text:
20/2017. (V. 17.) HM utasítása a ruházati illetménynorma 2017. összegeinek megállapításáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről,
valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a következő utasítást adom ki:
1. § Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra
(a továbbiakban: KNBSZ), a  miniszter fenntartói irányítása alá tartozó köznevelési intézményre, továbbá a  Magyar
Honvédség katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédelmi szervezet) terjed ki.
2. § A ruházati illetménynorma 2017. évi összegeit az 1. melléklet tartalmazza.
3. § (1) A 2017. évi hivatásos utánpótlási ruházati utalványfüzetben 111 000 Ft, tábornok esetében 124 000 Ft keretösszeget
kell előrenyomtatni és a kiállításra jogosult által hitelesíttetni.
(2) A szerződéses tiszti, altiszti állomány részére a szerződéses év fordulónapján kiadásra kerülő 2017. évi szerződéses
utánpótlási ruházati utalványfüzetben a 2017. évre vonatkozóan 126 000 Ft utánpótlási illetményt kell bejegyezni és
a kiállításra jogosult által hitelesíttetni.
4. § (1) A 2017. évi hivatásos utánpótlási ruházati utalványfüzetben előrenyomtatott és a 3. § (1) bekezdése szerint hitelesített
keretösszegen felül, utalványszelvény kitöltése nélkül
a) tábornok részére 20 000 Ft-ot,
b) hivatásos tiszt és altiszt részére 15 000 Ft-ot
kell kifizetni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kifizetést követően – a KNBSZ állományának kivételével – a hivatásos utánpótlási ruházati
utalványfüzet „Feljegyzések” részében hivatásos tiszt és altiszt esetében a „Keretösszegen felül 15 000 Ft kifizetve.”,
tábornok esetében a „Keretösszegen felül 20 000 Ft kifizetve.” megjegyzést kell bejegyezni és a kiállításra jogosult által
hitelesíttetni.
(3) A szerződéses tiszti, altiszti állomány részére – a 3. § (2) bekezdése szerint hitelesített 2017. évi utánpótlási illetmény
terhére – utalványszelvény kitöltésével 15 000 Ft-ot kell kifizetni.
(4) A 2016. évre előrehozott vagy az utasítás hatálybalépése előtt kiadott – 126 000 Ft-tal, tábornok esetében 144 000 Ft-tal
érvényesített – 2017. évi utánpótlási illetményt tartalmazó hivatásos és szerződéses utánpótlási ruházati utalványfüzet
keretösszeg maradványából a 2017. évi utánpótlási illetmény terhére 15 000 Ft-ot, tábornok részére 20 000 Ft-ot kell
utalványszelvény kitöltésével kifizetni.
(5) Ha a 2016. évre előrehozott vagy az utasítás hatálybalépése előtt kiadott utánpótlási ruházati utalványfüzettel ellátott
igényjogosult nem rendelkezik a (4) bekezdés szerinti 15 000 Ft, tábornok részére 20 000 Ft kifizetéshez szükséges
fedezettel, részére csak a keretmaradvány összege fizethető ki.
(6) A KNBSZ állományának kivételével az  (1) bekezdés és a  (3)–(5) bekezdés szerinti kifizetés csak azon igényjogosult
részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2017. évi utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(7) Az (1) bekezdés és a (4) és (5) bekezdés szerinti kifizetést a honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti egysége és
a  honvédelmi szervezet ruházati ellátását végző szervezeti egysége által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján
2017. május 31-ig kell teljesíteni.
(8) A  KNBSZ állományának kivételével az  (1)  bekezdés és a  (3)–(5)  bekezdés szerint kifizetett pénzösszeg fehérnemű,
egyéni higiéniát biztosító tusolópapucs és a katonai szolgálatra való egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasságról,
valamint a felülvizsgálati eljárásról szóló 10/2015. (VII. 30.) HM rendelet (a továbbiakban: HM rendelet) 17. §-ban előírt
fizikai kondicionális képességi követelmények teljesítéséhez szükséges sportruházat vásárlására és pótlására
fordítható.
(9) Az  (1)  bekezdés és a  (3)–(5)  bekezdés szerinti kifizetett pénzösszeggel az  igényjogosultnak számlával nem kell
elszámolni.
5. § (1) A KNBSZ állományának kivételével a tábornok, tiszt és altiszt részére – a 3. § (1) bekezdése szerint hitelesített 2017. évi
utánpótlási illetmény terhére – utalványszelvény kitöltésével 24 000 Ft előleget kell kifizetni.
(2) A szerződéses tiszt, altiszt részére – a 3. § (2) bekezdése szerint hitelesített 2017. évi utánpótlási illetmény terhére –
utalványszelvény kitöltésével 24 000 Ft előleget kell kifizetni.
(3) A 2016. évre előrehozott vagy az utasítás hatálybalépése előtt kiadott – 126 000 Ft-tal, tábornok esetében 144 000 Ft-tal
érvényesített – 2017. évi utánpótlási illetményt tartalmazó hivatásos és szerződéses utánpótlási ruházati utalványfüzet
keretösszeg maradványából – a  4.  § (4)  bekezdése szerinti kifizetést követően – a  tábornok, tiszt, altiszt részére
24 000 Ft előleget kell utalványszelvény kitöltésével kifizetni.
(4) Ha a 2016. évre előrehozott vagy az utasítás hatálybalépése előtt kiadott utánpótlási ruházati utalványfüzettel ellátott
tábornok, tiszt, altiszt – a  4.  § (4)  bekezdése szerinti kifizetést követően – nem rendelkezik a  (3)  bekezdés szerinti
24 000 Ft előleg kifizetéshez szükséges fedezettel, részére csak a keretmaradvány összege fizethető ki.
(5) Az (1)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetése csak azon igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2017. évi
utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(6) Az  (1)  bekezdés és a  (3) és (4)  bekezdés szerinti előleg kifizetését a  honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti
egysége és a honvédelmi szervezet ruházati ellátását végző szervezeti egysége által szakmailag ellenőrzött jegyzék
alapján 2017. május 31-ig kell teljesíteni.
(7) Az utasítás hatálybalépésének napján, vagy ha az előleg kifizetésére való jogosultság később keletkezik, a jogosultság
keletkezésének napján külszolgálaton lévő tábornok, tiszt, altiszt részére az (1)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetése
kérelem alapján történik. Az előleg a külszolgálat időtartama alatt vagy az annak befejezésétől számított 30. napig,
de legkésőbb 2020. november 30-ig kérelmezhető.
(8) Az (1)–(4) bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az igényjogosultnak a kifizetés napjától
számított 30. napig kell elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes
honvédelmi szervezet, az 1 évet meghaladó időtartamra külföldi beosztásba vezényelt – ide nem értve a rendelkezési
állományba helyezés nélkül, 1 évet meghaladó időtartamban külföldi szolgálatot teljesítő – tábornoki, tiszti, altiszti
állomány esetében a ruházati ellátásért felelős honvédelmi szervezet nevére és címére kell kiállíttatni.
(9) Az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult fehérnemű, egyéni higiéniát biztosító tusolópapucs és
a HM rendelet 17. §-ában előírt fizikai kondicionális képességi követelmények teljesítéséhez szükséges sportruházat
vásárlására és pótlására fordíthatja.
(10) Az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra és méretre
igazításra.
(11) Ha az igényjogosult a (8) bekezdésben meghatározott határidőig az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleggel nem,
vagy csak részben számol el, a  honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti egységnek
gondoskodnia kell az  elszámolás után fennálló összegből az  adó és a  járulék – következő havi illetményéből
történő – levonásáról.
6. § (1) A KNBSZ állományának kivételével a hivatásos katonanői állomány részére – a 3. § (1) bekezdése szerint hitelesített
2017. évi utánpótlási illetmény terhére – utalványszelvény kitöltésével további 15 000 Ft előleget kell kifizetni.
(2) A szerződéses tiszt, altiszt katonanő részére – a 3. § (2) bekezdése szerint hitelesített 2017. évi utánpótlási illetmény
terhére – utalványszelvény kitöltésével további 15 000 Ft előleget kell kifizetni.
(3) A  2016. évre előrehozott vagy az  utasítás hatálybalépése előtt kiadott – 126  000 Ft-tal érvényesített – 2017. évi
utánpótlási illetményt tartalmazó hivatásos és szerződéses utánpótlási ruházati utalványfüzet keretösszeg
maradványából – a 4. § (4) és az 5. § (4) bekezdése szerinti kifizetést követően – a tiszt, altiszt katonanő részére további
15 000 Ft előleget kell utalványszelvény kitöltésével kifizetni.
(4) Ha a 2016. évre előrehozott vagy az utasítás hatálybalépése előtt kiadott utánpótlási ruházati utalványfüzettel ellátott
hivatásos és szerződéses tiszt, altiszt katonanő – a 4. § (4) és az 5. § (4) bekezdése szerinti kifizetést követően – nem
rendelkezik a (3) bekezdés szerinti 15 000 Ft előleg kifizetéshez szükséges fedezettel, részére csak a keretmaradvány
összege fizethető ki.
(5) Az (1)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetése csak azon igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2017. évi
utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(6) Az  (1)  bekezdés és a  (3) és (4)  bekezdés szerinti előleg kifizetését a  honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti
egysége és a honvédelmi szervezet ruházati ellátását végző szervezeti egysége által szakmailag ellenőrzött jegyzék
alapján 2017. május 31-ig kell teljesíteni.
(7) Az utasítás hatálybalépésének napján, vagy ha az előleg kifizetésére való jogosultság később keletkezik, a jogosultság
keletkezésének napján külszolgálaton levő tiszt, altiszt katonanő részére az (1)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetése
kérelem alapján történik. Az előleg a külszolgálat időtartama alatt vagy az annak befejezésétől számított 30. napig,
de legkésőbb 2020. november 30-ig kérelmezhető.
(8) Az (1)–(4) bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az igényjogosultnak a kifizetés napjától
számított 30. napig kell elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes
honvédelmi szervezet, az 1 évet meghaladó időtartamra külföldi beosztásba vezényelt – ide nem értve a rendelkezési
állományba helyezés nélkül, 1 évet meghaladó időtartamban külföldi szolgálatot teljesítő – tiszti, altiszti állomány
esetében a ruházati ellátásért felelős honvédelmi szervezet nevére és címére kell kiállíttatni.
(9) Az  (1)–(4)  bekezdés szerint kifizetett előleget az  igényjogosult katonanő a  Magyar Honvédség Öltözködési
Szabályzatának kiadásáról szóló 9/2005. (III. 30.) HM rendelet Mellékletének (a továbbiakban: Öltözködési Szabályzat)
68. pont a) és c) alpontjában meghatározott, a szolgálatteljesítéséhez szükséges
a) a nemének és az Öltözködési Szabályzat előírásainak megfelelő fehérnemű, így különösen kombiné, kombi
dressz, trikó, melltartó, női alsónemű, valamint
b) testszínű harisnya és harisnyanadrág vagy a használat tekintetében hasonló rendeltetésű termékek
vásárlására fordíthatja.
(10) Az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra és méretre
igazításra.
(11) Ha az igényjogosult a (8) bekezdésben meghatározott határidőig az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleggel nem,
vagy csak részben számol el, a  honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti egységnek
gondoskodnia kell az  elszámolás után fennálló összegből az  adó és a  járulék – következő havi illetményéből
történő – levonásáról.
7. § (1) Az egészségügyi fegyvernemi vagy szakági azonosítóval meghatározott beosztásban szolgálatot teljesítő tábornok,
tiszt, altiszt részére – a 3. § (1) bekezdése szerint hitelesített 2017. évi utánpótlási illetmény terhére – utalványszelvény
kitöltésével további 15 000 Ft előleget kell kifizetni.
(2) Az egészségügyi fegyvernemi vagy szakági azonosítóval meghatározott beosztásban szolgálatot teljesítő szerződéses
tiszt, altiszt részére – a 3. § (2) bekezdése szerint hitelesített 2017. évi utánpótlási illetmény terhére – utalványszelvény
kitöltésével további 15 000 Ft előleget kell kifizetni.
(3) A  2016. évre előrehozott vagy az  utasítás hatálybalépése előtt kiadott – 126  000 Ft-tal érvényesített – 2017. évi
utánpótlási illetményt tartalmazó hivatásos és szerződéses utánpótlási ruházati utalványfüzet keretösszeg
maradványából – a 4. § (4) bekezdése szerinti kifizetést, valamint az 5. § (4) és a 6. § (3) bekezdése szerinti előleg
kifizetését követően – az  egészségügyi fegyvernemi vagy szakági azonosítóval meghatározott beosztásban
szolgálatot teljesítő hivatásos és szerződéses tiszt, altiszt részére további 15  000 Ft előleget kell utalványszelvény
kitöltésével kifizetni.
(4) Ha a 2016. évre előrehozott vagy az utasítás hatálybalépése előtt kiadott utánpótlási ruházati utalványfüzettel ellátott,
az egészségügyi fegyvernemi vagy szakági azonosítóval meghatározott beosztásban szolgálatot teljesítő hivatásos és
szerződéses tiszt, altiszt – a 4. § (4) bekezdése szerinti kifizetést, valamint az 5. § (4) bekezdése és a 6. § (3) bekezdése
szerinti előleg kifizetését követően – nem rendelkezik a (3) bekezdés szerinti 15 000 Ft előleg kifizetéshez szükséges
fedezettel, részére csak a keretmaradvány összege fizethető ki.
(5) Az (1)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetése csak azon igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2017. évi
utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(6) Az  (1)  bekezdés és a  (3) és (4)  bekezdés szerinti előleg kifizetését a  honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti
egysége és a honvédelmi szervezet ruházati ellátását végző szervezeti egysége által szakmailag ellenőrzött jegyzék
alapján 2017. május 31-ig kell teljesíteni.
(7) Az utasítás hatálybalépésének napján, vagy ha az előleg kifizetésére való jogosultság később keletkezik, a jogosultság
keletkezésének napján külszolgálaton levő, az egészségügyi fegyvernemi vagy szakági azonosítóval meghatározott
beosztásban szolgálatot teljesítő tábornok, tiszt, altiszt részére az (1)–(4) bekezdés szerinti előleg kifizetése kérelem
alapján történik. Az  előleg a  külszolgálat időtartama alatt vagy az  annak befejezésétől számított 30. napig, de
legkésőbb 2020. november 30-ig kérelmezhető.
(8) Az  (1)–(4)  bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az  igényjogosultnak a  kifizetéstől
számított 30. napig kell elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes
honvédelmi szervezet, az 1 évet meghaladó időtartamra külföldi beosztásba vezényelt – ide nem értve a rendelkezési
állományba helyezés nélkül, 1 évet meghaladó időtartamban külföldi szolgálatot teljesítő – tábornoki, tiszti, altiszti
állomány esetében a ruházati ellátásért felelős honvédelmi szervezet nevére és címére kell kiállíttatni.
(9) Az  (1)–(4)  bekezdés szerint kifizetett előleget az  igényjogosult a  kulturált munkahelyi megjelenéshez szükséges
felsőruházati cikkek és lábbeli vásárlására fordíthatja.
(10) Az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleget az igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra és méretre
igazításra.
(11) Ha az igényjogosult a meghatározott határidőig az (1)–(4) bekezdés szerint kifizetett előleggel nem, vagy csak részben
számol el, a  honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti egységnek gondoskodnia kell
az elszámolás után fennálló összegből az adó és a járulék – következő havi illetményéből történő – levonásáról.
8. § (1) A  2017. évi hivatásos és szerződéses alapfelszerelési ruházati utalványfüzetben bejegyzett és érvényesített
keretösszegből, utalványszelvény kitöltésével, a  próbaidő leteltét követően a  katonanő részére 17  000 Ft-ot kell
kifizetni.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti kifizetés csak azon igényjogosult részére teljesíthető, aki átvett, érvényes 2017. évi
alapfelszerelési ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(3) Az (1) bekezdés szerint kifizetett pénzösszeg fehérnemű, valamint testszínű harisnya és harisnyanadrág vásárlására
fordítható.
(4) Az (1) bekezdés szerinti kifizetett pénzösszeggel az igényjogosultnak számlával nem kell elszámolni.
9. § (1) A  legénységi állomány részére a  2017. évben egyszeri alkalommal, külön jegyzék alapján 24  000 Ft előleget kell
kifizetni a következők figyelembevételével:
a) ha a  legénységi állományú katona szolgálati viszonya év közben keletkezik, a próbaidő letelte után a  teljes
összegre jogosult,
b) ha a legénységi állományú katona próbaideje a 2017. év végéig nem telik le, kifizetésre nem jogosult,
c) teljes összegben jogosult a  legénységi állományú katona a kifizetésre akkor is, ha próbaidejét letöltötte, de
szolgálati viszonya az utasítás hatálybalépésének időpontja előtt megszűnt, vagy annak megszűnési időpontja
ismert, és
d) ha a  teljes összeg kifizetése jogszerűen történt, a  legénységi állományú katona szolgálati viszonyának év
közbeni megszűnése, megszüntetése miatt a kifizetett összeg nem követelhető vissza.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kifizetést a honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti egysége és a honvédelmi szervezet
ruházati ellátását végző szervezeti egysége által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján kell teljesíteni. A  kifizetés
határideje 2017. május 31-e azon legénységi állományú katona esetén, akinek próbaideje az utasítás hatálybalépésének
napjáig letelt, egyéb esetben a kifizetést a próbaidő leteltét követő 30. napig kell teljesíteni.
(3) Az  (1)  bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az  igényjogosultnak a  kifizetés napjától
számított 30. napig kell elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes
honvédelmi szervezet nevére és címére kell kiállíttatni.
(4) Az  (1)  bekezdés szerint kifizetett előleget az  igényjogosult fehérnemű, egyéni higiéniát biztosító tusolópapucs és
a HM rendelet 17. §-ában előírt fizikai kondicionális képességi követelmények teljesítéséhez szükséges sportruházat
vásárlására és pótlására fordíthatja.
(5) Az  (1)  bekezdés szerint kifizetett előleget az  igényjogosult nem számolhatja el tisztításra, mosatásra és méretre
igazításra.
(6) Ha az  igényjogosult a  (3)  bekezdésben meghatározott határidőig az  (1)  bekezdés szerint kifizetett előleggel nem,
vagy csak részben számol el, a  honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti egységnek
gondoskodnia kell az  elszámolás után fennálló összegből az  adó és a  járulék – következő havi illetményéből
történő – levonásáról.
10. § (1) A  honvéd tisztjelölt és a  honvéd altiszt-jelölt állomány részére a  2017. évben egyszeri alkalommal, az  évfolyam
megkezdésekor – első évfolyam esetében a próbaidőt követően –, külön jegyzék alapján 10 000 Ft-ot kell kifizetni.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti teljes összeg kifizetése jogszerűen történt, a  honvéd tisztjelölti, honvéd altisztjelölti
szolgálati viszony év közbeni megszűnése, megszüntetése miatt a kifizetett összeg nem követelhető vissza.
(3) Az (1) bekezdés szerinti kifizetést a honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti egysége és a honvédelmi szervezet
ruházati ellátását végző szervezeti egysége által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján kell teljesíteni.
(4) Az (1) bekezdés szerint kifizetett pénzösszeg fehérnemű, egyéni higiéniát biztosító tusolópapucs és a HM rendelet
17. §-ában előírt fizikai kondicionális képességi követelmények teljesítéséhez szükséges sportruházat vásárlására és
pótlására fordítható.
(5) Az (1) bekezdés szerinti kifizetett pénzösszeggel az igényjogosultnak számlával nem kell elszámolni.
11. § (1) A  KNBSZ szakmai, támogatási, együttműködési, biztonságvédelmi és kapcsolattartási feladataiban részt vevő
hivatásos állomány differenciált ruházati kiegészítő illetménye a  ruházati utánpótlási illetmény 60%-áig terjedhet.
A differenciált ruházati kiegészítő illetmény megállapítását, valamint a ruházati utánpótlási és differenciált ruházati
kiegészítő illetmény kifizetési, elszámolási, valamint nyilvántartási rendjét, módját, továbbá a katonai egyenruházaton
felül elszámolható cikkek listáját a KNBSZ főigazgatója szabályozza.
(2) Az Öltözködési Szabályzat rendelkezéseitől eltérő öltözet viselésére kötelezett tényleges állományú katona részére
az eltérő öltözet beszerzésére – a KNBSZ állományának kivételével – az utánpótlási illetményből előlegként készpénz
fizethető ki. A  ruházati utánpótlási illetmény terhére készpénzben kifizethető előleg jóváhagyása – a  honvédelmi
szervezet vezetőjének javaslata alapján – a HM védelemgazdaságért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban:
HM VGHÁT) hatáskörébe tartozik. A javaslatokat a honvédelmi szervezetek vezetői – a HM Védelemgazdasági Hivatal
útján – terjesztik fel a HM VGHÁT részére jóváhagyásra.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott utánpótlási illetményből történő kifizetés esetén a folyósított előleg felhasználását
igazoló számlával az igényjogosultnak a kifizetés napjától számított 30. napig kell elszámolni. Az adott naptári évre
szóló, Magyarországon kiállított számlát az állományilletékes honvédelmi szervezet, az 1 évet meghaladó időtartamra
külföldi beosztásba vezényelt – ide nem értve a  rendelkezési állományba helyezés nélkül, 1 évet meghaladó
időtartamban külföldi szolgálatot teljesítő – tábornoki, tiszti, altiszti és legénységi állomány esetében a  ruházati
ellátásért felelős honvédelmi szervezet nevére és címére kell kiállíttatni. A  kifizetés mértékét és a  katonai
egyenruházaton felül számla ellenében elszámolható cikkek listáját a honvédelmi szervezet vezetője határozza meg.
(4) A  (2)  bekezdés szerinti előleg kifizetése csak azon személyek részére lehetséges, akik az  Öltözködési Szabályzat
15. pont d) alpontjának előírásai szerint rendelkeznek az Öltözködési Szabályzat 45–48. pontjában meghatározott
öltözeti változatokkal. Az öltözetek meglétének ellenőrzésére a honvédelmi szervezetek vezetői intézkednek.
(5) A (2) bekezdés szerinti előleg kifizetése a tábornoki, tiszti, altiszti állomány esetében csak azon igényjogosult részére
teljesíthető, aki átvett, érvényes 2017. évi utánpótlási ruházati utalványfüzettel rendelkezik.
(6) Ha az  igényjogosult a  (3) bekezdésben meghatározott határidőig az  (1) és (2) bekezdés szerint kifizetett előleggel
nem, vagy csak részben számol el, a  honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti egységének
gondoskodnia kell az  elszámolás után fennálló összegből az  adó és a  járulék – következő havi illetményéből
történő – levonásáról.
12. § (1) Az  egyes költségtérítésekről szóló 19/2013. (IX. 6.) HM rendelet 33/A.  §-a alapján a  honvédelmi szervezeteknél
foglalkoztatott közalkalmazottak 2017. évi ruházati költségtérítésének keretösszegét 94 000 Ft-ban állapítom meg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti keretösszegre vonatkozó előleg kifizetését a honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti
egysége által szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján 2017. május 31-ig kell teljesíteni.
(3) Az  (1)  bekezdés szerint folyósított előleg felhasználását igazoló számlával az  igényjogosultnak a  kifizetés napjától
számított 30. napig kell elszámolni. Az adott naptári évre szóló, Magyarországon kiállított számlát a közalkalmazottat
foglalkoztató honvédelmi szervezet nevére és címére kell kiállítani.
(4) Ha az  igényjogosult a  (3)  bekezdésben meghatározott határidőig az  (1)  bekezdés szerint kifizetett előleggel nem,
vagy csak részben számol el, a  honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti egységnek
gondoskodnia kell az  elszámolás után fennálló összegből az  adó és a  járulék – következő havi illetményből
történő – levonásáról.
13. § (1) A honvédelmi szervezeteknél foglalkoztatott állami vezetőnek nem minősülő kormányzati szolgálati jogviszonyban
álló (a továbbiakban: kormánytisztviselő) a  2017. évre vonatkozóan 94  000 Ft összegű ruházati költségtérítésre
jogosult, amelyet a  kulturált munkahelyi megjelenést elősegítő felsőruházati cikkek és lábbeli megvásárlására
használhat fel.
(2) A kormánytisztviselő – ha ezen utasítás eltérően nem rendelkezik – teljes összegű ruházati költségtérítésre jogosult.
 (3) A  (8)  bekezdésben foglalt módszer szerint megállapított időarányos ruházati költségtérítésre jogosult
az a kormánytisztviselő,
a) akinek a jogviszonya a tárgyév közben kezdődik,
b) akinek a határozott idejű jogviszonya a határozott idő lejártával a tárgyév közben szűnik meg,
c) akinek a jogviszonya a tárgyév közben
ca) a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 59. § (1) bekezdése,
cb) a Kttv. 60. § (1) bekezdés c) vagy i) pontja alapján vagy a Kttv. 60. § (2) bekezdés a)–c) vagy e) pontja
alapján, cc) a Kttv. 63. § (2) bekezdés a), b), e) vagy g)–h) pontja alapján vagy
cd) a prémiumévek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény
4. § (1) bekezdés b) pontja alapján
szűnik meg, vagy
d) aki a  tárgyéven belül harminc napnál hosszabb időt tölt fizetés nélküli szabadságon, kivéve ha azt
az (5) bekezdésben felsorolt okok miatt vette igénybe.
 (4) Ha a Kttv. 60. § (2) bekezdés b) pontja szerinti áthelyezést követően a kormánytisztviselő továbbra is ezen utasítás
hatálya alá tartozik, esetében az időarányosítás nem alkalmazható.
 (5) A ruházati költségtérítés kifizetésének időpontjában gyermekgondozás, valamint tartósan beteg gyermek gondozása,
felügyelete, valamint közeli hozzátartozó otthoni ápolása miatt fizetés nélküli szabadságon tartózkodó, a tárgyévben
ruházati költségtérítésben nem részesült, teljes munkaidőben foglalkoztatott kormánytisztviselő ruházati
költségtérítése
a) teljes összegű, ha a munkába lépése a tárgyév első félévére esik, vagy
b) a teljes összeg felének megfelelő összegű, ha munkába lépése a tárgyév második félévére esik.
(6) A  prémiumévek programról és a  különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004. évi CXXII. törvény szerint
foglalkoztatottak részére járó ruházati költségtérítés megállapítására az  (1)–(4)  bekezdést azzal az  eltéréssel kell
alkalmazni, hogy az ott meghatározott mértékű ruházati költségtérítésnek a teljes munkaidő és a kinevezés szerinti
részmunkaidő arányának megfelelő része, de legalább 30%-a jár.
(7) Nem jogosult ruházati költségtérítésre az a kormánytisztviselő, aki egész évben fizetés nélküli szabadságát tölti.
 (8) A kormánytisztviselő időarányosan járó ruházati költségtérítés összegének megállapításánál a tárgyév minden egyes
olyan hónapja a  ruházati költségtérítés teljes összegének egytizenketted részére jogosít, amelynek legalább egy
napján
a) a kormánytisztviselő jogviszonya fennáll, és
b) a kormánytisztviselő nincs a 13. § (3) bekezdés d) pontja szerinti fizetés nélküli szabadságon.
(9) A  kormánytisztviselő részére – ha ez  a  ruházati költségtérítés összegének megállapításakor megállapítható –
az időarányosan járó ruházati költségtérítés összegének megfelelő ruházati költségtérítést kell kifizetni.
(10) Ha a kormánytisztviselő jogviszonya a 13. § (3) bekezdés c) pontja szerinti esetekben tárgyév közben szűnik meg, vagy
ha a 13. § (3) bekezdés d) pontja szerinti körülmény bekövetkezése miatt időarányosítás válik szükségessé, a kifizetett
ruházati költségtérítés és az időarányosan járó ruházati költségtérítés különbözetét a kormánytisztviselőtől vissza kell
követelni.
(11) A kormánytisztviselői ruházati költségtérítés kifizetését a honvédelmi szervezet személyügyi szervezeti egysége által
szakmailag ellenőrzött jegyzék alapján 2017. május 31-ig kell teljesíteni.
(12) Az  elszámolási kötelezettséget a  tárgyévre szóló, Magyarországon a  munkáltató – áthelyezés esetén ideértve
a korábbi munkáltatót is – nevére és címére kiállított számlával legkésőbb a kifizetés napjától számított 30. napig
annál a  munkáltatónál kell teljesíteni, amelynél fennálló jogviszonyára tekintettel a  kormánytisztviselő a  ruházati
költségtérítésben részesül.
(13) Ha a  kormánytisztviselő a  (12)  bekezdésben meghatározott határidőig az  (1)  bekezdés szerint kifizetett előleggel
nem, vagy csak részben számol el, a  honvédelmi szervezetet ellátó pénzügyi és számviteli szervezeti egységnek
gondoskodnia kell az  elszámolás után fennálló összegből az  adó és a  járulék – következő havi illetményből
történő – levonásáról.
(14) A ruházati költségtérítés kifizetésének időpontjában külföldi szolgálatot teljesítő vagy külföldi képzésen részt vevő
kormánytisztviselőnek az elszámolási kötelezettségét 2017. december 31-ig kell teljesítenie.
14. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Az utasítás rendelkezéseit 2017. január 1-jétől kell alkalmazni.
15. § Ez az utasítás 2020. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Simicskó István s. k.,
 honvédelmi miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
342/2010. (XII. 28.) Korm. rendelete a kisebbségi önkormányzatoknak a központi költségvetésből, valamint fejezeti kezelésű előirányzatból nyújtott támogatások feltételrendszeréről és elszámolásának rendjéről.
A Kormány a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló 1993. évi LXXVII. törvény 64. §-a (5) bekezdésének b) pontjában,
a III. fejezet tekintetében az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (2) bekezdés t) pontjában kapott felhatalmazás
alapján, a 11. § tekintetében az Alkotmány 35. § (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alkotmány
35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET 1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) határidő, határnap: a rendelet szerinti határidők naptári napokban értendők, amennyiben a rendelet szerinti
valamely határnap nem munkanapra esik, úgy a határnap az ezt követő első munkanap;
b) Támogató: a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló 1993. évi LXXVII. törvény (a továbbiakban: Nek. tv.)
62. §-ának (1) bekezdése alapján a Kormány által rendeletben kijelölt, a nemzeti és etnikai kisebbségekkel
kapcsolatos állami feladatok ellátásáért felelős államigazgatási szerv vezetője.
II. FEJEZET 2. A települési és területi kisebbségi önkormányzatok működési támogatása
2. § (1) E fejezet hatálya a községben, a városban és a főváros kerületeiben (a továbbiakban: települési), továbbá a megyében
és a fővárosban (a továbbiakban: területi) működő kisebbségi önkormányzatok feladatarányos támogatására terjed ki.
(2) E fejezet alkalmazásában
a) feladatarányos támogatás: a települési és a területi kisebbségi önkormányzatok általános működési és
feladatalapú támogatása;
b) általános működési támogatás: a települési és a területi kisebbségi önkormányzatokat a képviselő-testület alakuló
ülését követő hónap 1-jétől e rendelet szerint megillető, a kisebbségi önkormányzati működéssel közvetlenül
összefüggő – a Nek. tv. 27. §-ának (1)–(2) bekezdése szerint a helyi önkormányzat által biztosított feltételeken
kívüli – feltételek biztosítására, a kisebbségi közfeladatok ellátásához közvetlenül kapcsolódó költségek
fedezetéül szolgáló támogatás (ilyen költségek különösen a rezsi típusú és a munkabér típusú költségek,
a költségtérítés, a tiszteletdíj);
c) feladatalapú támogatás: a támogatási évben általános működési támogatásban részesült, és a Támogatónak
a Kincstárhoz intézett, a feladatalapú támogatás utalására vonatkozó rendelkező levele keltének időpontjában
működő települési és területi kisebbségi önkormányzatoknak az e rendeletben rögzített feltételrendszer alapján
nyújtható támogatás;
d) a feladatalapú támogatás alapjául szolgáló időszak: a költségvetési év (támogatási év) április 1. napját megelőző
12 hónap.
(3) A Nek. tv. 55. § (1) bekezdésben foglaltakra tekintettel a fővárosi, megyei kormányhivatal (a továbbiakban:
kormányhivatal) a Nek. tv. 30/F. §-ának (2) bekezdése alapján rendelkezésére álló valamennyi települési és területi
kisebbségi önkormányzati testületi jegyzőkönyvet – annak a kormányhivatalhoz történő beérkezését követő három
napon belül elektronikus úton vagy papíralapon (zárt ülés esetén kizárólag papíralapú határozat-kivonatot) –
megküldi a Wekerle Sándor Alapkezelőnek (a továbbiakban: Alapkezelő) és a kisebbségpolitikáért felelős állami szerv
vezetőjének (a továbbiakban: Támogató).
(4) A települési és a területi kisebbségi önkormányzatok számára a mindenkori költségvetési törvényben megállapított
– a települési és a területi kisebbségi önkormányzatok általános működési és feladatalapú támogatására együttesen
fordítható – feladatarányos támogatás felosztási aránya: egyharmad rész általános működési támogatás, kétharmad
rész feladatalapú támogatás. Az egy területi kisebbségi önkormányzatra jutó feladatarányos támogatás összege
– kizárólag az együttes támogatás felosztásának számításánál – az egy települési kisebbségi önkormányzatra jutó
feladatarányos támogatás kétszerese.
(5) Ha a települési és a területi kisebbségi önkormányzat év közben megszűnik, a megszűnését követő hónap 1-jétől nem
illeti meg feladatarányos támogatás időarányos része. Évközi megszűnésnek minősül a területi kisebbségi
önkormányzati időközi választás eredménytelensége, továbbá, ha a települési, területi kisebbségi önkormányzati
választások eredményeképpen nem kerül sor új képviselő-testület megalakulására.
(6) A települési és a területi kisebbségi önkormányzat gazdálkodásának végrehajtó szerve – területi kisebbségi
önkormányzat esetén az időközi választás eredménytelenségét követően – a kisebbségi önkormányzatot meg nem
illető időarányos támogatási előirányzatról való lemondásról a képviselő-testület megszűnését követő három napon
belül értesíti a Támogatót és a Magyar Államkincstárat (a továbbiakban: Kincstár), egyidejűleg intézkedik az ennek
megfelelő összegnek a Kincstár részére történő visszafizetéséről.
3. Az általános működési támogatás 3. § (1) Általános működési támogatásra a támogatási évben január 10-éig a kormányhivatal által a Támogatónak és
az Alapkezelőnek megküldött értesítésben szereplő, és a Támogatónak a Kincstárhoz intézett támogatás utalására
vonatkozó rendelkező levele keltének időpontjában működő települési és területi kisebbségi önkormányzat jogosult.
(2) Az általános működési támogatás egy települési és egy területi kisebbségi önkormányzatra jutó éves összegét
(2013. évtől éves átlagösszegét) a Támogató közleményként minden év január 31-éig közzéteszi a Magyar Közlönyben.
(3) Az éves általános működési támogatás Kincstár részére történő átutalásáról a Támogató január 31-éig intézkedik,
a támogatásban részesülő települési kisebbségi önkormányzatok jegyzékének egyidejű megküldése mellett.
A támogatás egy összegben történő folyósítása iránt a Kincstár tizenöt napon belül intézkedik.
(4) A települési és területi kisebbségi önkormányzati választás évében az újonnan megalakult kisebbségi önkormányzat
részére a képviselő-testület megalakulásáról szóló értesítés alapján, az értesítésnek a Támogatóhoz történő
beérkezésétől számított harminc napon belül, egy összegben kerül sor az e rendelet szerinti időarányos általános
működési támogatás Kincstár által történő folyósítására, a Támogató által – a képviselő-testület megalakulásáról szóló
értesítés beérkezésétől számított 15 napon belül – megtett intézkedés alapján.
(5) 2013. évtől települési kisebbségi önkormányzat esetében az általános működési támogatás mértéke a legutolsó
népszámlálás – az adott településen az adott nemzeti és etnikai kisebbséghez tartozásra vonatkozó – adatainak
figyelembevételével kerül megállapításra. Eszerint a települési kisebbségi önkormányzat részére megállapítható
általános működési támogatás az egy települési kisebbségi önkormányzatra eső átlagtámogatás összegének
a) 3%-a, ha a nemzetiséghez tartozók száma a településen négy főnél kevesebb,
b) 50%-a, ha a nemzetiséghez tartozók száma a településen legalább négy, illetve legfeljebb harminc,
c) 100%-a, ha a nemzetiséghez tartozók száma a településen legalább harmincegy, illetve legfeljebb ötven,
d) 200%-a, ha a nemzetiséghez tartozók száma a településen meghaladja az ötvenet.
(6) 2013. évtől területi kisebbségi önkormányzat esetében az általános működési támogatás mértéke a megyében
(fővárosban) a támogatási év január 1-jén működő települési (fővárosi kerületi) kisebbségi önkormányzatok számának
figyelembevételével kerül megállapításra. Eszerint a területi kisebbségi önkormányzat részére megállapítható
általános működési támogatás az egy települési kisebbségi önkormányzatra eső átlagtámogatás összegének
a) kétszerese, ha a megyében (fővárosban) működő települési (fővárosi kerületi) kisebbségi önkormányzatok száma
legalább tíz, illetve legfeljebb húsz,
b) négyszerese, ha a megyében (fővárosban) működő települési (fővárosi kerületi) kisebbségi önkormányzatok
száma meghaladja a húszat. 4. A feladatalapú támogatás
4. § (1) A feladatalapú támogatás a kisebbségi közügyeknek a települési és a területi kisebbségi önkormányzatok által történő
ellátását szolgálja. Feladatalapú támogatás az Alapkezelőhöz a támogatási év április 15. napjáig benyújtott
igénybejelentés alapján állapítható meg, az e rendelet szerinti feltételek teljesülése esetén. A képviselő-testület elnöke
által aláírt, a kisebbségi önkormányzat bélyegző lenyomatával ellátott igénybejelentés kötelező melléklete
a képviselő-testület – a feladatalapú támogatás igényléséről hozott – döntéséről szóló hiteles határozat kivonata.
(2) A feladatalapú támogatás megállapítására igénybejelentés, továbbá a feladatalapú támogatás alapjául szolgáló
időszakban keletkezett legalább négy testületi ülés, a közmeghallgatás jegyzőkönyveinek az e rendelet 1. számú
mellékletét képező szempontrendszer szerinti feldolgozása alapján kerülhet sor. A testületi ülések és
a közmeghallgatás jegyzőkönyveinek az Alapkezelőhöz és a Támogatóhoz történő beérkezésének rendjét a 2. §
(3) bekezdés határozza meg, a szükséges számú jegyzőkönyv beérkezésének határideje a támogatási év április
15. napja.
(3) A támogatási évben megállapított 1 pontszám forintértékét a rendelkezésre álló költségvetési keret és az érintett
kisebbségi önkormányzatok részére meghatározott összes pontszám hányada adja. A települési, területi kisebbségi
önkormányzat éves feladatalapú támogatása az egységnyi összeg és a megállapított pontszám szorzata.
(4) A Támogató a támogatási döntéséről értesíti az Alapkezelőt, a támogatásban részesülő települési és területi
kisebbségi önkormányzatok jegyzékének egyidejű megküldésével. Az Alapkezelő intézkedik a Kincstárnál
a támogatás egy összegben, augusztus 15-ig történő utalása iránt a támogatásban részesülő települési és területi
kisebbségi önkormányzatok jegyzékének és a megállapított támogatási összegek egyidejű megküldése mellett.
A támogatás folyósításáról a Kincstár tizenöt napon belül intézkedik.
5. A feladatalapú támogatás megállapítására vonatkozó eljárási szabályok
5. § (1) A Támogató a feladatalapú támogatásról – a 4. § (1)–(2) bekezdésben meghatározott dokumentumok alapján,
az Alapkezelő szervezeti és működési szabályzata és ügyrendje, valamint a Támogató egyetértésével megállapított
részletes eljárási rendje szerint lefolytatott döntés-előkészítést követően – dönt.
(2) Az Alapkezelő a támogatási döntést előkészítő eljárása során megvizsgálja, hogy a kisebbségi önkormányzat 4. §
(1) bekezdés szerinti igénybejelentése, és a (2) bekezdés szerinti jegyzőkönyvei megküldésre kerültek-e, illetve
a megküldött dokumentumok alapján további adatok közlése, dokumentumok (előterjesztések) csatolása
szükséges-e, vizsgálja továbbá, hogy az e rendelet által meghatározott feltételeknek megfelel-e a kisebbségi
önkormányzat. A hiányzó adatok közlése, a dokumentumok csatolása érdekében az érintett kisebbségi önkormányzat
felé nyolcnapos határidő tűzésével egyszeri hiánypótlási felhívás kibocsátására, szükség szerint a kormányhivatallal
történő egyeztetésre kerül sor.
(3) A hiánypótlásról szóló felhívásban az Alapkezelő felhívja a figyelmet arra, hogy a határidő jogvesztő, amennyiben
a kisebbségi önkormányzat a hiánypótlási felhívásban foglaltaknak határidőben nem tesz eleget, a támogatási évben
nem részesülhet feladatarányos támogatásban.
6. § (1) A feladatalapú támogatásokra vonatkozó döntési javaslatot kisebbségi önkormányzati szintenként az Alapkezelő
készíti elő, az előkészítésben a Támogató hatáskörrel rendelkező szervezeti egysége szakmai segítséget nyújt az 5. §
(1) bekezdés szerinti eljárási rendben meghatározottak szerint. Az Alapkezelő – indokolással ellátott, az elutasító
döntési javaslatokra is kiterjedő – tételes döntési javaslatát kisebbségi önkormányzatonként a támogatási év július 1.
napjáig döntéshozatal céljából megküldi a Támogató részére.
(2) A döntési javaslat a támogatás mértékét – kisebbségi önkormányzati szintenként – a jelen rendelet 1. számú
mellékletében szereplő szempontrendszer alapján kisebbségi önkormányzatokra lebontva, összegszerűen
tartalmazza.
(3) A Támogató által történő döntéshozatalra minden év július 31. napjáig kerül sor, ennek eredménye a döntéshozatalt
követő 3 napon belül a Támogató honlapján közzétételre kerül.
7. § (1) A jogosulatlanul igénybe vett támogatási összeg után a települési, illetve területi kisebbségi önkormányzatot
visszafizetési és kamatfizetési kötelezettség terheli, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
(a továbbiakban: Áht.) 64/B. § (1)–(2) bekezdés szerinti rendben.
(2) Az e fejezet szerinti támogatással kapcsolatos elszámolás, ellenőrzés rendjére az Áht.-nak a helyi önkormányzatok
elszámolási és ellenőrzési rendjére vonatkozó rendelkezései alkalmazandóak.
(3) Az e fejezetben nem szabályozott kérdésekben az államháztartásból származó támogatások igénylésére,
felhasználására, határidő számítására vonatkozó rendelkezések megfelelően alkalmazandóak.
(4) A települési és területi kisebbségi önkormányzat által a feladatarányos támogatás tárgyévében fel nem használt
(kötelezettségvállalással nem terhelt) maradványa a következő év június 30-áig kötelezettségvállalással terhelhető.
III. FEJEZET 6. Az országos kisebbségi önkormányzatok, intézményeik, és a kisebbségi sajtó működési támogatása
8. § (1) E fejezet hatálya – a 11. § kivételével – az országos kisebbségi önkormányzatok, intézményeik és a kisebbségi sajtó
– a központi költségvetés fejezeti kezelésű előirányzatából történő, a költségvetési törvényben meghatározott
összegű – működési támogatására (a továbbiakban: támogatás) terjed ki.
(2) E fejezet alkalmazásában
a) kisebbségi önkormányzati intézmény: az országos kisebbségi önkormányzat által költségvetési szervként vagy
nonprofit gazdasági társaságként alapított, vagy más szervezettől átvett, vagy más szervezettel közösen
működtetett, nyilvántartásba vett szervezet;
b) kisebbségi sajtó: az a kisebbségi időszaki lap, amelyet az országos kisebbségi önkormányzat alapított, vagy – nem
országos kisebbségi önkormányzati alapító esetében – amelynek alapítójával és kiadójával az országos kisebbségi
önkormányzat a lap működésének támogatására megállapodást kötött, illetve az az elektronikus médium,
amelyet az országos kisebbségi önkormányzat alapított, vagy – nem országos kisebbségi önkormányzati alapító
esetében – amelynek alapítójával és működtetőjével az országos kisebbségi önkormányzat a médium
működésének támogatására megállapodást kötött.
9. § (1) A támogatás negyedévenkénti egyenlő részletekben történő folyósítása iránt a Támogató a költségvetési törvény
hatálybalépését követően, január 15. napjáig, ezt követően minden negyedév első hónap 15. napjáig intézkedik
a Kincstárnál. A Kincstár a rendelkezést követő 5 napon belül intézkedik a támogatás folyósítása iránt.
(2) Az (1) bekezdés szerinti támogatás célnak megfelelő felhasználásának elszámolása és ellenőrzése, továbbá
a jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszakövetelése során az e rendeletben foglaltak, továbbá az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ámr.) fejezeti kezelésű előirányzatok
elszámolására, ellenőrzésére vonatkozó szabályai szerint kell eljárni.
10. § (1) Az országos kisebbségi önkormányzat az országos kisebbségi önkormányzat alakuló ülését követő 30 napon belül
benyújtja a Támogatónak 1–1 eredeti vagy hiteles másolati példányban
a) az országos kisebbségi önkormányzat közgyűlése alakuló ülésének jegyzőkönyvét,
b) az országos kisebbségi önkormányzat törzskönyvi nyilvántartásba vételéről szóló határozatot, amennyiben
a törzskönyvi nyilvántartásba vételre sor került,
c) az országos kisebbségi önkormányzat elnökének közjegyző által hitelesített aláírási címpéldányát,
d) a támogatni kívánt, az országos kisebbségi önkormányzat fenntartásában lévő kisebbségi önkormányzati
intézmények és kisebbségi sajtó jegyzékét (a szervezet és szervezetenkénti támogatási összeg megjelölésével) és
a 8. § (2) bekezdés b) pontja szerinti megállapodást (megállapodásokat),
e) a támogatásban részesülő kisebbségi sajtó működtetőjének alapító okiratát (alapszabályát), szervezeti és
működési szabályzatát, valamint a törzskönyvi (cégbírósági, hatósági) nyilvántartásba vételről szóló jogerős
határozatot (végzést),
f) az országos kisebbségi önkormányzat valamennyi bankszámlájának vezetéséről szóló, a bankszámlákat vezető
hitelintézet(ek) által kiállított eredeti igazolást,
g) az országos kisebbségi önkormányzat felhatalmazását a Kincstár részére arra vonatkozóan, hogy jogosulatlanul
igénybe vett támogatás esetén, a Támogató erről szóló értesítése alapján, az f) pont szerinti bankszámlákat
azonnali beszedés megbízás alapján megterhelje, a Kincstár javára,
h) az országos kisebbségi önkormányzat nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a közölt adatokban bekövetkező
változást annak bekövetkeztét követő három napon belül hiteles módon igazolja és megküldi a Támogatónak,
i) az országos kisebbségi önkormányzat nyilatkozatát annak tudomásulvételéről, hogy a Kincstár a köztartozások
figyelemmel kísérése érdekében az e fejezet rendelkezései alapján bejelentett költségvetésből nyújtott
támogatások kedvezményezettjeinek az Áht. 18/C. §-ának (14) bekezdésében meghatározott adatait
elektronikus úton megküldi az Áht. 18/C. §-ának (13) bekezdése szerinti adóhatóságok részére.
(2) A támogatásról elkülönített számviteli nyilvántartást vezet az országos kisebbségi önkormányzat, az érintett
intézmény, az időszaki lap kiadója, illetve az elektronikus médium működtetője.
(3) Az országos kisebbségi önkormányzat a támogatás felhasználásáról a zárszámadás elfogadását követő 30 napon belül
– az Ámr. és a Támogató által kiadott, a támogatások elszámolására vonatkozó szabályozás szerinti szakmai és
pénzügyi beszámoló benyújtásával – elszámol a Támogatónak.
(4) Az elszámolás és a támogatás felhasználásának ellenőrzése során országos kisebbségi önkormányzat az ellenőrzés
tűrésére, az Áht. és az Ámr. által előírt nyilatkozatok megtételére, illetőleg adatok szolgáltatására köteles.
11. § (1) A központi költségvetésben jóváhagyott kisebbségpolitikai fejezeti kezelésű előirányzatból pályázati úton (nyílt vagy
meghívásos pályázattal) vagy kérelemre nyújtható támogatás, a nemzeti és etnikai kisebbségek önazonosságának
megőrzését, anyanyelvük, hagyományaik, szellemi és tárgyi emlékeik ápolását szolgáló célokra.
(2) Az (1) bekezdés szerinti – a Támogató által meghatározott pályázati prioritások alapján az Alapkezelő által közzétett
pályázati felhívásra benyújtott – pályázatokról a Kisebbségi Támogatási Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) javaslata
alapján Támogató dönt.
(3) A kilencfős Bizottság tagjai egyenlő arányban az Országgyűlés Emberi jogi, kisebbségi, civil- és vallásügyi bizottsága,
az országos kisebbségi önkormányzatok és az Alapkezelő által delegált személyek. A Bizottság működtetésével
kapcsolatos feladatokat az Alapkezelő látja el.
(4) Alapkezelő a (2)–(3) bekezdés szerinti feladatokon túl ellátja a támogatások elszámoltatásával kapcsolatos Ámr.
szerinti feladatokat. Az elszámolás megállapításairól haladéktalanul értesíti Támogatót, a szükséges intézkedések
megtétele érdekében.
(5) A támogatási szerződés alapján a támogatás utalása iránti intézkedésre, továbbá a támogatás utalására a 4. §
(4) bekezdés szerinti rendben, megfelelően kerül sor – az e rendeletben nem szabályozott kérdésekben – az Ámr.-nek
a fejezeti előirányzatokból nyújtott támogatásokra vonatkozó rendelkezései szerint.
7. Záró rendelkezések 12. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2010. december 31-én lép hatályba.
(2) Az 1–10. § és a 13. § 2011. január 1-jén lép hatályba.
13. § (1) Hatályát veszti a kisebbségi önkormányzatoknak a központi költségvetésből nyújtott feladatarányos támogatások
feltételrendszeréről és elszámolásának rendjéről szóló 375/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet.
(2) 2011. évben az e rendelet 4. § (1) bekezdése szerinti igénybejelentéssel azonos elbírálás alá esik a kisebbségi
önkormányzatoknak a központi költségvetésből nyújtott feladatarányos támogatások feltételrendszeréről és
elszámolásának rendjéről szóló 375/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése szerinti formanyomtatványon
benyújtott igénylés.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1088/2015. (III. 3.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0022 azonosító számú („Kecskemét város közösségi közlekedés fejlesztése, átalakítása – zéró emissziós zóna megteremtése soros hibridhajtású alacsonypadlós autóbuszok beszerzésével” című) projekt pénzügyi, finanszírozási tranzakciókon realizált árfolyamveszteségének újbóli kompenzálásáról.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2012-0022 azonosító számú, „Kecskemét város közösségi közlekedés fejlesztése,
átalakítása – zéró emissziós zóna megteremtése soros hibridhajtású alacsonypadlós autóbuszok beszerzésével”
című projekt (a  továbbiakban: projekt) támogatásának 15 674 024 forinttal történő növelését a  Magyarország
2015. évi központi költségvetésről szóló 2014. évi C. törvény 1. melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím, 2. Közlekedés Operatív Program
jogcímcsoport hazai társfinanszírozása terhére,
2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. pont szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2003. III. törvény az elmúlt rendszer titkosszolgálati tevékenységének feltárásáról és az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára létrehozásáról.
Az Országgyűlés hozzá kíván járulni az elmúlt rendszer
állambiztonsági szolgálatai tevékenységének megismeréséhez és az áldozatok információs kárpótlásához. Erre
tekintettel az érintettek információs önrendelkezési jogának garantálása, a közérdekű adatok megismeréséhez fűződő alkotmányos jog érvényesülése érdekében — figyelemmel a Magyar Köztársaság szuverenitásához és alkotmányos rendjének garantálásához fűződő alkotmányos érdekre, valamint a jogállam nemzetbiztonsági érdekeire —
az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
1. § (1) A törvény hatálya kiterjed azokra az iratokra és
adatokra, amelyek 1944. december 21. és 1990. február 14.
között az állambiztonsági tevékenységet végző magyar állami szervek működésével összefüggésben
a) a Belügyminisztérium III-as Főcsoportfőnökségénél, ennek területi és helyi szerveinél, illetve elődeiknél
(a Magyar Államrendőrség budapesti és vidéki főkapitányságának Politikai Rendészeti Osztályain és a Gazdasági
Rendészeti Osztályok operatív csoportjaiban, a Magyar
Államrendőrség Államvédelmi Osztályánál, a Belügyminisztérium Államvédelmi Hatóságánál, az Államvédelmi
Hatóságnál, 1953 és 1956 között a Belügyminisztérium
államvédelmi feladatokat ellátó szervezeti egységeinél,
a Belügyminisztérium Politikai Nyomozó Főosztályánál),
a Belügyminisztérium Határőrség Felderítő Osztályánál,
valamint a Honvédelmi Minisztérium Katonapolitikai
Osztályán, a Honvédelmi Minisztérium Katonapolitikai
Csoportfőnökségén, a Honvédelmi Minisztérium Katonai
Elhárító Főcsoportfőnökségén, a Honvédelmi Minisztérium IV. Főcsoportfőnökségén, a Magyar Néphadsereg
Vezérkara 2. Csoportfőnökségén, a Belügyminisztérium
Külügyi Osztályánál, a Belügyminisztérium Nemzetközi
Kapcsolatok Osztályánál, a Belügyminisztérium Belbiztonsági Osztályánál, a Belügyminisztérium Állambiztonsági Operatív Nyilvántartó Osztályánál vagy
b) a Belügyminisztérium Személyzeti Főosztályánál a
Belügyminisztérium III. Főcsoportfőnökségének alkalmazottaival és a ,,titkos’’, illetve a ,,szigorúan titkos’’ állományú munkatársaival kapcsolatban,
A törvényt az Országgyűlés a 2002. december 23-i ülésnapján fogadta el.
c) illetőleg az egyes fontos, valamint közbizalmi és közvélemény-formáló tisztségeket betöltő személyeket ellenőrző bizottságnál
keletkeztek és irattári anyagába tartoztak. (2) E törvény alkalmazásában:
1. irat és nyilvántartás (a továbbiakban együtt: irat): a
köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag
védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény (a továbbiakban:
Ltv.) 3. §-ának c) pontjában meghatározott irat;
2. érintett: minden olyan természetes személy, akinek
személyes adata az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti
Levéltára (a továbbiakban: Levéltár) kezelésében levő iratokban bármilyen jogcímen szerepel;
3. megfigyelt személy: az a természetes személy, akiről az
1. § a) pontjában meghatározott iratokat keletkeztető
szervezetek célzottan, nyílt vagy titkos információgyűjtés
során adatokat gyűjtöttek;
4. hivatásos alkalmazott: az a személy, aki az e törvény
hatálya alá tartozó iratokat keletkeztető szervezetekkel
hivatásos szolgálati viszonyban állt, ideértve a ,,titkos’’ és a
,,szigorúan titkos’’ állományú munkatársakat is;
5. hálózati személy: az a személy, aki az e törvény hatálya
alá tartozó iratokat keletkeztető szervezetek számára titokban, fedéssel és fedőnévvel jelentést adott, vagy ilyen
jellegű beszervezési nyilatkozatot írt alá, vagy ilyen tevékenységért előnyben részesült;
6. operatív kapcsolat: az a személy, akit az e törvény
hatálya alá tartozó iratokat keletkeztető szervezetek ,,társadalmi kapcsolatként’’ vagy ,,alkalmi kapcsolatként’’ tartottak nyilván;
7. harmadik személy: a 3—6. pont alá nem eső más
természetes személy, akiről az 1. § (1) bekezdés
a)—b) pontjában meghatározott iratokat keletkeztető
szervezetek adatokat kezeltek;
8. hozzátartozó: a házastárs, az élettárs (amennyiben a
házasság, illetve az élettársi közösség az irat keletkezésekor és az érintett halálakor is fennállt), az egyeneságbeli
rokon, az örökbefogadott, a mostoha- és nevelt gyermek,
az örökbefogadó, a mostoha- és nevelőszülő, a testvér;
9. tudományos kutató: az a személy, aki rendelkezik az
Ltv. 23. § (2)—(3) bekezdésében szabályozott kuratórium
által kiadott kutatási engedéllyel;
10. kérelmező: az érintett, a tudományos kutató és az 5. §
szerint az adatokat megismerő személy;
11. anonimizálás: a személy és az adat közötti kapcsolat
felismerését kizáró technikai eljárás;
12. nemzetbiztonsági érdek: a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 74. § a) pontjában
meghatározott érdek;
13. közszereplő: az a személy, aki közhatalmat gyakorol,
gyakorolt vagy közhatalom gyakorlásával járó tisztségre
jelölték, illetve aki a politikai közvéleményt feladatszerűen
alakítja vagy alakította.
(3) Minden egyes adattal kapcsolatosan külön kell megállapítani azt, hogy az érintett megfigyelt személynek, hivatásos alkalmazottnak, hálózati személynek, operatív
kapcsolatnak vagy harmadik személynek minősül-e. Az
érintett jogállását az adott adat tekintetében annak vizsgálata alapján kell megállapítani, hogy az adat felvétele milyen célt szolgált.
2. § (1) A törvény hatálya alá tartozó iratokban található
adatok korábbi minősítése e törvény erejénél fogva megszűnik, kivéve ha az adat minősítését — az államtitokról és
a szolgálati titokról szóló 1995. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ttv.) rendelkezései alapján, a (2)—(3) bekezdés
szerint — az arra jogosult fenntartja.
(2) Az e törvény hatálya alá tartozó iratokban található,
a Ttv. melléklete szerinti államtitokköri jegyzékben meghatározott adatfajták közül annak az államtitokká minősített adatnak a minősítése tartható fenn, amely
a) olyan személyre vonatkozik, aki 1990. február 15-e
és 2002. május 26-a közötti időszakban vagy annak egy
részében a nemzetbiztonsági szolgálatok állományába tartozott, vagy azokkal titkosan együttműködött,
b) olyan, az 1. §-ban meghatározott szerveknél végzett
tevékenységre vonatkozik, amely miatt az érintettet külföldön kiutasítás, beutazási tilalom vagy büntetőeljárás fenyegetné,
c) olyan személyre vonatkozik, akinek az 1. §-ban meghatározott szerveknél végzett tevékenysége miatt alaposan
feltehető, hogy személyének felfedése esetén e tevékenysége miatt ellene vagy hozzátartozójával szemben az életet, a
testi épséget, illetve a személyes szabadságot súlyosan sértő
vagy veszélyeztető bűncselekményt követnek el,
d) olyan hálózati személy vagy operatív kapcsolat személyazonosságának felfedéséhez vezet, akinek megismerése nyilvánvalóan vagy kimutathatóan sértené a Magyar
Köztársaság nemzetbiztonsági érdekeit,
e) az egyes fontos, valamint közbizalmi és közvélemény-formáló tisztségeket betöltő személyek ellenőrzését
végző bírák eljárása során keletkezett, amennyiben az eljárás eredményeként annak alanya lemondott vagy felmentését kezdeményezte.
(3) Fenntartható továbbá az államtitok minősítése a
Ttv. alapján az államtitokkörbe tartozó azon adat tekintetében, amely
a) az azt jogszerűen birtokló szerv törvényben meghatározott feladatai ellátásához rendszeresen és elengedhetetlenül szükséges,
b) a titkos információgyűjtés olyan eszközének vagy
módszerének felfedéséhez vezet, amelynek megismerése
nyilvánvalóan vagy kimutathatóan sértené a Magyar Köztársaság nemzetbiztonsági érdekeit,
c) nyilvánosságra kerülése esetén nyilvánvalóan vagy
kimutathatóan károsítaná a Magyar Köztársaság rejtjelrendszerét vagy rejtjeltevékenységét,
d) nyilvánosságra kerülése nyilvánvalóan vagy kimutathatóan sértené a Magyar Köztársaság nemzetközi kötelezettségvállalását,
e) nyilvánosságra kerülése nyilvánvalóan vagy kimutathatóan sértené a Magyar Köztársaság és más állam közötti
viszonyt, vagy károsítaná a Magyar Köztársaság külpolitikai céljainak érvényesítését,
f) nyilvánosságra kerülése nyilvánvalóan vagy kimutathatóan sértené a Magyar Köztársaságnak az Alkotmány
6. § (3) bekezdésében foglalt, a határon kívül élő magyarokért viselt felelősségének érvényesítéséhez fűződő érdekeit,
g) nyilvánosságra kerülése nyilvánvalóan vagy kimutathatóan károsítaná a Magyar Köztársaság védelempolitikai
céljainak megvalósulását, a Magyar Honvédség nemzetközi kapcsolatait vagy hadrafoghatóságát,
h) nyilvánosságra kerülése nyilvánvalóan vagy kimutathatóan sértené a Magyar Köztársaság nemzetgazdasági
érdekeit.
3. § (1) A megfigyelt, a harmadik személy, a hivatásos
alkalmazott, az operatív kapcsolat és a hálózati személy
megismerheti és nyilvánosságra hozhatja a Levéltárban
kezelt iratban szereplő, kizárólag vele kapcsolatba hozható
személyes adatokat.
(2) A megfigyelt személy megismerheti a vele kapcsolatba hozható hálózati személyről, operatív kapcsolatról és
hivatásos alkalmazottról az annak azonosításához szükséges adatokat.
(3) A megfigyelt személy, illetve a harmadik személy
megismerheti és a harmadik személy, illetve a megfigyelt
személy hozzájárulásával nyilvánosságra hozhatja a megfigyelt és a harmadik személy között történt személyes érintkezéseket rögzítő vagy leíró adatokat (pl. személyes találkozásról, beszélgetésről gyűjtött adatok).
4. § (1) A tudományos kutató a Levéltárban kezelt
iratokban foglalt adatokat a (2)—(3) bekezdésben foglalt
korlátok között megismerheti, és a személyes adatok
védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról
szóló 1992. évi LXIII. törvény 32. §-a szerint felhasználhatja.
(2) A tudományos kutató az egészségi állapotra, kóros
szenvedélyre és szexuális életre vonatkozó adatokat az
érintett halálozási évét követő harminc év után ismerheti
meg. Ha a halálozás éve nem ismert, a védelmi idő az
érintett születésétől számított kilencven év, ha pedig a
születés és a halálozás időpontja sem ismert, a levéltári
anyag keletkezésétől számított hatvan év.
(3) A tudományos kutató a faji eredetre, a nemzeti,
nemzetiségi és etnikai hovatartozásra, a vallásos vagy más
világnézeti meggyőződésre vonatkozó adatokat — a védelmi időn belül — anonimizáltan ismerheti meg. Az Ltv.
23. § (2) bekezdése szerinti kuratórium az anonimizálás
nélküli megismerést akkor engedélyezi, ha a megfigyelés
célja a faji eredettel, a nemzeti, nemzetiségi és etnikai
hovatartozással, illetve a vallásos vagy más világnézeti
meggyőződéssel összefüggésbe hozható, és a tudományos
kutató igazolja, hogy korábban elkezdett, szakmai folyóiratokban megjelent publikációkkal alátámasztott
kutatásához ezen adatok megismerése elengedhetetlenül
szükséges.
5. § (1) Anonimizált formában bárki megismerheti és
nyilvánosságra hozhatja a Levéltárban kezelt iratokat.
(2) Az érintett adatai a halálozási évét követő harminc
év után — a (3)—(4) bekezdés keretei között — anonimizálás nélkül megismerhetőek. Ha a halálozás éve nem
ismert, a védelmi idő az érintett születésétől számított
kilencven év, ha pedig a születés és a halálozás időpontja
sem ismert, az irat keletkezésétől számított hatvan év.
(3) Az érintett halálozási évét követő hatvan évig anonimizáltan sem ismerhetőek meg a faji eredetre, a nemzeti,
nemzetiségi és etnikai hovatartozásra, a vallásos vagy más
világnézeti meggyőződésre, az egészségi állapotra, kóros
szenvedélyre és szexuális életre vonatkozó adatok. Ha a
halálozás éve nem ismert, a védelmi idő az érintett születésétől számított százhúsz év, ha pedig a születés és a
halálozás időpontja sem ismert, az irat keletkezésétől számított kilencven év.
(4) Nem kell anonimizálni azokat az adatokat,
a) amelyeket nyilvános vagy a közönség részére nyitva
álló rendezvényeken közszereplésekkel kapcsolatban rögzítettek, b) amelyeket már jogszerűen nyilvánosságra hoztak,
c) amelyek a közszereplő hivatásos alkalmazott, a köz
szereplő operatív kapcsolat és a közszereplő hálózati személyek azonosításához szükségesek,
d) amelyek megismeréséhez az érintett írásban hozzájárult. (5) A nem anonimizált adatokat bárki nyilvánosságra
hozhatja.
(6) Ha a kérelmező közszereplő hálózati személy, hivatásos alkalmazott vagy operatív kapcsolat azonosításához
szükséges adatokat kíván megismerni, a Levéltár az érintett közszereplőt nyilatkozat tételére hívja fel a tekintetben, hogy közszereplő minőségét elismeri-e. Amennyiben
a felhívás kézhezvételétől számított tizenöt napon belül az
érintett olyan nyilatkozatot tesz, mely szerint közszereplői
minőségét nem ismeri el, a Levéltár az adat megismerésére
irányuló kérelmet elutasítja; ellenkező esetben a megisme
rési kérelemnek eleget tesz. A Levéltár döntésével szemben az Ltv. 29. §-ának rendelkezései szerint jogorvoslatnak
van helye, melynek során a bíróság az érintett közszereplői
minőségéről állást foglal. Az ügyben a Fővárosi Bíróság
e feladatra kijelölt bírája jár el. Ha a bíróság az érintettet
közszereplőnek minősíti, a Levéltár a megismerési kérelemnek eleget tesz.
6. § (1) A megfigyelt és a harmadik személy írásos nyilatkozatban legfeljebb az adat keletkezésétől számított kilencven évre megtilthatja az adat 4—5. § szerinti kutatását.
(2) A megfigyelt vagy harmadik személy halálát követően az e törvény szerint őt megillető jogokat az elhunyt
hozzátartozója gyakorolhatja, kivéve ha azt az elhunyt
írásban megtiltotta vagy azt törvény kizárja. Az iratok
megismerésére az a személy is jogosult, akit a megfigyelt
vagy harmadik személy halála előtt erre írásban feljogosított.
(3) Az érintett az iratokban szereplő, rá vonatkozó adatok tekintetében helyesbítési jogát az eredeti adat változatlanul hagyása mellett a helyes adatot tartalmazó feljegyzésnek az irathoz történő csatolásával érvényesítheti.
7. § (1) A honvédelmi miniszter, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszter és a belügyminiszter irányítása alatt álló szervek, valamint más közfeladatot
ellátó szervek munkatársa vagy alkalmazottja a szerv hatáskörébe tartozó ügyben a Levéltárban elhelyezett iratokban lévő személyes adatokba törvényben előírt feladatának
ellátásához szükséges esetben, az Országgyűlés Nemzetbiztonsági bizottsága előzetes jóváhagyása után, illetve különösen gyors intézkedést követelő esetekben utólagos tájékoztatásával tekinthet be.
(2) Bíróságok esetében az (1) bekezdésében foglalt előzetes jóváhagyásra nincs szükség.
8. § (1) A Levéltár kezeli a 2. § (2)—(3) bekezdésében
meghatározott adatokat tartalmazó iratok kivételével az
e törvény hatálya alá tartozó iratokat. A Levéltár a Történeti Hivatal jogutódja.
(2) A Levéltár önálló, teljes gazdálkodási jogkörű költségvetési szerv, az Országgyűlés költségvetési fejezetén belül önálló cím.
(3) A Levéltár
a) az e törvényben meghatározott feltételekkel bizto
sítja az érintettek számára személyes adataik megismeréséhez való joguk gyakorlását;
b) gondoskodik a közéleti szerepet betöltő személyek
állambiztonsági múltjának nyilvánosságra hozataláról
szóló törvényben meghatározott tényfeltárást végző szervek számára történő adatszolgáltatásról;
c) az e törvényben meghatározott feltételekkel biztosítja a kutatási tevékenység folytatását;
d) ellátja az Ltv.-ben meghatározott feladatokat. (4) A Levéltár működését az Országgyűlés elnöke felügyeli.
(5) A Levéltár élén főigazgató áll. A főigazgatót és a
főigazgató véleményének kikérése után helyettesét az
Országgyűlés elnöke hét évre nevezi ki. A jelöltek kiválasztása nyilvános pályázat útján történik. A jelöltek akkor
nevezhetők ki, ha az Országgyűlés Nemzetbiztonsági
bizottsága, valamint Kulturális és sajtó bizottsága előzetesen meghallgatta őket.
(6) A Levéltár főigazgatójának és helyettesének megbízatása megszűnik, ha
a) a megbízatási ideje lejár,
b) lemond,
c) meghal,
d) az Országgyűlés elnöke felmenti,
e) az Országgyűlés elnöke összeférhetetlenséget állapít
meg vele szemben. (7) Felmentésnek van helye, ha a főigazgató (főigazgatóhelyettes)
a) tisztségére méltatlanná vált,
b) munkaköri feladatait egészségi okból 90 napon túl
folyamatosan nem tudja ellátni. (8) Tisztségére méltatlannak kell tekinteni a főigazgatót
(főigazgató-helyettest), ha a bíróság jogerős ítéletével
szándékos bűncselekmény elkövetésében bűnösségét megállapította, illetőleg feladatainak neki felróható okból nem
tesz eleget.
9. § (1) Nem lehet a Levéltár főigazgatója (főigazgatóhelyettese) az, aki a kinevezés időpontját megelőző tíz
évben a Kormány tagja, államtitkár, párt országos szervének tisztségviselője vagy alkalmazottja volt. Nem lehet a
Levéltár főigazgatója (főigazgató-helyettese) az sem, aki a
volt BM III. Főcsoportfőnökség és elődei alkalmazásában
állt, vagy azok jelentéseit megkapta, illetve e szervekkel
kapcsolatban álló hálózati személy vagy operatív kapcsolat
volt.
(2) A Levéltár főigazgatója (főigazgató-helyettese) a
tudományos, az oktatói, a művészeti, a szerzői és szabadalmi jogi védelem alá eső, továbbá lektori, szerkesztői tevékenységre irányuló megbízási jogviszony kivételével más
megbízást nem fogadhat el, kereső foglalkozást nem folytathat, nem lehet gazdasági társaság vezető tisztségviselője,
felügyelő bizottság tagja.
(3) Az összeférhetetlenségi ok keletkezését haladéktalanul be kell jelenteni az Országgyűlés elnökének. Az
összeférhetetlenségi okot a kinevezéstől, illetőleg a keletkezésétől számított 30 napon belül meg kell szüntetni.
(4) A főigazgató évente beszámol a 8. § (5) bekezdésben
szereplő országgyűlési bizottságok előtt.
(5) A főigazgató a Levéltár által kezelt, az államtitok és
szolgálati titok körébe tartozó adatok védelmére szolgáló
rendszerek és intézkedések adatai tekintetében a Ttv. szerinti minősítői jogkört gyakorol.
(6) A Levéltár főigazgatójára az e törvényben meghatározott eltérésekkel a közigazgatási államtitkárokra, a
főigazgató-helyettesre a helyettes államtitkárokra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni. A kinevezés
és a felmentés kivételével az egyéb munkáltatói jogokat a
főigazgató tekintetében az Országgyűlés Főtitkára gyakorolja.
(7) A Levéltár munkatársaira egyebekben a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvénynek a központi közigazgatási szervek köztisztviselőinek közszolgálati jogviszonyára vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
10. § (1) A Levéltár működésére — amennyiben e törvény eltérően nem rendelkezik — az Ltv. rendelkezéseit
kell alkalmazni. Az Ltv. 28. §-a a Levéltár eljárására nem
alkalmazható.
(2) A Levéltár az e törvény alapján anonimizáltan megismerhető adatokat olyan módon teszi hozzáférhetővé a
kérelmező számára, hogy az adatokat tartalmazó irat másolatát átadja, és a kérelmező számára nem megismerhető
adatokat azon olvashatatlanná teszi. A megfigyelt számára
minden, az iratokról készült másolatot soron kívül és térítésmentesen kell biztosítani.
(3) A Levéltár a Ttv. alapján minősített adatok vonatkozásában gondoskodik a titokvédelmi szabályok betartásáról.
(4) A Levéltár gondoskodik az átvett, valamint a keletkező iratok egységes szempontok alapján történő nyilvántartásáról és kezeléséről.
(5) Az Ltv. 24/A. § (3) bekezdése alapján kötött adatvédelmi szerződés hatálya a Levéltárban kezelt iratokra akkor terjed ki, ha erről a szerződés — az iratok pontos
felsorolásával — kifejezetten rendelkezik.
11. § (1) A törvény — a (2) bekezdésben foglalt kivétellel — a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
(2) A törvény 8. § (1)—(4) bekezdése, továbbá
(6)—(8) bekezdése, 9. §-a, valamint 13. § (3)—(4) bekezdése 2003. április 1-jén lép hatályba.
(3) A Levéltár főigazgatói tisztségének betöltésére az
Országgyűlés elnöke a törvény hatályba lépését követő
harminc napon belül pályázatot ír ki, és gondoskodik a
pályázatnak a törvény hatályba lépésétől számított kilencven napon belüli elbírálásáról is.
(4) A Levéltár főigazgató-helyettesi tisztségének betöltésére az Országgyűlés elnöke a Levéltár főigazgatójának
kinevezését követő tizenöt napon belül pályázatot ír ki, és
gondoskodik a pályázatnak a kiírást követő kilencven napon belüli elbírálásáról is.
(5) Minden természetes és jogi személy, valamint jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezet köteles a jogellenesen birtokában lévő, a Levéltár illetékességi körébe tartozó iratokat — ideértve annak másodpéldányait
és másolatait is — a Történeti Hivatalnak a törvény hatályba
lépésétől számított harminc napon belül átadni.
(6) Aki jogellenesen birtokol a Levéltár illetékességi
körébe tartozó iratot, és azt a törvény hatálybalépésétől
számított harminc napon belül a Történeti Hivatal részére
átadja vagy ismeretlenül eljuttatja, mentesül a jogosulatlan
adatkezelés és a különleges személyes adatokkal visszaélés,
illetve az államtitoksértés jogkövetkezménye alól. A jogellenesen birtokolt, e törvény hatálya alá tartozó iratok
hatóság vagy bíróság előtt bizonyítékként nem használhatók fel.
(7) A Levéltár köteles minden olyan iratot, amelynek
őrzésére e törvény nem hatalmazza fel, a törvény hatálybalépésétől számított hat hónapon belül eredeti tulajdonosának vagy jogutódjának, köziratok esetében pedig az arra
illetékes levéltárnak átadni.
(8) A Levéltár kezelésében levő, a Ttv. szerinti minősített adatot tartalmazó irat megismeréséhez a Ttv. 2. §
(1) bekezdésének 7. pontjában meghatározott engedély
szükséges.
(9) A törvény hatálya alá tartozó iratok a törvény
hatálybalépésének napjától kizárólag az Ltv. szabályai
alapján, a Levéltárban selejtezhetőek.
12. § (1) A törvény hatályba lépésétől számított kilencven napon belül bizottság alakul, amelynek egy-egy tagját
a Kormány, a Magyar Tudományos Akadémia elnöke és a
Magyar Történelmi Társulat elnöke jelöli. A bizottság tagjait — ,,C’’ típusú nemzetbiztonsági ellenőrzésüket követően — az Országgyűlés elnöke nevezi ki. A bizottság
felügyeli az e törvény hatálya alá eső iratok Levéltárnak
történő átadását. A bizottság ügyrendjét a nemzeti kulturális örökség minisztere a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító miniszterrel egyetértésben hagyja jóvá.
A bizottság tagjai az iratkezelő szerveknél — az (5) bekezdésében meghatározott külön jegyzékben szereplő iratok
kivételével — korlátozás nélkül betekinthetnek az e törvény hatálya alá tartozó iratokba. A bizottság az iratok
átadásáról jelentést készít, amelyet a (8) bekezdésben megjelölt határidő elteltét követő három hónapon belül juttat
el az Országgyűlés elnökéhez. A jelentés elkészítését követő 30. napon a bizottság tagjainak megbízatása megszűnik.
(2) Az 1. § (1) bekezdés a)—b) pontja szerinti iratok
tekintetében — e törvény, valamint a Ttv. rendelkezéseire
figyelemmel — a törvény hatálybalépését követően le kell
folytatni a Ttv. 10. §-ában szabályozott felülvizsgálati eljárást.
(3) Azok az irategyüttesek, amelyek egyaránt tartalmaznak olyan adatokat, amelyek minősítését a minősítő
megszüntette, illetve fenntartotta, továbbra is az irategyüttest kezelő szerv kezelésében maradnak. Az irategyüttes azon részéről, amely olyan adatot tartalmaz,
amelynek minősítését a minősítő megszüntette, az irategyüttest kezelő szerv hiteles másolatot készít, és azt átadja
a Levéltárnak.
(4) Át kell adni a Levéltárnak azon iratok jegyzékét,
amelyek minősítését a minősítő fenntartotta. A jegyzék
államtitkot nem tartalmazhat. Amennyiben a Levéltár
nem találja indokoltnak valamely, a jegyzékben szereplő
irat minősítésének fenntartását, a Fővárosi Bírósághoz fordulhat a minősítés megszüntetésére való kötelezés érdekében. A minősítés fenntartásának jogszerűségét a
minősítőnek kell bizonyítania. A bíróság az ügyben
harminc napon belül, polgári nem peres eljárásban dönt.
Az ügyben a Fővárosi Bíróság e feladatra kijelölt bírája
— ,,C’’ típusú nemzetbiztonsági ellenőrzését követően —
jár el. A felek és meghatalmazottaik nem lehetnek jelen
egymás meghallgatásán. Az eljárás minden szakaszában
biztosítani kell az államtitok védelmére vonatkozó előírások betartását. A Fővárosi Bíróság végzése ellen fellebbezésnek nincs helye. A bíróság végzése államtitkot nem
tartalmazhat.
(5) A felülvizsgálati eljárás során a 2. § (2)—(3) bekezdésben meghatározott adatokat tartalmazó iratok közül a
nemzetbiztonsági érdek védelme szempontjából kiemelkedően fontos iratokról a nemzetbiztonsági szolgálat főigazgatója külön jegyzéket állít össze, amelyet a Legfelsőbb
Bíróság e feladatra kijelölt bírája — ,,C’’ típusú nemzetbiztonsági ellenőrzését követően — hagy jóvá. A (4) bekezdésében meghatározott iratjegyzékben a jelen bekezdés alapján összeállított külön jegyzékben szereplő iratokat nem
kell feltüntetni.
(6) Amennyiben a minősítő az 1970 előtt keletkezett iratnak a Ttv. 28. § (2) bekezdése szerint fenntartott minősítését a törvény hatályba lépését követő száznyolcvan napon belül nem erősíti meg, az irat minősítése
megszűnik, és azt harminc napon belül át kell adni a Levéltárnak.
(7) Amennyiben a minősítő az 1970 és 1979 között
keletkezett iratnak a Ttv. 28. § (2) bekezdése szerint
fenntartott minősítését a törvény hatályba lépését követő
egy éven belül nem erősíti meg, az irat minősítése meg
szűnik, és azt harminc napon belül át kell adni a Levéltárnak.
(8) Amennyiben a minősítő az 1980-ban vagy 1980 után
keletkezett irat minősítését a törvény hatályba lépését követő két éven belül nem erősíti meg, az irat minősítése
megszűnik, és azt harminc napon belül át kell adni a Levéltárnak.
(9) A 2. § (2)—(3) bekezdéseiben meghatározott adatokat tartalmazó azon iratokat, amelyek minősítését a (2) bekezdésben meghatározott felülvizsgálat során a minősítő
fenntartotta, a minősítő a Ttv. 10. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően köteles felülvizsgálni. Ha a felülvizsgálat eredményeként a minősítő a minősítést megszünteti, az iratot harminc napon belül át kell adni a Levéltárnak.
(10) Az 1. § (1) bekezdés c) pontja szerinti iratokat a
Levéltár főigazgatójának kinevezésétől számított harminc
napon belül teljes körűen át kell adni a Levéltárnak.
13. § (1) 2003. március 31-én hatályát veszti az egyes
fontos, valamint közbizalmi és közvélemény-formáló tisztségeket betöltő személyek ellenőrzéséről és a Történeti
Hivatalról szóló 1994. évi XXIII. törvény 1/A. §-a,
25/A—25/I. §-ai, az egyes fontos tisztségeket betöltő személyek ellenőrzéséről szóló 1994. évi XXIII. törvény módosításáról szóló 1996. évi LXVII. törvény 3. §-a és 14. §-a,
valamint az egyes fontos, valamint közbizalmi és közvélemény-formáló tisztségeket betöltő személyek ellenőrzéséről és a Történeti Hivatalról szóló 1994. évi
XXIII. törvény módosításáról és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló 2001. évi XLVII. törvény.
(2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a törvény végrehajtásához szükséges intézkedéseket megtegye, ennek
keretében gondoskodjon a törvény hatálya alá tartozó iratok tekintetében az iratkezelés, az iratvédelem előzményeinek feltárásához, valamint az iratok egyesítéséhez
szükséges szabályozási, szervezési, költségvetési és egyéb
feltételek megteremtéséről.
(3) Az Ltv. 19. § (1)—(4) bekezdései helyébe a következő rendelkezések lépnek:
,,(1) Állami szaklevéltár a Hadtörténelmi Levéltár, a
Központi Statisztikai Hivatal Levéltára és a Vízügyi Levéltár, az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára,
valamint az állam által fenntartott felsőoktatási, tudományos, kulturális vagy egészségügyi szolgáltatást végző intézmény levéltára.
(2) A szaklevéltár illetékességi köre — az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára kivételével —
a) a Hadtörténelmi Levéltár esetében a Honvédelmi
Minisztérium és a Honvéd Vezérkar, valamint — a katonai
nemzetbiztonsági szolgálatok kivételével — az ezek közvetlen felügyelete vagy irányítása alá tartozó katonai szervezetek,
b) a Központi Statisztikai Hivatal Levéltára esetében a
Központi Statisztikai Hivatal és az ennek közvetlen felügyelete alá tartozó szervek,
c) a Vízügyi Levéltár esetében a Közlekedési és
Vízügyi Minisztérium felügyelete alá tartozó vízügyi
szervek,
d) a felsőoktatási, tudományos, kulturális vagy egészségügyi szolgáltatást végző intézmény levéltára esetében a
fenntartó szerv
levéltári anyagára, továbbá mindezek jogelődeinek működése során keletkezett levéltári anyagára terjed ki.
(3) Az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltárának illetékessége az elmúlt rendszer titkosszolgálati tevékenységének feltárásáról és az Állambiztonsági
Szolgálatok Történeti Levéltára létrehozásáról szóló
törvény 1. § (1) bekezdésében meghatározott iratokra terjed ki.
(4) Az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára
működésének speciális szabályait, valamint az e törvényben meghatározottakon túlmenően ellátandó feladatait a
(3) bekezdésben említett törvény határozza meg.’’
(4) Az Ltv. 23. § (2) bekezdése az alábbi mondattal egészül ki:
,,A kuratórium engedélyezi az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltárában történő tudományos kutatást.’’
(5) A Ttv. mellékletében az államtitokköri jegyzék
151. pontja előtti alcím és a 151. pont helyébe a következő
rendelkezés lép:
,,Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára 151. az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára által kezelt államtitok és szolgálati titok körébe tartozó
adatok védelmére szolgáló rendszerek és intézkedések
adatai
Az államtitokká minősítés leghosszabb érvényességi
ideje: 90 év.’’
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke


text:
400/2017. (HK 11.) HVKF parancsa a Honvédelmi Katasztrófavédelmi Rendszer téli időszakra történő felkészülésének egyes feladatairól.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 49. § (1) bekezdése, a honvédelmi ágazat katasztrófák elleni védekezésének irányításáról és feladatairól szóló 23/2005. (VI. 16.) HM rendelet 24. §-ában foglaltak, valamint a Honvédelmi Ágazati
Katasztrófavédelmi Terv alapján az alábbi
parancsot adom ki: 1. Általános rendelkezések 1. A parancs hatálya a Honvéd Vezérkar Hadműveleti
Csoportfőnökségre (a továbbiakban: HVK HDMCSF), valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
2. Elrendelem a Honvéd Vezérkar és a Magyar Honvédség katonai szervezeteinek katasztrófavédelmi feladatairól
szóló 285/2014. (HK 11.) HVKF intézkedés 1. mellékletében meghatározott Téli Veszélyhelyzetet Felszámoló és
Mentő Csoportok (a továbbiakban: TVFMCS) valamint
Lánctalpas Téli Veszélyhelyzetet Felszámoló és Mentő
Csoportok (a továbbiakban: LTVFMCS) személyi
állományának és technikai eszközeinek kijelölését.
3. A készenlét fokozásának végrehajthatósága érdekében a HKR-be kijelölt TVFMCS-k és LTVFMCS-k számára a megalakításra kötelezett katonai szervezetek parancsnokai készítsenek előzetes számvetéseket, valamint
2017. november 15. és 2018. március 31. között biztosítsák a készenlétbe helyezés feltételeit a Honvédelmi Ágazati Katasztrófavédelmi Terv (a továbbiakban: ÁKT) 8. fejezetében meghatározott módon. Fordítsanak kiemelt
figyelmet az ideiglenes munkacsoportok személyi állományának felszerelésére, kiképzésére.
4. A kijelölt munkacsoportok készenlétbe helyezését
külön parancsra hajtsák végre.
2. A HVK HDMCSF feladata 5. A HVK HDMCSF készítse elő a téli időjárás okozta
katasztrófaveszélyes helyzetek kezelésében történő
honvédségi közreműködésre vonatkozó stratégiai elgondolást.
3. A katonai szervezetek feladatai 6. Az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP), az MH Hadkiegészítő, Felkészítő és Kiképző Parancsnokság (a továbbiakban: MH HFKP), az
MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség Dandár
(a továbbiakban: MH BHD), az MH Egészségügyi Központ, valamint az MH Logisztikai Központ pontosítsa az
alárendelt HKR vezetési elemek 2017. december 23. és
2018. január 2. közötti időszakra vonatkozó elérhetőségeit.
7. Az MH ÖHP, valamint az MH HFKP alárendeltségébe tartozó Nehéz Kétéltű Mentőcsoportok, a Szállító-vontató Csoportok, valamint a speciális készenlétet ellátó Nehéz Földmunkagép és Gépi Romeltakarító Csoport készüljön fel, valamint legyen képes az ÁKT-ban meghatározott
képességein túlmenően:
a) közúti kerekes járművek által nem járható terepen,
havas közúton, hóban rekedt tömegközlekedési eszközök,
személygépkocsik, valamint azok utasai kimentésére;
b) fontosabb útcsomópontok járhatóvá tételére;
c) betegek, rászorultak szállítására halaszthatatlanul
szükséges esetekben; d) elzárt körzetek élelmiszerrel, gyógyszerrel történő ellátására.
8. Az MH ÖHP alárendeltségébe tartozó Légi Kutató-Mentő Készenléti Szolgálat készüljön fel, valamint legyen képes a meghatározott képességein túlmenően:
a) közúti járművek által nem járható terepen, hóban rekedt gépjárművek utasai kimentésében történő közreműködésre;
b) betegek, rászorultak szállítására halaszthatatlanul
szükséges esetekben; c) elzárt körzetek különösen sürgős esetben történő ellátására élelmiszerrel, gyógyszerrel, kis súlyú és terjedelmű
egyéb készletekkel.
9. Az MH ÖHP, az MH HFKP, valamint az MH BHD
intézkedjen a 2., valamint 7. pontban meghatározott munkacsoportjai, eszközei, anyagai, készletei – szükség esetén
gépjárműállománya – téli körülmények közötti tartós
munkavégzéshez szükséges felszereléssel való kiegészítésére. A technikai eszközökön hajtsák végre a téli igénybevételre történő felkészítés feladatait. Az állomány készüljön fel a téli munkavégzésre és segítségnyújtásra, a technikai eszközöket lássák el a terepjárást fokozó eszközökkel
és anyagokkal.
10. Az MH Geoinformációs Szolgálat központi meteorológiai szolgálata az általánosan biztosított meteorológiai
támogatáson felül készítsen 2017. december 22. és 2018.
január 2. közötti időszakban napi rendszerességgel hatnapos időjárás előrejelzést Magyarország területére. Az előrejelzés térjen ki a Magyarország területén várható havazásra, hófúvásra és 2017. december 22-től 2018. január
2-ig naponta kerüljön megküldésre az MH Központi
Ügyelet részére.
4. Záró rendelkezések 11. Ez a parancs az aláírását követő napon lép hatályba.
12. Ez a parancs 2018. március 31-én hatályát veszti.
A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,


text:
1227/2015. (IV. 20.) Korm. határozata a tudatos nemzeti közjogi gondolkodás és a magyar kulturális értékek megőrzése és fejlesztése ügyével összefüggő feladatok finanszírozásáról.
A Kormány felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  igazságügyi miniszter bevonásával tegye meg
a  szükséges intézkedéseket a  tudatos nemzeti közjogi gondolkodás és a  magyar kulturális értékek megőrzése és
fejlesztése ügyével összefüggő feladatok finanszírozásához 2015.  évben szükséges 300,0 millió forint Igazságügyi
Minisztérium részére történő biztosítása érdekében.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
igazságügyi miniszter Határidő: a 2015. évi forrásbiztosításra: 2015. május 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1770/2014. (XII. 18.) Korm. határozata a nemzetpolitikai szempontból kiemelt célok megvalósítása érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a  nemzetpolitikai szempontból kiemelt célok megvalósításának finanszírozásához 647,9 millió forint egyszeri
átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Magyarország 2014.  évi központi költségvetéséről szóló 2013.  évi CCXXX.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 15. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Határon túli magyarok
programjainak támogatása alcím, 1. Nemzetpolitikai tevékenység támogatása jogcímcsoport javára, a  Kvtv.
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére, az  1.  melléklet
szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: nemzetpolitikáért felelős miniszterelnök-helyettes, Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. június 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2017. (I. 11.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Ványa Lászlót 2017. január 15. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2016. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök