type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
52/2018. (II. 8.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Nagy Szabinát
a 2018. február 1. napjától 2021. január 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2018. január 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
16/2010. (HK 6.) HM KPÜ intézkedése a természetbeni juttatások után a munkáltatót terhelő adók és járulékok megfizetéséhez és bevallásához szükséges adatszolgáltatás teljesítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az egyes természetbeni és egyéb juttatások után a munkáltatót terhelő adók és járulékok megfizetéséhez és bevallásához szükséges adatszolgáltatás
teljesítéséről a következők szerint intézkedem:
1. A katonai szervezeteknél biztosított természetbeni juttatások után az adó bevallását, az adóelőleg megfizeté
sét – központilag – a HM KPÜ Illetményszámfejtő, Adó
és Járulékelszámoló Igazgatóság (a továbbiakban: HM KPÜ IAJI) végzi. Az adóbevallás elkészítéséhez a saját
pénzügyi és számviteli szervezeti elemmel rendelkező honvédelmi szervezet esetén a pénzügyi és számviteli
szervezeti elem, illetve a gazdálkodás támogató és pénz
ügyi ellátó referatúrák (a továbbiakban együtt: pénzügyi referens) az 1–4. mellékletek szerinti adattartalommal
adatszolgáltatást teljesítenek. Nem kell adatszolgáltatást teljesíteni azon juttatásokról, amelyekről az információ a
pénzügyi referensek HRMS rendszerben végrehajtott adatrögzítése következtében a HM KPÜ IAJI rendelkezé
sére áll. 2. Az adatszolgáltatást írásban, elsődlegesen telefaxon
kell teljesíteni a HM KPÜ IAJI részére. Az adatközlő lapo
kat akkor is meg kell küldeni, ha az adatszolgáltatás nem
leges. A nemleges adatszolgáltatást az adatközlő lapok so
rainak kihúzásával kell jelezni. Az adatszolgáltatást alátá masztó okmányokat, nyilvántartásokat a pénzügyi
referens tárolja. 3. A HM KPÜ IAJI az adatszolgáltatást elmulasztó vagy
hibás, hiányos adatszolgáltatást nyújtó pénzügyi referenst a mulasztás pótlására, a hiba kijavítására, illetve a hiányos
ság pótlására felhívja. A pénzügyi referens a felhívásnak
soron kívül eleget tesz. 4. Az 1-3. melléklet szerinti, tárgyhónapról szóló adatszol
gáltatás határideje a tárgyhónapot követő hónap 7-e. 5. Az 1. melléklet kitöltésénél a következőket kell fi
gyelembe venni: Az 1. sorhoz: A kedvezményes magáncélú gépjármű
igénybevételnél a teljes és a tényleges térítési díj különbö
zetét kell jelenteni. Nem kell szerepeltetni azon gépjármű
vek kedvezményes magáncélú igénybevételét, amelyek után cégautóadó fizetési kötelezettség áll fenn. Amennyi
ben az igénybe vett gépjármű cégautóadó fizetési kötele
zettség alá tartozása nem egyértelmű, arra vonatkozóan az
MH Logisztikai Ellátó Központtól kell tájékoztatást kérni. A 2. sorhoz: A szolgálat érdekében áthelyezettek és
vezényeltek térítésmentes étkezésének megváltásaként biztosított élelmiszer-utalvány értékét kell feltüntetni.
A 3. sorhoz: Amennyiben a szolgálat érdekében áthe
lyezettek és vezényeltek részére az étkezési utalvánnyal való ellátásról szóló 20/2009. (XII. 29.) HM rendelet (a to
vábbiakban: HM rendelet) alapján biztosított melegétke zési utalvány és a térítésmentesen igénybe vett élelmezési
norma szerinti természetbeni élelmezési ellátás (ide nem értve az ennek megváltásaként biztosított élelmiszer-utal
ványt) együttesen havonta a 18 000 Ft összeget meghalad
ja, a 18 000 Ft feletti összegrészt itt kell feltüntetni.
A 4. sorhoz: A 10 000 Ft egyedi értéket meghaladó üzle
ti ajándékok értékét kell feltüntetni. 6. Jelen intézkedésben, illetve a mellékletekben nem ne
vesített, a HRMS rendszerből nem lekérdezhető munkálta tói adatszolgáltatási kötelezettségről – a repülő hajózó ál
lomány részére természetben nyújtott kötelező rekreáció értékének kivételével – az 1. melléklet szerinti adatközlő
lap további soraiban kell adatot szolgáltatni. 7. A 2. melléklet tartalmazza a melegétkezési utalvány és
az igénybe vett norma szerinti természetbeni élelmezési ellá
tás vonatkozásában a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja. tv.) 70. §-ában
meghatározott kedvezményesen adózó tételeket. A 2. mel léklet kitöltésénél a következőket kell figyelembe venni:
Az 1. sorhoz: A HM rendelet alapján biztosított meleg
étkezési utalvány értékét kell feltüntetni. A 2. sorhoz: A szerződéses tisztek és tiszthelyettesek té
rítésmentes ebédjének I. számú élelmezési norma szerinti részértékét kell feltüntetni.
A 3. sorhoz: Amennyiben a szolgálat érdekében áthe
lyezettek és vezényeltek részére a HM rendelet alapján
biztosított melegétkezési utalvány és a térítésmentesen igénybe vett élelmezési norma szerinti természetbeni élel
mezési ellátás (ide nem értve az ennek megváltásaként biz
tosított élelmiszer-utalványt) együttesen havonta a 18.000 Ft összeget nem haladja meg, az igénybe vett természetbe
ni élelmezési ellátás teljes összegét, ha meghaladja, a ter
mészetbeni élelmezési ellátásból a 18.000 Ft alatti összeg
részt itt kell feltüntetni. A 4. sorhoz: Az étkezéstérítésre kötelezett személyi ál
lomány (kivéve a szerződéses legénységi állományú kato nát) által befizetett havi térítési díj és az I. számú norma
részértéke közötti különbözetet kell feltüntetni. 8. Az 1. melléklet 3. sorának és a 2. melléklet 3. sorának
kitöltése érdekében a vezényelt személy állományilletékes
honvédelmi szervezetét ellátó pénzügyi referens írásban
tájékoztatja a vezénylés helye szerinti pénzügyi referenst a
vezényelt részére általa biztosított melegétkezési utalvány
összegéről. A tájékoztatási kötelezettségtől függetlenül a
melegétkezési utalványt és az élelmiszer-utalványt minden esetben annak a pénzügyi referensnek kell szerepeltetnie az adatszolgáltatás 1. melléklet 2. számú sorában,
illetve a 2. melléklet 1. sorában, aki azt ténylegesen
biztosította.
9. A havi személyenkénti összegtől függően a 2. melléklet 3. sorában, valamint az 1. melléklet 3. sorában kell kimutatni a Magyar Honvédség élelmezési ellátásáról szóló
22/2006. (VIII. 8.) HM rendelet, valamint a köztisztviselők és munkavállalók élelmezési ellátásáról szóló
25/2009. (IV. 3.) HM utasítás alapján a kedvezményesen
vagy térítésmentesen juttatott, adómentesnek nem minősülő élelmezés értékét is. Az adómentesnek nem minősülő
élelmezés megváltásaként biztosított élelmiszer-utalványt
az 1. számú melléklet 2. sorában kell feltüntetni.
10. A Maléter Pál Laktanya Gazdálkodás Támogató és
Pénzügyi Ellátó Referatúra, valamint azok a katonai szervezetek, ahol telefonszámlák (ideértve a külföldi telefonszámlákat is) kifizetése folyik, a telefonszolgáltatás címén
kifizetett összegekről, valamint azok után fizetendő adó
összegéről a 3. melléklet szerinti adatközlő lapon
nyújtanak adatszolgáltatást.
Telefonszolgáltatásként a személyi jövedelemadóról
szóló 1995. évi CXVII. törvény 69. § (1) bekezdés mb)
pontja szerint az alábbi szolgáltatásokat kell figyelembe
venni:
SZJ 64.20.11 Helyi távbeszélő-szolgáltatás SZJ 64.20.12 Távolsági távbeszélő-szolgáltatás
SZJ 64.20.13 Mobiltelefon-szolgáltatás SZJ 64.20.16-ból Internetprotokollt alkalmazó beszédcélú adatátvitel
11. A reprezentáció és a 10 000 Ft egyedi értéket meg
nem haladó üzleti ajándék juttatása esetén a 4. melléklet
szerinti adatközlő lapon kell évente, a tárgyévet követő hónap 5-éig teljesíteni az adatszolgáltatást. Az adatszolgáltatásnak minden típusú reprezentációt és 10.000 Ft egyedi
értéket meg nem haladó üzleti ajándékot tartalmaznia kell,
kivéve az Szja. tv. 1. számú melléklet 8.19. b) pontja alapján adómentes reprezentációt és ajándékot. A reprezentáció és a 10 000 Ft egyedi értéket meg nem haladó üzleti
ajándék Szja. tv. 69. § (7) bekezdés a) pontja szerinti értékhatára központilag kerül figyelembe vételre, annak
értékével az adatszolgáltatásban szereplő összeget
csökkenteni nem kell.
12. Ez az intézkedés az aláírása napján lép hatályba és
visszavonásáig hatályos. Ezzel egyidejűleg a természetbeni juttatások után a munkáltatót terhelő adók és járulékok
megfizetéséhez és bevallásához szükséges adatszolgáltatás rendjéről szóló 415/2007. számú HM KPÜ vezérigazgatói intézkedés, valamint a természetbeni juttatások után
a munkáltatót terhelő adók és járulékok megfizetéséhez és
bevallásához szükséges adatszolgáltatás teljesítéséről szóló 415/2007. (HK 22.) HM KPÜ intézkedés módosítására
kiadott 20/2009. HM KPÜ vezérigazgatói intézkedés
hatályát veszti.
Sulyok János dandártábornok s. k.,
HM KPÜ vezérigazgató


text:
1248/2016. (V. 18.) Korm. határozata a Vidékfejlesztési Program éves fejlesztési keretének megállapításáról.
1. A Kormány
a) megállapítja a Vidékfejlesztési Program éves fejlesztési keretét az 1. melléklet szerint,
b) egyetért azzal, hogy a  2016. év végéig a  prioritások kereteinek 94%-át meghaladó kötelezettség nem
vállalható,
c) elfogadja a 2. melléklet szerinti projektek kiemelt projektként történő nevesítését.
2. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
 3. Hatályát veszti a  Vidékfejlesztési Program éves fejlesztési keretének megállapításáról szóló 1012/2016. (I. 20.)
Korm. határozat. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
41/2007. (VI. 18.) ME határozata az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagjainak megbízásáról.
Az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramokról
szóló 1997. évi CXXXVI. törvény 2. § (3) bekezdés b) és
d) pontja alapján – az MTA elnöke és a Magyar Rektori
Konferencia elnöke javaslatára –
dr. Lamm Vanda egyetemi tanárt, kutatóprofesszort, a
Magyar Tudományos Akadémia levelező tagját,
dr. Jánosi Zoltánt, a Nyíregyházi Főiskola Bölcsészettudományi és Művészeti Főiskolai Kar dékánját
az Országos Tudományos Kutatási Alapprogramok Bizottsága tagsági teendőinek ellátásával – hároméves időtartamra –
megbízom. Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
355/2009. (XII. 30.) Korm. rendelete a harmadik országbeli állampolgárok Magyar Köztársaság területén történő engedélymentes foglalkoztatásának szabályairól.
A Kormány a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 7. § (3) és (4) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed a magyar jog hatálya alá tartozó foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt létesítő, valamint
a Magyar Köztársaság területén foglalkoztatásra irányuló jogviszony keretében munkát végző harmadik országbeli
állampolgárra, továbbá az őt foglalkoztatóra.
(2) E rendelet hatálya a 3. § alkalmazásában kiterjed a magyar jog hatálya alá tartozó foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt
létesítő, valamint a Magyar Köztársaság területén foglalkoztatásra irányuló jogviszony keretében munkát végző
menekültként, oltalmazottként vagy menedékesként elismert, továbbá a bevándorolt vagy letelepedett jogállású
személyre és az őt foglalkoztatóra is.
2. § (1) A harmadik országbeli állampolgár Magyar Köztársaság területén foglalkoztatásra irányuló jogviszony keretében
történő foglalkoztatásához nincs szükség engedélyre:
1. nemzetközi szerződés ilyen tartalmú rendelkezése esetén;
2. a külföldi székhellyel rendelkező gazdasági társaság – nemzetközi szerződés által meghatározott – fiók és
képviselet vezetőjeként történő munkavégzéséhez;
3. külföldi állam diplomáciai (konzuli) képviselete vagy egyéb szerve személyi állománya keretében, a küldő állam
által delegált tagjának a képviseletnél vagy egyéb szervnél történő munkavégzéséhez, valamint az államok közt
fennálló viszonosság alapján, a külföldi állam diplomáciai vagy konzuli képviselete személyzete közeli
hozzátartozójának munkavégzéséhez;
4. a Magyar Köztársaság területén nemzetközi szerződés alapján működő nemzetközi kormányközi szervezet
ille tő leg a Magyar Köztársaság által nemzetközi szervezetként elismert, a Magyar Köztársaság területén működő
szervezet (a továb biak ban: nemzetközi szervezet) személyzetének a nemzetközi szervezetnél történő, valamint
ezek közeli hozzátartozójának munkavégzéséhez;
5. a nemzetközi szervezetet vagy nemzetközi szervezetnek nem minősülő közös szervet létrehozó szerződésben
részes államok által delegált személyeknek (a továb biak ban: delegáltak) nemzetközi szervezetnél vagy közös
szervnél történő munkavégzéséhez, valamint a részes államok között fennálló viszonosság alapján a delegáltak
közeli hozzátartozójának munkavégzéséhez;
6. harmadik országban honos vállalkozással kötött magánjogi szerződés alapján történő – alkalmanként harminc
napos időtartamon belül a tizenöt munkanapot meg nem haladó – üzembe helyezési, szavatossági, szervizelési és
jótállási tevékenység elvégzéséhez;
7. az EGT-megállapodásban részes valamely államban letelepedett munkáltató által határon átnyúló
szolgáltatásnyújtás teljesítése keretében kiküldetés, kirendelés útján magyarországi foglalkoztatónál magánjogi
szerződés teljesítése érdekében munkavégzéshez;
8. az EGT-megállapodásban részes valamely államban letelepedett munkaerő-kölcsönzési tevékenységet folytató
vállalkozás mint munkáltató által kölcsönzött munkavállaló magyarországi foglalkoztatónál munkaerőkölcsönzés keretében történő munkavégzéséhez;
9. külföldi részesedéssel rendelkező gazdasági társaság vezető tisztségviselőjeként, valamint felügyelő bizottsági
tagjaként történő munkavégzéshez;
10. a posztdoktori foglalkoztatásra irányuló pályázat, valamint a Bolyai János Kutatási Ösztöndíj alapján – a pályázat,
ille tő leg az ösztöndíj keretében történő – munkavégzéshez;
11. külföldi felsőoktatási intézménnyel hallgatói jogviszonyban álló harmadik országbeli állampolgárnak nemzetközi
diákszervezet által szervezett szakmai gyakorlat keretében történő foglalkoztatásához;
12. Magyar Köztársaság területén működő szakiskolával, középiskolával, alapfokú művészetoktatási intézménnyel,
felsőoktatási intézménnyel nappali tagozatos tanulói, illetve hallgatói jogviszonyban álló személynek
a jogviszony fennállása alatt történő munkavégzéséhez;
13. alap-, közép- és felsőfokú oktatási intézményekben, idegen nyelven történő olyan oktatási tevékenységhez,
amelyre – az oktatásért felelős miniszter igazolása szerint – az érintett államok ille té kes miniszterei által aláírt
nemzetközi oktatási program keretén belül kerül sor;
14. Magyar Köztársaság területén nyilvántartásba vett egyházban vagy annak intézményében munkát végző,
az egyházi szolgálatot élethivatásszerűen folytató tevékenységéhez;
15. a Magyar Köztársaság területén menekültkénti vagy oltalmazottkénti, valamint menedékeskénti elismerését
kérőnek, továbbá a befogadottnak a befogadó állomáson történő munkavégzéséhez;
16. naptári évenként tíz munkanapnál nem hosszabb ideig tartó, oktatási, tudományos vagy művészeti
tevékenységéhez;
17. kutató olyan tevékenységéhez, amely – a Magyar Tudományos Akadémia által kiállított igazolás szerint –
a Magyar Köztársaság és más állam között létrejött megállapodás hatálya alá tartozik;
18. a Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci, és Grundtvig program keretében szakmai gyakorlaton résztvevő
harmadik országbeli állampolgár foglalkoztatásához;
19. magyar állampolgár olyan özvegyének munkavégzéséhez, aki az elhunyt házastárssal annak halála előtt legalább
egy évig Magyar Köztársaság területén együtt élt;
20. a külön jogszabály alapján alkalmi munkavállalói könyvvel rendelkező harmadik országbeli állampolgár
mezőgazdasági idénymunka keretében, naptári évenként 60 napot meg nem haladó munkavégzéséhez;
21. a kutató olyan magyarországi kutatási tevékenységéhez, amelyet külön jogszabály rendelkezései szerint,
akkreditált kutató szervezettel kötött fogadási megállapodás alapján végez;
22. a hivatásos sportolónak munkavégzés keretében folytatott sporttevékenységéhez, illetve az edző
sporttevékenységre való felkészítő tevékenységéhez;
23. az Észak-Atlanti Szerződés tagállamai közötti, fegyveres erőik jogállásáról szóló 1951. június 19-én Londonban
kelt Megállapodás (a továb biak ban: NATO-SOFA Megállapodás) részes államainak a NATO-SOFA Megállapodás
I. Cikk a) és b) pontjában meghatározott és a Magyar Köztársaság területén szolgálati célból tartózkodó fegyveres
ereje és polgári állománya tagjai közeli hozzátartozóinak munkavégzéséhez a szolgálati célú tartózkodás idejére
a részes államok közt fennálló viszonosság alapján;
24. a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény ben (a továb biak ban:
Harmtv.) meghatározott családegyesítő személy családi együttélés biztosítása céljából kiadott, érvényes
tartózkodási engedéllyel rendelkező és legalább egy éve jogszerűen a Magyar Köztársaság területén tartózkodó
családtagjának, feltéve, hogy a családegyesítő engedély nélkül foglalkoztatható;
25. menekültként, oltalmazottként elismert személy családtagjának, vagy menekültként elismert kísérő nélküli
kiskorú esetén szülőjének, ennek hiányában gyámjának, feltéve, hogy a családi együttélés biztosítása céljából
kiadott, érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkezik.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott mentesség nem vonatkozik a harmadik országbeli állampolgárnak a mentesség
alá eső tevékenységét meghaladó munkavégzésére.
(3) Az (1) bekezdés 3. és 5. pontjában meghatározott viszonosság fennállásának tekintetében a külügyminiszter
nyilatkozata az irányadó.
(4) A mentesség alapjául szolgáló feltételek fennállását a foglalkoztatónak kell bizonyítani.
3. § (1) A foglalkoztató köteles a foglalkoztatás helye szerint ille té kes munkaügyi központnak bejelenteni
a) a 2. § (1) bekezdés 7. és 8. pontja kivételével annak a harmadik országbeli állampolgárnak a foglalkoztatását,
akinek Magyar Köztársaság területén történő foglalkoztatásához e rendelet szabályai szerint nincs szükség
engedélyre, valamint
b) a menekültként, oltalmazottként vagy menedékesként elismert, továbbá a bevándorolt vagy letelepedett
jogállású személy foglalkoztatását.
(2) A foglalkoztatás kezdő időpontját legkésőbb a foglalkoztatás megkezdésének napján, a foglalkoztatás megszűnését
az azt követő napon kell bejelenteni.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott bejelentés személyazonosításra alkalmatlan módon tartalmazza
a foglalkoztatottak számát, életkorát, iskolai végzettségét, állampolgárságát, munkakörének FEOR számát,
a foglalkoztatási jogviszony formáját, hozzátartozó esetében a hozzátartozói jogállás megjelölését, a foglalkoztató
statisztikai törzsszámát, továbbá arra vonatkozó adatot, hogy a foglalkoztatási jogviszony létrejött-e vagy megszűnt.
(4) A munkaügyi központ igazolja a bejelentés teljesítését, és a bejelentett adatokról nyilvántartást vezet.
(5) A foglalkoztató köteles a bejelentés tárgyát képező foglalkoztatási jogviszony létesítéséről és megszűnéséről szóló
dokumentumot és igazolást a foglalkoztatási jogviszony megszűnését követő három évig megőrizni, és az ellenőrzés
során bemutatni.
(6) Az (1) bekezdésben meghatározott bejelentési kötelezettség teljesítése, ille tő leg annak igazolása nem feltétele
a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítésének, ille tő leg az annak alapján végzett tevékenység megkezdésének.
4. § E rendelet alkalmazásában:
a) harmadik országbeli állampolgár: a Harmtv.-ben meghatározott harmadik országbeli állampolgár;
b) foglalkoztató:
ba) aki részére a harmadik országbeli állampolgár foglalkoztatásra irányuló jogviszony alapján munkát végez,
bb) aki külföldi székhelyű vállalkozással kötött megállapodást, és a megállapodás teljesítése érdekében
a harmadik országbeli állampolgárt foglalkoztatja, továbbá akivel kötött megállapodás teljesítése
érdekében végez a harmadik országbeli állampolgár a Magyar Köztársaság területén munkát;
c) foglalkoztatásra irányuló jogviszony: minden olyan jogviszony, amelyben a jogviszony tárgya a harmadik
országbeli állampolgár által a foglalkoztató részére ellenérték fejében végzett munka, ideértve azt is, ha
a harmadik országbeli állampolgár foglalkoztatására
ca) meghatározott munka elvégzéséhez szükséges begyakorlottság megszerzését célzó képzés (betanító
képzés) során, továbbá
cb) a belföldi foglalkoztatóval kötött megállapodás teljesítése érdekében külföldi székhelyű munkáltatóval
fennálló jogviszonya alapján
kerül sor; d) harmadik országban honos vállalkozás: az EGT-megállapodásban részes államok területén kívüli székhellyel
rendelkező, vállalkozási tevékenységet folytató jogi személy, vagy jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb
jogalany;
e) közeli hozzátartozó: a harmadik országbeli állampolgár házastársa, gyermeke – ideértve az örökbe fogadott,
a mostoha- és a nevelt gyermeket is;
f) hivatásos sportoló: a sportról szóló törvény ben meghatározott sporttevékenységet végző személy;
g) edző: a sportról szóló törvény ben meghatározott tevékenységet végző személy;
h) sporttevékenység: a sportról szóló törvény ben meghatározott tevékenység.
5. § (1) Ez a rendelet 2010. január 1-jén lép hatályba.
(2) Ez a rendelet
a) a családegyesítési jogról szóló, 2003. szeptember 22-ei 2003/86/EK tanácsi irányelvnek, valamint
b) a harmadik országbeli állampolgároknak az Európai Közösség területén folytatott tudományos kutatás céljából
való fogadására vonatkozó külön eljárásról szóló, 2005. október 12-ei 2005/71/EK tanácsi irányelvnek
 való megfelelést szolgálja.
(3) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a Magyar Köztársaság által a szabad mozgás és tartózkodás jogával
rendelkező személyek tekintetében alkalmazott, a munkaerő szabad áramlásával összefüggő átmeneti szabályokról
 szóló 355/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A foglalkoztató köteles a foglalkoztatás helye szerint ille té kes munkaügyi központnak bejelenteni a szabad
mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személy foglalkoztatását.”
(4) E § (3) bekezdése 2010. január 2-án hatályát veszti. Ez a bekezdés 2010. január 3-án hatályát veszti.
(5) E rendelet 2. § (1) bekezdésének 20. pontja 2010. március 31-én hatályát veszti. Ez a bekezdés 2010. április 1-jén
hatályát veszti. A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a társadalompolitika összehangolásáért felelős


text:
82/2019. (II. 28.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
dr. Horváth Gellért Tamást kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté.
Budapest, 2018. október 23. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
129/2019. (III. 29.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 27. §
(3)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – Dr. Kovács Gábort 2019. március 15.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2019. február 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
28/2011. (II. 11.) KE határozata mérnök altábornagy szolgálati viszonyának megszüntetéséről és szolgálati nyugállományba helyezéséről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről
 szóló 2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján, a honvédelmi miniszter előterjesztésére
Mikita János mérnök altábornagy szolgálati viszonyát 2011. január 25-én megszüntetem és őt 2011. január 26-ai
hatállyal szolgálati nyugállományba helyezem.
Budapest, 2011. január 6. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
14/2017. (I. 24.) Korm. rendelete a Kecskemét területén autóipari alkatrészgyártó üzem megvalósítására irányuló beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában,
a 4. § a) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII.  törvény 62. § (1) bekezdés
16. pont 16.2. alpontjában és 17. pontjában,
a 4. § b) és c) pontja tekintetében a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja azokat az  1.  mellékletben
felsorolt közigazgatási hatósági ügyeket, amelyek a  Kecskemét közigazgatási területén elhelyezkedő, az  ingatlannyilvántartás szerinti 8683/418 helyrajzi számon nyilvántartott földrészleten, illetve az  ezen földrészletből
telekalakítási eljárás jogerős befejezését követően kialakított földrészleteken megvalósításra kerülő autóipari
alkatrészgyártó üzem, illetve az  ahhoz kapcsolódó építmények, infrastrukturális fejlesztések megvalósítására
irányuló beruházással függenek össze.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
ügyeket, amelyek az  (1)  bekezdés szerinti beruházás megvalósításához, használatbavételéhez és üzemeltetésének
beindításához szükségesek.
2. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági ügyekben a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § Az 1. § (1) bekezdése szerinti beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni,
b) településképi véleményezési eljárást nem kell lefolytatni, és
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
6. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő közigazgatási hatósági ügyekben is alkalmazni kell.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2017. (III. 10.) KKM utasításhoz Állomáshelyek, amelyeken biztonsági szempontok miatt a KKM speciális szolgálati lakásokat biztosít: Abuja Iszlamabad Pretoria Ramallah Rijád Bagdad Damaszkusz Erbil Tripoli g) Fürdőszoba–WC: – fürdőkád vagy zuhanyzó, – 1 db automata mosógép (minimum 4,5 kg, maximum 9 kg ruha mosásához), – 1 db fali vagy álló mosdókagyló, – 1 db fali pipereszekrény (polcos), – 1 db fali fürdőszobatükör, – 1 db WC-kagyló víztartállyal. A nemzetgazdasági miniszter 8/2017. (III. 10.) NGM utasítása a fejezetet irányító szerv vezetőjének hatáskörébe utalt jogok gyakorlásáról.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 173.  § (1)  bekezdése alapján
− a  jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára figyelemmel − a Nemzetgazdasági Minisztérium
fejezetét érintő egyes, a fejezetet irányító szerv vezetője hatáskörébe utalt jogok átruházásáról, valamint az irányító szervi feladatok
ellátásáról a következők szerint rendelkezem:
1. Az utasítás hatálya 1. § Az  utasítás hatálya a  Nemzetgazdasági Minisztérium (a továbbiakban: NGM) fejezetébe tartozó költségvetési
intézményi, fejezeti kezelésű előirányzatokra és központi kezelésű előirányzatokra terjed ki. Az utasítás hatálya nem
terjed ki az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 6/B. § (1) bekezdés a) pontja és
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.)
1. melléklet I. alcím 14. pontja szerinti fejezetet irányító szervi jogállással bíró intézményre.
2. A költségvetési javaslat összeállítása, elemi költségvetés 2. § (1) A tervezést és annak megalapozását szolgáló előkészítés feladatait, az ágazati stratégiai célok és prioritások mentén,
fejezeti szinten a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár irányítja.
(2) A fejezetbe sorolt intézmények tervezett bevételeit és kiadásait az ágazati prioritások figyelembevételével az NGM
tervezési tájékoztatója alapján meghatározott részletezettséggel − a  szakmai felügyeletet gyakorló helyettes
államtitkár bevonásával − a Fejezeti Költségvetési Főosztály tervezi meg az érintett intézmények közreműködésével.
(3) A fejezeti kezelésű előirányzatok és a központi kezelésű előirányzatok tervezésének előkészítését a kötelezettségek,
determinációk számbavételével, az  NGM tervezési tájékoztatója alapján a  szakmai kezelők bevonásával a  Fejezeti
Költségvetési Főosztály látja el.
(4) A (2) és (3) bekezdés szerinti előkészítést követően a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár döntési javaslatot
terjeszt elő a közigazgatási államtitkárnak.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti közigazgatási államtitkári döntés alapján a  Fejezeti Költségvetési Főosztály véglegezi
az intézmények, a fejezeti kezelésű előirányzatok és a központi kezelésű előirányzatok tervezett bevételi és kiadási
előirányzatait, és az Áht. 13. § (2) bekezdése, valamint az Ávr. 17. § (2) és (4) bekezdése alapján összeállított költségvetési
javaslatot megküldi az államháztartásért felelős államtitkárnak.
(6) A Fejezeti Költségvetési Főosztály az érintett szakterületek bevonásával összeállítja az intézmények, a fejezeti kezelésű
előirányzatok és a központi kezelésű előirányzatok tekintetében az Áht. 29. § (2) bekezdése, valamint az Ávr. 33/B. §-a
szerinti, a költségvetési évet követő három évre vonatkozó szakmai és költségvetési tervet, és a gazdálkodásért felelős
helyettes államtitkár és a  közigazgatási államtitkár jóváhagyását követően megküldi az  államháztartásért felelős
államtitkárnak.
(7) A  fejezeti kezelésű előirányzatok és központi kezelésű előirányzatok elemi költségvetését a  Fejezeti Költségvetési
Főosztály készíti el a  szakmai kezelők bevonásával. A  szakmai kezelőktől kért adatok körét és az  adatszolgáltatás
formáját előzetesen a Fejezeti Költségvetési Főosztály határozza meg.
(8) A  fejezeti kezelésű előirányzatok, a  központi kezelésű előirányzatok és az  NGM igazgatása elemi költségvetését
a  közigazgatási államtitkár, a  fejezet irányítása alá tartózó intézmények elemi költségvetését irányító szervi
hatáskörben a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár hagyja jóvá.
(9) A  jóváhagyott elemi költségvetésekről a  Fejezeti Költségvetési Főosztály adatot szolgáltat a  Kincstár részére
az  Ávr.  32.  § (6)  bekezdésében és a  Nemzetgazdasági Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló
1/2015. (I. 21.) NGM utasítás 1. melléklet (a továbbiakban: SZMSZ) 2. függelék 3.1.2.2. pont c) alpont 4. pontjában
meghatározottak szerint.
3. Költségvetés végrehajtása 3. § (1) A közigazgatási államtitkár feladatkörébe tartozik:
a) az  Áht. 33.  § (3)  bekezdés a)  pontja szerinti, fejezeten belül, az  intézmények előirányzatai terhére történő
átcsoportosítás jóváhagyása, egyoldalú jognyilatkozat tétele; a  jóváhagyás a  szakmai felügyeletet ellátó
felsővezetőnek az egyetértésével történik,
b) az  Áht. 10.  § (4a)–(4b)  bekezdése szerinti, az  NGM irányítása alá tartozó, gazdasági szervezettel rendelkező
intézmény más NGM fejezet irányítása alá tartozó intézmény gazdasági feladatainak ellátására történő
kijelölése,
c) az  Áht. 33.  § (3)  bekezdés b)  pont bc)  alpontja szerinti, fejezeti általános tartalék fejezeten belüli
átcsoportosításának jóváhagyása, egyoldalú jognyilatkozat tétele,
d) az Áht. 33. § (3) bekezdés b) pont ba)–bb) és bd)–bf ) alpontja szerinti, fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosítás
jóváhagyása, egyoldalú jognyilatkozat tétele,
e) az  Áht. 33.  § (4)  bekezdés b)  pontja, az  Ávr. 41.  § (3)  bekezdése szerinti fejezetek közötti megállapodások,
valamint az  Ávr. 9.  § (5)  bekezdés a)  pontja és (5a)  bekezdése szerinti munkamegosztási megállapodások
aláírása,
f ) az  Ávr. 35.  § (1) és (3)  bekezdése szerinti, intézmények és fejezeti kezelésű előirányzatok 30 millió forintot
meghaladó többletbevétele felhasználásának engedélyezése,
g) az Ávr. 56/A. § (1) bekezdése szerinti intézkedési terv jóváhagyása,
h) az  Ávr. 37.  § (2)  bekezdése szerinti előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül túlteljesíthető, Kormány
engedélyéhez nem kötött fejezeti kezelésű előirányzatok túllépésének kezdeményezése a  gazdálkodásért
felelős helyettes államtitkár javaslatára az SZMSZ 4. függelék VI. pont 67. alpontjában delegált címzettnél,
i) az Áht. 30. § (3) bekezdése szerint, az intézmények és fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési bevételeinek
tervezettől történő elmaradása esetén azok csökkentése,
j) az intézményeket és a fejezeti kezelésű előirányzatokat érintő zárolás mértékének meghatározása a Kormány
által a fejezet részére előírt zárolási kötelezettség alapján.
(2) A gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár feladatkörébe tartozik:
a) az  Ávr. 43.  § (2)  bekezdése szerinti − az  NGM igazgatása költségvetés kiemelt előirányzatai közötti −
átcsoportosítás jóváhagyása,
b) az Ávr. 35. § (1) és (3) bekezdése szerinti, a fejezeten belül, az intézmények és a fejezeti kezelésű előirányzatok
30 millió forintot el nem érő többletbevétel felhasználásának engedélyezése,
c) az  Ávr. 35.  § (2)  bekezdése szerinti, intézmények és fejezeti kezelésű előirányzatok többletbevétel
felhasználásának kezdeményezése – közigazgatási államtitkár egyetértése esetén − az  SZMSZ 4. függelék
VI. pont 66. alpontjában delegált címzettnél,
d) az Áht. 31. § (2b) bekezdése szerinti bevételeknek a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott
mértékével történő kiadási-bevételi előirányzat növelése,
e) az  Áht. 33.  § (5)  bekezdése szerinti előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó előzetes hozzájárulás
kezdeményezése – közigazgatási államtitkár egyetértése esetén − az SZMSZ 4. függelék VI. pont 11. alpontjában
delegált címzettnél,
f ) az NGM igazgatása vonatkozásában az Ávr. 34/A. §-a szerinti előirányzat-növelés jóváhagyása,
g) az  Ávr. 37.  § (2)  bekezdése szerinti előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül túlteljesíthető, Kormány
engedélyéhez kötött fejezeti kezelésű előirányzatok túllépésének kezdeményezése az  SZMSZ 4. függelék
VI. pont 67. alpontjában delegált címzettnél,
h) az Ávr. 61/D. §-ában meghatározott, az üres álláshelyek számáról és a kapcsolódó személyi juttatásokról szóló
adatszolgáltatás, valamint a  szociális hozzájárulási adóhoz kapcsolódó megtakarítások kezeléséről szóló
467/2016. (XII. 23.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdése szerinti adatszolgáltatás megküldése.
(3) A Fejezeti Költségvetési Főosztály feladatkörébe tartozik:
a) kormányrendelet, kormányhatározat, miniszteri döntés, miniszter által az  SZMSZ-ben delegált hatáskörben
hozott döntés alapján történő előirányzat-módosítás, illetve előirányzat-átcsoportosítás végrehajtása,
b) az Ávr. 36. § (1) bekezdése szerinti, fejezeti kezelésű előirányzatok kiadási-bevételi előirányzatának a növelése
a  módosított előirányzaton felüli pénzügyileg teljesült összeggel, illetve fejezeti kezelésű előirányzatok
maradványának előirányzatosítása,
c) az  Ávr. 43.  § (1) és (5)  bekezdése szerinti, fejezeti kezelésű előirányzat és központi kezelésű előirányzat
vonatkozásában a  kiemelt előirányzatok és kiemelt előirányzaton belüli rovatok közötti előirányzatátcsoportosítás jóváhagyása,
d) az Ávr. 38. §-a szerinti új fejezeti kezelésű előirányzat létrehozása,
e) az Ávr. 132. § (1a) bekezdése szerinti kérelem benyújtása,
f ) az NGM – mint fejezetet irányító szerv – hatáskörébe rendelt költségvetési adatszolgáltatások teljesítése.
(4) Az Intézményi Gazdálkodási Főosztály feladatkörébe tartozik az Ávr. 43. § (2) bekezdése szerinti − NGM igazgatása
költségvetése kiemelt előirányzatain belüli rovatok közötti − átcsoportosítás jóváhagyása.
(5) Az  (1)–(4)  bekezdésben nem szabályozott előirányzat-átcsoportosítás, illetve előirányzat-módosítás jóváhagyására
a közigazgatási államtitkár jogosult.
(6) A kezelő, lebonyolító szervekkel és közreműködő szervezetekkel kötött megállapodások aláírására a közigazgatási
államtitkár jogosult.
4. § (1) Többletbevétel keletkezése esetén az intézmények és a fejezeti kezelésű előirányzatok szakmai kezelői a felhasználásra
vonatkozó igényüket a Fejezeti Költségvetési Főosztály részére benyújtják. Az intézmény és a szakmai kezelők által
megküldött kérelemnek tartalmaznia kell a  többletbevétel keletkezésének okát, a  bevétel jellegét, a  tervezett
felhasználás módját, külön megjelölve, ha annak felhasználási célja jogszabály, szerződés, nemzetközi kötelezettség
vagy egyéb okból kötött. A kérelmeket a Fejezeti Költségvetési Főosztály megvizsgálja, és szükség esetén gondoskodik
azok engedélyezéséről.
(2) Amennyiben a  többletbevétel felhasználása nem kerül engedélyezésre, a  Fejezeti Költségvetési Főosztály erről
az  érintetteket értesíti. A  Fejezeti Költségvetési Főosztály a  befizetési kötelezettségről történő tájékoztatás
megküldésével egyidejűleg kezdeményezi a szükséges előirányzat-módosítást.
(3) A bevételi előirányzat a többletbevétel felhasználásának engedélyezése után módosítható.
5. § (1) Az Ávr. 34. § (2) bekezdés b) pontja alapján az év közben előre nem látható kiadásokhoz szükséges forrás biztosítása
a  közigazgatási államtitkár jóváhagyásával az  intézmény és a  fejezeti kezelésű előirányzat kötelezettségvállalással
nem terhelt összege terhére is történhet.
(2) Az Áht. 47. § (1) bekezdése alapján az NGM irányítása alá tartozó intézmények részére év közben a gazdálkodásért
felelős helyettes államtitkár kezdeményezésére a közigazgatási államtitkár befizetési kötelezettséget írhat elő.
(3) A  befizetési kötelezettség felhasználását az  SZMSZ 4. függelék VI.  pont 18.  alpontjában delegált címzettnél
a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár kezdeményezi a közigazgatási államtitkár jóváhagyásával.
(4) Az  Áht. 47.  §-a szerinti engedély alapján a  befizetési kötelezettséget az  év közben jelentkező többletfeladatok
ellátására és az év közben előre nem látható kiadásokra lehet felhasználni.
(5) A  Kincstár részére benyújtásra kerülő és az  előirányzat-módosítások végrehajtását kezdeményező nyomtatványok
elkészítése és rögzítése a Fejezeti Költségvetési Főosztály feladata.
(6) A  költségvetés végrehajtása során az  intézményi, a  fejezeti kezelésű előirányzatokról és a  központi kezelésű
előirányzatokról, azok módosításairól, valamint az  intézmények irányítási jogkörben történő előirányzatmódosításairól és felhasználásáról a Fejezeti Költségvetési Főosztály nyilvántartást vezet.
(7) Az előirányzat-módosításokkal összefüggésben az Ávr. 41. § (4) bekezdése és 44. § (1) bekezdése szerinti pénzügyi
ellenjegyzési feladatokat az  Ávr. 55.  § szabályainak megfelelően – a  (8)  bekezdésben meghatározott kivétellel –
a  Fejezeti Költségvetési Főosztály vezetője, akadályoztatása esetén, vagy ha a  tisztség nincs betöltve a  Fejezeti
Költségvetési Főosztály főosztályvezető-helyettese látja el.
(8) A (7) bekezdés szerinti pénzügyi ellenjegyzési feladatokat az Áht. 33. § (4) bekezdés b) pontja szerinti fejezetek közötti
megállapodások esetén – amennyiben a  megállapodásban szereplő előirányzat-átcsoportosítás érinti az  NGM
igazgatása költségvetési előirányzatait – a Fejezeti Költségvetési Főosztály vezetője és az  Intézményi Gazdálkodási
Főosztály vezetője együttesen látja el. A Fejezeti Költségvetési Főosztály vezetője, illetve az Intézményi Gazdálkodási
Főosztály vezetője akadályoztatása esetén, vagy ha a  tisztség nincs betöltve, helyettesítésüket pénzügyi
ellenjegyzőként a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár által kijelölt kormánytisztviselő látja el.
4. Költségvetési beszámolás, zárszámadás, költségvetési maradvány megállapítása, felhasználása
6. § (1) A  költségvetés teljesítéséről készülő időközi mérlegjelentés és éves költségvetési beszámolók, valamint
a zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatás tekintetében a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár irányító
szervi hatáskörben meghatározza a  beszámolók és az  adatszolgáltatás beküldési határidejét. Az  intézmények
esetében, a  fejezeti kezelésű előirányzatoknál és a  központi kezelésű előirányzatoknál a  gazdálkodásért felelős
helyettes államtitkár meghatározza a  szöveges indokolás részletes szabályait, a  kötelezően előírtakon túlmenő
adatszolgáltatást.
(2) A fejezeti kezelésű előirányzatok, a központi kezelésű előirányzatok és az intézmények időközi mérlegjelentését és
éves költségvetési beszámolóit, zárszámadáshoz kapcsolódó adatszolgáltatását a  Fejezeti Költségvetési Főosztály
vizsgálja felül.
(3) Az  értékelést követően a  fejezeti kezelésű előirányzatok, a  központi kezelésű előirányzatok és az  NGM igazgatása
költségvetési beszámolóját a  közigazgatási államtitkár, a  fejezet irányítása alá tartózó intézmények költségvetési
beszámolóját a  gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár hagyja jóvá. A  jóváhagyásról a  Fejezeti Költségvetési
Főosztály − az elfogadott beszámolási dokumentáció visszaküldésével − értesíti az intézmény vezetőjét.
(4) A  fejezeti kezelésű előirányzatok, a  központi kezelésű előirányzatok és az  NGM igazgatása beszámolóját a  szerv
gazdasági vezetőjeként a  gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár, a  szerv vezetőjeként pedig a  közigazgatási
államtitkár írja alá.
(5) Az Ávr. 152. § (1) bekezdése alapján a fejezet maradvány elszámolását a Fejezeti Költségvetési Főosztály koordinálja,
és a maradvány elszámolása számadatainak felülvizsgálatát követően a fejezeti szintű, összesített adatokat előkészíti
a közigazgatási államtitkár részére jóváhagyásra.
(6) Az Ávr. 153. § (4) bekezdése szerinti maradványt a gazdálkodásért felelős helyettes államtitkár állapítja meg.
 (7) A zárszámadással kapcsolatos feladatokat a Fejezeti Költségvetési Főosztály koordinálja.
5. Vegyes rendelkezések 7. § (1) Az intézmények törzskönyvi nyilvántartásba vételéről, valamint a törzskönyvi nyilvántartás adatait érintő változások
− ideértve a nyilvántartásból való törlést is − átvezetéséről a Fejezeti Költségvetési Főosztály gondoskodik.
(2) A Fejezeti Költségvetési Főosztály gondoskodik a jogszabályokban előírt adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséről,
szükség szerint az adatok bekéréséről.
(3) A Fejezeti Költségvetési Főosztály az Áht. 6/B. § (1) bekezdés a) pontja és az Ávr. 1. melléklet I. alcím 14. pontja szerinti
fejezetet irányító szervi jogállással bíró intézményt tájékoztatja a  költségvetési tervezéssel, a  beszámolással,
a maradvány-elszámolással összefüggő, az NGM által a költségvetési fejezettel kapcsolatban kialakított szerkezeti és
formai elvárásokról az Ávr. 1/B. § (3) bekezdése szerinti államháztartási feladatok ellátása és a címrend szerinti fejezeti
összesítés érdekében.
(4) A Fejezeti Költségvetési Főosztály együttműködik az Áht. 6/B. § (1) bekezdés a) pontja és az Ávr. 1. melléklet I. alcím
14.  pontja szerinti fejezetet irányító szervi jogállással bíró intézménnyel azoknak a  rendszeres és rendkívüli
adatszolgáltatásoknak a teljesítése terén, amelyek során az intézményektől beérkező adatok címrend szerinti fejezeti
összesítése szükséges.
6. Záró rendelkezések 8. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
9. § Hatályát veszti a fejezetet irányító szerv vezetőjének hatáskörébe utalt jogok gyakorlásáról szóló 13/2013. (VII. 19.)
NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
1330/2013. (VI. 13.) Korm. határozata az Országos Fogyatékosságügyi Tanácsról.
1. A  Kormány a  központi államigazgatási szervekről, valamint a  Kormány tagjai és az  államtitkárok jogállásáról
szóló 2010. évi XLIII. törvény 30.  § (1)  bekezdése alapján a  fogyatékos személyek helyzetének előmozdítása,
a  fogyatékosságüggyel kapcsolatos feladatok ellátásának elősegítése, továbbá a  fogyatékos személyek érdekében
működő civil szervezetekkel történő együttműködés erősítése céljából létrehozza és működteti az  Országos
Fogyatékosságügyi Tanácsot (a továbbiakban: Tanács).
2. A Tanács javaslattevő, véleményező és tanácsadói tevékenységet végez a Kormány és a társadalmi esélyegyenlőség
előmozdításáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) számára.
3. A Tanács feladatai:
a) véleményezi a  fogyatékosságügyet érintő jogszabályok tervezeteit, javaslatokat fogalmaz meg
a  fogyatékosságügyet érintő jogszabályok és közjogi szervezetszabályozó eszközök megalkotására,
módosítására,
b) a  fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvényben
(a  továbbiakban: Fot.) foglaltak szerint részt vesz a  fogyatékos személyek esélyegyenlőségének
megteremtését célzó Országos Fogyatékosságügyi Program (a  továbbiakban: Program), valamint az  ahhoz
kapcsolódó Intézkedési Tervek előkészítésében, ennek körében az előkészítést segítő javaslatokat fogalmaz
meg, továbbá véleményezi a Program, valamint az Intézkedési Tervek tervezeteit,
c) a  Fot.-ban foglaltak szerint figyelemmel kíséri a  Program végrehajtását, ennek körében véleményezi
a Program, illetve az ahhoz kapcsolódó Intézkedési Tervek végrehajtásáról szóló beszámolókat,
d) véleményezi a  Fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ egyezmény végrehajtásáról szóló
jelentést,
e) javaslatokat, ajánlásokat tesz a  Kormány tagjai számára a  fogyatékos személyeket érintő kormányzati
döntésekre, programokra, közreműködik azok előkészítésében,
f ) tájékoztatást nyújt a fogyatékos személyek élethelyzetének alakulásáról.
 4. A Tanács 3.  pont a)–e)  alpontja szerinti feladatkörében adott véleményét, javaslatát, ajánlását a  döntés-előkészítő
anyagban fel kell tüntetni.
 5. A  Tanács elnöke a  miniszter. A  Tanács társelnöke a  6.  pont b)–f )  alpontja szerinti tagok (a  továbbiakban együtt:
delegált tagok) által maguk közül választott személy.
 6. A Tanács tagjai:
a) a Tanács elnöke;
b) az  egyes fogyatékossági csoportokat képviselő alábbi országos érdekképviseleti szervezetek által delegált
egy-egy személy:
ba) Mozgáskorlátozottak Egyesületeinek Országos Szövetsége,
bb) Siketek és Nagyothallók Országos Szövetsége,
bc) Magyar Vakok és Gyengénlátók Országos Szövetsége,
bd) Siketvakok Országos Egyesülete,
be) Értelmi Fogyatékossággal Élők és Segítőik Országos Érdekvédelmi Szövetsége,
bf ) Autisták Országos Szövetsége,
bg) Pszichiátriai Érdekvédelmi Fórum;
c) az Afázia Egyesület és a Démoszthenész Beszédhibások és Segítőik Országos Érdekvédelmi Egyesülete által
közösen delegált egy személy;
d) a  fogyatékos személyek érdekvédelmét ellátó – a  b) és c)  pont szerinti szervezetek körébe nem tartozó,
továbbá a  b) és c)  pont szerinti valamely szervezetben tagsággal nem rendelkező – civil szervezetek által
közösen delegált, különböző fogyatékossági csoportok érdekeit képviselő négy személy;
e) a Fogyatékos Emberek Szervezeteinek Tanácsa által delegált egy személy;
f ) a Magyar Olimpiai Bizottság által a fogyatékos személyek sportja képviseletében delegált egy személy.
7. A  Tanács elnöke valamely tag kérésére, illetve amennyiben valamely napirendi pont tárgyalása kapcsán
szükségesnek tartja, tanácskozási joggal további személyeket hívhat meg.
8. A  6.  pont d)  alpontja alapján azon civil szervezetek jogosultak delegálásra, amelyek a  bírósági nyilvántartásban
szerepelnek, továbbá létesítő okiratuk, illetve alapszabályzatuk szerint a  fogyatékos személyek vagy valamely
fogyatékossági csoport érdekében működnek.
9. A 6. pont e) alpontja alapján delegált személy nem lehet a 6. pont b) és c) alpontja szerinti valamely szervezet tagja
vagy képviselője, illetve azon szervezet tagja vagy képviselője, amelyik a 6. pont d) alpontja alapján delegált tagot
delegálásra jelölte.
10. A delegált tagok megbízatása négy évre szól.
 11. A delegált tagok megbízatása
a) a megbízatási idő leteltével,
b) lemondással,
c) visszahívással,
d) a tag halálával,
e) a delegáló jogutód nélküli megszűnésével
megszűnik.
12. A  6.  pont d)  alpontja szerinti szervezetek által közösen történő delegálás esetében a  tag megbízatása a  delegáló
jogutód nélküli megszűnése címén csak akkor szűnik meg, ha az a delegáló szervezet szűnik meg, amelyik a tagot
delegálásra jelölte.
13. A  delegált tag megbízatásának 11.  pont b)–d)  alpontja alapján történő megszűnése esetén a  delegáló új tagot
delegál, akinek megbízatása az eredetileg delegált tag megbízatásának időtartamából még hátralévő időre szól.
14. A  Tanács működésével kapcsolatos titkársági teendőket a  miniszter által vezetett minisztérium látja el. A  Tanács
titkárát a miniszter jelöli ki. A Tanács titkára a Tanács ülésein tanácskozási joggal vesz részt.
15. A Tanács a miniszter által – a Tanács tagjai véleményének kikérését követően – meghatározott ügyrend szerint, de
legalább negyedévente ülésezik. A Tanács üléseit a Tanács elnöke hívja össze. A Tanács elnöke köteles összehívni
a Tanács ülését, ha azt a tagok legalább egynegyede írásban kezdeményezi.
16. A  Tanács a  feladatkörébe tartozó egyes kérdések megvitatását, illetve javaslatok kidolgozását az  ügyrendben
meghatározottak szerint – a  Tanács egyes tagjai, illetve meghívottak részvételével működő – munkacsoportok
keretében is elláthatja.
17. A  Tanács ülései nem nyilvánosak, azokon a  Tanács tagjai, a  Tanács titkára, a  meghívottak, és szükség szerint
az  előbbiek segítői (így személyi segítő, jelnyelvi tolmács, kommunikációs segítő, valós idejű feliratozó) vehetnek
részt.
18. A Tanács ügyrendjét, üléseinek meghívóját és a napirendi javaslatot, határozatait, valamint titkársága elérhetőségét
a miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzé kell tenni.
19. A Tanács tagjai tevékenységükért tiszteletdíjban nem részesülnek. A delegált tagok az ügyrend szerint a Tanácsban,
illetve annak munkacsoportjában való részvételük kapcsán felmerült igazolt költségeik – ideértve a személyi segítő,
a  jelnyelvi tolmács, a  kommunikációs segítő, a  valós idejű feliratozó alkalmazásával kapcsolatos költségeket is –
megtérítését kérhetik.
20. A  Tanács működésének költségeit – ide nem értve a  tagok delegálásával kapcsolatos költségeket –, valamint
a delegált tagok költségtérítését a miniszter által vezetett minisztérium biztosítja.
21. A tagok megbízatási idejének leteltét 90 nappal megelőzően a miniszter írásban felkéri a 6. pont b), c) és f ) alpontja
szerinti szervezeteket a Tanács tagságára való delegálásra. A  delegálást a  felkérés kézhezvételét követő 30 napon
belül kell jelezni a  Tanács titkáránál. A  6.  pont c)  alpontja szerinti delegálást a  két érintett szervezet együttesen
végzi. Ha a  delegálásra határidőn belül nem kerül sor, a  miniszter 5 napos határidővel felhívja a  szervezetet
annak pótlására. Ha a delegálásra ekkor sem kerül sor, a hiányzó tag helyett a miniszter kér fel tagot a 8. pontban
foglaltaknak megfelelő civil szervezetek tagjai közül.
22. A tagok megbízatási idejének leteltét 90 nappal megelőzően a miniszter az általa vezetett minisztérium honlapján
közzétett hirdetmény útján felhívja a  fogyatékos személyek érdekében működő civil szervezeteket a  6.  pont
d) alpontja szerinti delegálásra való jelölésre.
23. A  delegálásra való jelölést a  hirdetmény közzétételétől számított 30 napon belül kell bejelenteni a  Tanács
titkáránál. A  delegálásra való jelölésnek tartalmaznia kell a  jelölő szervezet nevét; a  jelölő szervezet nyilatkozatát
arra vonatkozóan, hogy a  6.  pont d)  alpontjában és a  8.  pontban foglalt feltételeknek megfelel; a  képviselt
fogyatékossági csoport megnevezését; valamint a  jelölt személy nevét. Ha a  delegálásra való jelölés hiányos,
a  miniszter 5 napos határidővel felhívja a  jelölő szervezetet hiánypótlásra. Ha a  jelölő szervezet nem felel
meg a  6.  pont d)  alpontjában és a  8.  pontban meghatározott feltételeknek, vagy a  hiánypótlási felhívásnak
a meghatározott határidőben nem tesz eleget, a delegálásra való jelölés érvénytelen. Erről a Tanács titkára a jelölő
szervezetet írásban értesíti.
24. A Tanács titkára a bejelentési határidő leteltét követő 10 napon belüli időpontra kitűzi a delegáló ülés időpontját,
biztosítja az  ahhoz szükséges tárgyi feltételeket és levezeti az  ülést. A  delegálásról jegyzőkönyv készül, melyhez
csatolni kell a jelenléti ívet.
25. A  delegálásról szóló szavazás során a  jelölő szervezetek négy jelöltre szavazhatnak. Delegált tagként a  legtöbb
szavazatot kapott jelöltek kerülnek kijelölésre azzal, hogy ha valamely fogyatékossági csoportot képviselő delegált
kijelölésre került, az  ugyanazon fogyatékossági csoportot képviselő további jelöltekre leadott szavazatokat
nem kell figyelembe venni. Ha a  delegált tag személye szavazategyenlőség miatt nem dönthető el, az  egyenlő
számú szavazatot kapott személyek tekintetében ismételten szavazni kell. Ha a  delegálásról szóló szavazás során
a delegálandó tagok számánál kevesebb jelölt kap szavazatot, a szavazást a betöltetlen tagi helyek tekintetében kell
megismételni.
26. Nem kell összehívni a  delegáló ülést, ha a  bejelentési határidőn belül nem érkezett legalább négy érvényes
delegálásra való jelölés. Ez esetben a delegálásra való jelölés eredménytelen. Erről a  jelölő szervezeteket a Tanács
titkára írásban értesíti.
27. Ha a delegálásra való jelölés vagy a delegáló ülés eredménytelen, a hiányzó tagok helyett a miniszter kér fel tagot
a 8. pontban foglaltaknak megfelelő civil szervezetek tagjai közül.
28. A  22–27.  pont szerinti delegálást követő 10 napon belül, az  annak során delegált tagokat jelölő szervezetek
megjelölésével a  miniszter írásban felkéri a  6.  pont e)  alpontja szerinti szervezetet a  Tanács tagságára való
delegálásra. A  delegálást a  felkérés kézhezvételét követő 20 napon belül kell jelezni a  Tanács titkáránál.
A delegálásnak tartalmaznia kell a delegált személy nevét; nyilatkozatát arra nézve, hogy a 9. pontban foglaltaknak
megfelel; továbbá, hogy a  fogyatékos személyek érdekében működő mely civil szervezet tagja vagy képviselője.
Ha a  delegálásra határidőn belül nem kerül sor vagy a  delegálás hiányos, a  miniszter 5 napos határidővel felhívja
a  szervezetet annak pótlására, illetve hiánypótlásra. A  hiánypótlás elmaradása esetén a  delegálás érvénytelen,
erről a Tanács titkára írásban értesíti a delegálót. Ha a delegálásra vagy a hiánypótlásra határidőben nem kerül sor,
a hiányzó tag helyett a miniszter kér fel tagot a 8. és 9. pontban foglaltaknak megfelelő civil szervezetek tagjai közül.
29. Ha valamely tag megbízatása a  11.  pont b)–d)  alpontja alapján megszűnik, az  új tag delegálását a  21., a  22–27.,
illetve a  28.  pont szerinti eljárás értelemszerű alkalmazásával kell lefolytatni. Ha a  6.  pont d)  alpontja szerinti
valamely tag megbízatása szűnt meg, akkor az  új tag nem lehet ugyanazon fogyatékossági csoport képviselője,
amely fogyatékossági csoportot a 6. pont d) alpontja szerinti további tagok képviselnek, valamint nem lehet azon
szervezet tagja, képviselője vagy jelöltje, amelynek tagja vagy képviselője a 6. pont e) alpontja szerinti szervezet által
delegált személy.
30. Ez a határozat a közzétételét követő harmadik napon lép hatályba.
 31. Az e határozatban foglaltakat először a 2013. szeptember 30-án megszűnő Országos Fogyatékosügyi Tanács helyébe
lépő új Tanács létrehozása, működtetése tekintetében kell alkalmazni.
 32. A miniszter a 21. pont szerinti felkérést és a 22. pont szerinti felhívást első ízben e határozat hatálybalépését követő
8 napon belül teszi meg. orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
51/2013. (XII. 16.) ORFK utasítása a panaszok és bejelentések kezeléséről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában, valamint a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján – az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervhez
érkező panaszok és bejelentések kezelése, így különösen a  kapcsolódó ügykezelési, ügyintézői és adminisztratív tevékenység
részletszabályainak egységes alkalmazása érdekében – kiadom az alábbi utasítást:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az utasítás hatálya
1. Az utasítás hatálya kiterjed az  általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre (a továbbiakban:
rendőrség).
2. Az utasítás rendelkezéseit
a) a panaszokról és a közérdekű bejelentésekről szóló 2013. évi CLXV. törvény (a továbbiakban: Törvény) szerinti
panaszok és közérdekű bejelentések;
b) a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Rtv.) IV–V. Fejezetében – a  46/A.–46/C.  §
kivételével –, valamint a VI. Fejezetében meghatározott kötelezettség megsértésével, a rendőri intézkedéssel,
annak elmulasztásával és a kényszerítő eszköz alkalmazásával okozott alapvető jogsérelemre, illetve jog- vagy
érdeksérelemre vonatkozó panaszok;
c) az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés
elleni fellépést biztosító módosításáról szóló 2012. évi CXX. törvény (a továbbiakban: Rendészeti törvény) 22. §
(4) bekezdés b) pontja szerinti panasz;
d) a fegyveres biztonsági őrségről, a  természetvédelmi és a  mezei őrszolgálatról szóló 1997. évi CLIX. törvény
(a továbbiakban: Fbőtv.) 10/A. §-a szerinti panasz;
e) az utasítás alapján egyéb bejelentésnek minősülő bejelentések
kivizsgálására irányuló eljárások során kell alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 3. Az utasítás alkalmazásában
a) közérdekű bejelentés: a Törvény 1. § (3) bekezdésében meghatározott kérelem;
b) panasz: a Törvény 1. § (2) bekezdésében meghatározott kérelem;
c) rendőri intézkedés elleni panasz: az Rtv. 92. § (1)–(2) bekezdése szerinti panasz;
d) az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek kényszerítő eszköz alkalmazásával összefüggő panasz:
a Rendészeti törvény 22. § (4) bekezdés b) pontja szerinti panasz;
e) fegyveres biztonsági őr tevékenységével kapcsolatos panasz: az Fbőtv. 10/A. §-a szerinti panasz;
f ) egyéb bejelentés: olyan bejelentés, amely nem közérdekű, hanem elsősorban a bejelentő érdekét szolgálja és
elbírálása nem tartozik más, így különösen bírósági, közigazgatási hatósági, szabálysértési vagy büntetőeljárás
hatálya alá.
II. FEJEZET
RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK 3. A közös szabályok
4. Ha az  utasítás 3.  pontjában meghatározott bejelentés vagy panasz (a továbbiakban ezen alcím vonatkozásában
együtt: beadvány) az  országos rendőrfőkapitány kinevezési jogkörébe tartozó vezetőt érint, vagy a  rendőrség
személyi állományába tartozó személyhez köthető, különös tárgyi súlyú – így különösen korrupciós vagy vagyon
elleni – bűncselekménnyel van összefüggésben, azt az országos rendőrfőkapitánynak szóban jelenteni kell.
5. A rendőri szerv szignálásra jogosult vezetője a beadvány tartalma alapján dönt arról, hogy azt milyen eljárási szabályok
szerint kell kezelni.
6. Az elektronikus úton érkezett beadványt ki kell nyomtatni és a  Rendőrség Iratkezelési Szabályzatáról szóló
ORFK utasítás rendelkezései szerint kell kezelni.
7. A beadványokat a  Robotzsaru-Neo integrált ügyviteli és ügyfeldolgozó rendszerben (a továbbiakban: Robotzsaru
rendszer) kell nyilvántartani és kezelni.
8. A beadványokat tartalmának megfelelően, teljes körűen ki kell vizsgálni.
9. A beadványokat kezelő munkatársak – amennyiben ez a felmerülő szakkérdések megválaszolása, a tényállás megfelelő
tisztázása érdekében szükséges – kötelesek az érintett szakterületek munkatársaival együttműködni.
10. Az Országos Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: ORFK) Ellenőrzési Szolgálata minden év január 31-ig intézkedik
a  rendőrség beadványkezelési gyakorlatáról készült, előző évre vonatkozó jelentés Belügyminisztériumba történő
felterjesztésére. Az  ennek alapjául szolgáló éves statisztikai adatszolgáltatást az  utasítás 1.  melléklete szerinti
táblázatban foglaltak alapján kell teljesíteni.
4. A panaszok, közérdekű bejelentések és egyéb bejelentések vizsgálatának szabályai
11. A személyesen, szóban előadott panaszról, közérdekű bejelentésről, valamint egyéb bejelentésről (a továbbiakban
ezen alcím vonatkozásában együtt: bejelentés) feljegyzést, kérelemre jegyzőkönyvet kell készíteni. Erről a panaszost,
a közérdekű bejelentőt vagy az egyéb bejelentést tevő személyt (a továbbiakban ezen alcím vonatkozásában együtt:
bejelentő) megfelelően tájékoztatni szükséges.
12. A telefonon előadott bejelentésről feljegyzést kell készíteni.
13. Az utasítás 11. és 12. pontja szerinti feljegyzésnek tartalmaznia kell különösen:
a) az eljáró szerv megnevezését, az ügy tárgyát, az ügyiratszámot és az ügyintéző nevét;
b) a feljegyzés készítésének helyét és időpontját;
c) a bejelentés lényeges tartalmi elemeit;
d) az ügyintéző aláírását.
14. Az utasítás 11. pontja szerinti jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell különösen:
a) az eljáró szerv megnevezését, az ügy tárgyát és az ügyiratszámot;
b) a jegyzőkönyv készítésének helyét és időpontját;
c) a bejelentő természetes személyazonosító adatait, lakcímét, eljárásjogi helyzetét és elérési lehetőségét;
d) a bejelentő jogaira és kötelezettségeire való figyelmeztetés megtörténtét, így az arra vonatkozó tájékoztatást
is, hogy bejelentését írásban is megteheti;
e) a bejelentő, az  eljárási képességgel nem rendelkező személy esetén képviselője, a  jogi képviselő, az  eljáró
ügyintéző és a jegyzőkönyvvezető oldalankénti aláírását. 15. Elektronikus úton tett panasz vagy közérdekű bejelentés esetén az értesítésről elektronikus úton kell gondoskodni.
A tájékoztatás megtörténtét az alapiraton rögzíteni kell.
16. A bejelentés kivizsgálásáról annak a szervnek a vezetője gondoskodik, amelynek feladat- és hatáskörét a panasz vagy
a közérdekű bejelentés érinti.
17. A vizsgálat során az eljáró szerv más szervtől iratok, adatok rendelkezésre bocsátását kérheti.
18. A Törvény 2. § (6) bekezdésében meghatározott esetben a panaszost vagy a közérdekű bejelentőt az érdemi vizsgálat
mellőzéséről első ízben értesíteni kell, az  ezt követően ismételten változatlan tartalommal benyújtott panasz és
közérdekű bejelentés érdemi vizsgálat és az erről szóló értesítés nélkül irattárazható.
5. A rendőri intézkedés elleni panaszok vizsgálatának szabályai
19. Ha a  panaszos – a  Független Rendészeti Panasztestülettől (a továbbiakban: Panasztestület) kapott értesítés
kézhezvételét követő nyolc napon belül – arról nyilatkozik, hogy a Panasztestület eljárását kéri, illetve amennyiben
a Panasztestület küld ilyen tartalmú értesítést a rendőri szerv részére, úgy az előterjesztett rendőri intézkedés elleni
panaszt és a keletkezett iratokat – a szolgálati út betartásával – az ORFK Ellenőrzési Szolgálatához soron kívül fel kell
terjeszteni vagy meg kell küldeni.
20. Az ORFK Ellenőrzési Szolgálata gondoskodik a rendőri intézkedésre vonatkozó iratok Panasztestület részére történő
megküldéséről.
21. Amennyiben a  Panasztestület az  eljáró rendőri szervet és az  ORFK Ellenőrzési Szolgálatát arról értesíti, hogy
a  vizsgálat Panasztestület általi lefolytatásának lehetőségéről szóló tájékoztatástól számított nyolcnapos határidő
eredménytelenül eltelt, a rendőri szerv köteles az eljárását folytatni.
22. Annak érdekében, hogy a rendőrség és a Panasztestület által lefolytatott párhuzamos eljárások kiszűrhetőek legyenek,
az ORFK Ellenőrzési Szolgálat Központi Panasziroda kijelölt munkatársa a Robotzsaru rendszer adatait alapul véve
rendszeresen – szükség esetén hetente – egyeztetést kezdeményez a Panasztestület irányába a rendőri intézkedés
elleni panaszok vonatkozásában.
23. A Készenléti Rendőrség parancsnoka, a  Repülőtéri Rendőr Igazgatóság igazgatója és a  megyei (fővárosi)
rendőr-főkapitányságok vezetői szakmai koordinátort jelölnek ki, aki a rendőri intézkedés elleni panaszok kezelését
és az utasításban foglalt feladatok végrehajtásának koordinációját végzi.
24. A szakmai koordinátorok az  utasítás 25.  pontjában meghatározott adatszolgáltatási kötelezettség teljesítése
érdekében – elektronikus úton a panasz.orfk@orfk.police.hu levelezési címre – minden hónap 10. napjáig megküldik
az utasítás 2. melléklete szerinti, kitöltött táblázatot.
25. Az utasítás 24. pontja szerinti adatszolgáltatás összesítése alapján a rendőri intézkedés elleni panaszokról az országos
rendőrfőkapitány az ORFK Ellenőrzési Szolgálat útján havonta tájékoztatást küld a Panasztestület számára.
26. Azokban az ügyekben, amelyekben a Panasztestület közreműködött, az ORFK Ellenőrzési Szolgálat a Panasztestület
részére megküldi a rendőri intézkedés elleni panasz elbírálása tárgyában hozott döntést.
27. Amennyiben a  Panasztestület a  panasszal érintett rendőri intézkedést foganatosító rendőri szervnél előterjesztett
rendőri intézkedés elleni panaszokról, továbbá vizsgálata során közvetlenül az érintett rendőri szervtől kér soron kívül
felvilágosítást, azt a rendőri szerv adja meg, azonban a megkeresés lényegéről, a válasz továbbításának módjáról és
annak tartalmáról az ORFK Ellenőrzési Szolgálat vezetőjét írásban tájékoztatni köteles. A nem soron kívüli megkeresést
az ORFK Ellenőrzési Szolgálat útján kell teljesíteni.
28. Az országos rendőrfőkapitány által rendőri intézkedés elleni panasz elbírálása tárgyában hozott döntés kézbesítéséről
az ORFK Ellenőrzési Szolgálata gondoskodik, valamint a rendőrség internetes oldalán anonimizált módon közzéteszi.
A panaszkivizsgálás keretében keletkezett iratokat és a határozat egy eredeti példányát az ORFK Ellenőrzési Szolgálata
irattárazza.
III. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 29. Az ORFK Gazdasági Főigazgatóság Informatikai Alkalmazás és Rendszerfejlesztési Főosztály biztosítja
a) a panaszok országos nyilvántartására és kezelésére, valamint
b) a statisztikai adatszolgáltatásra
vonatkozó technikai feltételeket a Robotzsaru rendszer keretében.
30. Évente legalább egy alkalommal, az országos rendőrfőkapitányi értekezlet keretében értékelni kell a panaszkezelési
tevékenység országos tapasztalatait.
31. Ez az utasítás 2014. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépést követően benyújtott bejelentések és
panaszok kezelése során kell alkalmazni.
32. Hatályát veszti a  közérdekű kérelmek, panaszok és bejelentések, valamint a  rendőri intézkedések elleni panaszok
egységes kezeléséről szóló 36/2008. (OT 19.) ORFK utasítás.
Papp Károly r. altábornagy s. k.,
 országos rendőrfőkapitány


text:
5/2017. (VI. 28.) MBFH utasítása a célkitermelőhelyek nyilvántartásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Magyar Köztársaság
gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló 2003. évi CXXVIII. törvény 17/C. § (2) bekezdésének
végrehajtása érdekében a bányafelügyelet által engedélyezett célkitermelőhelyekre vonatkozó adatok nyilvántartásának és
közzétételének részletes szabályait a következők szerint határozom meg:
1. Az utasítás hatálya 1. Az utasítás hatálya a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalra (a továbbiakban: MBFH) és a célkitermelőhellyel érintett
bányászati hatáskörben eljáró illetékes megyei kormányhivatalokra terjed ki.
2. Általános rendelkezések 2. A Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló 2003. évi
CXXVIII.  törvény (a továbbiakban: Aptv.) 17/C. § (2) bekezdése alapján a bányafelügyelet a célkitermelőhelyekről
meghatározott tartalommal nyilvántartást vezet, és azt a honlapján közzéteszi.
3. A nyilvántartás formája 3. A bányafelügyelet által engedélyezett célkitermelőhelyekről vezetett nyilvántartás (táblázatos formában) a következő
adatokat tartalmazza:
a) az engedély nyilvántartási számát (betű-, számkombinációkkal és az autópálya számával, a célkitermelőhely
közkeletű megnevezésével),
b) az engedélyező, módosító, törlő határozat számát és jogerőre emelkedésének (végrehajthatóságának)
időpontját, valamint az engedély hatályosságának időpontját,
c) a célkitermelőhellyel érintett település megnevezését és az érintett ingatlanok helyrajzi számát,
d) a célkitermelőhely határvonala töréspontjainak EOV koordinátáit,
e) a célkitermelőhelyről kitermelhető ásványi nyersanyag megnevezését, a kitermelhető és kitermelt töltésanyag
mennyiségét m3-ben,
f ) a töltésanyag felhasználásának pontos helyét (a megadott autópályaszakaszokat km-szelvényekkel),
g) a kérelmező (engedélyes) megnevezését, székhelyét,
h) a tevékenységet végző megnevezését, székhelyét,
i) a célkitermelőhellyel érintett illetékes bányászati hatáskörében eljáró illetékes kormányhivatal megnevezését.
4. A nyilvántartás rendje 4. Az MBFH a közös elektronikus hálózatán vezeti a célkitermelőhely-nyilvántartást. A célkitermelőhely-nyilvántartáshoz
a bányafelügyelet alkalmazottai olvasási hozzáféréssel rendelkeznek. A nyilvántartás vezetése a célkitermelőhely
engedélyezését vagy törlését végző érintett bányászati hatáskörben eljáró illetékes megyei kormányhivatal feladata,
felelősei a Bányászati Osztályok vezetői. Minden érintett bányászati hatáskörben eljáró illetékes kormányhivatalnál
kijelölés alapján 2 fő jogosult a célkitermelőhely-nyilvántartást vezetni (új adatokat felvezetni, adatokat módosítani).
E személyek jogosultságukat a nyilvántartás módosításához szükséges jelszóval gyakorolhatják. Az érintett bányászati
hatáskörben eljáró illetékes kormányhivatal Bányászati Osztályai a célkitermelőhelyet engedélyező (komplex műveleti
tervet jóváhagyó), az engedélyt módosító, illetve a célkitermelőhelyet törlő határozat jogerőssé és végrehajthatóvá
válását követő 5 munkanapon belül kötelesek az adott határozat adatait felvezetni a bányafelügyelet közös
elektronikus hálózatán megtalálható nyilvántartásba.
5. A közzététel módja 5. A célkitermelőhelyekről vezetett hatósági nyilvántartást (az Aptv. szerinti tartalommal) a bányafelügyelet saját
honlapján a nyilvántartások menüpont alatt mindenki számára hozzáférhető módon közzéteszi. A nyilvántartás
közzétételéről, adatainak rendszeres frissítéséről a Földtani és Adattári Főosztály (a továbbiakban: FAFO) köteles
gondoskodni. Az érintett bányászati hatáskörben eljáró illetékes kormányhivatal Bányászati Osztálya a nyilvántartásban
végrehajtott adatmódosításokról a FAFO-t (a honlap karbantartásával megbízott személyt) haladéktalanul
elektronikus úton értesíti a honlapon közzétett nyilvántartás módosítása érdekében.
6. Átmeneti és záró rendelkezések 6. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Zelei Gábor s. k.,
 elnökhelyettes


text:
9/2019. (IV. 4.) ITM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 22.  § (1)  bekezdésében meghatározott jogkörömben eljárva
a következő utasítást adom ki:
1. § A  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Kit.) 221.  § (2)  bekezdése alapján
2019. április 1. napjától 2021. március 31. napjáig Kara Ákost miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A  miniszteri biztos az  egyes vízgazdálkodási és kármentesítési célú beruházásokkal összefüggő közigazgatási
hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról szóló 309/2017. (X. 27.)
Korm. rendelet 1.  melléklet 9.  pontjában foglaltaknak megfelelően nemzetgazdasági szempontból kiemelt
jelentőségű üggyé minősített és a  KEHOP-1.3.0-15-2016-00012 azonosító számú („Mosoni-Duna torkolati
szakaszának vízszint rehabilitációja” című) projekt megvalósításához szükséges további forrásokról szóló 1887/2017.
(XI. 30.) Korm. határozatban nevesített, KEHOP-1.3.0-15-2016-00012 azonosító számú „Mosoni-Duna torkolati
szakaszának vízszint rehabilitációja” című nagyprojekt torkolati műtárgyának építése, megvalósítása során ellátja
a szükséges koordinációs feladatokat.
3. § A  miniszteri biztos feladatait – a  Mosoni-Duna torkolati szakaszának vízszint rehabilitációja című projekttel
kapcsolatos feladatok koordinációjának ellátása során – a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.), az  Országos Vízügyi Főigazgatóság (a továbbiakban: OVF),
az  Észak-dunántúli Vízügyi Igazgatóság (a továbbiakban: ÉDUVIZIG) és a  Központi Statisztikai Hivatal vezetőin
keresztül – a  szükséges mértékben – bevont intézményi munkatársakkal mint szakértői közreműködőkkel
együttműködésben látja el.
4. § (1) Az Innovációs és Technológiai Minisztérium által irányított, felügyelt központi költségvetési szervek és a tulajdonosi
joggyakorlása alá tartozó gazdasági társaságok kötelesek a miniszteri biztost feladatának végrehajtásában segíteni,
a rendelkezésükre álló szükséges információkat, dokumentációkat, szakértői segítséget, illetve eszközöket számára
biztosítani.
(2) A  más minisztériumok irányítása alatt álló – az  egyes közlekedésfejlesztési projektekkel összefüggő közigazgatási
hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról és az  eljáró hatóságok
kijelöléséről szóló 345/2012. (XII. 6.) Korm. rendelet hatálya alá tartozó – szervek vonatkozásában a  szükséges
egyeztetések lefolytatására a miniszteri biztos jogosult.
5. § A miniszteri biztos feladatát az MNV Zrt.-vel, az OVF-fel és az ÉDUVIZIG-gel együttműködésben látja el.
6. § A miniszteri biztos tevékenységét a miniszter irányítja.
7. § A miniszteri biztos tevékenységéért díjazásra vagy juttatásokra nem jogosult.
8. § A miniszteri biztost tevékenysége ellátásában a Kit. 22. § (3) bekezdése szerinti titkárság nem segíti.
9. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Palkovics László s. k.,
 innovációért és technológiáért felelős miniszter


text:
145/2009. (XI. 6.) FVM rendelete a Nemzeti Diverzifikációs Program keretében a vidéki települések megújítására és fejlesztésére igénybe vehető támogatások részletes feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (3) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a földművelésügyi és
vidékfejlesztési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
A támogatás célja 1. § A támogatás célja a cukorgyárak bezárásával érintett településeken a lakosság elvándorlásának mérséklése érdekében
a településkép, a vidéki lakókörnyezet és a közösségi terek, közterületek állapotának javítása, a helyi piacok
létrehozásával és fejlesztésével a mezőgazdasági termelés értékesítési csatornáinak bővítése.
Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. nonprofit szervezet:
a) társadalmi szervezet – a biztosító egyesület, a politikai párt, a munkáltatói és a munkavállalói érdek-képviseleti
szervezetet kivételével –,
b) alapítvány,
c) közalapítvány,
d) nonprofit gazdasági társaság,
e) közhasznú tevékenységet ellátó szociális szövetkezet,
amelyet a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. törvény szerint közhasznú vagy kiemelkedően közhasznú
szervezetként nyilvántartásba vettek, továbbá az egyesülési jogról szóló törvény alapján létrehozott egyesület,
2. egyházi jogi személy: a lelkiismereti és vallásszabadságról, valamint az egyházakról szóló 1990. évi IV. törvény
szerint nyilvántartásba vett egyház, az egyház vallásos célra létesülő önálló szervezete, az egyházak által
létrehozott szövetség, továbbá – ha az egyház alapszabálya így rendelkezik – az egyház önálló képviseleti szervvel
rendelkező szervezeti egysége (szervezete, intézménye, egyházközsége stb.),
3. kisléptékű infrastruktúra-fejlesztés: a 3. melléklet szerinti fejlesztés,
4. ügyfél: a 4. melléklet szerinti településen működő települési önkormányzat, települési kisebbségi önkormányzat,
olyan önkormányzati társulás vagy többcélú kistérségi társulás, amelynek a fejlesztéssel érintett – a 4. melléklet
szerinti – település a tagja, továbbá a nonprofit szervezet vagy az egyházi jogi személy,
5. építmény: építési tevékenységgel létrehozott, illetve késztermékként az építési helyszínre szállított
– rendeltetésére, szerkezeti megoldására, anyagára, készültségi fokára és kiterjedésére tekintet nélkül –, minden
olyan helyhez kötött műszaki alkotás, amely a terepszint, a víz vagy az azok alatti talaj, illetve azok feletti légtér
megváltoztatásával, beépítésével jön létre; az építményhez tartoznak annak rendeltetésszerű és biztonságos
használatához, működéséhez, működtetéséhez szükséges alapvető műszaki és technológiai berendezések is (az
építmény az épület és műtárgy gyűjtőfogalma),
6. épület: jellemzően emberi tartózkodás céljára szolgáló építmény, amely szerkezeteivel részben vagy egészben
teret, helyiséget vagy ezek együttesét zárja körül meghatározott rendeltetés vagy rendeltetésével összefüggő
tevékenység, rendszeres munkavégzés vagy tárolás céljából,
7. teljes akadálymentesítés: ha az építmény mindenki számára önállóan, biztonságosan és kényelmesen, korlátozás
nélkül használható,
8. részleges akadálymentesítés: ha a meglévő építmény, építményrész utólagos akadálymentessé történő átalakítása
kisebb területre, építményrészre terjed ki, mint az az építmény rendeltetése alapján elvárható volna, vagy az
építmény egyes részletei nem felelnek meg az akadálymentesség követelményéhez előírt méreteknek,
szabályoknak, az építményben lévő szolgáltatások azonban így is hozzáférhetőek mindenki számára,
9. önkormányzati bérlakás: az ingatlan-nyilvántartásban lakásként bejegyzett, önkormányzati tulajdonban lévő
lakóépület,
10. csatorna: egy vagy egyidejűleg több vízgazdálkodási feladat (vízátvezetés, vízpótlás, belvízelvezetés,
mezőgazdasági és egyéb vízszolgáltatás) ellátására alkalmas vízi létesítmény,
11. használati térelem: kilátó, pad, asztal, hulladékgyűjtő és -tároló, esőbeálló, kültéri kemence, egyéb kültéri bútorok,
kerítés, tanösvény, túraútvonal és tematikus útvonal berendezési, felszerelési tárgyai, térvilágító elemek,
12. telek zöldfelülete: az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm.
rendelet 1. számú melléklet 92. pontjában ekként meghatározott fogalom,
13. kastély: az ingatlan-nyilvántartásban kastély megnevezéssel nyilvántartott ingatlan,
14. vár: az ingatlan-nyilvántartásban vár megnevezéssel nyilvántartott ingatlan,
15. hátrányos helyzetű terület: a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet
2. melléklete által meghatározott leghátrányosabb helyzetű kistérség, valamint a társadalmi-gazdasági és
infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meghaladó munkanélküliséggel
sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet melléklete által meghatározott település,
16. beruházás befejezése: a beruházással meg valósított létesítmény üzembe helyezésének időpontja,
17. helyi védelem alatt álló építmény: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény
57. § (3) bekezdése alapján önkormányzati rendelettel védetté nyilvánított építészeti örökség,
18. országos védelem alatt álló építmény: a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 7. § 8. és
10. pontja szerinti kulturális örökség,
19. önkormányzati társulás: a helyi önkormányzatok társulásairól és együttműködéséről szóló 1997. évi
CXXXV. törvény 16. §-ában meghatározott önálló jogi személyiséggel rendelkező társulás,
20. többcélú kistérségi társulás: a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló törvény szerint
létrejött társulás.
(2) Az (1) bekezdésben nem szereplő fogalmakat a Nemzeti Diverzifikációs Program társfinanszírozásában meg valósuló
támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 144/2009. (XI. 6.) FVM rendelet (a továb biak ban: NDP Vhr.)
3. §-a szerint kell értelmezni.
A támogatott célterületek, a támogatás jellege 3. § (1) E rendelet alapján a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról
és a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. február 20-i
320/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkében meghatározott diverzifikációs intézkedések meg valósítására támogatás
vehető igénybe az alábbi célterületeken:
a) helyi vagy országos védelem alatt nem álló, a település megjelenésében szereppel bíró épületekkel kapcsolatos
fejlesztés:
aa) települési szilárd burkolatú útvonalak mentén fekvő épületek külső és belső felújítása,
ab) település központját alkotó vagy közvetlenül övező épületek külső és belső felújítása,
ac) helyi turisztikai látványossághoz vagy a település megjelenésében szereppel bíró épülethez közvetlenül
vezető útvonalak mentén fekvő épületek külső és belső felújítása;
b) a település környezetét és megjelenését javító fejlesztés:
ba) kisléptékű infrastruktúra-fejlesztés,
bb) az utak mentén elhelyezkedő járdák kivételével a védelem alatt nem álló közparkok, pihenőhelyek, sétautak
fejlesztése,
bc) az a) pontban meghatározott útvonalak mentén zöldfelületek, látvány- és használati térelemek kialakítása,
meglévők fejlesztése;
c) alapvetően a helyben megtermelt mezőgazdasági termékek értékesítési feltételeinek javítása érdekében új
piacok létrehozása, a meglévő piacok fejlesztése, bővítése, az elő írásoknak történő megfeleltetése céljából a piac
területén:
ca) fedett és fedetlen elárusítóhelyek kialakítása, a meglévők fejlesztése,
cb) egyéb üzlethelyiségek kialakítása, a meglévők fejlesztése,
cc) egyéb szolgáltatásokhoz szükséges helyiségek kialakítása, a meglévők fejlesztése,
cd) raktárak kialakítása, a meglévők fejlesztése,
ce) szociális és hatósági helyiségek kialakítása, a meglévők fejlesztése,
cf) szükséges kiegészítő infrastruktúra, szennyvízelvezetés, energia- és vízellátás, parkoló, út kialakítása,
a meglévők fejlesztése, cg) szelektív hulladékgyűjtést biztosító hulladéktárolók kialakítása, a meglévők fejlesztése,
ch) a mérlegelést, illetve a ki- és berakodást segítő eszközök, gépek, berendezések beszerzése;
d) kültéri, közcélú feladatokat ellátó játszóterek kialakítása, a meglévők korszerűsítése a játszótéri eszközök
biztonságáról szóló 78/2003. (XI. 27.) GKM rendeletnek meg fele lően.
(2) A célterületek közül együttesen több is szerepelhet egy támogatási kérelemben.
(3) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott célterület vonatkozásában nem támogatható
a) önálló települési alapinfrastruktúra-fejlesztés, így különösen gázhálózat, elektromos hálózat, ivóvízhálózat,
szennyvízhálózat, csapadékvíz-elvezető rendszer, tűzi-víz vezetékek, tűzi-víz tárolók, utak, járdák, vasutak,
átereszek, vízi létesítmények, a hulladékgyűjtés kivételével hulladékkezelő, egyedi szennyvízelhelyezés,
hírközlési, informatikai hálózat fejlesztése,
b) az önkormányzatok által a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 8. § (4) bekezdésében
meghatározott, kötelezően ellátandó feladatok – a köztemető fenntartása kivételével – ellátását szolgáló épület
fejlesztése,
c) kastély fejlesztése,
d) vár és várrom bemutathatóvá tétele, rekonstrukciója,
e) az önkormányzati bérlakás felújítása, korszerűsítése.
(4) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott célterület vonatkozásában nem támogatható
a) kastélyok, várak kertjeinek, parkjainak fejlesztése,
b) gyűjteményes növénykertek és történeti kertek rendbetétele,
c) hordalékok takarítása (mederkotrás, -tisztítás, iszaptalanítás),
d) csatorna megtisztítása, rendbetétele, infrastrukturális fejlesztése,
e) önálló települési alapinfrastruktúra-fejlesztés, így különösen gázhálózat, elektromos hálózat, ivóvízhálózat,
szennyvízhálózat, csapadékvíz-elvezető rendszer, tűzivíz-vezetékek, tűzivíz-tárolók, utak, járdák, vasutak,
átereszek, vízi létesítmények, a hulladékgyűjtés kivételével hulladékkezelő, egyedi szennyvízelhelyezés,
hírközlési, informatikai hálózat fejlesztése,
f) tavak rekonstrukciója.
(5) Az Integrált Közösségi és Szolgáltatói Tér címmel rendelkező épülethez kapcsolódó fejlesztésre nem vehető igénybe
támogatás.
(6) Nem igényelhető támogatás élő állat vásárlására.
(7) Az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott célterület vonatkozásában nem támogatható a kastélyok, várak
kertjeiben, parkjaiban és az óvodák, iskolák udvarán meg valósítandó fejlesztés.
A támogatás igénybevételének feltételei 4. § (1) Támogatás igénybevételére azon ügyfél jogosult, amely megfelel az NDP Vhr. 7. § (1) bekezdésében meghatározott
feltételeknek.
(2) Ha a fejlesztéssel érintett épület, építmény nem az ügyfél tulajdonában van, akkor a támogatás igénybevételének
feltétele a beruházást meg valósító ügyfél és az ingatlan tulajdonosa között a beruházás meg valósításáról szóló
megállapodás megkötése, amely igazolja, hogy az ügyfél jogosult a beruházást meg valósítani, és az ingatlanon az
ingatlan tulajdonosa az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt az egységes arculatot meghatározó elemeken
változtatásokat nem végez.
(3) A 3. § (1) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott célterület alapján meg valósuló fejlesztés vonatkozásában az
üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt a beruházás tárgya a fenntarthatóságának biztosítása érdekében és az
üzemeltetési kötelezettség fenntartása mellett a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal (a továb biak ban: MVH)
elő ze tes hozzájárulása esetén bérbe adható.
(4) Kizárólag a 4. melléklet szerinti településen meg valósuló fejlesztésre nyújtható támogatás.
(5) Ha az ügyfél nonprofit szervezet vagy egyházi jogi személy, legkésőbb a hiánypótlás benyújtásakor a művelet
meg valósulási helye szerinti településen székhellyel vagy telephellyel kell rendelkeznie. Ha a művelet több települést
is érint, az ügyfélnek valamennyi településen székhellyel vagy telephellyel kell rendelkeznie.
A támogatás mértéke, az elszámolható kiadások 5. § (1) Ha az ügyfél által meg valósítandó fejlesztés a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá esik, akkor a támogatás
mezőgazdasági célú csekély összegű (de minimis) támogatásnak minősül.
(2) Ha a támogatás mezőgazdasági célú csekély összegű (de minimis) támogatásnak minősül, akkor a támogatás
ügyfelenként egymást követő három pénzügyi évben nem haladhatja meg a 200 000 eurónak megfelelő
forintösszeget.
(3) Ha a támogatás nem minősül mezőgazdasági célú csekély összegű (de minimis) támogatásnak, akkor a támogatás
ügyfelenként nem haladhatja meg a 200 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(4) A támogatás mértéke az összes elszámolható kiadás 100%-a.
(5) Ha a beruházás a 3. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott célterületre irányul, a támogatás mértéke
a (4) bekezdéstől eltérően az összes elszámolható kiadás 85%-a.
(6) Ha az ingatlan tulajdonosa természetes személy, a (4) és (5) bekezdéstől eltérően az ingatlant érintő fejlesztésre
vonatkozóan a támogatás mértéke az összes elszámolható kiadás 70%-a és csak a külső felújítás költségei számolhatók
el. Az ügyfélen kívül – a magyar állam kivételével – az egyéb jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező
gazdasági társaság tulajdonában lévő ingatlanon végrehajtott fejlesztés nem támogatható.
(7) A jóváhagyott elszámolható kiadások összege nem haladhatja meg
a) az építési normagyűjteményben beazonosítható tételekre az építési normagyűjtemény szerinti referenciaárat,
b) ha az a) pont szerint a referenciaár nem állapítható meg, akkor az NDP Vhr. 8. § (1) bekezdés h) pontja alapján
benyújtott és kiválasztott ajánlat értékét.
(8) E rendelet alapján elszámolható kiadásnak minősül
a) a 2. mellékletben meghatározott kiadás,
b) az NDP Vhr. 22. §-ában meghatározott egyéb elszámolható kiadások.
(9) A (8) bekezdés b) pontja szerinti egyéb elszámolható kiadások tekintetében, ha a támogatási határozatban
célterületenként eltérő támogatási intenzitások kerülnek megállapításra, akkor az egyéb elszámolható kiadásokra
egységesen a legalacsonyabb intenzitást kell figye lembe venni.
A támogatási kérelem benyújtása 6. § A támogatási kérelemhez mellékelni kell – az NDP Vhr.-ben meghatározottakon túl –
a) az értékelési szempontokhoz az 1. mellékletben meghatározott értékelési szempontokat alátámasztó
igazolásokat, dokumentumokat,
b) ha az ügyfél települési önkormányzat, kisebbségi önkormányzat, önkormányzati társulás, illetve többcélú
kistérségi társulás, az érintett önkormányzat képviselő-testületének vagy az érintett társulási tanácsnak
a fejlesztés meg valósításáról szóló határozat kivonatát,
c) ha az ügyfél nonprofit szervezet, a bejegyzést igazoló okirat hiteles másolatát,
d) ha az ügyfél egyházi jogi személy, a felettes egyházi szerv vagy az egyházi főhatóság által kiadott, egyházi jogi
személyiséget tanúsító okiratról szóló igazolást,
e) az MVH által rendszeresített, az MVH honlapján közzétett formanyomtatvány szerinti működtetési és
fenntarthatósági tervet,
f) a 4. § (2) bekezdése szerinti, teljes bizonyító erejű okiratba foglalt megállapodást,
g) ha a támogatás mezőgazdasági célú csekély összegű (de minimis) támogatásnak minősül, az ügyfél által az adott
pénzügyi évben, valamint az előző két pénzügyi évben igénybe vett mezőgazdasági célú csekély összegű (de
minimis) támogatásról szóló nyilatkozatot.
A támogatásra vonatkozó speciális jogkövetkezmények 7. § A 3. § (1) bekezdés c) pontja szerinti célterület esetében, ha az ügyfél nem teljesíti a működési és fenntartási tervben
vállalt nyitvatartási kötelezettségét, a nem teljesített napok után naponként 10 000 forint visszafizetésére kötelezett.
Záró rendelkezés 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 9. § Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusok végrehajtását szolgálja:
a) a Tanács 320/2006/EK rendelete (2006. február 20.) a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló
ideiglenes rendszer megállapításáról és a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet
módosításáról,
b) a Bizottság 968/2006/EK rendelete (2006. június 27.) a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására
szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról szóló 320/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó
részletes szabályok megállapításáról
c) a Bizottság 1998/2006/EK rendelete (2006. december 15.) a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis
támogatásokra való alkalmazásáról.
Gráf József s. k.,
földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter