text:
25/2008. (XI. 28.) HM rendelete a honvédelmi és katonai célú építmények építési célelőirányzata kezelésének és felhasználásának szabályairól.
Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (4) bekezdésében
62. §-a (2) bekezdés r) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 71/2006. (IV. 3.) Korm. rendelet 32/A. §-ában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter feladat- és hatásköréről
szóló 134/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § g) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési és
gazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket
rendelem el:
1. § A honvédelmi és katonai célú építmények építési célelőirányzata (a továbbiakban: HKÉC) bevételei az épített
környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi
LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 50. § (2) bekezdésében meghatározott, a honvédelmi és katonai célú építményekhez kapcsolódó feladatok támogatására szolgálnak.
2. § (1) A HKÉC bevételeit és kiadásait a Honvédelmi Minisztérium Központi Ellenőrzési és Hatósági Hivatal (a továbbiakban: HM KEHH) költségvetésében kell kezelni.
(2) A HKÉC felhasználásával, kezelésével, működtetésével, ellenőrzésével kapcsolatos, e rendeletben nem szabályozott kérdésekben az államháztartásról szóló 1992.
évi XXXVIII. törvényben, valamint az államháztartás működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltak az irányadók.
3. § A HKÉC forrásait
a) a honvédelmi és katonai célú építmények tekinteté
ben az építésügyi, valamint az építésfelügyeleti hatósági jogkört gyakorló hatóságok eljárásaiban kiszabott építésügyi, építésfelügyeleti és eljárási bírság, valamint
b) a késedelmi kamatokból származó bevétel
képezi. 4. §
(1) A HKÉC bevételeinek fogadására a HM KEHH Magyar Államkincstárnál vezetett 10023002-0028514200000000 számú számlája szolgál. A HKÉC bevételeit és
azok felhasználását elkülönítve kell kezelni.
(2) A HKÉC 3. §-ban felsorolt bevételeinek felhasználásáról a HM KEHH főigazgatója dönt.
5. § (1) A HKÉC éves bevételének
a) 75%-a a HM KEHH intézményi saját bevétele,
b) 25%-át az Étv. 50. § (1) bekezdése szerinti építésügyi
célelőirányzat külön jogszabályban meghatározott számlájára kell átutalni. (2) A HM KEHH az (1) bekezdés a) pontja szerinti
összeget az Étv. 50. § (2) bekezdés a)–b), j) és m) pontjában meghatározott feladatokra használhatja fel.
(3) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti összeg az Étv.
50. § (2) bekezdés c)–i) és k)–l) pontjában meghatározott
– a HKÉC-ben nem tervezhető – építésügyi feladatok támogatására szolgál.
(4) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti összeget évente
két részletben, június 30-ig, illetve december 31-ig kell átutalni. Az átutalás megtörténtéről – azzal egy időben – a HM
KEHH főigazgatója az építésügyért felelős minisztert tájékoztatja.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
314/2014. (VIII. 21.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar–amerikai gazdasági kapcsolatok fejlesztése, valamint a  pozitív Magyarország-kép kialakítása és
fenntartása érdekében végzett sokéves tevékenysége elismeréseként
Aubrey Augustus Warner, a General Electric alelnöke részére,
a magyar–egyiptomi kulturális és felsőoktatási kapcsolatok elmélyítésében játszott kiemelkedő szerepe
elismeréseként
Ermia Hanna általános püspök, a kairói Kopt Ortodox Kulturális Központ igazgatója részére,
a magyar–azeri kapcsolatok fejlesztése és a  magyar ügyek előmozdítása érdekében végzett kiemelkedő munkája
elismeréseként
Parvin Mirzazade Khayyam-Oglu, az Azerbajdzsáni Köztársaság Külügyminisztériumának protokollfőnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. augusztus 10.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
484/2016. (XII. 28.) Korm. rendelete az ízesített borászati termékek földrajzi jelzéseinek uniós oltalmára irányuló eljárásról, valamint ezen termékek ellenőrzéséről.
A Kormány
a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 121. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E  rendeletet az  ízesített borászati termékek földrajzi jelzéseinek uniós oltalmára és a  termékleírásnak való
megfelelés, valamint a földrajzi jelzés használatának ellenőrzésére kell alkalmazni.
(2) E  rendelet alkalmazása során a  251/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglalt
fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.
2. Az uniós oltalom iránti kérelem és a termékleírás szabályai
2. § Az ízesített borászati termékek földrajzi jelzéseinek uniós oltalma iránti kérelmet az  agrárpolitikáért felelős
miniszterhez (a  továbbiakban: miniszter) kell benyújtani. A  kérelem mellékletei elektronikus adathordozón is
benyújthatók. A  kérelemnek tartalmaznia kell a  251/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 10.  cikk
(1)  bekezdésében meghatározott adatokat. A  kérelemhez mellékelni kell a  termékleírást és a  termékleírást
összefoglaló dokumentumot.
3. § (1) A termékleírásnak a 251/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 10. cikk (2) bekezdésében foglaltakon kívül
tartalmaznia kell
a) az ízesített borászati termék jelölését,
b) a termékleírás betartásának ellenőrzésére vonatkozó követelményeket és
c) a termékleírás kötelező mellékleteként a meghatározott földrajzi területet bemutató – egy vagy több – A4-es
formátumú térképet és a  földrajzi területtel való kapcsolatot alátámasztó irodalmi adatokat, történelmi
dokumentumokat.
(2) A  termékleírás elkészítése során figyelemmel kell lenni az  ízesített borászati termékek előállításáról, forgalomba
hozataláról, ellenőrzéséről és jelöléséről szóló miniszteri rendeletben foglaltakra.
(3) A  kérelmező a  termékleírást a  védjegyek és a  földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997.  évi XI.  törvény
(a továbbiakban: Vt.) 116/A. § (9) bekezdése szerinti döntés meghozataláig módosíthatja, illetve kiegészítheti.
3. A kérelem elbírálása 4. § (1) A  miniszter az  ízesített borászati termékek földrajzi jelzésének uniós oltalma iránti ügyekben
a Vt. XVII/A. Fejezetének rendelkezései szerint jár el.
(2) Amennyiben a kérelem megfelel a 2. §-ban foglalt feltételeknek, a miniszter a részletes vizsgálat keretében vizsgálja
az oltalom megszerzésének formai, tartalmi és szakmai követelményeit.
(3) A  miniszter a  kérelmet a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának (a  továbbiakban: SZTNH) a  Vt. 116/A.  §
(7)  bekezdése szerinti nyilatkozatának kézhezvételétől számított 8 napon belül megküldi a  Bor Eredetvédelmi
Tanácsnak (a továbbiakban: BET).
(4) A miniszter a BET véleményére és az SZTNH nyilatkozatára figyelemmel hiánypótlásra hívhatja fel a kérelmezőt.
5. § (1) A  miniszter a  Vt. 116/A.  § (8)  bekezdésének megfelelően az  általa vezetett minisztérium hivatalos lapjában
és a  kormányzati portálon közzéteszi a  kérelmet, ha a  részletes vizsgálat során megállapítja, hogy azt az  arra
jogosult nyújtotta be, és a  termékleírás, valamint az  egységes dokumentum megfelel az  e  rendeletben, a Vt.-ben
és az  Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusában foglalt követelményeknek.
A termékleírás személyes adatot tartalmazó része csak a kérelmező hozzájárulásával tehető közzé.
(2) A  kérelemmel szemben a  Vt. 116/A.  § (8)  bekezdésében foglaltak alapján benyújtott kifogás elbírálása előtt
a  miniszter a  megfelelően indokolt kifogással kapcsolatban nyilatkozattételre hívja fel a  kérelmezőt. A  miniszter
a technológiai előírásokat, valamint a termőhely és a termék közti összefüggést érintő kifogást megküldi a BET-nek.
A  kifogás tárgyában meghozandó döntésre vonatkozó javaslatát a  BET haladéktalanul megküldi a  miniszternek.
A miniszter a kifogást a kérelmező nyilatkozata és a BET javaslata alapján bírálja el.
(3) A  miniszter a  Vt. 116/A.  § (9)  bekezdésében foglaltaknak megfelelően határoz arról, hogy a  kérelem megfelel-e
a vonatkozó követelményeknek. A miniszter a döntését a BET véleményének beszerzését követően, az SZTNH-nak
a Vt. 116/A. § (7) bekezdése szerinti nyilatkozatával összhangban hozza meg.
4. A termékleírás módosítása és a földrajzi jelzés oltalmának törlése
6. § A termékleírás módosításának jóváhagyása iránti kérelmet a  251/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
24.  cikkében foglaltak figyelembevételével a  miniszterhez kell benyújtani. A  termékleírás módosításának
jóváhagyása iránt benyújtott kérelmek esetében a 4. és 5. §-ban foglaltak megfelelő alkalmazásával kell eljárni.
7. § Az oltalom alatt álló földrajzi jelzés bejegyzésének törlése iránti kérelmet a  251/2014/EU európai parlamenti
és tanácsi rendelet 25.  cikkében foglaltak figyelembevételével a  miniszterhez kell benyújtani. A  földrajzi jelzés
oltalmának törlése iránti kérelmet a  miniszter nyújtja be az  Európai Bizottságnak (a  továbbiakban: Bizottság).
A  miniszter a  kérelem benyújtását megelőzően a  4. és 5.  §-ban foglaltak megfelelő alkalmazásával megvizsgálja,
hogy a kérelem megfelel-e az előírt követelményeknek.
5. A kifogás és a nyilatkozatok továbbítása 8. § (1) A  Magyarország által a  Bizottságnak továbbított bejegyzés iránti, módosítási vagy törlési kérelemre az  Európai
Unió más tagállamától vagy harmadik országból a  Bizottságon keresztül érkezett kifogást a  miniszter továbbítja
a kérelmezőnek, majd a kérelmező kifogásra vonatkozó nyilatkozatát megküldi a Bizottságnak.
(2) Más tagállam vagy harmadik ország által benyújtott földrajzi jelzés oltalma iránti kérelemmel szemben
a  251/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 15.  cikkében foglaltaknak megfelelően lehet a  kifogást
benyújtani.
6. Az ellenőrzés 9. § Az átmeneti, illetve végleges oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott ízesített borászati termékekre vonatkozó
jogszabályok és a  termékleírás betartását a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal és a  borászati hatóságként
eljáró megyeszékhely szerinti járási hivatal ellenőrzi.
7. Záró rendelkezések 10. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
11. § Ez a  rendelet az  ízesített borászati termékek meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, jelöléséről
és földrajzi árujelzőinek oltalmáról és az  1601/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2014. február 26-i 251/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket
állapít meg.
12. § (1) A  borászati termékek eredetmegjelöléseinek és földrajzi jelzéseinek közösségi oltalmára irányuló eljárásról,
valamint ezen termékek ellenőrzéséről szóló 178/2009. (IX. 4.) Korm. rendelet [a  továbbiakban: 178/2009. (IX. 4.)
Korm. rendelet] 2. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A kérelemhez csatolni kell
a) annak igazolását, hogy a  termékleírást a  hegyközségi tagok, illetve több hegyközséget érintő kérelem esetén
az érintett hegyközségek tagjai szabályszerűen összehívott közgyűlésén megtárgyalták,
b) a kérelemről tartott hegyközségi szavazások eredményét,
c) a kérelemről a  hegyközségi közgyűléseken kifejtett esetleges kisebbségi véleményt is tartalmazó közgyűlési
jegyzőkönyveket,
d) módosítás esetén a kérelem egyes pontjaiban foglaltakat részletesen alátámasztó hatástanulmányt.”
(2) A 178/2009. (IX. 4.) Korm. rendelet 14. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„14.  § (1) A  termékleírás módosításának jóváhagyása iránti kérelmet az  1308/2013/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet 105. cikkében, valamint a 607/2009/EK rendelet 20. cikkében és IV. mellékletében foglaltak szerint
a  miniszterhez kell benyújtani. A  termékleírás módosításának jóváhagyása iránt benyújtott kérelmek esetében
a 12. és 13. §-ban foglaltak megfelelő alkalmazásával kell eljárni.
(2) Amennyiben a  termékleírás módosításának jóváhagyása iránti kérelem a  607/2009/EK rendelet 20.  cikk
(4)  bekezdése alapján kisebb jelentőségű módosításnak minősül, a  kérelemhez elegendő csatolni a  kérelem
benyújtására jogosult hegyközségi szervezet alapszabálya szerint a kisebb jelentőségű módosítás megtárgyalására
és elfogadására feljogosított testület támogató döntését.”
(3) A 178/2009. (IX. 4.) Korm. rendelet 24. § a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Ez a rendelet megállapítja a következő uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges rendelkezéseket:)
„a) a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a  922/72/EGK, a  234/79/EK,
az  1037/2001/EK és az  1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-ei
1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 92–123. cikkei,”
(4) A 178/2009. (IX. 4.) Korm. rendelet
a) 1.  § (2)  bekezdésében az  „a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes
mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló
rendelet”) szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletben (a  továbbiakban: 1234/2007/EK
rendelet),” szövegrész helyébe az „az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben,” szöveg,
b) 2. § (1) bekezdés a) pontjában az „1234/2007/EK rendelet 118c. cikkének (1) bekezdésben” szövegrész helyébe
az „1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikk (1) bekezdésében” szöveg,
c) 2. § (1) bekezdés b) pontjában az „1234/2007/EK rendelet 118c. cikke (1) bekezdésének d) pontja” szövegrész
helyébe az „1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikk (1) bekezdés d) pontja” szöveg,
d) 2.  § (2)  bekezdés nyitó szövegrészében az  „1234/2007/EK rendelet 118c.  cikkének (2)  bekezdésében”
szövegrész helyébe az „1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 94.  cikk (2)  bekezdésében”
szöveg,
e) 2.  § (2)  bekezdés b)  pontjában az  „1234/2007/EK rendelet XIb mellékletében” szövegrész helyébe
az „1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. melléklet II. részében” szöveg,
f ) 15.  §-ában az „1234/2007/EK 118r.  cikkében” szövegrész helyébe az „1308/2013/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet 106. cikkében” szöveg,
g) 17.  § (1)  bekezdésében az „1234/2007/EK rendelet 118u.  cikkében” szövegrész helyébe az „1308/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet 112. cikkében” szöveg,
h) 18.  § (2)  bekezdésében az „1234/2007/EK rendelet 118h.  cikkében” szövegrész helyébe az „1308/2013/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet 98. cikkében” szöveg,
i) 22.  § (1)  bekezdésében az  „1234/2007/EK rendelet 118s cikkének (1)  bekezdése” szövegrész helyébe
az „1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 107. cikk (1) bekezdése” szöveg
lép. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
123/2017. (III. 30.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Perlaki Adriennt
a 2017. április 1. napjától 2020. március 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. március 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
161/2016. (V. 24.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Varga Zalánt
a 2016. június 1. napjától 2019. május 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. május 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
342/2014. (IX. 19.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
Magyarország iránti elkötelezettségéért, valamint a  magyar–német kapcsolatok erősítése és bővítése érdekében
végzett tevékenysége elismeréseként
Peter Hintze, a Bundestag alelnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
 középkeresztje
 polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. augusztus 19.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
122/2003. (XII. 24.) ME határozata a Nemzeti Hírközlési Hatóság Tanácsa elnökének kinevezéséről.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény
14. § (3) bekezdése alapján, az informatikai és hírközlési
miniszter javaslatára
Pataki Dánielt a Nemzeti Hírközlési Hatóság Tanácsa
elnökévé
— 2004. január 1-jei hatállyal, öt évi időtartamra —
kinevezem. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
37/2018. (III. 8.) Korm. rendelete az egyetemes szolgáltatást igénybe vevő lakossági földgázfogyasztók részére biztosított téli rezsicsökkentésről.
A Kormány az  Alaptörvény 15.  cikk (3)  bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, a  3–5. § tekintetében
a  földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 132.  § 8. és 12.  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk
(1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a továbbiakban: Get.) 3.  § 8.  pontjában, valamint a  Get. 3.  §
47.  pontjában meghatározott, e  rendelet hatálybalépésének napján egyetemes szolgáltatóval egyetemes
szolgáltatói jogviszonyban álló lakossági fogyasztók (a továbbiakban: fogyasztó) az 1. mellékletben megállapított,
téli fogyasztási időszakban bekövetkező fogyasztásnövekedés finanszírozását segítő juttatásra (a továbbiakban:
juttatás) jogosultak, az e rendeletben meghatározott feltételek szerint.
2. § A juttatás összegét az  adott gázév vonatkozásában az  1.  melléklet állapítja meg e  rendelet hatálybalépésének
napján egyetemes szolgáltatóval egyetemes szolgáltatói jogviszonyban álló lakossági szerződéssel rendelkező
fogyasztók részére.
3. § A juttatás összegét az  egyetemes szolgáltatói engedéllyel nem rendelkező volt közüzemi nagykereskedő
(a  továbbiakban: volt közüzemi nagykereskedő) köteles a  Get. 141/L.  § (1)  bekezdése szerinti, az  éves
beszámolójának mérlegében szerepeltetett passzív időbeli elhatárolása terhére a  fogyasztók rendelkezésére
bocsátani akként, hogy az az egyetemes szolgáltatónál vezetett folyószámlájuk egyenlegébe beszámításra kerül.
4. § (1) Az  egyetemes szolgáltató a  jogosultak száma alapján kiszámított juttatás összegéről a  volt közüzemi
nagykereskedőt és a  Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalt e  rendelet hatálybalépését követő
3 munkanapon belül tájékoztatja fogyasztói kategóriák szerinti bontásban.
(2) A volt közüzemi nagykereskedő az (1) bekezdés szerinti összeget az (1) bekezdés szerinti tájékoztatástól számított
3 munkanapon belül köteles az egyetemes szolgáltató részére átutalni.
(3) Az egyetemes szolgáltató a fogyasztó folyószámláján a volt közüzemi nagykereskedő által az e célra rendelkezésére
bocsátott juttatás összegét a (2) bekezdés szerinti átutalást követő 3 munkanapon belül jóváírja.
(4) Az  egyetemes szolgáltató köteles levélben soron kívül tájékoztatni a  fogyasztót a  részére a  folyószámláján
biztosított jóváírásról.
(5) Az  egyetemes szolgáltató elkülönített nyilvántartásban köteles kimutatni az  e  rendelet végrehajtása során
a  juttatással kapcsolatban keletkező indokolt költségeit és ráfordításait, ideértve az  azokat terhelő adókat,
járulékokat, valamint a  beruházási és működési költségeket (a továbbiakban együtt: költség) is. A  volt közüzemi
nagykereskedő a juttatás összegéről és költségeiről köteles az egyetemes szolgáltatóval e rendelet hatálybalépését
követő 120 napon belül elszámolni, és részére a  megállapított költségeket a  Get. 141/L.  § (1)  bekezdése szerinti,
az éves beszámolójának mérlegében szerepeltetett passzív időbeli elhatárolása terhére megfizetni.
5. § (1) Az  e  rendeletben szereplő fogalmakat a  Get. és a  földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 19/2009. (I. 30.) Korm. rendelet szerint kell értelmezni.
(2) E  rendelet alkalmazásában fogyasztói közösség az  a  közös gázmérővel rendelkező olyan lakóépületben vételezők
összessége, ahol a műszakilag megosztott, önálló lakások száma meghaladja az épületben lévő önálló, nem lakás
céljára szolgáló helyiségek számát.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2018. (X. 15.) MNB rendelete az „Az Első világháború befejezése” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – az Első világháború befejezésének 100. évfordulója alkalmából – az „Az Első világháború
befejezése” megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2018. október 16. 2. § (1) Az emlékérme 75% réz és 25% nikkel ötvözetéből készült, súlya 23,7 gramm, átmérője 37 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, körvonallal határolt középmezőben – az  Első világháborúban szembenálló hatalmakat,
valamint a semleges országokat három különböző felületi kiképzéssel megjelenítve – Európa-központú világtérképrészlet ábrázolása látható, melyen az  Első világháború magyar katonák részvételével zajlott legjelentősebb
ütközeteit egy-egy csillag és a települések bekeretezett neve jelöli, két különböző betűméretben. A belső körvonalat
követve, lent, középen a „MAGYAR KATONÁK A  NAGY HÁBORÚBAN” bekeretezett felirat olvasható. Az  emlékérme
szélén, köriratban, fent a  „MAGYARORSZÁG” felirat, lent a  „2000” értékjelzés és a  „FORINT” felirat, bal oldalon
a „BP.”  verdejel, jobb oldalon a „2018” verési évszám olvasható. Az  emlékérme előlapjának képét az  1.  melléklet
tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, körvonallal határolt középmezőben egy lövészároki életkép ábrázolása látható,
az  ábrázolás jobb oldali szélén Bitó Balázs tervezőművész mesterjegyével. Az  emlékérme szélén, felső köriratban
a „100 ÉVE ÉRT VÉGET AZ ELSŐ VILÁGHÁBORÚ”, alsó köriratban az „1918–2018” felirat olvasható. A  felső és az alsó
köriratot egymástól elválasztó egy-egy pontban legalább tízszeres nagyítás esetén látható mikroírás került
elhelyezésre, amelyben a „BP.” verdejel ismétlődik. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 10 000 darab készíthető, gépi patinázott kivitelben.
4. § Ez a rendelet 2018. október 16-án lép hatályba.
Nagy Márton s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank alelnöke


text:
417/2016. (XII. 14.) Korm. rendelete a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központ kijelöléséről.
A Kormány
az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény – a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény, valamint az elektronikus
hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény módosításáról szóló 2016. évi CXXVIII. törvény 9.  § (1)  bekezdésével megállapított –
182. § (1) bekezdés g) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § A Kormány az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 127. § (2d) bekezdésében meghatározott szervként
a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központot jelöli ki.
2. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
109/2008. (HK 20.) HM utasítása „a Magyar Honvédség Idősügyi Stratégiája (2009–2017)” kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdésének f) pontja
alapján a következő
utasítást adom ki: 1. § Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a miniszter alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség katonai szervezeteire
terjed ki.
2. § Az utasítás mellékleteként kiadom „a Magyar Honvédség Idősügyi Stratégiája (2009–2017)” című dokumentumot.
3. § Ez az utasítás az aláírása napján lép hatályba.
Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
2008. LX. törvény az olimpiai jelkép oltalmáról szóló, Nairobiban, 1981. szeptember 26-án elfogadott szerződés kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés e törvénnyel felhatalmazást ad az
olimpiai jelkép oltalmáról szóló, Nairobiban, 1981. szeptember 26-án elfogadott szerződés (a továbbiakban: Szerződés) kötelező hatályának elismerésére.
2. § Az Országgyűlés a Szerződést e törvénnyel kihirdeti.
3. § A Szerződés hiteles angol nyelvű szövege és annak
hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2008. október 13-i ülésnapján fogadta el.
A törvényt az Országgyűlés a 2008. október 20-i ülésnapján fogadta el.
Nairobi Szerződés
az olimpiai jelkép oltalmáról elfogadva: Nairobiban 1981. szeptember 26-án
I. FEJEZET ANYAGI JOGI RENDELKEZÉSEK 1. cikk: Az államok kötelezettsége
E Szerződés minden részes állama – a 2. és 3. cikk szerinti kivételekkel – köteles elutasítani, illetve érvényteleníteni a védjegyként történő lajstromozását, valamint megfelelő intézkedésekkel megtiltani a védjegyként vagy más
megjelölésként kereskedelmi célból való használatát minden olyan megjelölésnek, amely a Nemzetközi Olimpiai
Bizottság Chartájában meghatározott olimpiai jelképből
áll, vagy azt tartalmazza, kivéve, ha arra a Nemzetközi
Olimpiai Bizottság engedélyt adott. Az említett jelkép
meghatározását, valamint grafikai megjelenítését a melléklet tartalmazza.
2. cikk: A kötelezettség alóli kivételek (1) Az 1. cikkben előírt kötelezettség e Szerződés egyetlen részes államát sem köti az alábbiak tekintetében:
(i) az olimpiai jelképből álló vagy azt tartalmazó bármely védjegy, amennyiben azt az adott államban e Szerződés hatálybalépésének napja előtt vagy bármely olyan időszakban lajstromozták, amelyre nézve az adott államban
az 1. cikkben előírt kötelezettséget a 3. cikk értelmében
vett felfüggesztettnek kell tekinteni;
(ii) az olimpiai jelképből álló, vagy azt tartalmazó bármely védjegy vagy más megjelölés folyamatos kereskedelmi célú, olyan természetes vagy jogi személy általi
használata az adott államban, aki vagy amely az adott államban az említett használatot jogszerűen, e Szerződés
adott állam vonatkozásában történő hatálybalépésének
napja előtt, vagy bármely olyan időszakban kezdte meg,
amelyre nézve az adott államban az 1. cikkben előírt kötelezettséget a 3. cikk értelmében felfüggesztettnek kell tekinteni.
(2) Az (1) bekezdés (i) pontjának rendelkezései olyan
védjegyekre is vonatkoznak, amelyek lajstromozása az
adott államban olyan szerződés erejénél fogva érvényes,
amelynek az adott állam részese.
(3) Az (1) bekezdés (ii) pontjában említett természetes vagy jogi személy engedélyével történő használatot
az említett bekezdés alkalmazásában az említett természetes vagy jogi személy általi használatnak kell tekinteni.
(4) E Szerződés egyetlen részes államát sem kötelezi
arra, hogy megtiltsa az olimpiai jelkép használatát,
amennyiben a jelképet a tömegtájékoztatásban az olimpiai
mozgalomról vagy annak tevékenységeiről szóló tájékoztatás céljaira használják.
3. cikk: A kötelezettség felfüggesztése Az 1. cikkben előírt kötelezettséget e Szerződés bármely részes állama felfüggesztettnek tekintheti olyan időszakok vonatkozásában, amikor a Nemzetközi Olimpiai
Bizottság és az említett állam nemzeti olimpiai bizottsága
között nincs hatályban megállapodás azon feltételekre vonatkozóan, amelyek mellett a Nemzetközi Olimpiai Bizottság engedélyezi az olimpiai jelkép használatát az adott
államban, valamint az említett nemzeti olimpiai bizottságnak a Nemzetközi Olimpiai Bizottság által az említett engedélyezésekből befolyó bevételeiből történő részesedésére vonatkozóan.
II. FEJEZET ÁLLAMCSOPORTOK 4. cikk: Az I. fejezet alóli mentesítések
Az I. fejezet rendelkezései az e Szerződés vámunióhoz,
szabadkereskedelmi térséghez, bármely más gazdasági
csoportosuláshoz, vagy bármely más regionális vagy kistérségi csoportosuláshoz tartozó részes államai tekintetében nem érintik az ilyen uniót, térséget, illetve más csoportosulást létrehozó jogi aktus szerinti kötelezettségvállalásokat, különös tekintettel az ilyen jogi aktusnak az áruk
vagy szolgáltatások szabad mozgására vonatkozó rendelkezéseit.
III. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 5. cikk: A Szerződéshez való csatlakozás
(1) A Szellemi Tulajdon Világszervezetének (a továbbiakban: Szervezet), illetve az ipari tulajdon oltalmára lé
tesült Nemzetközi (Párizsi) Uniónak (a továbbiakban: Párizsi Unió) bármely részes állama csatlakozhat e Szerződéshez
(i) az aláírást követően a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbehelyezésével, illetve
(ii) csatlakozási okirat letétbe helyezésével. (2) Az (1) bekezdésben nem említett azon államok,
amelyek az Egyesült Nemzetek Szervezetének vagy az
Egyesült Nemzetek Szervezetével kapcsolatban álló valamely szakosított szervnek tagjai, csatlakozási okirat letétbe helyezésével csatlakozhatnak e Szerződéshez.
(3) A megerősítő, elfogadó, jóváhagyó és csatlakozási
okiratot a Szervezet főigazgatójánál (a továbbiakban: főigazgató) kell letétbe helyezni.
6. cikk: A Szerződés hatálybalépése (1) A megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratát elsőként letétbehelyező három állam vonatkozásában e Szerződés a harmadik megerősítő, elfogadó, jóváhagyó, illetve csatlakozási okirat letétbe helyezésének
napját követő egy hónappal lép hatályba.
(2) A megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratát letétbe helyező többi állam vonatkozásában
e Szerződés az adott okirat letétbe helyezésének napját követő egy hónappal lép hatályba.
7. cikk: A Szerződés felmondása (1) E Szerződést a főigazgatónak címzett értesítéssel
bármely állam felmondhatja.
(2) A felmondás az értesítés főigazgató általi kézhezvételétől számított egy év elteltével lép hatályba.
8. cikk: A Szerződés aláírása
és hivatalos nyelvei
(1) E Szerződés egyetlen eredeti példányban, angol,
francia, orosz és spanyol nyelven kerül aláírásra, valamennyi szöveg egyaránt hiteles.
(2) A hivatalos szövegeket a főigazgató az érintett kormányokkal való konzultációt követően állapítja meg arab,
német, olasz és portugál nyelven, valamint a Szervezet
Konferenciája, illetve a Párizsi Unió Közgyűlése által
esetlegesen kijelölt további nyelveken.
(3) E Szerződés Nairobiban, 1982. december 31-ig,
majd azt követően Genfben, 1983. június 30-ig áll nyitva
aláírásra.
9. cikk: A Szerződés letétbe helyezése; példányainak
átadása; a Szerződés nyilvántartásba vétele
(1) Azt követően, hogy a Szerződés már nem áll nyitva
aláírásra Nairobiban, annak eredeti példányát a főigazgatónál kell letétbe helyezni.
(2) A főigazgató e Szerződés általa hitelesített két példányát továbbítja az 5. cikk (1) és (2) bekezdésében említett valamennyi államnak, valamint – kérésre – bármely
más államnak.
(3) A főigazgató e Szerződést nyilvántartásba veteti az
Egyesült Nemzetek Szervezetének Titkárságánál.
10. cikk: Értesítések A Főigazgató az 5. cikk (1) és (2) bekezdésében említett
államokat értesíti
(i) a 8. cikk szerinti aláírásokról;
(ii) az 5. cikk (3) bekezdése szerinti megerősítő, elfoga
dó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratok letétbe helyezéséről; (iii) e Szerződés 6. cikk (1) bekezdése szerinti hatálybalépésének napjáról;
(iv) a 7. cikk szerinti bármely felmondásról. Melléklet
Az olimpiai jelkép öt egymásba fűződő – balról jobbra
haladva – kék, sárga, fekete, zöld és piros karikából áll. Kizárólag az olimpiai karikákból áll, függetlenül attól, hogy
azok egy vagy több színből állnak-e.
” 4. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott
kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 2–3. §-ai a Szerződés 6. cikke (2) bekezdésében meghatározott időpontban lépnek hatályba.
(3) A Szerződés, illetve e törvény 2–3. §-ai hatálybalépésének naptári napját – annak ismertté válását követően –
a külpolitikáért felelős miniszter a Magyar Közlönyben
haladéktalanul közétett egyedi határozatával állapítja
meg.
(4) E törvény végrehajtásához szükséges intézkedésekről a sportpolitikáért felelős miniszter és a Magyar Szabadalmi Hivatal elnöke gondoskodik.
Sólyom László s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1062/2013. (II. 14.) Korm. határozata a KNORR-BREMSE Fékrendszerek Kft. és a LEGO Manufacturing Kft. magyarországi nagybefektetőkkel való stratégiai megállapodások megkötéséről.
A Kormány felhatalmazza 1. a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Magyarország Kormánya és a KNORR-BREMSE Fékrendszerek Korlátolt
Felelősségű Társaság (6000 Kecskemét, Szegedi út 49., cégjegyzékszám: 03-09-000007) között kötendő stratégiai
együttműködési megállapodást a Kormány nevében aláírja, Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. a Miniszterelnökség külügyi és külgazdasági államtitkárát, hogy a Magyarország Kormánya és a LEGO Manufacturing
Korlátolt Felelősségű Társaság (4400 Nyíregyháza, Debreceni út 342., cégjegyzékszám: 15-09-074038) között kötendő
stratégiai együttműködési megállapodást a Kormány nevében aláírja. Felelős: Miniszterelnökség külügyi és külgazdasági államtitkára
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
11/2010. (I. 14.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2010. január 11-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában és a 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva B. L. magánszemély által benyújtott kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Nádor u. 2.; levélcím: 1903 Budapest,
Pf. 314; fax: 06-1-441-1729).
Indokolás I. A beadványozó 2009. december 16-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy ne lehessen kapcsolni a választott tisztségeket, aminek következtében valaki vagy országgyűlési
képviselő, vagy önkormányzati képviselő, vagy polgármesteri tisztséget tölthet be?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazás, ille tő leg népi kezdeményezés során
alkalmazandó aláírásgyűjtő ív tartalmát a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdései, mintáját a Ve. 153. § e) pontjában foglalt
felhatalmazás alapján a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet melléklete határozza meg.
Az Országos Választási Bizottság a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányával kapcsolatban
megállapította, hogy az nem felel meg a Ve-ben meghatározott adattartalomnak, valamint a 11/2008. (III. 1.) ÖTM
rendelet mellékletében lévő mintának. Az aláírásgyűjtő íven nem került megjelölésre az aláírásgyűjtés célja.
A beadványon szereplő „Alulírottak országos népszavazás kitűzését kezdeményezzük/országos népi kezdeményezést
támogatunk az alábbi kérdésben:” mondatból a választópolgár nem tudja eldönteni, hogy népszavazási
kezdeményezést vagy népi kezdeményezést kíván támogatni az aláírásával.
Az Nsztv. 10. §-ának e) pontja szerint a Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését, ha
az nem felel meg a Ve-ben foglalt követelményeknek.
II. A határozat a Ve. 118. § (3)–(5) bekezdésén, az Nsztv. 2. §-án, a 10. § e) pontján, a 11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet
mellékletén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Szigeti Péter s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
83/2010. (V. 5.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére
a Miniszterelnökség célkitűzéseinek meg valósítása érdekében végzett több éves közszolgálati munkája elismeréseként
Krausz Péternek, a Miniszterelnöki Hivatal Társadalompolitikai Szakállamtitkár Titkársága politikai főtanácsadójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje, polgári tagozata kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. április 19. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1339/2016. (VII. 4.) Korm. határozata az egri érseki palota alatt található pincerendszer helyzetének rendezéséről.
A Kormány
 1. egyetért az egri érseki palota alatt található, 4567/A helyrajzi számú pincerendszer (a továbbiakban: pincerendszer)
helyzete rendezésének szükségességével;
 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.)
útján –  a  Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával – kezdeményezze az  1.  pontban meghatározott
pincerendszer Magyar Állam által történő megvásárlását;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2016. december 31.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  pincerendszer Magyar
Állam által történő megvásárlását követően, gondoskodjanak a pincerendszer Egri Főegyházmegye részére történő
ingyenes tulajdonba adásához szükséges intézkedésekről szóló előterjesztés Kormány részére történő benyújtásáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a pincerendszer megvásárlását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1518/2013. (VIII. 1.) Korm. határozata a Nagyberegi Református Líceum építési munkálatainak befejezéséhez a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
a  Nagyberegi Református Líceum építési munkálatainak befejezéséhez 140,0 millió forint 1.  melléklet szerinti
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 4. Határon túli
magyarok programjainak támogatása alcím, 3. Nemzetpolitikai tevékenység támogatása jogcímcsoport javára,
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
30/2014. (IV. 30.) KIM rendelete a közigazgatási, rendészeti és katonai képzési terület alap- és mesterképzési szakjainak képzési és kimeneti követelményeiről.
A Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a  közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011.  évi
CXXXII.  törvény 44.  § (2)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint
a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12.  § d)  pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és
hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § n) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel,
továbbá a  honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésében
meghatározott feladatkörében eljáró honvédelmi miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § A közigazgatási, rendészeti és katonai képzési területen megszerezhető végzettségi szinteket leíró általános (nem
szakspecifikus) jellemzőket (kompetenciákat) az 1. melléklet határozza meg.
2. § A közigazgatási, rendészeti és katonai képzési terület alapképzési szakjainak képzési és kimeneti követelményeit
a 2. melléklet határozza meg.
3. § A közigazgatási, rendészeti és katonai képzési terület mesterképzési szakjainak képzési és kimeneti követelményeit
a 3. melléklet határozza meg.
4. § A 2. és a  3.  mellékletekben meghatározott alap- és mesterképzési szakokon az  elsajátítandó szakmai
kompetenciák részét képezi a  szaknak megfelelő informatikai írástudás (személyi számítógép, operációs
rendszer, szövegszerkesztő, táblázatkezelő, internet és az  elektronikus levelezés használatával kapcsolatos
ismeretek), továbbá az  egészségfejlesztési alapismeretek, melyek magukban foglalják a  környezet-, baleset- és
fogyasztóvédelem alapismereteit is.
5. § Az e  rendelettel meghatározott képzési és kimeneti követelményeket kell alkalmazni a  teljes idejű és részidős,
valamint a távoktatásként szervezett alap- és mesterképzésben is.
6. § (1) Ez a rendelet – a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő tizenötödik napon lép hatályba.
 (2) A 11. § 2014. november 1-jén lép hatályba.
 (3) A 7. és a 9. § 2015. november 1-jén lép hatályba.
 (4) A 8. és a 10. § 2017. november 1-jén lép hatályba.
 (5) Az e rendeletben foglalt követelményeket felmenő rendszerben – a (6)–(8) bekezdésben foglalt kivétellel – először
a 2014/2015. tanévre felvételt nyert és beiratkozott hallgatókra kell alkalmazni.
 (6) E rendelet 7. és 9. §-át először a 2016/2017. tanévre felvételt nyert és beiratkozott hallgatókra kell alkalmazni.
 (7) E rendelet 8. és 10. §-át először a 2018/2019. tanévre felvételt nyert és beiratkozott hallgatókra kell alkalmazni.
 (8) E rendelet 11. §-át először a 2015/2016. tanévre vonatkozó általános felvételi eljárásban kell alkalmazni.
7. § A 2. melléklet I. 1. alcím „Közigazgatás-szervező alapképzési szak” 10. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„10. Idegennyelvi követelmények:
Az általános igazgatási szakirányon az  alapfokozat megszerzéséhez az  EU valamely hivatalos idegen nyelvén egy
államilag elismert, középfokú (B2) komplex típusú nyelvvizsga-bizonyítvány vagy azzal egyenértékű érettségi
bizonyítvány vagy okirat megszerzése szükséges. A  nemzetközi közigazgatási szakirányon az  alapfokozat
megszerzéséhez az  EU valamely hivatalos idegen nyelvén egy államilag elismert, középfokú (B2) komplex típusú
nyelvvizsga-bizonyítvány vagy azzal egyenértékű érettségi bizonyítvány, okirat, vagy középfokú (B2) komplex típusú
közigazgatási szaknyelvi nyelvvizsga-bizonyítvány vagy azzal egyenértékű okirat szükséges.”
8. § A 2. melléklet I. 1. alcím „Közigazgatás-szervező alapképzési szak” 10. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„10. Idegennyelvi követelmények:
Az általános igazgatási szakirányon az  alapfokozat megszerzéséhez az  EU valamely hivatalos idegen nyelvén egy
államilag elismert, középfokú (B2) komplex típusú nyelvvizsga-bizonyítvány vagy azzal egyenértékű érettségi
bizonyítvány vagy okirat megszerzése szükséges. A  nemzetközi közigazgatási szakirányon az  alapfokozat
megszerzéséhez középfokú (B2) komplex típusú közigazgatási szaknyelvi nyelvvizsga-bizonyítvány vagy azzal
egyenértékű okirat szükséges.”
9. § A 3. melléklet I. 1. alcím „Közigazgatási mesterképzési szak” 10. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„10. Idegennyelvi követelmények:
A mesterfokozat megszerzéséhez az  EU valamely hivatalos idegen nyelvéből államilag elismert, középfokú (B2)
komplex típusú nyelvvizsga-bizonyítvány vagy azzal egyenértékű érettségi bizonyítvány, okirat, vagy középfokú (B2)
komplex típusú közigazgatási szaknyelvi nyelvvizsga-bizonyítvány vagy azzal egyenértékű okirat szükséges.”
10. § A 3. melléklet I. 1. alcím „Közigazgatási mesterképzési szak” 10. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„10. Idegennyelvi követelmények:
A közigazgatás-tudományi szakirányon, valamint a  közigazgatási vezető szakirányon a  mesterfokozat
megszerzéséhez államilag elismert, középfokú (B2) komplex típusú közigazgatási szaknyelvi nyelvvizsgabizonyítvány vagy azzal egyenértékű okirat szükséges. Az  európai és nemzetközi közigazgatási szakirányon
a  mesterfokozat megszerzéséhez felsőfokú (C1) komplex közigazgatási szaknyelvi nyelvvizsga-bizonyítvány vagy
azzal egyenértékű okirat szükséges.”
11. § A 3. melléklet IV. 3. alcím „Katonai vezetői mesterképzési szak” 4.2. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„4.2. A bemenethez a 11. pontban meghatározott kreditek teljesítésével elsősorban számításba vehető alapképzési
szakok: a katonai logisztika, a katonai üzemeltetés, a katonai gazdálkodási, a had- és biztonságtechnikai mérnöki.”
12. § Hatályát veszti a közigazgatási felsőoktatás alap- és mesterképzési szakjainak képzési és kimeneti követelményeiről
szóló 24/2013. (X. 2.) KIM rendelet.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
18/2013. (I. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény
3. § (2) és (4) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Bali Józsefné dr.-t 2012. július 1. napjától
határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. január 16. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
45/2011. (V. 6.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. április 28-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. F. J. és dr. G. K. magánszemélyek
által benyújtott országos népi kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. Beadványozók 2011. április 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Kezdeményezzük: az Országgyűlés tárgyalja meg, hogy a 70. életévét betöltött választópolgár választójogának
gyakorlását közjegyzői okiratban nagykorú cselekvőképes gyermekére átruházhassa.” Az Nsztv. 17. §-a szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen kell tartalmaznia a megtárgyalásra
javasolt kérdést. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő
kezdeményezés megfogalmazása megtévesztő a választópolgárok számára. A Magyar Köztársaság Alkotmányáról
szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 28/D. §-a szerint az országos népi kezdeményezés arra irányul,
hogy az Országgyűlés a hatáskörébe tartozó kérdést tűzze napirendjére. A beadványozók által feltett kezdeményezés
tartalmi vizsgálatát követően azonban megállapítható, hogy az konkrét jogalkotásra irányul, nem pedig napirendre
tűzésre. Így a kezdeményezés megfogalmazása a választópolgár számára azt a téves látszatot kelti, mintha az
aláírásgyűjtés alkalmával népszavazási kezdeményezést támogatna. Mivel a kezdeményezés nem felel meg az Nsztv. 17. §-ában foglalt követelményeknek, ugyanezen jogszabály
18. §-ának b) pontja értelmében az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítésének
megtagadásáról döntött. II. A határozat az Alkotmány 28/D. §-án, az Nsztv. 2. §-án, a 17. §-án, a 18. § b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a
Ve. 130. § (1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
274/2018. (VI. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Kecskés Zsófiát
a 2018. június 15. napjától 2021. június 14. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. június 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1635/2013. (IX. 10.) Korm. határozata a regionális operatív programok 2011–2013. évekre szóló akcióterveinek megállapításáról és a Nyugat-Dunántúli Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 5. prioritás keretének növeléséről.
A Kormány
 1. megállapítja az 1–7. melléklet szerint a regionális operatív programok 2011–2013. évekre szóló akciótervét,
 2. felhívja a Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség útján biztosítson kiemelt
projekt felhívást
a) a  DAOP-1.1.1. azonosító számú, „Üzleti infrastruktúra regionálisan kiegyensúlyozott fejlesztése” című
konstrukció keretében a  kecskeméti kiemelt járműipari központban működő vállalkozások szolgáltatási
környezetének fejlesztése céljából 250 000 000 forint,
b) a  KDOP-2.1.1. azonosító számú, „Kiemelt és integrált vonzerő-, termék- és infrastruktúra-fejlesztések
támogatása” című konstrukció keretében a veszprémi állatkert fejlesztésére 1 200 000 000 forint,
c) az ÉMOP-3.1.2. azonosító számú, „Funkcióbővítő városrehabilitáció” című konstrukció keretében Felsőzsolca
kiemelt integrált városrehabilitációs fejlesztése céljából 301 000 000 forint,
d) az ÉAOP-5.1.1. azonosító számú, „Város- és településfejlesztési akciók” című konstrukció keretében Kemecse
kiemelt integrált városrehabilitációs fejlesztése céljából 300 000 000 forint,
e) a  KDOP-3.1.1. azonosító számú, „Település (al)központok kialakítása, értékmegőrző rehabilitációja” című
konstrukció keretében Tatabánya Megyei Jogú Város városrehabilitációs témájú kiemelt projektjére
1 308 000 000 forint,
f ) a  KMOP-3.1.1. azonosító számú, „Versenyképes turisztikai termék- és attrakciófejlesztés” című konstrukció
keretében a  Börzsöny Kisvasút Márianosztra–Nagyirtás majdani vonalrész újjáépítését célzó projektre
600 000 000 forint
elszámolható közkiadás keretösszeggel,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: az a) alpont tekintetében a közzétételt követő 15 nap
a b)–f ) alpont tekintetében a közzétételt követő 60 nap
 3. jóváhagyja a  Nyugat-Dunántúli Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 5. prioritása keretének
293 100 000 forinttal történő megnövelését,
 4. egyetért azzal, hogy a  3.  pontban megjelölt prioritás vonatkozásában a  2007–2013 programozási időszakban
az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 29/A–29/C.  § szerinti többlet-kötelezettségvállalás
csak akkor vehető figyelembe, ha a keret a rendelkezésre álló uniós források összegéig elszámolásra kerül,
5. visszavonja
a) a  Közép-Magyarországi Operatív Program 2011–2013. évi akciótervének módosításáról szóló 1240/2012.
(VII. 17.) Korm. határozatot,
b) az  Észak-Magyarországi Operatív Program 2011–2013. évi akcióterve 3. prioritása keretében történő
forrásátcsoportosításról szóló 1283/2012. (VIII. 6.) Korm. határozatot,
c) a regionális operatív programok 2011–2013. évekre szóló akcióterveinek megállapításáról és egyes prioritásai
keretének növeléséről szóló 1648/2012. (XII. 19.) Korm. határozat 5. pontját és 2–8. mellékletét,
d) a  Közép-Magyarországi Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterv 2., 4. és 5. prioritásának
megállapításáról szóló 1268/2013. (V. 17.) Korm. határozat 1. pontját és 1. mellékletét,
e) a  Dél-Alföldi Operatív Program, a  Dél-Dunántúli Operatív Program, az  Észak-Alföldi Operatív Program,
az  Észak-Magyarországi Operatív Program és a  Nyugat-Dunántúli Operatív Program 2011–2013. évekre
szóló akcióterveinek turisztikai prioritásokat érintő módosításáról és egyes kiemelt projektek akciótervi
nevesítéséről, támogatásuk emeléséről szóló 1312/2013. (VI. 7.) Korm. határozat 1. pontját és 1–5. mellékletét,
f ) a Magyarországi Németek Általános Művelődési Központja Intézményfenntartó és Működtető Közalapítvány
által tervezett köznevelési intézmény fejlesztését célzó kiemelt tervezési felhívás közzétételéről és
a  Nyugat-Dunántúli Operatív Program 5. prioritás keretének növeléséről szóló 1559/2013. (VIII. 15.)
Korm. határozat 3. pontját és 1. mellékletét.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök