyre történő felkészítést akkor építheti be a munkatervébe, ha azzal az iskolaszék, iskolaszék hiányában az
iskolai szülői szervezet és az iskolai diákönkormányzat
egyetért.
(4) A szakképzés tanulmányi versenyei tekintetében az
(1) és (3) bekezdésben foglaltakat azzal az eltéréssel kell
alkalmazni, hogy a szakképesítésért felelős miniszter az
általa kiírt szakmai tanulmányi versenyre vonatkozó felhívást közvetlenül küldi meg az Oktatási Közlöny részére
közzététel céljából.
Hatályba léptető rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba.
(2) A 2002/2003. tanév rendjéről szóló 30/2002. (V. 15.)
OM rendelet, valamint az azt módosító 47/2002. (VII. 17.)
OM rendelet és az 50/2002. (IX. 10.) OM rendelet 2003.
augusztus 31. napján hatályát veszti.
Dr. Magyar Bálint s. k.,
oktatási miniszter


text:
21/2008. (HK 19.) HM HKF intézkedése a „Magyar Honvédség Meteorológiai Támogató Doktrína” című főnökségi kiadvány hatálybaléptetéséről.
1. A Magyar Köztársaság honvédelmi miniszterétől
„A Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési
Szabályzata” IV. fejezet 16. (7) pontjában kapott felhatal
mazás alapján „A Magyar Honvédség Meteorológiai Támogató Doktrína” című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként kiadom.
2. A Doktrína tartalmát a Magyar honvédség állománya
a rá vonatkozó mértékben ismerje.
3. Az intézkedés a megjelenésekor, a Doktrína a kiadáskor lép hatályba.
Juhász István vezérőrnagy s. k.,
HM hadműveleti és kiképzési főosztályvezető


text:
50/2015. (XII. 9.) MNB rendelete a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (6)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank (a  továbbiakban: MNB)
alapvető feladatai ellátása érdekében szolgáltatandó információk (a  továbbiakban: adatszolgáltatások)
és az  adatszolgáltatások teljesítésére kötelezettek (a  továbbiakban: adatszolgáltatók) körét, valamint
az adatszolgáltatások gyakoriságát, teljesítésének módját és határidejét az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Az  adatszolgáltatásokhoz kapcsolódó táblákat és az  azok kitöltésére vonatkozó rendelkezéseket a  2.  melléklet
tartalmazza.
(3) Az adatszolgáltatások teljesítéséhez szükséges – a 3. mellékletben meghatározott – technikai segédleteket az MNB
e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg, a honlapján teszi közzé.
2. § (1) Az 1. melléklet értelmében az adatszolgáltatást elektronikus úton, az MNB „Elektronikus Rendszer Hitelesített Adatok
Fogadásához” megnevezésű rendszerén (a továbbiakban: ERA rendszer) teljesítő adatszolgáltató az adatszolgáltatás
teljesítésében való technikai akadályoztatásával kapcsolatos bejelentését elektronikus formában, az ERA rendszeren
keresztül nyújtja be az MNB részére.
(2) Az akadályoztatás technikai oka lehet különösen
a) az adatszolgáltatónak az adatszolgáltatásra használt informatikai rendszere működési rendellenessége vagy
működésképtelensége,
b) a felhasználó akadályoztatása a számára kiosztott hozzáférési jogosultság megszűnése miatt,
c) а felhasználó akadályoztatása az általa használt elektronikus aláíró tanúsítvány érvénytelensége miatt.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti bejelentést az  adatszolgáltató – a  (6)  bekezdésben foglaltak kivételével – az  ERA
rendszerben elérhető elektronikus űrlap kitöltésével teljesíti, amelyhez – az  akadályoztatás jellegétől függően,
amennyiben az rendelkezésre áll – mellékletként az akadályoztatás tényét igazoló dokumentumot is feltölti.
(4) Az  ERA rendszerben korábban már regisztrált felhasználó az  (1)  bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségének
érvényes elektronikus aláíró tanúsítvány hiányában is eleget tehet.
(5) A  bejelentés mellékleteként elfogadott dokumentum formátumokat az  MNB az  ERA rendszerben, az  elektronikus
tájékoztatás szabályai szerint teszi közzé.
(6) Ha az  adatszolgáltató az  ERA rendszer üzemzavara miatt vagy a  (2)  bekezdés b)  pontja esetében bejelentési
kötelezettségének elektronikus úton nem tud eleget tenni, az üzemzavar elhárításáig vagy az akadály megszűnéséig
a  bejelentést írásban, postai úton (levelezési cím: Magyar Nemzeti Bank 1850 Budapest) vagy telefonon
(telefonszám: +36 1 428-2752) teheti meg az MNB részére.
(7) A jelen § alkalmazásában:
a) akadályoztatás: az  adatszolgáltató érdekkörében felmerült technikai okra visszavezethető olyan ténybeli
állapot, amelynek a  következtében az  adatszolgáltató az  adatszolgáltatást az  annak teljesítésére előírt
határidőben vagy határnapon nem képes teljesíteni;
b) elektronikus űrlap: a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokról és az  állam által kötelezően
nyújtandó szolgáltatásokról szóló 83/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet 2.  § 3.  pontjában meghatározott
elektronikus formában adatszolgáltatásra szolgáló felület;
c) felhasználó: az adatszolgáltató nevében eljáró természetes személy;
d) üzemzavar: а közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
172. § n) pontjában meghatározott fogalom. 3. § (1) Ez a rendelet – a (2) és (3) bekezdésben foglaltak kivételével – 2016. január 1-jén lép hatályba.
 (2) Az  1.  melléklet I.  pontjában foglalt táblázat 70. sora, valamint a  2.  melléklet II.  pontjában a „Negyedéves jelentés
a  jelzáloghitel-finanszírozás megfelelési mutatóról” (MNB azonosító kód: L72) megnevezésű adatszolgáltatás táblái
és kitöltési előírásai 2016. július 1-jén lépnek hatályba.
(3) A 2. §, az 1. melléklet I. pontjában foglalt táblázatnak az egyes adatszolgáltatások tekintetében az adatszolgáltatás
teljesítésének módját meghatározó oszlopa, a 2. melléklet I. B. pontja, valamint a 3. melléklet 3. pontja 2016. július
4-én lép hatályba.
4. § (1) A  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása érdekében
teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 48/2014. (XI. 27.) MNB rendelet szerinti, 2016. január
1-jét megelőző tárgyidőszakra vonatkozó adatszolgáltatás teljesítésére a  jegybanki információs rendszerhez
elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási
kötelezettségekről szóló 48/2014. (XI. 27.) MNB rendelet szabályait kell alkalmazni azzal, hogy az  adatszolgáltató
az  adatszolgáltatásokat 2016. július 4-étől az  ERA rendszeren keresztül, az  ERA rendszer használatára vonatkozó
szabályok szerint teljesíti.
(2) Az  e  rendelettel elrendelt, 2016. július 4-ét megelőzően teljesítendő adatszolgáltatások teljesítésének módjára
– a  (3)  bekezdésben foglaltak kivételével – a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti
Bank alapvető feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 48/2014.
(XI. 27.) MNB rendelet 1.  melléklet I.  pontjában foglalt táblázatnak az  egyes adatszolgáltatások tekintetében
az adatszolgáltatás teljesítésének módját meghatározó oszlopa, valamint a 2. melléklet I. B. pontja az irányadó.
(3) Az adatszolgáltató az 1. melléklet I. pontjában foglalt táblázat
a) 2. sora szerinti „Jegybanki felmérés a  devizapiac és a  származékos ügyletek piacának aktivitásáról
(forgalmi adatok)” (MNB azonosító kód: D24), 61. sora szerinti „Jelentés a  nem pénzügyi vállalatok egyedi
hitelszerződéseiről” (MNB azonosító kód: K21), 62. sora szerinti „Jelentés a  háztartások és a  háztartásokat
segítő nonprofit intézmények egyedi hitelszerződéseiről” (MNB azonosító kód: K23), 83. sora szerinti
„Fizetési kártya elfogadói szolgáltatáshoz kapcsolódó bevételek” (MNB azonosító kód: P08), 106. sora
szerinti „Eseti nyilatkozat banki pénzforgalmat érintő üzemzavarról” (MNB azonosító kód: P58) és 107. sora
szerinti „Negyedéves nyilatkozat a  P58 azonosító kódú adatszolgáltatásban jelentett üzemzavarokról”
(MNB azonosító kód: P59) megnevezésű adatszolgáltatást elektronikus úton, az  MNB által üzemeltetett
Elektronikus Adatbefogadási Rendszeren (EBEAD),
b) 69. sora szerinti „Negyedéves jelentés a kockázattal súlyozott kitettségek megoszlásáról” (MNB azonosító kód:
L71) és 71. sora szerinti „Havi jelentés a devizaegyensúly mutatóról” (MNB azonosító kód: L73) megnevezésű
adatszolgáltatást elektronikus úton, az  MNB „Kihelyezett Adatküldő Program” (KAP) megnevezésű
jelentésfogadó rendszerén,
c) 104. sora szerinti „Pénzforgalmat bonyolító hálózati egységek és ATM-ek elhelyezkedésére, valamint
a  nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó adatok” (MNB azonosító kód: P56) megnevezésű adatszolgáltatást
elektronikus úton, az ERA rendszeren,
d) 105. sora szerinti „BKR forgalom tranzakció szintű adatai” (MNB azonosító kód: P57) megnevezésű
adatszolgáltatást elektronikus úton, GiroHálóMail-en
keresztül teljesíti.
 (4) Az 1. melléklet I. pontjában foglalt táblázat 104. sora szerinti „Pénzforgalmat bonyolító hálózati egységek és ATM-ek
elhelyezkedésére, valamint a nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó adatok” (MNB azonosító kód: P56) megnevezésű
adatszolgáltatást az adatszolgáltató első alkalommal a 2016. január 1-jei állapotra vonatkozóan teljesíti, a teljesítési
határidő 2016. február 1.
5. § Hatályát veszti a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása
érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 48/2014. (XI. 27.) MNB rendelet.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
1053/2013. (II. 12.) Korm. határozata az egyes szennyvíz-elvezetési és -tisztítási beruházások saját hatáskörben történő megvalósításához kapcsolódó költségvetési fedezet biztosításáról.
A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert és a nemzetgazdasági minisztert, hogy az Európai Unió vagy más
nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása érdekében szükséges
intézkedésekről szóló 170/2012. (VII. 23.) Korm. rendelet – az Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt
kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről szóló 170/2012. (VII. 23.)
Korm. rendelet módosításáról szóló 30/2013. (II. 12.) Korm. rendelettel megállapított – 2. § (3) bekezdésében foglaltak
végrehajtásához szükséges feltételrendszer pénzügyi, költségvetési fedezetét határozzák meg és tegyenek javaslatot
a Nemzeti Fejlesztési Kormánybizottság részére a forrás biztosítására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
16/2019. (IV. 29.) AM rendelete a mezőgazdasági és vidékfejlesztési szaktanácsadói tevékenységről és a mezőgazdasági szaktanácsadási rendszerről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a mezőgazdasági termékpiacok szervezésének
egyes kérdéseiről, a  termelői és a  szakmaközi szervezetekről szóló 2015. évi XCVII. törvény 28.  § (2)  bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. EGT-szaktanácsadó: olyan nem magyar állampolgárságú, az  Európai Unió tagállamának, illetve az  Európai
Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgára, továbbá az  Európai Közösség és
tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem részes állam között létrejött
külön nemzetközi szerződés alapján a szabad mozgás és tartózkodás joga tekintetében az Európai Gazdasági
Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgáraival azonos jogállású személy, aki az  Európai
Unió tagállamában vagy más EGT-államban letelepedés keretében vagy letelepedés nélkül átmeneti, alkalmi
jelleggel valamely agrárszakterületen szaktanácsadóként jogosult eljárni;
2. ESzNR: a szaktanácsadói státusz nyomon követésére szolgáló Elektronikus Szaktanácsadói Névjegyzékkezelő
Rendszer;
3. támogatható szaktanácsadó: az a természetes személy, aki
a) nem tagja, tulajdonosa, alkalmazottja olyan gazdasági társaságnak, illetve nem áll munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszonyban olyan gazdasági társasággal – ide nem értve a miniszteri elismeréssel
rendelkező termelői csoportot, termelői szervezetet –, amely agrártevékenységhez kapcsolódóan
értékesítési és ügynöki tevékenységet végez, és
b) nem végez közpénzből nyújtott agrár-, élelmiszer-feldolgozási, erdőgazdálkodási, vidékfejlesztési
támogatásokhoz, valamint hatósági feladatkörökhöz kapcsolódó adminisztratív vagy fizikai
ellenőrző tevékenységet;
4. támogatható szaktanácsadó szervezet: az a szervezet, amely
a) tevékenységét támogatható szaktanácsadók közreműködésével végzi,
b) nem tagja, tulajdonosa, alkalmazottja olyan gazdasági társaságnak, illetve nem áll munkavégzésre
irányuló egyéb jogviszonyban olyan gazdasági társasággal – ide nem értve a miniszteri elismeréssel
rendelkező termelői csoportot, termelői szervezetet –, amely agrártevékenységéhez kapcsolódóan
értékesítési és ügynöki tevékenységet végez, és
c) nem végez közpénzből nyújtott agrár-, élelmiszer-feldolgozási, erdőgazdálkodási, vidékfejlesztési
támogatásokhoz kapcsolódó adminisztratív vagy fizikai ellenőrző tevékenységet;
5. Mezőgazdasági Szaktanácsadási Rendszer: a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról
és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
12–14. cikke szerint a tagállam által létrehozott és működtetett tanácsadási rendszer;
6. szaktanácsadó: az  e  rendeletben meghatározottak szerint szaktanácsadói névjegyzékben szereplő
természetes személy, aki az  1.  mellékletben felsorolt tématerületeken belüli szakterületen tanácsadási
szolgáltatást folytat;
7. szaktanácsadó szervezet: az  Európai Unió területén székhellyel, Magyarországon legalább telephellyel,
az  1.  mellékletben felsorolt tématerületeken tanácsadási szolgáltatást folytató gazdálkodó szervezet
–  ideértve a  szaktanácsadót foglalkoztató egyéni vállalkozót –, amely e  tevékenységét a  legalább részben
az  államháztartás alrendszeréből, európai uniós forrásból vagy nemzetközi megállapodás alapján egyéb
programból finanszírozott támogatás jogosultja részére folytatja;
8. szaktanácsadói névjegyzék: a szaktanácsadók, az EGT-szaktanácsadók, valamint a szaktanácsadó szervezetek
e rendelet 3. § (3) bekezdésében meghatározott adatait tartalmazó elektronikus nyilvántartás;
9. szaktanácsadói státusz: az a besorolás, amely meghatározza a névjegyzéki szaktanácsadó vagy szaktanácsadó
szervezet aktív, visszavont, szüneteltetett, felfüggesztett, támogatható vagy támogatott állapotát;
10. szaktanácsadói tevékenység: az  1.  mellékletben felsorolt tématerületen belüli szakterületen folytatott
tanácsadási szolgáltatás;
11. szakterület: az 1. mellékletben felsorolt tématerületen belüli terület, amelyen a szaktanácsadó végzettsége és
a bejelentés benyújtását megelőzően legalább ötéves igazolt szakmai tapasztalata alapján a szaktanácsadói
tevékenységét végzi;
12. támogatott szaktanácsadói tevékenység: a  legalább részben az  államháztartás alrendszeréből, európai
uniós forrásból vagy nemzetközi megállapodás alapján egyéb programból finanszírozott szaktanácsadói
tevékenység;
13. tématerület: az az 1. mellékletben felsorolt szolgáltatási terület, amelyen belül a szaktanácsadó szakterületet
választ, és végzettsége, valamint igazolt szakmai tapasztalata alapján a szaktanácsadói tevékenységét végez;
14. ügyfél: az a  természetes személy vagy jogi személy, akivel a  szaktanácsadó szervezet vagy a szaktanácsadó
a szaktanácsadói tevékenység végzésére irányuló szerződéses jogviszonyban áll.
2. § (1) A Mezőgazdasági Szaktanácsadási Rendszer (a továbbiakban: MSzR) szereplői:
a) az Országos Szaktanácsadási Központ (a továbbiakban: OSzK),
b) a szaktanácsadók és szaktanácsadó szervezetek,
c) a Nemzeti Agrár-tanácsadási Bizottság (a továbbiakban: NATaB).
(2) Az  OSzK koordináló, nyilvántartó és ellenőrző szerepkört tölt be a  hazai MSzR feladatai és szereplői között.
Az  OSzK feladatait a  Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara (a  továbbiakban: NAK) látja el
a következők szerint:
a) meghatározza az  1.  mellékletben szereplő tématerületeken belül választható szakterületek folytatásához
elfogadható végzettségek körét, amelyet közzétesz a honlapján,
b) vezeti a mezőgazdasági, vidékfejlesztési szaktanácsadói névjegyzéket,
c) szervezi a szaktanácsadók képzését és vizsgáztatását,
d) végrehajtja a  szaktanácsadók és szaktanácsadó szervezetek munkájának értékelésével összefüggő
feladatokat, valamint összegyűjti és értékeli a  szaktanácsadó szervezetek éves beszámolóját, megküldi
az ebből készült összefoglalót az agrárpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére,
e) ellátja a NATaB titkársági feladatait,
f ) működteti az MSzR működését segítő integrált elektronikus rendszert,
g) elvégzi a  szaktanácsadói tevékenységgel összefüggő koordinációs feladatokat, valamint kialakítja, vezeti és
közzéteszi a szaktanácsadók és a szaktanácsadó szervezetek szaktanácsadói névjegyzékét,
h) kapcsolatot tart az  Európai Unió tagországainak mezőgazdasági és vidékfejlesztési szaktanácsadó
szervezeteivel,
i) ellátja a magyar mezőgazdasági és vidékfejlesztési szaktanácsadás nemzetközi képviseletét.
(3) A szaktanácsadó és a szaktanácsadó szervezet feladata és kötelezettsége:
a) a  mezőgazdasági termelők, az  erdőgazdálkodók és az  élelmiszeripari feldolgozók igényei alapján
szaktanácsadási szolgáltatás nyújtása polgári jogi szerződés keretében,
b) kapcsolattartás az OSzK-val,
c) az etikai normák betartásáról való gondoskodás,
d) évenként írásos beszámoló készítése az  előző évi szaktanácsadási tevékenységéről és annak benyújtása
az OSzK-nak a 10. §-ban foglaltak szerint.
 (4) A  szaktanácsadó szervezet köteles továbbá a  (3)  bekezdés a)  pontja szerinti szerződések teljesítése céljából
a szaktanácsadók munkáját szervezni és irányítani.
 (5) A  NATaB a  hazai MSzR szereplőinek képviselőiből álló tanácsadó testület, amely javaslattevő, véleményező
jogkörrel közreműködik a  mezőgazdasági és vidékfejlesztési szaktanácsadással összefüggő egyes feladatok
összehangolásában. Tagjait a  NAK javaslatára a  miniszter nevezi ki, aki gondoskodik a  működési feltételek
biztosításáról, valamint jóváhagyja a NATaB ügyrendjét.
3. § (1) A  szaktanácsadói tevékenység megkezdésére az  jogosult, aki a  mezőgazdasági termékpiacok szervezésének
egyes kérdéseiről, a  termelői és a  szakmaközi szervezetekről szóló 2015. évi XCVII. törvény (a  továbbiakban:
Szakmaközi tv.) 26. § (1) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettségének eleget tett.
(2) A szaktanácsadói tevékenység bejelentése a NAK által kezelt ESzNR-ben történik.
 (3) A szaktanácsadói névjegyzék tartalmazza a szaktanácsadói tevékenység folytatására jogosultaknak a Szakmaközi tv.
26. § (2) bekezdésében meghatározott adatait.
 (4) A bejelentést követően a szaktanácsadói tevékenység megkezdhető vagy folytatható. A NAK a szaktanácsadó vagy
a szaktanácsadó szervezet aktív státuszát és szakterületét a honlapján a bejelentéssel egyidejűleg megjeleníti.
 (5) A NAK a bejelentést követően ellenőrzi, hogy a bejelentés megfelel-e az 5. §-ban meghatározott követelményeknek.
A  megfelelőség megállapítása esetén a  szaktanácsadó vagy a  szaktanácsadó szervezet a  bejelentésben megjelölt
státuszban marad. Ha a NAK megállapítja, hogy a megfelelősség nem vagy csak részben áll fenn, a szaktanácsadót
vagy a  szaktanácsadó szervezetet a  megfelelő státuszba helyezi. Szaktanácsadói tevékenységet csak aktív
státuszban lévő szaktanácsadó vagy szaktanácsadó szervezet végezhet.
(6) A  szaktanácsadó és a  szaktanácsadó szervezet az  államháztartás alrendszeréből, európai uniós forrásból vagy
egyéb nemzetközi megállapodás alapján támogatott szaktanácsadási tevékenységet végezhet, amennyiben erre
jogosultságot szerez.
(7) Az  EGT-szaktanácsadó az  (1)  bekezdéstől eltérően, a  Magyarországon folytatandó szaktanácsadói tevékenysége
megkezdését megelőzően köteles ezt a szándékát elektronikus úton a NAK részére bejelenteni.
(8) Az EGT-szaktanácsadóra a 4–12. §-ban foglaltak nem alkalmazandók.
 (9) Az 1. § 1. pontjában felsoroltakon kívüli államból származó, Magyarországon jogszerűen letelepedett szaktanácsadó
szaktanácsadói tevékenységének megkezdésére és folytatására az e rendeletben foglaltak – az EGT-szaktanácsadóra
vonatkozó rendelkezések kivételével – alkalmazandók.
4. § (1) Az államháztartás alrendszeréből, európai uniós forrásból vagy egyéb nemzetközi megállapodás alapján támogatott
szaktanácsadói tevékenységet támogatható szaktanácsadó vagy támogatható szaktanácsadó szervezet végezhet.
(2) A  támogatott szaktanácsadói tevékenység végzésére jogosult szaktanácsadó vagy szaktanácsadó szervezet
a szaktanácsadói névjegyzékben támogatott besorolásba kerül.
5. § (1) A szaktanácsadói tevékenység bejelentése során meg kell adni a 3. § (3) bekezdésében szereplő adatokat, valamint
szaktanácsadó esetén a  (2)  bekezdésben, szaktanácsadó szervezet esetén a  (3)  bekezdésben foglalt adatokat,
és igazolni kell szaktanácsadó esetén az  (5)  bekezdésben, szaktanácsadó szervezet esetén a  (6)  bekezdésben
foglalt előírásoknak való megfelelést. A  bejelentéskor meg kell jelölni azt az  1.  melléklet szerinti egy vagy több
szakterületet, amelyen a  bejelentő szaktanácsadóként működni kíván, valamint a  bejelentőnek nyilatkoznia kell
arról, hogy a szaktanácsadási szolgáltatást mely státuszban kívánja végezni.
(2) Szaktanácsadó esetén a bejelentés az (1) bekezdésben foglalt adatokon túl az alábbi adatokat tartalmazza:
a) erdőgazdálkodási technikus esetén a mentor szaktanácsadó neve és annak névjegyzékszáma,
b) az  igazolvány vagy kamarai tagsági száma a  releváns szakterületek esetében [(5)  bekezdés a)  pont
ac)–ae) alpont],
c) a végzettséget igazoló okirat száma,
d) a nyelvismeret és az azt igazoló okirat száma,
e) a járművezetői engedély száma,
f ) 1 db szabványméretű, két évnél nem régebbi, színes igazolványkép.
(3) Szaktanácsadó szervezet esetén a  bejelentés az  (1)  bekezdésben foglalt adatokon túl tartalmazza a  szervezettel
munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló szaktanácsadók nevét és névjegyzékszámát.
(4) Szaktanácsadó esetén a  bejelentéssel egyidejűleg be kell nyújtani a  NAK által rendszeresített és a  honlapján
közzétett nyomtatvány szerinti bővített szakmai önéletrajzot, amelyben választott szakterületenként részletesen
ismertetni kell az adott szakterületen végzett szakmai tevékenységet.
(5) A szaktanácsadó a bejelentéssel egyidejűleg
a) igazolja, hogy
aa) a  választott szakterülethez, oklevéllel tanúsított egyetemi vagy főiskolai vagy ezzel egyenértékű
mesterképzésben (MSc) vagy alapképzésben (BSc) szerzett végzettséget vagy erdőgazdálkodási
szakterület esetén felsőfokú szakirányú végzettség hiányában a  tématerülethez kapcsolódó
technikusi végzettséget,
ab) a választott szakterületen a bejelentést megelőzően szerzett ötéves szakmai gyakorlatot,
ac) növényvédelem tématerület megjelölése esetén a  Magyar Növényvédő Mérnöki és Növényorvosi
Kamarában, illetve állategészségügy szakterület megjelölése esetén a  Magyar Állatorvosi
Kamarában való tagságot,
ad) erdőgazdálkodás tématerületen belüli szakterület megjelölése esetén szerepel a fővárosi és megyei
kormányhivatal erdészeti hatáskörében eljáró járási hivatala által vezetett jogosult erdészeti
szakszemélyzeti névjegyzékben, valamint rendelkezik a  jogosult erdészeti szakszemélyzet részére
kiállított igazolvánnyal, és
ae) földmérés, területmérés szakterület megjelölése esetén rendelkezik a  földmérési és térinformatikai
államigazgatási szerv által kiállított földmérő igazolvánnyal, valamint földvédelem és földminősítés
szakterület megjelölése esetén rendelkezik a  földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv
által kiállított földminősítő igazolvánnyal;
b) nyilatkozik
ba) a  támogatható státusz megjelölése esetén az  1.  § 3.  pontjában meghatározott feltételeknek való
megfelelésről,
bb) az alapadatok NAK honlapján történő közzétételéről,
bc) a bejelentésben szereplő adatok valóságnak való megfeleléséről.
(6) A szaktanácsadó szervezet a bejelentéssel egyidejűleg
a) igazolja, hogy
aa) a szaktanácsadói tevékenység szerepel a tevékenységi körében,
ab) a szaktanácsadói tevékenységet szaktanácsadókon keresztül végzi,
ac) nem áll végelszámolási, felszámolási, csőd- vagy egyéb, a megszüntetésére irányuló, jogszabályban
meghatározott eljárás alatt, és
ad) a  Szakmaközi tv. 26.  § (1)  bekezdése szerinti szakmai tevékenységet bemutató összefoglalót
elkészítette;
b) nyilatkozik ba) az alapadatok NAK honlapján történő közzétételéről,
bb) a  támogatható státusz megjelölése esetén az  1.  § 4.  pontjában meghatározott feltételeknek való
megfelelésről,
bc) a  tevékenység Magyarország területén határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében történő
folytatásáról.
 (7) A bejelentéskor támogatható státuszt megjelölt szaktanácsadó és szaktanácsadó szervezet köteles a bejelentéssel
egyidejűleg igazolni, hogy az ügyféllel nem áll olyan kereskedelmi kapcsolatban, amely az ügyfél részére nyújtott
támogatott szaktanácsadási szolgáltatással összeférhetetlen.
6. § (1) Ha a  bejelentő megfelel az  e  rendeletben foglalt feltételeknek, a  NAK a  szaktanácsadó részére szaktanácsadói
igazolványt, a szaktanácsadó szervezet részére igazolást állít ki.
(2) A szaktanácsadói igazolvány tartalmazza a szaktanácsadó nevét, arcképét, születési helyét és idejét, szaktanácsadói
regisztrációs számát, a  szaktanácsadói igazolvány számát, a  szaktanácsadóként folytatott tevékenységre való
jogosultság tényét, a szaktanácsadói nyilvántartásba vétel és a szaktanácsadói igazolvány kiállításának időpontját,
valamint a választott tématerületet.
(3) A  szaktanácsadói igazolvány visszavonásig érvényes, amelyet a  szaktanácsadó köteles a  visszavonását követő
15 napon belül visszaszolgáltatni a NAK részére.
(4) A  szaktanácsadó, illetve a  szaktanácsadó szervezet 15 napon belül köteles a  NAK részére írásban az  ESzNR-en
keresztül bejelenteni, ha a  4. és 5.  § által előírtaknak nem felel meg, vagy a  szaktanácsadói névjegyzékben
nyilvántartott adataiban a szaktanácsadói tevékenység bejelentését követően változás állt be.
7. § (1) Az  aktív státuszban nyilvántartott szaktanácsadó köteles legkésőbb a  szaktanácsadói tevékenység bejelentését
követő naptári év végéig szaktanácsadói alapképzésen részt venni és alapvizsgát tenni. Az  alapképzést
a NAK szervezi, amelynek témakörei:
a) a szaktanácsadás alapjai, módszertana;
b) a támogatott mezőgazdasági és vidékfejlesztési szaktanácsadás rendszere, gyakorlata;
c) kapcsolódó informatikai rendszerek ismerete;
d) a digitális technológia alapjai, alkalmazása a mezőgazdaságban.
(2) A  felsőoktatásban agrárképzési területen szerzett mezőgazdasági szaktanácsadó szakmérnök, vagy azzal
egyenértékű bizonyítvánnyal vagy igazolással rendelkező szaktanácsadó mentesül az  (1)  bekezdés a)  pontjában
megnevezett témakör teljesítésének kötelezettsége alól.
8. § (1) Az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és
az  1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet (a  továbbiakban: 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) alapján
támogatott szaktanácsadói tevékenységet az a szaktanácsadó végezhet, aki a 7. § (1) bekezdésében foglalt képzési
kötelezettségeken kívül az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikk (4) bekezdésében javasolt
szaktanácsadói tématerületek közül legalább három témakörben, erdőgazdálkodás tématerületen belüli szakterület
esetén az  1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 15.  cikk (5)  bekezdésében kötelezően előírt
témakörökben eredményes vizsgát tesz.
(2) Az (1) bekezdés szerinti témakörökben a kötelező képzéseket és vizsgákat a NAK szervezi és bonyolítja le.
 (3) Az  a  szaktanácsadó, aki rendelkezik az  (1)  bekezdés szerinti témakörök valamelyikére vonatkozóan kiállított,
eredményes vizsgát tanúsító igazolással, mentesül a kötelező vizsga teljesítésének kötelezettsége alól.
 (4) A  miniszter évente legfeljebb egy alkalommal további kötelező képzést írhat elő a  nyilvántartott szaktanácsadók
részére.
 (5) A  NAK évente legfeljebb egy alkalommal további kötelező képzést szervezhet az  aktív státuszban nyilvántartott
szaktanácsadók részére szakterületeikhez kapcsolódó szaktanácsadói ismereteik aktualizálása és bővítésére céljából.
 (6) Az éves képzési időszak kezdete minden év január 1. napja. A képzési időszak vége ugyanazon év december 31. napja.
 (7) Az  alap-, a  kötelező, valamint az  éves kötelező vizsgák akkor sikeresek, ha az  egyes vizsgákon elért eredmény
– a NAK által meghatározott eljárásrend alapján – legalább megfelelt.
9. § (1) A  szaktanácsadók képzésének részeként a  támogatható státuszban nyilvántartott szaktanácsadóknak évente
kötelező a NAK-hoz bejelentett és elfogadott szakmai rendezvényeken vagy képzéseken való részvétel.
(2) A  szaktanácsadói tevékenység bejelentésének évében a  szaktanácsadó nem köteles részt venni az  (1)  bekezdés
szerinti képzésen, rendezvényen.
(3) Az  éves képzési kötelezettség 10 kreditpont megszerzésével teljesíthető a  szaktanácsadó tématerületéhez
a  NAK  által akkreditált képzés elvégzésével, illetve szakmai rendezvényeken való részvétellel. A  képzések és
rendezvények kreditértékét a NAK külön eljárásrendben határozza meg, és teszi közzé a honlapján.
(4) A szakmai rendezvényen való részvétel után kreditpont abban az esetben írható jóvá a szaktanácsadó számára, ha
a  NAK által rendszeresített formai követelményeknek megfelelő jelenléti íven a  szaktanácsadói névjegyzékszámát
megadta, és az ívet aláírta.
(5) A NAK a választható képzések akkreditálását külön közleményben határozza meg.
10. § (1) A  szaktanácsadók, illetve a  szaktanácsadó szervezetek értékelését a  NAK a  szaktanácsadók és szaktanácsadó
szervezetek által készített éves beszámoló, valamint e  rendeletben meghatározott kötelezettségek teljesítése
alapján évente végzi.
(2) A  beszámolási kötelezettséget a  NAK által rendszeresített és a  honlapján közzétett nyomtatvány alapján
az elektronikus beszámoló felületén kell teljesíteni a tárgyévet követő év február 28. napjáig.
(3) Az éves beszámoló szaktanácsadó esetén az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a szaktanácsadói szerződések száma/értéke,
b) a szaktanácsadó szervezet(ek) megnevezése és bemutatása, akivel munkakapcsolatban áll,
c) a szakterületen belüli gyakorlati tapasztalat bemutatása,
d) az előadás szakmai konferencián (hazai és külföldi),
e) a publikációk bemutatása,
f ) a honlap vagy információs blog bemutatása,
g) a szakmai szervezeti tagság,
h) a szakmai díjak,
i) az egyéb, az OSzK által a beszámoló felületen aktuálisan meghatározott vagy kért adat.
(4) Az éves beszámoló szaktanácsadó szervezet esetén az alábbi adatokat tartalmazza:
a) az előző évi szaktanácsadói szerződések száma,
b) az előző évi támogatott szerződéseinek száma és értéke,
c) a szerződések száma szakterületek szerint,
d) szaktanácsadóinak száma (fő) és a szaktanácsadói névjegyzékszáma,
e) egyéb, az OSzK által a beszámoló felületen aktuálisan meghatározott vagy kért adat.
(5) A  szaktanácsadókat a  NAK külön eljárásrendben meghatározott szempont- és pontozási rendszer alapján évente
minősíti, és az  eredményeket honlapján közzéteszi. A  szaktanácsadó az  alapképzés megszerzését követő évben
kerül először minősítésre.
11. § (1) Ha a szaktanácsadó önhibájából nem tesz eleget a 7. §-ban, a 8. § (4) és (5) bekezdésében, a 9. § (1) bekezdésében,
valamint a 10. §-ban foglalt valamely kötelezettségének, vagy a szaktanácsadó szervezet nem tesz eleget a 10. §-ban
foglalt kötelezettségének, a  kötelezettség teljesítéséig, de legfeljebb egyéves időtartamra a  szaktanácsadó vagy
a szaktanácsadó szervezet felfüggesztett státuszba kerül.
(2) Ha a  felfüggesztett státuszú szaktanácsadó nem pótolja elmulasztott kötelezettségét, a  szaktanácsadói
névjegyzékből törlésre kerül.
(3) A  9.  §-ban meghatározott képzés elmulasztása miatt felfüggesztett státuszban lévő szaktanácsadó újra aktív
státuszba való kerülésének feltétele a  képzési évet követő évben a  10 krediten felül további 6 kredit, összesen
16 kredit teljesítése december 31-ig.
(4) Azon szaktanácsadó, aki határidő előtt teljesíti a  (3)  bekezdésben meghatározott kötelezettséget, kérelmezheti
az aktív státuszba való visszahelyezését.
12. § (1) A  szaktanácsadó vagy szaktanácsadó szervezet szaktanácsadási tevékenységre szóló jogosultsága megszűnik, és
ezzel egyidejűleg a szaktanácsadói névjegyzékből törlésre kerül, ha
a) a szaktanácsadó, illetve a szaktanácsadó szervezet ezt írásban kérelmezi;
b) a  szaktanácsadó szervezet ellen jogerős végzéssel végelszámolási, felszámolási-, csőd- vagy egyéb,
a megszüntetésére irányuló, jogszabályban meghatározott eljárást rendeltek el.
 (2) A  szaktanácsadói igazolvány vagy igazolás visszavonásra, és ezzel egyidejűleg a  szaktanácsadó vagy
a szaktanácsadó szervezet visszavont státuszba kerül, ha
a) a  szaktanácsadó vagy a  szaktanácsadó szervezet a  4. és az  5.  §-ban meghatározott feltételeknek nem felel
meg;
b) a  szaktanácsadó a  11.  § (1)  bekezdése szerinti felfüggesztésének időtartama alatt kötelezettségeinek nem
tesz eleget;
c) a szaktanácsadó közügyektől, illetve szakmagyakorlástól eltiltó ítélet hatálya alá kerül; vagy
d) a szaktanácsadóra vagy a szaktanácsadó szervezetre nézve a NAK Etikai Bizottsága az etikai vizsgálat során
elmarasztaló döntést hoz.
 (3) A  szaktanácsadó vagy szaktanácsadó szervezet köteles értesíteni a  NAK-ot szaktanácsadó esetén az  1.  §
3.  pontjában foglaltaknak, szaktanácsadó szervezet esetén az  1.  § 4.  pontjában foglaltaknak való nem
megfelelőségről, amely alapján a szaktanácsadó és a szaktanácsadó szervezet az 1. § 9. pontjában meghatározott
státuszba kerül.
(4) Ha a  szaktanácsadó vagy a  szaktanácsadó szervezet valamely oknál fogva nem kívánja, vagy nem tudja folytatni
a szaktanácsadói tevékenységét, akkor tevékenységének szüneteltetését be kell jelentenie a NAK-hoz.
(5) A  szüneteltetés időtartama alatt a  szaktanácsadó vagy a  szaktanácsadó szervezet szaktanácsadói tevékenységet
nem folytathat, valamint képzési és beszámolási kötelezettsége nem áll fenn. A tevékenység szüneteltetésének ideje
alatt a szaktanácsadó vagy a szaktanácsadó szervezet szüneteltetett státuszba kerül.
(6) A  szüneteltetés három évnél hosszabb ideig tartó fennállása esetén a  szüneteltetés a  határidő lejárta előtt
legfeljebb egy alkalommal újabb három évre meghosszabbítható. Ha a  szaktanácsadó vagy szaktanácsadó
szervezet nem kéri a  (4) és (5)  bekezdés szerinti szüneteltetés időtartamának lejártáig a  szüneteltetés
megszüntetését, akkor a  NAK a  szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól
szóló 2009. évi LXXVI. törvény 28.  § b)  pontja alapján törli a  szaktanácsadót vagy szaktanácsadó szervezetet
a nyilvántartásból.
13. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmincadik napon lép hatályba.
14. § (1) A  mezőgazdasági és vidékfejlesztési szaktanácsadói tevékenységről szóló 73/2015. (XI. 6.) FM rendelet
[a  továbbiakban: 73/2015. (XI. 6.) FM rendelet] alapján a  NAK által nyilvántartásba vett szaktanácsadó e  rendelet
hatálybalépését követően a  NAK nyilvántartásában a  nyilvántartott státuszába kerül, és külön bejelentés nélkül
folytathatja szaktanácsadói tevékenységét.
(2) A  korábban, az  agrár-szaktanácsadói tevékenység engedélyezéséről szóló 90/2009. (VII. 24.) FVM rendelet
[a továbbiakban: 90/2009. (VII. 24.) FVM rendelet] szerint regisztrált szaktanácsadó szakterületi jogosultságát a NAK,
a honlapján közzétett bővített szakmai önéletrajzsablon alapján e rendelet hatálybalépését követő egy éven belül
felülvizsgálja. A felülvizsgálatról a NAK a szaktanácsadót elektronikus úton értesíti. A bővített szakmai önéletrajzot
elektronikus és postai úton a NAK értesítését követő 15 napon belül kell megküldeni a NAK részére.
(3) A  73/2015. (XI. 6.) FM rendelet alapján a  NAK által nyilvántartásba vett szaktanácsadó köteles a  támogatható
státuszba való besorolás céljából a NAK által rendszeresített és a honlapján közzétett nyomtatvány szerinti bővített
szakmai önéletrajzot benyújtani, amely tartalmazza a jelenlegi szakterülete 1. melléklet szerinti tématerületen belüli
szakterületnek való megfeleltetését.
(4) A  73/2015. (XI. 6.) FM rendelet szerinti alapvizsga kötelezettségét teljesítő szaktanácsadó a  7.  § (1)  bekezdésének
d)  pontjában megnevezett témakörből e  rendelet hatálybalépését követően egy éven belül köteles alapvizsgát
tenni.
(5) A  90/2009. (VII. 24.) FVM rendelet szerinti alapvizsga kötelezettségét teljesítő szaktanácsadó a  7.  § (1)  bekezdés
a)–d) pontjában megnevezett témakörökből e rendelet hatálybalépését követő egy éven belül köteles alapvizsgát
tenni.
15. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
16. § Hatályát veszti a  mezőgazdasági és vidékfejlesztési szaktanácsadói tevékenységről szóló 73/2015. (XI. 6.)
FM rendelet.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
79/2011. (XII. 22.) NFM rendelete a földgáz csatlakozási díjak meghatározásáról és alkalmazásuk általános szabályairól.
A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 133. § (1) bekezdés 2. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek,
valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § f) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el: 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya a) a felhasználóra és a leendő felhasználóra,
b) a földgázszállítási tevékenységet végző engedélyesre (a továbbiakban: szállítói engedélyes),
c) a földgázelosztási tevékenységet végző engedélyesre (a továbbiakban: elosztási engedélyes),
d) a földgáztermelőre, e) a Magyar Energia Hivatalra (a továbbiakban: Hivatal)
terjed ki. 2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. bekapcsolás: a leendő felhasználó földgázellátásához szükséges azon hálózathasználati feltételek biztosítása
(vásárolt kapacitásra vonatkozó igény), amely legfeljebb a leágazó elosztóvezeték kiépítésére, valamint
a csatlakozóvezeték és a fogyasztói vezeték üzembe helyezésére terjed ki,
2. csatlakozási díj: a csatlakozási jog, illetve a vásárolt kapacitás – mint vagyoni értékű jog – megszerzéséért fizetendő
díj, 3. egyidejűségi tényező: az a legalább két tizedes pontosságú, az elosztói vagy szállítói engedélyes által statisztikai
módszerrel meghatározott nem negatív szám, amelynek értéke legfeljebb 1,00, és amely jellemzi a vonatkozó
felhasználói berendezések, felhasználói csoportok azonos időben (időszakban) történő várható felhasználásának és
ugyanezen felhasználói berendezések, felhasználói csoportok névleges kapacitásösszegének arányát,
4. fejlesztés: a leendő vagy a már csatlakozott felhasználó vásárolt kapacitásra vonatkozó igényének a bekapcsoláshoz
képest nagyobb műszaki beruházással megvalósítható hálózatfejlesztéssel, -bővítéssel történő kielégítése; ideértve
a földgáz termelő részére csatlakozási pont kialakítását, 5. kapacitásigény: a leendő vagy a már csatlakozott felhasználó földgázzal ellátandó berendezéseinek egyidejűségi
tényezővel számított névleges összteljesítménye, 6. kapacitásnövelés: a vásárolt kapacitást meghaladó többletkapacitás iránti igény fejlesztés nélküli kielégítése,
7. leágazó elosztóvezeték: az elosztóvezeték azon része, amely az elosztóvezeték-leágazástól a felhasználási hely
telekhatáráig tart, 8. leendő felhasználó: aki vásárolt kapacitásra vonatkozó igényt jelent be a szállítói vagy elosztói engedélyes részére
a kapacitásnövelés esetén kívül. (2) Az e rendeletben meg nem határozott fogalmakat a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a továbbiakban: GET)
és a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok szerint kell értelmezni.
3. A csatlakozásra és kapacitásnövelésre vonatkozó igény teljesítése
3. § (1) A bekapcsolásra, fejlesztésre (a továbbiakban együtt: csatlakozás), vagy kapacitásnövelésre vonatkozó igényt
a leendő, illetve a már csatlakozott felhasználó, valamint a termelő nyújthatja be a szállítói vagy elosztói engedélyes
részére. Amennyiben az ingatlan beruházója vagy kivitelezője az építkezés során gondoskodik az ingatlan földgázzal
való ellátásáról, a csatlakozással vagy kapacitásnöveléssel kapcsolatban az e rendeletben foglaltak szerint kell eljárni.
(2) Ha fejlesztéssel valósul meg a csatlakozás, a csatlakozó és fogyasztói vezetéket is üzembe kell helyezni.
4. A csatlakozási díjak alkalmazásának általános szabályai 4. § (1) A leendő vagy a már csatlakozott felhasználó a csatlakozásért önálló ellátást biztosító csatlakozási pontonként, és
a már csatlakozott felhasználó a kapacitásnövelésért, a földgáz termelő a fejlesztésért az e rendeletben
meghatározottak szerint csatlakozási díjat köteles fizetni a szállítói és elosztói engedélyes részére.
(2) A leendő vagy a már csatlakozott felhasználó, illetve a földgáz termelő által az elosztói és szállítói engedélyes részére
fizetendő csatlakozási díjakat a Hivatal hivatalból indított közigazgatási hatósági eljárásban engedélyesenként
gázévente határozattal állapítja meg. (3) Ha a csatlakozási díjat a Hivatal tételesen állapította meg, az elosztói vagy szállítói engedélyes az igény benyújtásakor
alkalmazandó (2) bekezdés szerinti hivatali határozatban foglalt csatlakozási díj mértékét szerződéses ajánlatában
közli a leendő vagy már csatlakozott felhasználóval, földgáztermelővel.
(4) Ha a Hivatal a csatlakozási díjat a (2) bekezdés szerinti határozatában a hatósági ár kiszámítására vonatkozó
előírásokkal határozta meg, a leendő vagy a már csatlakozott felhasználó és a földgáz termelő által fizetendő
csatlakozási díjat az elosztói és szállítói engedélyes az igény benyújtásakor alkalmazandó jogszabályok és a Hivatal
(2) bekezdés szerinti határozata alapján számítja ki, és szerződéses ajánlatában közli a fizetendő díj mértékét a leendő
vagy már csatlakozott felhasználóval. (5) Ha a leendő vagy a már csatlakozott felhasználó, illetve a termelő a csatlakozási díj mértékével nem ért egyet, kérelmet
nyújthat be a Hivatalhoz annak kivizsgálására, hogy az elosztói vagy szállítói engedélyes által az ajánlatában megadott
vagy kiszámított csatlakozási díj megfelel-e a Hivatal által meghatározott díjaknak vagy díjszámítási szabályoknak.
A Hivatal a GET 109. §-ában foglalt szabályok szerint jár el.
(6) A csatlakozási szerződésben rögzíteni kell a csatlakozási díjat, annak pénzügyi feltételeit, valamint, ha a Hivatal
a csatlakozási díj kiszámítására vonatkozó előírásokat határozta meg, akkor a csatlakozási díj meghatározására
vonatkozó részletes számítást. (7) Az engedélyesek csatlakozási pontonként és helyrajzi számonként részletes és ellenőrizhető nyilvántartást kötelesek
vezetni a befizetett csatlakozási díjról, a 7. § (4) bekezdésében foglalt visszatérítésről, és külön a 7. § (6) bekezdés
szerint meg nem valósult fejlesztésekről beruházásonként. (8) A csatlakozás és kapacitásnövelés kivitelezésére vonatkozó szabályokat a szállítói, illetve az elosztói engedélyes
üzletszabályzatának kell tartalmaznia. 5. § (1) A csatlakozási díjakon kívül a csatlakozásért, a kapacitásnövelésért és az üzembe helyezés érdekében felmerülő egyéb
tevékenységekért – a 8. § (1) bekezdésében foglalt kivétellel – más jogcímen díj vagy térítés megfizetésére a leendő
vagy a már csatlakozott felhasználó és a földgáztermelő nem köteles.
(2) Nem kérhető csatlakozási díj, ha a vásárolt kapacitást a csatlakozási szerződés a több felhasználási helyet is tartalmazó
egybefüggő telephelyre vonatkozóan tartalmazza, és az egybefüggő telephelyen belül meglévő felhasználási helyen
többletkapacitás iránti igény jelentkezik úgy, hogy a) a felhasználási helyek száma nem nő, és
b) fejlesztés vagy kapacitásnövelés nem szükséges az igény kielégítése érdekében.
5. A csatlakozási díjak meghatározásának szempontjai, a díjak elemei és mértékük elosztóvezetékhez történő csatlakozás esetén
6. § Csatlakozási díjat kell fizetni a) a bekapcsolásért,
b) a fejlesztésért, és c) a kapacitásnövelésért. 7. § (1) A csatlakozási díj megállapításakor a határozat meghozatala során a Hivatalnak figyelemmel kell lennie
a) a beruházás során a számviteli törvény szerint aktiválható eszközértékre, kivéve a felhasználónál beszerelt vagy
beszerelendő fogyasztásmérő berendezések és nyomásszabályozók számviteli törvény szerint aktiválható
eszközértékét és beszerelési költségét, b) az adott beruházásból származó – a 10. év utáni években várható átlagos mennyiségekkel, fűtőértékkel és
a csatlakozási díjszámítás készítésének időpontjában érvényes rendszerhasználati díjakkal számított – éves
árbevételre, c) az érintett elosztói engedélyesnél lefolytatott eszköz- és költség-felülvizsgálat alapján megállapított indokolt,
az adott beruházásnak megfelelő felhasználói kategóriákhoz tartozó – mennyiségre vetített – éves átlagos,
fajlagos közvetlen és közvetett költségének értékcsökkenés nélküli összegére, ideértve az elszámolási
különbözetet is, amely nem lehet több 1%-nál, d) a beruházás élettartamára (az eszközök években kifejezett átlagos élettartamának figyelembevételével,
amelynek minimuma 25 év), e) a beruházás minimális élettartamára vetített megtérülés átlagos mértékére, amelyet a kockázatmentes hozam
figyelembevételével a Hivatal határoz meg, f) a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) honlapján nyilvánosságra hozott középtávú inflációs
célkitűzésének a beruházás élettartamára vetített átlagos mértékére, és
g) a leendő vagy a már csatlakozott felhasználó által igényelt vásárolt kapacitásra és a kiépített összes kapacitásra.
(2) A leendő vagy a már csatlakozott felhasználó által megfizetendő csatlakozási díj nem lehet magasabb, mint a leendő
vagy a már csatlakozott felhasználó vásárolt kapacitására jutó (1) bekezdés a)–f) pontja szerint számított összeg.
(3) A vezeték üzembe helyezését követő év január 1-jétől a csatlakozási díj mértékének elosztói engedélyesek általi
kiszámításánál figyelembe kell venni az 1. melléklet szerinti inflációs korrekciót.
(4) Amennyiben az elosztói engedélyes bekapcsolásra vonatkozó igényt teljesít, de az adott beruházás már elérte
a csatlakozási díj számításánál figyelembe vett éves prognosztizált értékesített földgázmennyiséget, az elosztói
engedélyes a beszedett csatlakozási díjat köteles a már csatlakozott felhasználók között, azok befizetéseivel arányosan
szétosztani, valamint részükre visszatéríteni. (5) Az elosztói engedélyes üzletszabályzatában rögzíteni kell a (4) bekezdés szerinti visszatérítés részletes szabályait.
(6) Fejlesztési igény esetén az elosztói engedélyes akkor köteles az igényt teljesíteni, ha a beruházási költség 70%-a
a csatlakozási díjakból számítottan megtérül. 6. A csatlakozási díjak meghatározásának szempontjai,
a díjak elemei és mértékük szállítóvezetékhez történő közvetlen csatlakozás esetén
8. § (1) Fejlesztés vagy kapacitásnövelés esetén a leendő vagy a már csatlakozott felhasználó a beruházás szállítói engedélyes
által kiszámított teljes költségét köteles megfizetni a szállítói engedélyes részére, a beruházásról szóló
megállapodásnak azonban tartalmaznia kell a 4. § (3) bekezdése szerinti tételes csatlakozási díjat, vagy a Hivatal 4. §
(4) bekezdés szerinti határozata alapján kiszámított csatlakozási díjat.
(2) A szállítói engedélyes köteles visszafizetni a leendő vagy a már csatlakozott felhasználó részére a beruházás teljes
költsége és a csatlakozási díj közötti különbözetet, valamint a (4) bekezdés szerinti esetben a beruházás teljes
költségét, ha a beruházás tervezésekor figyelembe vett kapacitásigény teljes mértékben lekötésre került.
Az elszámolás módját és időbeli ütemezését a szállítói engedélyes üzletszabályzata tartalmazza.
(3) A csatlakozási díj mértékét úgy kell megállapítani, hogy a szállítási rendszerhasználati díjak ne emelkedjenek, valamint
a csatlakozási díj nem haladhatja meg a beruházás költségét.
(4) Nem kérhető a leendő vagy a már csatlakozott felhasználótól csatlakozási díj abban az esetben, ha a fejlesztés vagy
a kapacitásnövelés eredményeképpen a szállítási díjak nem változnak vagy csökkennek.
(5) A csatlakozási díj megállapításakor a határozat meghozatala során a Hivatalnak figyelemmel kell lennie
a) a beruházás során a számviteli törvény szerint aktiválható eszközértékre,
b) az adott beruházásból származó éves árbevételre, c) az érintett szállítói engedélyes által az adott beruházásnak megfelelő fajlagos közvetlen és közvetett költségének
összegére, beleértve a veszteséget is, amely nem lehet több 0,2%-nál,
d) a beruházás élettartamára, e) a beruházás élettartamára vetített megtérülés átlagos mértékére, amelyet a kockázatmentes hozam
figyelembevételével a Hivatal határoz meg, f) az MNB honlapján nyilvánosságra hozott aktuális középtávú inflációs célkitűzésének a beruházás élettartamára
vetített átlagos mértékére. 7. A csatlakozási díjak meghatározásának szempontjai,
a díjak elemei és mértékük földgáztermelő csatlakozása esetén
9. § (1) A földgáztermelő részére történő fejlesztés kizárólag az elosztó- vagy a szállítóvezetéken kialakítandó csatlakozási
pont kivitelezését tartalmazza. (2) A csatlakozási díj megállapításakor a Hivatal a csatlakozási pont kialakításának költségét veszi figyelembe.
(3) A (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően amennyiben a csatlakozással érintett elosztói rendszer azon szakaszán, ahol
a termelői csatlakozás kialakításra kerül, nem biztosítható a földgáz termelő által betáplált földgázmennyiség
továbbítása, akkor a Hivatal figyelembe veszi a meglévő vezetékrendszeren szükségessé való hálózatfejlesztés
költségét és a betáplálásra kerülő földgáz műszaki, minőségi paramétereinek méréséhez szükséges eszközök
költségét is. (4) A földgáztermelő szállítóvezetékre történő csatlakozási igénye esetén a csatlakozási díj a 8. §-ban foglaltak szerint
kerül megállapításra és megfizetésre. 8. Záró rendelkezések 10. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(4) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 14. § (1) bekezdése 2012. január 1-jén lép hatályba.
(3) A 14. § (2) bekezdése 2012. április 1-jén lép hatályba.
(4) A 14. § (3) bekezdése 2014. január 1-jén lép hatályba.
11. § Az e rendeletben foglalt szabályokat először a 2012. január 1-jétől hatályos csatlakozási díjakkal kapcsolatban kell
alkalmazni. 12. § (1) Attól a felhasználótól vagy földgáztermelőtől, aki vagy amely e rendelet hatálybalépéséig visszterhesen vagy
ingyenesen jutott hozzá a csatlakozási vagy a kapacitásnövelési jogosultsághoz, e korábbi csatlakozásért vagy
kapacitásnövelésért utólag díj és térítés nem szedhető. (2) Az e rendelet hatálybalépése előtt megépült elosztóvezeték esetén
a) abban az esetben, ha a leágazó elosztóvezeték hossza a 15 métert nem haladja meg, a vásárolt kapacitás iránti
igényt bekapcsolással kell kielégíteni, vagy b) abban az esetben, ha a leágazó elosztóvezeték hossza a 15 métert meghaladja, az elosztói engedélyes köteles
a vonatkozó műszaki szabályok alapján dönteni arról, hogy a vásárolt kapacitás iránti igényt bekapcsolással vagy
fejlesztéssel elégíti-e ki. 13. § (1) A 2012. január 1-jétől a következő gázév kezdetéig tartó időszakra vonatkozó, a kapacitásnövelés és a 2006. november
30. előtt megépült elosztóvezetékre történő bekapcsolás esetén alkalmazandó csatlakozási díjat a Hivatal
az együttműködő földgázhálózat fejlesztéséért szedhető csatlakozási díjról szóló 74/2006. (X. 31.) GKM rendelet
melléklet 1. pontjában foglalt szabályok szerint állapítja meg.
(2) Ha az elosztói engedélyes 2011. június 30-ig nem kezdte meg elosztóvezeték üzemeltetését, és olyan vezetéket fog
üzemeltetni, amelyet korábban másik elosztói engedélyes üzemeltetett, akkor a fejlesztés és a 2006. november 29.
után megépült elosztóvezetékre történő bekapcsolás tekintetében a fajlagos költség figyelembevételekor
– a következő árszabályozási ciklus kezdetéig – a Hivatal a korábbi üzemeltetőre vonatkozó, az eszköz- és
költség-felülvizsgálat alapján megállapított fajlagos közvetlen és közvetett költség értékcsökkenés nélküli összegét
veszi figyelembe. Az elszámolási különbözet mértéke nem lehet több 1%-nál.
14. § (1) Hatályát veszti az együttműködő földgázhálózat fejlesztéséért szedhető csatlakozási díjról szóló 74/2006. (X. 31.) GKM
rendelet. (2) Hatályát veszti a 13. § (1) bekezdése.
(3) Hatályát veszti a 13. § (2) bekezdése.
Dr. Fellegi Tamás s. k.,
nemzeti fejlesztési miniszter


text:
102/2014. (VIII. 15.) ME határozata a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagjának megbízásáról.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 71.  § (4)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az oktatásért felelős miniszter előterjesztésére
Csiszár Imrét, a Doktoranduszok Országos Szövetségének elnökét a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság tagsági teendőinek ellátásával
– 2014. szeptember 1-jei hatállyal, kétéves időtartamra –
megbízom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2017. (II. 16.) MEKH rendelete az energetikai auditorok és az energetikai auditáló szervezetek adatszolgáltatásáról, valamint a közreműködő szervezetek éves jelentéstételi kötelezettségéről.
Az energiahatékonyságról szóló 2015. évi LVII. törvény 46. § e) és f ) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Energetikai
és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 12.  § i)  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § Az e rendeletben szereplő fogalmakat az energiahatékonyságról szóló 2015. évi LVII. törvényben (a továbbiakban: Ehat.)
és végrehajtási rendeleteiben meghatározottak szerint kell értelmezni.
2. § Az adatszolgáltatás során az  energiahatékonyságról szóló törvény végrehajtásáról szóló 122/2015. (V. 26.)
Korm. rendelet 6. mellékletében szereplő átváltási tényezőket kell alkalmazni.
2. Az energetikai auditokkal kapcsolatos adatszolgáltatás 3. § (1) Az  energetikai auditról az  energetikai auditor és – ha az  energetikai auditor energetikai auditáló szervezet
keretében látja el tevékenységét – az  energetikai auditáló szervezet a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási
Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) honlapján közzétett nyomtatvány kitöltésével és elektronikus úton történő
beküldésével teljesíti az adatszolgáltatást.
(2) Az elkészített energetikai audittal kapcsolatos adatszolgáltatás adattartalma a következő:
a) az energetikai auditálást lefolytató energetikai auditor neve, az  energetikai audit azonosító száma,
az  energetikai audit elkészültének (energetikai auditálás elvégzése) időpontja, ami a  teljesítésigazolás
kiállításának kelte;
b) az energetikai auditálás tárgyának alábbiak szerinti megjelölése:
ba) háztartás,
bb) kis- és középvállalkozás,
bc) nagyvállalat,
bd) közcélú intézmény, létesítmény,
be) önkormányzat,
bf ) település vagy
bg) egyéb energiarendszer;
c) annak megjelölése, hogy az energetikai auditálás
ca) kötelező energetikai auditálás teljesítése céljából,
cb) a  társasági adóról és az  osztalékadóról szóló törvény szerinti energiahatékonysági célokat
szolgáló beruházás adókedvezményének (a továbbiakban: energiahatékonysági adókedvezmény)
igénybevétele céljából vagy
cc) egyéb célból (az egyéb cél megjelölésével)
 történt;
d) az energetikai auditálás mely műszaki rendszerre (például kazán, épület, telephely, telephelyek, technológia)
vonatkozik;
e) kötelező energetikai auditálás esetén a  megbízó cég neve, székhelye, cégjegyzékszáma, valamint azon
vállalkozás cégneve, székhelye, cégjegyzékszáma, amelyre az energetikai audit kiterjed;
f ) az energiahatékonysági adókedvezmény igénybevételéhez elvégzett energetikai auditálás esetén kiállított
igazolás kiállítási dátuma, az  igazolt energiamegtakarítás és az  igazolás címzettje (cég neve, székhelye,
adószáma, cégjegyzékszáma);
g) az auditált műszaki rendszer energiafelhasználásáról az alábbi adatok:
ga) az épület, tevékenység és szállítás területeire vonatkozóan (a továbbiakban: részterületek)
az  auditált műszaki rendszer éves energiafelhasználásának mennyiségéről energiahordozónként
a mért mértékegységekben és a teljes energiafelhasználás MWh/év mértékegységben is megadva,
gb) részterületenként az  auditált műszaki rendszer működésével összefüggésben felmerült teljes éves
üvegházhatású gázkibocsátás az előző naptári évről CO2 kilotonna/év mértékegységben megadva,
gc) részterületenként az  auditált műszaki rendszer működésével összefüggésben felmerült teljes éves
energiafelhasználás költsége az előző naptári évről ezer Ft/év mértékegységben megadva;
h) az érintett műszaki rendszerrel kapcsolatban javasolt energiahatékonysági beavatkozásokról az  alábbi
adatok:
ha) az energiahatékonyságról szóló törvény végrehajtásáról szóló 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet
13. § (6) bekezdésében meghatározott egyes beavatkozási módokkal elérhető energiamegtakarítás
mértéke és az összes elérhető energiamegtakarítás mértéke MWh/év mértékegységben megadva,
hb) a javasolt energiahatékonyságot növelő intézkedések megnevezése (például világításkorszerűsítés,
fűtéskorszerűsítés),
hc) a javasolt intézkedés részterület szerinti azonosítása (épület, folyamat, szállítás),
hd) a javasolt energiahatékonyságot növelő intézkedés megvalósításával elérhető energiamegtakarítás
mértéke energiahordozónként a mért mértékegységekben megadva,
he) a javasolt energiahatékonysági intézkedésekkel összefüggésben elérhető üvegházhatású
gázkibocsátás-megtakarítás mértéke CO2 kilotonna/év mértékegységben intézkedésenként és
valamennyi intézkedésre nézve összesítetten megadva,
hf ) a javasolt energiahatékonysági intézkedések becsült költsége ezer Ft/év mértékegységben
intézkedésenként és valamennyi intézkedésre nézve összesítetten megadva,
hg) a javasolt energiahatékonyságot növelő intézkedések megvalósításával tervezett energiaköltség
megtakarítás értéke ezer Ft/év mértékegységben intézkedésenként és valamennyi intézkedésre
nézve összesítetten megadva,
hh) a javasolt energiahatékonyságot növelő intézkedések megvalósításával elérhető nem
energiaköltség típusú megtakarítás értéke ezer Ft/év mértékegységben intézkedésenként és
valamennyi intézkedésre nézve összesítetten megadva,
hi) a javasolt energiahatékonyságot növelő egyes intézkedések megtérülési ideje években megadva és
hj) a javasolt energiahatékonyságot növelő egyes intézkedések megvalósítása esetén létrejövő műszaki
rendszer tervezett műszaki élettartama.
 (3) Hiányos vagy hibás tartalmú adatszolgáltatás esetén az  adatszolgáltató az  Ehat. 23.  § (1)  bekezdésében
meghatározott határidőn belül, a  Hivatal felszólítását megelőzően az  adatszolgáltatás ismételt benyújtásával
végezhet adatkorrekciót.
3. Az éves auditálási tevékenységgel kapcsolatos adatszolgáltatás 4. § (1) Az  energetikai auditor és az  energetikai auditáló szervezet a  tárgyévet megelőző évi auditálási tevékenységéről
minden év január 31-éig a  Hivatal honlapján közzétett nyomtatvány kitöltésével és elektronikus úton történő
beküldésével szolgáltat adatot.
(2) Az adatszolgáltatás tartalmazza:
a) az elvégzett kötelező és nem kötelező energetikai auditálások számát;
b) az adatszolgáltatási időszak utolsó napján szerződés szerint folyamatban lévő energetikai auditálások számát;
c) az adatszolgáltatással érintett időszakban az  energetikai auditálásokra fordított összes mérnökóra
mennyiségét az energetikai auditor vagy energetikai auditáló szervezet vonatkozásában;
d) az adatszolgáltatással érintett időszakban az  energetikai auditálásokra fordított mérnökóra mennyiségét
a bevont szakértők és közreműködők vonatkozásában és
e) az energiahatékonysági adókedvezmény igénybevétele érdekében kiállított igazolások számát.
4. A közreműködő szervezetek jelentési kötelezettsége 5. § A közreműködő szervezet az éves tevékenységéről szóló jelentést (a továbbiakban: jelentés) az adatszolgáltatással
érintett évet követő év január 31-ig a  Hivatal honlapján közzétett nyomtatvány kitöltésével nyújtja be
elektronikusan.
6. § A jelentés tartalmazza
a) a közreműködő szervezet tevékenységével szemben érkezett panaszok felsorolását és azok kivizsgálásának
eredményét,
b) a megrendezett felkészítő tanfolyamok kezdő és záró időpontját, a tanfolyamon részt vevők számát,
c) a megrendezett szakmai vizsgák időpontját, a  vizsgákon részt vevők számát és kimutatást
a vizsga eredményekről,
d) a megrendezett szakmai megújító vizsgák időpontját, a  vizsgákon részt vevők számát és kimutatást
a vizsgaeredményekről,
e) a megrendezett szakmai továbbképzések időpontját, a továbbképzésen részt vevők számát,
f ) a  résztvevők név szerinti feltüntetését oly módon, hogy a  szakmai vizsgán való részvételi szándékuk
energetikai auditori vagy energetikai szakreferensi szolgáltatási tevékenység ellátására irányul, és
g) a  megújító szakmai vizsgán és a  továbbképzésen részt vevők név szerinti feltüntetését oly módon, hogy
a vizsgán energetikai auditorként vagy energetikai szakreferensként vettek részt.
5. Záró rendelkezések 7. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
 (2) A 2016. évre vonatkozó auditálási tevékenységről 2017. május 31-ig kell adatot szolgáltatni.
 (3) A 2016. évre vonatkozó közreműködő szervezeti tevékenységről 2018. január 31-ig kell a jelentést benyújtani.
Dr. Dorkota Lajos s. k.,
 elnök


text:
91/2017. (IV. 10.) Korm. rendelete az Arany János-emlékév keretében Nagykőrösön megvalósuló beruházásokkal összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62.  § (1)  bekezdés 5. és
6. pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az 1. mellékletben felsorolt
közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek az Arany János-emlékév keretében Nagykőrösön
a) az Arany János Közérdekű Muzeális Gyűjtemény – Nagykőrös közigazgatási területén elhelyezkedő, 5669/1,
5669/2, 5668/1 és 5668/2 helyrajzi szám alatt nyilvántartott ingatlanokon vagy ezen ingatlanokat érintően
megvalósuló – infrastrukturális és múzeumszakmai fejlesztésére,
b) az Arany sétány – Nagykőrös közigazgatási területén elhelyezkedő, 5667 helyrajzi szám alatt nyilvántartott ingatlanon
történő – kialakítására, valamint az a) pont szerinti beruházással összefüggésben járdaszakasz átépítésére,
c) Arany János és családja emlékszobra – Nagykőrös közigazgatási területén elhelyezkedő, 5107/7 helyrajzi
szám alatt nyilvántartott ingatlanon történő – felállítására
irányuló beruházásokkal (a továbbiakban együtt: Beruházások) függenek össze.
 (2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  Beruházásokkal összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a  közigazgatási
hatósági ügyeket, amelyek
a) a Beruházások megvalósításával összefüggésben az  (1)  bekezdés szerinti ingatlanokból telekalakítási
eljárások jogerős befejezését követően kialakított ingatlanokat érintik,
b) az útépítési, közműfejlesztési és -csatlakozási munkák érdekében az  (1)  bekezdés szerinti ingatlanokkal
szomszédos ingatlanokat érintik,
c) a Beruházások megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Pest Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti beruházás esetében az  országos településrendezési és építési
követelményekről szóló kormányrendeletet azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy az  építmények, illetve
önálló rendeltetési egységek rendeltetésszerű használatához előírt, elhelyezendő gépjárművek számának
meghatározásakor a  beruházás megvalósításából, valamint ennek keretében a  rendeltetésváltozásból eredő
többletgépjármű-számot nem kell figyelembe venni, illetve az ebből eredő többletgépjármű elhelyezéséről a telken
nem kell gondoskodni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
7/2016. (III. 31.) ORFK utasítása a Határrendészeti Oktatóbázis működéséről és a határrendészeti célú képzések rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6.  § (1)  bekezdés b)  pontjában kapott felhatalmazás alapján a  KHA 2013/3.5.3 projektazonosítójú „Határrendészeti oktatóbázis
létesítése Szegeden” című program támogatásával a  Szegedi Rendészeti Szakközépiskola területén létesített Határrendészeti
Oktatóbázison történő határrendészeti célú képzések végrehajtásának szabályozására kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban: Rendőrség)
terjed ki.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 1. A Határrendészeti Oktatóbázis rendeltetése, működésének általános keretei
2. A Határrendészeti Oktatóbázis (a továbbiakban: HOB) rendeltetése a  Rendőrség állományának kizárólag
határrendészeti célú továbbképzése, átképzése, valamint speciális és idegen nyelvi képzése. A HOB-ot ezen kívül csak
határrendészeti célú szakszemináriumok, konferenciák, valamint nemzetközi határrendészeti rendezvények
megtartására és határrendészeti kutatóbázis működtetésére lehet igénybe venni.
3. A HOB-on létrehozott oktatási helyiségeket, szálláshelyeket, továbbá a  HOB eszközeit a  rendészeti alapképzéshez
igénybe venni nem lehet.
4. A határrendészeti célú, 2. pontban meghatározott tovább- és átképzéseket úgy kell tervezni, hogy azok végrehajtására
elsődlegesen a HOB-on kerüljön sor.
5. A HOB-on az oktatói feladatok ellátására a Rendőrség állományából is kijelölhető olyan személy, aki a határrendészet
végrehajtási és elméleti területén megfelelő ismeretekkel rendelkezik.
2. A Rendőrségi Oktatási és Kiképző Központ feladatai
6. A Rendőrségi Oktatási és Kiképző Központ (a továbbiakban: ROKK) a HOB működtetésével összefüggésben:
a) a tárgyévet megelőző év november 15-ig közzéteszi az  indítani tervezett képzések és egyéb rendezvények
jegyzékét;
b) a beiskolázással érintett szervektől érkezett szakmai prioritásokat és indokokat tartalmazó javaslat
figyelembevételével felméri és rangsorolja a 2. pontban meghatározott tovább- és átképzésekre jelentkezőket,
majd a beiskolázással érintett szervektől érkezett név szerinti kimutatás alapján tervezi és végrehajtja az arra
történő beiskolázást;
c) értesíti a beiskolázással érintett szervek humánigazgatási szolgálatait a tanfolyamra jelentkezők tekintetében
szükséges munkáltatói intézkedések elkészítése érdekében;
d) biztosítja a  szükséges információkat a  résztvevők számára a  képzésekre történő megjelenési kötelezettség
helyére, idejére vonatkozóan;
e) intézkedik a meghirdetett képzésekre jelentkezők jelentkezési lapjának a Szegedi Rendészeti Szakközépiskola
(a továbbiakban: SZRSZKI) részére történő megküldésére;
f ) a beiskolázással érintett szervek jelzése alapján a  leadott jelentkezők névsorában bekövetkezett változás
esetén az SZRSZKI-t soron kívül értesíti.
3. Az Országos Rendőr-főkapitányság Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztály feladatai
7. Az Országos Rendőr-főkapitányság Rendészeti Főigazgatóság Határrendészeti Főosztály a  HOB működtetésével
összefüggésben:
a) végzi a  HOB-on végrehajtandó képzések országos és nemzetközi szinten történő tervezését az  SZRSZKI
bevonásával;
b) felméri a  hazai és nemzetközi rendészeti szervek körében jelentkező – a  határrendészeti tárgykört érintő –
továbbképzési igényeket;
c) az elvégzett felmérés eredményéről az  igényelt képzések megnevezésével cím szerinti kimutatást készít, és
azok ütemezésére prioritási sorrendet állít fel a tárgyévet megelőző év október 15-ig;
d) a HOB-on indítani tervezett képzések és egyéb rendezvények jegyzékének összeállítását követően a jóváhagyott
tervet minden év október 31-ig megküldi a ROKK-nak közzététel céljából;
e) szakmai javaslatot tesz új képzési program kidolgozására, illetve közreműködik annak megalkotásában;
f ) igény szerint közreműködik a HOB-on megrendezésre kerülő egyéb rendezvények lebonyolításában;
g) a képzési programokat évente felülvizsgálja, értékeli, és amennyiben indokolt, – az SZRSZKI együttműködésével –
azok módosítására intézkedést tesz;
h) összeállítja a  képzésekre delegálható oktatók névjegyzékét az  SZRSZKI együttműködésével, javaslatot tesz
az előadók személyére. 4. A képzésben részt vevő szervek feladatai
8. A beiskolázással érintett szervek humánigazgatási szolgálata elkészíti a  képzésekre átrendelt személyek
vonatkozásában a szükséges munkáltatói intézkedéseket, melyeket az SZRSZKI felé továbbít.
9. A beiskolázással érintett szervek a határrendészeti állomány továbbképzésének érdekében biztosítják a szükséges
adatszolgáltatásokat (jelentkezési lap, szakmaibizonyítvány-másolat, tanúsítvány kiállításához szükséges adatlap),
valamint a beiskolázandó állományban történő változásról tájékoztatást nyújtanak a ROKK felé.
5. A HOB működtetésével kapcsolatos egyéb feladatok 10. A Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság személyi és technikai támogatást nyújt a képzések és szakmai programok
gyakorlati végrehajtásához, valamint a képzések és a szakmai programok egyes gyakorlati részeinek az illetékességi
területén történő végrehajtásának biztosítása érdekében.
11. A HOB működtetésével kapcsolatos költségek fedezete 2016. január 1-jétől az SZRSZKI éves költségvetésében kerül
biztosításra. A  költségvetési tervezés során előre nem látható, a  HOB működtetésével kapcsolatban az  év során
felmerülő egyéb költségek fedezetét a  gazdasági országos rendőrfőkapitány-helyettes döntése alapján az  ORFK
biztosítja.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 12. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
13. Hatályát veszti a Határrendészeti Oktatóbázis működéséről szóló 18/2015. (VIII. 31.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
468/2014. (XII. 22.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Hóbor Gabriellát
2015. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2014. december 15. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök