text:
549/2013. (XII. 30.) Korm. rendelete az Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről.
A Kormány
az államháztartásról szóló 2011. CXCV. törvény 109. § (2a) bekezdésében,
az I., V., VI. Fejezet és az  1.  melléklet tekintetében az  államháztartásról szóló 2011. CXCV. törvény 109.  § (1)  bekezdés
11. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEjEZEt
ÁltAlÁNoS rENDElKEZéSEK 1. A rendelet hatálya
1. § E rendelet hatálya kiterjed
a) a  központi költségvetésről szóló törvénynek az  Uniós fejlesztések fejezetében (a  továbbiakban: fejezet)
eredeti előirányzatként megállapított fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ávr.) alapján a fejezetben a költségvetési év során megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatokra,
c) a költségvetési évet megelőző évekről áthúzódó, a fejezetet irányító szerv vezetőjének irányítása alá tartozó
fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára, tekintet nélkül annak eredeti előirányzathoz való
kapcsolódására vagy annak hiányára
[az a)–c) pont szerinti előirányzatok a továbbiakban együtt: előirányzatok].
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
 1. elfogadó nyilatkozat: a  szállítói teljesítés megfelelőségét igazoló, a  szállító, a  kedvezményezett,
a  közreműködő és a  támogató képviselői által a  támogatás kifizetésének előfeltételeként aláírandó
dokumentum, mely a  felülvizsgálatra illetékes szervek és személyek megjelölésével a  támogatási szerződés
részét képezi,
2. jogosulatlan forrásfelhasználás: a  pénzügyi programok esetében a  kedvezményezett jogszabályban
vagy a  megkötött hitel-, kölcsön- vagy tőkebefektetési megállapodásban előírt kötelezettségeinek
a kedvezményezett által történő megszegése, továbbá a pénzügyi közvetítő jogszabályban vagy a közvetítői
szerződésben előírt kötelezettségeinek a  pénzügyi közvetítő által történő megszegése, amelynek
eredményeképpen az Európai Unió, illetve Magyarország pénzügyi érdekei sérülnek vagy sérülhetnek,
3. kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapja: az  EGT Finanszírozási Mechanizmus és a  Norvég Finanszírozási
Mechanizmus 2009–2014-es időszakának végrehajtási rendjéről szóló 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet] 3. § (1) bekezdés 19. pontja szerinti alap,
4. komplex program: a 2007–2013 programozási időszakra vonatkozó, az operatív programok stratégiai céljaihoz
illeszkedő, azok megvalósulását szolgáló, több ágazatot érintő hosszú távú fejlesztések integrált programja,
5. közreműködő: a  támogatott nagyprojekt-előkészítési tevékenység szakmai irányításában és ellenőrzésében
részt vevő, a  támogatóval együttműködő szerv, az  ezen szerv által a  támogató jóváhagyásával megbízott
szerv, vagy jogszabály által kijelölt szerv, a  közlekedési tárgyú támogatott nagyprojekt-előkészítési
tevékenység esetében a KIKSZ Közlekedésfejlesztési Zrt.,
6. közreműködő szervezet: a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból,
az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló
4/2011. (I. 28.) Korm. rendeletben [a továbbiakban: 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet] 2. § (1) bekezdés 17. pontja
szerinti szervezet,
7. közszférához tartozó szervezet: a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 6. § (1) bekezdés a)–f ) pontja
alapján ajánlatkérőnek minősülő szervezet,
8. nagyprojekt: a 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet] 2. § (1) bekezdés 19a. pontja szerinti projekt,
 9. nemzeti kapcsolattartó: a 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 25. pontja szerinti szervezet,
10. program előkészítési költség: a 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 32. pontja szerinti költség,
11. program menedzsment költség: a  326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet 3.  § (1)  bekezdés 34.  pontja szerinti
költség,
12. program operátor: a 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 35. pontja szerinti szervezet,
13. projekt-előkészítési támogatás: a  2007–2013 programozási időszakban a  strukturális alapok és a  Kohéziós
Alap forrásaiból elérhető európai uniós támogatások eredményes felhasználása érdekében nagyprojektek
előkészítésére nyújtott támogatás,
14. szabálytalanság: a  4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet, a  Svájci–Magyar Együttműködési Program végrehajtási
rendjéről szóló 237/2008. (IX. 26.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 237/2008. (IX. 26.) Korm. rendelet] és
a 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet szerinti fogalom,
15. támogatási konstrukció: egy pályázati kiírás, valamint egy vagy több hasonló céllal megvalósuló kiemelt
projekt vagy nagyprojekt,
16. támogató: az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 48. § (2) bekezdése szerinti személy,
17. technikai segítségnyújtás: a  4/2011. (I. 28.) Korm. rendeletben, a  237/2008. (IX. 26.) Korm. rendeletben,
a  326/2012. (XI. 16.) Korm. rendeletben, a  2007–2013. programozási időszakban az  Európai Szomszédsági
és Partnerségi Támogatási Eszközből társfinanszírozott Magyarország–Szlovákia–Románia–Ukrajna ENPI
Határon Átnyúló Együttműködési Program végrehajtásáról szóló 228/2008. (IX. 12.) Korm. rendeletben
[a továbbiakban: 228/2008. (IX. 12.) Korm. rendelet], a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai
Regionális Fejlesztési Alap, valamint az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz pénzügyi alapok egyes, a  területi
együttműködéshez kapcsolódó programjainak végrehajtásáról szóló 160/2009. (VIII. 3.) Korm. rendeletben
[a  továbbiakban: 160/2009. (VIII. 3.) Korm. rendelet], a  2007–2013. programozási időszakban a  DélkeletEurópai Transznacionális Együttműködési Program Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási
Eszközből megvalósuló programkomponensének végrehajtásáról szóló 359/2013. (X. 11.) Korm. rendeletben
[a továbbiakban: 359/2013. (X. 11.) Korm. rendelet] meghatározott forrás,
18. tervezési támogatás: a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret és a  komplex programok tervezési feladatainak
támogatása,
19. végrehajtó ügynökség: a 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdés 57. pontja szerinti szervezet.
 (2) Nem minősül az  (1)  bekezdés 2.  pontja szerinti jogosulatlan forrásfelhasználásnak, ha a  kedvezményezett
a  pénzügyi közvetítővel szemben fennálló fizetési kötelezettségének gazdasági tevékenysége körében felmerülő
üzleti kockázatból eredő fizetési nehézség révén nem képes eleget tenni, vagy ha a pénzügyi közvetítő egy adott
pénzügyi eszköz hitelkockázatának révén realizált hitelezési vagy befektetési veszteséget szenved el.
3. Az előirányzatok felhasználásának közös szabályai 3. § (1) A  kötelezettségvállaló gondoskodik az  előirányzatok – felhasználási céljainak, jogcímeinek megfelelő –
felhasználásáról. A  kötelezettségvállaló felelősséggel tartozik az  előirányzatok terhére történő felhasználás cél- és
szabályszerűségének betartásáért és betartatásáért.
(2) A kötelezettségvállalónak a kötelezettségvállalásokat és azok szakmai teljesítését figyelemmel kell kísérnie, valamint
a  kötelezettségvállalással terhelt, de felhasználásra nem kerülő maradvány összegéről írásban tájékoztatnia kell
a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetőjét.
(3) A fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője állapítja meg és terjeszti jóváhagyásra a fejezetet irányító szerv vezetője
részére a fejezeti előirányzatok kötelezettségvállalással terhelt maradványát.
(4) A  fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője készíti el az  elszámolást a  fejezetbe sorolt fejezeti kezelésű
előirányzatok összesített előirányzat-maradványáról az  államháztartásért felelős miniszter részére, és indokolt
esetben kezdeményezi a kötelezettségvállalással nem terhelt maradvány változatlan célú visszahagyását vagy eltérő
célú felhasználásának jóváhagyását az államháztartásért felelős miniszternél.
(5) Az  előirányzat szakmai teljesítésigazolója – közreműködő szervezet, forráskezelő szervezet és a  végrehajtó
ügynökség esetén az  irányító hatóság – az éves beszámoló, valamint a zárszámadás keretében köteles a  fejezetet
irányító szerv gazdasági vezetője részére szöveges értékelést adni az  előirányzat felhasználásáról, a  megvalósított
szakmai célokról és a nevesített feladatok végrehajtásáról.
(6) A követelés behajthatatlanná történő minősítéséről a kötelezettségvállaló gondoskodik.
4. § Az előirányzatok felhasználásával kapcsolatos kincstári és banki szolgáltatások díjait – ha jogszabály eltérően nem
rendelkezik – az  EU támogatások felhasználásához szükséges technikai segítségnyújtás előirányzat terhére kell
elszámolni.
5. § (1) A  kedvezményezett által fizetendő kötbért a  fizetési felszólításban megjelölt fizetési számlára kell átutalni.
A közreműködő szervezet a befizetett kötbért a befizetéstől számított hét napon belül arra az előirányzatra utalja
át, amelyről az  adott projektre megítélt európai uniós forrásból finanszírozott költségvetési támogatás folyósítása
történt. A kötbér az előirányzat céljának megfelelően használható fel.
(2) A  támogatói okirat visszavonása, a  támogatási vagy közvetítői szerződéstől való elállás vagy a  támogatás egyéb
okból történő visszafizetése esetén megfizetett kamat csak annak az  előirányzatnak a  céljával megegyezően
használható fel, amelyből a támogatás nyújtására sor került.
6. § (1) Az  európai uniós forrást tartalmazó előirányzatok társfinanszírozáson felüli felhasználása a  következő esetekben
lehetséges:
a) a 22. § a) és b) pontja szerinti önerő biztosítása,
b) a  részben európai uniós forrás terhére jóváhagyott programok, projektek Európai Bizottság felé el nem
számolható kiadásainak finanszírozása,
c) a 21. § (6) bekezdése szerinti esetben,
d) a  2007–2013 programozási időszakban az  Európai Regionális Fejlesztési Alap, valamint az  Előcsatlakozási
Támogatási Eszköz pénzügyi alapok egyes, a  területi együttműködéshez kapcsolódó programjai esetében
a közösségi hozzájárulás megelőlegezése a Területi Együttműködés előirányzatból,
e) európai uniós forrás terhére jóváhagyott programok, projektek szabálytalansági esetekből adódó,
Magyarországot terhelő európai bizottsági követelések kiegyenlítése abban az  esetben, ha az  összeg nem
terhelhető át a kedvezményezettekre és átalányon alapuló korrekcióval került megállapításra,
f ) részben vagy egészben európai uniós forrás terhére jóváhagyott programok, projektek Európai Bizottság felé
el nem számolható, le nem vonható általános forgalmi adó összegének kiegyenlítése,
g) a  4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 4.  § d) és e)  pontja szerinti döntés erre vonatkozó rendelkezése alapján
a  közszférához tartozó szervezet kedvezményezett részére megtérítendő – a  külföldi devizában megkötött
vállalkozási szerződés keretében végrehajtott pénzügyi, finanszírozási tranzakciók lebonyolítása során
a szállítónál realizált – árfolyamveszteség finanszírozása.
(2) Az előirányzatoknak az (1) bekezdés b)–e) pontja szerinti felhasználásáról a fejezetet irányító szerv vezetője dönt. Ha
az előirányzat-felhasználás összege az (1) bekezdés b) és c) pontja szerinti esetekben projektenként vagy összesen
eléri a 300 millió forintot, azok felhasználásához az államháztartásért felelős miniszter jóváhagyása szükséges.
(3) Ha az  (1)  bekezdés szerinti kifizetések az  európai uniós támogatás terhére elszámolhatóvá válnak, a  teljesített
kifizetésekre jutó bevételeket azokra a  költségvetési előirányzatokra kell teljesíteni, amelyekről a  kifizetések
teljesültek.
7. § Az  európai uniós forrást tartalmazó előirányzatok felhasználása tekintetében a  támogatási döntéseket
a  fejlesztéspolitikai célokkal és az  átfogó kormányzati stratégiákkal való összhang biztosítását szolgáló szakmai
ellenjegyzésre meg kell küldeni a fejezetet irányító szerv vezetője részére.
8. § Az  Európai Unió strukturális alapjainak és Kohéziós Alapjának támogatásával megvalósuló programok esetében
az Ávr.-ben rögzített értéket meghaladó előlegfizetésre vonatkozó javaslatot az irányító hatóság vezetője a fejezetet
irányító szerv gazdasági vezetőjén keresztül terjeszti elő egyetértésre az államháztartásért felelős miniszter részére.
9. § (1) A 32. § (1) bekezdése szerinti Nemzeti Stratégiai Referenciakeret előirányzatai terhére
a) a  megyei intézményfenntartó központokról, valamint a  megyei önkormányzatok konszolidációjával,
a megyei önkormányzati intézmények és a Fővárosi Önkormányzat egészségügyi intézményeinek átvételével
összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 258/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet [a továbbiakban:
258/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet] szerinti átvevő jogutód kedvezményezettnek, valamint a  megyei
önkormányzat egészségügyi intézményei és a Fővárosi Önkormányzat egészségügyi intézményei átvételének
részletes szabályairól szóló 372/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 372/2011. (XII. 31.) Korm.
rendelet] szerinti átvevő jogutód fenntartónak, illetve átvett intézményi kedvezményezettnek az  Európai
Unió által vagy egyéb nemzetközi forrásból finanszírozott projektjének végrehajtásához szükséges saját
forrás biztosítása céljából az önerő, valamint
b) az  EU Önerő Alap felhasználásának részletes szabályairól szóló 285/2012. (X. 9.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Korm. rendelet) alapján megítélt önerő-támogatás
c) a 28. § alapján megítélt önerő-támogatás
kifizethető.
(2) Az  önerő (1)  bekezdés szerinti kifizetése céljából az  irányító hatóság csak olyan átutalást kezdeményezhet
a kedvezményezett vagy a szállító részére, amelyet még a  folyósítás évében a  fejezetet irányító szerv a 45. § vagy
a 47. § szerinti előirányzatról az érintett operatív program javára vissza tud pótolni, illetve teljesíteni tud.
10. § (1) Az  Európai uniós programokhoz kapcsolódó tartalék terhére történő finanszírozást az  adott programért felelős
irányító hatóság kezdeményezi.
(2) A tartalék felhasználására irányuló igényt a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője részére kell megküldeni.
 (3) A  (2)  bekezdés szerinti igény alapján a  tartalék felhasználására irányuló előterjesztést a  fejezetet irányító szerv
gazdasági vezetője állítja össze és terjeszti fel a fejezetet irányító szerv vezetője részére jóváhagyásra.
 (4) A  jóváhagyott előterjesztés alapján a  fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője gondoskodik a  tartalék
átcsoportosításáról.
 (5) A  fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője a  tartalék felhasználásra irányuló jóváhagyott kötelezettségvállalás
bizonylatának egy példányát megküldi az adott programért felelős irányító hatóság részére.
II. FEjEZEt
AZ EgyES ElőIrÁNyZAtoKból NyújthAtó KöltSégvEtéSI tÁmogAtÁSoKrA voNAtKoZó KülöNöS
SZAbÁlyoK
4. Az EGT, Norvég Alap támogatásból megvalósuló projektek 2009–2014 előirányzat felhasználási
szabályai
11. § (1) Az  EGT, Norvég Alap támogatásból megvalósuló projektek 2009–2014 előirányzatból (ezen alcím alkalmazásában
a  továbbiakban: előirányzat) támogatott egyes programok vonatkozásában a  támogatási konstrukció
meghirdetését a program operátor vezetője hagyja jóvá.
(2) Az  előirányzatból támogatott kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapja vonatkozásában a  támogatási konstrukció
meghirdetését a nemzeti kapcsolattartó vezetője hagyja jóvá.
5. Az EU támogatások felhasználásához szükséges technikai segítségnyújtás és a Közreműködői
intézményrendszer támogatása előirányzat felhasználási szabályai
12. § (1) Az EU támogatások felhasználásához szükséges technikai segítségnyújtás előirányzat célja a közösségi támogatások
koordinálásával összefüggő, az  Európai Unió alapjaiból nem fedezett, nem elszámolható, azonban a  programok
lebonyolításához elengedhetetlen tevékenységek kiadásai fedezetének biztosítása.
(2) A  Közreműködői intézményrendszer támogatása előirányzat célja a  Nemzeti Fejlesztési Terv, a  2004–2006.
programozási időszakban a Kohéziós Alapból származó támogatások, az Új Széchenyi Terv, az INTERREG Közösségi
Kezdeményezés programok, az EGT, Norvég Alap támogatásból megvalósuló projektek, a Svájci Alap támogatásból
megvalósuló projektek, valamint az  Európai Területi Együttműködés lebonyolításához kapcsolódó, közreműködő
szervezetek által ellátott tevékenységek finanszírozása, továbbá kiegészítő támogatás nyújtása a  programvégrehajtási tevékenységek felgyorsítása érdekében.
(3) Nem európai uniós forrásból a  kedvezményezett működéséhez nyújtott költségvetési támogatás biztosítása
időarányosan történik. Az időarányostól eltérő folyósítást a kedvezményezett írásbeli kérelemmel kezdeményezheti.
(4) Az  időarányostól eltérő felhasználást – a  szerződés módosításával – a  támogató abban az  esetben engedélyezi,
ha a  kedvezményezett a  pénzforgalmi terve benyújtásával igazolja, hogy a  költségvetési támogatás időarányos
folyósítása a folyamatos működését veszélyeztetné.
(5) A kedvezményezett a költségvetési támogatás felhasználásáról a költségvetési évet követő év június 30-ig számol el.
13. § Nem uniós forrásból biztosított előleg egy összegben vagy részletekben történő folyósítására az  Ávr.
figyelembevételével kerülhet sor, ha az időarányos finanszírozás a támogatási cél megvalósítását nem teszi lehetővé.
6. A Budapest 4-es metróvonal építésének támogatása előirányzat felhasználási szabályai
14. § (1) A  Budapest 4-es metróvonal építésének támogatása előirányzat célja a  Budapest 4-es metróvonal projekt
Közlekedés Operatív Program keretében el nem számolható költségeinek finanszírozása a  Budapest Főváros
Önkormányzata és a  magyar állam közötti – a  budapesti 4-es – Budapest Kelenföldi pályaudvar–Bosnyák tér
közötti – metróvonal megépítésének állami támogatásáról szóló 2005. évi LXVII. törvény 5. §-a szerint – módosított
finanszírozási szerződés alapján.
(2) A  Budapest 4-es metróvonal építésének támogatása előirányzat (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
előirányzat)
a) a Budapest 4-es metróvonal projekt Közlekedés Operatív Program keretében el nem számolható költségeinek
finanszírozására, és
b) az állami kontrollpozíció gyakorlását segítő szakértői szolgáltatás költségeinek finanszírozására
használható fel.
(3) Az előirányzat (1) bekezdés a) pontja szerinti felhasználásával kapcsolatos szakmai ellenőrzési feladatok ellátásával
a  Közlekedés Operatív Program közreműködő szervezete, a  pénzügyi ellenőrzési feladatok ellátásával a  Magyar
Államkincstár (a továbbiakban: kincstár) bízható meg.
(4) Az  előirányzat (1)  bekezdés a)  pontja szerinti felhasználásával kapcsolatos ellenőrzési feladatok ellátásának
finanszírozására a  budapesti 4-es – Budapest Kelenföldi pályaudvar–Bosnyák tér közötti – metróvonal
megépítésének állami támogatásáról szóló 2005. évi LXVII. törvény 2.  § (2)  bekezdésében meghatározott összeg
használható fel.
7. Az Állami költségvetési kedvezményezettek sajáterő támogatása előirányzat felhasználási szabályai
15. § Az Állami költségvetési kedvezményezettek sajáterő támogatása előirányzat célja
a) az  európai uniós forrásból finanszírozott jövedelemtermelő projektek esetén a  megtérülő részre jutó
központi költségvetési kiadások,
b) a  közszféra szervezet kedvezményezettek esetén az  európai uniós támogatásra számot tartó projektek
előkészítési kiadásai fedezete,
c) a  258/2011. (XII. 7.) Korm. rendelet szerinti átvevő jogutód kedvezményezettnek, valamint a  372/2011.
(XII. 31.) Korm. rendelet szerinti átvevő jogutód fenntartónak, illetve átvett intézményi kedvezményezettnek
az  Európai Unió által vagy egyéb nemzetközi forrásból finanszírozott projektjeinek végrehajtásához
szükséges saját forrás, és
d) az  európai uniós forrásból finanszírozott egészségügyi és közlekedési projektek esetén az  európai uniós
forrásból el nem számolható kiadások költségvetési forrásának
biztosítása. 8. A 2007 utáni EU-támogatásokhoz kapcsolódó tervezés és EU-nagyberuházások előkészítése fejezeti
kezelésű előirányzat felhasználási szabályai
16. § A  2007 utáni EU-támogatásokhoz kapcsolódó tervezés és EU-nagyberuházások előkészítése előirányzat célja
a tervezési támogatás és a projekt-előkészítési támogatás biztosítása.
17. § (1) A támogatás a támogatási szerződésben rögzített feltételek szerint vehető igénybe.
 (2) A  támogatást utólag, forrás- és teljesítményarányosan, számla vagy a  kifizetést igazoló dokumentum ellenében,
a  támogatott kifizetési kérelmére, a  támogatott, a  közreműködő, valamint az  érintett operatív program irányító
hatóság kijelölt képviselőinek elfogadó nyilatkozata és a  fejezetet irányító szerv vezetőjének rendelkezése alapján
a kincstár folyósítja.
(3) A  projekt-előkészítési támogatás és a  tervezési támogatás esetében a  támogatás kifizetését a  kedvezményezett
kezdeményezi. Az  utalványozás az  elfogadó nyilatkozat, valamint a  kedvezményezett nevére kiállított szállítói
számlák és a  kifizetést igazoló dokumentumok alapján történik. A  szállító által jelentett teljesítés elfogadásáról
a kedvezményezettnek, a közreműködőnek és az érintett operatív program irányító hatóságának is nyilatkoznia kell
a (2) bekezdés szerint.
18. § (1) Az  igénybe vett támogatás teljes, a  támogatási szerződés szerinti kamattal növelt összegének visszafizetését és
az igénybe nem vett támogatás visszavonását kell kezdeményezni, ha
a) a  támogatást a  kedvezményezett a  támogatási szerződésben rögzítettektől eltérő tevékenység
finanszírozására fordítja,
b) a  kedvezményezett a  vonatkozó jogszabályokban és a  támogatási szerződésben rögzített kötelezettségét
neki felróható okból nem teljesíti.
 (2) A  visszafizetéssel érintett támogatás összegét, a  kamatot és a  visszafizetésre rendelkezésre álló határidőt
a támogatási szerződés szerint kell meghatározni. 19. § (1) A  támogatási szerződés keretében végzett tevékenységet – különös tekintettel a  támogatás rendeltetésszerű és
a támogatási szerződésnek megfelelő felhasználásra – a fejezetet irányító szerv, a közreműködő, a kincstár, továbbá
jogszabályban feljogosított egyéb szervek ellenőrizhetik.
(2) A kedvezményezett köteles a támogatás forrásainak felhasználását ellenőrzés céljából elkülönítetten és naprakészen
nyilvántartani, és az  ellenőrzésre feljogosított szervek megkeresésére az  ellenőrzés lefolytatásához szükséges
tájékoztatást megadni.
(3) Ellenőrzésre különösen a  szerződéskötést megelőzően, a  támogatás felhasználása során a  pénzügyi elszámolás,
illetve a  finanszírozás folyamatában, a  támogatott tevékenységek pénzügyi lezárását közvetlenül megelőzően,
valamint a támogatási program lezárását és a záró jegyzőkönyv jóváhagyását megelőzően kerülhet sor.
(4) Ha az  ellenőrzött az  (1)–(3)  bekezdés szerinti kötelezettségét nem teljesíti, az  ellenőrzést akadályozza vagy
az ellenőrzéshez szükséges tájékoztatást nem adja meg, az odaítélt támogatás visszavonható.
20. § A  támogató a  kincstárt a  17.  § (2)  bekezdése szerinti tevékenységen túlmenően további pénzügyi lebonyolítási
feladatokkal bízhatja meg. A kincstár ebbe a körbe tartozó feladatait külön szerződés alapján látja el, amely kiterjed
a  támogatási szerződések nyilvántartására, a  támogatás szerződésszerű felhasználásának pénzügyi ellenőrzésére,
valamint az ezzel kapcsolatos követeléskezelési feladatokra.
9. Az Európai uniós programokhoz kapcsolódó tartalék előirányzat felhasználási szabályai
21. § (1) Az  Európai uniós programokhoz kapcsolódó tartalék előirányzat (ezen alcím alkalmazásában a  továbbiakban:
előirányzat) a részben európai uniós forrásból finanszírozott programokkal, projektekkel kapcsolatosan az előre nem
látható kiadások finanszírozására használható fel, különösen
a) szabálytalanságból, jogosulatlan forrásfelhasználásból adódó európai bizottsági követelések kiegyenlítése
abban az esetben, ha az összeg behajtására irányuló kísérletek, intézkedések nem jártak eredménnyel, vagy
ha a  behajtás időpontja előtt a  visszafizetésre az  adott programért felelős szervezethez, illetve a  fejezetet
irányító szervhez felszólítás érkezik,
b) a követelések behajtása érdekében felmerülő költségek finanszírozása,
c) ha a kedvezményezettnek vagy közvetítőnek fel nem róható okból valamely, a korábbiakban európai uniós
forrásból finanszírozott támogatási vagy közvetítői szerződés részben vagy egészben nem finanszírozható
európai uniós forrásból, de a  szerződésben foglaltak megvalósítására az  államot kötelezettség terheli, és
a projekt megvalósításához nemzeti érdek fűződik,
d) a 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet szerinti késedelmi kamat fizetési kötelezettség teljesítése, ha az európai uniós
forrásból finanszírozott költségvetési támogatás késedelmes kifizetése a fejezetet irányító szervnek felróható
okból történt,
e) ha a kedvezményezettnek fel nem róható okból a támogatási szerződés a Kormány döntése következtében
megszüntetésre vagy egyes projektelemek visszavonásával módosításra került,
f ) szabálytalanságból adódó, a  kedvezményezettet terhelő visszafizetési kötelezettség esetén
a  visszaköveteléssel érintett európai uniós forrásból finanszírozott költségvetési támogatás összege és
a visszakövetelt összeg után fizetendő kamat, ha a projekt megvalósításához nemzeti érdek fűződik.
(2) Az  előirányzat terhére történő finanszírozást az  adott programért felelős szervezet a  fejezetet irányító szervnél
kezdeményezheti.
(3) A  fejezetet irányító szerv a  (2)  bekezdés alapján beérkezett igényeket időrendi sorrendben dolgozza fel, és
az előirányzat terhére teljesíti.
(4) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti finanszírozási igényről annak teljesítésével egyidejűleg az államháztartásért felelős
minisztert tájékoztatni kell.
(5) Az  (1)  bekezdés f )  pontja szerinti esetben a  szabálytalansági esetekből adódó, az  előirányzat terhére történő
finanszírozási igényt az  arról való döntést megelőzően a  fejezetet irányító szerv vezetője részére a  projekt
megvalósításához fűződő nemzeti érdek tekintetében történő véleményezés céljából meg kell küldeni.
(6) Ha az előirányzat teljes összegben felhasználásra kerül, az (1) bekezdés szerinti kiadások fedezetét az európai uniós
bevételek zavartalan lehívása érdekében az érintett európai uniós előirányzat támogatási előirányzata terhére kell
biztosítani.
III. FEjEZEt
A KöZSZFérÁhoZ tArtoZó SZErvEZEt KEDvEZméNyEZEtt réSZérE NyújthAtó öNErő-tÁmogAtÁS
22. § A támogató
a) a  projekt elszámolható költségeinek az  európai uniós forrásból finanszírozott költségvetési támogatással
fejlesztéspolitikai okokból nem finanszírozott részére biztosítandó,
b) az  Európai Regionális Fejlesztési Alapból finanszírozott támogatási konstrukciók esetén
a  Közép-Magyarországi Régiót (a  továbbiakban: KMR) is érintő projektek esetében a  KMR-re a  pályázati
útmutató szerint arányosan eső költség alapján megállapított, és
c) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános
rendelkezések megállapításáról és az  1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2006.
július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet 55.  cikkében, valamint az  előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA)
létrehozásáról szóló 1085/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 2007. június 12-i 718/2007/EK
bizottsági rendelet 150.  cikkében meghatározott jövedelemtermelő projektek esetében a  költség-haszon
elemzés eredményeképpen megállapított megtérülő projektköltség alapján megállapított,
e fejezet szerinti önerőt megtéríti. 23. § (1) Önerő-támogatásban a közszférához tartozó szervezetek közül
a) a  központi költségvetési szerv és a  nem költségvetési szervként működő közszférához tartozó szervezet
kedvezményezett,
b) a megyei önkormányzat és a regionális fejlesztési ügynökség, és
c) a helyi önkormányzat és az önkormányzati társulás
részesülhet az európai uniós forrásra vonatkozó támogatói döntéssel rendelkező projektje megvalósításához.
(2) Központi költségvetési szerv részére a 22. § b) és c) pontja, valamint a 2009. január 1-je után benyújtott pályázatok
esetében a 22. § a) pontja szerinti önerő téríthető meg.
(3) Önkormányzat, önkormányzati társulás vagy nem költségvetési szervként működő közszférához tartozó szervezet
kedvezményezett részére a  4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 4.  § d) és e)  pontja szerinti döntés erre vonatkozó
rendelkezése alapján téríthető meg a 22. § szerinti önerő.
(4) A nem költségvetési szervként működő közszférához tartozó szervezet kedvezményezett részére a 22. § c) pontja
szerinti önerő akkor téríthető meg, ha a  megtérülő projektköltségre eső bevétel nem a  közszférához tartozó
szervezet kedvezményezettnél, hanem a központi költségvetés bevételeként jelenik meg.
(5) Ha az  (1)  bekezdés szerinti szervezet a  pályázat során az  önerő rendelkezésére állásáról nyilatkozott, az  önerő
e  rendelet szerinti megtérítésének előfeltétele annak igazolása, hogy a  korábban igazolt önerő a  közszférához
tartozó szervezet kedvezményezettnek fel nem róható okból nem, vagy csak részlegesen áll rendelkezésre.
24. § (1) A közszférához tartozó szervezet kedvezményezett önerő-támogatást a pályázati kiírásban meghatározott módon
kérhet.
(2) Ha a  pályázati kiírás az  önerő-támogatás vonatkozásában nem tartalmaz rendelkezést, az  önerő-támogatást
a  közszférához tartozó szervezet kedvezményezett – a  költségvetési támogatás indokait részletesen bemutató és
számszerűsített, legkésőbb az  európai uniós támogatási döntésről szóló értesítés kézhezvételét követő tíz napon
belül benyújtott – kérelemmel kezdeményezheti.
(3) A (2) bekezdés szerinti kérelem tartalmazza
a) a közszférához tartozó szervezet kedvezményezett nevét,
b) központi költségvetési szerv esetén az alapító okirat másolatát,
c) központi költségvetési szerv esetén a szakmai alapfeladat megnevezését, amelyre a költségvetési támogatást
kérelmezi,
d) az európai uniós forrásból elnyert költségvetési támogatás azonosító számát,
e) a projekt elszámolható összköltségét,
f ) a projekt pénzügyi tervét, és
g) a kért önerő-támogatás összegét és évenkénti ütemezését.
25. § (1) Az  önerő-támogatás rendelkezésre állásáról a  fejezetet irányító szerv – legkésőbb az  európai uniós támogatásról
szóló szerződés, megállapodás megkötéséig vagy módosításáig – önerő-igazolást állít ki.
(2) A fejezetet irányító szerv az önerő-támogatást önálló támogatási szerződés keretében vagy a projekt európai uniós
támogatási szerződésében, az önerő-támogatásra vonatkozó egyedi feltételek meghatározása mellett biztosítja.
(3) A (2) bekezdés szerinti szerződés tartalmazza
a) az önerő-támogatás összegét és ütemezését,
b) az önerő folyósításának módját, és
c) a folyósított önerővel való elszámolás módját és annak ellenőrzését.
(4) A (3) bekezdés a) pontja szerinti ütemezést a fejezetet irányító szerv a 24. § (2) bekezdése szerinti kérelem alapján
állapítja meg. Az ütemezés megállapítása során figyelembe kell venni a folyósításra kerülő előleg összegét is.
(5) A  központi költségvetési szerv kedvezményezett a  rendelkezésére bocsátott és tárgyévben fel nem használt
költségvetési támogatást a  következő években felhasználhatja. Az  előirányzat-maradványra visszafizetési
kötelezettsége a projektzáráskor keletkezik.
26. § A  fejezetet irányító szerv az  önerő-támogatás szabályszerű felhasználását az  önerő-támogatás biztosításáról szóló
megállapodásban meghatározott gyakorisággal, de legalább a  projektmegvalósítás végén ellenőrzi. A  fejezetet
irányító szerv az ellenőrzési feladatát a közreműködő szervezetek bevonásával is elláthatja.
27. § (1) Központi költségvetési szerv részére nem írható elő a projekt elszámolható költségeinek az európai uniós forrásból
finanszírozott költségvetési támogatással fejlesztéspolitikai okokból nem finanszírozott részére önerő, ha
a) a  központi költségvetési szerv a  támogatandó tevékenységet alaptevékenysége keretében látja el, vagy
a támogatandó fejlesztést alaptevékenysége ellátásának érdekében kívánja megvalósítani, és
b) az  önerő biztosítása a  költségvetési szerv részére juttatott más állami támogatásból, vállalkozási
tevékenységéből, vagy jövedelemtermelő projektek esetén a  jövedelemtermelő, nem vállalkozási
tevékenységéből nem biztosított.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti szabálytól eltérni kizárólag a  vonatkozó akcióterv elfogadásával vagy a  fejezetet irányító
szerv vezetőjének előzetes engedélyével lehet. Az önerő mértéke ebben az esetben sem haladhatja meg a projekt
elszámolható összköltségének 15%-át.
(3) Ha a  központi költségvetési szervnek a  22.  § b)  pontja szerinti önerőt kell biztosítania, a  pályázati kiírásban
tájékoztatást kell adni az önerő fejezetet irányító szerv általi támogatásának tényéről és módjáról.
(4) Helyi önkormányzat és önkormányzati társulás számára – jogszabály vagy a vonatkozó akcióterv eltérő rendelkezése
hiányában – a  projekt elszámolható költségeinek az  európai uniós forrásból finanszírozott költségvetési
támogatással fejlesztéspolitikai okokból nem finanszírozott részére előírt önerő mértéke nem haladhatja meg
a projekt elszámolható összköltségének 15%-át.
(5) A  társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az  országos átlagot jelentősen
meghaladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet hatálya alá
tartozó települések, valamint a  kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet
2.  mellékletében szereplő kistérségek esetében – jogszabály vagy a  vonatkozó akcióterv eltérő rendelkezése
hiányában – az önerő (4) bekezdés szerint megállapított mértékét legalább öt százalékponttal csökkenteni kell.
Iv. FEjEZEt
AZ EurópAI uNIóS ForrÁSból El NEm SZÁmolhAtó KIADÁSoK tÁmogAtÁSA A KöZSZFérÁhoZ
tArtoZó SZErvEZEt KEDvEZméNyEZEtt réSZérE
28. § (1) A  támogató az  egészségügyi vagy közlekedési tárgyú projektek európai uniós forrásból el nem számolható
költségeinek – ide nem értve a 6. § szerinti el nem számolható kiadásokat – finanszírozására támogatást adhat.
(2) A támogatás forrása az Állami költségvetési kedvezményezettek sajáterő támogatása előirányzat.
29. § (1) E fejezet szerinti támogatásban a közszférához tartozó szervezetek közül
a) a  központi költségvetési szerv és a  nem költségvetési szervként működő közszférához tartozó szervezet
kedvezményezett, és
b) a helyi önkormányzat, önkormányzati társulás
részesülhet az európai uniós forrásra vonatkozó támogatói döntéssel rendelkező projektje megvalósításához.
(2) Ha konzorcium a kedvezményezett, a konzorcium vezetőjének kell megfelelnie az (1) bekezdés szerinti feltételnek.
 (3) A 28. § szerinti támogatás
a) a 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 4. § d) és e) pontja szerinti döntés erre vonatkozó rendelkezése alapján, vagy
b) kormányhatározatban nevesített esetben
adható.
30. § (1) A  támogatás rendelkezésre állásáról – legkésőbb az  európai uniós támogatásról szóló szerződés, megállapodás
megkötéséig vagy módosításáig – a fejezetet irányító szerv igazolást állít ki.
(2) A  fejezetet irányító szerv a  támogatást fejezetek közötti megállapodással, önálló támogatási szerződés keretében,
vagy a projekt európai uniós támogatási szerződésében, a támogatásra vonatkozó egyedi feltételek meghatározása
mellett biztosítja.
(3) A (2) bekezdés szerinti szerződés tartalmazza
a) a támogatás összegét és ütemezését,
b) a támogatás folyósításának módját, és
c) a folyósított támogatással való elszámolás módját és annak ellenőrzését.
(4) Az ütemezés megállapítása során figyelembe kell venni a folyósításra kerülő előleg összegét is.
 (5) A központi költségvetési szerv a rendelkezésére bocsátott és tárgyévben fel nem használt támogatást a következő
években felhasználhatja. Az előirányzat-maradványra visszafizetési kötelezettsége a projektzáráskor keletkezik.
31. § A fejezetet irányító szerv a támogatás szabályszerű felhasználását a támogatás biztosításáról szóló megállapodásban
meghatározott gyakorisággal, de legalább a  projektmegvalósítás végén ellenőrzi. A  fejezetet irányító szerv
az ellenőrzési feladatát a közreműködő szervezet bevonásával is elláthatja.
v. FEjEZEt
ElőIrÁNyZAtoNKéNtI EljÁrÁSI éS hAtÁSKörI SZAbÁlyoK 32. § (1) Az  I. Nemzeti Fejlesztési Terv előirányzat-maradványai (XIX. fejezet 2. cím 1. alcím), a  Nemzeti Stratégiai
Referenciakeret előirányzatai (XIX. fejezet 2. cím 4. alcím), valamint a 2014–2020 közötti kohéziós politikai operatív
programok előirányzatai (XIX. fejezet 2. cím 9. alcím) vonatkozásában – a  (2)–(4)  bekezdésben meghatározott
kivétellel –
a) kötelezettségvállaló: az operatív program irányító hatóságának (a továbbiakban: OP IH) vezetője vagy az általa
írásban kijelölt személy, a  technikai segítségnyújtás prioritások esetében a  fejezetet irányító szerv vezetője
vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az  OP IH gazdasági vezetője vagy az  általa írásban kijelölt személy, a  technikai
segítségnyújtás prioritások esetében a  fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője vagy az  általa írásban
kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az  OP IH vezetője vagy az  általa írásban kijelölt személy, vagy a  közreműködő szervezet
vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy, a  technikai segítségnyújtás prioritások esetében a  fejezetet
irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az OP IH gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy, a technikai segítségnyújtás prioritások
esetében a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az OP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy, a technikai segítségnyújtás prioritások
esetében a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
(2) A  Közösségi Támogatási Keret technikai segítségnyújtás előirányzat-maradványa (XIX. fejezet 2. cím 1. alcím
6. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
(3) A Végrehajtás Operatív Program előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 4. alcím 22. jogcímcsoport), valamint a Koordinációs
OP (XIX. fejezet 2. cím 9. alcím 7. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
(4) Az Agrár- és Vidékfejlesztési Operatív Program előirányzat-maradványa (XIX. fejezet 2. cím 1. alcím 2. jogcímcsoport)
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az OP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az OP IH pénzügyi vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az OP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az OP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az OP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
33. § Az  INTERREG Közösségi Kezdeményezés program előirányzat-maradványai (XIX. fejezet 2. cím 2. alcím
1. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a  Széchenyi Programiroda Nonprofit Kft. (a  továbbiakban: SZPI) vezetője vagy az  általa
írásban kijelölt személy, a  technikai segítségnyújtás terhére indított projektek esetében a  fejezetet irányító
szerv vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az SZPI gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az SZPI vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy, a technikai segítségnyújtás terhére
indított projektek esetében a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az SZPI gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az SZPI vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
34. § Az  EQUAL Közösségi Kezdeményezés előirányzat-maradványai (XIX. fejezet 2. cím 2. alcím 2. jogcímcsoport)
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a  Humán Erőforrás Programok Irányító Hatóságának (a  továbbiakban: HEP IH) vezetője
vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: a HEP IH gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: a HEP IH vezetője vagy az általa kijelölt személy,
d) érvényesítő: a HEP IH gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: a HEP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
35. § (1) A Területi Együttműködés előirányzatai (XIX. fejezet 2. cím 5. alcím) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az  SZPI vezetője vagy az  általa írásban kijelölt személy, a  technikai segítségnyújtás
terhére indított projektek esetében a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az SZPI gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az  SZPI vezetője vagy az  általa írásban kijelölt személy, technikai segítségnyújtás terhére
indított projektek esetében a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az SZPI gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az SZPI vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
(2) Az Európai Területi Együttműködés előirányzatai (2014-2020) (XIX. fejezet 2. cím 10. alcím) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
10. A 2004–2006. programozási időszakban a Kohéziós Alapból származó támogatásokhoz kapcsolódó
költségvetési előirányzatok eljárási és hatásköri szabályai
36. § A Kohéziós Alap támogatásból megvalósuló projektek előirányzatai (XIX. fejezet 2. cím 3. alcím) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a Környezetvédelmi Operatív Programok Irányító Hatóságának (a továbbiakban: KEOP IH)
vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: a KEOP IH gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: a közreműködő szervezet vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: a közreműködő szervezet vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: a KEOP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
11. Egyéb európai uniós előirányzatok eljárási és hatásköri szabályai
37. § Az EGT, Norvég Alap támogatásból megvalósuló projektek előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 6. alcím 4. jogcímcsoport)
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az SZPI vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az  EGT Finanszírozási Mechanizmus és a  Norvég Finanszírozási Mechanizmus végrehajtási
rendjéről szóló 242/2006. (XII. 5.) Korm. rendelet 3.  § (1)  bekezdés 20.  pontja szerinti szervezet vezetője
vagy az általa írásban kijelölt személy, technikai segítségnyújtás terhére indított projekt esetében a nemzeti
kapcsolattartó,
d) érvényesítő: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
38. § Az  EGT, Norvég Alap támogatásból megvalósuló projektek 2009–2014 előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 6. alcím
6. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló:
aa) a  technikai segítségnyújtás kerete, a  kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapja, a  program előkészítési
költség, a  program menedzsment költség, a  komplementer tevékenységek forrása és a  kétoldalú
kapcsolatok program szintű alapja terhére a  program operátor által igénybe vett költség esetén
a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
ab) az  egyes programok keretében projektek részére nyújtott támogatás esetén a  program operátor
vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló:
ca) a  technikai segítségnyújtás kerete, a  kétoldalú kapcsolatok nemzeti alapja, a  program előkészítési
költség, a  program menedzsment költség, a  komplementer tevékenységek forrása és a  kétoldalú
kapcsolatok program szintű alapja terhére a  program operátor által igénybe vett költség esetén
a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
cb) a  program előkészítési költség vagy a  program menedzsment költség terhére a  végrehajtó
ügynökség által igénybe vett költség esetén a  program operátor vezetője vagy az  általa írásban
kijelölt személy,
cc) az  egyes programok keretében projektek részére nyújtott támogatás esetén a  program operátor
vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy
d) érvényesítő: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
39. § Az  Uniós programokkal kapcsolatos visszafizetések előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 6. alcím 5. jogcímcsoport)
célja a  Phare, Átmeneti Támogatás és Schengen Alap programokkal összefüggő európai bizottsági követelés
kiegyenlítése. Ezen előirányzat vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
40. § A  Svájci Alap támogatásából megvalósuló projektek előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 6. alcím 3. jogcímcsoport)
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: az  SZPI vezetője vagy az  általa írásban kijelölt személy, a  technikai segítségnyújtás
terhére indított projektek esetében a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: az  SZPI gazdasági vezetője vagy az  általa írásban kijelölt személy, a  technikai
segítségnyújtás projektek esetében a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt
személy,
c) teljesítés igazoló: az  SZPI vezetője vagy az  általa írásban kijelölt személy, vagy a  kijelölt közreműködő
szervezet vezetője vagy az  általa írásban kijelölt személy, a  technikai segítségnyújtás terhére indított
projektek esetében a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: az  SZPI gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy, a  technikai segítségnyújtás terhére
indított projektek esetében a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: az  SZPI vezetője vagy az  általa írásban kijelölt személy, a  technikai segítségnyújtás terhére
indított projektek esetében a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
12. Szakmai fejezeti kezelésű előirányzatok eljárási és hatásköri szabályai
41. § Az  EU támogatások felhasználásához szükséges technikai segítségnyújtás előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 7. alcím
1. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
42. § A  Közreműködői intézményrendszer támogatása előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 7. alcím 2. jogcímcsoport)
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az érintett, európai uniós forrással rendelkező program irányító hatóságának vezetője vagy
az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
43. § A  KEOP derogációs projektek kamattámogatása előirányzat-maradványa (XIX. fejezet 2. cím 7. alcím
4. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a KEOP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: a KEOP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
44. § A  2007-től induló EU nagyberuházások és komplex programok előkészítése (XIX. fejezet 2. cím 7. alcím
6. jogcímcsoport) előirányzat vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzője: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt
személy,
c) szakmai teljesítést igazoló: környezetvédelmi tárgyú szerződések esetében a KEOP IH vezetője vagy az általa
írásban kijelölt személy, közlekedési tárgyú szerződések esetében a KÖZOP IH vezetője vagy az általa írásban
kijelölt személy,
d) érvényesítő: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy;
e) utalványozó: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
45. § Az  Állami költségvetési kedvezményezettek sajáterő támogatása előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 7. alcím
8. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a  fejezetet irányító szerv vezetője vagy az  általa írásban kijelölt személy,
a  jövedelemtermelő projektek megtérülő részére jutó központi költségvetési kiadások tekintetében
az érintett, európai uniós forrással rendelkező program irányító hatóságának vezetője vagy az általa írásban
kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az érintett, európai uniós forrással rendelkező program irányító hatóságának vezetője vagy
az általa írásban kijelölt személy, vagy a kijelölt közreműködő szervezet vezetője vagy az általa írásban kijelölt
személy,
d) érvényesítő: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
46. § A  Budapest 4-es metróvonal építésének támogatása előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 7. alcím 11. jogcímcsoport)
vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a KÖZOP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló:
ca) a  Budapest 4-es metróvonal projekt Közlekedés Operatív Program keretében el nem számolható
költségeinek finanszírozása tekintetében a KÖZOP IH vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
cb) az  állami kontrollpozíció gyakorlását segítő szakértői szolgáltatás költségeinek finanszírozása
tekintetében a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy, vagy az OP IH
vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: a fejezetet irányító szerv vezetője elnöke vagy az általa írásban kijelölt személy.
47. § (1) Az EU Önerő Alap előirányzat célja a Korm. rendelet szerint a közszférához tartozó szervezetek által megvalósított
projektek önerejéhez támogatás biztosítása.
(2) Az EU Önerő Alap előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 7. alcím 13. jogcímcsoport) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: az érintett, európai uniós forrással rendelkező program irányító hatóságának vezetője vagy
az általa írásban kijelölt személy, vagy a kijelölt közreműködő szervezet vezetője vagy az általa írásban kijelölt
személy,
d) érvényesítő: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
48. § Az Európai uniós programokhoz kapcsolódó tartalék előirányzat (XIX. fejezet 2. cím 8. alcím) vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
49. § A fejezetben év közben megállapított új előirányzatok vonatkozásában
a) kötelezettségvállaló: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
b) pénzügyi ellenjegyző: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
c) teljesítés igazoló: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy,
d) érvényesítő: a fejezetet irányító szerv gazdasági vezetője által írásban kijelölt személy,
e) utalványozó: a fejezetet irányító szerv vezetője vagy az általa írásban kijelölt személy.
vI. FEjEZEt
A FEjEZEt ElőIrÁNyZAtAINAK KEZElő SZErvI KIjElöléSEI
50. § (1) Fejezeti kezelésű előirányzatonként az 1. melléklet szerinti kezelő szervek kerülnek kijelölésre.
 (2) A  kezelő szerv a  fejezet előirányzatai tekintetében kezelő szervi minőségben a  4/2011. (I. 28.) Korm. rendeletben,
a  237/2008. (IX. 26.) Korm. rendeletben, a  326/2012. (XI. 16.) Korm. rendeletben, a  228/2008. (IX. 12.) Korm.
rendeletben, a  160/2009. (VIII. 3.) Korm. rendeletben és a  359/2013. (X. 11.) Korm. rendeletben meghatározott
feladatokat látja el.
(3) A kezelő szerv a (2) bekezdés szerinti feladatokon kívül ellátja
a) a havi és éves szintű költségvetési tervezési,
b) a  fejezeti likviditás biztosításához, beszámoló készítéshez, zárszámadás elkészítéséhez kapcsolódó
adatszolgáltatási
feladatokat. (4) A  kezelő szerv köteles a  fizetési számlák forgalmáról készült elektronikus kivonatot haladéktalanul megküldeni
a fejezetet irányító szerv vezetője részére.
(5) A kezelő szervi feladatok nem terjednek ki a technikai segítségnyújtás jellegű prioritásokra, programokra.
 (6) A fejezetet irányító szerv a (3) bekezdés szerinti feladatok vonatkozásában központi szabályzatot ad ki.
vII. FEjEZEt
ZÁró rENDElKEZéSEK 51. § Ez a rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
52. § Az  Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok kezelésével és felhasználásával kapcsolatos,
e  rendelet által nem szabályozott kérdésekben az  50.  § (2)  bekezdése szerinti rendeleteket, illetve az  50.  §
(6) bekezdése szerinti szabályzatot kell alkalmazni.
53. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
54. § A  Környezet és Energia Operatív Program derogációs projektek kamattámogatásának igényléséről, folyósításának,
elszámolásának és ellenőrzésének részletes feltételeiről szóló 139/2008. (V. 16.) Korm. rendelet [a továbbiakban:
139/2008. (V. 16.) Korm. rendelet]
a) 1.  § b)  pontjában a  „Nemzeti Fejlesztési Ügynökségre (a  továbbiakban: NFÜ)” szövegrész helyébe
a „támogatóra” szöveg,
b) 4. § c) pontjában az „az NFÜ” szövegrész helyébe az „a támogató” szöveg,
c) 4.  § d)  pontjában az „NFÜ” szövegrész helyébe az „államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 48.  §
(2) bekezdése szerinti személy” szöveg,
d) 14. § (1) bekezdésében az „az NFÜ” szövegrész helyébe az „a fejezetet irányító szerv” szöveg,
e) 19. §-ában az „az NFÜ-nek” szövegrész helyébe az „a fejezetet irányító szervnek” szöveg,
f ) 20. §-ában az „az NFÜ” szövegrész helyébe az „a fejezetet irányító szerv” szöveg
lép.
55. § Hatályát veszti
a) az  Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló
2/2013. (XII. 30.) ME rendelet és
b) a 139/2008. (V. 16.) Korm. rendelet 4. § i)–o) pontja és 16. §-a.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
61/2014. (VII. 2.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a belügyminiszter javaslatára
Hajzer Károlyt a Belügyminisztérium helyettes államtitkárává – 2014. július 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
31/2013. (XI. 20.) NVB határozata.  A Nemzeti Választási Bizottság H. G. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában meghozta a következő
határozatot: A Nemzeti Választási Bizottság az
„Egyetért-e Ön azzal, hogy Magyarország a 2014. december 31-ig megkötött nemzetközi szerződéseit 2015. január 1. után
már soha többet ne mondhassa fel?”
kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani a Nemzeti Választási Bizottságnál (1054 Budapest, Alkotmány u. 3., levélcím: 1397 Budapest, Pf. 547;
fax: 06-1-795-0304). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. A kifogás benyújtóját tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg.
Indokolás I. Beadványozó 2013. október 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be a  Nemzeti Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998.  évi III.  törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából.
A népszuverenitás gyakorlásának kivételes módja az  országos népszavazás, amelyet az  Országgyűlés
hatáskörébe tartozó kérdésekben lehet tartani. Magyarország Alaptörvénye (a  továbbiakban: Alaptörvény)
8.  cikkének (3)  bekezdése tartalmazza azon tárgykörök teljes körű felsorolását, amelyek nem bocsáthatók
országos népszavazásra. A  hivatkozott jogszabályhely a)  pontja alapján nem lehet országos népszavazást tartani
az Alaptörvény módosítására irányuló kérdésről.
Az Alaptörvény Q) cikkének (2)–(3) bekezdései szerint:
„(2) Magyarország nemzetközi jogi kötelezettségeinek teljesítése érdekében biztosítja a nemzetközi jog és a magyar
jog összhangját.
(3) Magyarország elfogadja a  nemzetközi jog általánosan elismert szabályait. A  nemzetközi jog más forrásai
jogszabályban történő kihirdetésükkel válnak a magyar jogrendszer részévé.”
Az Alaptörvény T) cikkének (2) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik:
„Jogszabály a törvény, a kormányrendelet, a miniszterelnöki rendelet, a miniszteri rendelet, a Magyar Nemzeti Bank
elnökének rendelete, az  önálló szabályozó szerv vezetőjének rendelete és az  önkormányzati rendelet. Jogszabály
továbbá a  Honvédelmi Tanács rendkívüli állapot idején és a  köztársasági elnök szükségállapot idején kiadott
rendelete.”
Az Alaptörvény 1.  cikk (2)  bekezdésének d)  pontja az  Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó nemzetközi
szerződések kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásra vonatkozó szabályt tartalmazza.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint az  Alaptörvény hivatkozott rendelkezéseit egymásra tekintettel
kell értelmezni.
A Bizottság megállapítja, hogy a  beadványozó által benyújtott népszavazási kezdemény egyértelműen
az  Alaptörvény előzőekben idézett és hivatkozott rendelkezéseinek kiegészítésére és módosítására irányul, mely
az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés a)  pontja szerint tiltott tárgykörnek minősül, ezáltal az  népszavazás tárgyává
nem tehető.
A Nemzeti Választási Bizottság rögzíti továbbá, hogy az  Alaptörvény 8.  cikk (3)  bekezdés d)  pontja alapján
népszavazás sem magáról a  nemzetközi szerződésről, sem az  abban vállalt kötelezettségekről nem tartható
alkotmányosan, teljesen függetlenül attól, hogy a  kezdeményezés egy már hatályos szerződésre vonatkozik-e,
illetve, hogy a népszavazás eredménye ellentmond, vagy éppen megerősíti az abban foglalt kötelezettségeket.
A Nemzeti Választási Bizottság – egyetértve az Alkotmánybíróság 18/2008. (III. 12.) AB határozatában kifejtettekkel –
megállapítja továbbá, hogy az  országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ívek hitelesítése
során az  Nsztv. 10.  § e)  pontja alapján vizsgálandó az  is, hogy a  népszavazási eljárás kezdeményezése megfelel-e
a  választási eljárásról szóló 1997.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: régi Ve.) 3.  §-ában szabályozott eljárási
alapelveknek, ezek között a  jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. A  választási eljárási
alapelvekben megfogalmazott követelmények, így a rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének érvényesítése
a  népszavazási eljárás kezdeményezése során következik magából az  Alaptörvényből is. Ez  az  alapelv szoros
összefüggésben van a  választópolgárok által kezdeményezett népszavazásnak az  alkotmányos rendszerben
betöltött kiemelkedő szerepével, alkotmányos rendeltetésével és a hitelesítési eljárásnak a népszavazási eljárásban
betöltött szerepével. A  választópolgárok által kezdeményezett ügydöntő országos népszavazás a  közvetlen
hatalomgyakorlás intézménye, azzal az  alkotmányos céllal, hogy az  ország sorsát érintő legfontosabb, és egyben
az  Országgyűlés hatáskörébe tartozó ügyekben a  nép, mint a  hatalom birtokosa közvetlenül hozzon döntést.
A hitelesítési eljárás során kiemelten fontos ezért annak vizsgálata, hogy a benyújtott kezdeményezés a népszavazás
alkotmányos rendeltetésével összhangban van-e.
Az Alkotmánybíróság hivatkozott döntésében megállapította továbbá, hogy a  rendeltetésszerű joggyakorlás
követelményét a  jogtudomány és a  jogalkalmazói gyakorlat alapvetően a  polgári jogban a  joggal való visszaélés
tilalmának alapelvével összefüggésben munkálta ki. A rendeltetésszerű joggyakorlásnak, mint általános alapelvnek
az a lényege, hogy a jogosultságok gyakorlása nem irányulhat a jog rendeltetésével össze nem egyeztethető célra,
az alanyi jogok gyakorlása akkor számíthat törvényi védelemre és elismerésre, ha az a jogosultság rendeltetésének,
céljának megfelelően történik. A  joggal való visszaélés tilalma az  egész jogrendszerben érvényre jut, mely
az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdéséből vezethető le. Így tehát érvényesül a közjogban is, és irányadó a jogalkotó,
a jogalkalmazó szervek és az ügyfelek magatartására is.
A Nemzeti Választási Bizottság álláspontja szerint továbbá a népszavazási kezdeményezés benyújtására vonatkozó
jogszabályok formális előírásainak megfelelő kezdeményezés is jogellenessé válik akkor, ha a  Bizottság a  konkrét
tényállások vizsgálata során, így különösen a  benyújtott kezdeményezés(ek) száma, elemzése, a  kezdeményező
eljárása, illetve a  kérdés megfogalmazása alapján olyan körülményeket tár fel, amelyek azt bizonyítják, hogy
a hitelesítési eljárás kezdeményezője nem a népszavazás alkotmányos rendeltetésének megfelelően élt jogával.
Fentiek alapján a Nemzeti Választási Bizottság megállapítja, hogy nem tekinthető rendeltetésszerű joggyakorlásnak
és nem egyeztethető össze a  népszavazás Alaptörvényben foglalt rendeltetésével az  olyan kezdeményezői
magatartás, amelynek során egy időben, ugyanabban a tárgykörben úgynevezett népszavazási kérdéssorozat kerül
benyújtásra, amelyek megszövegezésében minimális, több esetben is mindössze egy szó a különbség.
A Nemzeti Választási Bizottság tekintettel az  Nsztv. 10.  § b) és e)  pontjaiban foglaltakra – mivel a  kérdésben nem
lehet országos népszavazást tartani és az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a régi Ve.-ben foglalt követelményeknek –
az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta.
II. A határozat az Alaptörvény Q) cikk (2)–(3) bekezdésein, a B) cikk (1) bekezdésén, a T) cikk (2) bekezdésén, az 1. cikk
(2) bekezdés d) pontján, a 8. cikk (3) bekezdés a) és d) pontján, a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény
349.  § (1)  bekezdés c)  pontján és (2)  bekezdésén, az  Nsztv. 2.  §-án és a  10.  § b) és e)  pontjain, a  régi Ve. 3.  §
d) pontján és a 124/A. § (3) bekezdés b) pontján, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a régi Ve. 130. § (1) bekezdésén,
az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés d) pontján, 42. §
(1) bekezdés g) pontján, valamint a 62. § (1) bekezdés s) pontján alapul.
Budapest, 2013. november 12. Dr. Patyi András s. k.,
 a Nemzeti Választási Bizottság elnöke


text:
225/2007. (VIII. 31.) Korm. rendelete a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóságról.
A Kormány az Alkotmány 35. §-ának (2) bekezdésében
megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány 40. §-ának (3) bekezdésében foglalt feladatkörében
eljárva, valamint a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi
CLV. törvény (a továbbiakban: Fgytv.) 55. §-a (1) bekezdésének h) pontjában, továbbá a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól 2004. évi CXL.
törvény 174/A. §-ának a) pontjában foglalt felhatalmazás
alapján a következő rendeletet alkotja:
1. § (1) A Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság (a továbbiakban: NFH) központi hivatal. Az NFH-t a fogyasztóvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítja.
(2) Az NFH önállóan gazdálkodó, az előirányzatok felett teljes jogkörrel rendelkező költségvetési szerv.
(3) Az NFH-t főigazgató vezeti. (4) Az NFH székhelye Budapest.
2. § A miniszter irányítási jogkörében
a) a főigazgató javaslata alapján kinevezi és felmenti
az NFH gazdasági vezetőjét;
b) jóváhagyja az NFH éves ellenőrzési és vizsgálati
programját;
c) évente beszámoltatja a főigazgatót az NFH tevé
kenységéről. 3. § (1) Az NFH központi szervből, területi szervekből, valamint azok kirendeltségeiből áll.
(2) Az NFH központi szervét a főigazgató közvetlenül
vezeti.
(3) Az NFH területi szervei az igazgató által vezetett regionális felügyelőségek (a továbbiakban: felügyelőségek).
A felügyelőségek szervezeti egységei a – regionális felügyelőségek székhelyén kívüli – megyeszékhelyeken működő kirendeltségek.
(4) A felügyelőségek megnevezését, székhelyét, illetékességi területét e rendelet melléklete tartalmazza.
(5) Az NFH a közigazgatási hivatalok szakigazgatási
szerveiként működő fogyasztóvédelmi felügyelőségek
(ideértve azok területi osztályait is), valamint a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség általános jogutódja.
4. § (1) A főigazgató gyakorolja a munkáltatói jogokat az
NFH központi szervének köztisztviselői és munkavállalói,
továbbá a felügyelőségek igazgatói felett. Az igazgatók kinevezését, felmentését a miniszter előzetesen véleményezi.
(2) Az igazgató gyakorolja a munkáltatói jogokat a felügyelőség, illetve kirendeltségeinek köztisztviselői és
munkavállalói felett. A vezető beosztású köztisztviselők
kinevezését, felmentését a főigazgató előzetesen véleményezi.
5. § A főigazgató
a) évente beszámoltatja, továbbá döntése szerint beszá
moltathatja a felügyelőségek igazgatóit a felügyelőség tevékenységéről; b) megszervezi és összehangolja az éves ellenőrzési és
vizsgálati programban meghatározott regionális és országos vizsgálatokat;
c) több felügyelőség illetékességi területét vagy a fogyasztók széles körét érintően eseti vizsgálatokat rendelhet el;
d) ellátja a felügyelőségek szakmai tevékenységének
törvényességi, szakszerűségi ellenőrzését;
e) a felügyelőségek igazgatóit – a felügyelőség közigazgatási hatósági eljárása kivételével – konkrét feladat
elvégzésére, mulasztás pótlására utasíthatja.
6. § (1) Az NFH központi szerve útján
a) véleményezi a fogyasztókat érintő jogszabályterve
zeteket a miniszter megkeresése alapján;
b) szükség szerint javaslatot tesz a miniszternek a fo
gyasztókat érintő jogszabályok módosítására;
c) közreműködik a fogyasztóvédelmi politika kidolgo
zásában, figyelemmel kíséri és elemzi annak érvényesülését; d) irányítja az áruk és szolgáltatások biztonságossága
és megfelelősége ellenőrzésével összefüggő, külön jogszabályban meghatározott feladatokat, működteti a Központi Piacfelügyeleti Információs Rendszert;
e) koordinálja az NFH nemzetközi kapcsolatait;
f) végzi, illetve végezteti a feladatainak ellátásához
szükséges laboratóriumi vizsgálatokat;
g) gondoskodik az NFH köztisztviselőinek szakmai to
vábbképzéséről;
h) együttműködési megállapodást köthet a fogyasztó védelmi tevékenységet ellátó más állami szervekkel.
(2) Az NFH
a) szakmai segítséget nyújt a fogyasztói érdekek képvi
seletét ellátó társadalmi szervezetek tevékenységéhez és a
fogyasztói ismeretek bővítéséhez, a fogyasztói tudatosság
erősítéséhez;
b) fogyasztói jogokat ismertető kiadványokat jelentet
meg; c) termék-összehasonlító vizsgálatokat végez, illetve
végeztet, és közzéteszi azok eredményét;
d) módszertani segédanyagokat készít a helyi önkormányzatok fogyasztóvédelmi tevékenységének elősegítése és egységessége érdekében, továbbá
e) támogatja az önkormányzati tanácsadó irodák működését. (3) Az NFH fogyasztóvédelmi hatóságként
a) a jogszabályban más szervek számára megállapított
fogyasztóvédelmi feladat- és hatáskörök kivételével ellenőrzi mindazon tevékenységekre vonatkozó jogszabályi és
hatósági előírások megtartását, amelyek a fogyasztókat
érintik vagy érinthetik, így különösen
aa) az áru forgalmazására és szolgáltatások nyújtására,
ab) az áru és szolgáltatás minőségére, az áru biztonsá
gossági követelményeknek való megfelelésének tanúsítására, ac) az áru mérésére – ideértve a mérőeszköz hitelességét is –, elszámolására, valamint a kiállított számla, illetve
nyugta helyességére,
ad) a megállapított hatósági ár alkalmazására,
ae) a fogyasztók tájékoztatására,
af) a közterületi árusításra, szolgáltatás nyújtására
vonatkozó jogszabályi és hatósági előírások megtartását;
b) külön jogszabály szerint ellenőrzi az áruk és szolgál
tatások biztonságosságát és megfelelőségét;
c) figyelemmel kíséri a fogyasztói szerződés megköté
sénél alkalmazott vagy e célból nyilvánosan megismerhetővé tett általános szerződési feltételeket, és szükség esetén a főigazgató útján külön jogszabály szerint eljárást indít ezek érvénytelenségének, illetve tisztességtelenségének megállapítása, valamint a tisztességtelen általános
szerződési feltétel alkalmazásától és alkalmazására ajánlásától való eltiltás iránt;
d) ellátja mindazokat a közigazgatási hatósági feladatokat, amelyeket jogszabály feladat- és hatáskörébe utal.
(4) A felügyelőségek a külön jogszabályban meghatározott esetekben, az ellenőrzésük során észlelt szabálysértések miatt a szabálysértési hatóság jogkörét gyakorolják.
7. § (1) Fogyasztóvédelmi hatóságként a Kormány közigazgatási hatósági ügyekben az NFH-t jelöli ki.
(2) Közigazgatási hatósági ügyekben első fokon regionális illetékességgel a felügyelőségek, másodfokon országos illetékességgel az NFH központi szerve jár el.
(3) A Kormány
a) a felügyelőségek gyógyszerek reklámozásával kap
csolatos eljárásában az Országos Gyógyszerészeti Intézetet, az NFH központi szerve által lefolytatott másodfokú
eljárásban az Egészségbiztosítási Felügyeletet,
b) a felügyelőségek gyógyászati segédeszközök reklámozásával kapcsolatos eljárásában az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatalt, az NFH központi
szerve által lefolytatott másodfokú eljárásban az Egészségbiztosítási Felügyeletet,
c) a felügyelőségek elektronikus úton kötött szerződésekre vonatkozó szabályok megsértésével kapcsolatos eljárásában a Nemzeti Hírközlési Hatóságot
jelöli ki szakhatóságként.
8. § (1) Ha e rendelet eltérően nem rendelkezik, fogyasztóvédelmi hatóságként a Kormány a területileg illetékes felügyelőséget jelöli ki.
(2) A Kormány
a) a gazdasági reklámtevékenységről szóló 1997. évi
LVIII. törvény 20. §-ának (2) bekezdésében,
b) az Fgytv. 21. §-ának (3)–(4) bekezdésében,
39. §-ának (1) bekezdésében, 43/A. §-a (1) bekezdésének
d) pontjában, valamint (3) bekezdésében, illetve
50. §-ában,
c) az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 16. §-ának k) pontjában,
d) a biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. törvény
76. §-ának (2) bekezdésében
fogyasztóvédelmi hatóságként az NFH központi szervét
jelöli ki.
(3) A Kormány
a) az Fgytv. 3. §-ának (3) bekezdésében, 17. §-ának
(5) bekezdésében, 43/A. §-a (1) bekezdésének a)–c) és
e)–j) pontjában, valamint (2) és (4) bekezdésében, továbbá
48. §-ának (3) bekezdésében,
b) a gazdasági kamarákról szóló 1999. évi CXXI. törvény 10. §-a (1) bekezdésének f) pontjában,
c) a villamos energiáról szóló 2001. évi CX. törvény
11. §-ában,
d) a földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény
5. §-ában,
e) a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló
2003. évi LX. törvény 10. számú melléklete A) pontjának
11. alpontjában,
f) az élelmiszerekről szóló 2003. évi LXXXII. törvény
11. §-a (1) bekezdésének c) pontjában,
g) az Eht. 21. §-ában, 42. §-a (2) bekezdésének c) pontjában, valamint 45. §-ának (3) bekezdésében,
h) a távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény 4. §-a (1) bekezdésének b) pontjában, 7. §-ának
e) pontjában, 8. §-a (1) bekezdésének a)–b) és f) pontjában, 9. §-ában, 10. §-ának a) pontjában, 11. §-ának (1) bekezdésében, valamint 18. §-ának e) pontjában
fogyasztóvédelmi hatóságként az NFH-t jelöli ki.
(4) A közösségi vámjog végrehajtásáról szóló 2003. évi
CXXVI. törvény 16. §-a (4) bekezdésének g) pontja szerinti esetben a vámtitokról az eljárásra illetékes felügyelőséget az NFH központi szerve útján kell tájékoztatni.
9. § E rendelet 2007. szeptember 1-jén lép hatályba.
Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2014. (II. 18.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 2,70%. 2. § (1) Ez a rendelet 2014. február 19-én lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 1/2014. (I. 21.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
484/2017. (XII. 12.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011.  évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr.  Tóth Andrást
2017. december 15. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2017. november 29. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
28/2011. (HK 5.) HM KPH s z a k utasítása a 2011. időközi mérlegjelentések elkészítésének rendjéről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. §-ának (1) bekezdése alapján
– figyelemmel a Magyar Honvédség irányításának és felsőszintű vezetésének rendjéről szóló 1218/2010. (X. 19.)
Korm. határozat 11. pontjának a) alpontjára – a 2011. évi
időközi mérlegjelentéseinek elkészítésének rendjéről a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe,
közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá
tartozó szervezetekre, a katonai ügyészségekre, továbbá a
Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet) terjed ki.
2. Az államháztartás működési rendjéről szóló
292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban:
Ámr.) 206. §-ának (1) bekezdése alapján a honvédelmi
szervezetek a saját, illetve más szervezethez rendelt eszközeinek és forrásainak alakulásáról negyedévenként, a főkönyvi kivonat állományi számláinak adataiból, illetve az
azt alátámasztó nyilvántartásokból összeállított időközi
mérlegjelentést (a továbbiakban: mérlegjelentés) készítenek.
3. A mérlegjelentés a 01-R-A „Mérleg-jelentés (Az eszközök és a források alakulása)”, valamint a 01-R-B „A részesedések és a részesedések utáni osztalékok alakulása”
űrlapokból áll.
4. A mérlegjelentést a Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által közzétett rögzítő és ellenőrző
program felhasználásával kell elkészíteni. A kitöltés részletes szabályairól a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal
(a továbbiakban: HM KPH) tájékoztatót ad ki.
5. Az eszközök és a források alakulásáról (01-R-A) az
intézményi mérlegjelentést a tárgynegyedévet követő hónap 20. napjáig, a negyedik negyedévre vonatkozóan
gyorsjelentésként a tárgynegyedévet követő 40 napon belül, az éves jelentést az éves beszámoló benyújtásának határidejével megegyezően kell elkészíteni a jelen szakutasí
tásban meghatározott szervezeteknek. Az elkészített intézményi mérlegjelentések a HM KPH-ban történő egyeztetésének és átadásának időpontjáról a HM KPH Költségvetési és Számviteli Igazgatóság igazgatója (a továbbiakban:
KSZI) körlevélben tájékoztatja a honvédelmi szervezeteket.
6. A nyilvántartási számmal ellátott és a 8. pontban,
a 12. pont c) alpontjában, a 13. pont b) alpontjában, a
17–24. pontokban, a 27. és a 29. pontokban meghatározott
személyek által aláírt mérlegjelentéseket – a készítő személy kivételével – az aláírásra jogosult személyek bélyegzőlenyomatával kell hitelesíteni. Az aláírók egyértelmű
beazonosítása érdekében a neveket olvashatóan (gépelve,
vagy nyomtatott betűkkel) is fel kell tüntetni.
7. A KSZI Számviteli Osztálya (a továbbiakban:
SZVO):
a) a felülvizsgált intézményi mérlegjelentéseket – a
honvédelmi szervezetek működésének az államháztartás
működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 346/2009.
(XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: speciális kormányrendelet) 17. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározottaknak megfelelően – összesíti;
b) az a) alpont szerint összesített mérlegjelentéseket az
Ámr.-ben meghatározott határideig megküldi a Kincstár
részére.
8. A 7. pont a) alpontja szerint összesített mérlegjelentéseket a speciális kormányrendelet 17. § (3) bekezdésében
meghatározott személyek írják alá.
9. A 2010. évhez kapcsolódóan a részesedések és a részesedések utáni osztalékok alakulásáról (01-R-B), az MK
Katonai Felderítő Hivatal (a továbbiakban:MK KFH) – a
minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény
előírásainak megfelelő minősítéssel – egy példányban, a
KSZI Finanszírozási Osztály (a továbbiakban: FIO) pedig
két példányban mérlegjelentést készít. Az éves elszámolásokra vonatkozóan (15. időszak) és az éves konszolidált
elszámolásra vonatkozóan (16. időszak) a mérlegjelentések elkészítését úgy kell megszervezni, hogy azok 2011.
július 15-ig, illetve 2011. november 15-ig, a FIO által egy
példányban átadásra, a MK KFH által pedig egyeztetés, felülvizsgálat céljából bemutatásra kerüljenek az SZVO részére. Az SZVO a nem minősített mérlegjelentéseket a
7. pont a) alpontja szerint összesíti, és 5 napon belül továbbítja feldolgozásra a Kincstárnak.
10. Az éves konszolidált elszámolásra vonatkozó
(16. időszak) űrlapot akkor is be kell nyújtani, ha a 9.) pont
szerinti honvédelmi szervezet nem készít konszolidált elszámolást. Ebben az esetben a 15. és 16. időszaki adatközlések megegyeznek.
11. A mérlegjelentéseket készítők felelősséggel tartoznak az adatokat előállító és továbbító eljárások megfelelő
archiválásáért.
12. A pénzügyi és számviteli ellátásra utalt honvédelmi
szervezetek részére az SZVO által készített intézményi
mérlegjelentések esetében:
a) a címlapon a kapcsolattartó, felvilágosítást nyújtó
szövegrészt „készítő” megnevezéssel kell kiegészíteni;
b) a címlapon a „Készítő, kapcsolattartó, felvilágosítást
nyújtó” személy nevét és telefonszámát, okleveles könyvvizsgálói, vagy mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs számát, valamint – amennyiben rendelkezik –
az intézményi mérlegjelentés elkészítéséért kijelölt felelős
személy okleveles könyvvizsgálói, vagy mérlegképes
könyvelői képesítésének regisztrációs számát is fel kell
tüntetni;
c) a mérlegjelentéseket a speciális kormányrendelet
17. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, a honvédelmi szervezet vezetője (parancsnoka) mellett a speciális kormányrendelet 8. § (2) bekezdése szerinti pénzügyi
gazdasági vezető (a továbbiakban: pénzügyi gazdasági vezető) és a készítő együttesen írja alá;
d) a pénzügyi gazdasági vezető aláírásával igazolja,
hogy a készítő rendelkezésére bocsátott, az intézményi
mérlegjelentéseket alátámasztó a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszerben (a továbbiakban:
KGIR) rögzített és az űrlapok kitöltéséhez szükséges
egyéb adatok (információk) a valódiság elvének megfelelnek;
e) a két példányban elkészített intézményi mérlegjelentések egyik példánya az SZVO irattári, a másik példánya
az aláíró honvédelmi szervezet példánya, melyet a honvédelmi szervezet nyilvántartásba vesz.
13. A saját pénzügyi és számviteli szervezeti egységgel
rendelkező honvédelmi szervezetek által készített intézményi mérlegjelentések vonatkozásában:
a) a címlapon a „Kapcsolattartó, ill. felvilágosítást nyújtó személy” nevét és telefonszámát, valamint a mérlegjelentés elkészítéséért kijelölt felelős személy okleveles
könyvvizsgálói, vagy mérlegképes könyvelői képesítésének regisztrációs számát kell feltüntetni;
b) a mérlegjelentést a honvédelmi szervezet vezetője
mellett, az annak elkészítéséért kijelölt felelős személy is
aláírja.
14. Az intézményi mérlegjelentések honvédelmi szervezetnél maradó irattári példányához – a főkönyvi, illetve
analitikus egyezőség igazolása végett – minden esetben
csatolni kell a mérlegjelentés alátámasztásául szolgáló főkönyvi kivonatokat, valamint annak alapját képező, a főkönyvvel egyeztetett analitikus nyilvántartásokat is.
15. A HM KPH mérlegjelentés elkészítésére kijelölt
szervezeti egységei az 1/3 alcímre készített mérlegjelentésekben a szervezetre vonatkozó nyitó adatok között – a
szervezeti változás miatt – az 1/4 alcím 2010. évi záró adatait is szerepeltetik.
16. Az intézményi mérlegjelentések átvétele során,
azok analitikus alátámasztottságát az SZVO szúrópróbaszerűen ellenőrzi.
17. Az SZVO az 1/1, 1/2, 1/3, 2/1, és 2/2 alcímhez tartozó, intézményi költségvetéssel rendelkező honvédelmi
szervezetek intézményi mérlegjelentéseit két példányban
készíti el. A mérlegjelentéseket azok elkészítője és az
SZVO osztályvezetőjének kezdeményezésére az érintett
honvédelmi szervezet vezetője (parancsnoka), valamint
pénzügyi gazdasági vezetője, – mint az intézményi mérlegjelentés elkészítéséért kijelölt felelős személy – írja alá.
18. Az SZVO a központi költségvetéssel és ehhez kapcsolódó kincstári számlával (1/3, 2/1 és 2/2 alcím) rendelkező honvédelmi szervezetek intézményi mérlegjelentéseit két példányban készíti el. A mérlegjelentések aláírása a
17. pont szerinti módon és személyek által történik.
19. A 12. és 13. pontokban szereplő honvédelmi szervezetekre vonatkozóan – az ellenőrzések, felülvizsgálatok
segítése érdekében – az SZVO alcímenként egy-egy példányban összesített technikai jellegű mérlegjelentést készít. A mérlegjelentéseket az intézményi mérlegjelentés
elkészítéséért kijelölt felelős személyként az SZVO osztályvezetője – mint az összesítésért felelős – írja alá. Az
így összesített mérlegjelentéseken – azok technikai jellege
miatt – a honvédelmi szervezet vezetőjének aláírása nem
szerepelhet.
20. A Honvédkórház – Állami Egészségügyi Központ, a
Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem és a Katonai Főügyészség két példányban elkészített intézményi mérlegjelentését az érintett honvédelmi szervezet vezetője, illetve a mérlegjelentés elkészítéséért kijelölt felelős személy
írja alá, melyből egy példány az SZVO részére átadásra
kerül.
21. A katonai nemzetbiztonsági szolgálatok egy példányban készítenek – a minősített adat védelméről szóló
2009. évi CLV. törvény előírásai szerint – megfelelő minősítéssel ellátott intézményi mérlegjelentést, melyet a
honvédelmi szervezet vezetője és a mérlegjelentés elkészítéséért kijelölt felelős személy írja alá. A minősített mérlegjelentést és a „mérlegjelentés készítő” programból kinyomtatott ellenőrzési listát – az intézményi mérlegjelentést tartalmazó elektronikus adathordozó kivételével –
egyeztetés, felülvizsgálat céljából be kell mutatni az
SZVO részére, azonban azokat átadni nem kell.
22. A FIO, az általa költségvetési (al-)címenként vezetett elsődleges kincstári számlák forgalmáról (al-)címenként, az 1/2 alcímen pedig, az általa vezetett másodlagos
kincstári számla forgalmáról két-két példányban intézményi mérlegjelentést készít. A mérlegjelentéseket a HM
KPH főigazgatója, mint a szervezet vezetője, valamint a
FIO osztályvezetője, mint az intézményi mérlegjelentés
elkészítéséért kijelölt felelős személy írja alá. A mérlegjelentések egy-egy példányát átadja az SZVO részére.
23. A HM KPH KSZI Központi Anyagi–technikai Ellátórendszert Támogató Osztály (a továbbiakban:
KATETO) a NATO Biztonsági Beruházási Programról két
példányban intézményi mérlegjelentést készít, melyeket a
HM KPH főigazgatója, mint a szervezet vezetője, valamint a KATETO osztályvezetője, mint az intézményi időközi mérlegjelentés elkészítéséért kijelölt felelős személy
írja alá. A mérlegjelentés egy példányát az SZVO részére
át kell adni.
24. A HM KPH Illetményszámfejtő, Adó- és Járulékelszámoló Igazgatóság (a továbbiakban: IAJI) Számviteli,
Statisztikai és Járulékelszámolási Osztály (a továbbiakban: SZJO) az IAJI által költségvetési (al-)címenként vezetett másodlagos kincstári számlák forgalmáról (al)címenként két példányban intézményi mérlegjelentést készít. A mérlegjelentéseket az IAJI igazgatója, mint a szervezet vezetője, valamint az SZJO osztályvezetője, mint az
intézményi mérlegjelentés elkészítéséért kijelölt felelős
személy aláírja, s egy példányt átad az SZVO részére.
25. A nemzetközi missziókra és feladatokra – a Magyar
Köztársaság határain kívüli válságreagáló és béketámogató műveletekben résztvevők pénzügyi biztosításáról szóló
17/2009. HM KPÜ VIG intézkedés előírásait is figyelembe véve – az SZVO két-két példányban intézményi mérlegjelentést készít:
a) az MH Katonai Képviselő Hivatala, az MH Nemzeti
Katonai Képviselet, az MH Nemzeti Összekötő Képviselet, az Önálló NATO Beosztásúak eszközeinek és forrásainak alakulásáról;
b) a Honvédelmi Minisztérium Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal (a továbbiakban: HM FHH) nemzetközi feladatai eszközeinek és forrásainak alakulásáról az alábbiak
szerinti bontásban:
ba) a Magyar Köztársaság Állandó NATO Képviselet
keretein belül működő Védelempolitikai Részleg feladatról;
bb) a MK Állandó EBESZ Képviselet Katonai Képviselet feladatról;
bc) az 1/3 alcímen a kezelésében lévő nemzetközi feladatokról.
26. Az SZVO a költségviselő honvédelmi szervezetek
intézményi mérlegjelentésében szerepelteti az MH
EUFOR Kontingens, az MH Őr- és Biztosító Zászlóalj, az
MH KFOR Kontingens, az iraki szerepvállalásban résztvevő egyéni beosztást betöltők, az Afganisztáni szerepvállalás, az afganisztáni bővítés, az MH Afgán Választásokat
Biztosító Szakasz, a Többnemzeti Erők és Megfigyelők,
az MH ENSZ Ciprusi Békefenntartó Misszió Magyar
Kontingens, a Katonai megfigyelők, az UNIFIL, valamint
az Afrikai szerepvállalás missziók vonatkozásában azok
eszközeinek és forrásainak alakulásáról.
27. A 25. pontban nevesített nemzetközi feladatokat ellátó honvédelmi szervezetről és szervezeti egységről készített intézményi mérlegjelentéseket a készítő, valamint
az adott honvédelmi szervezet és szervezeti egység vezetője, továbbá a HM KPH Nemzetközi Igazgatóság Nemzetközi Gazdálkodás Támogató és Pénzügyi Ellátó Osztály (a továbbiakban: NGTPEO) osztályvezetője, mint az
intézményi mérlegjelentés elkészítéséért kijelölt felelős
személy írja alá. A HM FHH által az 1/3 egyéb nemzetközi
feladatokról készített intézményi mérlegjelentést a készítő, valamint a szervezet vezetője és az NGTPEO osztályvezetője, mint az intézményi mérlegjelentés elkészítéséért
kijelölt felelős személy írja alá.
28. Az SZVO a 25. és 26. pontokban nem nevesített, önálló címrendkóddal elkülönített nemzetközi feladatok eszközeinek és forrásainak alakulását a költségviselő honvédelmi szervezetek intézményi mérlegjelentésében szerepelteti.
29. A fejezeti kezelésű előirányzatok vonatkozásában:
a) a 8/1 központi beruházásokról az SZVO két példány
ban intézményi mérlegjelentést készít. A mérlegjelentéseket azok elkészítője és az SZVO osztályvezetőjének kezdeményezésére a HM FHH főigazgatója, valamint pénzügyi gazdasági vezetője, – mint az intézményi mérlegjelentés elkészítéséért kijelölt felelős személy – írja alá.
b) a 8/2 ágazati célelőirányzatokról a KSZI Központi
Költségvetési Osztály (a továbbiakban: KKO) két példányban intézményi mérlegjelentést készít, s azokat a HM
KPH főigazgatója, mint a szervezet vezetője, valamint a
KKO osztályvezetője, mint az intézményi mérlegjelentés
elkészítéséért kijelölt felelős személy aláírja, melyből egy
példány az SZVO részére átadásra kerül.
30. Az államháztartás szervezetei beszámolási és
könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló
249/2000. (XII. 24.) Korm. rendelet előírásai alapján az
előfinanszírozással nyújtott támogatások vonatkozásában
az átadott pénzeszközöket egyéb követelésként kell nyilvántartani annak elszámolásáig. A támogatott kör szakmai
felügyeletét ellátó honvédelmi szervezet a kedvezményezett elszámoltatását követően a felhasználás összegéről a
HM KPH-t 5 napon belül tájékoztatja annak érdekében,
hogy a felhasznált pénzeszköz, mint egyéb követelés kivezetésre kerüljön és így a mérlegjelentés elkészítéséhez a
mindenkor aktuális helyzetnek megfelelő adatok álljanak
rendelkezésre.
31. A HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztály az Ámr. 206. §-ában meghatározott feladatok végrehajtása érdekében, annak 18. melléklete szerinti formában
adatszolgáltatást készít a HM által alapított gazdasági társaságokra és a nonprofit korlátolt felelősségű társaságokra
vonatkozóan, melynek egy példányát a 9.) pontban meghatározott határidők előtt 3 nappal a FIO részére megküldi.
32. Ez a szakutasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Sulyok János dandártábornok s. k.,
főigazgató


text:
1/2008. (HK 7.) HM VGF intézkedése.  a lakáscélú támogatások iránti igények nyilvántartásának és besorolásának felülvizsgálatáról
és rendjéről A Honvédelmi Minisztérium rendelkezése alatt lévő lakásoly és helyiségek bérletéről, elidegenítéséről, valamint
a lakhatás támogatásáról szóló 6/1994. (IV. 30.) HM rendelet (továbbiakban: HM Lakásrendelet) 182. §-ában megállapított jogkörömben eljárva a lakáscélú támogatások
iránti igények nyilvántartásának, valamint besorolásának
felülvizsgálatáról és rendjéről az alábbi
intézkedést adom ki. 1. Teljeskörűen felül kell vizsgálni a már beérkezett, illetve nyilvántartásba vett igényeket, és ezen kérelmek, valamint a későbbiekben benyújtásra kerülő kérelmek tekintetében is, új nyilvántartási és besorolási rendet kell kialakítani a következő szempontok szerint.
2. Minden beérkező kérelmet a beérkezés sorrendjében,
az ügyviteli szabályok szerint nyilvántartásba kell venni
(érkeztetni).
3. Önálló besorolást kell készíteni a nyilvántartásba vett
igények közül a formailag és tartalmilag hiánytalan, érdemben azonnal elbírálható és teljesíthető kérelmek – beleértve a haderő-átalakítással érintett igénylők kérelmeit –
vonatkozásában. A besorolást az 1-es sorszámmal kezdve,
a számozást a következő években folytatva kell elkészíteni.
4. A nyilvántartásba vett, hiányos igénylést benyújtott
kérelmezőket az értesítés aláírásának dátumától számított
6 hónapos határidő kitűzésével tájékoztatni kell hiánypótlási kötelezettségükről, amely határidő – ügyféli kérelemre – további 6 hónappal meghosszabbítható. Ha a kérelmező időközben nyugállományban kerül, a hiánypótlásra
meghatározott kétszer 6 hónapos határidő – ügyféli kérelemre – további 6 hónappal hosszabbítható meg.
5. A nyilvántartásba vett, de be nem sorolt, hiányos
igénylést benyújtó kérelmezőket lakáshelyzetük rendezésének elősegítése, valamint az e célra rendelkezésre álló
források felhasználásának ütemezhetősége érdekében – a
hiánypótlásról szóló értesítésben negyedéves pontossággal tájékoztatni kell a teljesítés várható idejéről is. Emellett fel kell hívni a kérelmező figyelmét arra a körülményre, hogy a tájékoztatásul közölt teljesítési idő az azt követően benyújtott hiánytalan kérelmek azonnali teljesíthetősége miatt, továbbá a hiánypótlás benyújtásának időpontjától függően módosulhat.
6. A hiánypótlás teljesítése esetén az igénylést a hiánypótlás beérkezésének időpontjával kell besorolni. Konkrét
teljesítési határidőt – a várhatóan rendelkezésre álló pénzügyi források függvényében – a besorolt igénylőkkel lehet
közölni. Az ugyanazon a napon érkeztetett hiánypótlás
esetén a besorolhatóvá vált kérelmek egymás közötti sorrendjében az eredeti kérelmek benyújtásának időpontjai az
irányadóak.
7. A hiánypótlásra kitűzött határidő eredménytelen eltelte után a hiányos kérelmeket rövid indokolással ellátva
vissza kell küldeni, de egyidejűleg értesíteni kell az igénylőt arról a lehetőségről, hogy a lakáscélú támogatás iránti
igénylés jogszabályi feltételeinek változatlan fennállása
esetén – a nyugállományba helyezett igénylő kivételével –
a támogatások iránti igényét újra benyújthatja.
8. A jelen intézkedés hatálybalépését megelőzően nyilvántartásba vett és besorolt igénylőket részletesen tájékoztatni kell a felülvizsgálatról és az annak következtében alkalmazott új nyilvántartási és besorolási rend kialakításának szabályairól, szempontjairól. A korábban hiányos
igénylést benyújtó – és azóta hiánypótlást nem teljesítő –
kérelmezőket mindemellett tájékoztatni kell a 4. pontban
meghatározott határidő kitűzésével hiánypótlási kötelezettségükről, valamint a hiánypótlás megtörténte illetve elmaradása esetén várható következményekről, és a korábban közölt teljesítési határidő módosulásáról.
9. A HM Infrastrukturális Ügynökség Lakhatás Támogató Osztály osztályvezetője legkésőbb 2008. május hó
15-ig gondoskodjon az intézkedésben meghatározottak
pontos végrehajtásáról, és 2008. május 16-tól az új eljárási
és besorolási rendnek a jogszabályi rendelkezésekkel
összhangban történő alkalmazásáról.
10. Jelen intézkedés az aláírás napján lép hatályba.
Oláh János dandártábornok s. k.,
HM védelemgazdasági főosztályvezető


text:
253/2012. (IX. 28.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok Ricardo
Vallarino Pérez rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Panamai Köztársaság magyarországi rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel. Budapest, 2012. augusztus 30.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök