text:
16/2015. (V. 15.) NFM utasítása az Európai Unió döntéshozatali tevékenységében való részvétel módjáról és az uniós jogi aktusokkal kapcsolatos minisztériumi feladatok ellátásának és koordinálásának rendjéről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontja alapján – az Európai Unió döntéshozatali rendjében való
hatékony részvétel, a  tárgyalási álláspontok átlátható, felelős kialakítása és képviselete érdekében, valamint az  európai uniós
tagságból fakadó feladatok ellenőrzésével, különösen az uniós jogi aktusok hazai jogba történő átültetésével és érvényesítésével
kapcsolatos feladatok ellátására – a következő utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § (1) Az  utasítást a  Nemzeti Fejlesztési Minisztériumra (a továbbiakban: NFM), valamint a  nemzeti fejlesztési miniszter
(a továbbiakban: miniszter) irányítása és felügyelete alá tartozó központi költségvetési szervekre kell alkalmazni.
(2) Az utasítást az európai uniós döntéshozatali tevékenységben való részvétellel, valamint a jogharmonizációs ügyek
intézésével kapcsolatos jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó eszközök figyelembevételével kell alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 2. § Az utasítás alkalmazásában:
a) Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottság: az Európai Unió döntéshozatali tevékenységében való kormányzati
részvétel összehangolásáról és az  Európai Koordinációs Tárcaközi Bizottságról szóló 1742/2014. (XII. 15.)
Korm. határozat (a továbbiakban: Kormányhatározat) II. fejezete alapján létrehozott és működő koordinációs,
döntés-előkészítő és döntéshozó szervezet (a továbbiakban: EKTB).
b) Az  EKTB NFM-tagja: az  NFM európai uniós és nemzetközi kapcsolatokért felelős helyettes államtitkára
(a továbbiakban: EKTB tag).
c) Szakértői csoport: a  Kormányhatározat III. fejezete szerinti szakértői csoport. Az  NFM által vezetett, illetve
részvételével működő EKTB szakértői csoportokat az 1. melléklet tartalmazza.
d) Tanácsi munkacsoport: az  egyes tanácsi formációk, illetve a  COREPER I és COREPER II döntéseit előkészítő,
a tagállamok képviselőiből álló, meghatározott témák szerint felállított állandó vagy ad hoc jelleggel működő
testület. Az NFM első helyi felelősségébe tartozó tárgyköröket tárgyaló tanácsi munkacsoportok felsorolását
a 2. melléklet tartalmazza.
e) COREPER: az egyes tanácsi formációk üléseit és döntéseit előkészítő, a tagállamok Európai Unió mellett működő
állandó képviselőiből és azok helyetteseiből álló Állandó Képviselők Testülete, amelynek fő feladata, hogy
a  tanácsi formáció elé kerülő döntést igénylő témákban egyeztesse, szükség esetén közelítse a  tagállami
álláspontokat, továbbá a miniszterek számára politikai döntésre előkészítsen egy-egy javaslatot.
f ) Tanács: a tagállamok adott témáért felelős minisztereinek döntéshozó, jogalkotó testülete. Az NFM első helyen
felelős a Közlekedési, Távközlési és Energia Tanács üléseinek előkészítéséért, és társfelelős a Környezetvédelmi
Tanács (klímaügyek), a  Versenyképességi Tanács (űrügyek és fogyasztóvédelem), a  Foglalkoztatási,
Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács (fogyasztóvédelem) és az  Oktatási, Ifjúsági,
Kulturális és Sport Tanács (audiovizuális politika) előkészítésében.
g) Szakbizottsági eljárás: az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 291. cikke, valamint a Bizottság végrehajtási
hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek
megállapításáról szóló 2011. február 16-ai 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelete szerinti eljárás.
Az  NFM első helyi felelősségi körébe tartozó uniós politikák területén működő, a  végrehajtási aktusok
elfogadására létrehozott szakbizottságokat (korábbi komitológiai bizottságokat) és a  felelős szervezeti
egységeket a 3. melléklet tartalmazza.
II. Fejezet
Az Európai Unió döntéshozatali tevékenységében való részvétel szabályai
3. A tanácsi munkacsoportokban való részvétel 3. § (1) A  tanácsi munkacsoportokban a  szakértői csoport vezetője által a  tárgyalt téma szerint, a  Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 33/2014. (X. 10.) NFM utasítás (a továbbiakban: SZMSZ)
alapján hatáskörrel rendelkező főosztály vezetőjének egyetértésével kijelölt szakértő (a továbbiakban: szakértő) vesz
részt. Indokolt esetben, a tanácsi munkacsoportban való részvételre az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező főosztály
vezetőjének egyetértésével minisztériumon kívüli szakértő is kijelölhető. A szakértő határidőben történő kijelöléséről
– a  szakértői csoport vezetőjének felkérésére – az  SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező főosztály vezetője
gondoskodik.
(2) Az  Európai Bizottság által az  adott évre vonatkozóan közzétett munkaprogramban foglalt kiemelt jelentőségű
feladatok alapján, valamint az  Európai Bizottság által közzétett „COM final” jelzésű dokumentumról a  szakértő
a Kormányhatározat 34. pontja szerinti induló tárgyalási álláspontot (alapmandátumot) készít legkésőbb a tervezet
érdemi tárgyalásának kezdetéig. Amennyiben a  téma jelentősége indokolja (különösen Zöld Könyv, Fehér Könyv,
lényeges új szabályozás), a  szükséges – a  várható gazdasági, költségvetési, társadalmi, szakmai és jogi hatásokat
bemutató és elemző – hatástanulmány elkészítéséről is intézkedik. A hatástanulmányt a szakértői csoport vezetője
megküldi az érintett szakértői csoport tagjainak.
(3) Az  induló tárgyalási álláspontot a  szakértői csoport vezetője valamennyi érdekelt bevonásával egyezteti, ideértve
a szakértői csoport tagjait és az érdek-képviseleti és társadalmi szervezeteket, valamint az érintett piaci szereplőket is.
A szükséges egyeztetések lefolytatását követően a kijelölt szakértő jóváhagyás céljából – az SZMSZ szerint hatáskörrel
rendelkező főosztályvezető és a szakértői csoport vezetőjének előzetes egyetértésével – az SZMSZ szerint hatáskörrel
rendelkező államtitkár vagy helyettes államtitkár elé terjeszti az  induló tárgyalási álláspontot. Az  így jóváhagyott
induló tárgyalási álláspontot ezt követően az  EKTB tag elé kell terjeszteni, aki egyetértése esetén megküldi azt
megvitatás és jóváhagyás céljából az EKTB részére, vagy – ilyen tartalmú döntés esetén – gondoskodik a Kormány
részére történő előterjesztés előkészítéséről. Az  EKTB részére benyújtandó induló tárgyalási álláspontról szóló
előterjesztés mintáját a 4. melléklet tartalmazza.
(4) A tanácsi munkacsoport ülésére a tárgyalási álláspontot az előzetesen beérkezett napirend és dokumentum alapján,
a szakértői csoport vezetőjének kezdeményezésére a kijelölt szakértő készíti el a Kormányhatározat 32–36. pontjában
foglalt eljárási rend szerint. A  tárgyalási álláspontot a szakértői csoport vezetője valamennyi érdekelt bevonásával
egyezteti, ideértve a  szakértői csoport tagjait és – amennyiben szükséges – az  érdek-képviseleti és társadalmi
szervezeteket, valamint az érintett piaci szereplőket is. A tárgyalási álláspontot az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező
főosztályvezető és a  szakértői csoport vezetője – és amennyiben az  ügy jelentősége indokolja, az  SZMSZ szerint
hatáskörrel rendelkező államtitkár vagy helyettes államtitkár – hagyja jóvá. A tanácsi munkacsoport ülésére készülő
tárgyalási álláspont formáját az 5. melléklet tartalmazza.
(5) Az EKTB és a Kormány részére benyújtandó tárgyalási álláspontot – az egyéb érdekeltek mellett – az EKTB taggal is
egyeztetni kell. Az  EKTB tag gondoskodik a  tárgyalási álláspontot tartalmazó előterjesztésnek az  EKTB, illetve
a Kormány részére történő benyújtásáról a Kormányhatározatban foglalt eljárási rend és határidők figyelembevételével.
(6) A tárgyalási álláspontot a tanácsi munkacsoport ülésén főszabályként a szakértő vagy a szakértő és a Magyarország
Európai Unió mellett működő Állandó Képviseletének szakdiplomatája (a továbbiakban: szakdiplomata) együtt
képviseli. A szakértő akadályoztatása esetén helyettesítéséről az őt jelölő főosztályvezető vagy a szakértői csoport
vezetője kellő időben gondoskodik.
(7) A tanácsi munkacsoport üléséről a képviseletet ellátó szakértő vagy a szakdiplomata az ülést követő 2 munkanapon
belül írásbeli jelentést készít, amelyet tájékoztatásul elektronikus úton megküld a szakértőt jelölő főosztályvezetőnek,
a szakértői csoport vezetőjének és tagjainak, az EKTB tagnak, indokolt esetben az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező
államtitkárnak vagy helyettes államtitkárnak.
(8) A  jogszabálytervezetek nyelvi ellenőrzéséről, a  tervezetek magyar nyelvű változatának jóváhagyásáról és
a jogász-nyelvészi munkacsoport ülésén képviselendő tárgyalási álláspont kialakításáról és képviseletéről a szakértői
csoport vezetője gondoskodik a kijelölt szakértő által előkészített anyagok alapján. A jogszabálytervezetek magyar
nyelvű változatának rendelkezésre állásáról és jóváhagyásáról nyilatkozó, illetve a tervezettel kapcsolatos esetleges
észrevételeket tartalmazó tárgyalási álláspontot az  illetékes szakértői csoport vezetője megküldi az  érintett
szakdiplomata részére.
4. A COREPER és a Tanács üléseinek előkészítése
4. § (1) A COREPER üléseire a tárgyalási álláspontot a 3. § (4) bekezdésében foglalt eljárási rend szerint a szakértői csoport
vezetőjének kezdeményezésére a  kijelölt szakértő készíti elő és egyezteti. A  COREPER ülésére készülő tárgyalási
álláspontot, amennyiben a  tárgyalási álláspont kialakításának alapjául szolgáló dokumentum megfelelő időben
rendelkezésre áll, a COREPER ülését megelőző EKTB ülését megelőző munkanapon kell eljuttatni elektronikus úton
az  EKTB tag részére. Amennyiben a  tárgyalási álláspont kialakításának alapjául szolgáló dokumentum nem áll
megfelelő időben rendelkezésre, a  kijelölt szakértő a  tárgyalási álláspontot a  dokumentum rendelkezésre állását
követően, a  szükséges szakértői egyeztetések lefolytatását biztosító lehető legrövidebb időn belül készíti elő és
egyezteti, majd juttatja el elektronikus úton az EKTB tag részére.
(2) A  COREPER ülésére készülő tárgyalási álláspontban fel kell tüntetni a  magyar szempontból kiemelten fontos
kérdéseket, illetve ki kell alakítani alternatív megoldási javaslatot is annak érdekében, hogy a  magyar álláspont
az ülésén kialakuló vitához, változó tárgyalási helyzethez igazítható legyen.
(3) A  COREPER ülésének vita nélküli napirendi pontjaihoz készített tárgyalási álláspontban – amennyiben a  COREPER
az  uniós tervezetet elfogadás céljával tárgyalja – külön nyilatkozni kell a  tervezet magyar nyelvű változatának
rendelkezésre állásáról és annak jóváhagyásáról. Amennyiben az  uniós tervezet magyar nyelvű változata nem áll
rendelkezésre, nyelvi fenntartást kell tenni. Amennyiben az uniós tervezet magyar nyelvű változata nem megfelelő,
várakozási fenntartást lehet bejelenteni.
(4) Az  EKTB tag a  tárgyalási álláspontot egyeztetés céljából megküldi az  EKTB Titkárság részére. A  COREPER üléseire
készülő vitás és vita nélküli tárgyalási álláspontok formáit az 5. és 6. melléklet tartalmazza.
(5) Az  NFM első helyi, illetve társfelelősségével előkészített tanácsi formációk ülésére a  tárgyalási álláspontot a  3.  §
(4) bekezdésében foglalt eljárási rend szerint a szakértői csoport vezetőjének kezdeményezésére a kijelölt szakértő
készíti elő és egyezteti. A  tárgyalási álláspontokat az  EKTB taggal is egyeztetni kell. A  tárgyalási álláspontokat
tartalmazó felkészítő anyagot az EKTB tag küldi meg jóváhagyás céljából a tanácsi formáció ülésén részt vevő állami
vezető részére a  tanácsi formáció ülését megelőző 2. munkanap végéig. Amennyiben a  tanácsi formáció ülésére
kialakítandó tárgyalási álláspont alapjául szolgáló dokumentum nem áll megfelelő időben rendelkezésre,
az (1) bekezdésben foglaltakat kell megfelelően alkalmazni. A jóváhagyott tárgyalási álláspontot az EKTB tag megküldi
az EKTB Titkárság részére. A Tanács ülésére készülő tárgyalási álláspont formáját az 5. melléklet tartalmazza.
(6) A  tanácsi formációk ülését megelőzően az  Európai Unió tagállamai által Magyarországra akkreditált nagykövetek
számára tájékoztató tartható az ülésen képviselendő magyar álláspontról. A tájékoztatót az ülésen részt vevő állami
vezető tartja, részére a  felkészítőt az  EKTB tag állítja össze és küldi meg a  tájékoztató megtartását megelőző
munkanapon.
(7) Az  EKTB tag gondoskodik a  Tanács lezajlott üléseiről szóló jelentés öt munkanapon belüli elkészítéséről és
megküldéséről az  EKTB Titkárságnak. A  tanácsülésekről készített jelentés tartalmi és formai követelményeit
a 8. melléklet tartalmazza.
5. A szakbizottsági eljárás 5. § (1) Az  NFM első helyi felelősségébe tartozó uniós jogi aktusokban foglalt feladatok elvégzésére létrehozott
szakbizottságokban a képviseletről az érintett szakértői csoport vezetője az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező
főosztály vezetőjével történt egyeztetést követően gondoskodik. Indokolt esetben az  érintett szakértői csoport
vezetője által az  SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező főosztály vezetőjével történt egyeztetést követően
a  szakbizottságban való részvételre és a  kormányzati álláspont képviseletére minisztériumon kívüli szakértő is
kijelölhető. A kijelölt képviselő személyéről és annak esetleges változásáról az EKTB tagot haladéktalanul tájékoztatni
kell. Az EKTB tag erről az illetékes szakdiplomatán keresztül értesíti az Európai Bizottságot.
(2) A  szakbizottságban képviselendő tárgyalási álláspontot a  szakértő az  érintett szakértői csoportban egyezteti.
A szakbizottságba kijelölt képviselő a szakbizottság ülésén az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező főosztályvezető
és a  szakértői csoport vezetője által előzetesen jóváhagyott tárgyalási álláspontot képviseli. Amennyiben az  ügy
jelentősége indokolja, a tárgyalási álláspontot az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező államtitkárral vagy helyettes
államtitkárral is jóvá kell hagyatni.
(3) A  szakbizottság ülését követően a  kijelölt képviselő a  szakbizottság üléséről 2 munkanapon belül gyorsjelentést,
5 munkanapon belül jelentést készít, amelyet az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező főosztályvezető jóváhagyását
követően tájékoztatásul elektronikus úton megküld a  kiküldetés témája alapján érintett szakértői csoport tagjai,
valamint az Európai Uniós Főosztály részére.
(4) Amennyiben a szakbizottság kiemelt jelentőségű vagy kormányzati döntést igénylő témát tárgyal, az érintett szakértő
által előkészített, a  döntést előkészítő tárgyalási álláspontot bemutató, az  SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező
államtitkár vagy helyettes államtitkár által jóváhagyott előterjesztést az EKTB tag nyújtja be az EKTB részére.
(5) Amennyiben egy szakbizottságban tárgyalt témával kapcsolatban horizontális kérdés merül fel, az EKTB tag beszámol
az EKTB-nek a képviselendő magyar álláspontról és a tárgyalások állásáról.
6. Az EKTB üléseinek előkészítése 6. § (1) Az EKTB ülésein az NFM képviseletét az EKTB tag látja el. Az EKTB heti rendszerességgel tartott üléseinek NFM-en
belüli előkészítését és az  EKTB tag felkészítését – a  Kormányhatározatban foglaltakra is figyelemmel – az  Európai
Uniós Főosztály végzi.
(2) Az EKTB tag feladatai különösen a Kormányhatározatból az NFM-re háruló feladatok elvégzése, a COREPER és a Tanács
üléseire készítendő tárgyalási álláspontok figyelemmel kísérése. Az EKTB tag gondoskodik továbbá a minisztériumi
előterjesztések EKTB részére történő benyújtásáról, elvégzi az EKTB Titkárságon keresztül beérkező előterjesztések és
egyéb anyagok NFM-en belüli egyeztetését, véglegesíti a  képviselendő álláspontot, és gondoskodik az  EKTB
döntéseiből az NFM-re háruló feladatok hatékony elvégzéséről.
7. Az európai uniós intézményi ügyek kezelésének rendje
7. § (1) Az  Európai Unió egyes intézményeibe történő jelölésekre, tagcserékre, valamint az  európai uniós intézmények
székhelyére vonatkozóan a  tárgykör szerint felelős szakértői csoport vezetője alakítja ki a  magyar álláspontra
vonatkozó javaslatot.
(2) Az  EKTB tag gondoskodik – a  Miniszterelnökséggel történt előzetes egyeztetést követően – az  SZMSZ szerint
hatáskörrel rendelkező államtitkár vagy helyettes államtitkár által jóváhagyott előterjesztés EKTB elé terjesztéséről.
8. A jogharmonizációs ügyek intézésének rendje 8. § (1) Az Európai Unió jogának való megfelelés érdekében szükséges jogszabály-előkészítési feladatok teljesítéséről szóló
302/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kormányrendelet) alapján az elfogadott és kihirdetett uniós jogi
aktusokról az  Európai Uniós Főosztály – az  Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételt követő 5 napon
belül  – tájékoztatást küld az  SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező főosztály részére annak érdekében, hogy
a Kormányrendelet 3. § (3) bekezdésében meghatározott határidőre a Kormányrendelet szerinti jogharmonizációs
javaslat elkészítése megfelelően megtörténjen. Erről egyidejűleg tájékoztatást küld a Jogszabály-előkészítő Főosztály
részére.
(2) Az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező főosztály az elkészített jogharmonizációs javaslatot további ügyintézésre
a Jogszabály-előkészítő Főosztály részére továbbítja.
(3) A jogharmonizációs célú jogszabálytervezeteket és előterjesztéseket a jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó
eszközök előkészítéséről, a  más tárcák hatáskörébe tartozó előterjesztések véleményezésének koordinációjáról és
a felkészítés rendjéről szóló utasításban foglaltak szerint kell egyeztetni.
(4) Az  EU PILOT ügyek, a  kötelezettségszegési ügyek és az  Európai Bíróság előtti ügyek kezelésébe az  Európai Uniós
Főosztályt be kell vonni az eljárás minden szakaszában.
9. Az Európai Unió intézményeitől érkező megkeresések kezelési rendje
9. § (1) Az  Európai Unió intézményeitől érkező megkeresések megválaszolásával kapcsolatos egyeztetési feladatokat
az  Európai Uniós Főosztály végzi. Az  Európai Uniós Főosztály a  beérkezett megkeresést véleményezés céljából
megfelelő határidő tűzésével megküldi az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező főosztály részére. Az Európai Uniós
Főosztály az elkészített választ egyezteti a tárgykör szerint illetékes szakértői csoportban.
(2) Az  egyeztetett válaszlevél tervezetét az  Európai Uniós Főosztály terjeszti az  SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező
állami vezető elé jóváhagyásra és aláírásra, majd küldi meg az európai uniós ügyekért felelős miniszter által vezetett
minisztérium részére a további szükséges intézkedések megtétele érdekében. A jóváhagyott választ az Európai Uniós
Főosztály egyidejűleg elektronikus úton megküldi az illetékes szakdiplomata részére is.
10. A további együttműködések rendje és a tájékoztatás
10. § (1) Az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény és a Kormányhatározat VI. fejezete alapján szükséges NFM-en belüli
koordinációs feladatokat az Európai Uniós Főosztály látja el.
(2) Amennyiben az  Országgyűlés valamelyik bizottsága álláspontjavaslatot kér a  minisztertől, arról az  EKTB tagot
a  Parlamenti Kapcsolatok Főosztálya haladéktalanul értesíti. Az  álláspontjavaslatot az  SZMSZ szerint hatáskörrel
rendelkező főosztály szakértője készíti elő, és az illetékes szakértői csoport vezetője egyezteti a szakértői csoportban.
Az  álláspontjavaslatot az  EKTB tag egyezteti az  EKTB-vel, és küldi meg az  SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező
államtitkár vagy helyettes államtitkár útján a Parlamenti Kapcsolatok Főosztálya részére. Az országgyűlési álláspont
javaslat formátumát a 7. melléklet tartalmazza.
(3) Amennyiben az  Országgyűlés vagy annak bármely bizottsága az  NFM-et érintő európai uniós ügyet tárgyal, arról
a Parlamenti Kapcsolatok Főosztálya az EKTB tagot és az SZMSZ szerint hatáskörrel rendelkező főosztály vezetőjét
haladéktalanul értesíti.
(4) Az Európai Parlament magyarországi képviselői és a Kormány együttműködéséből adódó feladatokkal kapcsolatos
NFM-en belüli koordinációt az  Európai Uniós Főosztály látja el. Az  Európai Parlament magyarországi képviselőitől
érkező egyéb megkeresésekre adandó válaszokat az EKTB taggal előzetesen egyeztetni kell.
(5) Az  EKTB tag az  NFM szempontjából kiemelkedő jelentőségű, intézkedést igénylő európai uniós ügyekről heti
rendszerességgel tájékoztatja az SZMSZ szerint működő Vezetői Értekezletet.
(6) Az EKTB tag az EKTB üléseiről készült emlékeztetőt tájékoztatásul megküldi az érdekelt főosztályoknak.
 (7) Az  Európai Uniós Főosztály az  aktuális európai uniós ügyekről heti hírlevélben tájékoztatja az  NFM vezetőit
(főosztályvezető-helyettesek, főosztályvezetők, helyettes államtitkárok, államtitkárok, közigazgatási államtitkár,
kabinetfőnök, miniszter).
III. Fejezet
Záró rendelkezések 11. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti az Európai Unió döntéshozatali tevékenységében való részvétel módjáról és az uniós jogi aktusokkal
kapcsolatos minisztériumi feladatok ellátásának és koordinálásának rendjéről szóló 35/2012. (XII. 7.) NFM utasítás.
Dr. Seszták Miklós s. k.,
 nemzeti fejlesztési miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
108/2009. (XII. 15.) ME határozata szakállamtitkár felmentéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi
LVII. törvény 60. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva – más fontos megbízatására tekintettel –
dr. Forgács Imrét, az Önkormányzati Minisztérium szakállamtitkárát e tisztségéből
– 2009. december 14-i hatállyal – felmentem. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
9/2017. (VI. 28.) MBFH utasítása Tűzvédelmi Szabályzat kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a Magyar Bányászati
és Földtani Hivatal tűzvédelmét az alábbiak szerint szabályozom:
1. Figyelemmel a  tűz elleni védekezésről, a  műszaki mentésről és a  tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 19.  §
(1)  bekezdés, a  tűzvédelmi szabályzat készítéséről szóló 30/1996. (XII. 6.) BM rendelet 2.  § (1)  bekezdés, valamint
az Országos Tűzvédelmi Szabályzatról szóló 54/2014. (XII. 5.) BM rendelet előírásaira, a Magyar Bányászati és Földtani
Hivatal (a továbbiakban: MBFH) tűzvédelmét a melléklet1 szerinti Tűzvédelmi Szabályzat kiadásával szabályozom.
1 Az utasítás mellékletét képező Tűzvédelmi Szabályzat a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal intranet honlapján kerül közzétételre.
2. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. Hatályát veszti a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal elnökének
a) a Budapesti Bányakapitányság Tűzvédelmi Szabályzatára kiadott 1/16/2009.,
b) a Hivatal Budapesti Központi telephelyének Tűzvédelmi Szabályzatára kiadott 1/17/2009.,
c) a Miskolci Bányakapitányság Tűzvédelmi Szabályzatára kiadott 1/18/2009.,
d) a Pécsi Bányakapitányság Tűzvédelmi Szabályzatára kiadott 1/19/2009.,
e) a Szolnoki Bányakapitányság Tűzvédelmi Szabályzatára kiadott 1/20/2009. és
f ) a Veszprémi Bányakapitányság Tűzvédelmi Szabályzatára kiadott 1/21/2009.
MBFH számú utasítása.
Zelei Gábor s. k.,
 elnökhelyettes


text:
391/2014. (X. 16.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés f )  pontja, illetve a  Magyarország címerének és zászlajának használatáról,
valamint állami kitüntetéseiről szóló 2011. évi CCII. törvény 18.  § (1)  bekezdése alapján – a  miniszterelnök
előterjesztésére –
a magyar ipar és az  egész magyar nemzetgazdaság szempontjából meghatározó jelentőségű kecskeméti
Mercedes-Benz gyár első igazgatójaként végzett kiemelkedő színvonalú munkája elismeréseként
Frank Klein, a  Daimler AG egész világra kiterjedő transzportergyártásának vezetője, a  Mercedes-Benz kecskeméti
gyárának első ügyvezető igazgatója részére,
a magyar–német kétoldalú parlamenti kapcsolatok elmélyítése érdekében végzett és a  Magyarország tényeken
alapuló megítélését elősegítő tevékenysége elismeréseként
Karl Holmeier Bundestag-képviselő részére,
a magyarság múltjának és jelenének megismertetését, anyanyelvünk, hagyományaink ápolását szolgáló
tevékenységéért, valamint a Kárpát-medencébe irányuló karitatív és szociális segítségnyújtás szervezéséért
Kucsera János, a müncheni Széchenyi Kör elnöke részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
tisztikeresztje
polgári tagozata; a magyar–német kapcsolatok, különösen az  Altomünster és Nagyvenyim községek közötti partnerség
fejlesztésében végzett két évtizedes, Magyarország bajorországi megítélését pozitívan befolyásoló tevékenysége
elismeréseként
Konrad Wagner Altomünster község volt polgármestere részére a
MAGYAR ÉRDEMREND
lovagkeresztje
polgári tagozata kitüntetést adományozom. Budapest, 2014. október 7.
Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
6/2013. (I. 22.) ME határozata főiskolai tanárok kinevezéséről.
A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben – az emberi erőforrások
miniszterének a fenntartóval egyetértésben tett előterjesztésére –
dr. Fórizs Lászlót és
dr. Schreiner Dénes Tituszt
– 2013. február 15-ei hatállyal – főiskolai tanárrá kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
39/2010. (VI. 4.) ME határozata a Katonai Biztonsági Hivatal főigazgatójának felmentéséről.
A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 12. §-ának (1) bekezdésében foglalt jogkörömben – a honvédelmi
miniszter előterjesztésére –
dr. Kovácsics Ferenc altábornagyot, a Katonai Biztonsági Hivatal főigazgatóját e tisztségéből
– 2010. június 5-ei hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
123/2012. (V. 10.) KE határozata főigazgatói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés m) pontja alapján Haszonicsné dr. Ádám Máriát a Köztársasági Elnöki Hivatal
főigazgatójává 2012. május 11-ei hatállyal kinevezem. Budapest, 2012. május 10.
Dr. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
82/2011. (III. 28.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére
dr. Szabó László nyugállományú orvos ezredesnek, a Magyar Honvédség Dr. Radó György Honvéd Egészségügyi
Központ Preventív Igazgatóság főorvosának, igazgató-helyettesnek a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(katonai tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. március 7. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1312/2012. (VIII. 23.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a Kaposvári Zsidó Hitközség
támogatásához 3,5 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt
rész tekintetében visszafizetési kötelezettséggel a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi
CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 55. Egyházi célú központi költségvetési hozzájárulások alcím, 7. Egyházi épített örökség
védelme és egyéb beruházások jogcímcsoport javára, a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli
kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: átcsoportosításra: azonnal
elszámolásra és a visszafizetési kötelezettség teljesítésére: 2012. december 15.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
148/2012. (XII. 13.) ME határozata a Nemzetközi Távközlési Egyesület 2012. Nemzetközi Távközlési Világértekezletén való részvételről.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a nemzeti fejlesztési miniszter és a külügyminiszter előterjesztése alapján
1. egyetértek azzal, hogy a Nemzetközi Távközlési Egyesület 2012. december 3–14. között az Egyesült Arab
Emirátusokban tartandó Nemzetközi Távközlési Világértekezletén Magyarország Kormányát képviselő küldöttség
vegyen részt; 2. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a küldöttség tagjait a külügyminiszterrel egyetértésben jelölje ki;
3. felhívom a külügyminisztert, hogy a küldöttség részére a részvételhez szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
4. felhatalmazom a nemzeti fejlesztési minisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a Nemzetközi Távközlési
Világértekezlet záró okiratát kézjegyével lássa el. Dr. Semjén Zsolt s. k.,
miniszterelnök-helyettes


text:
86/2011. (XI. 10.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve
mintapéldányának, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás
alapján meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 127/2011. (VII. 26.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 127/2011. (VII. 26.) OVB határozatában magánszemély által
benyújtott országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítését megtagadta.
Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyet ért e ön azzal, hogy olyan bérezésre van szükség
Magyarországon, amely elismeri a dolgozók munkáit, és keveseket késztet hitel felvételre?”
Az OVB határozata indokolásában utalt arra, hogy az Alkotmány 28/B. § (1) bekezdése szerint országos népszavazás
tárgya csak az országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet, mely feltételnek a népszavazási kezdeményezés nem
tesz eleget. Megállapította az OVB azt is, hogy az aláírásgyűjtő ív mintapéldányán szereplő kérdés nem felel meg
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény 13. § (1) bekezdésében foglalt
egyértelműség követelményének. Az OVB utalt arra, hogy a népszavazásra bocsátott kérdésnek mind a
választópolgár, mind a jogalkotó számára egyértelműnek kell lennie. Az OVB álláspontja szerint a kérdés nem
egyértelmű, a magyar nyelvtan szabályainak nem felel meg, ezáltal annak pontos tartalma nem állapítható meg.
A kérdés valójában több kérdést von egységbe, amelyek külön-külön is megválaszolhatók. A választópolgárnak nincs
lehetősége megkülönböztetést tenni, és részkérdésenként véleményt nyilvánítani a kezdeményezésről.
2. Az OVB határozata a Magyar Közlöny 88. számában, 2011. július 26-án jelent meg. A kezdeményező a törvényes
határidőn belül kifogást nyújtott be, melyben kérte, hogy az Alkotmánybíróság a 127/2011. (VII. 26.) OVB határozatot
semmisítse meg, és az OVB-t utasítsa új eljárásra. Véleménye szerint a határozat jogszabálysértő, és a kérdést
hitelesíteni kellett volna, mert az a választópolgárok számára egyértelmű.
3. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
határozata ellen beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. § (2) bekezdése a) – c) pontjaiban, illetve a Ve. 130. §
(1) bekezdésében foglalt feltételeknek, valamint, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el. [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342,
344.] Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével
összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]
Az Alkotmánybíróság a határozattal szemben benyújtott kifogás érveit nem találta megalapozottnak. Az OVB a
kifogásolt határozatban az aláírásgyűjtő ív hitelesítését jogszerűen tagadta meg, ezért az Alkotmánybíróság az
OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve, az indokok helyességére tekintettel a 127/2011. (VII. 26.) OVB
határozatot helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2011. november 8. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1338/2015. (V. 27.) Korm. határozata a szélessávú hálózatok fejlesztését elősegítő kormányzati intézkedésekről.
A Kormány annak érdekében, hogy a Digitális Nemzet Fejlesztési Programmal összefüggésben a nagyléptékű hálózatfejlesztési
projektek megvalósítását elősegítse, valamint a kapcsolódó ügyintézést átláthatóvá és kiszámíthatóvá tegye
 1. felhívja az  érintett minisztereket, hogy tegyék meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
az  irányításuk, illetve felügyeletük alatt álló, az  elektronikus hírközlésről szóló törvény által támasztott
kötelezettséggel terhelt ingatlanvagyonnal rendelkező tulajdonosi joggyakorló, vagy ha az  érintett ingatlan
tekintetében van kijelölt vagyonkezelő, akkor a vagyonkezelő
a) a  szélessávú infrastruktúra-fejlesztésekhez szükséges tulajdonosi hozzájárulásra vonatkozó eljárás
(a továbbiakban: eljárás) eljárásrendjét egységesítse, egyszerűsítse, ennek keretében az eljárások időtartama
lehetőség szerint ne haladja meg a 30 napot,
b) a  következő információkat a  saját honlapján megjelentesse: eljárásokra vonatkozó szabályok, eljárásrendek
közérthető formában, vonatkozó díjszámítási modell, ügyintézésben illetékes szerv elérhetősége,
Felelős: érintett miniszterek
Határidő: 2015. június 30.
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzetgazdasági minisztert,
hogy vizsgálják meg az  egyes állami tulajdonosi joggyakorlói vagy vagyonkezelői hozzájárulások beszerzésében
a  Kormányzati Informatikai Fejlesztési Ügynökség keretén belül működő Szupergyors Internet Projektiroda
közvetítőként történő fellépésének szükségességét, és annak indokoltsága esetén tegyenek javaslatot annak hazai,
illetve európai uniós forrásból történő finanszírozására,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2015. június 30.
3. felkéri a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökét, hogy a  Miniszterelnökség és az  illetékes szakmai kamara
bevonásával 2015. szeptember 30-ig dolgozzon ki a településrendezési eszközök hírközlési szakági munkarészével
kapcsolatos szakmai elvárásokat és speciális követelményeket tartalmazó módszertant, és azt tegye hozzáférhetővé
a hírközlési szakági tervezők számára.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2015. (IV. 20.) MNB rendelete a „Duna-Ipoly Nemzeti Park” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013.  évi CXXXIX.  törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank „Duna-Ipoly Nemzeti Park” megnevezéssel 2000  forintos címletű rézötvözetű emlékérmét
bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2015. április 22. 2. § (1) Az emlékérme fekvő téglalap alakú, réz (75%) és nikkel (25%) ötvözetéből készült, súlya 27 gramm, mérete
26,4x39,6 mm, széle sima.
(2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben a  Dunakanyar Zebegény–Visegrád közötti folyószakaszának ábrázolása
látható, előtérben, jobb oldalon a havasi cincérrel, a Duna-Ipoly Nemzeti Park címerállatával. A bal felső sarokban,
négy vízszintes sorban a „2000” értékjelzés, a „FORINT” felirat, valamint – a névérték első számjegye alatt – a „2015”
verési évszám és a „BP.” verdejel olvasható. Az emlékérme szélén, jobb oldalon, egymás alatti két vízszintes sorban
a „havasi” és a „cincér”, lent a „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható. Az  emlékérme előlapjának képét az  1.  melléklet
tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a középmezőben a Dunakanyar Zebegény–Visegrád közötti látképének ábrázolása látható.
Az emlékérme felső részén, középen, egymás alatti két vízszintes sorban a „DUNA-IPOLY” és a „NEMZETI PARK”, lent,
középen – a  látkép ábrázolásában elhelyezve, kézírással – a „Dunakanyar” felirat olvasható. Az  emlékérme jobb
alsó szélén – a  látkép ábrázolásában elhelyezve – Kósa István tervezőművész mesterjegye látható. Az  emlékérme
hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2015. április 22-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
3/2010. (XI. 16.) Tü. hat. Határozat az Alkotmánybíróság főtitkárának megválasztásáról.
Az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló, módosított és egységes szerkezetbe foglalt 3/2001. (XII. 3.) Tü. határozat közzétételéről szóló 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat 2. § (3) bekezdés c) pontja alapján
a teljes ülés dr. Bitskey Botondot 2011. január 1-jétől az Alkotmánybíróság főtitkárának megválasztotta.
Budapest, 2010. november 16. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
30/2016. (VIII. 31.) NGM rendelete a szakképzési kerettantervekről.
A szakképzésről szóló 2011.  évi CLXXXVII.  törvény 89.  § e), f ), g), h) és j)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1., 14., 15. és 16.  pontjában megállapított
feladatkörömben eljárva – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 16.,
22. és 29.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszterrel, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48.  § 3., 5., 9., 10., 12. és 13.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró emberi
erőforrások miniszterével, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65. § 1., 3., 4., 5.,
6., 8., 10. és 11.  pontjában meghatározott feladatkörében eljáró földművelésügyi miniszterrel, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 77.  §-ában meghatározott feladatkörében eljáró honvédelmi miniszterrel,
valamint a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109.  § 11. 13. és 15a.  pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési miniszterrel egyetértésben, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48. § 15. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások minisztere
véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § A rendelet hatálya – fenntartóra tekintet nélkül – kiterjed
a) a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: Nkt.) szerinti szakképző iskolára vagy
szakképző iskolai feladatot ellátó többcélú intézményre (a továbbiakban együtt: szakképző iskola),
b) a szakképző iskola pedagógusaira, szakoktatóira, óraadóira, valamint gyakorlati oktatóira,
c) a  szakképzésről szóló 2011.  évi CLXXXVII.  törvény (a  továbbiakban: Szt.) 2.  § 14.  pontjában meghatározott
gyakorlati képzést folytató szervezetekre. 2. Szakképzési kerettantervek 2. § (1) Az  Országos Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló 150/2012.
(VII. 6.) Korm. rendeletben szereplő, iskolai rendszerű szakképzésben oktatható szakképesítések, szakképesítésráépülések, valamint az  iskolai rendszerű szakképzésben e  rendelet alapján oktatható szakképesítések,
részszakképesítések, továbbá a  Szakképzési Hídprogramban oktatható részszakképesítések felsorolását
– a (2)–(6) bekezdés szerinti tagolásban – az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Az 1. mellékletben felsorolt
a) szakképesítések szakközépiskolai szakképzési kerettanterveit a 2. melléklet,
b) szakképesítések szakgimnáziumi szakképzési kerettanterveit a 3. melléklet,
c) szakközépiskolai, valamint szakgimnáziumi szakképesítés-ráépülések szakképzési kerettanterveit
a 4. melléklet
tartalmazza. (3) Az  iskolai rendszerű szakképzésben szakiskolában oktatható két évfolyamos, speciális kerettanterveket
az 5. melléklet tartalmazza.
(4) Az  iskolai rendszerű szakképzésben szakiskolában oktatható négy évfolyamos, speciális kerettanterveket
a 6. melléklet tartalmazza.
(5) A  rövidebb képzési idejű részszakképesítés megszerzésére irányuló Szakképzési Hídprogram szakképzési
kerettanterveit a 7. melléklet tartalmazza.
(6) A  hosszabb képzési idejű részszakképesítés megszerzésére irányuló Szakképzési Hídprogram szakképzési
kerettanterveit a 8. melléklet tartalmazza.
(7) A Szakképzési Hídprogram közismereti kerettanterveit a 9. melléklet tartalmazza.
3. A szakképzési kerettanterv alkalmazására vonatkozó szabályok 3. § (1) A  szakképző iskola az  Nkt. 5.  § (1)  bekezdés c) és d)  pontjában meghatározott pedagógiai szakaszokhoz a  2.  §
(2)  bekezdésében meghatározott iskolatípusra, továbbá az  egyes sajátos szakképzési célok teljesítéséhez
e rendelettel kiadott szakképzési kerettanterveket alkalmazza az e rendeletben foglaltakra figyelemmel.
(2) A szakképzési kerettanterv a nappali rendszerű iskolai oktatásban alkalmazandó óraszámokat tartalmazza.
4. § (1) A szakközépiskolai szakképesítésre kiadott szakképzési kerettanterv tartalmazza
a) az Nkt. 13. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott szakképzési évfolyamokon folyó képzés, valamint
b) az Szt. 23. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott, két szakképzési évfolyamon folyó képzés
óratervét.
(2) A szakgimnáziumi szakképesítésre kiadott szakképzési kerettanterv egyaránt tartalmazza
a) az Nkt. 12. § (1) bekezdése szerinti képzés, valamint
b) az Nkt. 12. § (4) bekezdése szerinti képzés
óratervét.
(3) A  szakgimnáziumi szakképesítésre kiadott szakképzési kerettanterv – amennyiben a  szakképesítés ágazatba
besorolásra került – tartalmazza az  adott szakképesítés ágazata szerinti közös kerettantervi elemeket, valamint
a szakgimnáziumi érettségi keretében megszerezhető szakképesítések szakmai tartalmait.
5. § (1) A  nappali oktatás munkarendjétől eltérő munkarend szerint szervezett felnőttoktatás keretében folytatott
szakképzésben a szakképző iskola a szakképzési kerettanterveket adaptálja.
(2) A nemzetiségi oktatásban részt vevő szakképző iskola a nemzetiség óvodai nevelésének irányelve és a nemzetiség
iskolai oktatásának irányelve kiadásáról szóló miniszteri rendelettel, a  két tanítási nyelvű szakképző iskola a  két
tanítási nyelvű iskolai oktatás irányelvének kiadásáról szóló miniszteri rendelettel összhangban alkalmazza
az e rendelettel meghatározott szakképzési kerettantervet.
6. § (1) A  Szakképzési Hídprogramban oktatható részszakképesítések közismereti kerettantervei egyaránt tartalmazzák
a 7. és a 8. mellékletben szereplő szakképzési kerettantervekhez kapcsolódó közismereti óraterveket.
(2) A 7. melléklet szerinti szakképzési kerettantervekhez a 9. melléklet szerinti közismereti kerettantervek A megjelölésű
óraszámait kell alkalmazni.
(3) A 8. melléklet szerinti szakképzési kerettantervekhez a 9. melléklet szerinti közismereti kerettantervek B megjelölésű
óraszámait kell alkalmazni.
7. § (1) A  szakképzési kerettanterv az  egyes évfolyamok között összefüggő szakmai gyakorlati óraszámokat határoz meg.
Az óraszámok az összefüggő nyári gyakorlat egészére vonatkoznak, amelynek keretében az összes felsorolt elemet
kötelezően oktatni kell.
(2) A szakképző iskola a szakképzési kerettanterveket a kerettanterv szerinti tanévenkénti tagolásnak megfelelően építi
be a szakmai programjába, és kiegészíti az iskola helyi sajátosságai alapján.
(3) A  szakképzési kerettanterv nem kötelezően alkalmazandó elemei a  tantárgyak témaköreire meghatározott
óraszámok, valamint a  szakképzési kerettanterv ajánlásként megfogalmazott elemei. A  szakképző iskola a  nem
kötelező elemeket a szakmai programjában szabadon alkalmazhatja vagy azoktól eltérhet.
4. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet 2016. szeptember 1-jén lép hatályba.
9. § A rendelet hatálybalépését megelőzően indult iskolai rendszerű szakképzésben folyó képzéseket – az  Országos
Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló 150/2012. (VII. 6.)
Korm.  rendelet 9.  § (11)  bekezdésének figyelembevételével – a  megkezdésükkor hatályos szabályok alapján kell
befejezni.
10. § Hatályát veszti a szakképzési kerettantervekről szóló 14/2013. (IV. 5.) NGM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1/2010. (I. 8.) PM rendelete az ISIN azonosítóról.
A tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény 451. § (2) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a pénzügyminiszter
feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § g) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el: 1. § Az ISIN azonosítót a kérelmező által megadott adatok alapján a központi értéktár adja ki.
2. § (1) Az ISIN azonosítót az értékpapír forgalomba hozatalát megelőzően a kibocsátó, egyéb tőzsdei termék kereskedését
megelőzően az a tőzsdei tevékenységet végző szervezet köteles megkérni, amely által működtetett tőzsdén azt
forgalmazzák. (2) A kibocsátó, illetőleg a tőzsdei tevékenységet végző szervezet (a továbbiakban: kérelmező) az ISIN azonosító kiadását
– az (5) bekezdésben meghatározott eset figyelembevételével – értékpapír esetén az 1. mellékletben, egyéb tőzsdei
termék esetén a 2. mellékletben meghatározott adatok központi értéktárral való közlésével igényli.
(3) A kérelmező a központi értéktárral közölt adatok változását, valamint az ISIN azonosító törlését megalapozó
körülményt annak bekövetkeztétől számított 30 napon belül bejelenti a központi értéktárnak.
(4) Az e rendeletben meghatározott adatokat a kérelmező papír alapú okiraton vagy – a központi értéktár által biztosított
esetekben – elektronikus úton juttatja el a központi értéktárhoz. Az adatok papír alapú okiraton történő bejelentésére
szolgáló adatlap letölthető a központi értéktár honlapjáról, valamint kérelemre a központi értéktár azt a kérelmező
rendelkezésére bocsátja. Az elektronikus úton történő bejelentés a központi értéktár által működtetett felületen
keresztül tehető meg. (5) A tőzsdei tevékenységet végző szervezet az ISIN azonosító kiadására vonatkozóan jogosult külön megállapodást kötni
a központi értéktárral a 2. mellékletben meghatározott adatok átadásának e rendeletben meghatározottól eltérő
feltételeiről. 3. § (1) Az ISIN azonosítót alkotó – betűkből és számjegyekből álló – jelsorozat tizenkét elemből áll.
(2) A jelsorozat első két eleme a kibocsátás országának azonosítására szolgáló latin betű.
(3) A jelsorozat harmadik elemtől tizenegyedik elemig terjedő része az értékpapír, illetőleg egyéb tőzsdei termék belföldi
azonosító sorszáma. (4) A jelsorozat tizenkettedik eleme az ellenőrzőszám.
(5) Az azonosító sorszám és az ellenőrzőszám arab számjegyekből áll.
4. § (1) Az egy sorozatba tartozó értékpapírok – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – azonos ISIN azonosítóval rendelkeznek.
(2) Átmeneti időszak alatt eltér az egy sorozatba tartozó, később forgalomba hozott értékpapírok ISIN azonosítója
a korábban forgalomba hozott értékpapírok ISIN azonosítójától, amennyiben
a) az egy sorozaton belül eltérő időpontban forgalomba hozott értékpapírok átmenetileg nem azonos jogokat
testesítenek meg, vagy b) tőzsdén már jegyzett értékpapírral azonos értékpapír-sorozatba tartozó értékpapírok forgalomba hozatala
esetén a később forgalomba hozott értékpapírok ugyanazon tőzsdére történő bevezetésére nem a forgalomba
hozatallal egyidőben kerül sor. 5. § (1) A kiadott ISIN azonosítóról és az ahhoz kapcsolódóan nyilvántartott adatokról a központi értéktár igazolást állít ki,
amelyet 3 munkanapon belül postai vagy elektronikus úton küld meg a kérelmező részére.
(2) A központi értéktár honlapján közzéteszi az általa kiadott ISIN azonosítók listáját.
6. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti az értékpapírkód elemeinek tartalmi meghatározásáról szóló 37/1996. (XII. 28.) PM rendelet.
(3) A (2) bekezdés az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti. E bekezdés az e rendelet hatálybalépését
követő második napon hatályát veszti. Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


text:
1388/2017. (VI. 27.) Korm. határozata Magyarország Kormánya és Salgótarján Megyei Jogú Város Önkormányzata közötti együttműködési megállapodás végrehajtásával összefüggő feladatokról.
A Kormány a  Modern Városok Program keretében 2017. március 21. napján együttműködési megállapodást (a  továbbiakban:
Megállapodás) kötött Salgótarján Megyei Jogú Város Önkormányzatával (a  továbbiakban: Önkormányzat) a  város további
fejlődése és megújulása érdekében. A Kormány a Megállapodásban foglaltak eredményes kormányzati, valamint a végrehajtás
Miniszterelnökséget vezető miniszter útján történő koordinációját biztosítva a következőkről határoz:
 1. A Kormány Salgótarján elérhetőségének javítása és a helyi tömegközlekedés korszerűsítése érdekében
a) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon Salgótarján országos gyorsforgalmi úthálózatba
való bekötésének megvalósításáról a  21. számú főút M3 autópálya – Salgótarján közötti szakaszának
2×2 sávossá bővítésével;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. december 31.
b) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a Salgótarjánt elkerülő,
az országhatárral is összeköttetést biztosító négysávos útszakasz kiviteli terveinek elkészítése érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2019. december 31.
c) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  nemzetgazdasági minisztert és a  Miniszterelnökséget
vezető minisztert, hogy az  Önkormányzat részvételével alakítsanak munkacsoportot Salgótarján
tömegközlekedésének elektromos alapokra helyezésének vizsgálatára, továbbá a vizsgálat alapján tegyenek
javaslatot a Kormány számára;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a munkacsoport megalakítására azonnal
 a javaslattételre 2017. augusztus 31.
d) felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket egy új helyi autóbuszpályaudvar és P+R parkoló kialakítása érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2019. augusztus 31.
e) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Önkormányzat bevonásával, a  d)  alpont végrehajtásával
összhangban vizsgálja meg a  jelenleg autóbusz-pályaudvarként működő terület egyéb célú hasznosítási
lehetőségeit, és a vizsgálat alapján tegyen javaslatot a Kormány számára a terület további hasznosítására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. december 31.
2. A Kormány a város és térsége gazdasági fejlődésének elősegítése érdekében
a) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  Önkormányzat
részvételével alakítsanak munkacsoportot, amelynek keretében vizsgálják meg Salgótarján energiaellátását
szolgáló, megújuló energiatermelési és -szolgáltatási rendszer kialakításának lehetőségét, továbbá a vizsgálat
alapján tegyenek javaslatot a Kormány számára;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a munkacsoport megalakítására azonnal
 a javaslattételre 2017. augusztus 31.
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, a  földművelésügyi minisztert és a  Miniszterelnökséget vezető
minisztert, hogy az  Önkormányzat részvételével alakítsanak munkacsoportot a  környezetkímélő
hulladékgazdálkodás lehetőségének vizsgálatára, továbbá a vizsgálat alapján tegyenek javaslatot a Kormány
számára;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 földművelésügyi miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a munkacsoport megalakítására azonnal
 a javaslattételre 2017. december 31.
c) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  Önkormányzat bevonásával tegye meg a  szükséges
intézkedéseket a  városban található barnamezős területek felszámolására és részben ipari parki
hasznosítására, valamint az ezeken felül szükséges, további új ipari parki területek kialakítására;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. december 31.
d) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy vizsgálja meg a  salgótarjáni öblösüveggyártás további
fejlesztésének és fenntartásának lehetőségeit, és a vizsgálat eredményéről tájékoztassa a Kormányt.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: a Kormány tájékoztatására 2017. december 31.
3. A Kormány támogatja Salgótarjánban a helyi oktatás fejlesztését, melynek keretében
a) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegyék meg a  szükséges
intézkedéseket a kereskedelem és a vendéglátás modern oktatási lehetőségeinek megteremtése érdekében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. augusztus 31.
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  helyi adottságok és
munkaerőpiaci igények figyelembevételével vizsgálják meg a  duális képzés indításának és fenntartásának
lehetőségeit, és a vizsgálat eredménye alapján tegyenek javaslatot a Kormány részére.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2017. augusztus 31.
4. A Kormány támogatja Salgótarján városának egészségügyi és sportfejlesztéseit, ennek keretében
a) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a Szent Lázár Megyei
Kórház fejlesztése érdekében, ennek keretében gondoskodjon a  városban egy új onkológiai központ
létrehozásáról;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. augusztus 31.
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjanak egy
50 méteres uszodát magában foglaló, új városi sport- és rekreációs központ megvalósításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. augusztus 31.
c) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  b)  alpont végrehajtásával összhangban gondoskodjon
a Kercseg-lapos felé vezető út felújításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2019. augusztus 31.
d) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjanak
az Öblös-sporttelepen egy új atlétikai pálya kialakításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2018. június 30.
e) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy vizsgálják meg egy
új jégcsarnok megépítésének lehetőségét, és a  vizsgálat alapján tegyenek javaslatot a  Kormány részére
a fejlesztés megvalósítására.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: a javaslattételre 2017. december 31.
5. A Kormány támogatja a térség turisztikai vonzerejének fejlesztését, ennek érdekében
a) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vizsgálja meg az  „Üveglandia Ipartudományi Kalandpark”
megvalósításának lehetőségeit, és a vizsgálat alapján tegyen javaslatot a Kormány számára;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a javaslattételre 2017. december 31.
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy vizsgálja meg a  Novohrad-Nógrád Geopark, mint a  világ első
határon átnyúló UNESCO globális geoparkjának fejlesztési lehetőségeit, és a  vizsgálat alapján tegyen
javaslatot a Kormány számára.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a javaslattételre 2017. december 31.
6. A Kormány támogatja Salgótarján kulturális, lelki és egyházi életének a fellendítését, ennek érdekében
a) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és a  nemzeti fejlesztési
minisztert, hogy gondoskodjanak a  Főplébánia templom és környezetének megújításához szükséges
intézkedések megtételéről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a fejlesztés megvalósítására 2019. augusztus 31.
b) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét és a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy az  érintett
egyházak, felekezetek bevonását is biztosító munkacsoport keretében vizsgálják meg a  város egyházi
életének, illetve intézményeinek további fejlesztési lehetőségeit, valamint a  vizsgálat alapján tegyenek
javaslatot a Kormány számára;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: a munkacsoport megalakítására azonnal
 a javaslattételre 2017. december 31.
c) felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert és a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az Önkormányzattal
együttműködve hozzanak létre munkacsoportot, ennek keretében dolgozzák ki a  főtér és a  városközpont
rehabilitációjának koncepcióját, továbbá tegyenek javaslatot a koncepció megvalósítására.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a munkacsoport megalakítására azonnal
 a javaslattételre 2017. december 31.
7. A Kormány
a) felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy – a  kormányzati tevékenység összehangolásáért
való feladat- és hatáskörében – gondoskodjon a  Megállapodásban, illetve a  jelen kormányhatározatban
meghatározott feladatok végrehajtásának koordinálásáról;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: folyamatos
b) felhívja az  1–6.  pontban felelősként megjelölt minisztereket, hogy az  Önkormányzattal együttműködve
az  1–6.  pont szerinti fejlesztések előrehaladása során folyamatosan vizsgálják az  európai uniós források
bevonásának lehetőségeit;
Felelős: az 1–6. pontban felelősként megjelölt miniszterek
Határidő: folyamatos
c) felkéri az  Önkormányzatot, hogy a  nemzetgazdasági miniszter bevonásával, az  a)  alpontban foglalt céllal
összhangban, a  vizsgálatok eredménye alapján kezdeményezze az  integrált területi program módosítását
az európai uniós források bevonása érdekében;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az a) alpont végrehajtásához igazodva, a vizsgálatok végrehajtását követően azonnal
d) felhívja az  1–6.  pontban felelősként megjelölt minisztereket, hogy – szükség szerint az  Önkormányzattal
egyeztetve – határozzák meg a  Megállapodásban foglaltak ütemezett megvalósításához szükséges
2017., 2018. és 2019. évi indikatív forrásigényeket, és tájékoztassák ezen forrásigényekről
a Miniszterelnökséget vezető minisztert;
Felelős: az 1–6. pontban felelősként megjelölt miniszterek
Határidő: azonnal
e) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  1.  pont c) és e)  alpontjában, 2.  pont a) és b)  alpontjában,
4. pont b)–e) alpontjában, az 5. pontban, valamint 6. pont c) alpontjában foglalt feladatok végrehajtásának
előkészítése érdekében az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet 101/A.  §-a alapján biztosítson 1 000 000 000 forint vissza nem térítendő támogatást
az Önkormányzat részére;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az f ) alpont végrehajtását követően azonnal
f ) az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
az e) alpontban meghatározott feladat elvégzéséhez szükséges források biztosítása érdekében 1 000 000 000 forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím, 78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére, a
Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
33. Hazai fejlesztési programok alcím, 4. Hazai fejlesztési programok célelőirányzat jogcímcsoport javára,
az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
34/2018. (III. 7.) Korm. rendelete a nyugellátásokban és egyes más ellátásokban részesülő személyek részére juttatandó Erzsébet-utalványról.
A Kormány elkötelezett, hogy az  idősebb nemzedék és a  nyugellátásban részesülők is megbecsülést kapjanak, hiszen
évtizedeken át azért dolgoztak, hogy az ország talpra álljon és gyarapodjon.
Ennek érdekében – kiemelten fontosnak tartva, hogy a  nyugdíjasok is részesülhessenek a  magyar állampolgárok közös
erőfeszítésének köszönhetően erősödő magyar gazdaság eredményeiből – a Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében
meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § (1) Egyszeri juttatásként, egy alkalommal személyenként 10 000 forint értékű Étkezési Erzsébet-utalványban kell
részesíteni azt a személyt, akinek 2018 márciusában
 1. öregségi nyugdíjat,
 2. özvegyi nyugdíjat,
 3. szülői nyugdíjat,
 4. árvaellátást,
 5. baleseti hozzátartozói nyugellátást,
 6. mezőgazdasági szövetkezeti öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékot,
 7. mezőgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékát,
 8. korhatár előtti ellátást,
 9. szolgálati járandóságot,
10. átmeneti bányászjáradékot,
11. táncművészeti életjáradékot,
12. rokkantsági ellátást,
13. rehabilitációs ellátást,
14. baleseti járadékot,
15. rokkantsági járadékot,
16. bányászok egészségkárosodási járadékát,
17. fogyatékossági támogatást,
18. vakok személyi járadékát,
19. a  Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján
folyósított ellátást,
20. polgármesterek közszolgálati járadékát,
21. a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti kiegészítő rokkantsági támogatást,
22. a  honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerinti kiegészítő hozzátartozói támogatást,
23. a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti árvák kiegészítő támogatását,
24. kormányrendelet alapján a  társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 62.  §-ában
foglaltak szerint emelendő, az  egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedésekkel vagy semmissé
nyilvánított elítéléssel összefüggésben járó emelést vagy
25. nemzeti helytállásért elnevezésű pótlékot
folyósítanak. (2) Az  egyszeri juttatás akkor is egyszer jár, ha a  jogosult több, az  (1)  bekezdés 1–25.  pontjában meghatározott
ellátásban részesül.
(3) A  postai kézbesítés eredménytelensége esetén az  ismételt kiküldés iránti kérelmet a  Magyar Államkincstár
Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnál kell előterjeszteni. A kérelem benyújtásának jogvesztő határideje 2018. május 31.
2. § Az egyszeri juttatást tartalmazó küldemény jogosultak részére történő kézbesítésére postai szolgáltatás keretében
kerül sor. E kézbesítési feladat ellátása a Magyar Posta Zártkörűen Működő Részvénytársaság kizárólagos joga.
3. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök