text:
6/2004. (IV. 13.) IHM rendelete a polgári frekvenciagazdálkodás egyes hatósági eljárásairól.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény
(a továbbiakban: Eht.) 182. §-a (3) bekezdésének d), f),
valamint i) pontjaiban kapott felhatalmazás alapján a
következőket rendelem el:
I. BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A rendelet hatálya 1. §
(1) A rendelet hatálya a polgári frekvenciagazdálkodás
területén
a) a frekvenciakijelölés és rádióengedély kiadására,
módosítására, visszavonására, érvényességi idejére,
b) a rádióforgalmazás szabályaira,
c) a rádióellenőrzésre, -megfigyelésre, -felderítésre,
-zavarvizsgálatra és -zavarelhárításra, a nemzeti és nemzet közi rádió-mérő és -zavarelhárító szolgálati (a továbbiakban: mérőszolgálat) tevékenységre,
d) a hatósági adatszolgáltatás rendjére, és
e) a hatósági nyilvántartásra.
terjed ki. (2) A rendelet hatálya — a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel — kiterjed mindazokra, akik Magyarország
területén
a) polgári célra rádióberendezést, rádióállomást,
rádióhálózatot és rádiótávközlő rendszert (a továbbiakban: rádiórendszer) telepítenek;
b) nagyfrekvenciás berendezést,
c) nagyfrekvenciás jelet vagy mellékhatást keltő beren
dezést, villamos vagy elektronikus alkatrészeket tartalmazó berendezést tartanak üzemben.
(3) Nem terjed ki a rendelet hatálya a frekvenciakijelölés, a rádióengedélyezés és a hatósági nyilvántartás vonatkozásában a rádióamatőr tevékenységre, valamint a rádióamatőr állomásokra.
(4) A rendelet hatálya alá tartozó hatósági feladatokat a
Nemzeti Hírközlési Hatóság (a továbbiakban: hatóság)
látja el.
Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. Azonosítási adatok: a kérelmező, illetőleg jogosított
vagy engedélyes neve, lakcíme vagy székhelye, levelezési
címe és telefonszáma.
2. Blokkgazdálkodás: frekvenciablokk felhasználásának a frekvenciakijelölésben megadott feltételek között
szabadon történő tervezése.
3. Cégadatok: a kérelmező képviselőjének neve, telefonszáma, képviseleti jogának igazolása, továbbá elektronikus hírközlési tevékenység esetén a cégbejegyzésről, illetőleg bírósági nyilvántartásról szóló határozat vagy a vállalkozói igazolvány másolata, elektronikus hírközlési szolgáltatás esetén a szolgáltatási jogosultság igazolása.
4. Hatósági frekvenciajegyzék: frekvenciakiosztási terv
alapján készült frekvenciakijelölési terv (jegyzék), amelyet
a hatóság más hatóságokkal való szükség szerinti egyeztetés után közzé tesz.
5. Frekvenciahasználat jellege: kizárólagos, megosztott
vagy közös az alábbi meghatározások szerint:
a) kizárólagos használatú frekvencia: a frekvenciakijelölésben vagy rádióengedélyben megjelölt területen és időben, időbeli megosztás nélkül, a hatóság által meghatározott zavarvédelemmel igénybe vehető frekvencia;
b) megosztott használatú frekvencia: a frekvenciakijelölés vagy rádióengedély alapján kettő vagy több jogosult,
illetve engedélyes által azonos területen, de különböző
időben, a hatóság által meghatározott zavarvédelemmel
igénybe vehető frekvencia;
c) közös használatú frekvencia: a frekvenciakijelölés
vagy rádióengedély alapján kettő vagy több jogosult vagy
engedélyes által azonos területen, tetszőleges (megosztás
nélküli) időben igénybe vehető frekvencia, amelynek felhasználói között a zavarvédelmet a hatóság nem biztosítja.
6. Frekvenciakiosztási terv: a rádióalkalmazásra vonatkozó frekvenciasáv-használati, illetve csatornaelrendezési
terv, amelyet nemzetközi vonatkozásban az arra illetékes
értekezlet, nemzeti vonatkozásban a magyar frekvenciagazdálkodó szervek fogadnak el.
7. Káros zavarás: olyan zavarás, amely veszélyezteti rádiónavigáció szolgálat vagy más biztonsági szolgálat működését, vagy komolyan károsítja, akadályozza vagy ismételten megszakítja egy — a Nemzetközi Rádiószabályzatnak,
illetve a nemzeti szabályozásnak megfelelően használt —
rádió-távközlési szolgálat, illetve villamos vagy elektronikus berendezés működését.
8. Keretengedély: blokkgazdálkodásra jogosított részére
kiadott olyan rádióengedély, amely a rádióállomás, rádiórendszer részletes műszaki adatait nem tartalmazza.
9. Üzemben tartás: a telepítéstől a működtetés végleges
megszüntetéséig tartó folyamat, amely az üzemeltetésen
kívül a fenntartási tevékenységeket (karbantartást, javítást) és a szüneteltetést is tartalmazza.
10. Üzemeltetés: rádióberendezés, rádióállomás, rádiórendszer rendeltetés szerinti működtetése.
(2) Az e rendeletben alkalmazott egyéb frekvenciagazdálkodási fogalmakat a frekvenciasávok nemzeti felosztására vonatkozó jogszabály szerint kell értelmezni.
II. FREKVENCIAKIJELÖLÉS 3. § (1) Frekvenciakijelölés szükséges
a) rádióállomás, rádiórendszer telepítéséhez, a (2) be
kezdésben meghatározott eseteket kivéve,
b) kísérleti célra a 10. § (1) bekezdésében részletezet
tek szerint. (2) Nem kell frekvenciakijelölés:
a) azon rádióállomások, rádiórendszerek esetében,
amelyeket kizárólag rendkívüli állapot, szükségállapot idején, továbbá veszélyhelyzetben vagy a Magyar Köztársaság
Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 19/E. §-ának
(1) bekezdésében meghatározott esetben terveznek üzemben tartani,
b) az 1. számú mellékletben felsorolt, frekvenciakiosztási tervvel rendelkező rádió-távközlési szolgálatok rádióállomásaihoz és rádiórendszereihez,
c) azon rádióállomásokhoz, amelyek számára a kijelölhető frekvenciákat hatósági frekvenciajegyzék tartalmazza,
d) a 7. § (1) bekezdésben felsorolt rádióállomások,
rádiórendszerek esetében, ha azok kizárólag közös használatú frekvencián működhetnek,
e) azon rádióállomások esetében, amelyeket bemutatók, rendezvények vagy sportesemények alkalmából, két
hétnél rövidebb ideig terveznek üzemben tartani, és
f) azon rádióállomások, rádiórendszerek esetében,
amelyeket a frekvenciasávok felhasználási szabályainak
megállapításáról szóló miniszteri rendelet alapján az egyedi engedélyezési kötelezettség alól mentesülnek.
(3) A frekvenciakijelölés során figyelemmel kell lenni a
rádiófrekvenciás spektrum hatékony és megfelelő használatára, a káros zavarás elkerülésére és külön jogszabályban1
meghatározott közegészségügyi szempontokra. (4) A (3) bekezdésben foglalt követelmények betartása
érdekében a hatóság a frekvenciahasználatot korlátozhatja
(különösen a sugárzási jellemzők korlátozásával), vagy a
frekvenciakijelölés iránti kérelmet elutasíthatja.
(5) A hatóság a kérelmezőt a frekvenciakijelölésben
blokkgazdálkodásra jogosíthatja fel, ha a frekvenciahasználati jogosultságot a kérelmező árverésen vagy pályázaton
nyerte el, illetőleg ha azt kéri, és a blokkgazdálkodás a
frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló miniszteri rendeletnek megfelel.
4. § (1) A frekvenciakijelölés iránti kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a kérelmező
aa) azonosítási adatait,
ab) cégadatait,
ac) bankszámlaszámát;
b) a frekvenciafelhasználás célját, műszaki indokolását,
c) a felhasználni kívánt frekvencia, csatorna vagy frek
venciasáv és antennapolarizáció megjelölését, vagylagos
megadás esetén megjelölve az előnyben részesített igényeket;
d) a modulációs mód megjelölését;
e) frekvenciafelhasználás területének megjelölését
A4 vagy A3 méretű térképvázlaton, a terület azonosíthatóságát biztosító méretarányban;
f) minden olyan tényt, körülményt, amely a frekvencia-,
a csatorna vagy a frekvenciasáv-használat egyéb jellemzőinek kiválasztását befolyásolja;
g) műszaki tervet egy példányban;
h) nemzetközi koordinációhoz szükséges adatokat;
i) blokkgazdálkodás iránti igényt;
j) más rádiórendszerhez való csatlakoztatás igényét, an
nak módját; 1 A vezeték nélküli távközlési építmény által kibocsátott elektromágneses sugárzás egészségügyi határértékeiről szóló 32/2000. (XI. 16.) EüM
rendelet.
k) hatósági nyilvántartáshoz szükséges adatokat;
l) más szerv által a telepítéssel összefüggésben kiadott
hozzájárulás másolatát; és
m) a tervező — számításokkal alátámasztott — nyilat
kozatát a sugár-egészségügyi követelmények betartásáról. (2) Nem kell a cégadatokat benyújtani, ha a kérelmező
rendelkezik érvényes frekvenciakijelöléssel vagy rádióengedéllyel, és az ebben foglalt cégadatai változatlanok a
kérelem benyújtásakor. Ezt a tényt a kérelemben fel kell
tüntetni.
(3) Műszaki terv tartalmára vonatkozó előírásokat a
2. számú melléklet tartalmazza. Amennyiben az (1) bekezdésben foglaltakat a műszaki terv tartalmazza, nem kell azt
a kérelemben külön szerepeltetni.
5. § (1) A frekvenciakijelölés tartalmazza:
a) a jogosított azonosítási adatait,
b) a kijelölés célját,
c) a kijelölt frekvenciát, vagy csatornát, vagy frekven
ciasávot,
d) a frekvenciahasználat műszaki feltételeit és jellegét,
e) a határozat érvényességi idejét,
f) a frekvenciadíjat,
g) a rádióengedély megszerzésének feltételeit,
h) a létesítési, sugárzási és vételi jellemzőket,
i) változó telephelyű, hordozható és mozgó rádióállo
mások esetén az üzemben tartás körzetét,
j) blokkgazdálkodás esetén az arra való feljogosítást,
illetőleg
k) a frekvenciakijelölésnek megfelelő telepítést igazoló mérési jegyzőkönyv készítésére vonatkozó előírást.
(2) A műsorszóró adó frekvenciakijelölése tartalmazza:
a) a Országos Rádió és Televízió Testület döntésének
számát, a döntés meghozatalának időpontját,
b) a Országos Rádió és Televízió Testület által meg
határozott, a műsorszolgáltatásra vonatkozó feltételrendszert. 6. § (1) A frekvenciakijelölés érvényességi ideje nem lehet
hosszabb
a) a pályázaton vagy árverésen nyert jogosultság időtartamánál,
b) a blokkgazdálkodásra jogosító frekvenciakijelölés
esetében hét évnél, vagy
c) egy évnél, amely az érvényességi idő lejárta előtt
60 nappal korábban benyújtott kérelemre egy alkalommal,
legfeljebb egy évvel meghosszabbítható.
(2) A frekvenciakijelölésben foglaltak (kivéve a jogosított azonosítási és cégadataiban beálló változást) megvál
toztatása iránti igény esetén a jogosítottnak kérelmet kell
benyújtania a frekvenciakijelölés módosítása iránt.
(3) A jogosított azonosítási és cégadataiban beálló változást a változást követő harminc napon belül be kell
jelenteni a megváltozott adat egyidejű igazolásával.
7. § (1) Nem kell műszaki tervet benyújtani
a) a kizárólag, a frekvenciasávok felhasználási szabá
lyainak megállapításáról szóló jogszabály szerinti kis hatótávolságú eszközöket tartalmazó, vagy
b) a legfeljebb három hónapos üzemben tartásra tervezett
rádióállomások, rádiórendszerek esetében. (2) Blokkgazdálkodás esetén műszaki tervet csak akkor
kell benyújtani, ha ezt a frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló miniszteri rendelet előírja.
(3) A frekvenciakijelölés módosítására irányuló kérelem esetén a hatóság új vagy módosított műszaki terv
készítését írhatja elő.
8. § (1) A műszaki terv elkészítéséhez a hatóságtól tervezési
adatszolgáltatás kérhető.
(2) Az adatszolgáltatás iránti kérelemnek a 4. § (1) bekezdésének a)—f)  és i)—j) pontjaiban foglaltakat kell
tartalmaznia.
(3) A hatóság adatszolgáltatása során meghatározza a
rádióállomás, rádiórendszer telepítéséhez szükséges elvi
feltételeket:
a) a tervezéshez szükséges frekvenciát, csatornát vagy
frekvenciasávot,
b) a frekvenciafelhasználás műszaki feltételeit, a frekvenciahasználat jellegét,
c) az összeköttetési, ellátottsági feltételeket,
d) a zavarvédelem követelményeit, és
e) nemzetközi koordináció szükségessége esetén a
koordináció lefolytatásához szükséges adatokat és azok
meghatározásának módját.
9. § (1) Amennyiben a frekvenciakijelölés nemzetközi koordinációt igényel, illetőleg a frekvencia kijelöléséhez műszaki vizsgálatok szükségesek, a hatóság az eljárást felfüggesztheti. Az eljárás felfüggesztését követő öt napon belül
a hatóságnak meg kell kezdenie a nemüzetközi koordinációt, illetőleg a műszaki vizsgálatokat.
(2) A hatóság a kérelmező kérésére a nemzetközi koordináció befejezése előtt feltételes frekvenciakijelölést adhat ki. Ez esetben a nemzetközi koordináció eredményétől
függő frekvenciakijelölés módosításáért a hatóságot felelősség nem terheli.
(3) A frekvenciahasználat jellegét a nemzetközi koordináció eredménye nem befolyásolja.
(4) A frekvenciahasználat jellegét a hatóság frekvenciagazdálkodási okból, vagy a jogosítottak körében történt
változás esetén módosíthatja.
Kísérleti célú frekvenciakijelölés 10. § (1) Kísérleti célú frekvenciakijelölés adható, ha a frekvencia felhasználási igény nem felel meg a frekvenciasávok
nemzeti felosztására, illetve a frekvenciasávok felhasználási szabályaira vonatkozó jogszabályoknak:
a) rádióállomás, rádiórendszer kísérleti célból történő
telepítéséhez, vagy
b) nem belföldi felhasználásra előállított vagy külföldről behozott rádióberendezés 30 napot nem meghaladó
üzemben tartás céljából történő telepítéséhez.
(2) Amennyiben a frekvenciakijelölést 30 napnál rövidebb idejű üzemben tartás céljából kérik, nem kell megadni a 4. § (1) bekezdésének ac) pontjában meghatározott
adóazonosító jelet, illetőleg adószámot.
(3) A kísérleti célú frekvenciakijelölés érvényességi ideje legfeljebb 3 hónap, amely az érvényességi időn belül
benyújtott kérelemre egy alkalommal, legfeljebb 3 hónappal meghosszabbítható.
(4) A kísérleti célú frekvenciakijelölés alapján csak kísérleti rádióengedély adható.
III. RÁDIÓENGEDÉLY Rádióberendezés üzemben tartása 11. § (1) Üzemben tartható az a rádióberendezés, amely teljesíti a forgalomba hozatalra vonatkozóan külön jogszabályban meghatározott követelményeket, és
a) egyedi rádióengedéllyel rendelkező rádióállomás,
illetve rádiórendszer része,
b) nemzetközi megállapodás alapján elismert, idegen
honosságú egyedi rádióengedéllyel rendelkező rádióállomás része, vagy
c) olyan rádióállomás vagy rádiórendszer része, amely
a frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló miniszteri rendelet alapján az egyedi engedélyezési kötelezettség alól mentesül.
(2) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a rádióberendezést a használati-kezelési útmutatóban foglaltak
betartásával, átalakítás nélkül szabad üzemben tartani.
(3) A hatóság a rádiófrekvenciás spektrum hatékony és
megfelelő használata, a káros zavarás elkerülése érdekében, illetőleg külön jogszabályban2 meghatározott közegészségügyi szempontok alapján a rádióberendezés
üzemben tartását korlátozhatja vagy megtagadhatja.
Rádióállomás, rádiórendszer üzemben tartásának egyedi
engedélyezése 12. §
(1) A rádióengedély — a 3. § (2) bekezdésében meghatározott eseteket kivéve — csak jogerős frekvenciakijelölés alapján adható.
(2) Műszaki tervet nem igénylő rádióállomás, rádiórendszer üzemben tartásához a frekvenciakijelöléssel öszszevont rádióengedély adható.
(3) Blokkgazdálkodásra jogosító frekvenciakijelölés
esetén a hatóság a rádióengedélyt keretengedélyként is
kiadhatja.
13. § (1) A rádióengedély kérelemre adható. (2) A kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a kérelmező azonosítási adatait,
b) a frekvenciadíj fizetőjének azonosítási adatait és
bankszámlaszámát,
c) a felhasználni kívánt frekvenciát, csatornát vagy frek
venciasávot,
d) a rádióállomáshoz, rádiórendszerhez felhasznált rá dióberendezések típusát, darabszámát (ideértve a tartalék
rádióberendezéseket is),
e) a rádióberendezésre vonatkozó gyártói megfelelőségi nyilatkozat másolatát és a megfelelőséget tanúsító
szerv azonosító számát, amennyiben az nem szerepelt valamely korábbi rádióengedélyben,
f) a kérelmező vagy a kivitelező nyilatkozatát a jogszabályoknak, valamint a frekvenciakijelölésnek megfelelő
telepítésről,
g) a mérési jegyzőkönyvet, ha azt a frekvenciakijelölésben előírták,
h) amennyiben a rádióengedélyt elektronikus hírközlési szolgáltatás nyújtásához kérik, úgy a szolgáltatás nyilvántartásba vételi számát, vagy a koncessziós szerződésre történő hivatkozást,
2 A vezeték nélküli távközlési építmény által kibocsátott elektromágneses sugárzás egészségügyi határértékeiről szóló 32/2000. (XI. 16.) EüM
rendelet.
i) engedélyköteles rejtjelező eszköz használata esetén az
Országos Rejtjelfelügyelet engedélyének azonosító számát,
j) az üzemben tartás legalább egy és legfeljebb kilenc naptári hónapon át tartó szüneteltetése iránti igényt, valamint
k) a frekvenciakijelölésben a rádióengedély megszerzésének feltételeként előírt egyéb dokumentumokat.
(3) Amennyiben a rádióállomást, rádiórendszert már
meglévő elektronikus hírközlési építmény felhasználásával kívánják kialakítani, a kérelemhez mellékelni kell a
kérelmező arra vonatkozó nyilatkozatát, hogy jogosult a
elektronikus hírközlési építmény használatára.
(4) Amennyiben rádióengedély kiadásának a 3. § (2) bekezdés a) pontjával összefüggésben nem feltétele a frekvenciakijelölés, a rádióengedély iránti kérelemnek csak a
(2) bekezdés a)—d) pontjaiban felsoroltakat és a hatósági
nyilvántartáshoz szükséges adatokat kell tartalmaznia.
(5) Amennyiben a rádióengedély kiadásának a 3. §
(2) bekezdésének b)—e) pontjaival összefüggésben nem
feltétele a frekvenciakijelölés, a rádióengedély iránti kérelemnek a (2)—(3) bekezdésben felsoroltakon túlmenően
— a (2) bekezdés f)—g) és k) pontjaiban foglaltak kivételével — a 4. § (1) bekezdésének ab)—ad) pontjaiban, valamint b) és d) pontjaiban felsoroltakat is tartalmaznia kell.
(6) Minden olyan esetben, amikor a 3. § (2) bekezdésének alapján a rádióengedély kiadásának nem feltétele a
frekvenciakijelölés, a hatóság — nemzetközi koordináció
szükségessége esetén — kérheti a koordináció lefolytatásához szükséges adatokat.
(7) A keretengedély iránti igényt a kérelemben fel kell
tüntetni. Ilyen esetben a kérelemnek nem kell tartalmaznia
a (2) bekezdés d)—g) pontjaiban felsoroltakat.
(8) A földi mozgószolgálat vagy a földfelszíni műsorszóró szolgálat 400 W ERP-t bármely irányban meghaladó
teljesítményű rádióállomása rádióengedély iránti kérelméhez csatolni kell a ,,Fodor József’’ Országos Közegészségügyi Központ Országos ,,Frédéric Joliot-Curie’’ Sugárbiológiai és Sugáregészségügyi Kutató Intézetének a sugáregészségügyi követelményekre vonatkozó, mérések alapján kiadott szakvéleményét, amennyiben a rádióállomás
telepítése — külön jogszabály szerint — beépítésre szánt
lakó-, vegyes, kereskedelmi, szolgáltató, valamint üdülőterületen történt, kivéve, ha
a) a rádióállomás üzemben tartási ideje nem haladja
meg a 60 napot,
b) a kérelmező igazolni tudja, hogy a szakvélemény
nem került 30 napon belül kiadásra, vagy
c) a rádióengedély módosítása, hosszabbítása iránti kérelem nem vonatkozik a sugárzási jellemzők megváltoztatására.
14. § (1) A rádióengedély tartalmazza:
a) az engedélyes azonosítási adatait,
b) az üzemben tartás célját,
c) a felhasználható frekvenciát, csatornát vagy frekven
ciasávot, valamint a frekvenciahasználat jellegét,
d) a létesítési, sugárzási és vételi jellemzőket, feltétele
ket és korlátozásokat,
e) a rádióállomás, rádiórendszer egyéb műszaki jellem
zőit,
f) változó telephelyű, hordozható és mozgó rádióállo
más esetén az üzemben tartás körzetét,
g) az üzemben tartás műszaki és forgalmi feltételeit,
h) a rádióberendezések típusára és mennyiségére
vonatkozó adatokat,
i) más elektronikus hírközlő hálózathoz való csatlakoz
tatás feltételeit és módját,
j) a rádióállomás, rádiórendszer hívójelét, illetőleg azo
nosító jelét,
k) a rádióforgalmazásra vonatkozó előírásokat, kivéve,
ha jogszabály a rádiószolgálat állomásának kezelését szakképesítéshez köti,
l) a rádióengedély érvényességi idejét,
m) a frekvenciadíj mértékét és fizetési gyakoriságát,
n) a frekvenciadíj megfizetésére kötelezett azonosítási
adatait és bankszámlaszámát, ha azok eltérőek az engedélyesétől,
o) az üzemeltetés és a szüneteltetés időtartamát, továbbá
p) a rádióállomás, rádiórendszer telepítési és sugárzási
jellemzőiről, az üzemben tartásához szükséges okmányokról és a rádióforgalmazás ellenőrzéséhez szükséges műszaki, forgalmi adatokról szóló rendszeres valamint eseti
adatszolgáltatás rendjét.
(2) Keretengedély az (1) bekezdés d), f), h) és m) pontban felsoroltak kivételével az (1) bekezdésben foglaltakat,
továbbá a frekvenciadíj megállapításához szükséges adatszolgáltatásra vonatkozó előírásokat tartalmazza.
(3) Keretengedély esetén az engedélyes köteles a 13. §
(2) bekezdésének d)—g) pontjaiban és (2) bekezdésben
felsoroltakat, valamint a telepített rádióállomások műszaki jellemzőit a rádióengedélyben meghatározottak szerint a hatóságnak bejelenteni a tervezett üzemben tartás
megkezdése előtt 30 nappal.
(4) Az engedélyes azonosítási és cégadataiban beálló
változást a változást követő harminc napon belül be kell
jelenteni a megváltozott adat egyidejű igazolásával.
15. § A nemzetközi forgalomban részt vevő légi, tengeri (beleértve: belvízi), földi mozgószolgálatok, illetőleg rádiónavigáció szolgálatok rádióállomásai részére a hatóság a
rádióengedélyeket a frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló miniszteri rendeletben felsorolt nemzetközi megállapodásoknak megfelelően
adja ki.
16. § (1) A rádióengedély érvényességi ideje — ha jogszabály
másként nem rendelkezik — nem lehet hosszabb mint 5 év,
illetőleg pályázaton vagy árverésen nyert jogosultság időtartama.
(2) Amennyiben az engedélyes a rádióengedély érvényességének lejárta előtt 60 nappal kéri a rádióengedély
meghosszabbítását és a rádióengedély visszavonásának feltételei nem állnak fenn, akkor az engedély érvényességét
legfeljebb 5 évvel meg kell hosszabbítani.
17. § (1) A hatóság a rádióengedélyt frekvenciagazdálkodási
okból vagy az engedélyes kérelmére módosíthatja.
(2) A rádióengedély módosításának eljárása során az
engedélyezésre vonatkozó előírásokat kell alkalmazni.
Kísérleti rádióengedély 18. § (1) Rádióberendezés, rádióállomás vagy rádiórendszer
kísérleti célú üzemben tartásához a 10. § (1) bekezdés szerinti esetekben a hatóság kísérleti rádióengedélyt ad ki.
(2) Kérelemre a kísérleti rádióengedély a frekvenciakijelöléssel összevontan is adható.
(3) A kísérleti rádióengedély érvényességi ideje legfeljebb 1 év, amely kérelemre 1 alkalommal hat hónappal
meghosszabbítható. A meghosszabbítás feltételeit a hatóság a kísérleti rádióengedélyben meghatározza.
(4) A kísérleti rádióengedély érvényességi idejének lejárta előtt az engedély feltételeit a hatóság megváltoztathatja, illetőleg az engedélyt visszavonhatja, ha
a) az üzemeltetés más, jogszerűen üzemben tartott villamos vagy elektronikus berendezésnek káros zavarást
okoz,
b) a frekvenciahasználat bármelyik feltétele úgy változik meg, hogy az a további üzemeltetést nem teszi lehetővé.
Rádióengedéllyel kapcsolatos egyéb rendelkezések 19. § (1) A rádióengedélyben meghatározott feltételek megtartásáért az engedélyes felel.
(2) Amennyiben jogszabály a rádiószolgálat állomásának kezelését szakképesítéshez köti, azt csak az előírt szakképesítéssel rendelkező személy kezelheti.
20. § (1) Az engedélyes köteles
a) a rádióengedélyt ellenőrzés alkalmával bemutatni,
illetőleg
b) a rádióengedély elvesztését, megsemmisülését a hatóságnak bejelenteni, és a rádióengedélyről másolatot kérni,
c) sajátcélú földi mozgószolgálatba vagy belvízi mozgó
szolgálatba tartozó rádiórendszer engedélyese a rádióállomást, illetőleg rádiórendszer esetében annak rádióállomásait a rádióengedéllyel, annak másolatával vagy általa a
rádióengedély alapján, a 3. számú melléklet szerint kiállított üzemeltetési igazolással ellátni.
(2) Sajátcélú földi mozgószolgálatba vagy belvízi mozgószolgálatba tartozó rádiórendszer rádióállomásait üzemeltető köteles a rádióengedélyt, vagy annak másolatát,
vagy az üzemeltetési igazolást magánál tartani és ellenőrzés alkalmával bemutatni.
21. § A nemzetközi forgalomban részt vevő légi, tengeri (beleértve: belvízi), földi mozgószolgálatok, illetőleg rádiónavigáció szolgálatok rádióállomásai részére külföldi távközlési igazgatás által kiállított rádióengedélyeket a hatóság a
frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló miniszteri rendeletben felsorolt nemzetközi megállapodások alapján elfogadja.
IV. EGYÉB RENDELKEZÉSEK 22. § (1) A frekvenciakijelölés és a rádióengedélyezés elintézési határideje, a két eljárásra együttesen számítva, nem
haladhatja meg a 42 napot.
(2) A hatóság a frekvenciakijelölést vagy rádióengedélyt
— piacfelügyeleti eljárásban az Eht. 68. § (6) bekezdése
szerinti visszavonás esetén túlmenően — következő esetekben vonja vissza:
a) jogszabály, különösen jogszabállyal kihirdetett nemzetközi kötelezettségvállalás módosulása ezt szükségessé teszi;
b) a műsorszolgáltatási vagy más frekvenciahasználati
jogosultság megszűnt.
Rádióberendezés lepecsételése 23. § (1) A hatóság a rádióállomás rádióberendezését az Eht.
68. §-ában meghatározott piacfelügyeleti intézkedésén túl,
kérelemre lepecsételi, ha
a) a rádióengedély érvényessége megszűnt, vagy
b) a rádióállomás üzemben tartását szüneteltetik.
(2) A hatóság a lepecsételést oly módon végzi el, hogy
az a rádióállomás üzemeltetését megakadályozza.
(3) A hatóság a lepecsételésről jegyzőkönyvet vesz fel,
amelynek egy példányát az engedélyes kapja. A jegyzőkönyvnek tartalmazni kell
a) a lepecsételés helyét és idejét,
b) a rádióállomás üzemben tartójának azonosítási adatait,
c) a jogokra és kötelezettségekre való figyelmeztetést,
d) a lepecsételt rádióberendezés típusát, gyári számát,
e) a lepecsételés indokát,
f) a lepecsételés módját,
g) a rádióengedély számát,
h) a lepecsételt rádióberendezés őrzési helyét,
i) az üzemben tartó lényeges nyilatkozatát és megálla
pításait, valamint
j) a lepecsételést végző köztisztviselő, illetőleg jegyző
könyvvezető nevét, aláírását. (4) A lepecsételt berendezés őrzési helyét a hatóság
határozza meg.
(5) A pecsét kizárólag a hatóság által vagy a hatóság
írásbeli hozzájárulásával távolítható el.
A rádióforgalmazás szabályai 24. § A rádióforgalmazás során be kell tartani a Nemzetközi
Rádiószabályzat előírásait, valamint más, a magyar távközlési igazgatást érintő nemzetközi megállapodásban meghatározott forgalmazási előírásokat.
25. § A rádióengedélyben megállapított hívójelet vagy azonosító jelet minden rádióforgalmazás megkezdésekor és befejezésekor, vagy más jogszabályban meghatározott gyakorisággal, illetve a hatóság felszólítására közölni kell.
26. § (1) Tilos a rádióállomással
a) más rádióállomás üzemét szándékosan zavarni,
b) olyan közleményt szándékosan venni, rögzíteni, to
vábbítani, bármely módon felhasználni, létezését felfedni,
amelyet nem ennek a rádióállomásnak a részére sugároztak. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a közleménynek a
hatóság rádió megfigyelése során történő rögzítésére.
(2) Rendkívüli állapot, szükségállapot, továbbá veszélyhelyzet vagy az Alkotmány 19/E. § (1) bekezdésében meghatározott eset, illetőleg következményeinek elhárítása ér
dekében az engedélyes köteles a közleményt elsőbbséggel
venni, továbbítani, illetőleg a közleményre válaszolni.
Rádióellenőrzés 27. § (1) A hatóság rádióellenőrzési tevékenysége körében az
üzemben tartott
a) rádióberendezést, rádióállomást és rádiórendszert,
b) nagyfrekvenciás berendezést,
c) nagyfrekvenciás jelet vagy mellékhatást keltő beren
dezést, valamint
d) villamos vagy elektronikus alkatrészeket tartalmazó
berendezést ellenőrizhet. (2) A hatóság az (1) bekezdés a) pontjában hivatkozott
bármely rádióberendezést részletesebb vizsgálatra telephelyére szállíthatja. A hatóság a vizsgálat után köteles a
rádióberendezést az eredeti helyére visszaszállítani.
(3) A rádióellenőrzés keretében a hatóság az (1) bekezdésben meghatározott eszközöket frekvenciahasználati,
elektromágneses összeférhetőségi (EMC), illetve összekapcsolási jellemzők vizsgálatával ellenőrzi.
Rádiómegfigyelés 28. § (1) A rádiómegfigyelési (spektrum monitoring) tevékenysége körében a hatóság hivatalból vagy bejelentésre,
tartós megfigyeléssel, monitorozással ellenőrzi a frekvenciasávok nemzeti felosztására vonatkozó jogszabályban a
polgári felhasználás számára meghatározott frekvencián,
vagy frekvencia sávban működő rádióállomások
a) forgalmi, foglaltsági jellemzőit,
b) kisugárzott műszaki paramétereit.
(2) A hatóság a megfigyelt rádióadásokat a jogszerű
használat ellenőrzése érdekében rögzítheti és a rádióberendezés használatával elkövetett jogsértés felderítése és
bizonyítása során, külön jogszabályban meghatározott feltételek szerint, felhasználhatja. Az eljárás során fel nem
használt felvételt, a rögzítéstől számított harminc nap elteltével meg kell semmisíteni.
Rádió-zavarvizsgálat és rádió-zavarelhárítás 29. § (1) A hatóság hivatalból vagy kérelemre jár el a műsorszóró szolgálatok vételében, vagy más engedélyezett rádió
szolgálatok üzemében észlelt rádiózavar esetén, a káros
zavarás kivizsgálása és elhárítása érdekében.
(2) A zavarbejelentésnek tartalmaznia kell:
a) a bejelentő nevét, címét,
b) a zavarjelenség leírását,
c) a zavar észlelésének idejét és helyét.
(3) A hatóság igazolt rádiózavar esetén a rádiózavar
okának megállapítása érdekében a 27. § (1) bekezdésében
említett bármely eszközt a helyszínen megvizsgálhat, ellenőrizhet, vagy részletesebb vizsgálatra a hatóság telephelyére szállíthat. A hatóság a vizsgálat után köteles az eszközt
az eredeti helyére visszaszállítani és eredeti állapotába
visszaépíteni, kivéve, az Eht. 68. § (5) bekezdésének b) és
f) pontja szerinti szankció alkalmazása esetén.
(4) Nem minősül rádiózavarnak a vételi hiba, ha az
a) természeti jelenségekből származik,
b) az adóállomás ellátottsági területén kívül jelentkezik,
c) az adóállomás műszaki hibájából származik,
d) a vevőkészülék műszaki hibája vagy nem rendelte
tésszerű használata esetén lép fel, illetőleg
e) az üzemidőnek — a műsorszolgáltató és a műsorszó
rást végző elektronikus hírközlési szolgáltató közötti megállapodásban — meghatározott hányadát meg nem haladó
időtartam alatt jelentkezik.
(5) A rádiózavart okozó 27. § (1) bekezdés szerinti eszköz üzemben tartóját a hatóság a zavar elhárítására kötelezheti, és a zavarelhárítás tényét ellenőrizheti.
(6) Amennyiben a hatóság a rádiózavart okozó eszköz
üzemben tartóját az eszköz zavarszűrésére, áthelyezésére,
üzemidejének korlátozására vagy a rádiózavar más módon
történő elhárítására kötelezte, a rádiózavart okozó eszköz
üzemben tartója köteles a rádiózavar-elhárítás tényét az
ismételt üzembe helyezést megelőzően bejelenteni.
Nemzeti mérőszolgálati tevékenység 30. § A hatóság mérőszolgálati tevékenysége keretében a
nemzeti frekvenciakészlet védelme, valamint a frekvenciák
jogszerű és káros zavarástól mentes használatának biztosítása érdekében, mérési módszerek, illetve mérőműszerek
és rendszerek alkalmazásával:
a) feltárja az rádiófrekvenciás spektrumban bekövetkező zavarokat, vagy összeférhetőségi (EMC) problémákat és intézkedik azok elhárítására, illetve megoldására
jelentkezzenek azok helyi, regionális vagy országos méretekben (annak érdekében, hogy a rádiószolgálatok és a
rádióállomások rendeltetésüknek megfelelő módon működhessenek),
b) biztosítja a rádió és televízió vételi lehetőségek zavartalanságát a felhasználók számára,
c) megfigyelési adatokat szolgáltat a frekvenciagazdálkodási eljárásokhoz, a tényleges frekvencia felhasználásról, a sávok foglaltságáról,
d) ellenőrzi a rádióállomások és rádiótávközlési szolgáltatások ellátottsági mutatóit, valamint a kisugárzott jelek műszaki és üzemi jellemzőit a rádióengedélynek való
megfelelés szempontjából,
e) felderíti a nem engedélyezett, illegális vagy nem
megfelelő, illetve az engedélyezettől eltérő berendezés,
készülék vagy frekvenciahasználatot és intézkedik annak
megszüntetése érdekében, a hatósági akarat érvényesítése
végett,
f) az ellenőrzési és megfigyelési adatokból létrehozza és
folyamatosan frissíti a mérési adatbázist.
Nemzetközi mérőszolgálati tevékenység 31. § A hatóság
a) kivizsgálja a külföldi igazgatások (ideértve a frekven
ciagazdálkodó hatóságokat) rádiózavar bejelentéseit, és
intézkedik a rádiózavarok elhárítása érdekében,
b) külföldi társigazgatás, hatóság megkeresésére közreműködik a nemzetközi rádiózavar-elhárításban,
c) külföldi eredetű rádiózavar esetén az illetékes társigazgatásnál, hatóságnál vagy a Nemzetközi Távközlési
Egyesületnél zavarbejelentést tesz,
d) összehangolt méréseket végez a rádiózavarok megelőzése és a nemzetközi koordináció érdekében a frekvenciakijelölés kiadása előtt, vagy külföldi társigazgatás kérésére, a külföldi rádióállomás frekvenciakijelölése előtt,
e) külföldi társigazgatás vagy a Nemzetközi Távközlési
Egyesület felkérésére együttműködik a nemzetközi rádiómérő programok végrehajtásában, illetve vételmegfigyeléseket végez külföldi műsorszóró állomás vételi lehetőségeinek megállapítása érdekében,
f) rendszeres időközökben elvégzi a nemzetközi adatszolgáltatással kapcsolatos méréseket.
Hatósági nyilvántartás 32. § (1) A hatóság e rendelet végrehajtása körében köteles
nyilvántartani:
a) a jogosultak, engedélyesek és a frekvenciadíj fizetésére kötelezettek azonosítási adatait és cégadatait,
b) a rádióállomások földrajzi és műszaki adatait,
c) a rádióállomások sugárzási jellemzőit, hívó és azono
sító jeleit,
d) a rádióállomások, rádiórendszerek rádióberendezé seinek műszaki jellemzőit,
e) a rádióállomások, rádiórendszerek műszaki felépíté
sét, üzemidejét; telepítésük, illetőleg üzemben tartásuk célját, f) a rádióállomások és rádiórendszerek más elektronikus hírközlő hálózattal való csatlakozásának módját, célját, és
g) a lepecsételt rádióberendezés típusát, tulajdonosát,
a tulajdonos címét, az őrzés helyét, a pecsételés indokát.
(2) Keretengedély esetében a hatóság a 14. § (3) bekezdése szerint bejelentett adatokat nyilvántartásba veszi.
(3) A hatóság közzéteszi a szolgáltatásnyújtási célú
rádiófrekvenciák használati jogának megadásával kapcsolatos döntéseket.
(4) A hatósági nyilvántartásban szereplő közérdekű adatokat bárki megismerheti, kivéve, ha nemzetközi megállapodás eltérően rendelkezik.
Záró rendelkezések 33. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépést követően indult
eljárásokban kell alkalmazni.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a) a frekvenciagazdálkodás egyes hatósági eljárásairól
szóló 2/2001. (I. 31.) MeHVM rendelet;
b) a Rádió- és Televíziószabályzat kiadásáról szóló
7/1973. (XII. 27.) KPM rendelet módosításáról rendelkező
27/1979. (XII. 30.) KPM rendelet;
c) a Rádió- és Televíziószabályzat kiadásáról szóló
7/1973. (XII. 27.) KPM rendelet módosításáról rendelkező
1/1988. (II. 23.) MP rendelkezés;
d) a Rádió- és Televíziószabályzat kiadásáról szóló
7/1973. (XII. 27.) KPM rendelet módosításáról rendelkező
4/1989. (II. 17.) KöHÉM rendelet;
e) a Rádió- és Televíziószabályzat kiadásáról szóló
7/1973. (XII. 27.) KPM rendelet módosításáról szóló
14/1990. (IV. 30.) KöHÉM rendelet;
f) az egyes hírközlést érintő jogszabályok módosításról
szóló 29/1993. (X. 26.) KHVM rendelet 1. §-ának (2) bekezdése;
g) a frekvenciasávok felhasználási szabályainak megállapításáról szóló 6/2003. (III. 31.) IHM rendelet 9. §-ának
c) pontja és 10. §-a.
34. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a rádióamatőr
szolgálatról szóló 8/2002. (XII. 25.) IHM rendelet 18. §-ának
(1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(1) A rádióamatőr állomások által okozott, illetőleg
tűrt rádiózavarokra vonatkozóan a polgári frekvenciagazdálkodás egyes hatósági eljárásairól szóló miniszteri rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.’’
35. § E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a frekvencialekötés és -használat díjáról szóló 6/1997. (IV. 22.) KHVM
rendelet 2. § (1) bekezdésének k) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Nem kell a jogosítottnak frekvenciadíjat fizetnie,)
,,k) a frekvenciasávok felhasználási szabályairól szóló
miniszteri rendelet szerinti harmonizált sávú rádióberendezések frekvenciahasználata után,’’
36. § E rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai közötti társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban, az Európai
Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető
szabályozást tartalmaz:
a) az Európai Parlament és a Tanács 2002/20/EK irányelve
az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési
szolgáltatások engedélyezéséről (engedélyezési irányelv),
b) az Európai Parlament és a Tanács a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló 1999/5/EK irányelve 7. Cikkének 2. bekezdésével.
Dr. Csepeli György s. k.,
informatikai és hírközlési minisztériumi


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
191/2010. (VI. 23.) KE határozata nyugállományú dandártábornok hivatásos állományba visszavételéről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjára tekintettel, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 64. § (1) bekezdése alapján a belügyminiszter előterjesztésére
Horváth József nyugállományú dandártábornokot 2010. június 15-ei hatállyal a Magyar Köztársaság
Alkotmányvédelmi Hivatal hivatásos állományába dandártábornoki rendfokozattal visszaveszem.
Budapest, 2010. június 14. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
62/2016. (VI. 7.) ME határozata a Központi Statisztikai Hivatal elnöke kinevezésének meghosszabbításáról.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 4.  § (2)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva a  Központi
Statisztikai Hivatal elnöke,
dr. Vukovich Gabriella kinevezését – 2016. június 11-ei hatállyal, 6 éves időtartamra –
meghosszabbítom. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
345/2014. (XII. 23.) Korm. rendelete a központi címregiszterről és a címkezelésről.
A Kormány
az állami és önkormányzati nyilvántartások együttműködésének általános szabályairól szóló 2013. évi CCXX. törvény 16.  §
8–10. pontjában,
a 23–29.  § tekintetében a  polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény 47.  §
(1) bekezdés a) pontjában,
a 30. és 31.  § tekintetében a  földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény 38.  § (1)  bekezdés
f ) pontjában,
a 31. § tekintetében a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 143. § (1) bekezdés g) pontjában,
a 32–35. § tekintetében az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény 24. §
(1) bekezdés a) és c) pontjában, valamint a 24. § (1a) bekezdésében,
a 36.  § tekintetében a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 175.  §
(1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. ajtó, bejárat megjelölése: az  egy épületen belül található önálló rendeltetési egységek megkülönböztetését
szolgáló megjelölés,
 2. cím: térben meghatározható, ténylegesen létező fizikai hely megjelölése az  ingatlanra vonatkozó
címelemekkel, amely tartalmánál fogva alkalmas az ingatlan egyedi azonosítására,
 3. címadat: az 5. § (1) bekezdésében felsorolt elemek és az 5. § (2) bekezdésében felsorolt adatok összessége,
 4. címkezelés: címelemek és cím képzése, a  központi címregiszterben új cím keletkeztetése, meglévő cím
módosítása vagy törlése,
 5. címkoordináta: a  címhez rendelt olyan koordináta, amely alapján az  adott ingatlan természetbeni
elhelyezkedése azonosítható,
 6. épület jele: egy telken létesített több épület megkülönböztetését szolgáló megjelölés,
 7. házszám: a telek egyedi azonosítására szolgáló megjelölés,
 8. közterületjelleg: az 1. melléklet szerinti jelleg, amely a közterületnévhez kapcsolódik,
 9. közterületnév: a  magyarországi hivatalos földrajzi nevek megállapításáról és nyilvántartásáról szóló
kormányrendelet szerinti közterületnév és a tanya neve a közterületjelleg nélkül,
10. lépcsőház jele: egy épületben létesített több lépcsőház megkülönböztetését szolgáló megjelölés,
11. önálló rendeltetési egység: meghatározott rendeltetés céljára önmagában alkalmas helyiség vagy
helyiségcsoport, amelynek a szabadból vagy az épületen belüli közös közlekedőből nyíló önálló bejárata van,
12. postai irányítószám: az egyetemes postai szolgáltató által képzett és kiosztott számkód,
13. szint jele, megnevezése: az egy lépcsőházban létesített egyes szintek megkülönböztetését szolgáló megjelölés,
14. telek: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvény szerinti telek,
15. település neve: a község, nagyközség, város, megyei jogú város, főváros utótag nélküli rövid elnevezése,
16. településrésznév: a  magyarországi hivatalos földrajzi nevek megállapításáról és nyilvántartásáról szóló
kormányrendelet szerinti településrésznév (helységrésznév). 2. A központi címregiszter
2. § (1) A  Magyarország területén található ingatlannak e  rendeletben rögzített eljárási rend szerint megállapított és
a központi címregiszterbe bejegyzett címmel kell rendelkeznie. E rendelet értelmében ingatlan minden
a) beépítésre szánt területen fekvő telek;
b) beépítésre szánt területen fekvő telken
ba) létesített épület,
bb) létesített épületen belül található lakás,
bc) létesített önálló, épülethez nem kapcsolódó, építési engedély köteles pince;
c) beépítésre nem szánt területen fekvő telek, ha azon
ca) épületet létesítettek,
cb) létesített önálló épülethez nem kapcsolódó, építési engedély köteles pince található
[a továbbiakban a bc) és cb) alpontok együtt: pince];
d) olyan, a  b) és c)  pontban meghatározott telekkel alkotórészi kapcsolatban lévő önálló rendeltetési egység,
amelynek e  rendelet céljával összhangban a  címképzésért felelős szerv cím képzését szükségesnek tartja
[a továbbiakban: az a)–d) pontok együtt: ingatlan].
(2) Cím akkor
a) keletkezik, ha valamennyi címadatát bejegyezték a központi címregiszterbe,
b) szűnik meg, ha valamennyi címadatát törölték a központi címregiszterből,
c) módosul, ha valamely címeleme megváltozik.
3. § (1) A  központi címregiszter működtetéséért felelős szervként a  Kormány a  Közigazgatási és Elektronikus
Közszolgáltatások Központi Hivatalát (a  továbbiakban: központi szerv) jelöli ki. A  központi szerv a  központi
címregiszter adatkezelője és a nyilvántartás vezetője.
(2) A központi szerv
a) kezeli a központi címregiszter adatállományát, ennek keretében
aa) gondoskodik az  adatokban bekövetkező, a  címképzésért felelős szerv hatáskörébe nem tartozó
változások és javítások átvezetéséről a nyilvántartásban,
ab) ellátja a címváltozásokkal összefüggő, jogszabályban meghatározott feladatokat,
ac) az  aa)-ab)  alpontban meghatározott feladatok elvégzéséről haladéktalanul értesíti a  címképzésért
felelős szervet,
ad) gondoskodik a  központi címregiszterben tárolt adatokban bekövetkezett változásokat igazoló
okiratok őrzéséről,
ae) biztosítja a  központi címregiszterben tárolt adatokban bekövetkezett változások nyomon
követhetőségét;
b) működteti a központi címregiszter informatikai rendszerét, ennek keretében
ba) a  címképzésért felelős szerv számára biztosítja a  címek rögzítéséhez szükséges automatikus
adatátvétel folyamatos lehetőségét,
bb) a  címek rögzítéséhez szükséges automatikus adatátvételre jogosult felhasználókról nyilvántartást
vezet,
bc) a címek rögzítéséhez szükséges elektronikus alkalmazás felhasználóinak a hozzáféréseit naplózza.
4. § (1) A  Kormány címképzésért felelős szervként az  ingatlan fekvése szerint illetékes települési önkormányzat jegyzőjét,
a fővárosban a kerületi önkormányzat jegyzőjét, a Fővárosi Önkormányzat által közvetlenül igazgatott Margitsziget
esetében a főjegyzőt jelöli ki.
(2) A címképzésért felelős szerv az illetékességi területére vonatkozóan ellátja a címkezeléssel összefüggő feladatokat.
 (3) A  címkezeléssel kapcsolatos eljárásokban – a  központi címregiszter adattartalmának biztosítása céljából –
az egyetemes postai szolgáltató és a Földmérési és Távérzékelési Intézet közreműködő szervként vesznek részt.
5. § (1) A központi címregiszter a következő címelemeket tartalmazza:
a) az országnevet,
b) a megye nevét,
c) a település nevét,
d) a postai irányítószámot,
e) ha van, a településrésznevet,
f ) ha van, a kerület megjelölését,
g) a közterületnevet,
h) a közterületjelleget,
i) a házszámot,
j) ha azonos házszám alatt egynél több épület van, a házszámhoz tartozó épület jelét,
k) ha az épületben egynél több lépcsőház van, a házszámhoz tartozó épülethez rendelt lépcsőház jelét,
l) ha az  épületben vagy a  lépcsőházban több szinten találhatóak önálló rendeltetési egységek, az  épülethez
vagy a lépcsőházhoz tartozó szint jelét, és
m) ha az  épület vagy a  lépcsőház azonos szintjén több önálló rendeltetési egység van, az  önálló rendeltetési
egység ajtajának, bejáratának megjelölését.
 (2) A központi címregiszter az (1) bekezdésben meghatározott címelemeken túl nyilvántartja
a) a címkoordinátát és az ingatlan-nyilvántartási azonosító kódot,
b) a címkezelési döntés számát,
c) valamennyi cím tekintetében az egyedi azonosító kódot,
d) azt, hogy a cím telek vagy épület megjelölését szolgálja.
(3) E rendelet alkalmazásában két címet akkor kell különbözőnek tekinteni, ha legalább egy címadatuk különbözik.
6. § (1) A  központi címregiszterben nyilvántartott cím kizárólag a  polgárok személyi adatainak és lakcímének
nyilvántartását kezelő központi szerv és az ingatlan-nyilvántartás központi, területi és helyi szervei mint címadatot
tartalmazó állami és önkormányzati nyilvántartást vezető szervek számára továbbítható, a  cím megismerése és
kezelése céljából, automatikus adatátvétellel, kivéve a (3) bekezdésben foglaltakat.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott nyilvántartást vezető szervek az  átvett adatot – a  nyilvántartás céljának
megfelelő mértékben – nyilvántartásaik részévé teszik.
(3) A központi szerv az egyetemes postai szolgáltató számára a címkezelési eljárással kapcsolatos feladatainak ellátása
érdekében a központi címregiszterben szereplő címeket megismerhetővé teszi. A közreműködő szervek az átadott
adatokra vonatkozóan önálló adatszolgáltatást és önálló adattovábbítást nem teljesíthetnek.
3. Címkezelés 7. § (1) A központi címregiszterben címet a címképzésért felelős szerv és a központi szerv kezelhet.
 (2) A bejegyzéseket a központi szerv, azok feltöltési időrendjének megfelelően, egyedi azonosító kóddal látja el.
 (3) A  törölt vagy módosított adatokat a  központi szerv a  központi címregiszterben visszakereshető módon történeti
állományban tárolja az adatok bejegyzésének, módosításának és törlésének időpontjával együtt.
8. § (1) Ha a  címkezeléshez olyan címadat beszerzése szükséges, amelynek megállapítása más hatóság, szerv, szervezet
vagy önkormányzati képviselő-testület hatáskörébe tartozik, a  címképzésért felelős szerv megkeresi az  illetékes
hatóságot, szervet, szervezetet vagy önkormányzati képviselő-testületet. A  címképzésért felelős szerv
az önkormányzati képviselő-testület döntésének megfelelő címelemet jegyzi be a központi címregiszterbe.
(2) A  címképzésért felelős szerv a  címnek a  központi címregiszterben való címkezelését megelőzően az  erre a  célra
kialakított elektronikus alkalmazás útján
a) tájékoztatást kérhet az egyetemes postai szolgáltatótól a címhez kapcsolódó postai irányítószámról és
b) ellenőrzi, hogy az ingatlan szerepel-e az ingatlan-nyilvántartásban.
(3) Az  egyetemes postai szolgáltató a  megkeresésre adott válaszát és a  visszaigazolást haladéktalanul, de legkésőbb
egy munkanapon belül az erre a célra kialakított elektronikus alkalmazás útján küldi meg a címképző szerv részére.
(4) A címképzésért felelős szerv a  járási földhivatal határozatában feltüntetett ingatlan-nyilvántartási azonosító kódot,
a címkoordinátákat és a címhez kapcsolódó postai irányítószámot rögzíti a központi címregiszterben.
(5) A  címképzésért felelős szerv a  címkezeléssel érintett címeket a  helyi önkormányzat honlapján közzéteszi, ennek
hiányában vagy emellett hirdetőtábláján kifüggeszti vagy más, helyben szokásos módon közzéteszi, úgy, hogy
az legalább a kifüggesztésétől vagy közzétételétől számított egy hónapig folyamatosan megtekinthető legyen.
9. § A postai irányítószám módosítása esetén az  egyetemes postai szolgáltató értesíti az  illetékességgel rendelkező
címképzésért felelős szervet a változással érintett címek megjelölésével.
10. § Az 1. mellékletben felsoroltaktól eltérő közterületjelleg a központi címregiszterben nem rögzíthető.
4. Címképzés 11. § (1) A  2.  § (1)  bekezdés c)  pontjában meghatározott teleknek csak az  azon létesített épület, önálló épülethez nem
kapcsolódó pince vagy a 2. § (1) bekezdés d) pontja szerinti önálló rendeltetési egység címképzésével egyidejűleg,
de azoktól elkülönülten kell címet képezni.
(2) A 2. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott telken létesített minden épület, pince valamint önálló rendeltetési
egység címének törlése esetén annak a teleknek a címét is törölni kell, amelyen az épület, pince, önálló rendeltetési
egység áll.
(3) Amennyiben az ingatlannak a 2. § alapján már nem kell a központi címregiszterbe bejegyzett címmel rendelkeznie,
a címképzésért felelős szerv törli a címregiszterből a címhez tartozó címadatokat.
12. § (1) Az  üres telken létesített új épület, pince vagy önálló rendeltetési egység esetén a  címképzésért felelős szerv
az  e  rendeletben meghatározottaknak megfelelően képezi az  adott ingatlanra vonatkozó, az  5.  § (1)  bekezdés
a)–i)  pontjában meghatározott címelemeket és rögzíti az  épület elhelyezkedésének azonosítására szolgáló
címkoordinátával együtt.
(2) Ha olyan telken létesül új épület, pince vagy önálló rendeltetési egység, amelyen már korábban a címképzés hatálya
alá tartozó épület, pince vagy önálló rendeltetési egység volt, vagy egy időben létesül több új épület, pince, önálló
rendeltetési egység, akkor valamennyi meglévő és új épületnek, pincének vagy önálló rendeltetési egységnek
címmel kell rendelkeznie vagy címet kell neki képezni.
13. § Ha a  címképzés tárgyát képező ingatlan közterületről közvetlenül nem, csak másik telken keresztül közelíthető
meg, a  címkeletkeztetés szempontjából úgy kell tekinteni, mintha megközelíthető lenne közterületről is. Ebben
az  esetben az  ingatlan címében közterületnévként annak a  közterületnek a  nevét kell feltüntetni, amelyhez
az ingatlan megközelítését szolgáló telek csatlakozik. Ha a közterülettel való kapcsolatot több telek biztosítja, akkor
az  ingatlanhoz közelebb eső közterülethez megközelítést biztosító telek címében feltüntetett közterületnevet kell
a címképzés során figyelembe venni.
14. § A lakás vagy más önálló rendeltetési egység esetében a hozzá tartozó címkoordináta azon épület címkoordinátája,
amelyben a lakás, önálló rendeltetési egység található.
15. § (1) Az  épület, a  pince és az  önálló rendeltetési egység címét annak a  teleknek a  címéből kell képezni, melyen maga
az épület fekszik.
(2) Az azonos telken található valamennyi épületet, pincét és önálló rendeltetési egységet egy, a házszámtól szóközzel
elválasztott, nem ékezetes egytagú nagybetűs azonosítóval kell ellátni A–Z-ig ábécé-sorrendben, és ahhoz az „ép.”
toldalékot kell kapcsolni, ha a telken – az épületek, a pincék és az önálló rendeltetési egységek számát összeadva –
azokból egynél több van. Ha a telken csak egyetlen épület, pince vagy önálló rendeltetési egység van, akkor annak
mindaddig nem kell jelet adni, amíg e rendelet hatálya alá eső további épület, pince vagy önálló rendeltetési egység
nem létesül a telken.
16. § Az azonos épületben található valamennyi lépcsőházat – amennyiben az épületben egynél több lépcsőház van – egy,
a  házszámtól és az  épület jelétől szóközzel elválasztott, nem ékezetes egytagú nagybetűs azonosítóval kell ellátni
A–Z-ig, ábécé-sorrendben, és ahhoz az „lph.” toldalékot kell kapcsolni.
17. § (1) Az épületen belül a szinteket egyértelműen jelző azonosítókkal kell ellátni olyanképpen, hogy az épületben a föld
felszínén lévő vagy a  föld felszínéhez legközelebb eső szint „Fsz.” jelölést kapjon. A  földszint felett elhelyezkedő
emeleteket arab számmal kell megjelölni 1-től emelkedő sorrendben, és ahhoz az „em.” toldalékot kell kapcsolni.
(2) A föld felszíne alatt elhelyezkedő szinteket fentről lefelé haladva az alagsor szót követően 1-től emelkedő sorrendű
arab számokkal kell megjelölni.
18. § A 2.  § (1)  bekezdés b)  pont bb)  alpont szerinti lakás esetében az  ajtót, bejáratot arab számmal kell megjelölni
úgy, hogy szintenként ugyanaz a  szám csak egy ajtót, bejáratot jelöljön. Egyebekben az  ajtó, bejárat megjelölése
tekintetében a címképzésért felelős szerv a tulajdonos vagy a tulajdonosi közösség javaslatának megfelelően képzi
a címet.
19. § (1) A külterületen fekvő tanya címét elsősorban a tulajdonos által javasolt elnevezés szerint kell megállapítani.
 (2) Ha a tanya elnevezésére a tulajdonos a címképzésért felelős szerv legalább kétszeri felhívására sem tesz javaslatot
vagy az  általa tett javaslat a  (3)  bekezdésben foglaltaknak nem felel meg, akkor a  címképzésért felelős szerv
az önkormányzati képviselő-testület döntésének megfelelő elnevezést jegyzi be a központi címregiszterbe.
(3) A  tulajdonos elnevezésre irányuló javaslatát el kell fogadni, ha az  elnevezés a  tulajdonos vezetékneve
szerepeltetésére irányul, és a  település közigazgatási területén nincsen másik tanya ugyanezzel a  névvel. Minden
más esetben a tulajdonos által javasolt elnevezés akkor fogadható el, ha az az adott tanya pontos beazonosítását
lehetővé teszi és a javasolt elnevezés nem sérti a közízlést, nem kelt megbotránkozást, nem félrevezető és a magyar
nyelv helyesírási szabályainak is megfelel.
(4) Egy településhez tartozó közigazgatási területen belül nem lehet több tanyát azonos névvel elnevezni. Ha
a  tulajdonos által javasolt elnevezés már egy másik tanya neve, a  címképzésért felelős szerv megkülönböztetésre
alkalmas jelölést javasol a tulajdonosnak.
(5) A tanyák esetében a szint, ajtó megjelölésének szabályait nem kell alkalmazni.
 (6) A  külterületen fekvő telek (ideértve a  korábban zártkertként nyilvántartott külterületi telket is) címelemeinek
megállapítása során a 14–15. §-ban foglaltak szerint kell eljárni.
20. § A központi címregiszterben nyilvántartott címek módosítására a címképzés szabályait kell megfelelően alkalmazni.
5. Záró rendelkezések 21. § Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
22. § (1) A  címképzésért felelős szerv – szükség szerint a  közreműködő szerv igénybevételével – 2015. december 31-ig
felülvizsgálja az  illetékességi területén található, a  központi címregiszter kialakításához szükséges adatellenőrzési
feladatokról szóló 216/2014. (VIII. 28.) Korm. rendeletben foglaltak alapján elvégzett adatellenőrzés során
„felülvizsgálandó” megjelöléssel ellátott címek megfelelését e  rendelet előírásainak, és szükség esetén az  érintett
ingatlanok vonatkozásában a címkezelést lefolytatja.
(2) A  címképzésért felelős szerv – szükség szerint a  közreműködő szerv igénybevételével – 2015. december 31-ig
felülvizsgálja az illetékességi területéhez tartozó, 2014. augusztus 1. és 2015. január 1. között megváltozott címeket,
és szükség esetén címkezelést folytat.
(3) Az  (1) és a  (2) bekezdésben meghatározott felülvizsgálathoz a központi szerv a címképzésért felelős szerv részére
erre a célra rendszeresített elektronikus úton biztosítja a címadatokat és a helyrajzi számot.
(4) Az  (1) és a  (2)  bekezdésben foglalt felülvizsgálat során a  címképzésért felelős szerv szükség esetén egyeztet
az  ingatlan azonosítása céljából az  illetékes ingatlanügyi hatósággal az  erre a  célra rendszeresített elektronikus
alkalmazás útján.
23. § A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény végrehajtásáról szóló
146/1993. (X. 26.) Korm. rendelet (a  továbbiakban: Korm. rendelet1) 12.  § (4)  bekezdése helyébe a  következő
rendelkezés lép:
„(4) A  központi szerv gondoskodik a  települési szintet meghaladó területszervezési döntés kihirdetését követően
a közigazgatási változásoknak a nyilvántartáson történő átvezetéséről.”
24. § A Korm. rendelet1 a következő 23/A. §-sal egészül ki:
„23/A.  § Statisztikai adatszolgáltatás keretében a  központi szerv a  központi címregiszterből automatikus
adatátvétellel átvett valamennyi címelemet, címkoordinátát, a címtörténeti állományt és a címek egyedi azonosító
kódját a Központi Statisztikai Hivatal részére a statisztikai egységek címeinek nyilvántartása céljából térítésmentesen
átadja.”
25. § A Korm. rendelet1 34. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Ha a  polgár által bejelentett lakcím vagy az  értesítési címként bejelentett címhely nem szerepel
a címnyilvántartásban, de a polgár a  lakcím vagy értesítési cím természetbeni létezését hitelt érdemlően igazolja,
a bejelentést – a jegyző által annak központi címregiszterbe bejegyzésével – el kell fogadni.”
26. § (1) A Korm. rendelet1 37. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A  központi címregiszterbe bejegyzett címelemek megváltozása miatt költözéssel nem járó lakcímváltozásról
vagy értesítésicím-változásról a polgárnak nem kell bejelentést tennie.”
(2) A Korm. rendelet1 37. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A járási hivatal az (1) és (2) bekezdés szerinti címadatok módosulásához kapcsolódó változást hivatalból vezeti át
a nyilvántartáson.”
27. § A Korm. rendelet1 41/B. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„41/B.  § A  jegyző az  Nytv. 28/A.  § (2)  bekezdés f ) és g)  pontját érintő adatjavításokat és adatváltozásokat
a vonatkozó döntés jogerőre emelkedését követően átvezeti a címnyilvántartásban, a cím központi címregiszterbe
történő bejegyzésével egyidejűleg.”
28. § A Korm. rendelet1 Átmeneti rendelkezések alcíme a következő 48/B. §-sal egészül ki:
„48/B. § A központi címregiszterről és a címkezelésről szóló 345/2014. (XII. 23.) Korm. rendelet 22. § (1) bekezdésben
meghatározott felülvizsgálat lezárásáig a nyilvántartásban a felülvizsgálattal érintett címeket érvényes címként kell
kezelni, azonban azok 2015. január 1-jét követően a nyilvántartásban nem módosíthatók, törölhetők.”
29. § Hatályát veszti a Korm. rendelet1 11. § d) pontja.
30. § (1) A  magyarországi hivatalos földrajzi nevek megállapításáról és nyilvántartásáról szóló 303/2007. (XI. 14.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet2) 2. § (3) bekezdés h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A hivatalos földrajzi nevek típusai a következők:)
„h) helységnév: a  község, nagyközség, város, megyei jogú város, főváros utótagot tartalmazó vagy utótag nélküli
rövid neve, a kerületek teljes, a helység nevét is tartalmazó, illetve rövid, csak a római számot és a kerület utótagot
tartalmazó neve;”
(2) A Korm. rendelet2 2. § (3) bekezdés j) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A hivatalos földrajzi nevek típusai a következők:)
„j) közterületnév: az  ingatlan-nyilvántartásban nyilvántartott közterületnek a  központi címregiszterről és
a címkezelésről szóló kormányrendeletben meghatározott közterület jelleget is tartalmazó neve;”
31. § A Korm. rendelet2 5. § (2) és (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és az 5. § a következő (3a) és (3b)
rendelkezésekkel egészül ki:
„(2) A 2. § (3) bekezdés a)–i) és k) pontjában, valamint a (4) bekezdésben felsorolt földfelszíni részletek élő személyről
– a  tanyák kivételével – nem nevezhetők el. A  közterületek elnevezésére e  kérdésben a  Magyarország helyi
önkormányzatairól szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) Amennyiben törvény vagy kormányrendelet másként nem rendelkezik, a  hivatalos földrajzi nevek
–  a  közterületnév kivételével – megváltoztatására akkor kerülhet sor, ha az  azonos hangzású hivatalos földrajzi
nevek zavart keltőek és a  névazonosság másként nem kezelhető, ha a  névhasználatban kimutatható változás
következett be, ha a  névvel jelölt mesterséges létesítményt megváltoztatták vagy átalakították, vagy ha
a  névhasználat a  közérdek szempontjából nem megfelelő. A  történelmi hagyományokat őrző nevek nem
változtathatóak meg. A  közterületek elnevezésére e  kérdésben a  Magyarország helyi önkormányzatairól szóló
törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3a) A közterület elnevezése – a közterületjelleg nélkül, de a szóközöket beleszámítva – ötven betűhelynél hosszabb
nem lehet.
(3b) Két közterületnevet összetéveszthetőnek kell tekinteni, ha
a) csak a birtokos eset jelének meglétében vagy hiányában különböznek,
b) csak ragozásban különböznek,
c) ugyanannak a névnek egybe- és különírott formájú változatai,
d) ugyanannak a szónak rövidített és teljes kiírású változatai és másban nem különböznek,
e) ugyanannak a szónak másféle írásmódú változatai és másban nem különböznek.”
32. § A Nemzeti Elektronikus Információbiztonsági Hatóság és az információbiztonsági felügyelő feladat- és hatásköréről,
valamint a  Nemzeti Biztonsági Felügyelet szakhatósági eljárásáról szóló 301/2013. (VII. 29.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Korm. rendelet3) 2. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„2. § Az Ibtv. 14. § (1) bekezdése szerinti Nemzeti Elektronikus Információbiztonsági Hatóságként (a továbbiakban:
hatóság) a  Kormány az  e-közigazgatásért felelős minisztert (a  továbbiakban: miniszter) jelöli ki. A  hatóság
eljárásainak ügyintézési határideje hatvan nap, amelyet a  hatóság vezetője indokolt esetben egy alkalommal,
legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthat.”
33. § A Korm. rendelet3 16. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A hatóság az ellenőrzési terv végrehajtását az aktuális évet követő év március 1-jéig értékeli.”
34. § A Korm. rendelet3 18. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Információbiztonsági felügyelőként (a  továbbiakban: felügyelő) az  rendelhető ki, aki a  kirendelést vállalja.
A  felügyelőnek a  vezetői gyakorlatára előírt időtartamába beleszámítható a  közszolgálati tisztviselőkről szóló
2011. évi CXCIX. törvény 8. § (5) bekezdése szerinti munkavégzésre irányuló jogviszonyban szerzett közigazgatáson
kívüli vezetői gyakorlat is. A felügyelő felett a munkáltatói jogokat a miniszter gyakorolja.”
35. § Hatályát veszti a Korm. rendelet3 18. § (1) bekezdése.
36. § Az egyes, az elektronikus ügyintézéshez kapcsolódó szervezetek kijelöléséről szóló 84/2012. (IV. 21.) Korm. rendelet
5. § (1) bekezdésében a „működteti” szövegrész helyébe a „működteti, aki e feladatát a Közigazgatási és Elektronikus
Közszolgáltatások Központi Hivatala közreműködésével látja el” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
355/2016. (IX. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Szatmári Tibor rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország bagdadi nagykövetségének a vezetésére kapott megbízása alól.
Budapest, 2016. április 1. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
195/2015. (V. 6.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Lukács Levente
Jánost 2015. május 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. április 22.
 Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1563/2016. (X. 13.) Korm. határozata az IKOP-1.1.0-15-2016-00003 azonosító számú („M30 autópálya Miskolc–Tornyosnémeti közötti szakasz megvalósításának előkészítése” című) projekt támogatásáról.
A Kormány
 1. hozzájárul az  IKOP-1.1.0-15-2016-00003 azonosító számú, „M30 autópálya Miskolc–Tornyosnémeti közötti szakasz
megvalósításának előkészítése” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projekt költségeinek
támogatásához a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 41/E. § (2) bekezdés c) pontja szerint,
2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének megkötéséhez az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. október 31.
3. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegyen javaslatot a Kormány részére az Integrált Közlekedésfejlesztési
Operatív Program (a továbbiakban: IKOP) éves fejlesztési keretének a módosítására az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az éves fejlesztési keret soron következő módosítására vonatkozó javaslat megtételével
egyidejűleg Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
3/2017. (II. 16.) MNB rendelete a „Kossuth Zsuzsanna” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Kossuth Zsuzsanna születésének 200. évfordulója alkalmából – „Kossuth Zsuzsanna”
megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2017. február 17. 2. § (1) Az emlékérme 75% réz és 25% cink ötvözetéből készült, súlya 30,8 gramm, átmérője 38,61 mm, széle recézett.
 (2) Az emlékérme előlapján, körvonal által határolt középmezőben egy XIX. századi tábori kórházi jelenet ábrázolása
látható. Az  emlékérme szélén, felső köriratban a  „MAGYARORSZÁG” felirat, alsó köriratban a  „2000” értékjelzés
és a  „FORINT” felirat olvasható. A  felső és az  alsó köriratot bal oldalon a  „2017” verési évszám, jobb oldalon
a  „BP.” verdejel választja el egymástól. A  verdejelben legalább tízszeres nagyítás esetén látható, a  verdejel
adott betűjével megegyező betűket ábrázoló mikroírás került elhelyezésre. Az  emlékérme előlapjának képét
az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, a  bal oldali mezőben Kossuth Zsuzsanna félalakos ábrázolása látható. Az  ábrázolástól
jobbra, négy egymás alatti sorban a  „HAZÁNK”, az  „ELSŐ”, a  „FŐÁPOLÓJA” és az „1817–1854” felirat olvasható.
Az  emlékérme jobb szélén, félköriratban a  „KOSSUTH ZSUZSANNA” felirat olvasható. Az  emlékérme bal szélén,
az ábrázolás mellett Erőss Ildikó tervezőművész mesterjegye látható. Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet
tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 6000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2017. február 17-én lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
2003. LXVIII. törvény a tengerhajózás biztonsága elleni jogellenes cselekmények visszaszorításáról szóló, az ENSZ Nemzetközi Tengerészeti Szervezete által 1988. március 10-én, Rómában elfogadott Egyezmény, és a kontinentális talapzaton rögzített mesterséges szigetek biztonsága elleni jogellenes cselekmények visszaszorításáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § Az Országgyűlés a tengerhajózás biztonsága elleni
jogellenes cselekmények visszaszorításáról szóló, az ENSZ
Nemzetközi Tengerészeti Szervezete által 1988. március
10-én, Rómában elfogadott Egyezményt (a továbbiakban:
Egyezmény), és a kontinentális talapzaton rögzített mesterséges szigetek biztonsága elleni jogellenes cselekmények visszaszorításáról szóló Jegyzőkönyvet (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) e törvénnyel kihirdeti.
(Magyarország megerősítő okiratának letétbe helyezése a
Nemzetközi Tengerészeti Szervezet főtitkáránál 1989. november 9-én megtörtént; a Magyar Köztársaság tekintetében az
Egyezmény és a Jegyzőkönyv — az Egyezmény 18. cikkének
1. bekezdésével, illetve a Jegyzőkönyv 6. cikkének 1. bekezdésével összhangban — 1992. március 1-jén lépett hatályba.)
2. § Az Egyezmény és a Jegyzőkönyv angol nyelven készült szövege és hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A törvényt az Országgyűlés a 2003. szeptember 15-i ülésnapján
fogadta el.
,,Egyezmény a tengerhajózás biztonsága elleni
jogellenes cselekmények visszaszorításáról
Az ebben az Egyezményben Részes Államok,
figyelemmel az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapok
mányának a nemzetközi béke és biztonság fenntartására
vonatkozó céljaira és elveire, valamint az Államok közötti
baráti kapcsolatok és együttműködés előmozdítására,
felismerve különösen, hogy mindenkinek joga van az
élethez, szabadsághoz és személyi biztonsághoz, amint azt
az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata és a Polgári és
Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya megállapítja,
mély aggodalommal a terrorizmus valamennyi formájának
világméretű terjedése miatt, amely ártatlan emberi életeket
veszélyeztet vagy vesz el, veszélyezteti az alapvető szabadságjogokat, és súlyosan csorbítja az emberi méltóságot,
tekintve, hogy a tengerhajózás biztonsága elleni jogellenes cselekmények veszélyeztetik a személyek és vagyontárgyak biztonságát, hátrányosan befolyásolják a tengeri szolgáltatások működését, valamint aláaknázzák a világ népeinek a tengeri hajózás biztonságába vetett bizalmát,
tekintve, hogy az ilyen cselekmények komoly veszélyt
jelentenek a nemzetközi közösség egészére nézve,
meggyőződve az Államok közötti nemzetközi együttműködés fejlesztésének szükségességéről, hatékony és gyakorlati intézkedéseket kell megtervezni és elfogadni a tengerhajózás biztonsága elleni jogellenes cselekmények megelőzésére, valamint az elkövetők elleni büntetőeljárás
megindítására és az elkövetők megbüntetésére,
emlékeztetve az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 1985. december 9-én kelt 40/61 sz. határozatára,
amely, egyebek között, ,,sürget minden Államot, hogy
egyoldalúan és más Államokkal, valamint az Egyesült
Nemzetek illetékes szerveivel együttműködve járuljon
hozzá a nemzetközi terrorizmus alapvető okainak fokozatos megszüntetéséhez, és fordítson különös figyelmet minden helyzetre, beleértve a gyarmatosítást, rasszizmust és az
emberi jogok és alapvető szabadságjogok tömeges és kirívó
megsértését, és a külföldi megszállással együtt járó helyzeteket, amelyek előidézhetik a nemzetközi terrorizmust, és
veszélyeztethetik a nemzetközi békét és biztonságot’’,
Signature pages omitted. emlékeztetve továbbá arra, hogy a 40/61 sz. határozat
,,egyértelműen mint bűncselekményt ítéli el a terrorizmus
minden cselekményét, módszerét és gyakorlatát, bárhol és
bárki is követi azt el, beleértve azokat is, amelyek az Államok közötti baráti kapcsolatokat és azok biztonságát veszélyeztetik’’,
emlékeztetve arra, hogy a 40/61-es számú határozatban a
Nemzetközi Tengerészeti Szervezetet felkérték a hajók elleni
terrorizmus problémájának tanulmányozására azzal a céllal,
hogy tegyen ajánlásokat a megfelelő intézkedésekre,
figyelemmel a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet Közgyűlése 1985. november 20-i A.584(14) sz. határozatára,
amely a hajók és azok utasai és személyzete biztonságát
fenyegető jogellenes cselekmények megelőzését célzó intézkedések kidolgozására szólított fel,
megjegyezve, hogy a személyzet azon cselekményei,
amelyek a hajó szabályszerű fegyelmének tárgyát képezik,
kívül esnek ezen Egyezmény tárgykörén,
megerősítve a hajók és a hajók fedélzetén tartózkodó
személyek elleni jogellenes cselekmények megelőzésére és
kezelésére vonatkozó előírások és normák figyelemmel
kísérésének kívánatos voltát, tekintettel azok korszerűsítésének szükségességére, megelégedéssel veszi tudomásul
a hajókon tartózkodó személyek és utasok elleni jogellenes
cselekmények megelőzéséről szóló azon dokumentumot,
amelyet az Nemzetközi Tengerészeti Szervezet Tengerészeti Biztonsági Bizottsága ajánlott,
megerősítve továbbá, hogy az ezen Egyezményben nem
szabályozott kérdésekre nézve az általános nemzetközi jogi előírások és elvek irányadók,
felismerve annak szükségességét, hogy a tengerhajózás
biztonsága elleni jogellenes cselekmények elleni harcban
minden Államnak szigorúan meg kell felelni az általános
nemzetközi jogi előírásoknak és elveknek,
megállapodtak a következőkről: 1. cikk A jelen Egyezmény alkalmazásában a hajó bármilyen
típusú hajó, amely nincs állandó jelleggel a tengerfenékhez
rögzítve, beleértve a dinamikus felhajtóerejű vízijárművet,
a tengeralattjárókat vagy bármilyen egyéb vízijárművet is.
2. cikk 1. Az Egyezmény nem vonatkozik:
a) a hadihajóra; vagy
b) az Állam tulajdonában lévő vagy az általa üzemben
tartott hajóra, amikor azt haditengerészeti segédhajóként
vagy vámügyi, illetve rendészeti célokra használják; vagy
c) olyan hajóra, amelyet a hajózásból kivontak vagy
leszereltek.
2. A jelen Egyezményben foglaltak semmiképpen sem
érintik a hadihajók és a nem kereskedelmi célokra üzemben tartott egyéb kormányzati hajók mentességét.
3. cikk 1. Bármely személy bűncselekményt követ el, ha ez a
személy jogellenesen és szándékosan
a) hajót erőszakkal, fenyegetéssel vagy a megfélemlítés
bármilyen más formájával hatalmába kerít, vagy ellenőrzését magához ragadja; vagy
b) a hajón tartózkodó személy ellen erőszakos cselekményt hajt végre, ha ez a cselekmény a hajó biztonságos
hajózását valószínűsíthetően veszélyezteti; vagy
c) úgy rongál meg hajót vagy annak rakományát, illetve
tesz kárt azokban, hogy az a hajó biztonságos hajózását
valószínűsíthetően veszélyezteti; vagy
d) hajón, bármilyen módon olyan készüléket vagy anyagot helyez vagy helyeztet el, amely valószínűsíthetően a
hajót elpusztítja, vagy olyan kárt okoz a hajóban vagy
annak rakományában, amely a hajó biztonságos hajózását
veszélyezteti vagy valószínűsíthetően veszélyezteti; vagy
e) tengeri hajózási létesítményeket lerombol vagy súlyosan megrongál, illetőleg azok működését súlyosan zavarja, amennyiben az ilyen cselekmény a hajó biztonságos
hajózását valószínűsíthetően veszélyezteti; vagy
f) a hajó biztonságos hajózását veszélyeztetve olyan információt közöl, amelyről tudja, hogy téves; vagy
g) a fenti a)—f) pontokban megnevezett bűncselekmény elkövetésével vagy kísérletével összefüggésben bárki
testi épségét sérti, vagy bárkit megöl.
2. Ugyancsak bűncselekményt követ el az a személy, aki
a) a fenti 1. bekezdésben megnevezett bűncselekmé
nyek bármelyikének elkövetését megkísérli; vagy
b) a fenti 1. bekezdésben megnevezett bármelyik bűn
cselekmény bármely személy általi elkövetését elősegíti,
vagy bármilyen más módon olyan személynek a tettestársa,
aki ilyen bűncselekményt követ el; vagy
c) természetes vagy jogi személyt — feltétellel vagy
anélkül, nemzeti joga rendelkezéseitől függően — arra
kényszerít, hogy az 1. bekezdés b), c) és e) pontjában megnevezett valamelyik bűncselekmény elkövetése érdekében
valamit tegyen, vagy ne tegyen, ha a fenyegetés alkalmas a
hajó biztonságos hajózásának veszélyeztetésére.
4. cikk 1. Jelen Egyezmény rendelkezéseit akkor kell alkalmazni, ha a hajó az egyes állam parti tengerének külső
határán, vagy pedig a szomszédos államok parti tengerének
oldalhatárain kívülre, azon keresztül vagy onnan hajózik,
illetve tervez hajózni.
2. Azokban az esetekben, amikor az Egyezményt az
1. bekezdés értelmében nem lehetne alkalmazni, azt ennek
ellenére alkalmazni kell akkor, amikor az elkövető vagy a
gyanúsított más, nem az 1. bekezdésben meghatározott
Részes Állam területén található.
5. cikk Minden Részes Államnak büntetendővé kell nyilvánítani a 3. cikkben meghatározott cselekményeket, és olyan
megfelelő büntetésekkel kell sújtani, amelyek számításba
veszik ezeknek a bűncselekményeknek a súlyos természetét.
6. cikk 1. Minden Részes Állam intézkedést tesz annak érdekében, hogy a 3. cikkben meghatározott bűncselekményekre vonatkozóan joghatósággal rendelkezzék, amennyiben
a bűncselekményt:
a) olyan hajó ellen vagy olyan hajón követték el, mely
az Állam lobogóját viseli a bűncselekmény elkövetésének
idején; vagy
b) az Állam területén — beleértve annak parti tengerét — követték el; vagy
c) az Állam állampolgára követte el. 2. A Részes Állam az 1. bekezdésen túl megállapíthatja
joghatóságát a 3. cikkben megnevezett bűncselekmény elkövetésekor:
a) ha azt olyan hontalan személy követte el, akinek
szokásos tartózkodási helye abban az Államban van; vagy
b) ha annak elkövetése alatt azon Állam egy polgárát
elfogták, megfenyegették, megsebesítették vagy megölték;
vagy
c) ha az arra irányul, hogy az Államot valamilyen cselekmény elkövetésére, vagy attól való tartózkodásra kényszerítse.
3. A 2. bekezdésben meghatározott joghatóság megállapításakor a Részes Állam értesíti a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet Főtitkárát (a továbbiakban: Főtitkár).
Amennyiben a Részes Állam joghatóságát később visszavonja, erről a Főtitkárt értesíti.
4. Minden Részes Állam intézkedést tesz annak érdekében, hogy a 3. cikkben meghatározott bűncselekményekre vonatkozó joghatósággal rendelkezzék, amennyiben a
bűncselekmény elkövetésével gyanúsított személy az
Állam területén tartózkodik és nem áll szándékában az
illető személyt az 1. és 2. bekezdés szerint joghatósággal
rendelkező Részes Államnak kiadni.
5. Az Egyezmény nem zárja ki a belső joggal összhangban gyakorolt büntető joghatóságot.
7. cikk 1. Miután a Részes Állam megbizonyosodott arról,
hogy a körülmények ezt indokolják, a területén tartózkodó
elkövetőt vagy gyanúsítottat belső joga alapján őrizetbe
veszi, vagy más intézkedést tesz annak érdekében, hogy
jelenlétét biztosítsa a büntető- vagy kiadatási eljárás kezdeményezéséhez szükséges ideig.
2. Az ilyen Állam köteles belső jogának megfelelően a
tényállás előzetes vizsgálatát azonnal megkezdeni.
3. Minden személyt, akivel szemben az 1. bekezdésben
hivatkozott intézkedést foganatosítják, megilleti az a jog,
hogy
a) késedelem nélkül érintkezésbe lépjen azon Állam
legközelebbi megfelelő képviselőjével, amelynek polgára,
illetve amelynek területén hontalanként szokásos tartózkodási helye van, vagy azzal, aki az ügyben eljárni jogosult,
b) az a) pont szerinti Állam képviselője meglátogassa.
4. A 3. bekezdésben hivatkozott jogokat azon Állam
hatályos jogszabályainak megfelelően kell gyakorolni,
amelynek területén a gyanúsított tartózkodik, azzal a feltétellel, hogy a 3. bekezdésben meghatározott jogok érvényesüljenek.
5. Amikor egy Részes Állam, e cikknek megfelelően,
őrizetbe vett egy személyt, azonnal értesíti azon Államokat, amelyek a 6. cikk 1. bekezdésének megfelelően joghatóságukat megállapították, és amennyiben ezt tanácsosnak
tartja, minden más érdekelt Államot arról a tényről, hogy
ilyen személy őrizetben van, továbbá azokról a körülményekről, amelyek a fogvatartást szükségessé teszik. Azon
Állam, amelyik e cikk 2. bekezdésében szándékolt előzetes
vizsgálatot végzi, azonnal közli megállapításait a nevezett
Államokkal, továbbá jelzi, hogy szándékozik-e gyakorolni
joghatóságát.
8. cikk 1. A Részes Állam (lobogó szerinti Állam) lobogója
alatt közlekedő hajó parancsnoka bármely más Részes
Állam (fogadó Állam) hatóságának átadhatja azt a személyt, akiről alapos okkal feltételezi, hogy a 3. cikkben
megnevezett bűncselekmény egyikét elkövette.
2. A Részes Állam lobogója alatt közlekedő hajó parancsnoka köteles, lehetőség szerint a fogadó Állam parti
tengerére való belépés előtt, a fogadó Államot értesíteni
az 1. bekezdésnek megfelelően a gyanúsított átadására vonatkozó szándékáról és annak okairól.
3. A fogadó Államnak el kell fogadni az átadást — kivéve, ha alapos okkal feltételezi, hogy az Egyezmény nem
alkalmazható az átadást indokoló cselekményre — és köteles a 7. cikk rendelkezéseinek megfelelően eljárni. A
gyanúsított személy fogadásának visszautasításakor a foga
dó Állam köteles a visszautasítás indokát tartalmazó írásbeli nyilatkozatot tenni.
4. A lobogó szerinti Állam hajójának parancsnoka a
birtokában lévő bizonyítékokat köteles átadni a fogadó
állam hatóságainak.
5. Az a fogadó Állam ugyanakkor, amely a 3. bekezdésnek megfelelően elfogadta egy személy átadását, kérheti a
lobogó szerinti Államtól az illető személy átadásához való
hozzájárulását. A lobogó szerinti Állam a kérelmet mérlegeli, és amennyiben annak eleget tesz, a 7. cikknek megfelelően jár el. Amennyiben a lobogó szerinti Állam
visszautasítja a kérést, nyilatkozik a fogadó Államnak a
visszautasítás okaira nézve.
9. cikk A jelen Egyezményben foglaltak semmiképpen sem
érintik a nemzetközi jognak az Államok illetékességére
vonatkozó azon szabályait, hogy nyomozási vagy büntető
joghatóságot gyakoroljanak a nem a lobogója alatt közlekedő hajókon.
10. cikk 1. A 6. cikkben meghatározott esetekben, ha a Részes
Állam az elkövetőt vagy a gyanúsítottat nem adja ki, tekintet nélkül arra, hogy a bűncselekményt területén követték
el vagy sem, késedelem és kivétel nélkül köteles átadni az
ügyet illetékes hatóságainak a belső jogának megfelelő
büntetőeljárás lefolytatása céljából. Döntésük meghozatalánál e hatóságok ugyanúgy járnak el, mint az illető Állam
joga alá tartozó bármely egyéb súlyos bűncselekmény esetében.
2. Minden személynek, akire vonatkozóan eljárást folytatnak a 3. cikkben meghatározott bűncselekmények bármelyikével kapcsolatban, méltányos eljárást kell biztosítani az eljárás minden szakaszában, beleértve az ilyen eljárásokra azon Állam törvényei szerint nyújtott minden jog és
garancia élvezését, amelynek területén tartózkodik.
11. cikk 1. A 3. cikkben meghatározott bűncselekményeket a
Részes Államok közötti kiadatási egyezmények szerinti
kiadatási bűncselekményeknek kell tekinteni. A Szerződő
Államok vállalják, hogy valamennyi ilyen bűncselekményt
minden általuk később kötött kiadatási egyezményben kiadatási bűncselekményként állapítanak meg.
2. Amennyiben egy olyan Részes Államhoz, amely a
kiadatást az államok között alkalmazásra kerülő kiadatási
egyezmény meglététől teszi függővé, kiadatási kérelemmel
fordul egy olyan Részes Állam, amely a felkért állammal
kiadatási szerződést nem kötött, a felkért Részes Állam a
3. cikkben meghatározott bűncselekmények tekintetében
belátása szerint a jelen Egyezményt tekintheti a kiadatás
alapjának.
3. Azok a Részes Államok, amelyek nem kiadatási
egyezmény meglététől teszik függővé a kiadatást, kötelesek
a 3. cikkben meghatározott bűncselekményeket maguk
között kiadatási bűncselekményként elismerni, a megkeresett Állam jogszabályaiban foglalt feltételekre figyelemmel.
4. Amennyiben szükséges, a 3. cikkben meghatározott
bűncselekményeket úgy kell kezelni a Részes Államok közötti kiadatás céljából, mintha azokat nem csak azon a helyen
követték volna el, ahol megtörténtek, hanem a kiadatást kérő
Részes Állam joghatósága alá eső területen is.
5. Azon Részes Állam, amely egynél több kiadatási kérelmet kap a 7. cikk szerinti joghatóságot megállapító
Államoktól, és amelyik úgy határoz, hogy nem folytat le
büntetőeljárást, azon Állam kiválasztásánál, amelynek az
elkövetőt vagy a gyanúsítottat kiadja, fordítson kellő figyelmet azon Részes Állam érdekeire és felelősségére, amelynek lobogója alatt a hajó a bűncselekmény elkövetése idején hajózott.
6. Az elkövetőnek vagy a gyanúsítottnak a jelen Egyezmény alapján történő kiadatására vonatkozó kérelem mérlegelésénél a megkeresett Állam fordítson kellő figyelmet
arra, hogy a 7. cikk 3. bekezdésében meghatározott jogok
érvényesíthetők-e a kérelmező Államban.
7. A jelen Egyezményben meghatározott bűncselekmények tekintetében a Részes Államok között vonatkozó
összes kiadatási egyezmény és intézkedés rendelkezései a
Részes Államok között olyan mértékben módosulnak,
amennyire azok összeférhetetlenek ezen Egyezménnyel.
12. cikk 1. A Részes Államok a lehető legnagyobb segítséget
nyújtják egymásnak a 3. cikkben meghatározott bűncselekmények tekintetében kezdeményezett büntetőeljárásokkal
kapcsolatban, beleértve az eljárásokhoz szükséges és birtokukban lévő bizonyíték megszerzéséhez nyújtott segítséget.
2. A Részes Államok az 1. bekezdés szerinti kötelezettségeiknek a közöttük meglévő kölcsönös jogi segítségnyújtásra vonatkozó egyezményeknek megfelelően tesznek eleget. Ilyen egyezmények hiányában a Részes Államok belső
joguknak megfelelően nyújtanak segítséget egymásnak.
A Titkárság megjegyzése: Ezt a számot ténylegesen 6-nak kell olvasni.
13. cikk 1. A Részes Államok együttműködnek a 3. cikkben
meghatározott bűncselekmények megelőzésében, különösen:
a) megtesznek minden gyakorlati intézkedést, hogy saját területükön megelőzzenek minden előkészületet az
ezen bűncselekmények területükön belül vagy kívül történő elkövetésére;
b) belső joguknak megfelelően információt cserélnek,
és összehangolják a szükség szerint megtett igazgatási és
egyéb intézkedéseket a 3. cikkben meghatározott bűncselekmények elkövetésének megelőzésére.
2. Amikor a 3. cikkben meghatározott valamely bűncselekmény elkövetése miatt egy hajó áthaladása késedelmet
szenvedett vagy megszakadt, azon Részes Állam, amelynek
területén a hajó utasai vagy személyzete tartózkodik, köteles minden tőle telhetőt megtenni annak elkerülésére,
hogy a hajót, annak utasait, személyzetét vagy rakományát
indokolatlanul visszatartsák vagy késleltessék.
14. cikk Azon Részes Állam, amely alapos okkal feltételezi, hogy
a 3. cikkben meghatározott bűncselekmény elkövetésére
kerülhet sor, nemzeti jogának megfelelően köteles a lehető
leghamarabb minden birtokában lévő információt továbbítani azon Államok részére, amelyekről feltételezi, hogy
a 6. cikk alapján eljárhatnak.
15. cikk 1. Minden Részes Állam a nemzeti jogának megfelelően köteles a lehető leghamarabb a Főtitkárnak az alábbiakat érintően tudomására jutott minden tájékoztatást
megadni:
a) a bűncselekmény körülményei; b) a 13. cikk 2. bekezdése alapján tett intézkedések;
c) az elkövetővel vagy a gyanúsítottal kapcsolatos intézkedések, és különösen a kiadatási eljárás vagy más jogi
eljárás során született döntések.
2. Az a Részes Állam, amelynek területén a gyanúsítottal szemben vádat emelnek, köteles jogszabályainak megfelelően a Főtitkárral az eljárás végeredményét közölni.
3. Az 1. és 2. bekezdés szerint továbbított információt a
Főtitkárnak közölnie kell minden Részes Állammal, a
Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (a továbbiakban:
Szervezet) tagjaival, más érintett Államokkal, és a megfelelő kormányközi nemzetközi szervezetekkel.
16. cikk 1. A jelen Egyezmény értelmezését vagy alkalmazását
érintő egy vagy több Részes Állam közötti minden vitát,
amelyet nem lehet ésszerű időn belül tárgyalásos úton
rendezni, bármely vitás Fél kérelmére választottbíróság elé
kell utalni. Amennyiben a kérelem keltétől számított hat
hónapon belül a felek nem képesek megállapodni a választottbíráskodás szervezetéről, azon Felek bármelyike a
Nemzetközi Bíróság elé utalhatja a vitát a Bíróság eljárási
szabályai szerinti kérelemmel.
2. Minden Állam az Egyezmény aláírásakor, megerősítésekor, elfogadásakor vagy jóváhagyásakor, illetve ahhoz
történő csatlakozáskor nyilatkozatot tehet, hogy nem tekinti magára nézve kötelezőnek az 1. bekezdés bármely
vagy összes rendelkezését. A Részes Államot nem kötik a
másik Részes Államok tekintetében azok a rendelkezések,
amelyekre a fenntartás vonatkozik.
3. Bármely Állam a 2. bekezdés szerinti fenntartását a
Főtitkárhoz intézett írásbeli értesítéssel bármikor visszavonhatja.
17. cikk 1. Jelen Egyezmény a tengerhajózás biztonsága elleni
jogellenes cselekmények leküzdése tárgyában tartott Konferencián részt vevő Államok számára Rómában, 1988.
március 10. napján, és minden Állam számára 1988. március 14. napjától 1989. március 9. napjáig a Szervezet Központjában áll nyitva aláírásra. Ezt követően csatlakozásra
marad nyitva.
2. Államok kifejezhetik a jelen Egyezménybeli kötelezettséggel való egyetértésüket:
a) a megerősítésre, elfogadásra vagy jóváhagyásra vonatkozó, fenntartás nélküli aláírással; vagy
b) a megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás fenntartásával tett aláírással, a megerősítést, elfogadást vagy jóváhagyást követően; vagy
c) csatlakozással. 3. A megerősítést, elfogadást, jóváhagyást vagy csatlakozást az erre vonatkozó okiratnak a Főtitkárnál történő
letétbe helyezésével kell megtenni.
18. cikk 1. Jelen Egyezmény kilencven nappal azon nap után lép
hatályba, amely napon ötven Állam megerősítésre, elfogadásra vagy jóváhagyásra vonatkozó fenntartás nélkül aláírta azt, vagy a Főtitkárnál letétbe helyezte az arra vonatkozó
megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratot.
2. Az olyan Államra nézve, amely letétbe helyezi a jelen
Egyezményre vonatkozó megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratát azt követően, hogy teljesültek annak hatálybalépési feltételei, a megerősítés, elfogadás, jóváhagyás vagy csatlakozás az ilyen letétbe helyezés
keltétől számított kilencven nappal lép hatályba.
19. cikk 1. Jelen Egyezményt bármely Részes Állam bármikor
felmondhatja azon naptól számított egy év eltelte után,
amely napon jelen Egyezmény arra az Államra nézve hatályba lép.
2. A felmondást a felmondó okiratnak a Főtitkárnál
történő letétbe helyezésével kell teljesíteni.
3. A felmondás egy évvel az után, vagy a felmondó
okiratban megjelölt hosszabb idő után lép hatályba, amikor a Főtitkár átvette a felmondó okiratot.
20. cikk 1. A Szervezet jelen Egyezmény felülvizsgálatára vagy
módosítására konferenciát hívhat össze.
2. A Főtitkár a jelen Egyezményben Részes Államoknak az Egyezmény felülvizsgálatára vagy módosítására irányuló konferenciáját a Részes Államok egyharmada vagy
tíz Részes Állam kérésére — aszerint, hogy melyik a nagyobb szám — hívhatja össze.
3. A jelen Egyezmény módosítása hatálybalépésének
napját követően letétbe helyezett megerősítési, elfogadási,
jóváhagyási vagy csatlakozási okiratot úgy kell tekinteni,
hogy az a módosított Egyezményre vonatkozik.
21. cikk 1. Jelen Egyezményt a Főtitkárnál kell letétbe helyezni.
2. A Főtitkár:
a) tájékoztat minden Államot, amely aláírta ezt az
Egyezményt vagy ahhoz csatlakozott, továbbá a Szervezet
minden tagját:
(i) minden új aláírásról vagy megerősítési, elfogadási,
jóváhagyási vagy csatlakozási okirat letétbe helyezéséről,
annak időpontjával együtt;
(ii) jelen Egyezmény hatálybalépésének napjáról;
(iii) a jelen Egyezményt felmondó okirat letétbe helye
zéséről, a felmondás kézhez vételének és hatálybalépésének napjával együtt,
(iv) a jelen Egyezmény alapján tett minden nyilatkozat
vagy értesítés átvételéről;
b) továbbítja jelen Egyezmény hiteles másolatait minden Államhoz, amelyek aláírták az Egyezményt, vagy csatlakoztak ahhoz.
3. Amint hatályba lép a jelen Egyezmény, a Letéteményes az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmánya
102. cikkének megfelelően az Egyezménynek egy hitelesített másolatát megküldi az Egyesült Nemzetek Szervezete
Főtitkárának nyilvántartásba vétel és közzététel céljából.
22. cikk Jelen Egyezmény egy eredeti példányban készült angol,
arab, kínai, francia, orosz és spanyol nyelven, mindegyik
szöveg egyformán hiteles.
Melynek bizonyságául alulírottak, Kormányaik által erre felhatalmazva, aláírták ezt az Egyezményt.
Készült Rómában, az ezerkilencszáznyolcvannyolcadik
év március hónapjának tizedik napján.’’
,,Jegyzőkönyv a kontinentális talapzaton rögzített
mesterséges szigetek biztonsága elleni cselekmények
visszaszorításáról E Jegyzőkönyvben Részes Államok,
lévén részesei a tengerhajózás biztonsága elleni jogelle
nes cselekmények visszaszorításáról szóló Egyezménynek,
felismerve, hogy azon okok, amelyek miatt az Egyez
mény kidolgozása történt, a kontinentális talapzatra is
vonatkoznak,
figyelembe véve az Egyezmény rendelkezéseit,
megerősítve, hogy a jelen Jegyzőkönyvben nem szabá
lyozott ügyekre továbbra is az általános nemzetközi jog
elvei érvényesek,
megállapodtak a következőkről: 1. cikk 1. A tengerhajózás biztonsága elleni jogellenes cselekmények visszaszorításáról szóló Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 5., 7., valamint 10—16. cikkeinek rendelkezései, mutatis mutandis, ugyancsak alkalmazandók a jelen Jegyzőkönyv 2. cikkében meghatározott bűncselekményekre, amikor az ilyen bűncselekményeket a kontinentális
talapzaton található mesterséges szigeteken vagy azok
ellen követték el.
Az aláírási oldalak elhagyva. 2. Azokban az esetekben, amikor a jelen Jegyzőkönyvet
az 1. bekezdés értelmében nem lehetne alkalmazni, azt
ennek ellenére alkalmazni kell akkor, amikor az elkövető
vagy a gyanúsított más, nem annak a Részes Államnak a
területén található, amelynek belvizein vagy parti tengerén
a mesterséges sziget elhelyezkedik.
3. Jelen Jegyzőkönyv alkalmazásában a mesterséges sziget erőforrások feltárása vagy kitermelése végett, vagy más
gazdasági céllal a tengerfenékhez tartósan rögzített mesterséges szigetet jelent.
2. cikk 1. Bármely személy bűncselekményt követ el, ha ez a
személy jogellenesen és szándékosan
a) mesterséges szigetet erőszakkal vagy fenyegetéssel
vagy a megfélemlítés bármilyen más formájával hatalmába
kerít, vagy ellenőrzését magához ragadja; vagy
b) mesterséges szigeten tartózkodó személy ellen erőszakos cselekményt hajt végre, ha ez a cselekmény annak
biztonságát valószínűsíthetően veszélyezteti; vagy
c) úgy rongál meg mesterséges szigetet, illetve tesz kárt
abban, hogy annak biztonságát valószínűsíthetően veszélyezteti; vagy
d) mesterséges szigeten bármilyen módon olyan készüléket vagy anyagot helyez vagy helyeztet el, amely valószínűsíthetően azt lerombolja, vagy abban olyan kárt okoz,
amely annak biztonságát valószínűsíthetően veszélyezteti;
vagy
e) a fenti a)—d) pontban megnevezett bűncselekmény
elkövetésével vagy kísérletével összefüggésben bárki testi
épségét sérti, vagy bárkit megöl.
2. Ugyancsak bűncselekményt követ el az a személy, aki
a) a fenti 1. bekezdésben meghatározott bűncselekmé
nyek bármelyikének elkövetését megkísérli; vagy
b) a fenti 1. bekezdésben meghatározott bármelyik
bűncselekmény bármely személy általi elkövetését elősegíti, vagy bármilyen más módon olyan személynek a tettestársa, aki ilyen bűncselekményt követ el; vagy
c) természetes vagy jogi személyt — feltétellel vagy
anélkül, nemzeti joga rendelkezéseitől függően — arra
kényszerít, hogy az 1. bekezdés b) és c) pontjában meghatározott valamelyik bűncselekmény elkövetése érdekében
valamit tegyen, vagy ne tegyen, ha a fenyegetés alkalmas a
mesterséges sziget biztonságának veszélyeztetésére.
3. cikk 1. Minden Részes Állam intézkedést tesz annak érdekében, hogy a 2. cikkben meghatározott bűncselekményekre vonatkozóan joghatósággal rendelkezzék, ha a bűncselekményt:
a) egy mesterséges sziget ellen vagy azon követték el,
amíg az a szóban forgó Állam kontinentális talapzatán van
elhelyezve; vagy
b) az Állam állampolgára követte el. 2. A Részes Állam az 1. bekezdésen túl joghatóságát
megállapíthatja a 2. cikkben meghatározott bűncselekmény elkövetésekor, ha
a) azt hontalan személy követte el, akinek szokásos
tartózkodási helye abban az Államban van; vagy
b) annak elkövetése alatt azon Állam egy polgárát elfogták, megfenyegették, megsebesítették vagy megölték;
vagy
c) amely arra irányul, hogy az Államot valamilyen cselekmény elkövetésére vagy attól való tartózkodásra kényszerítse.
3. A 2. bekezdésben meghatározott joghatóság megállapításakor a Részes Állam értesíti a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet Főtitkárát (a továbbiakban: a Főtitkár).
Amennyiben a Részes Állam később visszavonja joghatóságát, erről a Főtitkárt értesíti.
4. Minden Részes Állam intézkedést tesz annak érdekében, hogy a 2. cikkben maghatározott bűncselekményekre vonatkozóan joghatósággal rendelkezzék, amennyiben
a bűncselekmény elkövetésével gyanúsított személy az
Állam területén tartózkodik, és amennyiben nem áll szándékában az illető személyt az 1. és 2. bekezdés szerint
joghatósággal rendelkező állam részére kiadni.
5. A Jegyzőkönyv a belső joggal összhangban gyakorolt
büntető joghatóságot nem zárja ki.
4. cikk A jelen Jegyzőkönyvben foglaltak semmiképpen sem
érintik a nemzetközi jognak a kontinentális talapzaton
rögzített mesterséges szigetekre vonatkozó szabályait.
5. cikk 1. Jelen Jegyzőkönyv 1988. március 10. napján, Rómában és 1988. március 14. napjától 1989. március 9. napjáig
a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (a továbbiakban:
Szervezet) Központjában áll nyitva aláírásra bármely olyan
Állam számára, amely az Egyezményt aláírta. Ezt követően
csatlakozásra marad nyitva.
2. Az Államok kifejezhetik a jelen Egyezménybeli kötelezettséggel való egyetértésüket:
a) a megerősítésre, elfogadásra vagy jóváhagyásra vonatkozó fenntartás nélküli aláírással; vagy
b) a megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás fenntartásával tett aláírással, a megerősítést, elfogadást vagy jóváhagyást követően; vagy
c) csatlakozással. 3. A megerősítést, elfogadást, jóváhagyást vagy csatlakozást az erre vonatkozó okiratnak a Főtitkárnál történő
letétbe helyezésével kell megtenni.
4. Jelen Jegyzőkönyv részesévé csak olyan Állam válhat,
amely az Egyezményt megerősítésre, elfogadásra vagy jóváhagyásra vonatkozó fenntartás nélkül írta alá, illetve az
Egyezményt megerősítette, elfogadta, jóváhagyta vagy
csatlakozott ahhoz.
6. cikk 1. Jelen Jegyzőkönyv kilencven nappal azon nap után
lép hatályba, amely napon három Állam megerősítésre,
elfogadásra vagy jóváhagyásra vonatkozó fenntartás nélkül
aláírta azt, vagy a Főtitkárnál letétbe helyezte az arra vonatkozó megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratot. Azonban a Jegyzőkönyv nem lép előbb
hatályba, mint ahogyan az Egyezmény hatályba lépett.
2. Az olyan Államra nézve, amely letétbe helyezi a jelen
Jegyzőkönyvre vonatkozó megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratát azt követően, hogy teljesültek annak hatálybalépési feltételei, a megerősítés, elfogadás, jóváhagyás vagy csatlakozás az ilyen letétbe helyezés
keltétől számított kilencven nappal lép hatályba.
7. cikk 1. Jelen Jegyzőkönyvet bármely Részes Állam bármikor felmondhatja azon naptól számított egy év eltelte után,
amely napon jelen Jegyzőkönyv arra az Államra nézve
hatályba lép.
2. A felmondást a felmondó okiratnak a Főtitkárnál
történő letétbe helyezésével kell teljesíteni.
3. A felmondás egy évvel az után, vagy a felmondó
okiratban megjelölt hosszabb idő után lép hatályba, amikor a Főtitkár átvette a felmondó okiratot.
4. Az Egyezménynek a Részes Állam által történt felmondását a jelen Jegyzőkönyv ezen Részese általi felmondásának kell tekinteni.
8. cikk 1. A Szervezet jelen Jegyzőkönyv felülvizsgálatára vagy
módosítására konferenciát hívhat össze.
2. A Főtitkár a jelen Jegyzőkönyvben Részes Államoknak a Jegyzőkönyv felülvizsgálatára vagy módosítására irányuló konferenciáját a Részes Államok egyharmada vagy
öt Részes Állam kérésére — aszerint, hogy melyik a nagyobb szám — hívhatja össze.
3. A jelen Jegyzőkönyv módosítása hatálybalépésének
napját követően letétbe helyezett megerősítési, elfogadási,
jóváhagyási vagy csatlakozási okiratot úgy kell tekinteni,
hogy az a módosított Jegyzőkönyvre vonatkozik.
9. cikk 1. Jelen Jegyzőkönyvet a Főtitkárnál kell letétbe helyezni.
2. A Főtitkár:
a) tájékoztat minden Államot, amely aláírta jelen Jegy
zőkönyvet, vagy ahhoz csatlakozott, továbbá a Szervezet
minden tagját:
(i) minden új aláírásról vagy megerősítési, elfogadási,
jóváhagyási vagy csatlakozási okirat letétbe helyezéséről,
annak időpontjával együtt;
(ii) jelen Jegyzőkönyv hatálybalépésének napjáról;
(iii) a jelen Jegyzőkönyvet felmondó okirat letétbehelye
zéséről, a felmondás kézhez vételének és hatálybalépésének napjával együtt,
(iv) a jelen Jegyzőkönyv alapján tett minden nyilatkozat
vagy értesítés átvételéről;
b) továbbítja jelen Jegyzőkönyv hiteles másolatait minden Államhoz, amelyek aláírták a Jegyzőkönyvet, vagy
csatlakoztak ahhoz.
3. Amint hatályba lép a jelen Jegyzőkönyv, a Letéteményes az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmánya
102. cikkének megfelelően az Egyezménynek egy hitelesített másolatát megküldi az Egyesült Nemzetek Szervezete
Főtitkárának nyilvántartásba vétel és közzététel céljából.
10. cikk Jelen Jegyzőkönyv egy eredeti példányban készült angol,
arab, kínai, francia, orosz és spanyol nyelven, mindegyik
szöveg egyformán hiteles.
Amelynek bizonyságául alulírottak, Kormányaik által
erre felhatalmazva, aláírták ezt az Egyezményt.
Készült Rómában, az ezerkilencszáznyolcvannyolcadik
év március hónapjának tizedik napján.’’
Az aláírási oldalak elhagyva. 3. § (1) Az Egyezmény 6. cikkének 3. bekezdésén, 7. cikkének 5. bekezdésén, 14. cikkén és 15. cikkének 1. és 2. bekezdésén, továbbá a Jegyzőkönyv 3. cikkének 3. bekezdésén alapuló, a Magyar Köztársaságot terhelő értesítési kötelezettséget a legfőbb ügyész teljesíti. Az Egyezmény
15. cikkének 3. bekezdése szerinti információ címzettje a
legfőbb ügyész.
(2) Az Egyezmény és a Jegyzőkönyv rendelkezéseinek
alkalmazása során a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről
szóló 1996. évi XXXVIII. törvény rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell, ha az Egyezményből, illetve a
Jegyzőkönyvből más nem következik.
4. § Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép
hatályba, rendelkezéseit azonban 1992. március hó 1. napjától kell alkalmazni.
Mádl Ferenc s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
a Köztársaság elnöke az Országgyűlés elnöke