text:
61/2013. (XII. 17.) NGM rendelete a technikai kamatlábak legnagyobb mértékéről.
A biztosítókról és a  biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény 235.  § d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 73. § f ) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Az  élet-, és betegségbiztosítási díjkalkulációnál, díjtartalék számításnál, továbbá a  baleset- és felelősségbiztosítási
díjkalkulációnál, járadéktartalék számításnál alkalmazható technikai kamatlábak legnagyobb mértéke:
a) a forintban fennálló kötelezettségek esetében évi 2,9%;
b) az euróban fennálló kötelezettségek esetében évi 1,9%;
c) az egyéb pénznemben fennálló kötelezettség esetén az adott pénznemet kibocsátó állam által a leghosszabb
futamidőre kibocsátott kötvény hozamának legfeljebb 60%-a és a b) pontban meghatározott mérték közül
az alacsonyabb.
(2) A  felelősségbiztosítási járadéktartalék számításánál alkalmazható technikai kamatláb legnagyobb mértéke
forintban, illetve egyéb pénznemben fennálló kötelezettségek esetében évi 0%.
(3) A rendelet hatálybalépésekor már megkötött, az (1) bekezdésben meghatározott biztosítási szerződések esetében,
ha a szerződéshez járadékszolgáltatás is kapcsolódik, a  járadék technikai kamatlábának rögzítése esetén a  járadék
díjkalkulációjánál és díjtartalékának számításánál legfeljebb az  (1)  bekezdésben meghatározott mértékű technikai
kamatláb alkalmazható.
2. § Ez a rendelet 2014. július 1-jén lép hatályba.
3. § A  biztosítókról és a  biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvény előírásainak megfelelően terjesztett,
azonban az  e  rendelet előírásainak meg nem felelő biztosítási termék tartalékolásánál az  eredetileg rögzített
technikai kamatlábat kell alkalmazni.
4. § Hatályát veszti a technikai kamatlábak legnagyobb mértékéről szóló 14/2005. (III. 30.) PM rendelet.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1788/2017. (XI. 8.) Korm. határozata az Egészségbiztosítási Alap Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím 2018. előirányzatáról történő átcsoportosításról, valamint az Összevont szakellátás jogcím 2018. előirányzatának megemeléséről.
1. A  Kormány a  Magyarország 2018.  évi központi költségvetéséről szóló 2017.  évi C.  törvény (a  továbbiakban: Kvtv.)
12. § (1) bekezdés b) pontjában biztosított jogkörében elrendeli a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap
fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás
jogcímcsoport, 21. Gyógyító-megelőző ellátás céltartalék jogcím előirányzatának terhére 3 000 000 000,0  forint
egyszeri átcsoportosítását a Kvtv. 1. melléklet LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások
kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások alcím, 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, 17. Laboratóriumi
ellátás jogcím és 18. Összevont szakellátás jogcím előirányzatának javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2018. január 2.
 2. A  Kormány a  Kvtv. 12.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet
LXXII.  Egészségbiztosítási Alap fejezet, 2. Egészségbiztosítási ellátások kiadásai cím, 3. Természetbeni ellátások
alcím, 1.  Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoport, 18. Összevont szakellátás jogcím előirányzatának
3 000 000 000,0 forinttal történő megemelését a 2. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: 2018. január 2.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
106/2018. (III. 14.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
37.  § (8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének a  fenntartóval egyetértésben tett
javaslatára – a  Budapesti Metropolitan Egyetemen Dr. Vass László főiskolai tanárt a  2018. március 14. napjától
2018. szeptember 30. napjáig terjedő időtartamra megbízom a rektori feladatok további ellátásával.
Budapest, 2018. február 21. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1819/2014. (XII. 19.) Korm. határozata az Esterházy család sírdombjának megközelítését biztosító intézkedések érdekében a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
az  Esterházy család sírdombjának megközelítését biztosító intézkedések megtétele érdekében 76,2 millió forint
egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a fel nem használt rész tekintetében visszatérítési kötelezettséggel
a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 9. Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont cím javára, a  Kvtv.
1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére az  1.  melléklet
szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2015. június 30.
Dr. Semjén Zsolt s. k.,
 miniszterelnök-helyettes


text:
93/2012. (VII. 27.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról és kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 223. § (3) bekezdésében, valamint
a Kttv. 220. § (2) bekezdésében foglalt jogkörömben, a nemzetgazdasági miniszter, illetve a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár előterjesztésére megállapítom, hogy dr. Fömötör Barna helyettes államtitkár kormányzati szolgálati jogviszonya a Kttv. 221. § (2) bekezdés a) pontja alapján
történő áthelyezésére tekintettel a Nemzetgazdasági Minisztériumban – 2012. július 14-ei hatállyal –
megszűnt, egyidejűleg dr. Fömötör Barnát a Miniszterelnökség helyettes államtitkárává
– 2012. július 15-ei hatállyal – kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
18/2016. (V. 24.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés a)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 0,90%. 2. § (1) Ez a rendelet 2016. május 25-én lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 15/2016. (IV. 26.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
151/2015. (VI. 18.) Korm. rendelete a Tabán Trafik Dohánytermék-forgalmazó, Kereskedelmi és Szolgáltató zártkörűen működő részvénytársaság és a BAT Pécsi Dohánygyár Korlátolt Felelősségű Társaság összefonódásának közérdekből történő nemzetstratégiai jelentőségűnek minősítéséről.
A Kormány a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 97.  §-ában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 24/A. §-a
alapján a Tabán Trafik Dohánytermék-forgalmazó, Kereskedelmi és Szolgáltató zártkörűen működő részvénytársaság
(cégjegyzékszám: 06-10-000306, székhely: 6800 Hódmezővásárhely, Erzsébeti út 5/b.) és a  BAT Pécsi Dohánygyár
Korlátolt Felelősségű Társaság (cégjegyzékszám: 01-09-180925, székhely: 1124 Budapest, Csörsz utca 49–51. 3. em.)
összefonódását – tekintettel új munkahelyek teremtésére, valamint a  koncessziós dohánykiskereskedelem-ellátási
tevékenység megkezdésére és az ellátás biztonságára – közérdekből nemzetstratégiai jelentőségű összefonódásnak
minősíti.
2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
135/2011. (VII. 26.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. július 19-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Vecsei József, az
Országos Választási Szövetség elnöke által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2009. május 20-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e azzal, hogy az országgyűlési választásokon az egyéni választókerületekben a független jelöltet pártok
kampányukkal és anyagiakkal ne támogathassák?” Az Országos Választási Bizottság a 292/2009. (VI. 23.) számú határozatával hitesítette az aláírásgyűjtő ívet, amely ellen
kifogásokat nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 54/2011. (VI. 30.) AB számú határozatával az Országos Választási Bizottság 292/2009. (VI. 23.)
számú határozatát megsemmisítette és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság korábban már számos határozatában értelmezte az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt,
a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelműség követelményét. E határozataiban az
Alkotmánybíróság rámutatott arra, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog
érvényesülésének garanciája. Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a
népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a
népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen válaszolni. A kérdés
egyértelműségének megállapításakor vizsgálni kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés
– az akkor hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen,
akkor milyen jogalkotásra köteles. [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.; 25/2004. (VII. 7.) AB határozat,
ABH 2004, 381, 386.; 24/2006. (VI. 15.) AB határozat, ABH 2006, 358, 360-361.; 84/2008. (VI. 13.) AB határozat, ABH 2008,
695, 703.]. Az Alkotmánybíróság nem tekintett egyértelműnek olyan kérdéseket, amelyekben „az aláírásgyűjtő íven egy kérdő
mondat szerepel ugyan, de e mondat két vagy több alkérdést tartalmaz. Önmagában az, hogy az aláírásgyűjtő íven
szereplő kérdés több tagmondatból áll, nem sérti az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség
követelményét. Ha azonban a kérdés több olyan alkérdésből áll, amelyek ellentmondanak egymásnak, amelyek
egymáshoz való viszonya nem egyértelmű vagy amelyek nem következnek egymásból, illetve amelyek tartalmilag
egymáshoz nem kapcsolódnak, sérül az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében meghatározott követelmény.
Az Alkotmánybíróság megítélése szerint a „kampányukkal és anyagiakkal” fordulat együttállása miatt a
választópolgárok nem dönthetnek akként, hogy csak az egyik feltételt támogassák ajánlásukkal. Mivel a
választópolgár csak abban az esetben tudja aláírásával támogatni a kérdés népszavazásra bocsátását, ha mind a
kampánnyal és anyagiakkal való támogatás kizárását kezdeményező kérdés-részre igennel válaszol, így nem tudja
választói akaratát megfelelő módon kinyilvánítani. Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja
alapján – mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja. II. A határozat Nsztv 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
12/2012. (II. 21.) VM rendelete a Pirtói-homokbuckás természetvédelmi terület létesítéséről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 3. és 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet
94. § l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Védetté nyilvánítom Pirtói-homokbuckás természetvédelmi terület elnevezéssel a Bács-Kiskun megyében,
Kiskunhalas és Pirtó közigazgatási területén lévő, az 1. mellékletben felsorolt ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú
és töréspontú, összesen 591,5 hektár kiterjedésű területet. (2) A természetvédelmi területből fokozottan védetté nyilvánítom a Pirtó 066/6, 066/7, 066/12 ingatlan-nyilvántartási
helyrajzi számú, összesen 34,2 hektár kiterjedésű területet. 2. § A védetté nyilvánítás célja a Duna–Tisza közi homokhátságra jellemző szélformálta homokbuckavidék
formakincsének (futóhomok formák), valamint a természetes és természetszerű élőhelyek és azok élővilágának
megóvása. 3. § A védett természeti terület természetvédelmi kezelési tervét a 2. melléklet tartalmazza.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
69/2019. (IV. 4.) Korm. rendelete a Közszolgálati Döntőbizottságról.
A Kormány
a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 281. § (4) bekezdés 22. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Általános rendelkezések 1. § A  rendelet hatálya a  kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény (a  továbbiakban: Kit.) szerinti
kormányzati igazgatási szervekre, kormányzati szolgálati jogviszonyban állókra, továbbá a  Közszolgálati
Döntőbizottságra (a továbbiakban: Döntőbizottság) terjed ki.
2. A Döntőbizottság szervezete, jogállása 2. § (1) A  Döntőbizottság független testület, a  döntőbizottsági taggá történő kinevezés nem keletkeztet foglalkoztatási
jogviszonyt.
(2) A  Döntőbizottság legfeljebb tizenöt közszolgálati biztosból álló testület, amelynek tagja az  elnök és
az elnökhelyettes is.
(3) A Döntőbizottság tagjai megbízatásukat személyesen kötelesek ellátni.
 (4) A  Döntőbizottság tagjának összeférhetetlenségére alkalmazni kell a  Kit. 95.  § (10)  bekezdés a)  pontját.
Összeférhetetlenség esetén a  Kit. 95.  § (13)  bekezdésében foglaltak szerint kell eljárni azzal, hogy a  munkáltatói
jogkör gyakorlójának a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős minisztert (a továbbiakban:
miniszter) kell tekinteni. Ha a  Döntőbizottság tagja az  összeférhetetlenséget a  felszólítás kézbesítésétől számított
harminc napon belül nem szünteti meg, döntőbizottsági tagsága megszűnik.
(5) Ha a  Döntőbizottság tagja nem kormányzati szolgálati jogviszonyban álló személy, a  (4)  bekezdésben foglaltak
mellett a  Kit. 82.  § (1)  bekezdés a) és b)  pontja, valamint (2)  bekezdése szerinti feltételeknek is meg kell felelnie.
A Kit. 82. § (1) bekezdés a) pontjában és (2) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülését a kinevezést követő
harminc napon belül hatósági erkölcsi bizonyítvánnyal szükséges igazolni a miniszter által vezetett minisztériumnál
kormányzati szolgálati jogviszonyban állókra irányadó rendelkezések szerint. Ha a közszolgálati biztos határidőben
nem tesz eleget az e bekezdés szerinti kötelezettségének, döntőbizottsági tagsága megszűnik.
(6) A  Döntőbizottság tagja megbízatásának időtartama alatt a  társadalombiztosítás ellátásaira való jogosultság
szempontjából kormányzati szolgálati jogviszonyban foglalkoztatott biztosítottnak, tiszteletdíja nem önálló
tevékenységből származó, járulékalapot képező jövedelemnek minősül.
(7) A  Döntőbizottság tagja köteles törvényben meghatározott vagyonnyilatkozatot tenni. A  vagyonnyilatkozat
kezelésére és őrzésére a  miniszter által vezetett minisztériumnál kormányzati szolgálati jogviszonyban állókra
irányadó rendelkezéseket kell alkalmazni.
(8) A Döntőbizottság működési szabályait az ügyrendje állapítja meg.
3. § (1) A Döntőbizottság elnökének feladatai:
a) soron kívül dönt a 8. § (1) bekezdésében, valamint a Kit. 167. § (4) bekezdésében meghatározott kizáró ok
fennállásának kérdésében,
b) képviseli a Döntőbizottságot,
c) jóváhagyja az ügyrendet,
d) ellenőrzi a határidők megtartását,
e) dönt az igazolási kérelemről,
f ) dönt az eljárás félbeszakadásáról,
g) kijelöli az eljáró tanács tagjait és a véleményt kiadmányozó közszolgálati biztost,
h) összehangolja a Döntőbizottság tevékenységét, közreműködik az egységes joggyakorlat biztosításában,
i) összehívja a Döntőbizottság üléseit,
j) ellátja azokat a feladatokat, amelyeket jogszabály és a Döntőbizottság ügyrendje számára meghatároz.
(2) A Döntőbizottság elnökét távolléte vagy akadályoztatása esetén az elnökhelyettes teljes jogkörrel helyettesíti.
4. § A Döntőbizottság tagjai havonta tiszteletdíjra jogosultak, amelyet a miniszter állapít meg.
5. § (1) A  Döntőbizottság tagjainak megbízatása felmentéssel szűnik meg. A  felmentést nem kell megindokolni.
A felmentési idő harminc nap.
(2) A  Döntőbizottság tagját erre irányuló kérelme esetén kötelező felmenteni, a  felmentési idő harminc nap. A  felek
ettől eltérő felmentési időben is megállapodhatnak.
3. Elvi döntőbizottsági határozat, Döntőbizottsági állásfoglalás 6. § (1) Ha az  eljáró tanács elvi kérdésekre is kiterjedő határozatot hozott, arról az  eljáró tanács elnöke tájékoztatja
a  Döntőbizottság elnökét, aki indokolt esetben dönthet a  határozat Elvi döntőbizottsági határozatként történő
közzétételéről a Döntőbizottság honlapján.
(2) Vitás jogalkalmazási kérdés esetén – a  jogorvoslati gyakorlat egységességének biztosítása érdekében –
a  Döntőbizottság elnöke teljes ülést hív össze. Az  ülésen a  közszolgálati biztosok kétharmados többséggel
a  Döntőbizottság gyakorlatának elemzését követően Döntőbizottsági állásfoglalást hozhatnak. Az  erre vonatkozó
részletszabályokat a Döntőbizottság ügyrendje állapítja meg.
4. A Titkárság 7. § A Döntőbizottság ügyviteli és döntés-előkészítési feladatait – a Döntőbizottság iránymutatása mellett – a Titkárság
látja el, amely a  miniszter által vezetett minisztérium szervezetében működik. A  Titkárságon foglalkoztatottak
kormányzati szolgálati jogviszonyban állnak.
5. A Döntőbizottság eljárása a közszolgálati panaszügyekben 8. § (1) A közszolgálati panasz (a továbbiakban: panasz) elbírálásában nem vehet részt
a) az, aki a panaszos által sérelmezett intézkedés meghozatalában részt vett,
b) a panaszos hozzátartozója,
c) az, akitől az ügy tárgyilagos megítélése egyéb okból nem várható el.
(2) A  közszolgálati biztos független, a  jogszabályok alapján meggyőződésének megfelelően dönt, a  jogorvoslati
tevékenységével összefüggésben nem befolyásolható és nem utasítható.
(3) A közszolgálati biztos köteles
a) a rábízott ügyekben folyamatosan, lelkiismeretesen, befolyástól mentesen és részrehajlás nélkül eljárni,
a  döntés befolyásolására irányuló minden kísérletet elhárítani, és arról a  Döntőbizottság elnökét
haladéktalanul tájékoztatni,
b) a tisztségéhez méltó, kifogástalan magatartást tanúsítani és tartózkodni minden olyan megnyilvánulástól,
amely a Döntőbizottság eljárásába vetett bizalmat vagy a Döntőbizottság tekintélyét csorbítaná,
c) a Döntőbizottság elnökének haladéktalanul bejelenteni, ha vele szemben az (1) bekezdés szerinti kizáró ok áll
fenn.
9. § A Döntőbizottság eljárása a panasz beérkezésével indul. A panaszt papíralapú vagy elektronikus dokumentumban
– az  igényt alátámasztó okiratokkal együtt – kell benyújtani. Papíralapú előterjesztés esetén a  panaszt és
mellékleteit három példányban kell előterjeszteni. A  panasz szóban is előterjeszthető a  Titkárságon, amelyről
a Titkárság jegyzőkönyvet vesz fel.
10. § (1) A panaszban meg kell jelölni
a) a panaszos és képviselője nevét, lakcímét, székhelyét, elérhetőségét (telefonszám, e-mail-cím),
b) a sérelmesnek tartott munkáltatói intézkedést meghozó kormányzati igazgatási szerv (a  továbbiakban:
kormányzati igazgatási szerv) nevét és székhelyét, c) a sérelmesnek tartott munkáltatói intézkedést,
d) az érvényesíteni kívánt jogot és az annak alapjául szolgáló tényeket, bizonyítékokat, valamint
e) a Döntőbizottság döntésére irányuló határozott kérelmet és ennek indokait.
(2) A Döntőbizottsághoz beérkezett panaszt a Titkárság nyilvántartásba veszi. A panaszt a titkárságvezető által kijelölt
kormánytisztviselő vizsgálja meg.
(3) A kijelölt kormánytisztviselő vizsgálja a panasz befogadhatóságát. A vizsgálatnak ki kell terjednie a Döntőbizottság
hatáskörének ellenőrzésére és arra, hogy a  panasz megfelel-e a  jogszabályi követelményeknek. Ha szükséges,
a Titkárság nyolcnapos határidő tűzésével hiánypótlásra szólíthatja fel a panaszost.
(4) Ha a  (3)  bekezdésben meghatározott vizsgálat alapján a  panasz nem fogadható be, a  titkárságvezető javaslatot
tesz a Döntőbizottság elnökének az eljárás megszüntetésére. Az eljárás megszüntetéséről a Döntőbizottság elnöke
határozatot hoz, amelyet a  Titkárság megküld a  panaszosnak és a  kormányzati igazgatási szervnek. A  határozat
mellékleteként a kormányzati igazgatási szerv részére meg kell küldeni a panasz másolatát.
11. § (1) A befogadható panaszt a titkárságvezető felterjeszti a Döntőbizottság elnökéhez. A Döntőbizottság elnöke kijelöli
az eljáró tanács tagjait, köztük a tanács elnökét és előadó tagját. A Döntőbizottság elnöke a kijelölésről tájékoztatja
a  titkárságvezetőt, egyúttal felkéri a  döntés-előkészítésre. A  Titkárság a  kijelölésről szóló döntést megküldi
az érintett tanácstagok részére.
(2) Az  eljáró tanács kijelölését követően a  titkárságvezető értesíti a  kormányzati igazgatási szervet a  Döntőbizottság
eljárásának megindításáról, megküldi számára a  panaszt, és tizenöt napos határidő tűzésével felhívja
nyilatkozatának előterjesztésére, amely az eljárás megszüntetésére irányulhat, vagy érdemi védekezést tartalmazhat.
(3) A panasszal kapcsolatban – az eljáró tanács tagjainak egyetértése mellett – a Titkárság
a) iratokat, adatokat kérhet be a panaszostól és a kormányzati igazgatási szervtől,
b) a közszolgálati alapnyilvántartás, valamint a  Kit. 177.  §-a alapján a  személyügyi központ által vezetett
nyilvántartás adatkörével összefüggésben adatokat szerezhet be,
c) a panasz kivizsgálásához szükséges további cselekményeket végezhet, így a  feleket nyilatkozattételre
hívhatja fel, más szervtől iratokat, adatokat szerezhet be.
 (4) Az eljáró tanács
a) személyesen meghallgathatja a panaszost, illetve a kormányzati igazgatási szerv képviselőjét,
b) a felek indítványára tanúkat hallgathat meg, valamint
c) a felek indítványára – a szakértői díj megelőlegezését követően – szakértőt rendelhet ki.
(5) A (4) bekezdés a) pontja szerinti meghallgatásra a titkárságvezető is javaslatot tehet.
 (6) A meghallgatásról mindkét felet értesíteni kell. A (4) bekezdés a) és b) pontja szerinti meghallgatás nem nyilvános,
azon az eljáró tanács tagjain kívül a felek, a felek képviselői és a Titkárság ügyintézője vehet részt. A meghallgatás
a  felek együttes jelenlétében történik, ennek során az  eljáró tanács elnöke engedélyezheti a  felek és képviselőik
részére, hogy a meghallgatotthoz kérdéseket intézzenek. A meghallgatásról jegyzőkönyvet kell felvenni.
(7) Az eljáró tanács az eljárás bármely szakaszában megkísérelheti, hogy a panaszos és a kormányzati igazgatási szerv
a  jogvitát egyezséggel rendezze. Ha az  egyezség megfelel a  jogszabályoknak, azt az  eljáró tanács jóváhagyja,
ellenkező esetben a jóváhagyást megtagadja, és az eljárást folytatja.
(8) A (3) bekezdés szerinti nyilatkozatok, adatok és egyéb bizonyítékok beszerzéséről a titkárságvezető – az előadó tag
útján – tájékoztatja az  eljáró tanácsot. Az  eljáró tanács tagja további bizonyítást javasolhat, vagy az  eljáró tanács
a rendelkezésre álló adatok alapján határozatot hozhat.
(9) Az  eljárási határidő meghosszabbításáról – a  titkárságvezető javaslatára – az  eljáró tanács elnöke dönt. Az  eljáró
tanács elnökének döntését a Titkárság megküldi a panaszosnak és a kormányzati igazgatási szervnek.
12. § (1) A panaszos a panaszt a Döntőbizottság határozatának meghozataláig módosíthatja, visszavonhatja.
 (2) A  panaszos, illetve a  kormányzati igazgatási szerv helyett azok képviselője, meghatalmazottja is eljárhat.
A panaszost meghatalmazás útján képviselheti a hozzátartozója, jogi képviselője, érdekképviseleti szerv.
13. § (1) Az  eljárás során elektronikus kapcsolattartás választható. A  panasz elektronikus úton történő előterjesztése
az elektronikus kapcsolattartás választását jelenti, amely esetben a panaszos minden egyéb beadványát és annak
mellékleteit elektronikus úton köteles előterjeszteni, és a Titkárság is ilyen módon kézbesíti részére az iratokat.
(2) A kormányzati igazgatási szervet is megilleti az elektronikus kapcsolattartás választásának joga. Ha a kormányzati
igazgatási szerv elektronikus kapcsolattartást választ, minden beadványát és annak mellékleteit elektronikus úton
köteles előterjeszteni. A  Titkárság ez  esetben elektronikusan kézbesíti a  kormányzati igazgatási szerv számára
az iratokat.
(3) A  felek az  eljárás során bármikor kérhetik az  elektronikus kapcsolattartásra történő áttérést, amelyről az  első
iratküldés alkalmával a  Titkárság a  feleket tájékoztatja. Az  elektronikus kapcsolattartást kérelmező fél részére
a Titkárság az eljárás további szakaszában az iratokat már kizárólag elektronikus úton kézbesíti.
(4) Elektronikus kapcsolattartás választása esetén a  felek utóbb bármikor kérhetik a papíralapú eljárásra való áttérést.
A  papíralapú kapcsolattartást választó fél számára a  Titkárság az  eljárás további szakaszában az  iratokat már
kizárólag postai úton kézbesíti.
(5) A (3) és (4) bekezdésben rögzített jogukkal a felek az eljárás során kizárólag egy alkalommal élhetnek.
 (6) Ha az  eljárás során csak az  egyik fél választ elektronikus kapcsolattartást, a  Titkárság a  papír alapon benyújtott
iratokat digitalizálja, továbbá gondoskodik az  elektronikusan előterjesztett iratok papíralapú másolatának
elkészítéséről.
(7) Az  elektronikus kapcsolattartásra egyebekben az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános
szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény (a továbbiakban: E-ügyintézési tv.) rendelkezései irányadóak.
(8) Ha az elektronikus kapcsolattartást választó fél a beadványát nem az E-ügyintézési tv.-ben meghatározott módon
vagy papír alapon terjeszti elő, beadványa hatálytalan.
(9) Az  elektronikus szolgáltatás rendszerében felmerülő üzemzavar vagy üzemszünet esetén a  Titkárság postai úton
kézbesíti az elektronikus kapcsolattartást választó fél részére az iratokat, ilyen esetben a felek a beadványaikat papír
alapon terjeszthetik elő.
14. § (1) Ha a Döntőbizottság a panaszt részben vagy egészben alaposnak tartja, a kormányzati igazgatási szervet részben
vagy egészben kötelezheti a panaszos eljárási költségének megtérítésére.
(2) Eljárási költség mindaz a  szükséges és igazolt költség, ami a  panaszos részéről a  célszerű és jóhiszemű eljárással
összefüggésben felmerült, különösen a szakértői díj, a tanú megjelenésével összefüggő költség.
(3) A  panaszos – az  (1)  bekezdés szerinti esetekben – igényelheti, hogy a  Döntőbizottság kötelezze a  kormányzati
igazgatási szervet
a) az ügyvéd munkadíjának és készkiadásainak címén az  ő és képviselője között létrejött ügyvédi megbízási
szerződésben kikötött megbízási díj, valamint
b) a képviselője részére költségtérítésként megfizetett indokolt készkiadások együttes összegének
megfizetésére.
(4) Az ügyvédi munkadíj összegét az eljáró tanács indokolt esetben mérsékelheti, ha az nem áll arányban a ténylegesen
elvégzett ügyvédi tevékenységgel.
15. § A Titkárság a felhívásra megjelent kormánytisztviselő, valamint a tanú részére és kérelmére – a munkából kiesett idő
igazolására – igazolást állít ki a megjelenés napjáról és időtartamáról.
16. § A  panasz benyújtására nyitva álló igényérvényesítési határidő elmulasztása esetén, az  elmulasztott határidő
utolsó napjától számított tizenöt napon belül igazolási kérelem terjeszthető elő, amellyel egyidejűleg pótolni kell
az elmulasztott cselekményt. Ha a mulasztás ténye később jutott a panaszos tudomására, vagy az akadály később
szűnt meg, az  igazolási kérelem előterjesztésének határideje a tudomásszerzéssel vagy az akadály megszűnésével
veszi kezdetét, azonban a  mulasztástól számított három hónap eltelte után igazolási kérelmet előterjeszteni
nem lehet. Az  igazolási kérelemben elő kell adni a  mulasztás okát és a  mulasztás vétlenségét valószínűsítő
körülményeket. Az  igazolási kérelemről az  eljáró tanács, ha tanácskijelölés még nem történt, a  Döntőbizottság
elnöke dönt.
17. § Ha az  ügy eldöntése olyan előzetes kérdés elbírálásától függ, amely tárgyban az  eljárás más szerv hatáskörébe
tartozik, a  Döntőbizottság saját eljárását – a  más szervnél folytatott eljárás jogerős vagy végleges befejezéséig  –
felfüggesztheti. Az  eljárás felfüggesztésével minden határidő megszakad, a  felfüggesztés megszűnésekor
– az eljárási határidő kivételével – a határidő számítása újrakezdődik. Az eljárás felfüggesztéséről – a titkárságvezető
javaslata alapján – az eljáró tanács elnöke dönt. A felfüggesztésről szóló döntést a Titkárság megküldi a panaszosnak
és a kormányzati igazgatási szervnek.
18. § Ha az  eljárás során a  kormányzati igazgatási szerv jogutódlással megszűnik – a  jogutód eljárásba történő
bevonásáig vagy belépéséig – az  eljárás félbeszakad. Az  eljárás félbeszakadását az  eljáró tanács elnöke, ha
tanácskijelölés még nem történt, a  Döntőbizottság elnöke állapítja meg. Az  eljárás félbeszakadásával minden
határidő megszakad, a félbeszakadás megszűnésekor – az eljárási határidő kivételével – a határidők újra kezdődnek.
A félbeszakadásról szóló döntést a Titkárság megküldi a panaszosnak, aki köteles bejelenteni a jogutód kormányzati
igazgatási szervet a döntés kézbesítésétől számított tizenöt napon belül. E bejelentést követően a Döntőbizottság
az eljárást a jogutód kormányzati igazgatási szervvel szemben folytatja le.
19. § A  Döntőbizottság az  eljárása során a  Titkárság útján gondoskodik arról, hogy a  panaszos, illetve a  kormányzati
igazgatási szerv minden, az  eljárás során felvetődött tényt, iratot, nyilatkozatot megismerhessen, és azokkal
kapcsolatban álláspontját kifejthesse.
20. § (1) Előzetes időpontegyeztetés alapján a Titkárság lehetőséget biztosít arra, hogy a felek, valamint képviselőik az eljárás
iratait – a  határozatok tervezetei, valamint a  zártan kezelt adatok kivételével – az  eljárás bármely szakaszában
megtekinthessék és azokról másolatot (kivonatot) készíthessenek.
(2) Bíróság, ügyészség, közjegyző, bírósági végrehajtó, nyomozó hatóság vagy más hatóság megkeresésére
– törvényben meghatározott feladataik ellátásához szükséges mértékben – a Döntőbizottság az eljárás iratait vagy
azok másolatát (kivonatát) megküldi, illetve azokba betekintést engedélyez.
6. A Döntőbizottság határozata 21. § (1) A Döntőbizottság határozata nem terjedhet túl a panaszon.
 (2) A Döntőbizottság a következő határozatokat hozhatja:
a) a panasznak egészben vagy részben helyt ad,
b) a panaszt elutasítja,
c) a felek közötti egyezséget jóváhagyja, vagy
d) az eljárást megszünteti.
(3) A Döntőbizottság az eljárást megszünteti, ha
a) a panaszos követelésének érvényesítése bíróság vagy más hatóság hatáskörébe tartozik,
b) a panaszos követelése idő előtti,
c) a panaszos elmulasztotta az igényérvényesítési határidőt,
d) a panaszos a hiánypótlási felhívásnak nem tett eleget, és emiatt a panasz nem bírálható el,
e) a felek között ugyanabból a ténybeli alapból származó ugyanazon jog iránt az eljárás már folyamatban van,
vagy annak tárgyában a Döntőbizottság vagy a bíróság korábban már határozatot hozott,
f ) a panaszos a panaszt visszavonta,
g) a panaszos elhalálozott, vagy
h) a kormányzati igazgatási szerv jogutód nélkül megszűnt.
22. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell
a) a Döntőbizottság megjelölését és az ügyszámot,
b) a panaszos és képviselője nevét, lakcímét, székhelyét,
c) a kormányzati igazgatási szerv és képviselője nevét, székhelyét,
d) a panasz tárgyának megjelölését, a sérelmezett munkáltatói intézkedést,
e) a határozat rendelkező részét és indokolását,
f ) a határozathozatal helyét és idejét, valamint
g) az eljáró tanács összetételét, tagjainak aláírását és a  Döntőbizottság bélyegzőlenyomatát. Az  aláírásban
akadályozott tanácstag helyett az eljáró tanács elnöke ír alá.
 (2) A  határozat rendelkező részének tartalmaznia kell a  Döntőbizottság döntését, az  eljárási költségről való
rendelkezést, továbbá a jogorvoslat lehetőségét, benyújtásának helyét és az arra rendelkezésre álló harminc napos
határidőt.
(3) A határozat indokolásának tartalmaznia kell
a) a felek kérelmét és álláspontját,
b) a Döntőbizottság által megállapított tényállást és az annak alapjául szolgáló bizonyítékokat,
c) azokat a körülményeket, amelyeken a bizonyítékok mérlegelése alapul,
d) azon okokra történő utalást, amelyek miatt a Döntőbizottság valamely tényt nem talált bizonyítottnak, vagy
amelyek miatt a felajánlott bizonyítást mellőzte,
e) a jogvita elbírálása szempontjából jelentőséggel bíró jogszabályokat, valamint
f ) az eljárási költség viselésére vonatkozó indokokat.
23. § (1) A Döntőbizottság a határozatban megállapított kötelezettség teljesítésére tizenöt napos határidőt szab.
 (2) A határozat rendelkező részét a határozathozatal napján írásba kell foglalni, amit a tagok kézjegyükkel látnak el.
 (3) Az  indokolással ellátott határozatot – annak meghozatalától számított – nyolc napon belül írásba kell foglalni,
amelyet az  írásba foglalást követő nyolc napon belül a Titkárság megküld a panaszos és a kormányzati igazgatási
szerv részére.
24. § (1) A  Döntőbizottság határozatának kiegészítését a  panaszos, illetve a  kormányzati igazgatási szerv a  határozat
közlésétől számított tizenöt napon belül kérheti, ha a  Döntőbizottság a  panasz valamely részéről nem döntött.
A  kiegészítés iránt előterjesztett kérelemnek a  határozat elleni keresetlevél benyújtására halasztó hatálya nincs,
a Titkárság a keresetlevél továbbításakor a kiegészítés iránti kérelemről köteles a bíróságot tájékoztatni.
(2) A  Döntőbizottság a  határozat kijavítását – hivatalból, illetve a  panaszos vagy a  kormányzati igazgatási szerv
kérelmére – bármikor elrendelheti
a) névcsere vagy hibás névírás,
b) szám- vagy számítási hiba, továbbá
c) az a) és b) pontba nem tartozó más elírás
esetén.
(3) A  kijavítás iránt előterjesztett kérelemnek a  határozat elleni keresetlevél benyújtására halasztó hatálya nincs,
a  Titkárság a  keresetlevél továbbításakor a  kijavítás iránti kérelemről köteles a  bíróságot tájékoztatni. Ha
a  Döntőbizottság a  keresetlevél továbbítása után javítja ki a  határozatot, az  arra irányuló kérelmet és a  kijavítás
tárgyában hozott határozatot megküldi a bíróság részére.
25. § (1) A  Döntőbizottság határozata a  jogorvoslati határidő leteltét követő naptól kezdve végleges, ha a  határozat
közlésétől számított harminc napon belül egyik fél sem terjeszt elő keresetet.
(2) A  fél a  jogorvoslati jogáról a határozat közlését követően lemondhat. A  lemondó nyilatkozat nem vonható vissza.
A lemondás csak akkor hatályos, ha azt mindkét fél bejelenti. A határozat az utolsó lemondó nyilatkozat beérkezését
követő naptól kezdve végleges.
(3) A  Döntőbizottság által jóváhagyott egyezség esetén, ha a  felek az  egyezség megkötésének napján a  jogorvoslati
jogukról lemondanak, a határozat azon a napon végleges.
(4) A  határozat véglegességét a  tanács elnöke, elnöki jogkörben hozott határozat esetén a  Döntőbizottság elnöke
állapítja meg.
7. A véleményezési eljárás 26. § (1) A Döntőbizottsághoz beérkezett véleménykérő ügyiratot a Titkárság nyilvántartásba veszi. A titkárságvezető kijelöli
a Titkárság kormánytisztviselőjét a véleménykérő ügyirat befogadhatóságának vizsgálatára.
(2) Ha a  véleménykérő ügyirat nem befogadható, a  titkárságvezető javaslatot tesz a  Döntőbizottság elnökének
az eljárás megszüntetésére. Az eljárás megszüntetéséről szóló döntést a Titkárság megküldi a véleménykérő részére.
(3) Ha a  véleménykérő ügyirat befogadható, a  titkárságvezető azt felterjeszti a  Döntőbizottság elnökéhez, aki kijelöli
a véleményt kiadmányozó közszolgálati biztost.
(4) A befogadást és a közszolgálati biztos kijelölését követően a Titkárság a véleménykérőtől további adatokat, iratokat
kérhet be, őt nyilatkozattételre hívhatja fel.
(5) A közszolgálati biztos által kiadmányozott véleményt a Titkárság megküldi a véleménykérő részére.
 (6) A kiadott vélemény nem terjedhet túl a véleménykérő ügyiratban foglaltakon.
 (7) A véleményezési eljárásra a 8. §-t, a 10. § (2) és (3) bekezdését, a 13. §-t, valamint a 20. §-t megfelelően alkalmazni
kell. 8. Záró rendelkezések 27. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) E rendeletet a hatálybalépése napján folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
28. § Hatályát veszti a Közszolgálati Döntőbizottságról szóló 459/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
69/2014. (XII. 18.) BM rendelete a védelmi ellenőrzést végző személyek képzésének és vizsgáztatásának rendjéről.
A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 74.  § (1)  bekezdés t)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21.  § 22.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 109. § 13. pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési miniszter egyetértésével – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E rendelet hatálya
a) a védelmi ellenőrzés végrehajtására kötelezett gazdálkodó szervezetekre és védelmi ellenőrzést végző
személyzetükre,
b) a védelmi ellenőrök munkáltatóira,
c) a Rendőrségről szóló törvényben meghatározott általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szervre
(a továbbiakban: rendőrség), valamint
d) a védelmi ellenőri felkészítést és vizsgáztatást végző szervekre
terjed ki.
(2) E rendelet alkalmazásában:
a) átvizsgálás: a  polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a  2320/2002/EK rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
(a továbbiakban: 300/2008/EK rendelet) 3. cikk 8. pontjában meghatározott tevékenység,
b) tiltott tárgy: a 300/2008/EK rendelet 3. cikk 7. pontjában meghatározott tárgy,
c) védelmi ellenőrzés: a  polgári légiközlekedés védelmének szabályairól és a  Légiközlekedés Védelmi Bizottság
jogköréről, feladatairól és működésének rendjéről szóló 169/2010. (V. 11.) Korm. rendelet 2.  § 4.  pontjában
meghatározott tevékenység.
2. § (1) Védelmi ellenőrzést önállóan az  végezhet, aki az  1.  mellékletben meghatározott alapképzésen, vagy az  éves
ismeretmegújító képzésben (a továbbiakban együtt: képzés) részt vett, és ezt követően a  vizsgabizottság előtt
eredményes vizsgát tett.
(2) Aki az  Európai Unió más tagállamában védelmi ellenőrzés végzésére jogosító tanúsítást szerzett, vagy ehhez
szükséges ismereteket sajátított el, és erről hiteles igazolással rendelkezik, mentesül az igazolt képzési témakörökből
történő vizsgáztatás alól. E  személynek vizsgáznia csak azokból a  témakörökből kell, amelyeket az  igazolása nem
tartalmaz.
(3) A védelmi ellenőrzést végző személynek (a továbbiakban: védelmi ellenőr) jelentkező a védelmi ellenőri felkészítést,
a 185/210/EU rendelet 11.1.5. pontjára figyelemmel, a  légiközlekedésről szóló törvényben meghatározott védelmi
háttérellenőrzést követően kezdheti meg.
2. A védelmi ellenőrzés végzésére jogosító tanúsítások 3. § (1) Védelmi ellenőr munkakörbe legalább középfokú iskolai végzettséggel rendelkező személy vehető fel.
 (2) A védelmi ellenőrzés végzésére jogosító tanúsítások az alábbi kategóriájúak lehetnek:
a) „Védelmi ellenőr I.” (a továbbiakban: VÉD-I.),
b) „Védelmi ellenőr II.” (a továbbiakban: VÉD-II.),
c) „Védelmi ellenőr III.” (a továbbiakban: VÉD-III.),
d) „Védelmi ellenőr IV.” (a továbbiakban: VÉD-IV.),
e) „Felügyeletet ellátó személy” (a továbbiakban: FEL).
4. § (1) VÉD-I. tanúsítással rendelkező védelmi ellenőr végzi az  utasok és kézipoggyászaik, az  utasoktól különböző
személyek és személyes tárgyaik és a feladott poggyász átvizsgálását.
(2) VÉD-II. tanúsítással rendelkező védelmi ellenőr végzi az áru- és postai küldemények átvizsgálását.
 (3) VÉD-III. tanúsítással rendelkező védelmi ellenőr végzi a  légifuvarozói postai küldemények és a  légifuvarozói
anyagok, a fedélzeti ellátmány és a repülőtéri készletek átvizsgálását.
 (4) VÉD-IV. tanúsítással rendelkező védelmi ellenőr végzi a járművek átvizsgálását.
 (5) FEL tanúsítással a  VÉD-I. képesítéssel rendelkezők felügyeletét ellátó személynek, valamint e  kategóriának
a felügyeletét és szakmai irányítását végző rendőröknek kell rendelkezniük.
 (6) A  3.  § (2)  bekezdésben felsorolt kategóriák egyikében megszerzett kompetenciák a  másik kategóriára vonatkozó
képzés során beszámíthatók, amennyiben azok dokumentációval megfelelően és hitelesen igazoltak.
 (7) Megfelelő és hiteles igazolásnak számít, ha az  adott kompetenciára vonatkozó, korábban már megtartott képzést
az e rendeletben előírt formában, az adott képzés megtartására jogosult oktató dokumentálta.
3. Az alap- és az éves ismeretmegújító képzés
5. § (1) Az adott védelmi ellenőri kategória elméleti és gyakorlati ismereteihez kötődő kompetenciákat az 1. mellékletben
meghatározottak szerint évente éves ismeretmegújító képzésen folyamatosan fejleszteni, korszerűsíteni kell. Az egy
időszakban indított gyakorlati képzéseken legfeljebb 20 fő vehet részt.
(2) A képzést a Nemzeti Közlekedési Hatóság által kiadott engedéllyel rendelkező szervezetek és személyek végezhetik.
 (3) A képzéseket a 2. mellékletben szereplő nyomtatványon dokumentálni kell. A képzések dokumentációját a vizsga
megkezdése előtt a vizsgabizottságnak be kell mutatni, a dokumentációt a légiközlekedési hatóságnál a Repülőtéri
Rendőr Igazgatóság (a továbbiakban: RRI) bármikor ellenőrizheti.
(4) A  vizsgáztatást az  RRI szervezi és végzi az  RRI vezetője által és a  légiközlekedési hatóság vezetője egyetértésével
kiadott vizsgaszabályzat alapján. A  vizsgaszabályzatban foglaltak e  rendelet hatálya alá tartozó szervezetekre és
személyekre terjednek ki, akik azokat kötelesek megtartani.
(5) Az  alap- és az  éves ismeretmegújító képzést követő vizsga díja személyenként a  kötelező legkisebb munkabér
(minimálbér) és a  garantált bérminimum megállapításáról szóló kormányrendeletben a  teljes munkaidőben
foglalkoztatott munkavállaló részére megállapított alapbér legkisebb összegének 50%-a, amelyet legkésőbb
a  vizsga megkezdését megelőző harmadik munkanapig az  RRI-nek a  Magyar Államkincstárnál vezetett HU
10023002-00290603-00000000 számú előirányzat-felhasználási keretszámlájára átutalással kell megfizetni.
(6) A  3.  § (2)  bekezdésben megjelölt egyes tanúsítások megszerzéséhez szükséges vizsgák összevonhatóak egy
vizsganapra, amennyiben a vizsgázó a letenni kívánt vizsgák tekintetében előírt képzési követelményeknek eleget
tett. Ugyanazon személy által ugyanazon a  vizsganapon több tanúsítás megszerzését célzó összevont vizsga
egyszeri díja az (5) bekezdésben meghatározott összeg.
(7) A  polgári légiközlekedés védelmének szabályairól és a  Légiközlekedés Védelmi Bizottság jogköréről, feladatairól
és működésének rendjéről szóló kormányrendeletben meghatározott együttműködő hatóságok azon tagjai, akik
munkakörüknél fogva védelmi ellenőri végzettség megszerzésére kötelezettek, mentességet élveznek a  vizsgadíj
megfizetése alól.
6. § (1) A vizsga lebonyolítását vizsgabizottság felügyeli. A vizsgabizottságba legalább 1 főt az RRI és 1 főt a légiközlekedési
hatóság delegál. Ezen felül, ha a vizsgát valamely szervezet kérelmezte, akkor a kérelmező szervezet egy képviselője
a vizsgán jelen lehet. A vizsgabizottság elnöke az RRI által delegált tagok egyike lehet.
(2) A  vizsga eredménye „MEGFELELT”, illetve „NEM MEGFELELT” lehet. A  „MEGFELELT” szintű eredmény eléréshez
szükséges követelményt az 5. § (4) bekezdésében meghatározott vizsgaszabályzat tartalmazza.
(3) A vizsgáról vizsgalapot kell kiállítani, amelynek egy-egy példányát a munkáltatónak és a légiközlekedési hatóságnak
meg kell küldeni, egy példányát az RRI-nél öt évig meg kell őrizni.
(4) A  vizsgázó a  vizsga sikeres letételéről az  RRI által kiállított, a  3.  § (2)  bekezdésében meghatározott tevékenységi
kör megjelölését tartalmazó tanúsítást kap, amely önálló védelmi ellenőri munka végzésére jogosítja. Az  adott
kategória első tanúsításának érvényessége a sikeres vizsga napjától számított 1 év.
(5) A  „NEM MEGFELELT” eredményű vizsga esetében a  sikertelen vizsgarészt a  vizsgázó pótfelkészítés igazolásával
és a  vizsgadíj ismételt befizetését követően pótvizsgán megismételheti. Amennyiben a  vizsgázó a  pótvizsgán
önhibájából nem jelenik meg, vagy a  pótvizsga sikertelen, újabb vizsgára csak a  letenni kívánt védelmi ellenőri
kategóriára vonatkozó alapképzés ismételt elvégezését követően bocsátható.
(6) Csak azon védelmi ellenőri kategóriáról adható tanúsítás, amelynek minden vizsgarészét „MEGFELELT” eredménnyel
teljesíti a vizsgázó.
7. § (1) A  védelmi ellenőrök alap- és éves ismeretmegújító képzésére a  védelmi ellenőrt foglalkoztatónak tervet kell
készítenie. A  tervnek alkalmasnak kell lennie a  185/2010/EU rendelet Mellékletének 11.2.  pontjában megjelölt
kompetenciák kifejlesztésére, és tartalmaznia kell az  ehhez szükséges tematikát óravázlatokkal és az  óraszámok
megjelölésével. Az éves ismeretmegújító képzés tervét – az RRI egyetértését követően – a tárgyévet megelőző év
november 1-jéig jóváhagyásra meg kell küldeni a  légiközlekedési hatóságnak. Az  alapképzés tervét a  tanfolyam
megkezdését megelőzően 10 munkanappal kell az  RRI egyetértését követően jóváhagyásra megküldeni
a légiközlekedési hatóságnak. Az alapképzés és az éves ismeretmegújító képzés terve tartalmazza a védelmi ellenőrt
foglalkoztatónál használt védelmi berendezések kezelésének kiegészítő képzését és a védelmi ellenőr munkahelyi
képzését.
(2) Az  éves ismeretmegújító képzésen kiemelt figyelmet kell fordítani a  felderítési készség folyamatos fejlesztésére,
valamint az ellenőrzést befolyásoló események és körülmények ismertetésére.
8. § (1) Az  éves ismeretmegújító képzés befejezését követően a  védelmi ellenőrnek az  1.  mellékletben meghatározottak
szerint – vizsgabizottság előtt – vizsgát (a továbbiakban: éves ismeretmegújító vizsga) kell tennie. Az  éves
ismeretmegújító vizsgát követő tanúsítás érvényességi ideje az ugyanazon kategória előző tanúsítványának lejárati
napjától számított 1 év.
(2) Aki az éves ismeretmegújító vizsgán e határidőn, vagy indokolt esetben az azt követő három hónapon belül nem
vesz részt, vagy sikeresen nem teljesíti, annak a védelmi ellenőri jogosítását a RRI vezetője visszavonja.
(3) A (2) bekezdésben említett esetekben, újbóli éves ismeretmegújító vizsgára az alapképzés óraszámainak teljesítését
követően lehet jelentkezni.
(4) Annak, aki a rendőrség által a légiközlekedés védelmével kapcsolatos feladatoknak az általános rendőrségi feladatok
ellátására létrehozott szerv általi átvételének, valamint a  nyilvános repülőtér üzemben tartója részére történő
visszaadásának és az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv indokolt költségei megtérítésének
szabályairól, valamint a  védelmi ellenőrzés felügyeletéről szóló kormányrendeletben meghatározott felügyeleti
tevékenysége keretében végrehajtott tesztelés vagy ellenőrzés során valamely kategóriából éves ismeretmegújító
vizsgára lett kötelezve, a  sikeres vizsga letétele csak az  ellenőrzés idején érvényes védelmi ellenőri jogosítását
érvényesíti. Ennek értelmében a  sikeres vizsga letételével nem indul újra az  egy éves határidő számítása. Az  éves
ismeretmegújító vizsgát az ellenőrzés idején érvényes jogosítás lejárati idejéhez képest kell kérelmezni.
4. Záró rendelkezések 9. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 60. napon lép hatályba.
 (2) Az  e  rendelet hatálybalépésekor önálló utasbiztonsági ellenőri tevékenység ellátására jogosító igazolással, vagy
vizsgajegyzőkönyvvel rendelkező személy végzettségét meg kell feleltetni a  3.  § (2)  bekezdése szerinti védelmi
ellenőri kategóriáknak. A megfeleltetéskor figyelemmel kell lenni az adott védelmi ellenőr által teljesített képzésre
és a  munkáltató által biztosított minden egyéb dokumentációra, igazolásra. Az  éves ismeretmegújító képzésre
a 7. § és a 8. § rendelkezéseit alkalmazni kell.
(3) A rendeletet a hatálybalépését követően indított képzésben és e képzéseket követő vizsgákon kell alkalmazni.
10. § (1) Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvnek való megfelelést szolgálja.
(2) Ez a rendelet
a) a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a  2320/2002/EK rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint
b) a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések
meghatározásáról szóló, 2010. március 4-i 185/2010/EU bizottsági rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
11. § Hatályát veszti az  utasbiztonsági ellenőrzést végző személyek e  feladatra történő felkészítésének és
vizsgáztatásának rendjéről szóló 1/2005. (I. 12.) BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
2/2011. (I. 25.) NEFMI utasítása a Nemzeti Erőforrás Minisztériumban, valamint a nemzeti erőforrás miniszter irányítása alá tartozó államigazgatási szerveknél adható 2011. cafetéria-juttatásokról.
A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény – kormánytisztviselők tekintetében is alkalmazandó – 49/F. §-ában
(a továbbiakban: Ktv.), valamint a köztisztviselők cafetéria-juttatásának részletes szabályairól szóló 305/2009. (XII. 23.) Korm.
rendeletben (a továbbiakban: Korm. rendelet) foglaltak végrehajtására a Nemzeti Erőforrás Minisztériumnál, az Országos
Egészségbiztosítási Pénztárnál, az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatnál, az Egészségügyi Engedélyezési és
Közigazgatási Hivatalnál, a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalnál, az Oktatási Hivatalnál, a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális
Hivatalnál, valamint az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóságnál adható 2011. évi cafetéria-juttatásokról a következő utasítást
adom ki: 1. § Az utasítás hatálya – az ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszony keretében az ösztöndíjas foglalkoztatottak kivételével
– kiterjed: a) a Nemzeti Erőforrás Minisztérium állami szolgálati jogviszonyban álló vezetőire, és a kormány-tisztviselői
jogviszonyban álló szakmai vezetőire (a továbbiakban együtt: állami vezetők),
b) a Nemzeti Erőforrás Minisztérium, az Országos Egészségbiztosítási Pénztár, az Állami Népegészségügyi és
Tisztiorvosi Szolgálat, az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal, a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal,
az Oktatási Hivatal, a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal, valamint az Országos Nyugdíjbiztosítási
Főigazgatóság kormány-tisztviselői jogviszonyban álló kormány-tisztviselőire, kormányzati ügykezelőire, a
prémiumévek programban részt vevőkre és a különleges foglalkoztatási állományba helyezettekre (a továbbiakban
együtt: kormánytisztviselők), c) a munkáltatói jogkör gyakorlójának döntése alapján a b) pont szerinti szerveknél munkaviszonyban álló
foglalkoztatottakra (a továbbiakban: munkavállalók), az a)–c) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: jogosultak.
2. § (1) A jogosultakat – a prémiumévek programban részt vevők és a különleges foglalkoztatási állományba helyezettek
kivételével – megillető cafetéria-juttatások éves keretösszegét (a továbbiakban: éves keretösszeg) az 1. § b) pont
szerinti szerveknél – a Magyar Köztárasság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 59. §
(3) bekezdésében meghatározottakra figyelemmel – bruttó 200 000 Ft/fő (azaz bruttó 16 666 Ft/fő/hó) összegben
határozom meg. (2) A prémiumévek programban részt vevőket és a különleges foglalkoztatási állományba helyezetteket az éves
keretösszeg 30%-a illeti meg. 3. § Az éves keretösszeg a jogosultak választása szerint a Ktv. 49/F. § (1) bekezdésében meghatározott, a személyi
jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.) 71. § (1) bekezdés a)–f) pontjában, továbbá
(3) bekezdésében felsorolt cafetéria-juttatások teljes körének igénybevételére használható fel.
4. § A 3. § szerinti juttatások az Szja tv.-ben meghatározott mértékig vehetők igénybe.
5. § A Korm. rendelet 2. § (4) bekezdése alapján az egyes cafetéria-juttatásokhoz kapcsolódó közterhek a jogosultak 2. §
szerinti éves keretösszegébe beleszámítanak. 6. § A Korm. rendelet 2. § (3) bekezdése szerint a tárgyévben igénybe nem vett összeg a következő évre nem vihető át.
A jogosult a tárgyévben igénybe nem vett, a keretösszegből ezer forintot meghaladó összeg felhasználásáról a tárgyév
november 30-ig írásban nyilatkozik. Az ezer forintot meg nem haladó összeg nem vehető igénybe.
7. § A jogosult cafetéria-juttatások választására vonatkozó éves nyilatkozatát legfeljebb egy alkalommal, 2011.
szeptember 30. napjáig módosíthatja. 8. § (1) A cafetéria-juttatások igénybevételére vonatkozó további részletszabályokat a nemzeti erőforrás miniszter irányítása
alá tartozó, az 1. § b) pont szerinti államigazgatási szerveknél a hivatali szervezet vezetője határozza meg.
(2) A Nemzeti Erőforrás Minisztériumban adható cafetéria-juttatásokra vonatkozó részletszabályokat az 1. melléklet
szerinti Cafetéria Szabályzatban határozom meg, amelyet az érintettek közvetlenül kapnak meg.
9. § Ez az utasítás a Hivatalos Értesítőben való közzététele napján lép hatályba és 2011. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,


text:
1/2012. (12. 28.) határozata a Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság Tudományos Tanács tagjairól.
1. A Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság létrehozásáról, valamint szervezeti és működési rendjének
meghatározásáról szóló 1150/2012. (V. 15.) Korm. határozat 1. melléklet 10. pontjában foglalt jogkörömben eljárva a
Magyar Tudományos Akadémia elnökének javaslatára 2012. december 15-ei hatállyal felkérem:
Prof. Dr. Németh Tamás a Magyar Tudományos Akadémia főtitkárát a Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi
Bizottság Tudományos Tanács elnökének, Prof. Dr. Csépe Valéria a Magyar Tudományos Akadémia főtitkárhelyettesét a Katasztrófavédelmi Koordinációs
Tárcaközi Bizottság Tudományos Tanács általános elnökhelyettesének, Dr. Rónaky József az Országos Atomenergia Hivatal főigazgatóját a Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi
Bizottság Tudományos Tanács nukleáris elnökhelyettesének, Dr. Vidovszky István a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Építéskivitelezési Tanszék egyetemi
adjunktusát, Prof. Szépvölgyi János Phd, DSc a Magyar Tudományos Akadémia Természettudományi Kutatóközpont főigazgatóját,
Dr. Schaff Zsuzsa orvost, a Magyar Tudományos Akadémia tagját,
Kocsis Károly a Magyar Tudományos Akadémia Csillagászati és Földtudományi Kutatóközpont Földrajztudományi
Intézet intézeti igazgatóját, Demény Attila a Magyar Tudományos Akadémia Csillagászati és Földtudományi Kutatóközpont Geokémiai
Kutatóintézetének igazgatóját, Dr. Bíró Tibor a Károly Róbert Főiskola Természeti Erőforrás-gazdálkodási és Vidékfejlesztési Kar Környezettudományi
Intézet igazgatóját, Dr. Gyuricza Csaba a Szent István Egyetem Mezőgazdaság- és Környezettudományi Kar dékánhelyettesét,
Dr. Anton Attila Magyar Tudományos Akadémia Agrártudományi Kutatóközpont Talajtani és Agrokémiai Intézet
igazgatóját, Dr. Józsa János a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Vízépítési és Vízgazdálkodási Tanszék
tanszékvezető egyetemi tanárát a Katasztrófavédelmi Koordinációs Tárcaközi Bizottság Tudományos Tanács tagjának
2. A KKB elnöke felhívja az adminisztrációs szerv vezetőjét, hogy az Ügyrend 36. pont j) alpontjának megfelelően
gondoskodjon a határozat Hivatalos Értesítőben történő közzétételéről. Dr. Pintér Sándor s. k.,
KKB elnök


text:
113/2015. (II. 23.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Vida-Sós Tündét
2015. március 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. február 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
33/2018. (XI. 29.) AM rendelete a Tanyafejlesztési Program előirányzat keretében nyújtott támogatás 2018. igénybevételének feltételeiről.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. alföldi tanyás térség: Bács-Kiskun megye, Békés megye, Csongrád megye, Hajdú-Bihar megye, Jász-Nagykun
Szolnok megye, Szabolcs-Szatmár-Bereg megye összes járása, továbbá Pest megye Ceglédi, Dabasi, Gyáli,
Monori, Nagykátai, Nagykőrösi, Ráckevei, Szigetszentmiklósi és Vecsési járása;
2. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról
és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 37/2011. (III. 22.)
Korm. rendelet] 2. § 1. pontja szerinti támogatás;
3. állategység: az  egységes területalapú támogatások és egyes vidékfejlesztési támogatások igényléséhez
teljesítendő „Helyes Mezőgazdasági és Környezeti Állapot” fenntartásához szükséges feltételrendszer,
valamint az  állatok állategységre való átváltási arányának meghatározásáról szóló 50/2008. (IV. 24.)
FVM  rendelet 5. számú melléklete alapján meghatározott, a  különböző állatfajok állományának együttes
számbavételére alkalmas egyenérték;
4. beruházás: a  számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a  továbbiakban: számviteli törvény) 3.  § (4)  bekezdés
7. pontjában meghatározott tevékenység;
5. csekély összegű támogatás:
a) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU
bizottsági rendelet (a továbbiakban: 1408/2013/EU bizottsági rendelet) 3. cikke,
b) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  csekély összegű
támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendelet
(a továbbiakban: 1407/2013/EU bizottsági rendelet) 3. cikke, vagy
c) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  halászati és akvakultúra
ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2014. június 27-i
717/2014/EU bizottsági rendelet (a továbbiakban: 717/2014/EU bizottsági rendelet) 3. cikke
alapján nyújtott támogatás;
 6. egy és ugyanazon vállalkozás: a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. § 5a. pontja szerinti vállalkozás;
 7. fejlesztendő járások: a  kedvezményezett járások besorolásáról szóló 290/2014. (XI. 26.) Korm. rendeletben
[a továbbiakban: 290/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet] foglaltaknak megfelelően a kedvezményezett járásokon
belül azok a  legalacsonyabb komplex mutatóval rendelkező járások, amelyekben az  ország kumulált
lakónépességének 15%-a él;
8. fejlesztés: a beruházás és a felújítás, valamint az immateriális javak beszerzése;
 9. felújítás: a számviteli törvény 3. § (4) bekezdés 8. pontjában meghatározott tevékenység;
10. gazdaság: a  termőföld, az  állatállomány, továbbá a  mezőgazdasági termelő tevékenységhez kapcsolódó
kvóták, vagyoni értékű jogok, gépek, eszközök és készletek összessége;
11. kis értékű eszköz: a számviteli törvény 80. § (2) bekezdése szerint számított tárgyi eszköz;
12. helyi vállalkozó: a  fejlesztés helyszínéül szolgáló településen székhellyel vagy telephellyel rendelkező
vállalkozó;
13. jelentős munkanélküliséggel sújtott település: a  kedvezményezett települések besorolásáról és a  besorolás
feltételrendszeréről szóló 105/2015. (IV. 23.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 105/2015. (IV. 23.)
Korm. rendelet] 1. § a) pontjában meghatározott település;
14. kedvezményezett járások: a  290/2014. (XI. 26.) Korm. rendeletben foglaltaknak megfelelően azok a  járások,
amelyeknek komplex mutatója kisebb, mint az összes járás komplex mutatójának átlaga;
15. komplex programmal fejlesztendő járások: a  290/2014. (XI. 26.) Korm. rendeletben foglaltaknak megfelelően
a  kedvezményezett járásokon belül azok a  legalacsonyabb komplex mutatóval rendelkező járások,
amelyekben az ország kumulált lakónépességének 10%-a él;
16. mezőgazdasági állatfaj: a  tartási helyek, a  tenyészetek és az  ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos
nyilvántartási rendszeréről szóló 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 2. § 1. pontjában meghatározott fajok;
17. mezőgazdasági termék: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés I.  mellékletében felsorolt termékek,
kivéve a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK
tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló,
2013. december 11-i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó halászati és
akvakultúra-termékek;
18. ökológiai gazdálkodás: az  ökológiai termelésről és az  ökológiai termékek címkézéséről és a  2092/91/EGK
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendelet 2. cikk a) pontjában
meghatározott tevékenység;
19. saját forrás: a pályázó által a támogatott fejlesztéshez biztosított pénzbeli önrész, amelybe az államháztartás
alrendszereiből pályázati úton nyújtott támogatás nem számít bele, kivéve a  támogatást igénylő
költségvetési szervnek vagy irányító szervének költségvetésében az adott célra előirányzott összeget;
20. Standard Termelési Érték: az  ágazat kibocsátását termelői áron hektárra vagy számosállatra vetítve kifejező
mutató, amelynek kiszámítása során a  hozzáadottértékadót, a  termékekre kivetett adókat és a  közvetlen
kifizetéseket figyelmen kívül kell hagyni, és amely a  tevékenységi irány meghatározásánál figyelembe veszi
az egyéb jövedelemtermelő tevékenység értékét, és az üzemméretet közvetlenül euróban fejezi ki;
21. támogatástartalom: a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 2. § 19. pontja szerinti tartalom;
22. tanya: a  mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény 5.  § 25.  pontja szerinti
földrészlet;
23. tanyagondnoki szolgálat: a  szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény
60.  § (3)  bekezdésében meghatározott, működési engedéllyel rendelkező szolgálat, amely a  személyes
gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000.
(I. 7.) SZCSM rendelet 39. §-ában meghatározott feladatokat látja el;
24. tanyasi közösségi tér: a  helyi külterületi lakosság rendszeres vagy alkalmi közművelődési tevékenységének,
a  külterületi lakosság önszerveződő közösségeinek támogatása érdekében önkormányzati fenntartásban,
önkormányzatok társulásában vagy közművelődési megállapodás alapján működtetett, erre a  célra
alkalmassá tett és üzemeltetett, adott helyen rendszeresen működő, egy tanyás térség külterületén található
intézmény vagy egyéb minősítésű létesítmény (helyiségegyüttes, épület, épületrész);
25. tájfajta növény: a  regionális, környezeti, helyi ökológiai feltételekhez természetes módon alkalmazkodott és
génerózió által veszélyeztetett növényfajok honos fajtái;
26. védett őshonos vagy veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajta: a  védett őshonos mezőgazdasági
állatfajták és a  veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajták körének megállapításáról szóló 4/2007. (I. 18.)
FVM–KvVM együttes rendelet 1. és 2. számú mellékletében szereplő mezőgazdasági állatfajták.
2. A támogatás jellege és célterületei 2. § (1) Az e rendelet szerinti, vissza nem térítendő támogatás az alábbi célterületekre vehető igénybe:
a) a  tanyák, valamint a  tanyás térség megőrzését és fejlesztését célzó települési és térségi fejlesztésekhez,
gépjárműbeszerzés kivételével (a továbbiakban: 1. célterület),
b) a  tanyák és a  tanyás térség megőrzése, fejlesztése érdekében a  gazdaságok indításához és fejlesztéséhez
(a továbbiakban: 2. célterület),
c) a tanyák és a tanyás térség megőrzése, fejlesztése érdekében a tanyák lakóépületének felújítására, valamint
lakó- és vagyonbiztonságot szolgáló egyéni fejlesztésekre (a továbbiakban: 3. célterület).
 (2) Az 1. célterület keretében az alábbi célokra igényelhető támogatás:
a) tanyagondnoki szolgálatok fejlesztésére:
aa) tanyagondnoki szolgálatok tevékenységének fejlesztésére,
ab) tanyagondnokokat összefogó civil szervezetek fejlesztésére, együttműködéseik kialakítására,
b) tanyasi közösségi tér kialakítására.
 (3) A 2. célterület keretében az alábbi célokra igényelhető támogatás a 0 Standard Termelési Értékkel (a továbbiakban:
STÉ) rendelkező, azaz induló gazdaság fejlesztésére irányuló pályázati projekt és az  1–5999 STÉ-vel rendelkező
gazdaság fejlesztésére irányuló pályázati projekt esetében:
a) tanyai lakóépület felújítására a  pályázatban foglalt támogatott összköltség legfeljebb 50%-áig – villamos
energiához, ivóvízhez, valamint szennyvíz-kezeléshez és -elhelyezéshez kapcsolódó fejlesztések kivételével,
b) gazdálkodási célú épületek felújítására, építésére,
c) gazdálkodást segítő gépek, eszközök fejlesztésére, beszerzésére,
d) karám, kerítés létesítésére, felújítására,
e) növényi- és állati szaporító anyag vásárlására, beszerzésére,
f ) állatállomány kialakítására, bővítésére,
g) a  tanyán, a  tanyagazdaságban előállított mezőgazdasági, élelmiszeripari és kézműves (népi iparművészeti
termék, népi kézműves termék, kézműves háziipari termék, kézműves élelmiszer) termék első eladásához
szükséges, a  gazdaságon belül történő előkészítő tevékenységet biztosító, feldolgozó kapacitások
létesítésére, fejlesztésére, villamos energiához, ivóvízhez, valamint szennyvíz-kezeléshez és -elhelyezéshez
kapcsolódó fejlesztések kivételével,
h) mezőgazdasági termelést és élelmiszer-előállítást megalapozó mérésekre, vizsgálatokra és azok
értékeléséhez kapcsolódó szolgáltatásokra,
i) tanyák energetikai megújítására, villamos energia fejlesztések kivételével,
j) tanyai lakó- és vagyonbiztonsági eszközök, rendszerek, valamint a  biztonságot fokozó kommunikációs
eszközök beszerzésére, telepítésére.
 (4) A 3. célterület keretében az alábbi célokra igényelhető támogatás:
a) tanyai lakóépület felújítására, kivéve a  villamos energiához, ivóvízhez, valamint szennyvíz-kezeléshez és
-elhelyezéshez kapcsolódó fejlesztéseket,
b) tanyai lakó- és vagyonbiztonsági eszközök, rendszerek, valamint a  biztonságot fokozó kommunikációs
eszközök beszerzésére, telepítésére.
(5) A  (3)  bekezdésben meghatározott célokra nyújtott támogatás mezőgazdasági csekély összegű támogatásnak
minősül.
3. A támogatás igénybevételének feltételei 3. § (1) Az 1. célterületre irányuló fejlesztés esetén pályázat benyújtására jogosult:
a) a  2.  § (2)  bekezdés a)  pont aa)  alpontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén az  alföldi tanyás
térségben található olyan települési önkormányzatok, önkormányzati társulások, egyházi jogi személyek,
amelyek tanyagondnoki szolgálatot működtetnek;
b) a  2.  § (2)  bekezdés a)  pont ab)  alpontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén az  alföldi tanyás
térségben működő tanyagondnoki szolgálatokat összefogó civil szervezetek;
c) a  2.  § (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott célra irányuló fejlesztés esetén az  alföldi tanyás térségben
található települési önkormányzatok, önkormányzati társulások, egyházi jogi személyek, valamint az  alföldi
tanyás térség településein székhellyel rendelkező és ott működő nonprofit szervezetek.
(2) A 2. célterületre irányuló fejlesztés esetén pályázat benyújtására az a természetes személy, őstermelő vagy egyéni
vállalkozó jogosult, aki a  tanyás térségben található települések valamelyikén e  rendelet hatálybalépésétől
kezdődően életvitelszerűen – az  ingatlan-nyilvántartás szerint – a  saját vagy a  Polgári Törvénykönyvről szóló
2013.  évi V. törvény 8:1.  § (1)  bekezdés 1.  pontja szerinti közeli hozzátartozó vagy a  családi gazdaság valamely
tagjának tulajdonában lévő, illetve a fejlesztés helyszínéül szolgáló gazdaság részét képező tanyán mint lakóhelyén,
vagy a  lakóhelyével azonos településhez tartozó, a  fejlesztés helyszínéül szolgáló gazdaság részét képező tanyán
mint tartózkodási helyén él.
(3) A  3. célterületre irányuló fejlesztés esetén pályázat benyújtására az  a  természetes személy jogosult, aki
a  tanyás térségben található települések valamelyikén e  rendelet hatálybalépése előtti időponttól kezdődően
életvitelszerűen – az  ingatlan-nyilvántartás szerint – a saját, a házastársa, testvére, valamely egyeneságbeli rokona
vagy a  családi gazdaság valamely tagjának tulajdonában lévő, illetve a  fejlesztés helyszínéül szolgáló gazdaság
részét képező tanyán mint lakóhelyén, vagy a  lakóhelyével azonos településhez tartozó, a  fejlesztés helyszínéül
szolgáló gazdaság részét képező tanyán mint tartózkodási helyén él.
(4) A 2. és a 3. célterületre irányuló fejlesztés esetén a támogatás igénybevételének további feltétele, hogy a fejlesztés
tárgyát képező ingatlan tulajdoni lapján ne szerepeljen végrehajtási jog bejegyzés.
(5) A támogatás igénybevételének további feltétele, hogy
a) a  pályázó legkésőbb a  pályázat benyújtásáig a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati
támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény
(a továbbiakban: 2007. évi XVII. törvény) szerinti nyilvántartásba vételi kötelezettségének eleget tegyen, vagy
igazolja, hogy kérelmezte nyilvántartásba vételét a  Magyar Államkincstár (a  továbbiakban: Kincstár) által
vezetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe,
b) a  pályázó megfelel az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 50.  §
(1) bekezdésében meghatározott feltételeknek,
c) a 2. célterület esetében a pályázó nyilatkozik
ca) a  pályázat benyújtását megelőző kettő és a  folyamatban lévő üzleti évben saját jogon, illetve
amennyiben egy és ugyanazon vállalkozásnak minősül más vállalkozással, úgy az egy és ugyanazon
vállalkozás jogán kapott valamennyi, az  1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó
csekély összegű támogatás euróban kifejezett összegéről, a támogatóról, a támogatási vagy egyéb
szerződés számáról és a támogatástartalomról szóló határozat számáról,
cb) a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11/A. §-ában foglaltakról.
4. § (1) A támogatás igénybevételére az a 3. §-ban foglalt feltételeknek megfelelő pályázó jogosult,
a) akinek az  esetében a  pályázatban foglalt adatok, információk és dokumentumok teljes körűek, valósak és
hitelesek, valamint nyilatkozik arról, hogy az  adott támogatott tevékenységre támogatási igényt korábban
vagy egyidejűleg mikor és hol nyújtott be,
b) aki nem áll jogerős végzéssel elrendelt végelszámolás vagy felszámolás alatt, ellene jogerős végzéssel
elrendelt csődeljárás vagy egyéb, a  megszüntetésére irányuló, jogszabályban meghatározott eljárás nincs
folyamatban,
c) akinek a saját forrás rendelkezésére áll és azt hitelt érdemlően igazolja,
d) akinek nem áll fenn harmadik személy irányában olyan kötelezettsége, amely a  költségvetési támogatás
céljának megvalósulását meghiúsíthatja,
e) aki nyilatkozik arról, hogy a költségvetési támogatás tekintetében adólevonási joggal rendelkezik-e,
f ) aki a pályázat benyújtásakor rendelkezik az engedélyezési eljárás megindítását igazoló dokumentummal, és
aki a támogatói okirat hatálybalépésekor rendelkezik a támogatott tevékenység megvalósításához szükséges
hatósági engedélyekkel, amennyiben a támogatott tevékenység hatósági engedélyhez kötött,
g) akinek a  támogatói okirat hatálybalépésekor nincs adók módjára behajtandó köztartozása, illetve lejárt
esedékességű adótartozása, kivéve, ha az  adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést
engedélyezett és azt a vonatkozó döntés hitelesített másolatával igazolja,
h) akinek a támogatói okirat hatálybalépésekor nincs költségvetési támogatás jogosulatlan igénybevétele miatt
jogerős döntéssel megállapított köztartozása,
i) aki a támogatói okirat hatálybalépésekor, természetes személy esetén nem áll gazdálkodási tevékenységével
összefüggő végrehajtási eljárás alatt, illetve a  helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló
1996. évi XXV. törvény hatálya alá tartozó pályázó esetén nem áll adósságrendezési eljárás alatt,
j) aki a  támogatás tárgyának, a  támogatás összegének, a  fejlesztés megvalósítási helyének és időpontjának
nyilvánosságra hozatalához hozzájárul,
k) aki a  pályázatában, valamint a  támogatói okiratban feltüntetett adatainak kezeléséhez, valamint adatainak
monitoring tevékenység során történő kezeléséhez hozzájárul,
l) aki nyilatkozik arról, hogy a  támogató által előírt biztosítékokat a  költségvetési támogatás folyósítását
megelőzően rendelkezésre bocsátja,
m) aki – önkormányzati, helyi önkormányzati társulás, civil szervezet vagy egyházi jogi személy esetében –
nyilatkozik arról, hogy a  Központi Állami Beruházás Ellenőrzési Rendszer által igényelt adatszolgáltatási
kötelezettségének eleget tesz, és
n) aki az  a)–m)  pontban foglaltakról a  pályázatában nyilatkozik, amelynek elmaradása esetén a  felhívásban
megjelölt nyilatkozatokat, az ott megjelölt határidőben, hiánypótlás keretében benyújthatja.
(2) A 2. célterületre irányuló támogatásigénylés esetén a támogatás igénybevételének – az (1) bekezdésben foglaltakon
túl – további feltétele, hogy
a) a pályázó megfeleljen a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11/A. §-ában foglalt követelményeknek, és
b) ha az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és
az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet alapján az  Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott
Vidékfejlesztési Programból egyösszegű átalánytámogatásban részesül, akkor a  Tanyafejlesztési Program
keretében olyan fejlesztéseket valósíthat meg, amelyek nem szerepelnek a  Vidékfejlesztési Program
pályázatához csatolt üzleti tervben, és erről a pályázatában nyilatkozik.
5. § A 4. §-ban foglalt feltételek teljesítése esetén sem jogosult támogatás igénybevételére az a pályázó, aki a pályázat
benyújtását megelőző három naptári éven belül az államháztartás valamely alrendszeréből támogatásban részesült,
és a  támogatói okirat rendelkezéseit, feltételeit megszegte, a  támogatói okiratban foglalt kötelezettségét nem
teljesítette, kivéve az elháríthatatlan külső ok (vis maior) esetén alkalmazandó egyes szabályokról és a vis maiorral
összefüggő egyes miniszteri rendeletek módosításáról szóló 94/2015. (XII. 23.) FM rendelet szerinti vis maior esetét.
4. A támogatás forrása és mértéke 6. § (1) A  támogatás forrása Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény 1.  melléklet
XII.  Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 3. Agrár célelőirányzatok alcím,
5. Tanyafejlesztési Program jogcímcsoport céljai részére megállapított keretösszeg.
(2) A 2. célterületre igénybe vehető támogatás összegét a pályázati felhívás, illetve a  felhívás kihirdetése hónapjának
első napján érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett forint/euró átváltási árfolyam alapján kell euróban is
meghatározni.
(3) Az 1–3. célterület egyes céljaira igénybe vehető támogatás legmagasabb összege nem haladhatja meg a pályázati
felhívásban közzétett mértéket.
(4) Az igényelhető támogatás mértéke
a) az  1. célterület esetében az  összes jogosult, elszámolható költség – a  támogatási keret lekötésének
mértékétől vagy a  pályázó által az  előírtnál nagyobb arányú saját forrás vállalásától függően – a  2.  §
(2) bekezdés a) pontjában, illetve b) pontjában meghatározott célok esetében legfeljebb 90%-a;
b) a 2. célterület esetében az összes jogosult, elszámolható költség – a támogatási keret lekötésének mértékétől
vagy a pályázó által az előírtnál nagyobb arányú saját forrás vállalásától függően – a pályázat benyújtásának
időpontjában 40. életévét betöltött pályázó esetében legfeljebb 75%-a, a  pályázat benyújtásának
időpontjában 40. életévét be nem töltött pályázó esetében legfeljebb 90%-a, de mindösszesen legfeljebb
a pályázó, illetve a pályázó és a vele egy és ugyanazon vállalkozás vagy vállalkozások részére rendelkezésre
álló szabad csekély összegű támogatási keretnek megfelelő forintösszeg,
c) a 3. célterület esetében az összes jogosult, elszámolható költség – a támogatási keret lekötésének mértékétől
vagy a pályázó által az előírtnál nagyobb arányú saját forrás vállalásától függően – legfeljebb 75%-a.
(5) A  támogatás csak abban az  esetben igényelhető az  általános forgalmi adó (a  továbbiakban: ÁFA) összegét
is tartalmazó fejlesztési összköltség alapján, ha a  pályázónak a  támogatásból megvalósított cél kapcsán
ÁFA visszaigénylési joga nincs.
5. A pályázat benyújtása 7. § (1) Az  1., 2. és 3. célterületre vonatkozóan külön pályázati felhívások készülnek, amelyeket az  agrárpolitikáért
felelős miniszter (a  továbbiakban: miniszter) jóváhagyását követően, a  miniszter által vezetett minisztérium
(a  továbbiakban: minisztérium) a  kormányzati portálon, valamint a  Herman Ottó Intézet Nonprofit Kft.
(a továbbiakban: Közreműködő szerv) a saját honlapján e rendelet hatálybalépését követő kilencven naptári napon
belül tesz közzé.
(2) A pályázatokat az elektronikus felületen kitöltött pályázati adatlapon a pályázati felhívásban megadott határidőig
és módon – az abban előírt tartalommal és mellékletekkel – a Közreműködő szervhez egy eredeti és egy másolati
példányban kell benyújtani.
(3) Az 1. célterület kivételével egy tanya fejlesztésére csak egy pályázat nyújtható be.
 (4) Egy pályázó a 2. vagy 3. célterület vonatkozásában kizárólag egy pályázatot nyújthat be, míg az 1. célterületen belül
célonként egy pályázat nyújtható be, amelynek módját a hozzá kapcsolódó pályázati felhívás tartalmazza.
 (5) A  Közreműködő szerv a  formai szempontból hiányosan benyújtott pályázat esetén – a  pályázati felhívásban
meghatározott hiánypótoltatható mellékletek tekintetében – a  pályázat beérkezését követő hatvan naptári
napon belül a  hiányok megjelölésével, egy alkalommal, öt munkanap határidő kitűzésével hiánypótlásra szólítja
fel a  pályázót és egyben figyelmezteti, hogy ha a  hiánypótlást a  kitűzött határidőn belül nem vagy ismételten
hiányosan nyújtja be, a pályázat elutasításra kerül.
6. A pályázat elbírálása 8. § (1) A miniszter a pályázatokra vonatkozó döntésének előkészítése érdekében véleményezési jogosultsággal rendelkező,
szakértőkből álló Bíráló Bizottságot hoz létre. A  Bíráló Bizottság tagjait a  miniszter kéri fel. A  Bíráló Bizottság
az ügyrendjét maga határozza meg.
(2) A pályázatok értékelését
a) az 1. célterület esetében az 1. mellékletben,
b) a  2. célterület keretében benyújtott, 0 STÉ-vel rendelkező, induló gazdaság fejlesztésére irányuló pályázat
esetében a 2. mellékletben,
c) a  2. célterület keretében benyújtott, 1–5999 STÉ közötti gazdaság fejlesztésére irányuló pályázat esetében
a 3. mellékletben,
d) a 3. célterület esetében a 4. mellékletben
meghatározott pontozási rendszer szerint a  Közreműködő szerv végzi, amely az  értékelésről tájékoztatja a  Bíráló
Bizottságot.
(3) A Közreműködő szerv a 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11. § (9) bekezdésében foglaltak alapján a szükséges adatok
beszerzése érdekében a  pályázatok beérkezését követő tizenöt naptári napon belül a  Kincstár részére továbbítja
a pályázó alábbi adatait:
a) a pályázó neve, születési neve,
b) a pályázó lakóhelye vagy székhelye,
c) a pályázó adószáma és adóazonosító jele,
d) a pályázó ügyfél-azonosítója.
(4) A  Kincstár – a  pályázó hozzájárulása alapján – a  pályázó és a  vele egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő
vállalkozás részére a  Kincstár által működtetett, a  2007. évi XVII. törvény 26.  § (1)  bekezdésének f )  pontja szerinti
nyilvántartási rendszerében rendelkezésre álló szabad csekély összegű támogatási keretről – a (3) bekezdés szerinti,
hiánytalan adatok kézhezvételétől számított öt naptári napon belül – tájékoztatja a  Közreműködő szervet és
a minisztériumot.
(5) A Bíráló Bizottság – a Közreműködő szerv (2) bekezdés szerinti értékelése alapján – a pályázatok között rangsort állít
fel, és támogatási javaslatot tesz a miniszter részére.
(6) A  támogatásra vonatkozó döntést a  Bíráló Bizottság javaslata alapján és bevonásával a  miniszter hozza meg, és
a döntéséről értesíti a Közreműködő szervet.
(7) A  pályázatokat a  pályázati felhívásokban meghatározott határidőn belül kell elbírálni. A  támogatási döntés
az  igényeltnél alacsonyabb mértékű támogatás megítélésére is vonatkozhat. Az  igényeltnél alacsonyabb mértékű
támogatás megítélése esetén – pályázati céltól függően – a  pályázó a  pályázat szakmai tartalmát az  igényelt és
az odaítélt támogatás különbségének összegével csökkentheti.
(8) Ha a  támogatásban részesült ügyfélnek a  támogatásból megvalósított fejlesztés kapcsán ÁFA visszaigénylési joga
nincs, akkor a támogatás alapjának kiszámítása a bruttó költségek alapján történik.
(9) A támogatási döntésről – annak meghozatalát követő tíz naptári napon belül – a Közreműködő szerv írásban értesíti
az érintett ügyfeleket.
(10) A  nyertes pályázók névsorát, egyedi azonosítószámát, az  elnyert támogatás összegét és a  célterületének
megnevezését a  miniszter a  kormányzati portálon – a  Közreműködő szerv a  saját honlapján – a  döntést követő
tíz naptári napon belül közzéteszi, és ezzel egyidejűleg értesítést küld a Kincstár részére az alábbi adattartalommal:
a) a támogatásban részesülő ügyfél neve, születési neve,
b) a támogatásban részesülő ügyfél lakóhelye vagy székhelye,
c) a támogatásban részesülő ügyfél adószáma és adóazonosító jele,
d) a támogatásban részesülő ügyfél ügyfél-azonosítója,
e) a támogatási cél vagy célok megnevezése,
f ) a  támogatásban részesülő ügyfél részére támogatási célonként megítélt támogatás forintban és euróban
meghatározott összege,
g) a támogatási döntésszám,
h) a támogatási döntés meghozatalának időpontja,
i) a támogatásban részesülő ügyfél nyilatkozata szerint kapott valamennyi, az 1407/2013/EU bizottsági rendelet
hatálya alá tartozó csekély összegű támogatás euróban kifejezett összege.
9. § (1) A  támogatási döntésről szóló értesítés pályázó által történő kézhezvételét követő harminc naptári napon belül
a miniszter a nyertes pályázónak támogatói okiratot küld, amelyben meghatározza a támogatás igénybevételének
és felhasználásának részletes feltételeit. A  támogatói okiratban meghatározott határidők a  nyertes pályázó
vagy a  támogatásban részesülő ügyfél kérelme alapján egy alkalommal, legfeljebb harminc naptári nappal
meghosszabbíthatóak.
(2) A  pályázati felhívásban előírt feltételeket, valamint a  pályázatnak a  támogatási döntés alapján elfogadott részét
a  támogatói okiratban foglaltak szerinti megvalósítási határidőn belül, de legkésőbb 2019. december 31-ig kell
teljesíteni.
7. Támogatási előleg 10. § (1) A megítélt támogatás legfeljebb 75%-os mértékéig – a támogatói okiratban rögzített feltételek szerint – támogatási
előleg nyújtható.
(2) Az  elnyert támogatás előleg feletti része csak az  előleggel történő teljes, elfogadott elszámolás és a  fejlesztés
megvalósulását követően benyújtott elszámolás elfogadása után folyósítható.
(3) Ha a  támogatásra jogosult ügyfél a  támogatási előleg felhasználásával egyidejűleg a  teljes támogatási tartalmat
megvalósította, akkor a támogatási előleggel történő elszámolás során a teljes támogatási összeggel is egyidejűleg
elszámolhat.
(4) Előlegfizetés esetén a Közreműködő szerv előlegfizetési utasítást küld a Kincstár és a minisztérium részére az alábbi
adattartalommal:
a) a nyertes pályázó neve, születési neve,
b) a nyertes pályázó lakóhelye vagy székhelye,
c) a nyertes pályázó adószáma és adóazonosító jele,
d) a nyertes pályázó ügyfél-azonosítója,
e) a nyertes pályázóval kötött támogatói okirat száma,
f ) a támogatási cél vagy célok megnevezése,
g) a  nyertes pályázó részére támogatási célonként összesen megállapított támogatás forintban és euróban
meghatározott összege, valamint
h) a megállapított támogatásból támogatási célonként kifizetendő előleg forintban és euróban meghatározott
összege.
 (5) A  Kincstár – a  2007. évi XVII. törvény 60.  §-ában foglaltakra is figyelemmel – a  kifizetési utasítás kézhezvételétől
számított harminc naptári napon belül, de legkésőbb a  forrás rendelkezésre állását követő tizenöt naptári napon
belül gondoskodik az  előleg – a  nyertes pályázó Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe
bejelentett fizetési számlaszámára történő – átutalásáról.
8. A támogatás elszámolása és kifizetése 11. § (1) A támogatás tekintetében azon költségek számolhatók el, amelyek
a) a támogatott fejlesztés megvalósításához nélkülözhetetlenek, ahhoz közvetlenül kapcsolódnak és a pályázat
összeállításakor a  pályázó azokat, mint költségelemeket szerepeltette a  pályázati adatlapján, valamint azok
összhangban vannak a számviteli törvénnyel;
b) a  nyertes pályázónál ténylegesen felmerült költségként keletkeznek, és amelyek teljesülése számviteli
bizonylattal igazolható és ellenőrizhető;
c) a fejlesztés előkészítésében és megvalósításában részt vevők, kizárólag a fejlesztés előkészítési és megvalósítási
feladatait ellátók munkájához kapcsolódó, személyi jellegű költségek (munkabér és annak járulékai, utazási
költségek), valamint az ezen munka során igénybe vett anyagi jellegű ráfordítások és anyagköltségek, amelyek
a  munkaidejükben – munka-, vállalkozói vagy megbízási szerződéssel, munkaköri leírással, munkaidőnyilvántartással, bérkartonnal és számviteli bizonylattal alátámasztva és igazolt módon – keletkeztek;
d) e  rendelet hatálybalépésének napjától a  fejlesztés befejezésének a  támogatói okiratban foglalt időpontjáig
keletkeztek.
(2) Az  (1)  bekezdés d)  pontja alól kivételt képeznek – a  megítélt támogatási összeg legfeljebb 10%-a erejéig –
a fejlesztés előkészítésében részt vevők, kizárólag a fejlesztés előkészítési feladatait ellátók munkájához kapcsolódó,
személyi jellegű költségek (munkabér és annak járulékai, utazási költségek), valamint az  ezen munka során
igénybe vett anyagi jellegű ráfordítások és anyagköltségek, amelyek a munkaidejükben – munka- vagy megbízási
szerződéssel, munkaköri leírással, munkaidő-nyilvántartással, bérkartonnal és számviteli bizonylattal alátámasztva
és igazolt módon – 2018. január 1. napjától, e rendelet hatálybalépéséig keletkeztek.
12. § (1) A  támogatásban részesült ügyfélnek a  pénzügyi és szakmai elszámolást legkésőbb a  fejlesztésnek a  támogatói
okiratban foglalt befejezési időpontját követő tizenöt naptári napon belül kell benyújtania a  Közreműködő
szervhez. Az  elszámoláshoz mellékelni kell a  támogatásban részesült ügyfél saját nevére szóló, a  támogatási
összeg elszámolható kiadásra irányuló felhasználását és pénzügyi teljesítését igazoló számviteli bizonylatainak és
az azokhoz kapcsolódó mellékleteknek egy, az eredetivel mindenben megegyező másolati példányát, az azokhoz
kapcsolódó – pályázat esetében a pályázati felhívásokban is közzétett – számlaösszesítő nyomtatványt és szakmai
beszámolót, valamint fotódokumentációt. Az elszámoláshoz szükséges eredeti számlákat a támogatásban részesült
ügyfélnek záradékolnia kell, amelynek tartalmaznia kell a  támogatói okirat számát. Az  elszámolás elmulasztása
esetén – hiánypótlási felhívás kibocsátását követően – az  intézkedésben való jogosulatlan részvételre vonatkozó
szabályokat kell alkalmazni.
(2) A  Közreműködő szerv a  jogosultságot a  támogatásban részesült ügyfél által benyújtott számlák, bizonylatok és
dokumentumok alapján ellenőrzi.
(3) Amennyiben az (1) és (2) bekezdés szerinti ellenőrzés alapján szükséges, a Közreműködő szerv hiánypótlásra szólítja
fel a pályázót.
(4) A Közreműködő szerv dönt a kifizetésről. Ha a támogatásban részesült ügyfél a  részére teljesített előleggel történő
elszámolási kötelezettségének – a  Közreműködő szerv által tett egyszeri hiánypótlási felhívás ellenére – nem tett
eleget, abban az esetben a Közreműködő szerv értesíti a minisztert, aki dönt az ügyfél visszafizetési kötelezettségéről.
(5) A  támogatás kifizetése jogosultságának megállapításakor a  Közreműködő szerv a  támogatói okiratra hivatkozva
– a  döntéshozatalt követő nyolc naptári napon belül – értesítést küld az  elfogadott elszámolásokról a  Kincstár és
a miniszter részére az alábbi adattartalommal:
a) a nyertes pályázó neve, születési neve,
b) a nyertes pályázó lakóhelye vagy székhelye,
c) a nyertes pályázó adószáma és adóazonosító jele,
d) a nyertes pályázó ügyfél-azonosítója,
e) a nyertes pályázóval kötött támogatói okirat iktatószáma,
f ) a támogatási cél vagy célok megnevezése,
g) a nyertes pályázó részére támogatási célonként kifizetendő támogatás és az előlegként folyósított támogatás
összege, valamint
h) az összesen megállapított támogatásból az elszámolások alapján jogos, kifizetendő támogatás forintban és
euróban meghatározott összege.
 (6) A 2. § (3) bekezdésében meghatározott célra irányuló fejlesztés támogatása esetén a támogatói okiratba bele kell
foglalni a támogatás összegéről és annak mezőgazdasági csekély összegű jellegéről szóló tájékoztatást. A támogatói
okiratban utalni kell az  1408/2013/EU bizottsági rendelet címére, az  Európai Unió Hivatalos Lapjában való
kihirdetése napjára, továbbá meg kell határozni a támogatás összegét támogatástartalomban (euróban) kifejezve.
(7) A  Kincstár – a  2007. évi XVII. törvény 60.  §-ában foglaltakra is figyelemmel – legkésőbb a  forrás rendelkezésre
állását követő tizenöt naptári napon belül gondoskodik a  támogatásnak a  támogatásban részesült ügyfél
Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe bejelentett, a  támogatói okiratban feltüntetett fizetési
számlaszámára történő átutalásáról.
9. A támogatás nyilvántartása, ellenőrzése és adatszolgáltatás 13. § (1) A támogatásban részesült pályázók kötelesek az e rendelet alapján nyújtott támogatással megvalósított fejlesztések
fenntartási időszaka alatt a  nyomon követéshez szükséges adatokat a  minisztérium és a  Közreműködő szerv
rendelkezésére bocsátani. Az a pályázó, aki ezen adatszolgáltatási kötelezettségének az ismételt felszólítás ellenére
sem tesz eleget, az  a  következő években a  Tanyafejlesztési Program keretében pályázat benyújtására addig
nem jogosult, ameddig mulasztását nem pótolta. A  mulasztás valamely, a  következő években a  Tanyafejlesztési
Programra benyújtott pályázat beküldésével egyidejűleg pótolható.
(2) Az e rendelet szerinti intézkedésekkel összefüggő ellenőrzéseket a Közreműködő szerv végzi. A Közreműködő szerv
a támogatott pályázatok 10%-át 2020. május 31-ig a megvalósulás helyszínén is köteles ellenőrizni.
(3) A feleknek a támogatáshoz kapcsolódó iratokat az odaítélést követő tíz évig meg kell őrizniük, és a támogató ilyen
irányú felhívása esetén a támogatott köteles azokat bemutatni az ellenőrzésre jogosult szerveknek.
(4) Intézkedésben való jogosulatlan részvétel esetén a  Közreműködő Szerv tájékoztatja a  minisztert, aki határozattal
dönt a visszafizetési kötelezettségről.
(5) Az  intézkedésben való jogosulatlan részvétel megállapítása esetén – a visszafizetés elrendeléséről szóló határozat
alapján – a Közreműködő szerv az alábbi adatok megküldésével tájékoztatja a Kincstárt:
a) a támogatásban részesülő ügyfél neve, születési neve,
b) a támogatásban részesülő ügyfél lakóhelye vagy székhelye,
c) a támogatásban részesülő ügyfél ügyfél-azonosítója,
d) a támogatásban részesülő ügyfél adószáma és adóazonosító jele,
e) a jogosulatlan igénybevételről szóló határozat iktatószáma és kelte,
f ) a támogatási cél vagy célok megnevezése,
g) a  támogatásban részesülő ügyféltől támogatási célonként visszakövetelendő támogatás forintban és
euróban meghatározott összege,
h) a  2007. évi XVII. törvény 69.  § (5)  bekezdésének megfelelően számított kamat forintban meghatározott
összege. (6) Az  intézkedésben való jogosulatlan részvétel megállapítása esetén az  ügyfél legfeljebb öt évre kizárható
a Tanyafejlesztési Program keretében nyújtott támogatások igénybevételéből.
10. A csekély összegű támogatásokra vonatkozó egyéb rendelkezések
14. § (1) A 2. célterület keretében nyújtott támogatás mezőgazdasági csekély összegű támogatásnak minősül. Az 1408/2013/EU
bizottsági rendelet 2.  cikk (2)  bekezdése szerinti egy és ugyanazon vállalkozás részére bármely három pénzügyi
év időszakában Magyarországon az  1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatás összege nem
haladhatja meg a 15 000 eurós keretösszegből a vállalkozás rendelkezésére álló szabad csekély összegű támogatási
keret bruttó támogatástartalmának megfelelő forintösszeget.
(2) Az 1408/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatás kizárólag átlátható formában nyújtható.
 (3) Nem nyújtható mezőgazdasági csekély összegű támogatásként
a) olyan támogatás, amelynek összege a  piacon forgalmazott termékek ára vagy mennyisége alapján kerül
rögzítésre,
b) harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységekhez nyújtott
támogatás, nevezetesen az  exportált mennyiségekhez, az  értékesítési hálózat kialakításához és
működtetéséhez vagy az  exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz
közvetlenül kapcsolódó támogatás,
c) importáruval szemben belföldi áru használatához kötött támogatás.
15. § (1) Az  1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján mezőgazdasági csekély összegű támogatás nyújtása esetén,
a  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint az  1407/2013/EU bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó egy vagy több ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében
a  mezőgazdasági termelőágazatra tekintettel az  1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások
az  1407/2013/EU bizottsági rendelet 3.  cikk (2)  bekezdésében rögzített alkalmazandó felső határig halmozhatók
az  utóbbi tevékenységre vagy tevékenységekre tekintettel nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve,
hogy az  érintett tagállam megfelelő eszközökkel – úgymint a  tevékenységek szétválasztása vagy a  költségek
megkülönböztetése révén – biztosítja, hogy az  elsődleges mezőgazdasági termelőtevékenység ne részesüljön
az 1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott csekély összegű támogatásban.
(2) A  mezőgazdasági csekély összegű támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vagy azonos
kockázatfinanszírozási célú intézkedés vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha a támogatások halmozása
túllépi bármely csoportmentességi rendeletben vagy az  Európai Bizottság által elfogadott határozatban
meghatározott maximális intenzitást vagy összeget. A  nem konkrét elszámolható költségekre nyújtott vagy
azokhoz hozzá nem rendelhető csekély összegű támogatás halmozható más, az Európai Bizottság által elfogadott
csoportmentességi rendelet vagy határozat alapján nyújtott állami támogatással.
(3) A  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint a  halászati és akvakultúra
ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében a  mezőgazdasági termelő ágazatra tekintettel
az  1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások a  717/2014/EU bizottsági rendelet 3.  cikk
(2)  bekezdésében rögzített felső határig halmozhatók az  utóbbi tevékenységekre tekintettel a  717/2014/EU
bizottsági rendelettel összhangban nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve, ha biztosítva van, hogy
az  elsődleges mezőgazdasági termelési tevékenység ne részesüljön a  717/2014/EU bizottsági rendelet alapján
nyújtott csekély összegű támogatásban.
(4) A  csekély összegű támogatást nyújtó a  37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11.  § (8)  bekezdésében meghatározott
feltételek teljesülését a  Kincstár által a  2007. évi XVII. törvény alapján vezetett mezőgazdasági csekély összegű
támogatások nyilvántartási rendszere alapján ellenőrzi.
11. Záró rendelkezések 16. § Ez a rendelet a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
17. § E rendelet 2.  § (3)  bekezdésében meghatározott támogatás az  1408/2013/EU bizottsági rendelet (HL L 352.,
2013.12.24., 9. o.) hatálya alá tartozik.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter