type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1387/2015. (VI. 12.) Korm. határozata a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok egyedi beszámolási célokra történő hazai alkalmazásáról.
A Kormány
 1. támogatja a  nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (a  továbbiakban: IFRS-ek) egyedi beszámolási célokra
történő hazai alkalmazását;
 2. jóváhagyja az IFRS-ek egyedi beszámolási célokra történő magyarországi bevezetésének ütemezését a következők
szerint:
a) a  Magyar Nemzeti Bank (a  továbbiakban: MNB) által felügyelt intézmények kivételével 2016. január 1-jétől
választható
aa) azon vállalkozások számára, amelyek értékpapírjait az  Európai Gazdasági Térség (a  továbbiakban:
EGT) bármely tagállamának szabályozott piacán forgalmazzák, ab) anyavállalati döntés alapján azon vállalkozások számára, amelyek legfelsőbb anyavállalata
a konszolidált beszámolóját az IFRS-ek alapján készíti el;
b) 2017. január 1-jétől kötelező
ba) azon vállalkozások számára, amelyek értékpapírjait az  EGT bármely tagállamának szabályozott
piacán forgalmazzák,
bb) a hitelintézetek és a hitelintézetekkel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi
vállalkozások számára, a szövetkezeti hitelintézetek és a szövetkezeti hitelintézetek integrációjában
részt vevő egyéb hitelintézetek, valamint egyes kisebb méretű hitelintézetek kivételével;
c) 2017. január 1-jétől választható
ca) a biztosítók számára, a szolvencia II. szabályozás alá nem tartozó biztosító egyesületek kivételével,
cb) az MNB felügyelete alá tartozó, az  előzőekben nem említett intézmények számára, a  pénztárak
kivételével,
cc) az előzőekben nem említett, könyvvizsgálati kötelezettség alá eső társaságok számára;
d) 2018. január 1-jétől kötelező a  szövetkezeti hitelintézetek és a  szövetkezeti hitelintézetek integrációjában
részt vevő egyéb hitelintézetek, valamint a bb) alpont szerinti egyes kisebb méretű hitelintézetek számára;
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával az  IFRS-ek
egyedi beszámolási célokra történő alkalmazásával érintett jogszabályok módosításait a  2.  pontban foglaltaknak
megfelelően készítse elő;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter a feladatkörükben érintett miniszterek bevonásával
Határidő: 2015. szeptember 30.
4. felhívja a  feladatkörükben érintett minisztereket, hogy az  IFRS-ek egyedi beszámolási célokra történő
alkalmazásával összefüggésben az érintett szakemberek képzéséhez szükséges képzési költségek fedezetéről saját
hatáskörben gondoskodjanak;
Felelős: a feladatkörükben érintett miniszterek
Határidő: folyamatosan 5. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az IFRS-ek és azok kiegészítései teljes körű magyar nyelvű fordításáról,
a  már rendelkezésre álló fordítások ellenőrzéséről, javításáról, valamint az  IFRS Foundation által kibocsátott
szakkönyvek magyar nyelvre történő fordításáról, azok Magyarországon bárki számára hozzáférhetővé tételéről és
a felmerülő költségek fedezetéről gondoskodjon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: az éves költségvetések tervezése során
6. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával az IFRS-ek egyedi
beszámolási célokra történő bevezetése kapcsán a statisztikai és kapcsolódó informatikai rendszer felkészítéséhez
a Központi Statisztikai Hivatal számára megfelelő forrást biztosítson;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 a Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. július 15.
7. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy vizsgálja meg a  4-6.  pontokban rögzített feladatok
költségeinek a  Közigazgatás- és Közszolgáltatás Fejlesztési Operatív Program kerete terhére történő finanszírozási
lehetőségét.
Felelős: a Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
85/2011. (HK 2/2012.) HM KÁT–HVKF e g y ü t t e s intézkedése a Magyar Honvédség Nemzeti Telepíthető Híradó és Informatikai Század megalakításával kapcsolatos feladatokról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (3) bekezdése, és a 101. § (4)
és (5) bekezdése alapján a MH Nemzeti Telepíthető Híradó és Informatikai Század megalakítása, valamint készenlétének elérése érdekében az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra
(a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: üzemeltető szervezet) terjed ki.
2. Értelmező rendelkezések 2. A Magyar Honvédség Nemzeti Telepíthető Híradó és
Informatikai Század (National Deployable Communications and Information Systems Module, a továbbiakban:
nemzeti DCM) rendeltetése: a NATO parancsnoki struktúra részeként a NATO állandó híradó és informatikai hálózat szolgáltatásainak kiterjesztése a hadszíntéren, illetve
hadműveleti területen települt vezetési pontok számára,
összeköttetések biztosítása az alárendeltek, együttműködők felé a műveleti tervezési folyamat eredményeként kidolgozásra kerülő dokumentumokban (OPLAN, SOP,
nemzeti szabályzók) meghatározottak szerint.
3. A nemzeti DCM megalakítása 3. A nemzeti DCM megalakítására a NATO védelmi
miniszterei által „FILLING THE NCSA DEPLOYABLE
CIS (DCIS) STRUCTURE” címmel, MCM-0111-2009
számon 2009. június 12-én elfogadott dokumentumban
foglaltak szerint, a 2008. februárjában tett magyar nemzeti
felajánlás alapján kerül sor.
4. A nemzeti DCM létszáma: 56 fő. 5. A nemzeti DCM elhelyezése: Székesfehérvár, Nagysándor József laktanya.
6. A nemzeti DCM nemzeti fogadókészsége elérésének
határideje: 2012. október 1.
7. A nemzeti fogadókészség elérésére akkor kerül sor,
ha:
a) a század személyi állománytáblájának legalább
70%-os a feltöltöttsége,
b) szakmai, nyelvi, és egyéb, a munkaköri leírásokban
megfogalmazott képzések végrehajtásra kerültek,
c) a század részére kijelölt épület, valamint telephely
felújítása, illetve kialakítása befejeződött,
d) a század felkészült az átvételre kerülő technikai eszközök fogadására.
8. A nemzeti fogadókészség állapotát, annak elérését
követően az MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka a Honvéd Vezérkar Híradó, Informatikai és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF) útján 2012. október 15-ig jelenti.
4. Az alkalmazás szabályai 9. A nemzeti DCM a NATO felhatalmazott szervezete
és a Magyar Honvédség között létrejövő megállapodásokban rögzített feltételek szerint NATO műveletekben, nemzetközi gyakorlatokon, kiképzéseken, tanfolyami továbbképzéseken, illetve felkérés alapján egyéb rendezvényeken vesz részt. A hadszíntéri vagy honi alkalmazás feltételei között rögzíteni kell a szükséges jóváhagyások egyeztetésének, beszerzésének, kiadásának határidejét is.
10. Hadszíntéri alkalmazás: a nemzeti DCM szövetségi
célra történő alkalmazásba vételére a NATO felhatalmazott szervezete és a Magyar Honvédség között létrejövő
megállapodásokban rögzített feltételek szerint kerül sor.
11. Honi alkalmazás: az MoU-ban meghatározott
NATO szervezet vezetőjének előzetes jóváhagyásával, a
nemzeti DCM személyi állománya és technikai eszközei a
vonatkozó megállapodásokban rögzített feltételekkel a
hadszíntéri alkalmazástól eltérő pihenési, felkészülési, illetve kiképzési időszakokban nemzeti célra igénybe vehető (befogadó nemzeti támogatás, katasztrófavédelmi feladatok, gyakorlatok, kiemelt rendezvények híradó-informatikai biztosítására).
5. Nemzeti DCM előkészítő munkacsoport
létrehozása 12. A nemzeti DCM megalakítása érdekében szükséges
feladatok koordinálása és ütemezett végrehajtása érdekében nemzeti DCM előkésztő munkacsoport (a továbbiakban: munkacsoport) kerül megalakításra.
13. A munkacsoport rendeltetése:
a) a nemzeti DCM megalakításával, felkészítésével,
működési rendjének kialakításával összefüggő feladatok
meghatározása, a végrehajtás koordinálása, felügyelete,
b) kapcsolattartás NATO Központ, az ACO, az ACT, az
NCSA, a NATO Híradó Ezred, valamint az elöljáró NATO
zászlóalj törzs felé,
c) kapcsolattartás az MH nemzeti katonai képviseletei
(NATO Központ, SHAPE, HQ SACT), valamint a NATO
Konzultációs, Vezetési és Irányítási Ügynökség (NC3A)
és ahhoz kapcsolódó struktúra szakterületi nemzeti képviselői felé,
d) a nemzeti DCM nemzetközi akkreditációjával összefüggő feladatok koordinálása,
e) a nemzetközi megállapodások előkészítése;
f) a nemzeti DCM hazai alkalmazására vonatkozó alkal
mazói igények megfogalmazása, hadműveleti követelmények meghatározása, g) a nemzeti DCM megalakítása érdekében szükséges
belső rendelkezések, okmányok körének meghatározása,
jóváhagyásra történő előkészítése.
14. A munkacsoport elnöke a HVK HIICSF csoportfőnöke, titkára a HVK HIICSF Híradó Osztályának vezetője.
15. Az előkészítő munkacsoportba az alábbi szervezetek vezetői delegálnak állandó tagokat:
a) HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség;
b) HVK Hadműveleti Csoportfőnökség;
c) HVK Kiképzési Csoportfőnökség;
d) HVK Személyzeti Csoportfőnökség;
e) HVK Logisztikai Csoportfőnökség;
f) HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség;
g) HM Jogi Főosztály;
h) HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatal;
i) HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatal;
j) MH Összhaderőnemi Parancsnokság;
k) MH 43. Nagysándor József Híradó és Vezetéstámo
gató Ezred.
16. A munkacsoport ülésein a felsoroltakon felül az el
nök döntése szerint egyedi meghívás alapján részt vesznek
további érintett szervezetek. A munkacsoport ülésének
összehívásáról az elnök dönt.
17. A munkacsoport hatáskörében jogosult a feladattal
érintett honvédelmi szervek felé felkéréssel fordulni a
nemzeti DCM megalakítása érdekében szükséges, adott
szakterületet érintő feladatok végrehajtására, illetve adatok, információk bekérésére.
18. Az érintett szervezetek szükség esetén a feladataik
koordinálására saját hatáskörükben munkacsoportot alakítanak.
6. A munkacsoport feladatának vége 19. A munkacsoport feladata a nemzeti DCM NATO által deklarált teljes képességének, illetve készenlétének
(Full Operational Capability, FOC) elérését követően fejeződik be.
7. Záró rendelkezések 20. Ez az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba.
21. Jelen intézkedés hatályba lépésével egyidejűleg a
Magyar Honvédség Nemzeti Telepíthető Híradó és Informatikai Század megalakításával kapcsolatos feladatokról
szóló 61/2010. (HK 12.) HM KÁT–HM HVKF együttes
intézkedés, valamint annak módosítására kiadott 38/2011
(HK 10.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedés hatályát
veszti.
Fodor Lajos s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
1046/2017. (II. 3.) Korm. határozata egyes állami fenntartásban lévő szociális intézmények egyházak részére történő átadásával kapcsolatos források biztosításáról.
Az egyházi fenntartók által átvett szociális intézmények biztonságos működése érdekében a Kormány
 1. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy az állami fenntartóval az átadás-átvételről 2017. évben megállapodást
kötött egyházi fenntartók által átvett 8837 férőhely működtetéséhez szükséges többletforrást biztosítsa;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. január 1-jétől a felmerülés ütemében
2. felhívja a nemzetgazdasági minisztert, hogy a 2018. évben az állami fenntartóval az átadás-átvételről megállapodást
kötött egyházi fenntartók által átvett további 21 563 férőhely működtetéséhez szükséges többletforrást biztosítsa.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: Magyarország 2018. évi központi költségvetésének tervezésekor
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
33/2017. (X. 26.) NGM rendelete a nemesfémmel vagy az ezekből készült tárgyakkal kereskedő és az árukereskedő szolgáltatók részére a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. LIII. törvény végrehajtásának, valamint az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló 2017. LII. törvény szerinti szűrőrendszer kidolgozásának és működtetése minimumkövetelményeinek részletes szabályairól.
A pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény 77.  §
(2)  bekezdésében, valamint az  Európai Unió és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó
intézkedések végrehajtásáról szóló 2017. évi LII. törvény 17.  § (2)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköreiről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1. és 14.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. A belső kockázatértékelés elkészítésének szabályrendszere 1. § (1) A  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény
(a  továbbiakban: Pmt.) 1.  § (1)  bekezdés j) és k)  pontja szerinti tevékenységet végző szolgáltató (a  továbbiakban
együtt: szolgáltató) a  Pmt. 27.  §-ában meghatározottaknak megfelelő saját kockázatértékelésében rögzíti, hogy
mely ismérvek alapján és milyen dokumentumokra alapozva készítette el.
(2) A szolgáltató a kockázati tényezők beazonosítása során a Pmt.-ben meghatározottakon kívül a következőket veszi
figyelembe:
a) az Európai Bizottság nemzetek feletti kockázatértékelése és
b) a  kereskedelmi hatóság által folytatott eljárások során keletkezett és a  honlapon nyilvánosságra hozott
dokumentumok.
 (3) A szolgáltató a kockázati tényezők beazonosítása során különösen
a) egy értékelés alá vont állam pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni rendszere megfelelőségével és
hatékonyságával, korrupcióellenes és adózási rendszerrel kapcsolatos nyilvánosan közzétett értékeléséből,
b) nyilvános forrásból és
c) tudományos intézményektől
származó információkat vehet figyelembe.
(4) A nemesfémmel vagy az ezekből készült tárgyakkal kereskedő (a továbbiakban: nemesfémmel kereskedő) esetében
a kockázatértékelés elkészítése a Pmt. 27. § (4) bekezdése alapján mellőzhető, ha
a) a  nemesfémmel kereskedő a  kereskedelmi hatóság általi nyilvántartásba vétel során nyilatkozik arról,
hogy nemesfém tárgyakra vonatkozó kereskedelme során nem fogad el háromszázezer forintot elérő vagy
meghaladó értékben készpénzt egy ügyleti megbízás során, és
b) a  nemesfémmel kereskedő nemesfém értékesítésből származó előző éves vagy – a  tevékenységét
a  tárgyévben megkezdő, a  kereskedelmi hatóság által nyilvántartásba vett nemesfémmel kereskedő  –
várható éves árbevétele nem haladja meg az  évi tízmillió forintot. A  mentesség alátámasztására
a  nyilvántartásban szereplő nemesfémmel kereskedő köteles a  felügyeletet ellátó szerv, a  kereskedelmi
hatóság részére minden év május 31. napjáig az előző év forgalmáról jelentést tenni.
(5) A  belső kockázatértékelés elkészítésére kötelezett szolgáltató minden év január 31. napjáig aktualizálja
kockázatértékelését a  Pmt. 65.  §-a szerinti belső szabályzatában meghatározott vezetője jóváhagyásával, vagy ha
nem történt változás a  belső kockázatértékelés alapjául szolgáló információkban, ennek tényét jegyzőkönyvben
rögzíti. A  szolgáltató a  (7)  bekezdésben felsorolt tényezőkben bekövetkezett változást követően az  e  rendeletben
meghatározott esetekben belső kockázatértékelését soron kívül módosítja.
(6) A kockázatértékelés eredményének felhasználásával készített belső kockázatértékelés során a szolgáltató ügyfeleit
dokumentáltan alacsony, átlagos és magas kockázati kategóriába sorolja be a  pénzmosás és a  terrorizmus
finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény, valamint az  Európai Unió és
az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló
2017. évi LII. törvény alapján elkészítendő belső szabályzat kötelező tartalmi elemeiről szóló 21/2017. (VIII. 3.)
NGM rendelet 1. és 2. mellékletének figyelembevételével.
(7) A szolgáltató ügyfeleit a következő tényezők esetén köteles magas kockázati kategóriába sorolni:
a) ügyfélkockázati tényezők:
aa) az üzleti kapcsolat vagy ügyleti megbízás szokatlan körülmények között zajlik;
ab) az ügyfél közvetítőt vagy segítőt vesz igénybe az ügylet lebonyolítása során;
ac) a jogi személy tulajdonosi szerkezete összetett és nehezen átlátható;
ad) a kereskedelmi hatóság honlapján közzétett, a joghátrányok kiszabására vonatkozó információk;
ae) a nem természetes személy ügyfél képviseletében eljáró személy hamis, félrevezető információt ad,
vagy nincs kellőképpen tisztában az általa képviselt szervezet működési körülményeivel;
b) termékhez, szolgáltatáshoz, ügylethez vagy szolgáltatási csatornához kapcsolódó kockázati tényezők:
ba) az  ügylet tárgya az  általános forgalmi adóról szóló törvényben meghatározott befektetési arany
forgalmazása;
bb) egy ügyfél tekintetében évi százmillió forintot meghaladó készpénzes ügylet bonyolódik;
bc) az ügylet tárgyának készpénzben fizetett része alkalmanként a húszmillió forintot meghaladja;
c) földrajzi kockázati tényezők:
ca) az ügyfél vezetője, tényleges tulajdonosa stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot
jelentő harmadik ország állampolgára, vagy ott lakóhellyel rendelkezik;
cb) az  ügyfél valamely stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik
országban bejegyzett gazdasági társaság leányvállalata, vagy szervezet magyarországi képviselete.
 (8) A  szolgáltató ügyfeleit az  üzleti kapcsolat létesítésekor vagy az  ügyleti megbízás teljesítésekor a  (7)  bekezdésben
meghatározott tényezők alapján sorolja kockázati kategóriába, majd – amennyiben a Pmt. 3. § 45. pont a) alpontja
értelmében üzleti kapcsolat jön létre – az  üzleti kapcsolat fennállása során végzett monitoring tevékenységének
eredményeképpen felülvizsgálja, és szükség esetén módosítja a megállapított kockázati szintet.
(9) A  tevékenysége folytatása során kétmillió-ötszázezer forintot elérő vagy meghaladó összegű készpénzfizetést
elfogadó árukereskedő (a  továbbiakban: árukereskedő) a  termékhez kapcsolódó kockázati tényezők közül
magasabb kockázatúnak köteles besorolni: a  drágakő, műtárgy, a  tízmillió forintot meghaladó értékű légi, vízi és
szárazföldi gépjármű, valamint haszongépjármű forgalmazását.
2. § (1) A szolgáltató az üzleti kapcsolat létesítésekor végzett kockázatértékelés során dönt az ügyfél-átvilágítás módjáról,
illetve az üzleti kapcsolat esetleges megtagadásáról.
(2) Az  üzleti kapcsolat létesítésekor alacsony kockázati szint állapítható meg az  ügyfél vonatkozásában, ha
az egyszerűsített ügyfél-átvilágítás feltételei fennállnak, vagy ha nem merül fel egyetlen, az 1. § (7) bekezdésében
felsorolt magas kockázatra vonatkozó tényező sem. A  nemesfémmel kereskedő átlagos kategóriába sorolja
az ügyfelet, ha a magas kategóriába sorolás szempontjai közül legfeljebb három, és a kockázati tényező súlyozása
alapján relatív kisebb kockázati tényező merült fel.
(3) A  szolgáltató a  magas kockázatra vonatkozó tényező felmerülése esetén az  üzleti kapcsolatot a  Pmt. 11.  §
(2) bekezdésében meghatározott megerősített eljárásban kíséri figyelemmel.
(4) A  szolgáltató a  belső kockázatértékelése alapján a  meghatározott kockázatok csökkentésére és kezelésére
vonatkozó eljárásrendet a Pmt. 65. §-ában meghatározott belső szabályzatában (a továbbiakban: belső szabályzat)
határozza meg. A szolgáltató kidolgozza továbbá, hogy mely esetben kér be az ügyféltől a pénzügyi eszköz forrására
vonatkozó információt, mikor alkalmaz megerősített eljárást, és milyen időszakonként vizsgálja felül az  általa
beszerzett ügyfél-átvilágítási adatot.
(5) A szolgáltató a beazonosított kockázat értékelése alapján meghatározza a kockázat kezelése érdekében szükséges
intézkedést. A meghatározott intézkedést határidőhöz köti és kijelöli a végrehajtásért felelős személyt.
(6) A  szolgáltató a  belső kockázatértékelését az  1.  § (5)  bekezdésében foglaltak szerint soron kívül felülvizsgálja,
amennyiben
a) az általa korábban már azonosított kockázat természete megváltozik,
b) új típusú pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázat merül fel,
c) minden egyéb esetben, amikor a  szolgáltató alapos okkal feltételezi, hogy a  kockázatértékelés alapjául
szolgáló információ már nem alkalmazható. 2. A belső ellenőrző és információs rendszer működtetése
3. § (1) Az ügyfél-azonosítási kötelezettség végrehajtása érdekében a Pmt. 14. § (4) bekezdése értelmében a háromszázezer
forintot elérő vagy meghaladó összegű, valamint a hárommillió-hatszázezer forintot elérő vagy meghaladó összegű
ügyleti megbízás teljesítésekor rögzített adatok kezelése során úgy kell eljárni, hogy azok a további azonosítás során
a nemesfémmel kereskedő ügyfél-átvilágításban közreműködő vezető tisztségviselője, foglalkoztatottja vagy segítő
családtagja (a továbbiakban együtt: foglalkoztatott) részére elérhetőek legyenek.
(2) Az ügyfél-azonosítási kötelezettség végrehajtása érdekében a Pmt. 14. § (4) bekezdése értelmében háromszázezer
forintot elérő vagy meghaladó összegű, valamint a  kettőmillió-ötszázezer forintot elérő vagy meghaladó összegű
készpénzes ügyleti megbízás teljesítésekor rögzített adatok kezelése során úgy kell eljárni, hogy azok a  további
azonosítás során az árukereskedő ügyfél-átvilágításban közreműködő foglalkoztatottja részére elérhetőek legyenek.
4. § (1) A  kockázatértékelés elkészítésére kötelezett szolgáltató az  ügyfél és az  ügylet tekintetében a  pénzmosás és
terrorizmus finanszírozása szempontjából a  (2)–(3)  bekezdés alapján történő, leválogatására alkalmas informatikai
rendszert működtet, amely lehet automatikus és manuális. Az  évi tízezer tranzakciónál többet lebonyolító
szolgáltató az  ügyfelekre vonatkozó automatikus szűrőrendszert működtet. A  szolgáltató az  évi tízezer alatti
tranzakció szám esetén manuális szűréssel biztosítja a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása szempontjából
az ügyfél és a szokatlan ügylet leválogatását.
(2) A szolgáltató a következő ügyfél-, illetve ügylettípusokra végez szűrést:
a) húszmillió forintot elérő vagy meghaladó összegű készpénzbefizetés az ügyfél részéről,
b) stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országból kezdeményezett
tízmillió forintot elérő vagy meghaladó összegű ügylet, valamint
c) a belső szabályzatban meghatározott ügyfél-, illetve ügylettípusok.
(3) A szolgáltató további szűrési feltételeket határozhat meg a nemzeti kockázatértékelés és a belső kockázatértékelése
alapján.
(4) A szolgáltató a szűrés feltételeit folyamatosan felülvizsgálja.
 (5) A szűrési feltételek alapján azonosított ügyfél, illetve ügylet pénzmosás és terrorizmus finanszírozása szempontjából
történő elemzését és értékelését a szolgáltató a szűrést követő tíz napon belül végzi el.
 (6) A  szűrési feltételek alapján azonosított ügyfél, illetve ügylet elemzésének és értékelésének folyamatát, annak
eredményét, és az ez alapján hozott döntést a szolgáltató dokumentálja.
5. § (1) A  belső szabályzatban a  szolgáltató kidolgozza a  Pmt. 63.  § (3)  bekezdésében meghatározott rendszer
(a továbbiakban: bejelentési rendszer) működtetésének feltételeit.
(2) A  bejelentést a  szolgáltató 8 napon belül kivizsgálja. A  határidőbe a  bejelentés megtételének napja nem számít
bele.
(3) A  bejelentés kivizsgálásában nem vehet részt a  bejelentéssel érintett személy és a  Polgári Törvénykönyvről szóló
2013. évi V. törvény szerinti közeli hozzátartozója.
(4) Ha a  szolgáltató azt állapítja meg, hogy pénzmosásra vagy terrorizmusfinanszírozásra utaló adat, tény, illetve
körülmény merül fel, úgy a kijelölt személy haladéktalanul bejelentést tesz a pénzügyi információs egységnek.
(5) Ha a  szolgáltató azt állapítja meg, hogy bűncselekmény gyanúja áll fenn, úgy haladéktalanul feljelentést tesz
a nyomozó hatóságnál.
6. § A belső szabályzatban a szolgáltató meghatározza, hogy a kijelölt vezető a Pmt.-ben meghatározott kötelezettségek
teljesítése vonatkozásában az  ellenőrzéseket milyen rendszerességgel hajtja végre, azokat hogyan dokumentálja,
mulasztás vagy szabályszegés esetén milyen intézkedéseket alkalmaz.
7. § A  szolgáltató köteles a  pénzügyi információs egységtől, a  kereskedelmi hatóságtól vagy a  bűnüldözési szervtől
érkezett megkeresést öt napon belül teljesíteni.
8. § (1) A szolgáltató biztosítja, hogy a belső ellenőrző és információs rendszer képes legyen az üzleti kapcsolat
a) személyes adat,
b) ügyfél-azonosító szám,
c) ügylettípus vagy
d) összeghatár
szerinti keresésére. (2) A szolgáltató biztosítja, hogy a belső ellenőrző és információs rendszer képes legyen a benne rögzített adatoknak
a Pmt.-ben meghatározott időtartam alatt visszakereshetőséget lehetővé tevő nyilvántartására.
3. Az egyszerűsített és a fokozott ügyfél-átvilágítás esetkörei és azok felügyeleti jóváhagyásának
szabályai
9. § A szolgáltató egyszerűsített ügyfél-átvilágítást alkalmazhat, amennyiben ügyfele
a) a  Pmt. 1.  § (1)  bekezdés a)–e)  pontjában meghatározott, az  Európai Unió területén székhellyel rendelkező
szolgáltató vagy olyan, harmadik országban székhellyel rendelkező – a Pmt. 1. § (1) bekezdés a)–e) pontjában
meghatározott – szolgáltató, amelyre a  Pmt.-ben meghatározottakkal egyenértékű követelmények
vonatkoznak, és amely ezek betartása tekintetében felügyelet alatt áll,
b) olyan gazdasági társaság, amelynek értékpapírját egy vagy több tagállamban bevezették a  szabályozott
piacra, vagy olyan harmadik országbeli társaság, amelyre a  közösségi joggal összhangban lévő közzétételi
követelmények vonatkoznak,
c) a Pmt. 5. §-ában meghatározott felügyeletet ellátó szerv,
d) helyi önkormányzat, a  helyi önkormányzat költségvetési szerve vagy a  c)  pontba nem tartozó központi
államigazgatási szerv,
e) az  Európai Parlament, az  Európai Unió Tanácsa, az  Európai Bizottság, az  Európai Unió Bírósága, az  Európai
Számvevőszék, az  Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a  Régiók Bizottsága, az  Európai Központi Bank,
az Európai Beruházási Bank vagy az Európai Unió más intézménye vagy szerve.
10. § A szolgáltató a Pmt.-ben meghatározottakon kívül fokozott ügyfél-átvilágítást alkalmazhat, amennyiben ügyfele:
a) nem állami vagy önkormányzati tulajdonban lévő nonprofit gazdasági társaság,
b) olyan jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, amelynek tényleges tulajdonosa
stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országban rendelkezik
lakóhellyel.
11. § (1) Az  árukereskedő a  Pmt.-ben meghatározottakon kívül fokozott ügyfél-átvilágítást alkalmaz húszmillió forintot
meghaladó egyedi üzleti megbízás teljesítésekor.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben az árukereskedő nyilatkoztatja az ügyfelet a pénzeszköz eredetéről.
12. § A kereskedelmi hatóság a szolgáltató által alkalmazott egyszerűsített és fokozott ügyfél-átvilágítás esetköreit a Pmt.
szerinti belső szabályzat részeként hagyja jóvá.
4. A megerősített eljárás esetkörei és feltételrendszere 13. § (1) A szolgáltató a Pmt.-ben meghatározottakon kívül akkor alkalmaz megerősített eljárást, ha az ügyfél:
a) az ügyfél-átvilágítási intézkedés során nem jelent meg személyesen,
b) nem állami vagy önkormányzati tulajdonban lévő nonprofit gazdasági társaság,
c) stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országban lakóhellyel vagy
székhellyel rendelkezik, valamint
d) stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országban lakóhellyel
rendelkező tényleges tulajdonos.
 (2) A  szolgáltató belső kockázatértékelése alapján a  belső szabályzatában határozza meg, hogy a  Pmt.-ben és
az e rendeletben meghatározottakon kívül mely esetekben alkalmaz megerősített eljárást.
14. § (1) A szolgáltató a megerősített eljárás során a következő intézkedéseket hajtja végre:
a) további információ szerzése
aa) az ügyfélről,
ab) a tervezett ügylet természetéről,
ac) az ügyfél pénzügyi eszközéről és annak forrásáról,
ad) a tervezett vagy végrehajtott ügylet céljáról,
b) az ügyfélhez kötődő üzleti kapcsolatok számának és időzítésének kiemelt vizsgálata és
c) további vizsgálatok céljából ügylet kiválasztása.
(2) Húszmillió forintot meghaladó ügyleti megbízás, valamint a kockázatértékelésben magas kockázatúnak minősített
esetekben a szolgáltató nyilatkoztatja az ügyfelet a pénzeszköz forrásáról.
(3) Ha pénzmosás vagy terrorizmus finanszírozásának gyanúja merül fel, a szolgáltató az ügyfél azonosítását szolgáló
iratok hiteles másolatát bekéri az ügyféltől.
(4) A  megerősített eljárásban az  ügylet teljesítését minden esetben a  szolgáltató vezető tisztségviselőjének
jóváhagyásához kell kötni.
(5) Szokatlan egy tranzakció, ha nem áll összhangban az  adott ügyfélről kialakított képpel vagy az  adott termékkel,
illetőleg szolgáltatással kapcsolatban általánosan követett eljárásokkal, továbbá ha nincs világosan érthető
gazdasági célja. Szokatlannak minősülhet egy tranzakció, ha az  ügyfél korábbi tevékenységéhez képest
indokolatlanul megváltozik a tranzakciók gyakorisága, nagysága.
(6) Összetett egy tranzakció, ha az  ügyfél korábbi tevékenységéhez képest eltér az  alkalmazott tranzakcióformáktól,
bonyolult, nehezen átlátható és áttekinthető folyamatokon, résztvevőkön keresztül valósul meg.
(7) A megerősített eljárás alkalmazása során a szolgáltató csak a Pmt., valamint az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági
Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló 2017. évi LII. törvény
(a továbbiakban: Kit.) által meghatározott további adatokat kérhet az ügyféltől.
5. Az auditált elektronikus hírközlő eszköz és működtetésének minimum követelményei,
auditálásának módja, valamint az ilyen eszköz útján végzett ügyfél-átvilágítás végrehajtása
15. § (1) A  kockázatértékelésre kötelezett szolgáltató akkor alkalmazhat működése során ügyfél-azonosítást távollévő
ügyfeleknél, ha működtet olyan előzetesen auditált, elektronikus hírközlő eszközt (valós idejű kép- és
hangátviteli rendszer), mely akkor auditálható és működtethető, ha legalább az  alábbi informatikai biztonsági
követelményeknek megfelel:
a) elemei azonosíthatók és dokumentáltak,
b) üzemeltetési folyamatai szabályozottak, dokumentáltak és az üzemeltetési szabályzat szerinti gyakorisággal
ellenőrzöttek,
c) változáskezelési folyamatai biztosítják, hogy a rendszer paraméterezésében és a szoftverkódban bekövetkező
változások csak tesztelt és dokumentált módon valósulhassanak meg,
d) adatmentési és visszaállítási rendje biztosítja a  rendszer biztonságos visszaállítását, továbbá
a mentés-visszaállítás az üzemeltetési szabályzat szerinti gyakorisággal és dokumentáltan tesztelt,
e) a  felhasználói hozzáférés mind alkalmazási, mind infrastruktúraszinten szabályozott, dokumentált és
az üzemeltetési szabályzat szerinti gyakorisággal ellenőrzött,
f ) a felállított végfelhasználói hozzáférések egységes, zárt rendszert alkotnak, biztosítják az azonosítási folyamat
megvalósulását, továbbá felhasználóinak tevékenysége naplózott, a  rendkívüli eseményekről automatikus
figyelmeztetések generálódnak,
g) a  hozzáférést biztosító kiemelt jogosultságok szabályozottak, dokumentáltak és az  üzemeltetési szabályzat
szerinti gyakorisággal ellenőrzöttek, a  kiemelt jogosultságokkal elvégzett tevékenység naplózott, a  napló
fájlok sérthetetlensége biztosított, és a  kritikus rendkívüli eseményekről automatikus figyelmeztetések
generálódnak,
h) a távoli hozzáférés szabályozott, dokumentált és az üzemeltetési szabályzat szerinti gyakorisággal ellenőrzött,
i) a vírusok és más rosszindulatú kódok és cselekmények elleni védelem biztosított,
j) adatkommunikációja és rendszerkapcsolatai dokumentáltak és ellenőrzöttek, az  adatkommunikáció
bizalmassága, sérthetetlensége és hitelessége biztosított,
k) a katasztrófa-helyreállítási terv rendszeresen tesztelt,
l) karbantartása szabályozott,
m) adathordozóinak védelme szabályozott, biztosított, hogy az  adathordozókhoz csak az  arra jogosult
személyek és csak az adatkezelési cél teljesülése érdekében férnek hozzá, ennek felülvizsgálata és ellenőrzése
rendszeresen megtörténik,
n) saját kontrolljai és az  üzemeltetési szabályzat gondoskodnak a  rendszerelemek és a  kezelt információk
sértetlenségéről és védelméről,
o) biztosított a  megfelelő szintű fizikai védelem, az  elkülönített környezet és az  egyes biztonsági események
detektálása.
(2) A szolgáltató az auditált elektronikus hírközlő eszköz vonatkozásában gondoskodik arról, hogy
a) az ügyféllel felépített elektronikus átviteli csatornán keresztül folyó távadatátvitel megfelelően biztonságos,
titkosított, bizalmas, sértetlen és hiteles legyen,
b) az ügyfél megkapja a szolgáltatás igénybevételének feltételeiről való tájékoztatását, beleértve a szolgáltatás
biztonságára vonatkozó ügyféloldali felelősséget is,
c) a szolgáltató oldali azonosításban csak a szükséges mértékben és csak olyan személy vegyen részt, aki a valós
idejű ügyfél-azonosítás végrehajtásához szükséges jogi, technikai és biztonsági oktatásban részesült,
d) az  elektronikus hírközlő eszközre, és az  ügyfél-átvilágítási folyamatra vonatkozó olyan vizsgálati jelentéssel
rendelkezzen, amely igazolja, hogy ezek informatikai védelme a  biztonsági kockázatokkal arányos, és
megfelel különösen az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek,
e) a jogi szabályozás, az alkalmazott technológiában vagy az üzleti folyamatban történt releváns, a működésre
kiható változás esetén, de legalább kétévente, a vizsgálati jelentést megújítsa,
f ) a d) pontban meghatározott vizsgálati jelentést olyan, az Európai Gazdasági Térség valamely tagállamában
bejegyzett szervezet állítsa ki, amely szervezetnél a vizsgálatban igazolhatóan részt vevő személy rendelkezik
legalább
fa) az  Information Systems Audit and Control Association (ISACA) által kiadott Certified Information
Information Systems Security Professional (CISSP) vagy
fd) az  Információbiztonsági irányítási rendszerekre vonatkozó ISO/IEC 27001 Vezető Auditor (Lead
Auditor)
 képesítéssel és minősítéssel,
g) az  ügyfél kérésére az  ügyfél számára lehetővé tegye az  ügyfél-átvilágítással kapcsolatos adatoknak
az adatkezelés céljának megfelelő ideig történő tartós tárolását, és a  tárolt adatok változatlan formában és
tartalommal történő megjelenítését.
(3) A  szolgáltató foglalkoztatottja az  auditált elektronikus hírközlő eszköz útján végzett valós idejű ügyfél-átvilágítást
(a továbbiakban: valós idejű ügyfél-átvilágítás) egy erre a célra elkülönített és felszerelt helyiségben végzi.
(4) A szolgáltató visszakereshető módon rögzíti
a) a helyiségbe belépő személyt,
b) a helyiségből kilépő személyt, valamint
c) a be- és kilépés időpontját.
(5) A  valós idejű ügyfél-átvilágítást csak a  szolgáltató olyan foglalkoztatottja végezheti, akinek a  szolgáltató előzőleg
e tevékenység ellátására képzést szervezett, és aki azt követően eredményes vizsgát tett.
(6) A szolgáltató az auditált elektronikus hírközlő eszköz vonatkozásában biztosítja az ügyfél átvilágítására vonatkozó
biztonságos feltételeket, amennyiben
a) az ügyfél a valós idejű ügyfél-átvilágítás feltételeit részletesen megismerte, és ahhoz kifejezetten hozzájárult,
b) a valós idejű ügyfél-átvilágítás legalább kétfaktoros – amelyek közül egyik kép- és hangátvitelt lehetővé tevő
elektronikus hírközlő eszköz –, és a faktorai legalább két eltérő technológián alapulnak,
c) a  valós idejű kép- és hangátvitelt lehetővé tévő elektronikus hírközlő eszköz képfelbontása, és a  kép
megvilágítása alkalmas az  ügyfél nemének, korának, arcjellemzőinek felismerésére és az  ügyfél által
bemutatott fényképes azonosító okmánnyal való összevetésre, az okmányban foglalt adatok és a bemutatott
okmány biztonsági elemeinek azonosítására,
d) az ügyfél-átvilágítási folyamat szabályozott és folyamatosan ellenőrzött, valamint
e) az átvilágítás megfelelőségét további, második szintű ellenőrzés követi a szolgáltatón belül.
16. § (1) A szolgáltató a valós idejű ügyfél-átvilágítás során a szolgáltató és az ügyfél között létrejött teljes kommunikációt,
az ügyfél valós idejű ügyfél-átvilágítással kapcsolatos részletes tájékoztatását és az ügyfél ehhez történő kifejezett
hozzájárulását visszakereshető módon kép- és hangfelvételen rögzíti.
(2) A valós idejű ügyfél-átvilágítást végző szolgáltató foglalkoztatottja felszólítja az ügyfelet arra, hogy
a) úgy nézzen bele a kamerába, hogy arcképe felismerhető és rögzíthető legyen,
b) érthető módon közölje a  valós idejű ügyfél-átvilágításhoz használt kártyaformátumú személyazonosító
igazolvány vagy vezetői engedély okmányazonosítóját, és c) úgy mozgassa a valós idejű ügyfél-átvilágításhoz használt kártyaformátumú személyazonosító igazolványát
vagy vezetői engedélyét, hogy az azon található biztonsági elemek és adatsorok felismerhetők és rögzíthetők
legyenek.
(3) A  valós idejű ügyfél-átvilágítást végző szolgáltató foglalkoztatottja megbizonyosodik arról, hogy a  valós idejű
ügyfél-átvilágításhoz használt kártyaformátumú személyazonosító igazolvány vagy vezetői engedély alkalmas-e
a valós idejű ügyfél-átvilágítás elvégzésére, így
a) kártyaformátumú személyazonosító igazolvány vagy vezetői engedély egyes elemei és azok elhelyezkedése
megfelel az okmányt kiállító hatóság előírásainak,
b) az  egyes biztonsági elemek – különösen a  hologram, a  kinegram vagy ezekkel megegyező más biztonsági
elemek – felismerhetők és sérülésmentesek,
c) a  kártyaformátumú személyazonosító igazolvány vagy vezetői engedély rendelkezik gépi adatolvasást
lehetővé tevő mezővel,
d) a  kártyaformátumú személyazonosító igazolvány vagy vezetői engedély okmányazonosítója megegyezik
az ügyfél által közölt okmányazonosítóval, továbbá az felismerhető és sérülésmentes.
 (4) A valós idejű ügyfél-átvilágítást végző alkalmazott megbizonyosodik arról, hogy
a) az  ügyfél arcképe felismerhető és azonosítható az  általa bemutatott kártyaformátumú személyazonosító
igazolványon vagy vezetői engedélyen látható arckép alapján, és
b) a kártyaformátumú személyazonosító igazolványon vagy vezetői engedélyen megtalálható adatok logikailag
megfeleltethetők az ügyfélről a szolgáltatónál rendelkezésre álló adatokkal.
(5) A  szolgáltató a  valós idejű ügyfél-átvilágítás során az  ügyfél által bemutatott kártyaformátumú személyazonosító
igazolvány vagy vezetői engedély adatait összeveti nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartás vagy olyan nyilvántartás
adataival, amelynek kezelőjétől törvény alapján adatigénylésre jogosult.
(6) A  szolgáltató egy alfanumerikus kódból álló, központilag, véletlenszerűen generált azonosítási kódot küld
az  ügyfélnek az  ügyfél választása szerint az  ügyfél azonosítására alkalmas e-mail-címre vagy SMS-ben
mobiltelefonszámra, amely kódot az ügyfél a valós idejű ügyfél-átvilágítás befejezéséig a szolgáltató által választott
kommunikációs formában küld vissza a szolgáltatónak.
(7) A szolgáltató a valós idejű ügyfél-átvilágítás során az ügyfélre irányadó, Pmt. szerinti nyilatkozatok megtételére és
okiratok bemutatására hívja fel az ügyfelet.
(8) A szolgáltató a  (7) bekezdés alapján bemutatott okiratok adatait összeveti nyilvánosan hozzáférhető nyilvántartás
vagy olyan nyilvántartás adataival, amelynek kezelőjétől törvény alapján adatigénylésre jogosult.
(9) A szolgáltató megszakítja a valós idejű ügyfél-átvilágítást, amennyiben
a) az ügyfél a valós idejű ügyfél-átvilágítás során visszavonja az adatrögzítéshez adott hozzájárulását,
b) az ügyfél által bemutatott okmányok, illetve okiratok fizikai és adattartalmi követelményei nem adottak,
c) az ügyfél, az általa bemutatott okmányok, illetve okiratok vizuális azonosításának feltételei nem adottak,
d) a szolgáltató nem tudja elkészíteni a hang- és képfelvételt,
e) az ügyfél nem, nem teljes egészében vagy hibásan küldi vissza az azonosítási kódot,
f ) az  ügyfél nem, vagy a  szolgáltató foglalkoztatottja számára észlelhetően befolyás alatt tesz nyilatkozatot,
vagy
g) az eljárás során azzal kapcsolatban bármilyen ellentmondás vagy bizonytalanság lép fel.
(10) Pénzmosásra, terrorizmus finanszírozására vagy dolog büntetendő cselekményből való származására utaló adat,
tény, illetve körülmény felmerülése esetében, a  szolgáltató a  (9)  bekezdésben írt feltételek fennállása ellenére is
elvégzi a  valós idejű ügyfél-átvilágítást, amelyet követően haladéktalanul bejelentést tesz a  pénzügyi információs
egységnél.
17. § A valós idejű ügyfél-átvilágítást a szolgáltató belső szabályzatban meghatározott foglalkoztatottjának a valós idejű
ügyfél-átvilágítás egészére kiterjedő ellenőrzése zárja le.
18. § A szolgáltató a valós idejű ügyfél-átvilágítás rendszerét úgy alakítja ki, hogy azt a fogyatékos személyek jogairól és
esélyegyenlőségük biztosításáról szóló törvény szerinti fogyatékos személy is igénybe tudja venni.
6. A kockázatérzékenységi megközelítés alapján az üzleti kapcsolat létesítéséhez vagy ügyleti
megbízás teljesítéséhez vezetői döntést igénylő esetek
19. § (1) Az ügyleti megbízás teljesítéséhez a belső szabályzatban meghatározott vezető jóváhagyása szükséges, ha
a) stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik ország által kiállított okiratot
mutat fel az ügyfél,
b) az ügyleti megbízás ellenértéke vagy annak készpénzes része a húszmillió forintot meghaladja, valamint
c) ha gyanú merül fel arra, hogy az ügylet lebonyolításakor megjelent személy nem azonos a valódi ügyféllel
vagy a tényleges tulajdonossal, a megjelent ügyfél vagy képviselője nem tudja igazolni eljárásának jogcímét.
 (2) Az ügylet teljesítéséhez a jóváhagyást a belső szabályzatban meghatározott vezető írásban köteles megadni.
7. Az ügylet felfüggesztése 20. § (1) A szolgáltató belső szabályzatában meghatározza az ügylet felfüggesztése során
a) az ügyfélnek adandó tájékoztatás részleteit, és
b) az ügyletet lebonyolító kötelezettségét és felelősségét.
(2) A szolgáltató biztosítja, hogy
a) a  felfüggesztés tényéről a  szolgáltató tudomással bíró foglalkoztatottja megismerje az  ügyfélnek adott
tájékoztatás szerinti eljárás menetét,
b) a felfüggesztés teljesítéséhez csak a szükséges alkalmazottat, szervezeti egységet vonja be,
c) a  felfüggesztési kötelezettség teljesítésére utaló adat, tény, illetve körülmény felmerülésekor telefonon
értesíti a  pénzügyi információs egységként működő hatóságot, és a  tőle kapott instrukciók szerint jár el,
valamint
d) a  felfüggesztés ideje alatt a  telefonos kapcsolattartás a  pénzügyi információs egységként működő
hatósággal a kijelölt személy akadályoztatása esetén is folyamatos legyen.
(3) A szolgáltató az általa vezetett nyilvántartáson belül az ügylet felfüggesztését igazoló iratot vagy annak másolatát
elkülönítetten kezeli.
8. A képzési program 21. § (1) A  kockázatértékelés elkészítésére köteles szolgáltató az  azonosítást végző alkalmazottainak a  munkaviszony
kezdetét követő 15 napon belül, jogszabályváltozást, belső szabályzat változását követő 15 napon belül, valamint
ettől függetlenül legalább évente egy alkalommal képzést tart a  (2)  bekezdésben meghatározott témákra
kiterjedően.
(2) A képzések programja legalább az alábbi témaköröket tartalmazza:
a) belső szabályzat foglalkoztatottakra vonatkozó elemei a belső eljárási rend figyelembevételével,
b) pénzmosásra vagy a  terrorizmus finanszírozására utaló adatok, tények, körülmények megállapításakor
figyelembe veendő szempontok,
c) az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedéseket
érintő nemzetközi és hazai jogszabályi rendelkezések foglalkoztatottakat érintő elemei,
d) ügyfél-átvilágítás gyakorlata, a rögzítendő adatok köre, kiemelt közszereplők, valamint
e) a bejelentési kötelezettség esetei a kockázatértékelés során.
(3) A  kockázatértékelés elkészítésére kötelezett szolgáltató vezetője vagy a  szabályzat átdolgozásáért felelős személy
köteles kétévente a  kereskedelmi hatóság, a  szakmai érdekképviselet vagy egyéb szervezet által szervezett
képzésen részt venni.
(4) A  kockázatértékelés elkészítésére nem kötelezett szolgáltató köteles a  belső szabályzatról, az  ügyfél-azonosítás
menetéről valamennyi belépő alkalmazott részére a munkaviszony kezdetét követő 5 napon belül képzést tartani,
valamint bármely, a Pmt.-t vagy az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni
korlátozó intézkedéseket érintő nemzetközi és hazai jogszabályi rendelkezéseket érintő változásról a  kihirdetést
követő 5 napon belül írásban értesíteni.
9. Az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó
intézkedések végrehajtása érdekében működtetett szűrőrendszer kidolgozása és működtetésének
minimumkövetelményei
22. § (1) A  szolgáltató a  Kit. 3.  § (6)  bekezdésében megfogalmazott kötelezettség teljesítése érdekében a  szűrőrendszert
a (2)–(5) bekezdésben meghatározottak szerint működteti.
(2) A szolgáltató a pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedéseket elrendelő uniós jogi aktusok és az Egyesült Nemzetek
Szervezete Biztonsági Tanácsának (a  továbbiakban: ENSZ BT) határozatai haladéktalan és teljes körű végrehajtása
érdekében az  általa rögzített teljes ügyfélállomány személyes adatait összeveti az  uniós jogi aktusokban és
az  ENSZ BT határozataiban szereplő személyek adataival az  üzleti kapcsolat létesítésekor, valamint az  ügyleti
megbízás elfogadásakor. A Kit. 3. § (5) bekezdése szerinti tájékoztató közzétételét követően a saját ügyfélállománya
vonatkozásában a szűrést elvégzi.
(3) A  szűrést az  évi több mint tízezer tranzakciót lebonyolító szolgáltató a  háromszázezer forintot meghaladó
ügyleteikre vonatkozóan kizárólag automatikusan működő szűrőrendszer alkalmazásával hajthatja végre,
amely a  szolgáltató által rögzített teljes ügyfélállomány személyes adatainak az  uniós jogi aktusokban és
az  ENSZ BT határozataiban szereplő személyek adataival való rendszeres, manuális beavatkozást nem igénylő
összehasonlítására alkalmas informatikai rendszer.
(4) A  szűrést a  (3)  bekezdésben meghatározott forgalomnál kevesebb tranzakciót lebonyolító szolgáltató
manuálisan működő szűrőrendszer alkalmazásával is végrehajthatja, amely egy, a  szolgáltató által rögzített teljes
ügyfélállomány személyes adatainak az  uniós jogi aktusokban és az  ENSZ BT határozataiban szereplő személyek
adataival való összehasonlítására alkalmas, nem automatikus eljárás.
(5) A  szűrések végrehajtását a  szolgáltató dokumentálja, és a  dokumentumokat visszakereshető módon a  szűréstől
számított 8 évig megőrzi, valamint azokat a felügyeleti ellenőrzés során bemutatja.
10. Záró rendelkezések 23. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
82/2010. (V. 20.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás aláírásgyűjtő ív mintapéldányával, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 402/2009. (X. 8.) OVB határozatát megsemmisíti, és az Országos
Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) a 402/2009. (X. 8.) OVB határozatával hitelesítette egy országos
népszavazás aláírásgyűjtő ívét. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy
az Országgyűlés törvényt alkosson a köztisztviselők által betartandó etikai normákról és az – állampolgárok által is
kezdeményezhető – etikai eljárás szabályairól?”.
A 402/2009. (X. 8.) OVB határozat a Magyar Közlöny 2009. évi 143. számában, 2009. október 8-án jelent meg.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek
az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat
közzétételét követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen 2009. október 12-én érkezett kifogás.
A kifogás benyújtója szerint az OVB-nek meg kellett volna tagadnia az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését,
mivel a kérdésben megfogalmazott „etikai normák”, illetve „etikai eljárás szabályai” szövegrészek olyan tág
értelmezésnek adnak teret, amelyek nem tesznek eleget az egyértelműség követelményének. Kérte ezért az OVB
határozatának megsemmisítését és az OVB új eljárás lefolytatására  való kötelezését.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet.”
2. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) érintett
rendelkezései:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...)
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
(2) A konkrét kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában kell népszavazásra bocsátani.”
3. A Ve. érintett rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás megalapozott.
1. A jelen ügyben az Alkotmánybíróság hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása jogorvoslati
eljárás, ezért az Alkotmánybíróság a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív
hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002.
(XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. A népszavazásra szánt kérdés egyértelműségével kapcsolatban az Alkotmánybíróság következetesen érvényesített
álláspontja, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz  való jog érvényesülésének garanciája.
Az egyértelműség követelménye e tekintetben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen
megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon
válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel
vagy nemmel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség). Az eredményes népszavazással hozott döntés
azonban az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogköre – Alkotmányban
szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes népszavazásból következő döntéseket meghozni.
Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás
eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen
jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség). Az Alkotmánybíróság ugyanakkor azt is hangsúlyozta, hogy az Nsztv.
13. § (1) bekezdése nem támaszt olyan követelményt a népszavazás kezdeményezőivel szemben, hogy a kérdés
megfogalmazásakor pontosan használják a hatályos jogszabályok terminológiáját [52/2001. (XI. 29.) AB határozat,
ABH 2001, 399, 402–403.; 68/2008. (IV. 30.) AB határozat, ABH 2008, 615, 619.], de a kérdésből mind a választópolgárok,
mind az Országgyűlés számára ki kell derülnie, hogy milyen lehetséges következményekkel járhat a népszavazás
[99/2007. (XII. 6.) AB határozat, ABH 2007, 815, 818.].
Az Alkotmánybíróság a jelen ügyben megállapította, hogy a kérdés ebben a megfogalmazásban nem tesz eleget
az egyértelműség fenti követelményének. Sem a választópolgárok, sem a jogalkotó számára nem derül ki ugyanis,
hogy a kezdeményezés benyújtói milyen elveket, követelményeket, erkölcsi szabályokat értenek a köztisztviselők által
betartandó etikai normák alatt és milyen feltételek mellett tennék lehetővé az állampolgárok számára az etikai eljárás
kezdeményezését.
Az Alkotmánybíróság megjegyzi továbbá, hogy a kezdeményezésben szereplő kérdés – tartalmát tekintve – két
részkérdést foglal magában. Önmagában az, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés több tagmondatból áll, nem sérti
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményét. Ha azonban a részkérdések ellentmondanak
egymásnak, vagy egymáshoz  való viszonyuk nem egyértelmű, vagy nem következnek egymásból, illetve tartalmilag
nem is kapcsolódnak, az már az Nsztv. 13. § (1) bekezdésének sérelmét jelenti [52/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001,
399, 404–405.]. Ebben az esetben a kérdés két önálló részből áll: az első etikai normák törvénybe foglalására, a második
az állampolgárok által is kezdeményezhető etikai eljárás szabályozására irányul. Az Alkotmánybíróság szerint ez a két
részkérdés nem következik egymásból, így azokra szükségképpen nem is azonos az adható válasz.
Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. §-ában szabályozott egyértelműség követelményének, ezért a 402/2009. (X. 8.) OVB határozatot
megsemmisítette és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben  való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. május 18. Dr. Holló András s. k.,
az Alkotmánybíróság helyettes elnöke


text:
1371/2011. (XI. 8.) Korm. határozata a miniszteri szolgálati gépjárművek vagyonkezelői jogának átruházása, valamint az érintett gépjárművezetők áthelyezése kapcsán szükségessé vált előirányzat-átcsoportosításról.
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 27. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében
a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési
Minisztérium fejezet 12. Központi Szolgáltatási Főigazgatóság cím terhére, a XIV. Belügyminisztérium fejezet
7. Rendőrség cím javára 2,4 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2011. december 1.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1364/2011. (XI. 8.) Korm. határozata a természetjáró és kerékpáros turizmus, úthálózat és közlekedés fejlesztésével összefüggő kormányzati feladatokról.
1. A Kormány egyetért a természetjáró és kerékpáros turizmus, úthálózat és közlekedés fejlesztésének bemutatott
alapvetéseivel és a fejlesztési koncepció kereteivel.
2. A Kormány felhívja a természetjáró és kerékpáros turizmus, úthálózat és közlekedés fejlesztéséért felelős
miniszterelnöki megbízottat, hogy a már rendelkezésre álló, állami finanszírozású kutatások és felmérések adatainak
elemzésén alapuló helyzetelemzésre támaszkodva, a további hatások elemzéseire figyelemmel dolgozza ki a
természetjáró és kerékpáros turizmus, úthálózat és közlekedési fejlesztési koncepcióját, valamint a koncepció
megvalósításának operatív céljait, részletes feladatait és azok ütemezését összefoglaló intézkedési tervét.
Felelős: természetjáró és kerékpáros turizmus, úthálózat és közlekedés fejlesztéséért felelős miniszterelnöki
megbízott
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
vidékfejlesztési miniszter
Határidő: 2012. január 15.
3. A Kormány kiemelt állami fejlesztésnek tekinti az EuroVelo 6 Duna menti kerékpárút (I. ütem: Rajka–Budapest) és
a Budapest–Balaton kerékpáros útvonal kiépítését, ezen belül kiemelt fejlesztési prioritásként I. ütemben
a Budapest–Etyek útvonal kiépítését, valamint a Balatoni kerékpáros körút komplex minőségi fejlesztését. Ennek
érdekében a Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a természetjáró és kerékpáros turizmus, úthálózat
és közlekedés fejlesztéséért felelős miniszterelnöki megbízottal való együttműködésben készítse elő e fejlesztések
projektkoncepcióját, költségvetését, ütemezését, ennek keretében vizsgálja meg az európai uniós fejlesztési források
bevonásának lehetőségét és tegye meg a szükséges intézkedéseket a források biztosítása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
természetjáró és kerékpáros turizmus, úthálózat és közlekedés fejlesztéséért felelős miniszterelnöki
megbízott
Határidő: 2012. január 15.
4. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a természetjáró és kerékpáros turizmus, úthálózat és
közlekedés fejlesztéséért felelős miniszterelnöki megbízottal való együttműködésben készítse elő a következő
országos és budapesti kerékpárút fejlesztési tervek megvalósíthatósági tanulmányát, valamint vizsgálja meg a hazai és
az európai uniós fejlesztési források bevonásának lehetőségét:
a) EuroVelo 11 „Kelet-európai útvonal” (Bodrog-Tisza menti kerékpárút, Tisza-tó, Tokaj-Hegyalja),
b) EuroVelo 13 „Vasfüggöny kerékpárút” (Fertő-tó, Nyugat- és Dél-Dunántúl),
c) Velencei-tó,
d) Budapest fővárosi fejlesztések:
da) EuroVelo 6 (EV6) „Folyók útja” Duna menti kerékpárút teljes fővárosi átvezetése,
db) Puskás Ferenc Stadion melletti kerékpáros infrastruktúra bővítése,
dc) Andrássy úti és Bajcsy-Zsilinszky úti kerékpáros infrastruktúra fejlesztése,
dd) Budapest környéki kerékpárút hálózat bővítése (főhálózati szakaszok Budán és Pesten egyaránt),
de) az elővárosi vasúthálózat és HÉV vonalak kerékpáros kapcsolatainak kiépítése, a három nagy pályaudvar,
illetve elővárosi állomások elérhetőségeinek javítása.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
természetjáró és kerékpáros turizmus, úthálózat és közlekedés fejlesztéséért felelős miniszterelnöki
megbízott
Határidő: 2012. március 31. 5. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) a 2. pont szerinti koncepció és intézkedési terv előkészítésével és megvalósításával kapcsolatos – a kerékpáros
közlekedés fejlesztését érintő – feladatok, valamint a 3. és 4. pontban foglalt feladatok végrehajtásába a
Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központot vonja be, különösen a fejlesztések hatásvizsgálata tekintetében,
b) gondoskodjon a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ a) pont szerinti feladataihoz szükséges források
biztosításáról.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2011. december 30.
6. A Kormány felhívja az érintett minisztereket, hogy a 2. pontban foglaltak végrehajtása érdekében működjenek együtt
a természetjáró és kerékpáros turizmus, úthálózat és közlekedés fejlesztéséért felelős miniszterelnöki megbízottal,
ennek keretében feladatkörük vonatkozásában biztosítsák a miniszterelnöki megbízott tájékoztatását,
a miniszterelnöki megbízott felkérésére működjenek közre az érintett előterjesztések, beszámolók elkészítésében.
Felelős: közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzeti erőforrás miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter
vidékfejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos
7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
115/2010. (VI. 30.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 39/2009. (II. 6.) OVB határozatát megsemmisíti és az Országos
Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján társadalmi szervezet
kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 39/2009. (II. 6.)
OVB határozata ellen, amelyben az OVB határozatának megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását kéri.
A 39/2009. (II. 6.) OVB határozat (a továbbiakban: OVBh.) a Magyar Közlöny 15. számában 2009. február 6-án jelent
meg. A kifogást 2009. február 20-án – a Ve. 130. § (1) bekezdésében előírt határidőn belül és módon – terjesztették elő.
Az OVB vitatott határozatában hitelesítette annak az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő
ívnek a mintapéldányát, amelyen a következő kérdés szerepel:
„Akarja-e Ön, hogy Magyarországon törvény biztosítsa, hogy a magyarországi székhelyű bankok által folyósított, forint
alapú, ingatlan vásárlási célú hitelek (ideértve az ingatlanra kötött jelzáloghiteleket is) teljes hiteldíj mutatóját
a hitelező ne változtathassa meg egyoldalúan a hitelszerződés aláírását követően?”
A kifogás benyújtója szerint az aláírásgyűjtő íven megfogalmazott kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és
népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. §-ában szabályozott egyértelműség
követelményének, ezért az OVB-nek a kérdés hitelesítését meg kellett volna tagadni.
Ezt az álláspontját a következőkkel indokolta:
A teljes hiteldíjmutatót (a továbbiakban: THM) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi
CXII. törvény (a továbbiakban: Hptv.) 212. § (3) bekezdése definiálja. Ugyanezen törvény 235. § (1) bekezdés c) pontja
felhatalmazást ad a Kormánynak arra, hogy a rendeletben állapítsa meg a THM számítására és közzétételére vonatkozó
részletes szabályokat. E felhatalmazás alapján alkotta meg a Kormány a betéti kamat, az értékpapírok hozama és
a teljes hiteldíj mutató számításáról és közzétételéről 41/1997. (III. 5.) Korm. rendeletet (a továbbiakban: Kormr.).
Ez a rendelet egyrészt meghatározza, hogy a THM számításánál, milyen tényezőket kell figyelembe venni és
5. sz. mellékletében meghatározza azt a képletet, amelyet a THM számítása során alkalmazni kell.
E szabályok alapján megállapítható, hogy a THM-et nem a bank változtatja meg, hanem az magától változik,
amennyiben a kiszámításánál figyelembe veendő értékek változnak.
II. Az Alkotmánybíróság a következő jogszabályi rendelkezések alapján hozta meg döntését:
1. Az Nsztv.-nek az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítésére vonatkozó, jelen
ügyben alkalmazott szabályai:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani,
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak,
e) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen
válaszolni.”
2. A Ve.-nek az országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtő ív hitelesítésére vonatkozó, jelen ügyben
alkalmazott szabályai:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz
címezve – az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. 1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
1. § h) pontjában foglaltaknak megfelelően a Ve. 130. §-a határozza meg.
Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás, melynek során
az Alkotmánybíróság – alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban – azt vizsgálja, hogy a beérkezett
kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítési eljárásában
az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el.
2. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján azt kellett vizsgálnia, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés megfelel-e
az Nsztv. 13. §-ában szabályozott egyértelműség követelményének.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata során számos határozatában értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban
az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének
garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt
kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett
kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen
értelmezhető legyen, a kérdésre igen-nel vagy nem-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség).
Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában
foglalt jogkörének – Alkotmányban szabályozott – korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes
népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelműségének megállapításakor
az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor
hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen, milyen
jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelműség). [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.)
AB határozat, ABH 2004, 381, 386.; 105/2007. (XII. 13.) AB határozat, ABH 2007, 891, 895.]
Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította, hogy a kifogás benyújtását követően az Országgyűlés 2009.
december 30-i ülésnapján elfogadta a fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvényt (a továbbiakban:
Fhtv.), amely a fogyasztói hitel-megállapodásokról szóló 2008/48/EK irányelv átültetése kapcsán átalakította
a fogyasztói hitelek nyújtására vonatkozó szabályozást. E törvény 31. § (5) bekezdés a) pontja 2010. június 11-ei
hatállyal hatályon kívül helyezte – többek között – a Hptv.-nek a THM-ről rendelkező 212. §-át. A Kormr.-t
pedig – ugyancsak 2010. június 11-ei hatállyal – hatályon kívül helyezte a betéti kamat és az értékpapírok hozama
számításáról és közzétételéről szóló 82/2010. (III. 25.) Korm. rendelet 12. §-a. A hatályos jogban a THM-re vonatkozó
szabályokat az Fhtv. és a teljes hiteldíj mutató meghatározásáról, számításáról és közzétételéről szóló 83/2010. (III. 25.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Kormr.) állapítja meg.
Az Fhtv. 3. § 20. pontja alapján a THM: „a hitel teljes díjának aránya a hitel teljes összegéhez éves százalékában
kifejezve”. A THM számítási módját a Kormr. szabályozza, meghatározza a THM számítása során figyelembeveendő
tényezőket és a számítás során alkalmazandó képletet.
A vonatkozó szabályozás alapján megállapítható, hogy a THM-et nem a hitelező módosítja egyoldalúan, hanem
az a jogszabályok alapján változik akkor, ha a kiszámításánál figyelembe veendő értékek megváltoznak.
A jogi szabályozás tükrében nem értelmezhető egyértelműen, hogy a kérdés mire irányul.
Ezért az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az aláírásgyűjtő íven megfogalmazott kérdés nem felel meg az Nsztv.
13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének: a népszavazás során a választópolgárok nem tudják
megítélni, hogy milyen jogalkotást támogatnak, és eredményes népszavazás esetén a jogalkotó sem tudná
meghatározni jogalkotási kötelezettsége tartalmát [l. korábban: 51/2008. (IV. 24.) AB határozat, ABH 2008, 502, 504.;
52/2008. (IV. 24.) AB határozat, ABH 2008, 506, 508.; 53/2008. (IV. 24.) AB határozat, ABH 2008, 510, 512–513.].
Mindezekre tekintettel, az Alkotmánybíróság az OVBh.-t megsemmisítette, és az Országos Választási Bizottságot új
eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. június 29. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
7/2010. (III. 12.) PM rendelete az egyszerűsített felszámolás során a felszámolói díj kiegészítéséhez nyújtott költségvetési támogatás központi költségvetéssel történő elszámolásának szabályairól.
A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 85. § (8) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A felszámoló díjának a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továb biak ban: Cstv.)
59. § (5) bekezdésében meghatározott összegre való kiegészítése esetén a Fővárosi Bíróság Gazdasági Hivatala
(a továb biak ban: Gazdasági Hivatal) – a felszámolást lefolytató bíróságnak a felszámoló nevéről, székhelyéről,
számlaszámáról és a részére megállapított összegről szóló értesítése alapján – összesített kimutatást készít.
(2) Az összesített kimutatásban – negatív tételként – külön soron kell feltüntetni a Cstv. 49/D. § (1) bekezdése alapján
kezelt pénzösszeget.
2. § (1) A Gazdasági Hivatal az 1. § (1) bekezdésében meghatározott összesített kimutatást a tárgynegyedévet követő hónap
15. munkanapjáig küldi meg az államháztartásért felelős miniszternek.
(2) Az államháztartásért felelős miniszter az összesített kimutatás beérkezésétől számított 15 munkanapon belül
intézkedik a kimutatás alapján járó pénzösszegnek a Magyar Államkincstárnál vezetett „10032000-01457058 Egyéb
pénzügyi elszámolások” kiadási számláról a Gazdasági Hivatal részére történő átutalásáról.
3. § (1) A Cstv. 59. § (6) bekezdésében meghatározott visszapótlás során a Gazdasági Hivatal a Magyar Államkincstárnál
vezetett „10032000-01034004-00000000 Különleges bevételek” számla javára pótolja vissza az előző évben igénybe
vett kiegészítő kifizetések összegét.
(2) A visszapótlás tekintetében a fedezet akkor tekinthető biztosítottnak, ha a díjkiegészítési számlán – a visszapótlást
köve tően – legalább 300 millió forint marad.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
5. § Hatályát veszti az egyszerűsített felszámolás során nyújtott támogatás központi költségvetéssel történő
elszámolásának és a támogatás folyósításának részletes szabályairól szóló 26/2001. (VII. 13.) PM rendelet.
6. § (1) Az e rendelet hatályba lépését követő napon hatályát veszti az 5. §.
(2) Ez a § az (1) bekezdésben meghatározott napot követő napon hatályát veszti.
Dr. Oszkó Péter s. k.,
pénzügyminiszter


text:
44/2013. (I. 29.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Klein Andrást kinevezem rendkívüli és
meghatalmazott nagykövetté és megbízom Magyarország szófiai nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2012. március 5. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1191/2016. (IV. 12.) Korm. határozata az érdi multifunkcionális sportközpont beruházás megvalósításához szükséges létesítményfejlesztésről.
A Kormány
 1. egyetért az  érdi multifunkcionális sportközpont megvalósítására kidolgozott és részére bemutatott koncepcióval
(a továbbiakban: Beruházás);
 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva a Beruházás
megvalósításának támogatása érdekében elrendeli az 1. melléklet szerinti előirányzat-átcsoportosítás végrehajtását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
3. egyetért azzal, hogy a Beruházás építtetője a Nemzeti Sportközpontok legyen.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
32/2017. (IV. 11.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere javaslatára
dr. Szentes Tamást az Emberi Erőforrások Minisztériuma helyettes államtitkárává
– 2017. április 1-jei hatállyal –
kinevezem.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1830/2016. (XII. 23.) Korm. határozata az állami beruházások központi nyilvántartásáról és ellenőrzéséről.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy a  részben vagy egészben központi költségvetési forrásból – ideértve az  európai uniós
forrásokat is –
a) a Kormány vagy a miniszter irányítása vagy felügyelete alá tartozó központi költségvetési szerv,
b) az állam többségi befolyása alatt álló gazdasági társaság vagy
c) a helyi önkormányzat, a helyi önkormányzati társulás, a civil szervezet, az egyházi jogi személy
által megvalósított építésiengedély-köteles, valamint a  bruttó 20 millió forintos bekerülési értéket meghaladó
nem építésiengedély-köteles építési beruházások (a továbbiakban együtt: állami beruházás) szabályozott módon
történő nyilvántartása és ellenőrzése szükséges. Kivételt képeznek a  szabályozás tekintetében a  minősített
adatot tartalmazó és a honvédelmi, katonai, valamint nemzetbiztonsági célú és rendeltetésű építményeket érintő
beruházások;
2. egyetért azzal, hogy az  1.  pontban foglaltak érvényesítése érdekében az  állami vagyon felügyeletéért felelős
miniszter
a) egy központi elektronikus nyilvántartást alakítson ki, amely egységes elveken nyugvó, naprakész
adatbázisként szolgál az  állami beruházásokról, és az  így kialakított Központi Állami Beruházás Ellenőrzési
Rendszert (a továbbiakban: KÁBER) működtesse,
b) a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság útján (szükség esetén a  BMSK
Beruházási, Műszaki Ellenőrzési, Sportfejlesztési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság
bevonásával) ellenőrizze az  állami vagyonon végzett beruházások végrehajtását és a  beruházási célú
központi költségvetési források vagyongazdálkodási szempontú felhasználását;
Felelős: állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter
Határidő: 2017. január 1., ezt követően folyamatos
3. felhívja a minisztereket, hogy gondoskodjanak arról, hogy az 1. pont c) alpontja szerinti jogi személyek a részükre
az 1. pont szerinti feltételekkel nyújtott központi költségvetési támogatások esetén
a) a támogatási szerződésben, illetve a támogatói okirat elfogadása útján kötelezettséget vállaljanak arra, hogy
a KÁBER által igényelt adatszolgáltatást – az e célra rendelkezésre bocsátott, egyedi azonosítást lehetővé tevő
elektronikus felületen – teljesítik,
b) hozzájárulnak ahhoz, hogy az  a)  alpont szerinti kötelezettségeik teljesítését és a  beruházás megvalósítását
jogszabályban meghatározottak szerint ellenőrizzék;
Felelős: valamennyi miniszter
Határidő: 2017. január 31., ezt követően folyamatos
4. felhívja az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy az érintett miniszterekkel együttműködve vizsgálja
meg és indokolt esetben dolgozza ki a KÁBER-be történő adatszolgáltatással és az adatok kezelésével összefüggően
a személyes adatok védelmére vonatkozó jogi szabályozást;
Felelős: állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter
Határidő: 2017. június 30.
5. felhívja az  állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy félévente készítsen jelentést a  Kormány számára
a  KÁBER-be bejelentett beruházások alakulásáról, az  azzal kapcsolatos folyamatok és kockázatok bemutatásáról,
az adatszolgáltatások jellemzőiről, továbbá a 2. pont szerinti ellenőrzési tevékenység tapasztalatairól.
Felelős: állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter
Határidő: minden évben július 31-ig, illetve a tárgyévet követő évben január 31-ig
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1615/2014. (XI. 4.) Korm. határozata a Szent István Egyetem által a kistérségi közfoglalkoztatási mintaprogramok mezőgazdasági programeleme megvalósításához nyújtott szakmai segítő tevékenység ellátása céljából bevont hallgatók ösztöndíjának biztosítása érdekében a Belügyminisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva a Szent István Egyetem által a kistérségi közfoglalkoztatási mintaprogramok mezőgazdasági programeleme
megvalósításához nyújtott szakmai segítő tevékenység ellátása céljából bevont hallgatók ösztöndíjának
biztosítása érdekében 1260 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2014.  évi központi
költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet,
1.  Belügyminisztérium igazgatása cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet,
5. Egyetemek, főiskolák cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: belügyminiszter
emberi erőforrások minisztere
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
293/2017. (VIII. 17.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – hozzájárulok
Szató Kuni rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek Japán magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez, budapesti székhellyel.
Budapest, 2017. július 25. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1600/2014. (XI. 4.) Korm. határozata az ENSZ Gyermekalapja Globális Szolgáltató Központjának Budapestre telepítéséről szóló tárgyalások megkezdéséről.
1. A Kormány
a) egyetért azzal, hogy Magyarország folytasson tárgyalásokat az  ENSZ Gyermekalapja Globális Szolgáltató
Központjának Budapestre történő telepítése érdekében;
b) felhatalmazza a külgazdasági és külügyminisztert, hogy jelölje ki a magyar tárgyaló küldöttség vezetőjét;
c) felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  tárgyaló
küldöttségbe két-két tagot delegáljon, és illetékességi körükben tárgyalási mandátummal ellássa, illetve
az  emberi erőforrások miniszterét, valamint a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  tárgyaló küldöttségbe
egy-egy tagot delegáljon, és illetékességi körükben tárgyalási mandátummal ellássa.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
2. A  külgazdasági és külügyminiszter az  1.  pont szerinti tárgyaló küldöttség általa delegálandó tagjait a  Nemzeti
Befektetési Ügynökség bevonásával jelöli ki, a  nemzetgazdasági miniszter az  1.  pont szerinti tárgyaló küldöttség
általa delegálandó tagjait a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság bevonásával jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2/2012. (IV. 5.) MNB utasítása a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés g) pontjában biztosított jogkörömnél fogva – figyelemmel a Magyar
Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 49. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint 67. § (5) bekezdésében foglaltakra –
a Magyar Nemzeti Bank szervezeti felépítéséről és működési rendjének szabályairól a következő utasítást adom ki.
1. § A Magyar Nemzeti Bank szervezeti felépítését és működésének rendjét a Magyar Nemzeti Bank igazgatósága 1/2012.
(03.29.) számú határozata alapján – a jelen utasítás mellékletét képező Szervezeti és Működési Szabályzatban foglaltak
szerint állapítom meg. 2. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit 2012. március 29-től kell alkalmazni.
(2) Hatályát veszíti a Magyar Nemzeti Bank Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 1/2012. (I. 20) MNB utasítás.
Simor András s. k.,
a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1095/2014. (III. 3.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között a kölcsönös vízumképviseletről szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország Kormánya és a Lengyel Köztársaság Kormánya között a kölcsönös vízumképviseletről szóló
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza a  külpolitikáért felelős minisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külpolitikáért felelős minisztert, hogy a  Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a külpolitikáért felelős minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1139/2012. (V. 10.) Korm. határozata az Audiovizuális Előadások Védelméről szóló Szerződés szövegének végleges megállapítására történő felhatalmazásról.
A Kormány 1. az audiovizuális előadások védelmére vonatkozó nemzetközi szerződés (a továbbiakban: Szerződés) részletes tartalmi
elemeinek ismeretében egyetért a Szerződéssel; 2. felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Szerződés szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Szerződés szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki; 4. felhívja a közigazgatási és igazságügyi minisztert a Szerződés szövegének végleges megállapítását követően
a Szerződés kihirdetéséről szóló kormány-előterjesztés Kormány részére történő haladéktalan benyújtására.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
147/2015. (III. 25.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Hajnal Györgyöt 2015. április 1. napjával
egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2015. március 4. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1154/2018. (III. 27.) Korm. határozata Magyarország vasúthálózat-fejlesztéseihez szükséges kötelezettségvállalásról.
A Kormány tekintettel
– a Békéscsaba, Hódmezővásárhely, Szeged és Szabadka térsége elővárosi közlekedése fejlesztésének
támogatásáról szóló 1585/2017. (VIII. 28.) Korm. határozatra,
– a Budapest–Kolozsvár nagysebességű vasútvonal részletes megvalósíthatósági tanulmányának elkészítéséről
szóló 1151/2018. (III. 26.) Korm. határozatra
az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 36. § (4c) bekezdés a) pontjában biztosított jogkörében eljárva
a központi költségvetés XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, Kiemelt
célú beruházások támogatása alcím, Vasúthálózat fejlesztése jogcímcsoport kiadási előirányzatai terhére vállalható
kötelezettségek mértékét a 2019–2020. évekre az alábbiak szerint állapítja meg:
a) a 2019. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 16 610 558 545 forint,
b) a 2020. évre vonatkozó kötelezettségvállalás felső korlátja 3 442 000 000 forint.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1122/2014. (III. 6.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti Partnerségi Megállapodás elfogadásáról és Európai Bizottság számára történő benyújtásáról.
A Kormány megtárgyalta a  2014–2020 közötti Partnerségi Megállapodás tervezetét, tudomásul vette az  annak tartalmáról
az  Európai Bizottsággal folytatott informális egyeztetések lezárását és eredményeit, és a  2014–2020 közötti, európai uniós
társfinanszírozási fejlesztési programok végrehajtásának minél gyorsabb megkezdését szem előtt tartva
1. jóváhagyta a  2014-2020 közötti Partnerségi Megállapodás tervezetét, és felhatalmazza a  nemzetgazdasági
minisztert, hogy a parlamenti és gazdaságstratégiáért felelős államtitkár útján nyújtsa be formálisan a Partnerségi
Megállapodást az Európai Bizottság számára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. felkéri az  egyes operatív programok tervezéséért felelős tárcákat – a  nemzetgazdasági miniszter koordinálása
mellett –, hogy az operatív programok tervezését a Partnerségi Megállapodás tartalmával összhangban folytassák,
szem előtt tartva az Európai Bizottsággal folytatott informális egyeztetések eredményeit is;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 emberi erőforrások minisztere
 vidékfejlesztési miniszter
 Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: folyamatos
3. egyetértett a  Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztés Operatív Program szükségességével, amelynek forrását
a korábban technikai segítségnyújtásra elkülönített keret biztosítja, és ennek érdekében
a) felkéri a  nemzetgazdasági minisztert, hogy a  Partnerségi Megállapodást megalapozó pénzügyi
forrásallokáció módosításával biztosítsa a  Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztés Operatív Program
pénzügyi keretét, a korábban technikai segítségnyújtási keretet tervező operatív programok forrásallokációja
terhére;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
b) felkéri a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy dolgozza ki a  Közigazgatás- és Közszolgáltatásfejlesztés Operatív Programot;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: operatív programok benyújtásával párhuzamosan
4. visszavonja a  2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési források felhasználására vonatkozó programok indikatív
prioritásairól szóló 1143/2013. (III. 21.) Korm. határozatot és a 2014–2020 közötti európai uniós fejlesztési források
felhasználására irányuló programozási dokumentumok tervezésével kapcsolatos aktuális feladatokról szóló
1322/2013. (VI. 12.) Korm. határozat 1. mellékletét;
5. felkéri a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  érintett tárcák közreműködésével az  operatív programok végleges
tervezetét terjessze jóváhagyásra a Kormány elé.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2014. március 31. dr. semjén zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
38/2009. (VIII. 31.) IRM rendelete a Tanács fizetésképtelenségi eljárásokról szóló 1346/2000/EK rendeletének 40. cikkében előírt értesítés formai és tartalmi kellékeiről.
A csődeljárásról és felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 85. §-ának (6) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az
igazságügyi és rendészeti miniszter feladat- és hatásköréről szóló 164/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ának h) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A csődeljárásban az e rendelet 1. számú melléklete, a felszámolási eljárásban pedig az e rendelet 2. számú melléklete szerinti
formanyomtatványt kell alkalmazni a hitelezők értesítésére.
2. § (1) E rendelet 2009. szeptember 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit az ezt köve tően kezdeményezett csődeljárásokra és
felszámolási eljárásokra kell alkalmazni.
(2) Hatályát veszti a Tanács fizetésképtelenségi eljárásokról szóló 1346/2000/EK rendeletének 40. cikkében előírt értesítés
formai és tartalmi kellékeiről szóló 17/2006. (IV. 7.) IM rendelet. Ez a bekezdés 2009. szeptember 2-án hatályát veszti.
(3) Ez a rendelet a fizetésképtelenségi eljárásokról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendelet 40. cikkének
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg.
Dr. Draskovics Tibor s. k.,
igazságügyi és rendészeti miniszter