text:
301/2013. (VII. 29.) Korm. rendelete a Nemzeti Elektronikus Információbiztonsági Hatóság és az információbiztonsági felügyelő feladatés hatásköréről, valamint a Nemzeti Biztonsági Felügyelet szakhatósági eljárásáról.
A Kormány az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény 24. § (1) bekezdés
a)–d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában
 1. adminisztrátori jogosultsággal rendelkező vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás, amelynek során
a  vizsgálatot végző személy rendszergazdai jogosultsággal rendelkezik, és az  eljárás célja, hogy
megfelelőségi listák alapján a teljes informatikai rendszer állapota ellenőrzésre kerüljön;
2. automatizált vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás, amelynek során a  szervezet informatikai
rendszerének a sérülékenységei célszoftverek segítségével kerülnek feltérképezésre;
3. átlagostól jelentősen eltérő elektronikus információs rendszer: a  biztonsági vizsgálattal érintett szervezet
(a továbbiakban: érintett szervezet) elektronikus információs rendszere az átlagostól jelentősen eltér, ha:
a) a rendszer
aa) a külső internetes tartományban több mint 20 IP címen elérhető eszközzel,
ab) több mint 10 webes szolgáltatással,
ac) a belső hálózat tekintetében több mint 50 szerverrel,
ad) több mint 500 munkaállomással,
ae) több mint 5 vezeték nélküli hálózattal, vagy
af ) több mint 500 fős felhasználói létszámmal
rendelkezik, vagy
b) az érintett szervezet több mint három telephelyen rendelkezik a  vizsgálattal érintett elektronikus
információs rendszerrel;
 4. belső vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás, amelynek során a  szervezet informatikai rendszerének
sérülékenységvizsgálata a belső hálózati végpontról közvetlenül történik;
 5. célszoftverek: a  biztonsági vizsgálati eljárás során a  sérülékenységvizsgálat egyes fázisainak végrehajtására
kifejlesztett szoftverek;
 6. emberi tényezőkön alapuló vizsgálat: a  dolgozók általános informatikai felkészültségének, és a  szervezetnél
használt informatikai és információbiztonsági előírások, szabályok betartásának vizsgálata;
 7. felhő alapú számítástechnikai szolgáltatás: olyan szolgáltatás, amelyet a  szolgáltató a  felhasználó számára
nem egy erre a  célra rendelt hardvereszközön, hanem a  saját eszközein elosztva, az  üzemeltetés részleteit
elrejtve üzemelteti, és amelyet a felhasználók interneten keresztül érhetnek el;
8. hálózati végpont: adott informatikai rendszer hálózatához való csatlakozási pont;
 9. kézi vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás, amelynek során a  szervezet informatikai rendszerének
sérülékenységei a  vizsgálatot végző személy által egyedileg, manuálisan összeállított lekérdezések
alkalmazásával kerülnek feltérképezésre;
10. kritikus ügyviteli folyamat: olyan speciális tevékenységsor, amely az  adott szervezet működését alapvetően
befolyásoló folyamatokat tartalmaz, vagy kiesése az  állampolgári jogok gyakorlását és kötelezettségek
teljesítését ellehetetlenítheti;
11. külső vizsgálat: az  informatikai rendszer internet felőli, külső sérülékenységvizsgálata, amelynek során
az  interneten fellelhető, nyilvános adatbázisokban való szabad keresésre, célzott információgyűjtésre,
valamint az elérhető számítógépek szolgáltatásainak, sebezhetőségének feltérképezésére kerül sor;
12. regisztrált felhasználói jogosultság nélküli vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás, amelynek során
a  vizsgálatot végző személy semmilyen előzetes információval nem rendelkezik a  szervezet informatikai
rendszeréről, és nincs felhasználói jogosultsága a rendszerhez;
13. regisztrált felhasználói jogosultsággal rendelkező vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás, amelynek során
a vizsgálatot végző személy a számára külön létrehozott felhasználói jogosultsággal végzi a vizsgálatot;
14. súlyos biztonsági esemény: olyan esemény, amely az  állami és önkormányzati szervek elektronikus
információbiztonságáról szóló 2013.  évi L.  törvény (a  továbbiakban: Ibtv.) hatálya alá tartozó szervek
elektronikus információs rendszerei, vagy a  kibertér tekintetében jogszabályban meghatározott mértékű,
nagy kárt okoz;
15. titkosítási eljárás: olyan eljárás, amely az  adat megismerhetőségét azáltal korlátozza, hogy az  adat egy
algoritmus segítségével átalakításra kerül olyan jelsorozattá, ami olvashatatlan azon személy számára, aki
nem rendelkezik a visszaalakításhoz szükséges egyedi jelsorozatból álló kulccsal;
16. titkosítási kulcs: titkosítási eljárás során alkalmazott olyan jelsorozat, amelynek ismeretében a  titkosított
állomány megismerhető;
17. webes vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás, amely során automatizált és kézi vizsgálatok útján
kerülnek feltárásra a webes alkalmazások sérülékenységei;
18. vezeték nélküli hálózat vizsgálat: olyan biztonsági vizsgálati eljárás, amelynek során a  hozzáférési
és kapcsolódási pontok keresése, feltérképezése, titkosítási eljárások elemzése, titkosítási kulcsok
visszafejthetőségének ellenőrzése célszoftverek és kézi vizsgálat útján történik;
19. 3g/gprs vizsgálat: 3G/GPRS szolgáltatások sérülékenységvizsgálata, amelynek során a  hálózatok és
az elérhető szolgáltatások automatizált és kézi vizsgálati módszerrel történő feltárására kerül sor.
2. A hatóság eljárására vonatkozó általános rendelkezések 2. § Az Ibtv. 14. § (1) bekezdése szerinti Nemzeti Elektronikus Információbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: hatóság)
eljárásainak ügyintézési határideje hatvan nap, amelyet a  hatóság vezetője indokolt esetben egy alkalommal,
legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthat.
3. § A hatóság az eljárását lezáró döntése meghozatala előtt az érintett szervezettel – ha ezt azonnali fenyegetés vagy
biztonsági esemény, vagy az érintett szervezet ismételt jogsértő magatartása nem zárja ki – egyeztetést folytat le.
4. § (1) A  hatóság eljárása során az  Ibtv.-ben meghatározott feladatai ellátása érdekében – az  intézkedéssel érintett
szervezet működésének és ügyvitelének lehető legkisebb mértékű zavarása mellett – helyszíni ellenőrzés keretében
jogosult önállóan, a szakhatósággal, vagy más hatósággal együtt is:
a) az érintett szervezet információtechnológiai tevékenységével összefüggő helyiségeibe belépni,
b) az érintett szervezet számára adatkezelést biztosító, adatfeldolgozást végző, vagy információtechnológiai
szempontból érintett helyszínein ellenőrzést tartani, és ennek során bármely, az  elektronikus
információbiztonsággal kapcsolatos okiratot, dokumentumot, szerződést, aktív, vagy passzív
eszközt, információs rendszert, biztonsági intézkedést megismerni, ellenőrizni, az  elektronikus
információbiztonsággal kapcsolatos okiratokról, dokumentumokról, szerződésekről másolatot készíteni,
c) információtechnológiai műszaki vizsgálatokat végezni – ide nem értve a 15. § szerinti biztonsági események
műszaki vizsgálatát – szükség esetén az  információtechnológiai rendszerhez egyedileg biztosított belépési
jogosultsággal.
(2) A  hatóság vezetője a  helyszíni ellenőrzés elrendelése esetén a  hatóság ellenőrzést ellátó munkatársa részére
megbízólevelet állít ki. A  megbízólevélnek tartalmaznia kell az  ellenőrzés célját, tárgyát, az  elrendelésre okot adó
körülményeket, a jogszabályi hivatkozást, az ellenőrzés várható időtartamát, az ellenőrzés módját és az ellenőrzést
végző személyek megnevezését.
(3) A  helyszíni ellenőrzés elrendeléséről az  érintett szervezet vezetőjét előzetesen írásban, az  érintett szervezet
elektronikus információs rendszereinek biztonságáért felelős személyt elektronikus úton a  helyszíni vizsgálat
megkezdése előtt értesíteni kell. Az értesítéshez mellékelni kell az ellenőrzést ellátó személy megbízólevelét.
(4) A (3) bekezdés szerinti értesítés mellőzhető, ha
a) súlyos fenyegetettség áll fenn,
b) súlyos biztonsági esemény történt,
c) az a) vagy b) pont szerinti körülmény bekövetkezése valószínűsíthető, vagy
d) az érintett szervezet a  rendelkezésre álló adatok alapján a  helyszíni ellenőrzés eredményes lefolytatását
feltehetően meghiúsítaná.
 (5) A  helyszíni ellenőrzéssel érintett szervezet vezetője, minden – ideértve az  Ibtv. 2.  § (2)  bekezdése szerinti
szervezeteket és személyeket – munkatársa, és az elektronikus információs rendszer biztonságáért felelős személy
az Ibtv. 12. § c) pontja alapján köteles a hatósággal együttműködni.
(6) A helyszíni ellenőrzésről a hatóság jegyzőkönyvet készít, amelyet az ellenőrzés lezárását követő nyolc napon belül
az  érintett szervezetnek írásban észrevételezésre megküld. Az  érintett szervezet azzal kapcsolatban nyolc napon
belül írásban tehet – a  hatóságot nem kötelező – észrevételeket. Az  észrevételek tisztázása érdekében a  hatóság
egyeztetést kezdeményezhet az érintett szervezettel.
5. § (1) A hatóság jogosult bármely, jogszabályban meghatározott hatáskörébe tartozó eljárási cselekményt haladéktalanul
– az  ügy jellegének megfelelően a  szakhatósággal, a  kormányzati és ágazati eseménykezelő központtal, vagy
az európai és nemzeti létfontosságú rendszerelemek nyilvántartására és a nyilvántartás adatainak kezelésére kijelölt
szervvel közösen – lefolytatni, ha az a magyar kiberteret, a nemzeti elektronikus adatvagyont, az állam és polgárai
számára kiemelten fontos információs rendszereket súlyosan veszélyeztető fenyegetés elhárítását szolgálja.
(2) A  hatóság az  Ibtv. 14.  § (2)  bekezdés d)–e) és n)  pontjában, valamint az  Ibtv. 15.  § (1)  bekezdés e)  pontjában
meghatározottak teljesítése érdekében az  Ibtv. 2.  § (2)  bekezdése szerint érintett szervezetek által bejelentett,
valamint a  kormányzati eseménykezelő központ értesítése alapján tudomására jutott biztonsági eseményeket
haladéktalanul megvizsgálja, és annak alapján megteszi a biztonsági esemény elhárítására irányuló intézkedéseket.
3. A hatóság feladatai 6. § (1) A hatóság
a) engedélyezi az  érintett szervezetek által az  Európai Unió tagállamaiban történő elektronikus információs
rendszer üzemeltetését,
b) ellenőrzi az  érintett szervezetek által az  Európai Unió tagállamain kívül történő elektronikus információs
rendszer üzemeltetést,
c) ellenőrzi az  információtechnológiai fejlesztési projektekben az  információbiztonsági követelmények
teljesülését.
 (2) A  hatóság az  Ibtv. 3.  § (3)  bekezdése szerint az  Európai Unió tagállamaiban történő elektronikus információs
rendszer üzemeltetés tekintetében engedélyezési eljárást folytat le, a  7.  § (3)  bekezdésében foglaltak kivételével.
Az eljárás során a hatóság megvizsgálja
a) az Európai Unió tagállamaiban történő adatkezelés indokát,
b) az Európai Unió tagállamaiban kezelt adatok és adatbázisok leírását,
c) azt, hogy az  adatkezelő rendszer, valamint üzemeltetője nevesített-e, és az  adatkezelés jogszabályi
megfeleléséért felelős személy neve, beosztása, elérhetősége ismert-e,
d) az adatkezelő rendszer technikai és technológiai – ideértve a hardver és szoftverkomponenseket is – leírását,
e) az adatkezelő rendszer információbiztonságának ismertetését, a  rendszerhez kapcsolódó, továbbá
az üzemeltetőre vonatkozó belső szabályozásokat és utasításokat,
f ) a kötelezően lefolytatandó biztonsági rendszer felülvizsgálat eredményét,
g) a magyar információvédelmi szabályok megtartásáról szóló üzemeltetői nyilatkozatot és
h) azt, hogy az üzemeltetés helyszínén illetékes hatóságok jogosultak-e a kezelt adatokba betekinteni.
(3) Nem kell a (2) bekezdés e)–g) pontja szerinti leírásokat megvizsgálni, ha az Ibtv. 4. §-a szerinti, érvényes biztonsági
tanúsítvány a kérelem benyújtásakor rendelkezésre áll, és azt a hatóságnak bemutatják.
7. § (1) Az engedélyezésre irányuló kérelem tartalmazza a 6. § (2) és (3) bekezdése szerinti adatokat. A kérelmet a külföldön
történő adatkezelés megkezdését megelőzően kilencven nappal kell benyújtani a  hatóság részére. A  6.  §
(2) bekezdés b) és e)–f ) pontja, és a 6. § (3) bekezdése szerinti dokumentációkat, okiratokat az eredetivel megegyező
másolatban, és hiteles magyar fordításban a kérelem mellékleteként csatolni kell.
(2) Engedély hiányában a  tevékenység nem kezdhető meg. Az  engedély lejártát a  benyújtott tanúsítványok
érvényességi időtartamához igazodóan kell megállapítani.
(3) Ha a  külföldön végzett adatkezelésre vagy rendszerüzemeltetésre olyan nemzetközi szerződés alapján kerül sor,
amelyben a magyar állam az egyik szerződő fél, a hatóságot tájékoztatni kell az érintett adatokról, az adatfeldolgozó,
vagy üzemeltető személyéről, és a  szerződéses jogviszony tartalmáról. A  hatóság a  tájékoztatást további eljárás
lefolytatása nélkül tudomásul veszi.
(4) Ha a  hatóság tudomására jut, hogy az  érintett szervezet – ide nem értve a  (3)  bekezdés szerinti tevékenységet  –
az adatkezelést, vagy üzemeltetést az Európai Unión, vagy az Ibtv. 3. § (1) bekezdése tekintetében Magyarországon
kívül – ideértve a nem azonosítható adatkezelési, vagy jogszabály által kizárt helyszínen megvalósuló, felhő alapú
számítástechnikai szolgáltatásokat is – folytatja, a hatóság a 17. § szerinti jogkövetkezményt alkalmazza.
8. § (1) A  központi, valamint az  európai uniós forrásból megvalósuló fejlesztési projektek információbiztonsági
követelményeinek teljesítése során a  projekt vezetője a  projekt tervezési szakában a  hatóság részére
véleményezésre megküldi a  vonatkozó biztonsági osztályba sorolást és biztonsági szint meghatározást, továbbá
mindazon dokumentációkat, amelyek alapján a  biztonsági, és termékminősítési követelmények megvalósulása
ellenőrizhető a projekt teljes életciklusára nézve, ideértve az átvétel, vagy teljesülés után az elektronikus információs
rendszer használata során érvényesítendő elvárásokat is.
(2) A  projekt mérföldköveinek figyelembevételével, az  adott projekt szakasz zárását megelőző legkevesebb harminc
nappal kell a  hatóság rendelkezésére bocsátani a  kapcsolódó elektronikus információbiztonsági dokumentációt,
hogy annak észrevételei, vagy kifogásai a  projekt terveken, vagy a  projekt tárgyán átvezethető és alkalmazható
legyen.
(3) A hatvan napnál rövidebb időtartamú projektek esetén az (1) bekezdés szerinti dokumentációt legkésőbb a projekt
befejezésekor kell a hatóság rendelkezésére bocsátani.
(4) A hatóság az (1)–(3) bekezdés szerinti dokumentumok tekintetében a szakhatóság véleményét kikéri.
9. § (1) Az  elektronikus információs rendszerek biztonsági osztályba sorolásának ellenőrzése a  hatóságnak megküldött
információk alapján, jogszabályban meghatározott szempontok szerint történik.
(2) Ha a  bejelentett biztonsági osztályba sorolást – ideértve az  Ibtv. 8.  § (5)  bekezdése szerinti cselekvési tervet is  –
a hatóság elfogadja, az erre irányuló döntés a biztonsági osztályba sorolás későbbi önálló, vagy az érintett szervezet
ellenőrzése során történő felülvizsgálatát nem zárja ki.
(3) Ha a hatóság az eljárása során az érintett szervezet által megállapított és bejelentett biztonsági osztályba sorolást
felülbírálja, és magasabb biztonsági osztályt állapít meg, az  Ibtv. 8.  § (3)  bekezdése szerinti határidő alkalmazása
tekintetében a hatóság döntésének megfelelő szintet kell alapul venni.
(4) Ha a  hatóság a  bejelentett biztonsági osztályba sorolásnál alacsonyabb osztály alkalmazásának lehetőségét látja,
arról az érintett szervezetnek javaslatot tesz.
(5) Ha az érintett szervezet a reá irányadó biztonsági osztály helyett alacsonyabb osztályt állapít meg, azt részletesen
indokolnia kell.
10. § (1) Az  érintett szervezet biztonsági szintbe sorolásának ellenőrzése a  hatóságnak megküldött információk alapján,
jogszabályban meghatározott szempontok szerint történik.
(2) Ha a  bejelentett biztonsági szintbe sorolást – ideértve az  Ibtv. 10.  § (2)  bekezdése szerinti cselekvési tervet is  –
a hatóság elfogadja, az erre irányuló döntés a biztonsági szintbe sorolás későbbi önálló, vagy az érintett szervezet
ellenőrzése során történő felülvizsgálatát nem zárja ki.
(3) Ha a  hatóság az  eljárása során az  érintett szervezet által megállapított és bejelentett biztonsági szintbe sorolást
felülbírálja, és magasabb biztonsági szintet állapít meg, az  Ibtv. 10.  § (3)  bekezdése szerinti határidő alkalmazása
tekintetében a hatóság döntésének megfelelő szintet kell alapul venni.
(4) Ha a hatóság a bejelentett biztonsági szintbe sorolásnál alacsonyabb szint alkalmazásának lehetőségét látja, arról
az érintett szervezetnek javaslatot tesz.
(5) Ha az érintett szervezet a  reá irányadó biztonsági szint meghatározás helyett alacsonyabb szintet állapít meg, azt
részletesen indokolnia kell.
4. Az érintett szervezet egyes kötelezettségei 11. § (1) Az  érintett szervezet – ha az  elektronikus információs rendszer biztonságért felelős személy, szervezet kijelölése
vagy az  elektronikus informatikai biztonsági szabályzat elkészítése, az  Ibtv.-ben meghatározott időn belül neki fel
nem róható okból nem teljesül – az Ibtv. 26. § (3) bekezdésében meghatározott hatvan, vagy kilencven napon belül
a hatóságot tájékoztatja a teljesítést akadályozó ok és a teljesítés határidejének megjelölésével.
(2) Az elektronikus információs rendszer biztonságáért felelős személy – ideértve az információbiztonsági szolgáltatást
nyújtó vállalkozás tagjait és alkalmazottait is – az  érintett szervezet igényeihez igazodva és annak rendelkezése
szerint feladatát elláthatja
a) részmunkaidőben,
b) a vonatkozó szerződésben meghatározott időtartamban, vagy
c) több érintett szervezetnél.
(3) Az  Ibtv. 12. § a) pontja szerinti tájékoztatás magában foglalja a vonatkozó munka-, megbízási vagy más szerződés
másolatának hatóság részére való megküldését, amelyhez csatolni kell az adott személy végzettségét, képzettségét
igazoló okirat, vagy a szakterületi gyakorlatot igazoló okirat vagy nyilatkozat másolatát.
(4) Az Ibtv. 11. § (3) bekezdésének alkalmazásában a szervezet vezetője nem mentesül a jogszabályban meghatározott
azon kötelezettségek alól, amelyek a  szervezet felett az  információbiztonság tekintetében gyakorolt irányítási és
ellenőrzési jogkörébe tartoznak.
(5) Az  Ibtv. 11.  § (4)  bekezdése alapján az  ágazati szabályzók rendelkezésre állása esetén ezeket szervezeti szinten
alkalmazni kell. Ha a szakmai irányítást ellátó miniszter az ágazat, vagy az általa felügyelt központosított rendszer,
vagy szolgáltatás tekintetében általános elektronikus információs rendszer biztonsági szabályozást ad ki, szervezeti
szinten csak annyiban kell egyedi szabályokat létrehozni, amennyiben ezt az  érintett szervezetre érvényes egyedi
jellemzők megkövetelik.
(6) Az  Ibtv. 2.  § (2)  bekezdése szerint érintett szervezet az  Ibtv. 13.  § (3)  bekezdése szerinti biztonsági eseményt
jogszabályban meghatározott módon, a  biztonsági eseményre vonatkozó összes információ megadásával,
dokumentum csatolásával azonnal bejelenti a hatóságnak.
(7) Nem kell bejelenteni a  hatóság felé azokat a  biztonsági eseményeket, amelyeket az  érintett szervezet saját
hatáskörében, biztonsági rendszerének üzemszerű működésével el tudott hárítani, és amelyek jogszabályban
meghatározottak szerinti csekély értékű kárt, vagy működésbeli kiesést nem okoztak.
(8) Az  érintett szervezet a  (6) és (7)  bekezdés szerinti eseményekről technológiai naplót köteles vezetni, amely
tartalmazza az esemény kapcsán tett intézkedéseket, és azok eredményét is.
5. A szakhatósági eljárás általános szabályai 12. § (1) A  Nemzeti Biztonsági Felügyelet (a  továbbiakban: szakhatóság) az  Ibtv. 14.  § (1)  bekezdésében meghatározott
hatóság szakhatóságaként, az  Ibtv. hatálya alá tartozó szervezetek elektronikus információs rendszereinek,
rendszerelemeinek sérülékenységvizsgálatát, valamint a  biztonsági események adatainak műszaki vizsgálatát
az Ibtv. 18. § a) pontjában foglaltak alapján a hatóság megkeresése vagy egyedi esetben felkérése esetén vizsgálja.
(2) A sérülékenységvizsgálati szakhatósági eljárás célja az esetleges biztonsági események bekövetkeztét megelőzően
a  szervezet elektronikus információs rendszere, rendszerelemei gyenge pontjainak feltárása, valamint a  feltárt
hibák elhárítására vonatkozó részletes megoldási javaslatok kidolgozása az  elektronikus információs rendszerek,
rendszerelemek védelmének és biztonságának megerősítése érdekében.
(3) A  sérülékenységvizsgálati szakhatósági eljárás tárgya az  adatok, információk kezelésére használt elektronikus
információs rendszereknek, rendszerelemeinek, eszközöknek, eljárásoknak, és kapcsolódó folyamatoknak, valamint
az  ezeket kezelő személyek általános informatikai felkészültségének, és a  szervezetnél használt informatikai és
információbiztonsági előírások, szabályok betartásának vizsgálata.
(4) A biztonsági események műszaki vizsgálatára vonatkozó szakhatósági eljárás célja, hogy a bekövetkezett biztonsági
események kivizsgálása révén
a) feltárja a biztonsági esemény bekövetkeztének okait, körülményeit,
b) behatárolja a biztonsági esemény által érintett elektronikus információs rendszerek, rendszerelemek körét,
c) javaslatot tegyen a biztonsági esemény által okozott kár elhárítására, és
d) a bekövetkezett biztonsági eseményből levonható tanulságokról tájékoztassa a  biztonsági eseménnyel
érintett szervezeteket, a  hatóságot és a  kormányzati eseménykezelő központot annak érdekében, hogy
a jövőben a biztonsági esemény bekövetkezése megelőzhető legyen.
6. A sérülékenységvizsgálati szakhatósági eljárás 13. § (1) A  szakhatóság sérülékenységvizsgálati szakhatósági eljárását – az  Ibtv. 14.  § (2)  bekezdés a) és b)  pontjában
meghatározott, az  elektronikus információs rendszerek, rendszerelemek osztályba sorolásának és a  szervezetek
biztonsági szintjei megállapításának, valamint az ezekre vonatkozó, a jogszabályban meghatározott követelmények
teljesülésének ellenőrzése érdekében – a hatóság kezdeményezi a szakhatóságnál.
(2) A  szakhatóság a  hatóságnál hatósági eljárás lefolytatását kezdeményezheti, ha a  sérülékenységvizsgálati
szakhatósági eljárás során azt állapította meg, hogy a  megkeresésben megjelölt szerven kívül más szerv
elektronikus információs rendszereinek, rendszerelemeinek sérülékenysége is felmerült.
(3) A  sérülékenységvizsgálati szakhatósági eljárás során a  szakhatóság sérülékenységvizsgálati szakhatósági eljárását
megalapozó dokumentációban (a  továbbiakban: szakhatósági dokumentáció) meghatározottak szerint az  alábbi
vizsgálatokat (a továbbiakban együtt: vizsgálat) végzi el:
a) külső vizsgálat,
b) webes vizsgálat,
c) belső vizsgálat,
d) vezeték nélküli hálózat vizsgálat,
e) 3G/GPRS vizsgálat és
f ) emberi tényezőkön alapuló vizsgálat.
(4) A  vizsgálat a  (3)  bekezdés a)–e)  pontjában meghatározott irányultságok tekintetében három típusú jogosultsági
fázist tartalmazhat:
a) regisztrált felhasználói jogosultság nélküli vizsgálat,
b) regisztrált felhasználói jogosultsággal rendelkező vizsgálat és
c) adminisztrátori jogosultsággal rendelkező vizsgálat.
(5) A sérülékenységvizsgálati szakhatósági eljárás ügyintézési határideje a (3) bekezdésben meghatározott vizsgálatok
szerint:
a) külső vizsgálat esetén tizenöt nap,
b) webes vizsgálat esetén ötven nap,
c) belső vizsgálat esetén hetvenöt nap,
d) vezeték nélküli hálózat vizsgálat esetén tizenöt nap,
e) 3G/GPRS vizsgálat esetén harminc nap,
f ) az emberi tényezőkön alapuló vizsgálat esetén harminc nap.
(6) A  szakhatóság vezetője a  szakhatósági eljárásra irányadó határidőt annak letelte előtt egy alkalommal legfeljebb
harminc nappal meghosszabbíthatja, és erről az érintett szervezetet és a hatóságot értesíti.
(7) Amennyiben az  érintett szervezet elektronikus információs rendszere, rendszereleme az  átlagostól jelentősen
eltér, és emiatt egyedi szakhatósági eljárás szükséges, az  ügyintézési határidő további harminc nappal
meghosszabbítható.
14. § (1) Az érintett szervezet köteles a vizsgálat lefolytatásához szükséges adatokat, dokumentumokat, eszközöket és egyéb
információkat a  szakhatóság rendelkezésére bocsátani a  hiánypótlási felhívásban foglaltak szerint, az  értesítés
kézhezvételétől számított tizenöt napon belül.
(2) Ha az  eljárás során a  tényállás tisztázása azt szükségessé teszi, a  szakhatóság az  érintett szervezetet
nyilatkozattételre hívja fel. Ha az  érintett szervezet a  szakhatóság felhívására nem nyilatkozik, a  szakhatóság
a rendelkezésre álló adatok alapján dönt.
(3) A sérülékenységvizsgálati szakhatósági eljárás keretében a szakhatóság a (4) bekezdésben meghatározottak szerint
folytatja le a vizsgálatot.
(4) A  vizsgálatok előkészítése során a  szakhatóság a  szakhatósági dokumentációban rögzíti a  feladatokat, célokat,
a  technikai és személyi feltételeket, a  módszertant, az  egyeztetések rendszerét, a  vizsgálat várható befejezésének
dátumát.
(5) A  szakhatósági dokumentációt a  szakhatóság megküldi az  érintett szervezet részére. Az  érintett szervezet
a  szakhatósági dokumentáció tartalmára a  kézhezvételtől számított három munkanapon belül észrevételt tehet,
amelynek elfogadásáról a szakhatóság dönt.
(6) A  sérülékenységvizsgálati szakhatósági eljárás lezárásakor a  szakhatóság sérülékenységvizsgálati szakhatósági
állásfoglalást készít, és azt öt munkanapon belül megküldi az érintett szervezet és a hatóság részére.
(7) A  sérülékenységvizsgálati szakhatósági eljárás lezárásaként kiadott elektronikus információs rendszereket érintő
biztonsági vizsgálati szakhatósági állásfoglalás rendelkező része – a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás
általános szabályairól szóló 2004.  évi CXL.  törvény (a  továbbiakban: Ket.) 44.  § (6)  bekezdésében foglaltak
mellett – tartalmazza:
a) a rövid-, közép- és hosszú távú intézkedésekre vonatkozó intézkedési tervet,
b) az a) pont szerinti intézkedések becsült idő- és költségigényét és
c) a szakhatósági eljárás költségeit.
(8) A szakhatósági állásfoglalás indokolása – a Ket. 44. § (6) bekezdésében foglaltak mellett – tartalmazza:
a) a sérülékenységvizsgálati szakhatósági eljárás módszertanának leírását,
b) a sérülékenységvizsgálati szakhatósági eljárás eredményeként a  szakhatóság által feltárt sérülékenységek
részletes technikai információit és
c) a szakhatóság által javasolt megoldásokat. 7. A biztonsági események adatainak műszaki vizsgálatára vonatkozó szakhatósági eljárás
15. § (1) A  szakhatóság a  biztonsági események adatainak műszaki vizsgálatára vonatkozó szakhatósági eljárását az  Ibtv.
14. § (2) bekezdés e) pontjában, valamint az Ibtv. 18. § a) pontjában meghatározottak szerint a hatóság megkeresése
alapján vagy egyedi esetben felkérésre végzi.
(2) A  szakhatóság a  hatóságnál hatósági eljárás lefolytatását kezdeményezheti, ha a  biztonsági események adatainak
műszaki vizsgálata során azt állapítja meg, hogy a  felkérésben megjelölt szerven kívül más szerv biztonsági
eseményei adatainak műszaki vizsgálata is indokolt.
(3) A  biztonsági események adatainak műszaki vizsgálatára vonatkozó szakhatósági eljárás ügyintézési határideje
hatvan nap, amelyet a  szakhatóság vezetője a  határidő letelte előtt egy alkalommal legfeljebb harminc nappal
meghosszabbíthat. A meghosszabbítás tényéről a szakhatóság az érintett szervezetet és a hatóságot értesíti.
(4) Az érintett szervezet köteles a vizsgálat lefolytatásához szükséges adatokat, dokumentumokat, eszközöket és egyéb
információkat a  szakhatóság rendelkezésére bocsátani a  hiánypótlási felhívásban foglaltak szerint, az  értesítés
kézhezvételétől számított tizenöt napon belül.
(5) Ha az  eljárás során a  tényállás tisztázása azt szükségessé teszi, a  szakhatóság az  érintett szervezetet
nyilatkozattételre hívja fel. Ha az  érintett szervezet a  szakhatóság felhívására nem nyilatkozik, a  szakhatóság
a rendelkezésre álló adatok alapján dönt.
8. Az ellenőrzési terv 16. § (1) Az  éves ellenőrzési tervet a  hatóság minden év november 30-áig állítja össze, a  szakhatóság és a  kormányzati,
az  ágazati eseménykezelő központok, és az  európai és nemzeti létfontosságú rendszerelemek nyilvántartására és
a nyilvántartás adatainak kezelésére kijelölt szerv véleményének kikérésével.
(2) A hatóság az ellenőrzési terv végrehajtását az aktuális évet követő év március 1-jéig értékeli, és arról jelentést tesz
az informatikáért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter).
(3) A hatóság vezetője az ellenőrzési tervben foglaltaktól – a szakhatósággal, a kormányzati eseménykezelő központtal,
és ha az  ügy jellege azt megkívánja, az  európai és nemzeti létfontosságú rendszerelemek nyilvántartására és
a nyilvántartás adatainak kezelésére kijelölt szervvel egyeztetve – eltérhet, ha olyan azonnali ellenőrzéseket, vagy
eljárásokat kell lefolytatnia, amelyek a magyar kiberteret, a nemzeti elektronikus adatvagyont, az állam és polgárai
számára kiemelten fontos elektronikus információs rendszereket fenyegető súlyos biztonsági események elhárítását
szolgálják.
(4) A  hatóság vezetője az  ellenőrzési tervtől való eltérés okát az  ellenőrzési terv értékeléséről szóló jelentésben
bemutatja.
9. Jogkövetkezmények 17. § (1) A  hatóság az  információbiztonsági követelmények teljesülése érdekében – határidő kitűzése mellett – írásban
szólítja fel az  érintett szervezet vezetőjét az  elektronikus információbiztonságot veszélyeztető hiányosság,
mulasztás, a  biztonsági követelmény sértés megszüntetésére, jogszabályban meghatározott kötelezettség
teljesítésére, az elvárt intézkedés megtételére.
(2) A  hatóság azonnali intézkedések megtételére kötelezi az  érintett szervezetet, ha az  elektronikus
információbiztonságot veszélyeztető hiányosság, mulasztás, a megsértett biztonsági követelmény súlyos biztonsági
esemény bekövetkeztével fenyeget.
(3) A  bírság ötvenezer forinttól ötmillió forintig terjedhet, amelyet a  hatóság határozatának jogerőre emelkedését
követő nyolc napon belül kell befizetni a hatóság Magyar Államkincstárnál vezetett számlájára.
(4) A hatóság a jogkövetkezmények alkalmazása során az alábbi szempontokat veszi figyelembe:
a) az elektronikus információbiztonságot veszélyeztető hiányosság, mulasztás, a  megsértett biztonsági
követelménynek a biztonsági osztályba sorolás és biztonsági szint szerinti súlyát,
b) történt-e súlyos biztonsági esemény, vagy fennállt-e ilyen esemény bekövetkeztének veszélye,
c) a biztonsági esemény hatását, vagy lehetséges hatását az érintett szervezetre, vagy más szervezetekre,
d) az érintett szervezet magatartását, hatósággal való együttműködését és
e) az esemény egyedi, vagy ismételt jellegét.
10. Az információbiztonsági felügyelő 18. § (1) Az információbiztonsági felügyelő (a továbbiakban: felügyelő) kirendelését a hatóság kezdeményezi a miniszternél.
A  felügyelő kirendelésére vonatkozó javaslat tartalmazza a  kirendelés indokait, a  korábbi, az  érintett szervezettel
kapcsolatos intézkedéseit, a felügyelő személyét, a kirendelés időtartamát.
(2) Felügyelőként az rendelhető ki, aki a kirendelést vállalja. A felügyelőnek a vezetői gyakorlatára előírt időtartamába
beleszámítható a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011.  évi CXCIX.  törvény 8.  § (5)  bekezdése szerinti
munkavégzésre irányuló jogviszonyban szerzett közigazgatáson kívüli vezetői gyakorlat is. A  felügyelő felett
a munkáltatói jogokat a miniszter gyakorolja.
(3) A felügyelő egyidejűleg több érintett szervezethez is – ha a kirendelés indokai ezt lehetővé teszik – kirendelhető.
 (4) A  miniszter a  megbízólevél kiállításával a  felügyelőt határozott időtartamra rendeli ki az  adott szerv elektronikus
információbiztonsági tevékenységének felügyeletére. A  kirendelés meghosszabbítását a  hatóság vezetője
kezdeményezheti a  kirendelés idejének lejárta előtt, legfeljebb egy alkalommal, a  folyamatban lévő intézkedések
lezárásáig. A  kirendelés időtartamának meghatározásakor figyelemmel kell lenni az  érintett szervezet
kötelezettségszegésének súlyára és a  fenyegetés elhárításához szükséges védelmi intézkedésekre. A  kirendelésről
szóló megbízólevél megfelelően tartalmazza a  4.  § (2)  bekezdése szerinti adatokat, valamint a  kirendelésről szóló
javaslatban megfogalmazott indokokat.
(5) Felügyelőnek nem rendelhető ki az a személy, aki
a) az érintett szervezettel munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll,
b) a kirendelést megelőző három évben az adott szervezettel munkavégzésre irányuló jogviszonyban állt,
c) a kirendeléskor, vagy a  kirendelést megelőző három évben az  adott szervezetnél rendszeres és tartós
megbízási vagy vállalkozási jogviszonyban áll, vagy állt,
d) az adott szerv vezetőjének, gazdasági vezetőjének vagy alkalmazottjának hozzátartozója, e  minőségének
fennállása alatt,
e) az adott szervezet képviselője, e  minőségének fennállása alatt, és annak megszűnésétől számított három
évig, továbbá
f ) az, akitől az  adott helyzet tárgyilagos megítélése üzleti érdekeltségből vagy egyéb okból nem elvárható
(elfogultság).
 (6) A felügyelő kirendelésének megszűnésére a megbízólevélben meghatározott időtartam letelte előtt akkor kerülhet
sor, ha
a) a kirendelés oka elhárult és a felügyelő összefoglaló beszámolóját a hatóság elfogadta, vagy
b) a felügyelőt a miniszter visszahívja.
(7) A felügyelőt a miniszter akkor hívja vissza, ha
a) a hatóság megállapítja, hogy az adott szervnél a  felügyelőnek felróhatóan nem érvényesülnek a biztonsági
követelmények, vagy
b) az (5)  bekezdés szerinti, kizárásra okot adó körülmény merül fel, vagy a  fennálló, a  kizárásra okot adó
körülmény a miniszter tudomására jut.
 (8) A miniszter jogosult a (6) bekezdés b) pontja esetén új felügyelőt kirendelni.
 (9) Az új felügyelő kirendelésére a hatóság vezetője tesz javaslatot.
 (10) A  felügyelő kirendelésének megszűnéséről a  hatóság vezetője írásban haladéktalanul tájékoztatja az  érintett
szervezet vezetőjét. 19. § (1) A felügyelő jogosult a jogszabályokban foglalt biztonsági követelmények és az ehhez kapcsolódó eljárási szabályok
betartásával, teljesítésével összefüggésben
a) az adott szerv vezetőitől és bármely dolgozójától írásbeli és szóbeli tájékoztatást, adatszolgáltatást kérni,
b) az érintett szervezet információtechnológiával kapcsolatos valamennyi dokumentumába, okiratába
betekinteni, arról másolatot, kivonatot készíttetni,
c) az érintett szervezet valamennyi információtechnológiával kapcsolatos helyiségébe belépni,
d) azonnali intézkedést javasolni a  szerv vezetőjének a  közvetlen fenyegetés elhárításához (működés
korlátozása, leállítása), e) intézkedést javasolni a  jogszabályszerű működés kialakításához vagy helyreállításához, ennek keretében
különösen az érintett szabályzatok felülvizsgálatát kezdeményezni,
f ) előzetesen véleményezni a  működéssel kapcsolatos elektronikus információbiztonságot is érintő
intézkedéseket és
g) kifogással élni az  érintett szervezet által az  Ibtv. alapján megtett vagy elmulasztott intézkedései, döntései
tekintetében.
(2) A felügyelő köteles
a) az érintett szervezetnél megbízólevelét bemutatni,
b) figyelemmel kísérni megbízatásának időpontjától kezdve az  adott szervnél a  jogszabályokban foglalt
biztonsági követelmények és eljárások megvalósulását, a jogszabályokban előírt feladatok ellátását,
c) feltárni azokat az  okokat, amelyek a  kötelezettség nem teljesítéséhez vagy esetleg a  fenyegetés
kialakulásához vezettek,
d) a c)  pontban foglaltak és az  érintett szervezet működésének ismert feltételei alapján a  szükséges
intézkedések végrehajtására irányuló intézkedési tervet készíteni a szerv részére,
e) azonnali intézkedéseket kezdeményezni úgy, hogy azok bevezetése nem lehetetleníti el az alaptevékenység
ellátását, valamint azokról haladéktalanul értesíti a hatóságot,
f ) betartani a titoktartási kötelezettségre vonatkozó szabályokat,
g) a megtett intézkedésekről a  hatóságnak folyamatosan beszámolni – a  beszámolóban számot kell adni
a  megtett intézkedésekről, a  biztonsági követelmények teljesüléséről, az  elektronikus információbiztonság
fejlődéséhez szükséges további intézkedésekről,
h) a megbízatásának megszűnésekor összefoglaló beszámolót készíteni a  működéséről, ideértve a  megtett
intézkedéseket és azok eredményét, és a  javasolt további intézkedéseket, amely elfogadásáról a  hatóság
dönt.
11. Jogorvoslat 20. § (1) A hatóság határozatai ellen újrafelvételi eljárásnak nincs helye.
 (2) A hatóság határozatainak felügyeleti jogkörben való visszavonására, módosítására nincs lehetőség.
12. A hatóságra vonatkozó vegyes rendelkezések 21. § (1) Az elektronikus információbiztonsági szabályok érvényesülésének biztosítására:
a) az európai és nemzeti létfontosságú rendszerelemek nyilvántartására és a nyilvántartás adatainak kezelésére
kijelölt szerv és a  hatóság, valamint a  szakhatóság, a  kormányzati eseménykezelő központ kölcsönösen
tájékoztatják egymást az Ibtv. személyi hatálya alá tartozó szervek, a létfontosságú rendszerelemek kapcsán
feltárt, az elektronikus információbiztonságot érintő megállapításaikról,
b) a kormányzati eseménykezelő központ tájékoztatja a hatóságot az ágazatok közötti, a biztonsági események
esetén követendő szabályokról és felelősségi körökről szóló tervezetéről, amellyel kapcsolatban a  hatóság
öt napon belül állást foglal.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti tájékoztatást haladéktalanul meg kell tenni, ha annak tárgya az  elektronikus
információbiztonságot fenyegető veszélyforrást tár fel, vagy biztonsági eseményre utal. Az  értesítés alapján
az érintett szervezetek a hatáskörükbe tartozó intézkedést – egymással koordinálva – azonnal megkezdik.
(3) A hatóság a Nemzeti Kiberbiztonsági Koordinációs Tanács részére éves jelentést készít, amely tartalmazza
a) az elvégzett ellenőrzések eredményét,
b) az Ibtv. alanyi és tárgyi hatálya tekintetében Magyarország kibertér biztonsági helyzetének értékelését és
c) a jelentéssel érintett időszak kiemelt eseményeit.
(4) A  hatóság vezetője a  Nemzeti Kiberbiztonsági Koordinációs Tanácsot eseti jelentésben tájékoztatja, ha olyan
jelenséget, vagy folyamatokat észlel, amelyek Magyarország kiberbiztonsági helyzetére jelentős kihatással vannak.
(5) A  hatóság az  elektronikus információbiztonság növelése, a  legjobb gyakorlatok elterjesztése,
az  információbiztonsági tudatosság növelése és az  azonnali reagálás érdekében kormányzati
információtechnológiai és hálózatbiztonsági információ-megosztási, incidens-kezelési munkacsoportot működtet,
amelynek tagjait a  hatóság által felkért szervezetek, a  szakhatóság és a  kormányzati eseménykezelő központ
delegálják. Az operatív munkacsoport célja a tagjait delegáló szervek és szervezetek biztonsági szintjének emelése,
az  azonnali információmegosztás, az  egyes sérülékenységek, fenyegetések és incidensek korai felismerése és
egységes, gyors, kormányzati szintű kezelése, a veszély, fenyegetés mielőbbi elhárítása, és az erre való felkészülés.
A  munkacsoport működését a  tagok többsége által elfogadott Alapító Okirat, valamint szervezeti és működési
szabályzat szabályozza.
13. Záró rendelkezések 22. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
23. § (1) Az  Európai Unió más tagállamában végzett, jelen rendelet hatálybalépésekor folyamatban levő adatkezelési
tevékenységet az  érintett szervezetnek a  hatóság felé a  6.  § (2)  bekezdése szerinti adattartalommal e  rendelet
hatálybalépésétől számított 60 napon belül be kell jelenteni.
(2) Ha az  érintett szervezet e  rendelet hatálybalépésekor az  adatkezelést, vagy üzemeltetést az  Európai Unión, vagy
az  Ibtv. 3.  § (1)  bekezdése tekintetében Magyarországon kívül – ideértve a  nem azonosítható adatkezelési, vagy
jogszabály által kizárt helyszínen megvalósuló, felhő alapú számítástechnikai szolgáltatásokat is – folytatja, azt
a hatóság felé
a) a tevékenység helyszínének megnevezésével, az  ott történő adatkezelés, rendszerüzemeltetés indokának
bemutatásával,
b) a kezelt adatok és adatbázisok
leírásával e rendelet hatálybalépésétől számított 60 napon belül be kell jelentenie.
(3) A  hatóság az  érintett szervezetet – ha az  a  tevékenységét a  (2)  bekezdés szerinti bejelentéssel egyidejűleg nem
szünteti meg – kötelezi annak megszüntetésére, valamint arra, hogy azonnal jelentse be mindazon intézkedéseket,
amelyek biztosítják, hogy az adatok a későbbiekben sem juthatnak illetéktelenek tudomására.
(4) Az érintett szervezetnek a 8. § (1) és (2) bekezdése szerinti kötelezettségeit e rendelet hatálybalépésekor a még le
nem zárt tervezési fázisban levő projekt szakaszok tekintetében kell teljesítenie.
(5) Ha a  szervezet adatkezelési, vagy adatfeldolgozási tevékenységéhez, vagy az  elektronikus információs rendszere
üzemeltetéséhez az  Ibtv. hatálybalépése előtt megkötött szerződés alapján közreműködőt vesz igénybe,
a biztonsági követelmények teljesítéséről azt nyilatkoztatni, a nyilatkozatot a hatóság részére másolatban e rendelet
hatályba lépését követő 90 napon belül megküldeni köteles.
orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1737/2016. (XII. 13.) Korm. határozata a Modern Városok Programmal kapcsolatos előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány a  Modern Városok Program megvalósításáról szóló 250/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet végrehajtása
érdekében, az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a) Zalaegerszegen az  északi ipari területnek iparvágánnyal a  vasúthálózatba történő bekötése érdekében
100 000 ezer forint,
b) Schrammel Imre életművének méltó elhelyezése érdekében 273 000 ezer forint,
c) a szombathelyi fedett uszoda megvalósítása érdekében 311 023 ezer forint,
d) a nyíregyházi Kállay-kúria felújítása érdekében 964 500 ezer forint,
e) a Lövérek Program kidolgozása és megvalósítása érdekében 900 000 ezer forint,
f ) a  Dunaújváros–Nagyvenyim–Mezőfalva–Sárbogárd, valamint Cece–Németkér–Paks közötti közúti
összeköttetés korszerűsítése érdekében 3000 ezer forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el, a Magyarország 2016. évi központi költségvetéséről szóló 2015. évi C. törvény
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 1. Célelőirányzatok alcím,
78. Modern Városok Program jogcímcsoport terhére az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
317/2016. (X. 25.) Korm. rendelete a 2017/2018. tanévre vonatkozó szakmaszerkezeti döntésről és a 2017/2018. tanévben a Szabóky Adolf Szakképzési Ösztöndíjra jogosító szakképesítésekről.
A Kormány a  szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 88.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény (a  továbbiakban: Szt.) 84. § (5) bekezdése alapján a 2017/2018.
tanévre vonatkozó szakmaszerkezeti döntést (a  továbbiakban: szakmaszerkezeti döntés) az  1–4., és a  6.  melléklet
tartalmazza.
(2) Az  1.  melléklet megyénként és a  fővárosra elosztva tartalmazza az  iskolai rendszerű szakképzésben oktatható,
az  Országos Képzési Jegyzékről és az  Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló 150/2012.
(VII. 6.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: OKJ) szerinti, állam által elismert azon szakképesítéseket, valamint
a (8) bekezdés szerinti képzést, amelyekre a 2017/2018. tanévben induló iskolai rendszerű képzésekben – az oktatás
munkarendjére tekintet nélkül – a szakképző iskola fenntartója
a) korlátozás nélkül beiskolázhat, költségvetési hozzájárulásra korlátozás nélkül jogosult (a  továbbiakban:
támogatott szakképesítés),
b) költségvetési hozzájárulásra nem jogosult (a továbbiakban: nem támogatott szakképesítés),
c) költségvetési hozzájárulásra korlátozott keretszámok alapján jogosult (a  továbbiakban: korlátozottan
támogatott szakképesítés).
 (3) A 2. melléklet tartalmazza az adott megyében és a fővárosban iskolai rendszerű szakképzést folytató intézmények
fenntartóira lebontva – az oktatás munkarendjére tekintet nélkül megyénként és a fővárosra külön – a korlátozottan
támogatott szakképesítések, valamint a (8) bekezdés szerinti képzés keretszámait.
(4) A  3.  melléklet megyénként és a  fővárosra lebontva tartalmazza az  iskolai rendszerű szakképzésben oktatható,
OKJ szerinti azon ágazatokat, amelyekre a 2017/2018-as tanévben induló iskolai rendszerű képzésekben – az oktatás
munkarendjére tekintet nélkül – a szakképző iskola fenntartója
a) korlátozás nélkül beiskolázhat, költségvetési hozzájárulásra korlátozás nélkül jogosult (a  továbbiakban:
támogatott ágazat),
b) költségvetési hozzájárulásra nem jogosult (a továbbiakban: nem támogatott ágazat),
c) költségvetési hozzájárulásra korlátozott keretszámok alapján jogosult (a  továbbiakban: korlátozottan
támogatott ágazat).
 (5) A 4. melléklet az adott megyében és a fővárosban iskolai rendszerű szakképzést folytató intézmények fenntartóira
lebontva – az oktatás munkarendjére tekintet nélkül megyénként és a fővárosra külön – tartalmazza a korlátozottan
támogatott ágazatok keretszámait.
(6) A szakmaszerkezeti döntés hatálya nem terjed ki az iskolai rendszerű szakképzésben
a) az Szt. 25. § (5) bekezdése alapján részszakképesítésre,
b) a kizárólag szakiskolában oktatható szakképesítésre,
c) a  rendészetért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítésre és ágazatra a  6.  mellékletben foglalt
kivételek figyelembevételével,
d) a büntetés-végrehajtási intézetben
történő beiskolázásra.
(7) A  szakmaszerkezeti döntés nem érinti a  szakképző iskolai fenntartónak a  (6)  bekezdésben meghatározott
szakképzésre történő beiskolázáshoz kapcsolódó költségvetési hozzájárulásra való jogosultságát.
(8) A  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a  továbbiakban: Nkt.) 13.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti
érettségi vizsgára felkészítő két évfolyamos képzés keretszámai csak azon tanulókra vehetők figyelembe, akik nem
abban a  köznevelési intézményben folytatták a  szakképesítés megszerzésére irányuló tanulmányaikat, amelyben
az érettségi vizsgára készülnek fel.
2. § (1) Az  e  rendeletben foglaltakat az  Nkt. 4.  § 31.  pontjában foglaltaknak megfelelően a  2017/2018. tanév második
félévében induló képzésekre is alkalmazni kell.
(2) Az  1.  § (4) és (5)  bekezdésében, valamint a  3. és a  4.  mellékletben foglaltakat az  Szt. 27.  § (1)  bekezdésében
meghatározott beszámítás alapján a  kilencedik évfolyamnál magasabb évfolyamon induló, érettségire felkészítő
ágazati képzésre is alkalmazni kell.
(3) Ha a tanuló évfolyamot ismétel, és az érintett szakképesítés vagy ágazat a megismételt évfolyam induló tanévében
e rendelet szerint korlátozottan támogatottnak minősül, a tanulmányoknak az azonos szakképesítésre vagy ágazati
képzésre való felkészítés keretében történő folytatása esetén a  tanulót a  megismételt évfolyamon a  keretszám
tekintetében figyelmen kívül kell hagyni.
(4) Ha a  tanuló az  Nkt. szerinti Köznevelési Hídprogramokból lép a  szakképzésbe, és a  választott szakképesítése
a  képzés megkezdésekor e  rendelet szerint korlátozottan támogatottnak minősül, akkor a  tanulót a  keretszám
tekintetében figyelmen kívül kell hagyni.
(5) A  nem állami fenntartók által az  e  rendelet szerint beiskolázottak megyékre és a  fővárosra lebontott létszámának
legfeljebb 50%-a lehet felnőttoktatás, figyelembe véve az Szt. 34/A. § (2) bekezdésében foglaltakat is.
3. § (1) A  fenntartó – a  szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter, az  állami intézményfenntartó központ és
az  Szt.  4/A.  § (2)  bekezdése szerinti miniszter (a  továbbiakban együtt: állami fenntartó) kivételével – köteles
megteremteni a  2. és a  4.  mellékletben rá meghatározott keretszám mértékéig az  adott képzésre történő
beiskolázás valamennyi feltételét, a  képzést meghirdetni, és a  szükséges intézkedéseket megtenni annak
érdekében, hogy a rá meghatározott keretszámot be tudja tölteni a beiskolázás során.
(2) A  fenntartó jogutódlással történő megszűnése esetén a  jogutód fenntartót illeti meg az  érintett megyében vagy
a  fővárosban korlátozottan támogatott szakképesítés és ágazat esetén a  megszűnt fenntartó e  rendeletben
meghatározott keretszám mértékéig érvényes költségvetési hozzájárulási jogosultsága. A  jogutód fenntartó
– a  jogutódlás tényének igazolásával, működési engedélyhez kötött szakképző iskola fenntartója esetén a  jogerős
működési engedély hiteles másolatával – 15 napon belül írásban jelzi a  jogutódlást az  állami szakképzési és
felnőttképzési szervnek, amely a változást a honlapján nyilvánosságra hozza.
4. § (1) A szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter jogosult – a (2) és a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a 2. és
a 4. melléklet szerint a nem állami fenntartóra meghatározott keretszámra vagy annak egy részére, ha a nem állami
fenntartó egészben vagy részben nem tudja megteremteni beiskolázás feltételeit
a) a jogutód nélküli megszűnése,
b) a szakképző intézményének vagy a szakképző intézménye feladatellátási helyének megszűnése,
c) a szakképző intézményének jogutódlással történő fenntartóváltása vagy
d) az a)–c) pont hatálya alá nem tartozó egyéb ok
miatt.
(2) Az OKJ 6. mellékletében foglalt szakképesítések és az ezeket megalapozó ágazatok esetén az (1) bekezdés szerinti
keretszámra az Szt. 4/A. § (2) bekezdése szerinti miniszter jogosult.
(3) A munkaerő-piaci relevanciával nem rendelkező művészeti, kulturális, kézműves, hagyományőrző szakképesítések
és az  ezeket megalapozó ágazatok esetén az  (1)  bekezdés szerinti keretszám ötven százalékára az  állami
intézményfenntartó központ jogosult.
(4) A fenntartók között – a 7. §-ban foglalt kivétellel – keretszám-átadásra nincs lehetőség.
 (5) Az  állami fenntartó az  (1)–(3)  bekezdés szerinti jogosultságát a  nem állami fenntartó legkésőbb
2017. augusztus 31-ig – a 2. § (1) bekezdése szerinti képzések esetén 2018. január 15-ig – az állami szakképzési és
felnőttképzési szerv felé teljesített, a szakképesítésekre és az ágazatokra vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettsége
alapján gyakorolja. Az  adatszolgáltatás tartalmazza munkarend szerinti, valamint megyénkénti és fővárosi
bontásban a támogatott és a korlátozottan támogatott szakképesítésre és ágazatra e rendelet alapján beiskolázott
tanulók számát.
(6) A  korlátozottan támogatott szakképesítések és ágazatok tekintetében a  szakmaszerkezeti döntésben
meghatározott keretszám és az (5) bekezdés szerinti adatszolgáltatásban feltüntetett beiskolázott és beiskolázandó
létszám különbsége 2017. augusztus 31-től, a  2.  § (1)  bekezdése szerinti képzések esetén 2018. január 15-től
az állami fenntartót illeti meg. Az állami szakképzési és felnőttképzési szerv az e bekezdésben meghatározottakon
túl jogosult a  szakmaszerkezeti döntést megalapozó adatoknak a  személyes adatok védelmére vonatkozó
jogszabályok megtartásával történő bekérésére a fenntartó által működtetett iskola tekintetében.
(7) Az állami szakképzési és felnőttképzési szerv a (6) bekezdésben szereplő határidőt követő 5 napon belül tájékoztatja
az Szt. 4/A. § (2) bekezdése szerinti minisztert, illetve az állami intézményfenntartó központot a (2) bekezdés, illetve
a (3) bekezdés alapján a hatáskörükbe tartozó szakképesítések és az ezeket megalapozó ágazatok fel nem használt
keretszámairól.
(8) Az  (5)  bekezdés szerinti adatszolgáltatás elmulasztása vagy a  ténylegesen beiskolázott létszámmal meg nem
egyező adatok szolgáltatása esetén a nem állami fenntartó a mulasztással vagy a nem egyező adatszolgáltatással
érintett megye vagy a főváros és azon belül az érintett szakképesítés vagy ágazat esetén a következő két tanévben
a  korlátozottan támogatott keretszámok elosztásakor nem vehető figyelembe. Az  adatszolgáltatás hitelességét
az állami szakképzési és felnőttképzési szerv – a költségvetési hozzájárulást folyósító szerv adatai alapján – ellenőrzi.
5. § Az Szt. 82. § b) pontja szerint tett javaslat alapján megyénként és a fővárosra tekintettel meghatározott, a Szabóky
Adolf Szakképzési Ösztöndíjról szóló kormányrendelet alapján a  2017/2018. tanévben induló képzésekben
tanulmányi ösztöndíjra jogosító hiány-szakképesítéseket az 5. melléklet tartalmazza.
6. § A fenntartó a  6.  mellékletben foglalt képzésre történő beiskolázáshoz kapcsolódó költségvetési hozzájárulásra
az  abban foglalt keretszámok alapján, a  rendészetért felelős miniszter és a  közszolgálati életpálya kidolgozásáért
felelős miniszter hatáskörébe tartozó 6.  mellékleten kívüli iskolai rendszerű szakképesítés indítása esetén pedig
a rendészetért felelős miniszternek az Szt. 91. § (7) bekezdése szerinti engedélye alapján jogosult.
7. § (1) Ha a tanév megkezdését megelőzően szakképző iskola átadására kerül sor szakképző iskolai fenntartók között, akkor
az  érintett fenntartók a  szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter által ellenjegyzett megállapodásban
rögzíthetik a szakképző iskola átadásához kapcsolódó keretszám-változást.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti ellenjegyzés érdekében a  megállapodást a  szakképző iskolát átvevő fenntartó négy
példányban megküldi a szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszternek.
(3) A  szakképzésért és felnőttképzésért felelős miniszter a  hozzá való megérkezését követő 10 napon belül dönt
a megállapodás ellenjegyzéséről és a négy példányt visszaküldi a szakképző iskolát átvevő fenntartónak.
(4) Az  ellenjegyzett megállapodás egy-egy példányát az  átvevő fenntartó megküldi a  költségvetési hozzájárulást
folyósító szervnek, az átadó fenntartónak és az állami szakképzési és felnőttképzési szervnek.
8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1331/2018. (VII. 23.) Korm. határozata az ENSZ Globális Migrációs Kompaktjának végső szövegtervezetére vonatkozó magyar álláspontról.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy az ENSZ Globális Migrációs Kompaktjának végső szövegtervezete Magyarország érdekeivel teljes
mértékben ellentétes, így annak elfogadási folyamatában és végrehajtásában semmilyen formában nem vesz részt;
 2. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az ENSZ illetékes szerveit tájékoztassa az 1. pont szerinti magyar
álláspontról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
117/2009. (XII. 29.) ME határozata szakállamtitkár kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2006. évi
LVII. törvény 57. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva
Papp Gábort az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium szakállamtitkárává
– 2010. január 4-i hatállyal – kinevezem. Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
378/2014. (X. 6.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és
az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
íjgyártó Istvánt 2014. október 5-ei hatállyal a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2014. október 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
276/2012. (X. 31.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Juhász Esztert
2012. november 1. napjától 2015. október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2012. október 18. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
652/B/2004. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
1. Az Alkotmánybíróság a Munka Törvénykönyvéről
szóló 1992. évi XXII. törvény 137. § (6) bekezdés második
mondata és (7) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló – az Alkotmány
2. § (1) bekezdésére és 70/A. § (1) bekezdésére alapított –
indítványt elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság egyebekben az indítványt
visszautasítja. I n d o k o l á s
I. Az indítványozó a Munka Törvénykönyvéről szóló
1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) 137. §
(6) bekezdés második mondata és (7) bekezdése alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére terjesztett elő indítványt. Álláspontja szerint azáltal,
hogy a betegszabadság kiadásánál a munkaszüneti napot
munkanapként kell figyelembe venni, sérül az Alkotmány
2. § (1) bekezdése, 17. §-a, 54. § (2) bekezdése, 70/A. §
(1) bekezdése, 70/D. § (1) bekezdése és 70/E. § (1) bekezdése. Érvelése szerint e rendelkezés hátrányosan megkülönbözteti a betegszabadságot igénybe vevő munkavállalót, mert az Mt. 151. § (2) bekezdésének d) és e) pontja értelmében a munkavállalót a munkaszüneti nap miatt kiesett időre, illetőleg a rendes szabadság időtartamára távolléti díj illeti meg; így nem kellene ezen időszakra betegszabadságot kivennie ahhoz, hogy díjazásban részesüljön.
A jogállamiság elvének sérelmét abban látta, hogy a jogalkotó a betegszabadság tekintetében munkaszüneti napot
munkanappá nyilvánított, holott a munkavállaló munkaszüneti napon az Mt. 125. § (1) bekezdése szerint csak
meghatározott feltételek esetén kötelezhető munkavégzésre.
II. Az Alkotmánybíróság az indítvány elbírálásánál a következő jogszabályi rendelkezéseket vette figyelembe:
1. Az Alkotmány vonatkozó rendelkezései:
„2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokra
tikus jogállam.” „70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni,
születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. Az Mt. kifogásolt szabályai:
„137. § (6) A betegszabadság kiadásánál a munka
idő-beosztás szerinti munkanapokat kell figyelembe venni. Ha a munkavállaló a munkaszüneti nap miatt mentesülne a munkavégzési kötelezettsége alól, ezt a napot munkanapként kell figyelembe venni.
(7) A heti kettőnél több pihenőnapot biztosító munkaidő-beosztás esetén a (6) bekezdésben foglaltakat azzal az
eltéréssel kell alkalmazni, hogy a hét minden napja munkanapnak számít, kivéve a munkavállaló két pihenőnapját.”
III. Az indítvány részben nem megalapozott, részben érdemi elbírálásra alkalmatlan.
1. Az indítványozó az Mt. támadott rendelkezéseit a
diszkrimináció tilalmába ütközőnek tartotta azzal, hogy a
munkavállaló hátrányára eltér az egyéb jogcímen biztosított távollétre járó díj számításától.
Az Alkotmánybíróság az Mt. 137. §-ának alkotmányosságát a 416/B/1992. AB határozatában (ABH 1992, 603.; a
továbbiakban: Abh.) az Alkotmány 70/A. és 70/E. §-ai tekintetében már vizsgálta, azonban az akkor hatályos szöveg a kifogásolt számítási módot még nem tartalmazta.
[Az Mt. 137. § támadott (6) és (7) bekezdését a Munka
Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény, valamint az ezzel összefüggő törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2003. évi XX. törvény 23. §-a iktatta be – a rendelkezéséhez fűzött miniszteri indokolás szerint – azért, hogy egyértelművé tegye, hogy a munkaszüneti napot miként kell kezelni.] Az Alkotmánybíróság
ideiglenes ügyrendjéről és annak közzétételéről szóló,
többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt
2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK 2009. január, 3.; a továbbiakban: Ügyrend) 31. §-ának c) pontja szerint az eljárás megszüntetésének nincs helye, mert az indítvány tárgya nem minősül „ítélt dolognak”, ezért az Alkotmánybíróság ebben a vonatkozásban az érdemi vizsgálatot lefolytatta.
2. Az Alkotmánybíróság elsőként a betegszabadság természetét vizsgálta abból a szempontból, hogy miként viszonyul a táppénzhez, illetőleg a rendes szabadsághoz. Az
Abh. kifejtette: „Az Alkotmány 70/E. § (2) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás és a szociális intézmények rendszerével
valósítja meg. Ebből egyértelmű, hogy a szociális biztonsághoz és az (1) bekezdésben felsorolt ellátásokhoz való
jog megvalósítója nem kizárólag a társadalombiztosítás,
hanem az »egyéb szociális intézmények rendszere« is.
Ezen intézményrendszer részének tekinthető a Munka
Törvénykönyv által szabályozott betegszabadság intézménye is, amely az évi rendes szabadságon felül ad a munkavállaló részére juttatást. A betegszabadság nem a »táppénzt helyettesítő intézmény«, hanem egy speciális szabadság, a kapott ellátás pedig a szabadság idejéhez
hasonlóan a kereset része. A betegszabadság a »szociális
intézményrendszer« része (…).” (ABH 1990, 603, 604.)
Az Alkotmánybíróság hangsúlyozza, hogy a betegszabadság jellegében nem a rendes szabadsággal (a munkavállalót az Mt.-ben biztosított pihenőidőn felül alanyi jogon megillető díjazott pihenőidővel), hanem a táppénzre
jogosultságnak a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól
szóló 1997. évi LXXXIII: törvény (a továbbiakban: Ebtv.)
43. § (1) bekezdésében foglalt szabályával mutat közös
vonásokat, amely alatt a munkavállaló nem a pihenőidejét
tölti, hanem keresőképtelen beteg, ezért annak tartamára a
távolléti díj 70 százaléka illeti meg [Mt. 137. § (3) bekezdése]. A munkaszüneti nap főszabályként nem szakítja
meg a betegszabadság tartamát, hasonlóan az Ebtv. 47. §
(1) bekezdésében foglaltakhoz, amely szerint a táppénz
minden naptári napra jár, ideértve a szabadnapot, a heti pihenőnapot és a munkaszüneti napot is. A betegség miatti
szabadság a keresőképtelenségre, annak tartamára jár,
amely állapot folyamatosan, a pihenőnapokon is fennáll.
3. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésének e rendelkezése az azonos
szabályozási körbe vont jogalanyok közötti olyan, alkotmányos indok nélkül tett megkülönböztetést tiltja, amelynek következtében egyes jogalanyok hátrányos helyzetbe
kerülnek [először: 9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH
1990, 47, 48.]. A tilalom elsősorban az alkotmányos alapjogok tekintetében fennálló megkülönböztetésre terjed ki,
de az eltérő szabályozás alkotmányellenessége akkor is
megállapítható, ha az alapjog alatti tartományba eső jogok
tekintetében az emberi méltósághoz való jog valamely aspektusát sérti [összefoglalóan: pl. 39/1999. (XII. 21.) AB
határozat, ABH 1999, 320, 342–343.]. Rámutatott az Alkotmánybíróság arra is, hogy „az alapjognak nem minősülő egyéb jogra vonatkozó, személyek közötti hátrányos
megkülönböztetés vagy más korlátozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha a sérelem összefüggésben
áll valamely alapjoggal, végső soron az emberi méltóság
általános személyiségi jogával, és a megkülönböztetésnek,
illetve korlátozásnak nincs tárgyilagos mérlegelés szerint
ésszerű indoka, vagyis önkényes.” [35/1994. (VI. 24.) AB
határozat, ABH 1994, 197, 200.] A megkülönböztetésnek
azonos csoportra nézve kell fennállnia. Az azonos csoporton, adott szabályozási koncepción belüli eltérő szabályozás akkor nem alkotmányellenes, ha az eltérésnek kellő alkotmányos indoka van. [21/1990. (X. 4.) AB határozat,
ABH 1990, 77–78.]
Az indítványozó a betegszabadságot igénybe vevő
munkavállaló hátrányos megkülönböztetését a munkát
végző, illetőleg a rendes szabadságát töltő munkavállalóval szemben állította, akiknek a munkaszüneti napokra is
jár a távolléti díj. A kifogásolt rendelkezések alkalmazására egyébként csak akkor kerülhet sor, ha a munkavállaló öt
napot meghaladó keresőképtelensége esetén veszi igénybe
a betegszabadságot.
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a távol töltött
időre járó díjazás szabályozása szempontjából a – pihenőnapját, vagy szabadságát töltő – keresőképes, illetőleg a
keresőképtelen munkavállaló megkülönböztetése nem indokolatlan. A betegszabadság – akárcsak a táppénzen töltött idő – funkciójában tér el a rendes szabadságtól, vagy
fizetett távolléttől. A pihenőnap és a szabadság kiadása kötelező [Mt. 124. § (1) bekezdése, 130–131. §], célja a munkavállaló heti, évi munkavégzése mellett a regenerálódásának, vagyis keresőképessége fenntartásának biztosítása.
Ugyanakkor a betegszabadság feltétele a munkavállaló orvos által igazolt keresőképtelen állapota [Mt. 137. § (2) bekezdése], amely csak annyiban tér el a táppénzre jogosultságtól, hogy nem az egészségbiztosítási jogviszony, hanem a munkaviszony függvénye. A betegszabadság tartamára a munkavállaló szociális jellegű ellátásra tarthat
igényt, ezért a díjazás számítási módja sem hasonlítható
össze az egyéb címen biztosított távollét díjával.
Erre figyelemmel a rendelkezés nem sérti az Alkotmány
70/A. § (1) bekezdését, ezért az Alkotmánybíróság ebben a
vonatkozásban az indítványt elutasította.
A jogállamiság sérelmével kapcsolatosan az indítványozó tévesen tulajdonított a rendelkezésnek olyan értelmet, hogy a jogalkotó a munkaszüneti napot munkanappá
nyilvánította. A rendelkezés a munkavállaló betegségére
tekintettel – a pihenőnapokat is beleértve – megszakításmentesen biztosítja a szabadságot, ellenkező esetben úgy
kellene tekinteni, mintha e napokon gyógyult lenne. Így
nincs alkotmányosan értékelhető összefüggés a támadott
rendelkezés és az Alkotmány 2. § (1) bekezdése között,
ezért az Alkotmánybíróság – gyakorlatára figyelemmel
[pl. 985/B/1991. AB határozat, ABH 1991, 652, 653–654.;
32/2000. (X. 20.) AB határozat, ABH 2002, 215, 220.;
19/2004. AB határozat, ABH 2004, 312, 343.] – az indítványt ebben a vonatkozásban elutasította.
4. Az indítványozó egyéb alkotmányi rendelkezések sérelmére is hivatkozott, azonban az indítvány ezeknek a támadott szabályokkal való összefüggésére érvelést nem tartalmazott. Az indítvány e tekintetben nem felel meg az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 22. §
(2) bekezdése által támasztott tartalmi követelményeknek,
amely szerint annak a kérelem alapjául szolgáló ok megjelölése mellett határozott kérelmet kell tartalmaznia. Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint nem elegendő az Alkotmány egyes rendelkezéseire hivatkozni, az indítványban meg kell indokolni, hogy az Alkotmány egyes felhívott rendelkezéseit a megsemmisíteni kért jogszabály miért és mennyiben sérti. (472/B/2000. AB végzés, ABH
2001, 1655.; 494/B/2002. AB végzés, ABH 2002, 1783,
1784.; 477/B/2001. AB végzés, ABH 2005, 1596.) Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy e tartalmi követelmény hiányában az indítvány ebben a vonatkozásban érdemben nem bírálható el, ezért azt az Ügyrend 29. §
d) pontja alapján visszautasította.
Budapest, 2011. március 8. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
42/2015. (VII. 22.) FM rendelete a termelői csoportok elismeréséről.
A szakmaközi szervezetekről és az agrárpiaci szabályozás egyes kérdéseiről szóló 2012. évi CXXVIII.  törvény 23. § d) pontjában
kapott felhatalmazás alapján – a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet
65. § 1. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A  termelői csoport az  azonos termék vagy termékcsoport szerint szerveződő termelők olyan együttműködése,
amelyben piaci pozícióik megerősítése érdekében, az  általuk önállóan végzett mezőgazdasági vagy
erdőgazdálkodási alaptevékenységükhöz illeszkedő tevékenységre az  e  rendeletben meghatározott szabályok
betartásának vállalásával önkéntesen társulnak.
(2) Termelői csoport a  szövetkezetekről szóló 2006.  évi X.  törvény (a  továbbiakban: szövetkezeti törvény) szerint
megalakult, és a szövetkezeti törvény 22. § (1) bekezdés a) pontja szerinti tevékenységet végző szövetkezet lehet.
(3) Termelői csoport tagja a  közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a  mezőgazdasági
termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a  637/2008/EK
és  a  73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet 4.  cikk (1)  bekezdés a)  pontja szerinti természetes vagy jogi személy, valamint
az  erdészeti hatóság által nyilvántartásba vett erdőgazdálkodó, vagy a  vadászati hatóság által nyilvántartásba
vett vadászatra jogosult (a  továbbiakban együtt: termelő) lehet, aki vagy amely a  termelői csoport elismerésének
tárgyát képező terméket termel, és aki vagy amely a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 28. §-a
szerinti ügyfél-nyilvántartási rendszerben szerepel.
(4) E  rendelet alkalmazásában az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési
támogatásról és az  1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-ei
1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1305/2013/EU rendelet) 2. cikk (1) bekezdés
n) pontja szerinti fiatal mezőgazdasági termelő a 1305/2013/EU rendelet 19. cikk (4) bekezdésében meghatározott
időszakban is termelőnek minősül.
(5) Egy adott termelői csoport csak egy termékre vagy termékcsoportra szakosodottan működhet.
 (6) Az elismerhető termékek és termékcsoportok felsorolását az 1. melléklet tartalmazza.
2. § Az e  rendelet értelmében elismert termelői csoportnak a  gazdasági tevékenysége során az  alábbi célokat kell
megvalósítania:
a) a  termelői csoportban tagsággal rendelkező termelők termelésének és teljesítményének a  piaci
követelményekhez való igazítása,
b) az áruk közös forgalomba hozatala, beleértve az értékesítésre való előkészítést, az értékesítés központosítását
és a nagy tételben vásárlók ellátását,
c) közös szabályok megállapítása a  termeléssel, és különösen a  betakarítással és a  rendelkezésre állással
kapcsolatos információk átadására vonatkozóan, vagy
d) egyéb, a termelői csoport által végezhető tevékenységek – különösen a vállalkozói és marketingkészségek –
fejlesztése, valamint innovációs folyamatok megszervezése és előmozdítása. 2. A termelői csoportként történő elismerés feltételei
3. § (1) Termelői csoportként történő elismerés feltétele, hogy
a) a  szövetkezet taglétszáma – az  1.  § (4)  bekezdésben meghatározott időszakot töltő fiatal mezőgazdasági
termelők figyelmen kívül hagyása mellett – legalább tizenöt termelő legyen; a  sertés ágazatban
legalább negyven termelő; a  faiskolai termék és szaporítóanyag, a  virág- és dísznövény és a  fűszer- és
gyógynövény, ökológiai termék ágazatokban az  a  szövetkezet is elismerhető, amelynek taglétszáma
–  az  1.  §  (4)  bekezdésben meghatározott időszakot töltő fiatal mezőgazdasági termelők figyelmen kívül
hagyása mellett – legalább tíz termelő,
b) a szövetkezet a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló törvény alapján mikro-, kis- vagy
középvállalkozásnak minősüljön, és
c) a  tagok által megtermelt, illetve feldolgozott, az  elismerés iránti kérelem által meghatározott termék
értékesítéséből származó, az  elismerés kérelmezését megelőző lezárt évi nettó árbevétel elérje
az  1.  mellékletben meghatározott összeget, ahol az  árbevétel a  tagok árbevételének összegeként is
igazolható.
(2) Az  (1)  bekezdés c)  pontjában foglaltak meghatározása során a  szövetkezetnek gazdálkodási előzménnyel nem
rendelkező tagja árbevételét a szövetkezet más tagjainak az elismerés által meghatározott termék vonatkozásában
egy hektárra vetített átlagos forgalomba hozható termék értékének alapulvételével kell megállapítani. Ha
a  szövetkezet tagjai nem rendelkeznek az  elismerés által meghatározott termék vonatkozásában értékesítési
adatokkal, akkor a  kárenyhítési hozzájárulás megfizetésével, valamint a  kárenyhítő juttatás igénybevételével
kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 27/2014. (XI. 25.) FM rendelet alapján megállapított referencia hozamérték
figyelembevételével kell a  szövetkezetnek gazdálkodási előzménnyel nem rendelkező tagjára jutó forgalomba
hozható termék értékét megállapítani.
(3) A termelői csoportnak a tagjai által termelt, az elismerés tárgyát képező termék értékesítéséből – beleértve a saját
előállítású feldolgozott termékek értékesítését is – származó árbevétele nem lehet kevesebb, mint a  szövetkezet
által az elismeréssel érintett termék vagy termékcsoportra vonatkozó összes értékesítési árbevétel 50%-a.
(4) Termelői csoportként csak 2014. január 1-je után bejegyzett szövetkezet ismerhető el.
 (5) A termelői csoport jegyzett tőkéje nem lehet kevesebb 1,5 millió forintnál.
4. § (1) Termelői csoportként történő elismerés további feltétele, hogy a  szövetkezet alapszabálya tartalmazza a  tagok
kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy
a) az értékesítésre a termelői csoporttal szerződést kötnek,
b) betartják a szövetkezet által meghatározott termelési szabályokat,
c) a  szövetkezet finanszírozásához a  termelői csoporton keresztül forgalmazott termék értéke alapján és
átalányösszegben, az alapszabályban meghatározott mértékű működési költség-hozzájárulást fizetnek,
d) az  alapszabályban meghatározott módon termelési, saját célú termék-felhasználási adatokat szolgáltatnak
a  termelői csoportnak (különösen a  termőterület, a  betakarított, illetve előállított termék mennyisége,
hozama, valamint termékeinek értékesítése vonatkozásában),
e) a tagok egy adott termék vagy termékcsoport értékesítésére csak egy termelői csoportnak lehetnek tagjai,
f ) az  elismerés tárgyát képező árutermelésük alapszabályban meghatározott – de legkevesebb 75%-os –
mértékét a termelői csoporton keresztül forgalmazzák, és csak saját maguk által megtermelt vagy előállított
terméküket értékesítik a csoportnak, valamint
g) vállalják, hogy belépésüket követően a termelői csoportból legalább három évig nem lépnek ki.
 (2) A termelői csoportként történő elismerés további feltétele, hogy a szövetkezet alapszabálya tartalmazza
a) a  tagok által vállalt kötelezettségek megsértése esetére a  taggal szemben alkalmazható
jogkövetkezményeket,
b) a működési költség-hozzájárulás fizetésének módját és mértékét, elmulasztásának következményeit,
c) a  termelői csoport érdekeltségi rendszerének alapelveit, az  eredmény esetleges felosztásának módját,
amelyet a beszállított termék értékének arányában szükséges rögzíteni,
d) új tagok felvételére vonatkozó rendelkezéseket,
e) a  legalább a  termékértékesítést magában foglaló személyes közreműködés hiányában – figyelemmel
a  gazdálkodásra jellemző termelési szünetekre – a  tagság megszűnésére vonatkozó részletszabályokat,
valamint
f ) arra vonatkozó szabályozást, hogy a termelői csoport választott tisztségviselői csak a termelői csoport tagjai
lehetnek.
(3) A  termelői csoportnak a  termékértékesítéshez tartozó gazdasági eseményeket úgy kell könyvelnie, hogy
egyértelműen elkülöníthető legyen az elismerés alá tartozó termék vagy termékcsoport esetében a tagok és a nem
tagok által termelt termékek mennyisége, az azok értékesítéséből származó árbevétel, valamint az egyéb árbevétel.
5. § (1) A  szövetkezetnek a  termelői csoportként történő elismeréshez öt évre kidolgozott üzleti terv keretében be
kell mutatnia a  tevékenységét és a  2.  §-ban meghatározott célok elérésére tervezett intézkedéseit, valamint
az 1305/2013/EU rendelet 5. cikkében felsorolt prioritásokhoz való hozzájárulás módját.
(2) Az üzleti tervnek az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) az üzleti terv célkitűzéseit röviden és áttekinthetően bemutató vezetői összefoglaló,
b) a szövetkezet gazdálkodási előzményeinek, területi elhelyezkedésének, erőforrásainak bemutatása,
c) az  értékesítési módszerek és a  tervezett közös – különösen másodlagos szövetkezeti integráción keresztül
megvalósuló – tevékenységek bemutatása,
d) a szervezeti felépítés bemutatása,
e) a  2.  §-ban foglalt célok elérése és az  (1)  bekezdésben említett prioritásokhoz való hozzájárulás érdekében
tervezett intézkedések, beruházások és fejlesztések bemutatása,
f ) a pénzügyi terv bemutatása,
g) a társadalmi felelősségvállalás bemutatása,
h) a 2. melléklet szerinti „A” vagy „B” adatlap, valamint
i) a  szövetkezet azonosító adatai és a  gazdálkodásra vonatkozó adatok bemutatása a  3.  melléklet szerinti
tartalommal, az  agrárpolitikáért felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium
(a továbbiakban: minisztérium) honlapján közzétett formában.
3. A termelői csoportként történő elismerés eljárási rendje
6. § (1) A  szövetkezetnek a  termelői csoportként történő elismerés iránti kérelmet (a  továbbiakban: elismerési kérelem)
egy eredeti példányban postai úton kell benyújtani a minisztériumhoz. Az elismerési kérelmet továbbá elektronikus
úton is meg kell küldeni a minisztérium honlapján megadott elektronikus levélcímre.
(2) Az elismerés iránti kérelemnek az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) az 5. § (1) és (2) bekezdése szerinti üzleti terv,
b) az alapszabály hiteles másolati példánya,
c) a  termékpálya szerint illetékes termelői csoport szövetsége, annak hiányában a  minisztérium által elismert
szakmaközi szervezetnek, országos érdekképviseletnek az  elismerés iránti kérelemre vonatkozó támogató
javaslata, valamint
d) a kérelmező cégszerűen aláírt nyilatkozata arra vonatkozóan, hogy
da) aláveti magát a  nemzeti és közösségi ellenőrzéseknek, különös tekintettel a  közpénzek megfelelő
felhasználására irányuló ellenőrzésnek, és
db) a  vezető tisztségviselő, valamint az  adminisztratív, illetve operatív vezetést végző személy
– az  elismerés időtartama alatt – nem tulajdonosa a  termelői csoport külső beszállítójának,
feldolgozást végző üzemének vagy vásárlójának, illetve azzal nem áll munkajogi, vagy egyéb
munkavégzésre irányuló szerződéses jogviszonyban.
(3) A  miniszter a  termelői csoport üzleti tervének elbírálása érdekében, a  kiválasztási eljárás lefolytatása céljából
véleményező szervként szakértőkből álló Bíráló Bizottságot (a továbbiakban: bizottság) állít fel. A bizottság tagjait
a miniszter kéri fel, és a bizottság működési rendjét a miniszter állapítja meg.
(4) A bizottság a miniszter részére javaslatot tesz
a) az üzleti terv elfogadására, módosítására vagy elutasítására,
b) helyszíni szemle lefolytatására és annak eredménye alapján a  termelői csoport elismerésének megadására,
fenntartására vagy visszavonására,
c) a  beszámoló jelentés alapján indokolt esetben, az  ágazatra jellemző folyamatok és időszakok
figyelembevételével a termelői csoport elismerésének fenntartására vagy visszavonására, valamint
d) az üzleti terv módosítására vonatkozó kérelem elfogadására vagy elutasítására.
(5) A  termelői csoportok elismerésére vonatkozó döntést – a  bizottság javaslata figyelembevételével – a  miniszter
hozza meg.
(6) A  miniszter a  tartalmi és formai követelményeknek megfelelő elismerési kérelmet akkor is elutasíthatja, ha
a kérelmező egy korábban már elismert, működő termelői csoporttal azonos, vagy azzal jelentősen átfedő földrajzi
területen, azzal azonos termékkörben kívánja tevékenységét folytatni, és ezáltal a  termelői összefogásból eredő
előnyöket korlátozza.
(7) A  bizottságnak a  (4)  bekezdésben meghatározott javaslattételi eljárása során az  alábbi kiválasztási
szempontrendszert kell figyelembe vennie:
a) szövetkezet területi elhelyezkedése, ezen belül
aa) a  fejlettebb és kevésbé fejlett területeken alakuló szövetkezetek, a  kedvezményezett települések
besorolásáról és a  besorolás feltételrendszeréről szóló 105/2015. (IV. 23.) Korm. rendelet 2. és
3. mellékletének figyelembevételével,
ab) az azonos vagy nagymértékben átfedő területen gazdálkodó szövetkezetek;
b) a szövetkezet általi versenyképességi szolgáltatások nyújtása, ezen belül
ba) a  2.  §-ban foglalt célok elérése és az  5.  § (1)  bekezdés szerinti prioritásokhoz való hozzájárulás
érdekében tervezett intézkedések megvalósításának ütemezése,
bb) munkahelyteremtés,
bc) innovatív eljárások, technológiák alkalmazása,
bd) vertikális integráció megvalósítása,
be) együttműködés más termelői csoportokkal,
bf ) a megvalósított termelői koncentráció mértéke,
bg) magas szintű tudástranszfer és tagi képzések megvalósítása;
c) ágazati szakmai preferenciák.
 (8) A termelői csoport évente egy alkalommal, de az elismerést követő öt évben legfeljebb összesen négyszer kérheti
az  üzleti terve módosítását, amelynek elfogadásáról a  miniszter dönt. Az  üzleti terv módosítása iránti kérelmet
a 7. § (1) bekezdés szerinti éves beszámoló jelentés benyújtásával egyidejűleg kell benyújtani.
(9) Ha a  termelői csoport az  üzleti tervben vállalt kötelezettségeit nem teljesíti, úgy a  miniszter legfeljebb három
hónapos határidő kitűzésével felszólítja a  kötelezettségek teljesítésére és figyelmezteti a  nem teljesítés
jogkövetkezményeire. Ha előre látható, hogy a jogszerű működés helyreállítása három hónap alatt nem lehetséges,
akkor a  miniszter azonnal, egyéb esetben a  három hónapos teljesítési határidő eredménytelen letelte után vonja
vissza az elismerést.
(10) A miniszter a  termelői csoport elismeréséről, valamint az elismerés visszavonásáról szóló döntését a minisztérium
honlapján közzéteszi, valamint a  döntésről – annak másolata megküldésével – tájékoztatja a  Mezőgazdasági és
Vidékfejlesztési Hivatalt.
4. Ellenőrzés, jelentéskészítési kötelezettség 7. § (1) Az  elismerés feltételei betartásának ellenőrzésére a  miniszter monitoring rendszert alakít ki és működtet.
Ennek keretében minden elismert termelői csoport köteles a  tárgyévről a  tárgyévet követő év május 31-ig
szöveges értékelést, a  2.  mellékletben szereplő „A” vagy „B” jelű adatlapot, valamint a  3.  melléklet szerinti
adatlapot (a  továbbiakban együtt: beszámoló jelentés) a  földművelésügyi igazgatási jogkörében eljáró
megyei kormányhivatal (a  továbbiakban: kormányhivatal) részére nyomtatott formában és elektronikus úton
megküldeni. A  kormányhivatal a  megküldött dokumentumokat és adatokat a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági
Hivatal (a  továbbiakban: NÉBIH) részére, a  NÉBIH által meghatározott egységes szerkezetben továbbítja.
A  NÉBIH az  adatokat összesíti, és minden év július 15-éig megküldi a  miniszter részére. A  beszámoló jelentések
megküldésének elmulasztásáról a kormányhivatal értesítést küld a NÉBIH-nek, amely erről tájékoztatja a minisztert.
(2) A  beszámoló jelentés termelői csoport általi benyújtásának elmulasztása esetén a  termelői csoport elismerését
a miniszter visszavonja.
(3) Ha a  termelői csoport tárgyévi árbevétele elháríthatatlan külső ok – különösen természeti katasztrófa, fagykár,
jégkár, aszálykár, állatbetegség – következtében jelentős mértékben csökken, akkor köteles erről a  kár
bekövetkezésétől számított tizenöt napon belül az elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén alkalmazandó egyes
szabályokról, valamint egyes agrár tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 44/2007. (VI. 8.) FVM rendelet
szerinti bejelentést megtenni. Az  elháríthatatlan külső ok bekövetkezését és a  kár mértékét igazoló döntés egy
másolati példányát a 7. § (1) bekezdés szerinti éves beszámoló jelentés benyújtásával egyidejűleg kell benyújtani.
Az adott évi tevékenység elbírálásánál a határozattal igazolt árbevétel-kieséseket figyelembe kell venni.
(4) A  termelői csoportok évenkénti adminisztratív ellenőrzéséről a  beszámoló jelentések alapján a  miniszter
gondoskodik. Az  adminisztratív ellenőrzés megállapításai alapján szükség szerint, de az  üzleti terv végrehajtása
során legalább – a (5) bekezdésben foglaltak kivételével – két alkalommal helyszíni szemlét kell lefolytatni, amelyből
az egyik helyszíni szemlét az üzleti terv negyedik évének lezárása utáni időszakban kell elvégezni.
(5) A 2014. január 1. előtt elismert termelői csoportok esetében az üzleti terv végrehajtása során háromévente legalább
egy alkalommal szükséges helyszíni szemlét lefolytatni.
(6) A  termelői csoport köteles a  cégadatokban bekövetkezett változásokról azok bekövetkezésétől számított tizenöt
napon belül elektronikus úton – a  minisztérium honlapján megadott elektronikus levélcímen – tájékoztatni
a minisztert.
5. Minőségrendszer alá tartozó terméket előállító termelői csoport
8. § (1) A  minőségrendszer alá tartozó terméket előállító termelői csoport egy, az  1305/2013/EU rendelet 16.  cikk
(1)  bekezdés a)–c)  pontjában meghatározott, a  Vidékfejlesztési Program 2014–2020 alapján támogatható
minőségrendszerek alá tartozó termékre szakosodottan hozható létre legalább tíz termelő részvételével.
(2) A minőségrendszer alá tartozó terméket előállító termelői csoport árbevételének el kell érnie az 1. melléklet szerinti
értéket.
6. Rövid ellátási lánc működtetése céljából elismert termelői csoport
9. § (1) A rövid ellátási lánc működtetése céljából elismert termelői csoport a Vidékfejlesztési Program 2014–2020 alapján
sikeres támogatási projektet lezárt termelői együttműködés, amely legalább tíz termelő részvételével alapítható,
és árbevételének el kell érnie az 1. melléklet szerinti értéket.
(2) A  mezőgazdasági termelő és a  fogyasztó között – az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA)
nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről,
valamint átmeneti rendelkezések bevezetéséről szóló, 2014. március 11-ei 807/2014/EU bizottsági rendelet
11.  cikk  (1)  bekezdésében foglaltak figyelembevételével – a  rövid ellátási lánc működtetése céljából elismert
termelői csoport minősül közvetítőnek.
7. Záró rendelkezés 10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
174/2009. (XII. 17.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök előterjesztésére folyamatosan magas színvonalú sportolói pályafutása elismeréseként, második világbajnoki címe megszerzéséért
Erdei Zsolt ökölvívónak a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND KÖZÉPKERESZTJE (polgári tagozat)
kitüntetést adományozom. Budapest, 2009. december 11. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
1027/2004. (IV. 15.) Korm. határozata az Európai Szociális Kartában vállalt kötelezettségek teljesüléséről szóló Nemzeti Jelentés jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyja az Európai Szociális Kartában vállalt kötelezettségek teljesüléséről szóló Nemzeti Jelentést;
2. felhatalmazza az egészségügyi, szociális és családügyi
minisztert, hogy a Nemzeti Jelentést az Európa Tanács
főtitkárához juttassa el.
Felelős: egészségügyi, szociális és családügyi
 miniszter Határidő: azonnal
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
3/2013. (I. 11.) NMHH rendelete a honvédelmi és katasztrófavédelmi feladatok ellátásában közreműködésre kötelezett elektronikus hírközlési szolgáltatók kijelöléséről és felkészülési feladataik meghatározásáról.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182. § (3) bekezdés 31. és 32. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az
elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 10. § (2) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket
rendelem el: 1. § (1) A honvédelmi és katasztrófavédelmi feladatok ellátásában, valamint a védelmi felkészülési feladatok előkészítésében
és végrehajtásában való részvételre kötelezett, továbbá az informatikai és hírközlési ágazat ügyeleti rendszerébe
bevont szervezetek (a továbbiakban: szolgáltatók) felsorolását az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló kormányrendelet szerinti légiriasztási rendszer riasztási és
tájékoztatási feladatainak ellátásában részt vevő, nem közszolgálati műsort sugárzó országos, körzeti, helyi rádió és
televízióadók, az adókat üzemeltetők (engedélyesek) jegyzékét a 2. melléklet tartalmazza.
(3) Az 1. és 2. mellékletben meghatározott szolgáltatók a tevékenységi körüket érintően ellátják a rendkívüli események
megelőzésére, elhárítására, a következményeik csökkentésére, és megszüntetésére, valamint a helyreállításra irányuló
védelmi felkészülési és végrehajtási feladatokat. 2. § (1) Az elektronikus hírközlésért felelős miniszter, a postaügyért felelős miniszter, a katasztrófák elleni védekezésért felelős
miniszter, a honvédelemért felelős miniszter és a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke – az elektronikus
hírközlés veszélyhelyzeti és minősített időszaki felkészítésének rendszeréről, az államigazgatási szervek feladatairól,
működésük feltételeinek biztosításáról szóló kormányrendeletben meghatározottakra is figyelemmel – a védelmi
felkészülés és a végrehajtás időszakában felmerülő egyedi védelmi feladatok végrehajtásában együttműködnek.
(2) A védelmi felkészülési feladatok végrehajtásáért minden esetben a kötelezettségvállalásra jogosult személy felelős.
3. § (1) Az 1. és 2. mellékletben meghatározott szolgáltatók az alábbi tevékenységi körökből a saját szervezetük szakmai
feladat- és hatáskörébe tartozó védelmi felkészülési feladatokat látják el:
a) a szervezeti készenlét előkészítésének és fenntartásának körében:
aa) a védelmi felkészülési feladatok ellátásához szükséges személyi, szervezeti és anyagi-technikai
feltételek megteremtése, folyamatos biztosítása, ab) a védelmi felkészüléssel, műszaki, forgalmi, katasztrófa vagy egyéb veszély miatt keletkező üzemzavar
elhárításával kapcsolatos intézkedések kidolgozása, tervek készítése és azok folyamatos aktualizálása,
ac) a védelmi felkészüléssel összefüggő rendszeres képzési, továbbképzési és gyakoroltatási feladatok
meghatározása és végrehajtása, ad) az ügyeleti szolgálatnak az informatikai és elektronikus hírközlési, továbbá a postai ágazat ügyeleti
rendszerének létrehozásáról, működtetéséről, hatásköréről, valamint a kijelölt szolgáltatók bejelentési
és kapcsolattartási kötelezettségeiről szóló miniszteri rendeletben foglaltak szerinti működtetése,
ae) a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető
intézkedésekről szóló törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló kormányrendelet alapján
a meghagyással kapcsolatos feladatok végrehajtása; b) a hálózatok felkészítésének és irányításának terén:
ba) a gerinchálózati struktúra és az elektronikus hírközlési létesítmények védelmi, biztonsági feltételeinek
biztosítása, bb) a kormányzati védelmi célú hálózatokhoz szükséges összeköttetések és kapcsolódó szolgáltatások
előkészítésének és alkalmazásának biztosítása, bc) a meghatározó szerepű elektronikus hírközlési csomópontok, és felhasználók több útvonalon történő
elérhetőségét segítő megoldások kialakítása, bd) a riasztási és tájékoztatási feladat ellátására létrehozott rendszerben szükséges elektronikus hírközlési
összeköttetések biztosításában való közreműködés, be) a kormányzati, honvédségi, rendvédelmi elektronikus hírközlési eszközöknek a szolgáltató
hálózatához történő csatlakoztatásához szükséges hozzáférési pontok és jogosultságok biztosítása;
c) az üzemviteli és tartalékolási rendszer kialakítása terén:
ca) a nemzeti és a nemzetközi gerinchálózati irányító és üzemviteli funkciók működésének
összehangolása, cb) az illetékes hazai, valamint nemzetközi szervek és szervezetek közötti védelmi jellegű kapcsolattartás
feltételeinek kialakításában és végrehajtásában való közreműködés, cc) az elektronikus hírközlési szolgáltatások területén elrendelhető korlátozó vagy szüneteltető
rendelkezések végrehajtására és következményeik kezelésére történő felkészülés, cd) a védelmi feladatok ellátásához szükséges mértékű és összetételű tartalékkészletek biztosítása,
ce) a honvédelmi és katasztrófavédelmi feladatok ellátásához szükséges hálózati létesítmények és eszközök
meghibásodása, rongálódása, sérülése, megsemmisülése esetére az elsődleges helyreállításhoz és az
üzemszerű állapot visszaállításához szükséges feladatok megtervezése és végrehajtási feltételeinek
folyamatos biztosítása; d) a szolgáltatási igények kielégítése terén:
da) a védelmi felkészülésben részt vevő, a nemzetgazdaság védelmi felkészítése és mozgósítása feladatai
végrehajtásának szabályozásáról szóló kormányrendeletben meghatározott követelménytámasztó szervek szolgáltatási igényeinek kielégítéséhez szükséges feltételek biztosítása, az azzal összefüggő
tervezési, szervezési tevékenység ellátása, a szolgáltatási feladatok végrehajtása,
db) a kormányzat védelmi célú szolgáltatási igényeinek kielégítéséhez és kommunikációs
tevékenységéhez szükséges feltételek megteremtésében, fenntartásában való közreműködés, dc) a NATO Befogadó Nemzeti Támogatás tervezési és végrehajtási feladataiban történő részvétel;
e) az országos légiriasztási rendszer műsorszórási tevékenysége körében:
ea) a műsorszórási tevékenység folyamatosságához szükséges technikai és biztonsági feltételek
megteremtése, a meghatározó szerepű létesítmények őrzés-védelmének biztosítása, eb) a lakosság légi- és katasztrófariasztásának, valamint tájékoztatásának elrendelése esetén a riasztási és
tájékoztatási közlemények leadásának – a közlemények átvételére és továbbítására szolgáló automata
átkapcsoló berendezés (a továbbiakban: átkapcsoló berendezés) útján történő – biztosítása,
ec) az átkapcsoló berendezés részét képező technikai elemek felszerelésének, működésének,
karbantartásának és szükség szerinti cseréjének biztosítása (tűrése), abban együttműködés
a (2) bekezdés d) pont szerinti gazdasági szervezettel,
ed) az átkapcsoló berendezésnek a felelős őrzés szabályai szerinti őrzése,
ee) az átkapcsoló berendezés technikai elemeinek üzempróbája esetén annak működéséről
a (2) bekezdés d) pont szerinti gazdasági szervezet útján a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság
(a továbbiakban: Hatóság) tájékoztatása, ef) az adók üzemeltetésével kapcsolatos, vagy az átkapcsoló berendezés működésével összefüggő
változásokról, illetve rendkívüli eseményekről a (2) bekezdés d) pont szerinti gazdasági szervezet útján
a Hatóság tájékoztatása. (2) A riasztási és tájékoztatási feladat ellátásában a légiriasztási rendeletben foglaltakon kívül a következő szervek vesznek
részt az alábbiak szerint: a) a Hatóság; b) a 2. mellékletben meghatározott nem közszolgálati országos, körzeti és helyi rádió és televízió műsorokat
sugárzó adók, az adókat üzemeltetők (engedélyesek); c) azok az elektronikus hírközlési szolgáltatók, amelyek összeköttetést, vagy modulációs vonalat biztosítanak
ca) a riasztási és tájékoztatási közlemény leadását kezdeményező szerv és az érintett rádió, televízió
stúdiója között, cb) a riasztási és tájékoztatási feladatban részt vevő stúdió és a részére sugárzást végző rádió, televízió
adóállomás között, valamint cc) a műsorszolgáltatók és a műsorszóró adók között;
d) a riasztási rendszer technikai elemeit biztosító gazdasági szervezet köteles a légiriasztási rendelet előírásainak
megfelelően az átkapcsoló berendezések felszerelésére, karbantartására és szükség szerinti cseréjére, az
azokkal kapcsolatos információkról, és a szolgáltatótól kapott minden további információról a Hatóságot
tájékoztatni. 4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
Szalai Annamária s. k.,
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


text:
1460/2012. (X. 25.) Korm. határozata a 2011. kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványok felhasználásáról.
A Kormány az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet
152. § (5) bekezdésében biztosított jogkörében a kötelezettségvállalással nem terhelt előirányzat-maradványok
további intézkedésig fel nem használható összegéből a Miniszterelnökség fejezetnél 492 473 ezer forint felhasználását
engedélyezi. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1590/2012. (XII. 17.) Korm. határozata a Nemzeti Ifjúsági Stratégia 2012–2013. évekre vonatkozó cselekvési tervéről.
A Kormány a) elfogadja a Nemzeti Ifjúsági Stratégiáról szóló 88/2009. (X. 29.) OGY határozat 2. b) pontjában foglalt feladat
végrehajtása érdekében készített, a kormányhatározat mellékletét képező cselekvési tervet;
b) felhívja az érintett minisztereket, hogy a cselekvési tervben foglalt feladatok végrehajtásáról készítsenek
beszámolót és azt küldjék meg az emberi erőforrások miniszterének;
Felelős: érintett miniszterek Határidő: 2014. január 31. c) felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy a b) pont szerinti beszámolók alapján készítsen jelentést a
Kormány számára a cselekvési tervben foglalt feladatok végrehajtásáról.
Felelős: emberi erőforrások minisztere Határidő: 2014. március 31.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2017. (I. 5.) SZTNH közleménye a VIII. Nyugat-dunántúli Regionális Innovációs Kiállításon és Találmányi Vásáron bemutatásra kerülő találmányok, védjegyek, formatervezési és használati minták kiállítási kedvezményéről, illetve kiállítási elsőbbségéről.
A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény 3. §-ának b) pontja, a védjegyek és a földrajzi
árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 53. §-a (1) bekezdésének c) pontja, a formatervezési minták oltalmáról
szóló 2001. évi XLVIII. törvény 40. §-a (1) bekezdésének c) pontja és a használati minták oltalmáról szóló 1991. évi
XXXVIII. törvény 36. §-ának (1) bekezdése alapján közzéteszem, hogy a 2017. április 12-én Győrben megrendezendő
VIII. Nyugat-dunántúli Regionális Innovációs Kiállításon és Találmányi Vásáron bemutatásra kerülő találmányokat,
védjegyeket, formatervezési és használati mintákat az említett jogszabályokban meghatározott kiállítási kedvezmény,
illetve kiállítási elsőbbség illeti meg.
Farkas Szabolcs s. k.,
 a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnökhelyettese


text:
187/2012. (VII. 13.) KE határozata államtitkári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, továbbá a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai
és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára –
Hölvényi Györgyöt 2012. július 9-ei hatállyal az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárává kinevezem.
Budapest, 2012. július 6. Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1441/2012. (X. 11.) Korm. határozata a Nemzeti Dohánykereskedelmi Nonprofit Zrt. alapításához, illetve működéséhez szükséges forrás biztosítása érdekében szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány egyetért a Nemzeti Dohánykereskedelmi Nonprofit Zrt. alapításához, illetve működéséhez szükséges
forrás biztosításával, melynek érdekében az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdése alapján
450,0 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről
szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek
és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím, 1. Felhalmozási jellegű kiadások alcím, 4. Állami
tulajdoni részesedések növekedését eredményező kiadások jogcímcsoport, 1. Az MNV Zrt. tulajdonosi
joggyakorlásával kapcsolatos kifizetések jogcím kiadási előirányzat javára, a Kvtv. 1. melléklet XLIII. Az állami
vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. Az állami vagyonnal kapcsolatos kiadások cím,
2. Hasznosítással kapcsolatos folyó kiadások alcím, 3. Egyéb vagyonkezelési kiadások jogcímcsoport terhére.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök