text:
218/2011. (X. 19.) Korm. rendelete a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól.
A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a közbeszerzésekről szóló 2011. évi
CVIII. törvény 182. § (1) bekezdés 12. pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Alapelvek 1. § (1) A beszerzési eljárásban biztosítani kell a minősített adat, az alapvető biztonsági érdek, valamint a nemzetbiztonsági
érdek védelmét, illetve a különleges biztonsági intézkedés érvényesítését.
(2) A beszerzési eljárásban az ajánlatkérő köteles biztosítani, a gazdasági szereplő pedig tiszteletben tartani a verseny
tisztaságát és átláthatóságát. (3) A beszerzési eljárásban a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 2. §
(2)–(6) bekezdésében foglalt alapelvek szerint kell eljárni. (4) A minősített adatokat tartalmazó beszerzések esetében a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény
(a továbbiakban: Mavtv.) 2. §-ában foglalt alapelvek szerint kell eljárni.
(5) A beszerzési eljárás során figyelembe kell venni az ajánlatkérő szükségleteit az áru egész életciklusa – úgymint
a kutatás és fejlesztés, az ipari fejlesztés, a gyártás, a javítás, a modernizálás, a módosítás, a karbantartás, a logisztika,
a képzés, a tesztelés, a visszavonás és a használatból való kivonás – alatt.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. ajánlatkérő: a Kbt. 6. § (1) bekezdésében meghatározottak;
2. ajánlattevő: a Kbt. 4. § 1. pontjában meghatározottak;
3. alvállalkozó: a Kbt. 4. § 2. pontjában meghatározottak;
4. az ország alapvető biztonsági érdekével kapcsolatos beszerzés: a Kbt. 4. § 3. pontjában meghatározottak;
5. beszerzési eljárás: az e rendeletben meghatározott eljárások;
6. cégellenőrzés: a hatáskörrel rendelkező nemzetbiztonsági szolgálat által végzett ellenőrzés, melynek célja annak
vizsgálata, hogy a gazdasági szereplő bevonása a beszerzési eljárásba jelent-e nemzetbiztonsági kockázatot,
továbbá a gazdasági szereplő megfelel-e a beszerzési eljárásban való részvétel általános, pénzügyi és gazdasági
alkalmassági, valamint a jogszerű működésre irányuló általános feltételeknek;
7. CPV nomenklatúra (közös közbeszerzési szójegyzék): a 2195/2002/EK rendelettel elfogadott, közbeszerzési
szerződésekre alkalmazandó, az egyéb létező nómenklatúráknak való megfelelést biztosító
referencia-nómenklatúra; 8. elektronikus árlejtés: a Kbt. 4. § 5. pontjában meghatározottak;
9. elektronikus út: a Kbt. 4. § 6. pontjában meghatározottak;
10. előzetes minősítés: a gazdasági szereplő nemzetbiztonsági szempontból történő előzetes átfogó vizsgálata
a jegyzékre való felkerülés céljából; 11. európai műszaki tanúsítvány: valamely termék meghatározott rendeltetésre való alkalmasságának kedvező
műszaki elbírálása, amely az építési beruházási munkákra vonatkozó alapvető követelményeknek a termék belső
tulajdonságai és a meghatározott üzembe helyezési és használati feltételek szerinti teljesítésén alapul, amit
a tagállam által e célra kijelölt tanúsító szerv bocsát ki;
12. gazdasági szereplő: a Kbt. 4. § 9. pontjában meghatározottak;
13. hírszerző és elhárító tevékenység: a nemzetbiztonsági szolgálatoknak a nemzetbiztonsági érdek érvényesítése
céljából a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvényben (a továbbiakban: Nbtv.)
meghatározott feladataik teljesítése során, a nyílt és titkos információgyűjtés eszközeivel folytatott tevékenysége;
14. írásbeli konzultáció: keretmegállapodásos eljárásban folytatható írásbeli egyeztetés az e rendelet 1. mellékletében
meghatározott feltételek összességéről; 15. jegyzék: az Alkotmányvédelmi Hivatal (a továbbiakban: AH) által vezetett, a beszerzési eljárásokra való meghívásra
alkalmas gazdasági szereplők listája; 16. kutatás és fejlesztés: alap- és alkalmazott kutatásokat, valamint kísérleti fejlesztéseket magában foglaló minden
olyan tevékenység, ahol az utóbbi tevékenység technológiai prototípusok – azaz valamely új koncepció vagy
technológia teljesítményének a releváns vagy reprezentatív környezetben történő bemutatására szolgáló
eszköz – megvalósítására is kiterjed; 17. különösen érzékeny beszerzés: a határvédelemmel kapcsolatos, a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni
küzdelemmel összefüggő, a rejtjeltevékenységre vonatkozó, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vagy
rendvédelmi szervek által végzett titkos információgyűjtő, illetve titkos adatszerző tevékenységgel közvetlenül
összefüggő beszerzések; 18. különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzés: olyan beszerzés, amely tárgyának előállításánál, szállításánál,
az előállításhoz szükséges alapanyagok és termékek szállításánál vagy felhasználásánál hatóság vagy jogszabály
alapvető biztonsági érdekből vagy nemzetbiztonsági érdekből különleges követelményt ír elő, illetve amelynél az
általánostól eltérő, humán erőforrások vagy technikai eszközök alkalmazásával végzett ellenőrzés szükséges;
19. minősített adat: a Mavtv. 3. § 1. pontjában meghatározott adatfajták;
20. nemzetbiztonsági ellenőrzés: az Nbtv. 68. §-ában meghatározott ellenőrzés;
21. nemzetbiztonsági érdek: az Nbtv. 74. §-ának a) pontjában meghatározottak;
22. nemzetbiztonsági szolgálat: az Nbtv. 1. §-ában meghatározott szervek;
23. részvételi dokumentáció: az ajánlatkérő által a meghívásos, a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás
vagy a versenypárbeszéd részvételi szakaszában a megfelelő részvételi jelentkezés benyújtásához elkészített
dokumentum; 24. részvételre jelentkező: a Kbt. 4. § 19. pontjában meghatározottak;
25. szabvány: valamely elismert szabványügyi szervezet által elfogadott, rendszeres vagy folyamatos alkalmazás
céljából kialakított műszaki leírás, amelynek betartása nem kötelező érvényű és amely az európai, nemzeti vagy
nemzetközi szabvány valamelyikének a nemzeti szabványosításról szóló 1995. évi XXVIII. törvényben így
meghatározott fogalomba tartozik; 26. személyellenőrzés: a hatáskörrel rendelkező nemzetbiztonsági szolgálat által az előzetes minősítési kérdőívben
megjelölt személyeknek a külön jogszabály felhatalmazása alapján rendelkezésre álló adatkezelési
rendszerekben történő ellenőrzése abból a célból, hogy az adott személy bevonása az e rendelet szerinti
beszerzési eljárásokba jelent-e nemzetbiztonsági kockázatot; 27. szerződési biztosíték: az ajánlatkérő által meghatározott, a beszerzési szerződést biztosító mellékkötelem, mely
a gazdasági szereplő jegyzékből való törlése esetén történő szerződés megszűnéséből eredő kár megtérülésére
szolgál; 28. válság: a mindennapi élet kárt okozó eseményeinek mértékét egyértelműen túllépő és sok ember életét,
egészségét jelentősen veszélyeztető, a vagyontárgyak értékére jelentős hatást gyakorló vagy a népesség
létfontosságú ellátása érdekében intézkedéseket követelő esemény bekövetkezése vagy bekövetkezésének
veszélye, továbbá a fegyveres konfliktusok és háborúk; 29. védett foglalkoztató: a Kbt. 4. § 23. pontjában meghatározottak.
(2) Ahol a Kbt. hivatkozott rendelkezéseiben közbeszerzési eljárás szerepel, azon e rendelet vonatkozásában beszerzési
eljárást kell érteni. A beszerzési eljárásban nyílt eljárás lefolytatására és többváltozatú ajánlattételre nincs lehetőség,
a Kbt. hivatkozott rendelkezéseiben a nyílt eljárásra, az ajánlati felhívásra és a többváltozatú ajánlatokra vonatkozó
szabályokat figyelmen kívül kell hagyni. 3. Személyi és tárgyi hatály
3. § (1) A rendelet hatálya a Kbt. által ajánlatkérőként meghatározott szervezeteknek a Kbt. 10. § (1) bekezdés b) pontja
szerinti, a közbeszerzési eljárás mindenkori nemzeti értékhatárait elérő vagy azt meghaladó értékű olyan beszerzéseire
terjed ki, amelyek minősített adatot tartalmaznak, alapvető biztonsági, vagy nemzetbiztonsági érdeket érintenek,
vagy különleges biztonsági intézkedést igényelnek. (2) A Kbt. 10. § (1) bekezdés a) pontja szerinti uniós közbeszerzési értékhatárokat (a továbbiakban: uniós értékhatár) elérő
vagy azt meghaladó értékű, az (1) bekezdésben meghatározott beszerzésekre a rendelet hatálya akkor terjed ki, ha
a beszerzésre az Országgyűlés illetékes bizottsága a Kbt. alkalmazását kizáró előzetes döntést hozott.
4. § (1) A rendelet hatálya nem terjed ki
a) a két vagy több tagállam által közösen folytatott, új termék kifejlesztésére irányuló, illetve e termék teljes
életciklusára vagy annak egy részére vonatkozó kutatáson és fejlesztésen alapuló együttműködési program
keretében megkötendő beszerzési szerződésekre, b) a harmadik országokban kiírt beszerzésekre – beleértve a nem katonai célú beszerzéseket is –, amelyek
lefolytatására a haderőknek az Európai Unió területén kívül történő állomásoztatása során kerül sor, ahol
a műveleti igények megkövetelik, hogy e szerződéseket a műveletek körzetében tevékenykedő gazdasági
szereplőkkel kössék meg, c) a biztosítási szolgáltatások kivételével a pénzügyi szolgáltatásokra irányuló beszerzésekre,
d) a Kbt. 9. § (5) bekezdés a) és d)–f) pontjaiban meghatározottakra.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott együttműködési program létrehozása esetén tájékoztatni kell az Európai
Bizottságot a kutatási és fejlesztési kiadások arányáról a program teljes költségéhez képest, a költségmegosztási
megállapodásról és a részes tagállam által eszközölni szándékozott beszerzések arányáról.
(3) Kizárólag a (4) bekezdést kell alkalmazni: a) a Kbt. 9. § (1) bekezdés c) és d) pontjában meghatározott beszerzésekre,
b) a Kbt. 9. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott beszerzésekre, amennyiben a beszerzést a nemzetközi
szervezet a saját céljai érdekében hajtja végre, vagy a beszerzési eljárást a tagállam folytatja le a nemzetközi
szervezet által meghatározott külön eljárási szabályok szerint, c) a magyar állam által egy másik kormányzattal vagy állammal megkötött szerződésekre, amelyeknek tárgya:
ca) minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, illetve nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy különleges
biztonsági intézkedést igénylő felszerelés szállítása, cb) közvetlenül ezekhez a felszerelésekhez kapcsolódó építési beruházások vagy szolgáltatások, vagy
cc) minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, illetve nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy különleges
biztonsági intézkedést igénylő építési beruházások vagy szolgáltatások. (4) A (3) bekezdésben felsorolt esetekben a beszerzés körülményeinek vizsgálata alapján a Kormány – az iparügyekért
felelős miniszter és a belügyminiszter közös előterjesztése alapján – egyedi feltételeket határozhat meg.
5. § A beszerzési tárgyakra a Kbt. 7. § (1)–(4) bekezdésében és 8. §-ában meghatározottakat kell alkalmazni azzal az
eltéréssel, hogy e rendelet hatálya alá tartozó beszerzés tárgya árubeszerzés, építési beruházás vagy szolgáltatás
megrendelése lehet. 6. § (1) A becsült értéket a Kbt. 11–14. §-ában, 16. §-ában, 17. § (1) bekezdésében és 18. § (1)–(3) és (5)–(6) bekezdésében
meghatározottak szerint kell megállapítani. (2) A Kbt. 18. § (3) bekezdésében meghatározott esetekben e rendelet III. Fejezete szerint kell eljárni.
(3) A becsült értéket a részvételi felhívást tartalmazó hirdetmény feladásának időpontjára, ha ilyen hirdetmény feladására
nincs szükség, a beszerzési eljárás megkezdésének időpontjára vonatkoztatva kell megállapítani.
7. § (1) A 7. § (4) bekezdésében foglalt értékhatárokat elérő vagy meghaladó értékű beszerzésekre a II. Fejezetben foglaltakat,
az ezen értékhatár alatti beszerzésekre a III. Fejezetben foglaltakat kell alkalmazni, kivéve, ha e rendelet másként
rendelkezik. (2) A közösségi beszerzési eljárás lehet a) meghívásos eljárás,
b) hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás, c) versenypárbeszéd,
d) hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás, e) keretmegállapodás. (3) A nemzeti beszerzési eljárás lehet
a) hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás, b) versenypárbeszéd, c) könnyített eljárás,
d) keretmegállapodás. (4) A közösségi beszerzések eljárási szabályait akkor kell alkalmazni, ha a beszerzés becsült értéke eléri vagy meghaladja
a) az árubeszerzésre és szolgáltatás megrendelésére irányuló szerződések esetében a 101 738 430 forint,
b) az építési beruházásra irányuló szerződések esetében az 1 273 702 050 forint
értékhatárt. (5) A közösségi beszerzések eljárási szabályait nem kell alkalmazni a különösen érzékeny beszerzésekre, valamint
a hírszerző és elhárító tevékenységgel összefüggő beszerzésekre. Az ilyen tárgyú beszerzésekre az e rendelet által
meghatározott nemzeti beszerzési eljárás szabályait kell alkalmazni. 4. Az ajánlatkérőkre vonatkozó rendelkezések
8. § (1) Az ajánlatkérő a (2) bekezdésben foglalt eltérésekkel a Kbt. 22. §-ában meghatározottak szerint köteles eljárni.
(2) Az ajánlatkérő beszerzésével kapcsolatban – a törvényben szabályozott adatszolgáltatási kötelezettségei kivételével –
kizárólag az 58. § (5) bekezdés alapján, valamint az ajánlatkérő felett irányítási vagy felügyeleti jogkört gyakorló szerv
felé tartozik adatszolgáltatási kötelezettséggel. (3) Az ajánlatkérő minden beszerzési eljárását – annak előkészítésétől az eljárás alapján kötött szerződés teljesítéséig
terjedően – írásban vagy az eljárási cselekmények elektronikus gyakorlása esetén elektronikusan köteles
dokumentálni. (4) A beszerzési eljárás során keletkezett iratok megőrzési kötelezettségére a Kbt. 34. § (2) bekezdésében foglaltakat kell
alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a minősített adatokat tartalmazó dokumentumokat legalább a minősítési idejük
lejártáig meg kell őrizni. 5. Összeférhetetlenség 9. § (1) A beszerzési eljárásban az összeférhetetlenségre a Kbt. 24. §-ában meghatározott szabályokat kell alkalmazni
a (2)–(4) bekezdésben foglalt eltérésekkel. (2) A Kbt. 24. § (2) bekezdésben meghatározott összeférhetetlenséget eredményez különösen az,
a) ha az ajánlatkérő részvételi vagy ajánlattételi felhívást küld az érintett gazdasági szereplőnek (a továbbiakban:
érdekelt gazdasági szereplő), vagy b) ha az adott személy vagy szervezet
ba) az érdekelt gazdasági szereplővel munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban
áll, bb) az érdekelt gazdasági szereplő vezető tisztségviselője vagy felügyelőbizottságának tagja,
bc) az érdekelt gazdasági szereplőben tulajdoni részesedéssel rendelkezik,
bd) az ajánlatkérő nevében tulajdonosi jogokat gyakorol az érdekelt gazdasági szereplő tekintetében,
be) az ajánlatkérő vezető tisztségviselője vagy felügyelőbizottsági tagja és az érdekelt gazdasági szereplő
tekintetében az ajánlatkérő tulajdoni részesedéssel rendelkezik,vagy bf) a ba)–be) alpont szerinti személynek a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény (a továbbiakban: Ptk.) szerinti
hozzátartozója. (3) Nem állapítható meg összeférhetetlenség a (2) bekezdés b) pontja szerinti esetekben, ha az érdekelt gazdasági
szereplő írásban nyilatkozik arról, hogy az eljárásban nem vesz részt részvételre jelentkezőként, ajánlattevőként,
alvállalkozóként vagy az alkalmasság igazolásában részt vevő szervezetként (a továbbiakban: távolmaradási
nyilatkozat). (4) A (3) bekezdésben meghatározott esetben a Kbt. 24. § (4) bekezdésében meghatározott összeférhetetlenséggel
kapcsolatos nyilatkozathoz csatolni kell a távolmaradási nyilatkozatot. 6. A gazdasági szereplőkre vonatkozó szabályok
10. § (1) A beszerzési eljárásban a gazdasági szereplőkre a Kbt. 25. § (1)–(4) és (6)–(7) bekezdésében és a 26–27. §-ában
meghatározott szabályokat kell alkalmazni, a (2) bekezdésben foglalt eltérésekkel.
(2) Az ajánlatkérő a szolgáltatás megrendelésére és az építési beruházásra irányuló szerződések esetében, valamint
a szolgáltatásokat vagy beállítási és üzembe helyezési műveleteket is tartalmazó, árubeszerzésre irányuló szerződések
esetében a gazdasági szereplőtől a részvételi vagy ajánlattételi felhívásban megkövetelheti, hogy a részvételi
jelentkezésben vagy az ajánlatban jelölje meg a kérdéses szerződés teljesítéséért felelős alkalmazottak nevét és
megfelelő szakképesítését. 7. A jegyzék 11. § (1) A beszerzési eljárásban ajánlattevőként vagy alvállalkozóként kizárólag a jegyzékre felvett gazdasági szereplő vehet
részt. A jegyzéken a) a Mavtv.-ben meghatározott telephely biztonsági tanúsítvánnyal (a továbbiakban: TBT) rendelkező gazdasági
szereplők, b) az előzetes minősítésen megfelelt gazdasági szereplők, valamint
c) a beszerzési eljáráshoz kötődő minősítésen megfelelt gazdasági szereplők
szerepelnek. (2) A jegyzéket az AH vezeti. Az ajánlatkérőt írásbeli megkeresése alapján az AH írásban vagy az ajánlatkérő által megadott
e-mail címen elektronikus úton 8 napon belül tájékoztatja a jegyzéken szereplő gazdasági szereplőkkel összefüggő,
jegyzéken szereplő adatokról. (3) A nemzetbiztonsági szolgálatok saját beszerzéseik tekintetében, az egyes beszerzésekhez kapcsolódóan az
ajánlattételi felhívás megküldését megelőzően jogosultak a jegyzéken szereplő gazdasági szereplőket kiegészítő
ellenőrzéseknek alávetni. Amennyiben a kiegészítő ellenőrzés nemzetbiztonsági kockázatot vagy a nemzetbiztonsági
szolgálat rendeltetésszerű működését veszélyeztető biztonsági kockázatot állapít meg, az ajánlattételi felhívással
induló eljárásban a gazdasági szereplőnek ajánlattételi felhívás nem küldhető, a részvételi felhívással induló eljárásban
a részvételi jelentkezőt a 36. § (1) bekezdés d) pontja alapján az érintett beszerzési eljárásból ki kell zárni.
(4) A nemzetbiztonsági szolgálat a szakvélemény megküldésével értesíti az AH-t, ha a kiegészítő ellenőrzés során olyan
nemzetbiztonsági kockázati tényezőt tár fel, ami alapján a jegyzékről törölni kell a gazdasági szereplőt. Az AH a TBT-vel
nem rendelkező gazdasági szereplőt törli a jegyzékről, a TBT-vel rendelkező gazdasági szereplők esetén a Nemzeti
Biztonsági Felügyeletet (a továbbiakban: NBF) értesíti arról, hogy a gazdasági szereplő vonatkozásában
nemzetbiztonsági kockázat merült fel. (5) Az AH tájékoztatja az Európai Bizottságot és a többi tagállamot arról a postai vagy elektronikus címről, ahova
a jegyzékre történő felvétel iránti kérelmeket küldeni kell.
8. Előzetes minősítés 12. § (1) Bármely, a jegyzéken nem szereplő és TBT-vel nem rendelkező gazdasági szereplő a 2–5. mellékletben szereplő
kérdőívek kitöltésével és az AH-nak való megküldésével kezdeményezheti az előzetes minősítés lefolytatását és
a jegyzékre való felvételét. (2) Az előzetes minősítés cégellenőrzésből és személyellenőrzésből áll, amely ellenőrzéseket
a) amennyiben a gazdasági szereplő a főtevékenysége alapján előreláthatólag az Nbtv. 6. és 7. §-ában
meghatározott feladatköröket érintő, valamint a Honvédelmi Minisztérium vagy a Magyar Honvédség
szervezeteiben folytatott hadiipari kutatással, fejlesztéssel, gyártással és kereskedelemmel összefüggésben
felmerülő beszerzésekben fog részt venni, az MK Katonai Biztonsági Hivatal (a továbbiakban: KBH),
b) az a) pontba nem tartalmazó esetekben az AH
folytatja le. (3) Amennyiben a gazdasági szereplő nem, vagy hiányosan nyújtja be a (2) bekezdés szerinti kérdőíveket és hiánypótlási
kötelezettségének a felszólítás kézhezvételétől számított 15 napon belül nem tesz eleget, az AH elutasítja a gazdasági
szereplő felvételét a jegyzékre. (4) Az AH a kérelem beérkezésétől, illetve hiánypótlás esetén a hiánypótlás teljesítésétől számított 8 napon belül
– a KBH-val történt előzetes egyeztetés alapján – dönt arról, hogy az előzetes minősítés lefolytatása a KBH vagy az
AH hatáskörébe tartozik-e. Amennyiben a KBH hatáskörébe tartozik az előzetes minősítés lefolytatása, úgy az AH
8 napon belül megkeresi a KBH-t az eljárás lefolytatására.
(5) Az AH a hatáskörébe tartozó előzetes minősítést a döntés meghozatalától számított, a KBH a hatáskörébe tartozó
előzetes minősítést az AH megkeresésétől számított 50 napon belül végzi el. A határidő indokolt esetben egy
alkalommal 30 nappal meghosszabbítható. (6) Az előzetes minősítést végző nemzetbiztonsági szolgálat az ellenőrzések elvégzése után nemzetbiztonsági
szakvéleményt készít, amelyben nemzetbiztonsági kockázati tényező fennállását vagy annak hiányát állapítja meg.
A KBH a nemzetbiztonsági szakvéleményt megküldi az AH-nak.
(7) Az AH a nemzetbiztonsági szakvélemény elkészültétől – a KBH hatáskörébe tartozó előzetes minősítés esetében
a nemzetbiztonsági szakvélemény kézbesítésétől – számított 8 napon belül jegyzékre veszi a gazdasági szereplőt, ha
az ellenőrzések során nemzetbiztonsági kockázati tényező nem merült fel.
(8) Az AH az érintett gazdasági szereplőt értesíti a jegyzékre vételről, illetve a jegyzékre vétel elutasításáról. Az elutasítást
indokolni nem kell, ellene jogorvoslatnak helye nincs. Az elutasításról szóló döntés kézhezvételétől számított 1 éven
belül a gazdasági szereplő nem vehető jegyzékre. (9) Ha elutasítására azért kerül sor, mert az eljárás során adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítésekor hamis adatot
szolgáltatott, illetve hamis nyilatkozatot tett, a gazdasági szereplő az elutasításról vagy a törlésről szóló döntés
kézhezvételétől számított 3 éven belül nem vehető jegyzékre.
9. Beszerzési eljáráshoz kötődő minősítés 13. § (1) Az ajánlatkérő a 2–5. melléklet szerinti kérdőíveknek az AH-hoz való megküldésével kezdeményezi a beszerzési
eljáráshoz kötődő minősítést a jegyzéken nem szereplő részvételre jelentkező vagy az eljárásba alvállalkozóként
bevonni kívánt gazdasági szereplő tekintetében. (2) A beszerzési eljáráshoz kötődő minősítés cégellenőrzésből és személyellenőrzésből áll, amely ellenőrzéseket
a) az Nbtv. 6. és 7. §-ában meghatározott feladatköröket érintő, valamint a Honvédelmi Minisztérium vagy a Magyar
Honvédség szervezeteiben folytatott hadiipari kutatással, fejlesztéssel, gyártással és kereskedelemmel
összefüggésben felmerülő beszerzésekben a KBH, b) az a) pontba nem tartalmazó esetekben az AH
folytatja le. (3) Amennyiben a kérdőívek hiányosan kerülnek benyújtásra, és a gazdasági szereplő hiánypótlási kötelezettségének
a felszólítás kézhezvételétől számított 10 napon belül nem tesz eleget, az AH elutasítja a gazdasági szereplő felvételét
a jegyzékre. (4) Az AH a kérelem beérkezésétől, illetve hiánypótlás esetén a hiánypótlás teljesítésétől számított 8 napon belül
– a KBH-val történt előzetes egyeztetés alapján – dönt arról, hogy a beszerzési eljáráshoz kötődő minősítés lefolytatása
a KBH vagy az AH hatáskörébe tartozik-e. Az AH a hatáskörébe tartozó minősítést a döntés meghozatalától számított,
a KBH a hatáskörébe tartozó minősítést az AH megkereséstől számított
a) 70 napon belül végzi el, ha az ellenőrzések során „C” típusú kérdőívhez kötődő nemzetbiztonsági ellenőrzés
elvégzésére van szükség, b) 55 napon belül végzi el, ha az ellenőrzések során „B” típusú kérdőívhez kötődő nemzetbiztonsági ellenőrzés
elvégzésére van szükség, c) 40 napon belül végzi el az a) és b) pontokba nem tartozó esetekben.
A határidő egy esetben 30 nappal meghosszabbítható. Az ellenőrzések elvégzése után a beszerzési eljáráshoz kötődő
minősítést végző nemzetbiztonsági szolgálat a 12. § (6) bekezdésben foglaltaknak megfelelően jár el.
(5) Az AH a nemzetbiztonsági szakvélemény elkészültétől – a KBH hatáskörébe tartozó minősítés esetében
a nemzetbiztonsági szakvélemény kézbesítésétől – számított 8 napon belül jegyzékre veszi a gazdasági szereplőt,
ha az ellenőrzések során nemzetbiztonsági kockázati tényező nem merült fel.
(6) Az AH a minősítést kezdeményező ajánlatkérőt, valamint a gazdasági szereplőt értesíti a jegyzékre vételről, illetve
a jegyzékre vétel elutasításáról. Az elutasítást indokolni nem kell, ellene jogorvoslatnak helye nincs. Az elutasításról
szóló döntés kézhezvételétől számított 1 éven belül a gazdasági szereplő nem vehető jegyzékre.
(7) Ha elutasítására azért kerül sor, mert az eljárás során adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítésekor hamis adatot
szolgáltatott, illetve hamis nyilatkozatot tett, a gazdasági szereplő az elutasításról vagy a törlésről szóló döntés
kézhezvételétől számított 3 éven belül nem vehető jegyzékre.
14. § (1) A jegyzékre vett TBT-vel nem rendelkező gazdasági szereplő az utolsó, éves felülvizsgálat során végzett ellenőrzést
követő 12. hónap utolsó napjáig köteles a 2–5. melléklet szerinti kérdőíveket ismét kitölteni és az AH-nak megküldeni.
(2) Amennyiben a gazdasági szereplő nem tesz eleget éves adatszolgáltatási kötelezettségének vagy hiányosan nyújtja
be a kérdőíveket és hiánypótlási kötelezettségének a felszólítás kézhezvételétől számított 15 napon belül nem tesz
eleget, úgy az AH a gazdasági szereplőt – egyidejű értesítése mellett – törli a jegyzékről.
(3) Az AH – a KBH-val történt előzetes egyeztetés alapján – a kérelem beérkezésétől számított 15 napon belül dönt arról,
hogy a jegyzéken tartáshoz szükséges ellenőrzések elvégzése a KBH vagy az AH hatáskörébe tartozik-e. A szükséges
ellenőrzéseket az AH a hatáskörébe tartozó esetben a döntés meghozatalától számított, a KBH a hatáskörébe tartozó
esetben az AH megkeresésétől számított 50 napon belül végzi el, mely határidő egy esetben 30 nappal
meghosszabbítható, majd a 12. § (6) bekezdésében foglaltak szerint jár el.
(4) A jegyzéken szereplő gazdasági szereplő a változás beálltát követő 8 napon belül köteles bejelenteni az AH-nak,
ha a cégellenőrzési kérdőív tartalmában vagy a személyellenőrzéssel érintett személyek körében változás áll be,
a gazdasági szereplő ellen csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárás indult vagy a Gazdasági Versenyhivatal
jogerős elmarasztaló határozatot hozott. (5) Az AH a (3) bekezdésben foglaltak szerint intézkedik a gazdálkodó szervezet újbóli cégellenőrzésének vagy további
személyellenőrzések végrehajtása érdekében, illetve a csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárás alatt álló
gazdasági szereplőt további ellenőrzések lefolytatása nélkül törli a jegyzékről.
(6) Az AH a nemzetbiztonsági szakvélemény elkészültétől – a KBH által végzett ellenőrzések esetén a nemzetbiztonsági
szakvélemény kézhezvételétől – számított 15 napon belül a gazdasági szereplőt
a) – egyidejű értesítése mellett – törli a jegyzékről, amennyiben vele szemben az ellenőrzés során nemzetbiztonsági
kockázati tényező merült fel, b) a jegyzéken tartja, amennyiben vele szemben az ellenőrzés során nemzetbiztonsági kockázati tényező nem
merült fel. (7) A (2) bekezdésben, a (6) bekezdés a) pontjában és a 11. § (4) bekezdésében meghatározott esetben a törlésről szóló
döntés kézhezvételétől számított 1 éven belül a gazdasági szereplő nem vehető jegyzékre.
(8) Ha törlésére azért kerül sor, mert az eljárás során adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítésekor hamis adatot
szolgáltatott, illetve hamis nyilatkozatot tett, a gazdasági szereplő az elutasításról vagy a törlésről szóló döntés
kézhezvételétől számított 3 éven belül nem vehető jegyzékre.
15. § (1) A jegyzék tartalmazza: a) a gazdasági szereplő nevét és címét,
b) a gazdasági szereplő főtevékenységét, c) azt, hogy a gazdasági szereplő rendelkezik-e TBT-vel és a TBT minősítési szintjét,
d) a jegyzékre vétel dátumát, e) a gazdasági szereplő utolsó cégellenőrzésének dátumát.
(2) Az (1) bekezdésben szereplő adatokat az AH a jegyzékről való törlést követő 3 évig kezeli, ezt követően az adatokat
törli. 10. Feltételek a minősített adatok védelme érdekében
16. § (1) A „Bizalmas!” vagy annál magasabb minősítési szintű adatot érintő beszerzési eljárásban kizárólag az a gazdasági
szereplő vehet részt, illetve az ajánlatkérő kizárólag annak a gazdasági szereplőnek küldhet részvételi felhívást vagy
ajánlattételi felhívást, aki érvényes és megfelelő szintű TBT-vel rendelkezik.
(2) Az ajánlatkérő köteles a részvételi felhívásban és az ajánlattételi felhívásban szerepeltetni, hogy a beszerzési eljárás
milyen minősítési szintű adatokat érint. 11. A verseny biztosítása
17. § A beszerzési eljárásban a verseny biztosítására a Kbt. 28. §-ában meghatározott szabályokat kell alkalmazni.
12. Fenntartott szerződések 18. § (1) Az ajánlatkérő a beszerzési eljárásban való részvétel jogát fenntarthatja a jegyzéken szereplő és védett foglalkoztatók
számára, vagy úgy rendelkezhet, hogy a beszerzési szerződéseket a védett munkahely-teremtési programok
keretében kell teljesíteni, amennyiben az érintett alkalmazottak többsége fogyatékos személy, akik – fogyatékosságuk
jellege vagy súlyossága miatt – szokásos körülmények között nem folytathatnak keresőtevékenységet.
(2) Az ajánlatkérő a beszerzési eljárásban való részvétel jogát fenntarthatja a jegyzéken szereplő és a külön jogszabályban
meghatározott, a közfoglalkoztatás keretében alkalmazott személyeket foglalkoztatók számára.
(3) A részvételi felhívásban és az ajánlattételi felhívásban hivatkozni kell az (1) és (2) bekezdésben meghatározott
fenntartásokra. 13. A kommunikáció, az adatkezelés és a határidő számításának szabályai
19. § (1) A beszerzési eljárásban a kommunikáció, az adatkezelés és a határidő számítására vonatkozóan a Kbt. 35. §-ában,
36. § (1)–(5) és (7) bekezdésében meghatározott szabályokat kell alkalmazni a (2)–(8) bekezdésben foglalt eltérésekkel.
(2) A Kbt. 36. § (1) bekezdésében meghatározott, a közbeszerzési eljárási cselekmények elektronikus gyakorlásának
módjáról rendelkező külön Korm. rendelet helyett e rendelet vonatkozásában a (3)–(6) bekezdésben meghatározott
szabályokat kell alkalmazni. A Kbt. 35. § (4) bekezdésében meghatározott, a Kbt. felhatalmazása alapján alkotott
jogszabály szerinti követelményeknek megfelelő elektronikus dokumentum helyett e rendelet vonatkozásában
a (7) bekezdésnek megfelelő dokumentumot kell érteni. (3) A kommunikáció, az információcsere és az adattárolás során biztosítani kell
a) az adatok sértetlenségének, valamint a részvételi jelentkezések és ajánlatok bizalmasságának megőrzését,
valamint azt, b) hogy az ajánlatkérő csak a benyújtásra vonatkozó határidő lejárta után vizsgálja meg a részvételi jelentkezések és
ajánlatok tartalmát. (4) Az ajánlatok és a részvételi jelentkezések elektronikus továbbításához és átvételéhez használt eszközökre a következő
szabályokat kell alkalmazni: a) az ajánlatok és részvételi jelentkezések elektronikus benyújtásához szükséges leírásokra vonatkozó információt
– az adatvédelmi kódolást is beleértve – az érdekelt felek rendelkezésére kell bocsátani,
b) az ajánlatkérő előírhatja, hogy az elektronikus ajánlatokat az elektronikus aláírásról szóló 2001. évi
XXXV. törvényben (a továbbiakban: Eat.) meghatározott fokozott biztonságú elektronikus aláírással vagy
minősített elektronikus aláírással kell ellátni, c) a gazdasági szereplőknek az ajánlatkérőhöz be kell nyújtaniuk a dokumentumokat, tanúsítványokat,
nyilatkozatokat és mintapéldányokat vagy mintapéldányok fotóit, amennyiben azok elektronikus formátumban
nem állnak rendelkezésre az ajánlatok, illetve részvételi jelentkezések benyújtására megállapított határidő lejárta
előtt. (5) Az ajánlatok és részvételi jelentkezések elektronikus átvételéhez használt eszközöknek meg kell felelniük az alábbi
követelményeknek: a) az ajánlatokhoz és a részvételi jelentkezésekhez kapcsolódó elektronikus aláírások megfelelnek az Eat.
rendelkezéseinek, b) az ajánlatok és a részvételi jelentkezések benyújtásának napja és időpontja pontosan meghatározható,
c) a megállapított határidők előtt senki nem férhet hozzá az e követelmények szerint továbbított adatokhoz,
d) amennyiben a c) pontban meghatározott hozzáférési tilalmat megsértik, a tilalom megsértésének ténye
egyértelműen megállapítható, e) csak az arra jogosult személyek állapíthatják vagy változtathatják meg a beérkezett adatok megnyitásának
időpontját, f) a szerződés-kiválasztási eljárás vagy a beszerzési eljárás különböző szakaszai folyamán a benyújtott adatok
összességéhez vagy egy részéhez való hozzáférés csak az arra jogosult személyek egyidejű intézkedése révén
lehetséges, g) a jogosultsággal rendelkező személyek egyidejű intézkedése csak az előírt időpontot követően biztosíthat
hozzáférést a továbbított adatokhoz, h) az e követelményeknek megfelelően beérkezett és megnyitott adatok csak az azok megismerésére jogosult
személyek számára maradnak hozzáférhetők. (6) A „Bizalmas!” vagy magasabb minősítési szintű adatok elektronikus továbbítása csak az NBF által engedélyezett,
a minősített adat elektronikus biztonságának, valamint a rejtjeltevékenység engedélyezésének és hatósági
felügyeletének részletes szabályairól szóló 161/2010. (V. 6.) Korm. rendeletben foglaltak szerinti TEMPEST
követelményeknek megfelelően történhet. (7) Az ajánlatkérő előírhatja, hogy az elektronikus úton benyújtott írásbeli nyilatkozatokat az Eat-ben meghatározott
fokozott biztonságú elektronikus aláírással kell ellátni. (8) A minősített adatokat tartalmazó írásbeli nyilatkozatok faxon nem teljesíthetőek. Ahol e rendelet szerint az írásbeli
nyilatkozatot faxon kell vagy lehet teljesíteni, a minősített adatokat tartalmazó írásbeli nyilatkozatok esetén
elsősorban a (6) bekezdésben meghatározott követelményeknek megfelelő elektronikus utat kell igénybe venni.
Ha a követelménynek megfelelő elektronikus út nem áll a gazdasági szereplő rendelkezésére, az írásbeli nyilatkozatot
közvetlen kézbesítés útján kell teljesíteni. 20. § A gazdasági szereplők üzleti titkainak védelmére a Kbt. 80. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.
21. § (1) A beszerzési eljárásban biztosítani kell a minősített adat, az alapvető biztonsági érdek, valamint a nemzetbiztonsági
érdek védelmét, illetve a különleges biztonsági intézkedés érvényesítését a Mavtv., valamint az Nbtv. vonatkozó
rendelkezéseinek megfelelően. (2) Az ajánlatkérő köteles a részvételi felhívás vagy az ajánlattételi felhívás minősítését kezdeményezni, amennyiben
a Mavtv. szerinti minősítési feltételek fennállnak. (3) Az ajánlatkérő köteles a részvételi felhívásban és az ajánlattételi felhívásban előírni azokat a kötelezettségeket
a gazdasági szereplők számára, melyek az (1) bekezdésben meghatározott érdekeket szolgálják.
22. § (1) A beszerzési eljárásban a részvételi jelentkezést benyújtó gazdasági szereplő vagy az ajánlattevő referenciaként
hivatkozhat arra, hogy korábban már részt vett beszerzési eljárásban, az ajánlatkérő és a beszerzési eljárás kezdő
időpontjának megjelölésével. További adatokat a gazdasági szereplő kizárólag a korábbi beszerzési eljárás
ajánlatkérőjének írásos engedélyével közölhet. (2) Az e rendelet hatálya alá nem tartozó beszerzési eljárásban a gazdasági szereplő az e rendelet szerinti beszerzési
eljárásban való részvételére referenciaként csak az ajánlatkérő előzetes, írásos engedélyével hivatkozhat.
(3) A korábbi beszerzési eljárás ajánlatkérője az írásos engedélyben meghatározza, hogy a gazdasági szereplő
a referenciában mely adatokat jelölheti meg. 23. § A beszerzési eljárásban a határidők megállapítására a Kbt. 37. §-ában meghatározott szabályokat kell alkalmazni.
II. FEJEZET KÖZÖSSÉGI BESZERZÉSEK 14. Előzetes összesített tájékoztató
24. § (1) Az ajánlatkérő a költségvetési év kezdetét követően előzetes összesített tájékoztató útján nyilvánosságra hozhatja:
a) az árubeszerzésre irányuló szerződések esetében azon szerződések vagy keretmegállapodások becsült
összértékét – CPV-nómenklatúrára való hivatkozással megállapított – termékcsoportonként, amelyeket
a következő 12 hónap folyamán kíván megkötni, b) a szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződések esetében azon szerződések vagy keretmegállapodások becsült
összértékét minden egyes szolgáltatáskategóriában, amelyeket a következő 12 hónap folyamán kíván megkötni,
c) az építési beruházásra irányuló szerződések esetében azon szerződések vagy keretmegállapodások lényeges
jellemzőit, amelyeket a következő 12 hónap folyamán kíván megkötni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott előzetes összesített tájékoztatót – amennyiben az ajánlatkérő annak
nyilvánosságra hozatala mellett dönt – a Bizottságnak a közbeszerzési hirdetmények közzétételére használandó
hirdetményminták létrehozásáról és az 1564/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 842/2011/EU
végrehajtási rendeletének (a továbbiakban: 842/2011/EU végrehajtási rendelet) XV. mellékletében foglaltak szerinti
tartalommal az ajánlatkérő által előirányzott beszerzésekről szóló tervezet elfogadása után soron kívül
a) el kell küldeni – a Közbeszerzési Hatóságon keresztül – az Európai Unió Kiadóhivatalának vagy
b) közzé kell tenni az ajánlatkérő honlapján. (3) Amennyiben a közzététel a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott módon történik, akkor az ajánlatkérő honlapján
való közzététel szándékáról – a közzétételt megelőzően – elektronikus formában tájékoztatni kell az Európai
Bizottságot a 842/2011/EU végrehajtási rendelet VIII. mellékletében foglaltak szerinti tartalommal. Az ajánlatkérő
honlapján közzétett előzetes összesített tájékoztatónak tartalmaznia kell az Európai Bizottság részére küldött
tájékoztatás feladásának időpontját. (4) Az ajánlatkérő dönthet úgy, hogy az előzetes összesített tájékoztatót a (2) bekezdésben foglaltak elvégzését követően
nemzeti szinten is – valamely országos napilapban – közzéteszi. A nemzeti szinten közzétett előzetes összesített
tájékoztató a) nem tartalmazhat az Európai Bizottságnak elküldött vagy az ajánlatkérő honlapján közzétett előzetes összesített
tájékoztatóban foglalt adatoktól eltérő adatokat, b) tartalmazza az előzetes összesített tájékoztató Európai Bizottság részére történő feladásának vagy az ajánlatkérő
honlapján történő közzétételének az időpontját. (5) A határidő rövidítésének lehetőségével az ajánlatkérő csak abban az esetben élhet, ha az (1) bekezdésben
meghatározott előzetes összesített tájékoztatót közzétette. (6) E § rendelkezései nem alkalmazhatóak a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásnál.
15. Hirdetmény 25. § (1) Az ajánlatkérő hirdetményt tesz közzé:
a) a 842/2011/EU végrehajtási rendelet XVI. mellékletében foglaltak szerinti tartalommal a keretmegállapodás
megkötésére irányuló szándékáról, valamint meghívásos eljárás, hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos
eljárás vagy versenypárbeszéd alkalmazása esetén a beszerzési szerződés megkötésére irányuló szándékáról,
b) a 842/2011/EU végrehajtási rendelet XVII. mellékletében foglaltak szerinti tartalommal a szerződés kiválasztásáról
szóló döntés meghozatalától, illetve a keretmegállapodás megkötésétől számított 48 napon belül a beszerzési
eljárás eredményéről. (2) A közösségi beszerzési eljárást megindító felhívás a beszerzési eljárás egyes fajtáira irányadó szabályok szerint
részvételi felhívás vagy ajánlattételi felhívás. A közösségi beszerzési eljárást megindító felhívás tartalmára a Kbt.
39. §-ának, valamint 40. § (1) és (2) bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni, a (3)–(5) bekezdésben foglalt
eltérésekkel. (3) Az ajánlatkérő nem köteles az (1) bekezdés b) pontja szerinti, a beszerzési eljárás eredményéről szóló hirdetményt
közzétenni a II. Fejezetben foglalt rendelkezéseknek megfelelően létrejött keretmegállapodások alapján megkötött
egyes beszerzési szerződésekről. (4) Az ajánlatkérő az (1) bekezdés b) pontja szerinti, a beszerzési eljárás eredményéről szóló hirdetmény közzététele
esetén mellőzheti egyes, a szerződés kiválasztására vagy a keretmegállapodás megkötésére vonatkozó adatok
közzétételét, amennyiben az érintett adatok közzététele a) akadályozná a jogérvényesítést vagy más módon ellentétes volna a közérdekkel – különösen az alapvető
biztonsági, nemzetbiztonsági érdekekkel – vagy b) sértené egy meghatározott – magán vagy állami tulajdonú – gazdasági szereplő törvényes üzleti érdekeit, vagy
c) sértené a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenyt.
(5) Az ajánlatkérő közzétehet olyan, a beszerzési szerződésekkel kapcsolatos hirdetményeket, amelyek közzététele az
(1) bekezdés alapján nem kötelező. 26. § (1) Az ajánlatkérő a hirdetményt az Európai Bizottságnak címezve
a) a Közbeszerzési Hatóságon keresztül az Európai Unió Kiadóhivatalának, vagy
b) a 6. mellékletben meghatározott adattovábbítási formátummal és eljárással összhangban elektronikus úton
küldi meg. (2) A határidő rövidítése esetén a hirdetményeket:
a) telefaxon az Európai Bizottságnak, vagy b) a 6. mellékletben meghatározott adattovábbítási formátummal és eljárással összhangban elektronikus úton
kell megküldeni. (3) A hirdetményt teljes terjedelmében magyarul kell közzétenni és ez az eredeti nyelvi változat tekintendő az egyetlen
hiteles szövegnek. (4) Az ajánlatkérő a hirdetmények feladásának időpontját köteles igazolni.
(5) Az Európai Bizottságtól az ajánlatkérőhöz érkező – az elküldött adatok közzétételét és a közzététel időpontját
tartalmazó – visszaigazolása a közzétételre vonatkozó bizonyítéknak minősül.
27. § (1) Az ajánlatkérő a meghívásos eljárásban, a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárásban és
versenypárbeszédben a részvételi szakaszban kiválasztott gazdasági szereplőket egyidejűleg és írásban hívja fel
ajánlatuk megtételére, a tárgyalásban való részvételre vagy a párbeszédben való részvételre, amely felhívás
tartalmazza: a) az ajánlattételhez szükséges dokumentáció vagy az ismertető és az esetleges kiegészítő dokumentumok egy
példányát, vagy b) az a) pontban megjelölt dokumentumokhoz való hozzáférés módjára történő hivatkozást, amennyiben azokat
elektronikus úton közvetlenül hozzáférhetővé tették. (2) Ha az ajánlattételhez szükséges dokumentáció, ismertető, vagy bármely kiegészítő irat az ajánlatkérőtől eltérő
jogalanynál található, az (1) bekezdésben meghatározott felhívásnak tartalmaznia kell azt a címet, ahonnan az iratok
megkérhetőek, az iratok megkérésének határidejét, az iratokért fizetendő összeget és a fizetés módját. Az eltérő
jogalany az iratok megküldésére irányuló kérés beérkezését követően haladéktalanul megküldi az iratokat a gazdasági
szereplőnek. (3) Az ajánlattételhez szükséges dokumentációra, ismertetőre vagy kiegészítő iratokra vonatkozó további információkat
– feltéve, hogy azokat kellő időben kérték – az ajánlatkérő vagy az ajánlatkérőtől eltérő jogalany az ajánlatok
beérkezésének határideje előtt legalább 6 nappal, meghívásos eljárás, valamint a határidők rövidítése esetén legalább
4 nappal megküldi a gazdasági szereplőnek. (4) Az (1) bekezdésben meghatározott felhívásnak tartalmaznia kell:
a) a részvételi felhívás közzétételéről szóló hirdetményre való hivatkozást,
b) az ajánlatok beérkezésének határidejét, c) azt a címet, ahova az ajánlatokat küldeni kell,
d) az ajánlattétel nyelvét vagy nyelveit, e) versenypárbeszéd esetén a konzultációk megkezdésére megállapított időpontot és helyet, továbbá a használt
nyelveket, f) azokra az iratokra való hivatkozást, amelyeket az ajánlattevők által tett ellenőrizhető nyilatkozatok alátámasztása
végett, vagy a közölt adatok kiegészítése végett a 37–45. §-ban foglaltakkal összhangban kell benyújtani,
g) a bírálati szempontok relatív súlyozását, vagy az összességében legelőnyösebb ajánlat bírálati szempontjának
csökkenő fontossági sorrendjét, amennyiben ezeket a hirdetmény, az ajánlattételhez szükséges dokumentáció
vagy az ismertető nem tartalmazza. (5) Versenypárbeszéd esetén a (4) bekezdés b)–d) pontjaiban meghatározott információkat nem a párbeszédben való
részvételre történő felhívásnak, hanem az ajánlattételi felhívásnak kell tartalmaznia.
(6) Valamennyi eljárásban az ajánlattételi felhívásnak tartalmaznia kell az ajánlatkérő által a szerződés 75. § (4) és
(5) bekezdésében meghatározott megszűnés esetére vonatkozó, százalékban meghatározott szerződési biztosítékot,
melynek mértéke a szerződés ellenértékének legalább 30%-a, legfeljebb 50%-a.
28. § (1) A hirdetmény és annak tartalma az Európai Bizottság részére történő elküldésének időpontja előtt nemzeti szinten
vagy az ajánlatkérő honlapján nem tehető közzé. (2) Az ajánlatkérő dönthet úgy, hogy a 25. § (1) bekezdésben meghatározott, kötelezően közzéteendő hirdetményeket
a hirdetménynek az Európai Bizottság részére történő elküldését követően nemzeti szinten is – valamely országos
napilapban – közzé teszi. (3) Amennyiben az ajánlatkérő a hirdetményt nemzeti szinten is közzé teszi, a hirdetmény
a) nem tartalmazhat az Európai Bizottságnak feladott hirdetményekben foglalt adatoktól eltérő adatokat,
b) tartalmazza a hirdetménynek az Európai Bizottság részére történő feladása időpontját.
16. Határidők 29. § (1) Az ajánlatkérő az ajánlattételi és a részvételi határidőt úgy köteles meghatározni, hogy – tekintettel a szerződés
tárgyára, a benyújtandó ajánlatok összetettségére, a benyújtandó dokumentumok körére – elegendő idő álljon
rendelkezésre az ajánlat, illetve a részvételi jelentkezés összeállításához és benyújtásához, figyelembe véve az egyes
eljárási fajtákra vonatkozóan előírt minimális határidőket is. (2) Meghívásos eljárás, hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás és versenypárbeszéd alkalmazása esetében
a részvételi jelentkezések beérkezésének minimális határideje a hirdetmény feladásától számított 37 nap.
(3) Meghívásos eljárás alkalmazása esetében az ajánlatok beérkezésének minimális határideje az ajánlattételi felhívás
megküldésétől számított 40 nap. A határidő kezdőnapja az ajánlattételi felhívás megküldésének napja.
(4) Amennyiben az ajánlatkérő előzetes összesített tájékoztatót tett közzé, az előzetes tájékoztató közzététele miatt
a (3) bekezdésben meghatározott határidő 36 napra rövidíthető, azonban az a más okból eredő
határidő-rövidítésekkel együttesen sem lehet kevesebb 22 napnál. Az előzetes tájékoztató közzététele miatt
a határidő csak abban az esetben rövidíthető, ha az előzetes összesített tájékoztató a 25. § (1) bekezdés a) pontja
szerinti részvételi felhívásra vonatkozó hirdetmény tartalmára vonatkozóan előírt valamennyi adatot tartalmazza és az
előzetes összesített tájékoztatót a hirdetmény feladása előtt legalább 52 nappal és legfeljebb 12 hónappal
közzétételre megküldték. (5) A határidő rövidíthető: a) a (2) bekezdésben meghatározott határidő esetében 7 nappal, ha a hirdetményeket elektronikus úton készítik el
és továbbítják, b) a (3) bekezdésben meghatározott határidő esetében 5 nappal, amennyiben az ajánlatkérő – a 6. melléklettel
összhangban – elektronikus úton a hirdetmény közzétételének az időpontjától kezdve korlátlan és teljes körű
közvetlen hozzáférést kínál az ajánlattételhez szükséges dokumentációhoz és bármely más kiegészítő
dokumentumhoz, megadva a hirdetmény szövegében azt az internetcímet, amelyen e dokumentáció elérhető.
(6) Az (5) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott határidő rövidítések együttesen is alkalmazhatóak.
30. § Ha meghívásos eljárás vagy hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás esetében sürgősség miatt nem lehet
alkalmazni a 29. §-ban megállapított határidőket, az ajánlatkérő:
a) a részvételi jelentkezés beérkezésének határidejét, a hirdetmény feladásától számított legalább 15 nap, ha
a hirdetményt a 6. mellékletben megjelölt adattovábbítási formátummal és eljárással összhangban, elektronikus
úton adták fel, legalább 10 nap időtartamban állapíthatja meg,
b) meghívásos eljárás esetében az ajánlatok beérkezésének határidejét, az ajánlattételi felhívás időpontjától
számított legalább 10 nap időtartamban állapíthatja meg. 31. § (1) Ha bármely okból az ajánlattételhez szükséges dokumentáció és a kiegészítő dokumentumok vagy további
információ rendelkezésre bocsátása a Kbt. 45. § (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül nem történt meg,
vagy amennyiben az ajánlatokat csak a helyszín megtekintése, vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációhoz
csatolt iratok helyszíni megtekintése után lehet elkészíteni, az ajánlatok beérkezésének határidejét meg kell
hosszabbítani annak érdekében, hogy valamennyi érintett gazdasági szereplő értesülhessen az ajánlat elkészítéséhez
szükséges valamennyi információról. (2) A határidő meghosszabbítására a Kbt. 41. § (2)–(4) bekezdésében meghatározott szabályokat kell alkalmazni.
(3) Az eljárást megindító felhívás visszavonására a Kbt. 44. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.
32. § A kiegészítő tájékoztatás adására a Kbt. 45. § (1)–(3) és (5)–(8) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
17. Műszaki leírás 33. § (1) A beszerzés tárgyának meghatározására a Kbt. 46. §-ában, a műszaki leírásra a Kbt. 48. § (1) és (2) bekezdésében
foglaltakat kell alkalmazni. (2) A műszaki leírásokat a közösségi joggal összhangban és a kötelező nemzeti műszaki előírások – ideértve
a termékbiztonságra vonatkozó előírásokat is –, valamint a nemzetközi szabványügyi megállapodások által az
együttműködés garantálása érdekében előírt műszaki követelmények sérelme nélkül az alábbi módon kell
megfogalmazni: a) műszaki leírásra való hivatkozással és – az itt meghatározott sorrendben – hivatkozva
aa) az európai szabványokat átültető nemzeti civil szabványokra,
ab) az európai műszaki engedélyekre, ac) a közös civil műszaki leírásokra,
ad) a nemzetközi szabványokat átültető nemzeti civil szabványokra,
ae) az egyéb nemzetközi civil szabványokra, af) az európai szabványügyi szervezetek által létrehozott egyéb műszaki hivatkozási rendszerekre, vagy – ezek
hiányában – egyéb, az építési beruházási munkák tervezésére, számítási módszerére és kivitelezésére,
valamint a termékek felhasználására vonatkozó nemzeti civil szabványokra, nemzeti műszaki
tanúsítványokra, illetve nemzeti műszaki leírásokra, ag) az iparból származó és ott széles körben elismert civil műszaki leírásokra, vagy
b) a teljesítmény, illetve a funkcionális – a rendelkezésre állás esetén környezetvédelmi jellemzőket is tartalmazó –
követelmények alapján, vagy c) a b) pontban meghatározott teljesítmény, illetve funkcionális követelmények alapján, az e teljesítménynek, illetve
funkcionális követelményeknek való megfelelés feltételezését lehetővé tevő, az a) pontban felsorolt leírásokra
hivatkozva, vagy d) egyes jellemzők tekintetében az a) pontban felsorolt leírásokra hivatkozva, más jellemzők tekintetében pedig
a b) pontban meghatározott teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre történő hivatkozással.
(3) A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott valamennyi hivatkozást a „vagy azzal egyenértékű” kifejezésnek kell
követnie. (4) A (2) bekezdés b) pontja szerinti, hivatkozott paramétereket olyan pontosan kell meghatározni, hogy az ajánlattevők
számára a szerződés tárgyának meghatározását, az ajánlatkérők számára pedig a szerződés odaítélését lehetővé
tegyék. (5) Ha az ajánlatkérő él a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott leírásokra történő hivatkozás lehetőségével, nem
utasíthat el ajánlatot azon az alapon, hogy az ajánlatban szereplő termékek és szolgáltatások nem felelnek meg az
általa hivatkozott leírásoknak, amennyiben az ajánlattevő ajánlatában kétséget kizáró módon bizonyítja, hogy az általa
javasolt megoldások egyenértékű módon megfelelnek a műszaki leírásokban meghatározott követelményeknek.
(6) Ha az ajánlatkérő a (2) bekezdés b) pontjában meghatározottak szerint készíti el a műszaki leírást, nem utasíthat vissza
olyan, termékre, szolgáltatásra vagy építési beruházásra irányuló ajánlatot, amely megfelel valamely európai
szabványt átültető nemzeti szabványnak, európai műszaki tanúsítványnak, közös műszaki leírásnak, nemzetközi
szabványnak vagy valamely európai szabványügyi szervezet által létrehozott műszaki referenciarendszernek,
amennyiben ezek a leírások az általa megállapított teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre vonatkoznak.
Az ajánlattevőnek az ajánlatában az ajánlatkérő számára kétséget kizáró módon bizonyítania kell, hogy a szabványnak
megfelelő termék, szolgáltatás vagy építési beruházás megfelel az ajánlatkérő teljesítménybeli, illetve funkcionális
követelményeinek. (7) Amennyiben az ajánlatkérő környezetvédelmi jellemzőket állapít meg a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott
követelmények tekintetében, használhatja az európai, nemzeti, vagy nemzetközi ökocímkék vagy bármely más
ökocímke által meghatározott részletes leírásokat vagy szükség esetén azok egy részét, feltéve, hogy:
a) ezek a leírások megfelelőek a szerződés tárgyát képező árubeszerzés vagy szolgáltatás jellemzőinek
meghatározására, b) a címke követelményeit tudományos adatok alapján állapítják meg,
c) az ökocímkét olyan eljárás keretében fogadták el, amelyben valamennyi érdekelt fél – így kormányzati szerv,
fogyasztó, gyártó, forgalmazó és környezetvédelmi szervezet – részt vehetett és
d) a leírások valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhetők.
(8) A szerződés tárgya által indokolt esetek kivételével a műszaki leírás nem hivatkozhat olyan márkára, forrásra,
különleges eljárásra, védjegyre, szabadalomra, típusra, származásra vagy gyártási folyamatra, amely egyes
vállalkozások vagy termékek előnyben részesítését vagy kiszorítását eredményezné. Az ilyen hivatkozás kivételes
esetekben megengedhető, amennyiben nem lehetséges a szerződés tárgyának (2) és (5) bekezdés szerinti, kellően
pontos és érthető leírása. Az ilyen hivatkozást a „vagy azzal egyenértékű” kifejezésnek kell kísérnie.
18. Tájékozódási kötelezettség előírása 34. § (1) E rendelet szerinti eljárásban alkalmazni lehet a Kbt. 54. § (1) és (2) bekezdésében meghatározottakat.
(2) Ha az ajánlatkérő előírja a Kbt. 54. § (1) bekezdés szerinti követelményekről történő tájékozódást, az ajánlattételi
felhívásban az ajánlattevőket felhívja arra, hogy nyilatkozzanak arról ajánlatuk elkészítésénél figyelembe vették-e
az építési beruházás kivitelezése, vagy a szolgáltatásnyújtás helyén hatályos munkavédelmi rendelkezésekkel és
munkafeltételekkel kapcsolatos kötelezettségeket. (3) A (2) bekezdésben meghatározottak nem ellentétesek az aránytalanul alacsony árat tartalmazó ajánlatok vizsgálatára
vonatkozó 50. §-ban foglalt rendelkezésekkel. 19. Kizáró okok
35. § (1) A kizáró okokra a Kbt. 56. és 57. §-ában foglaltakat kell alkalmazni a (2)–(5) bekezdésben és a 36. §-ban foglalt
kiegészítéssel. (2) Az eljárásban nem lehet ajánlattevő, részvételre jelentkező, alvállalkozó és nem vehet részt az alkalmassági
igazolásban olyan gazdasági szereplő, aki a Büntető Törvénykönyv (a továbbiakban: Btk.) szerinti terrorcselekmény,
valamint légijármű, vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármű hatalomba
kerítése bűncselekményt, vagy személyes joga szerinti hasonló bűncselekményt követett el, feltéve, hogy
a bűncselekmény elkövetése jogerős bírósági ítéletben megállapítást nyert, amíg a büntetett előélethez fűződő
hátrányok alól nem mentesült. (3) A (2) bekezdésben említett bűncselekményekhez hasonló bűncselekmény alatt az Európai Unió más tagállamában
letelepedett gazdasági szereplő esetében a 2002/475/IB kerethatározat 1. és 3. cikke szerinti terrorista
bűncselekményeket és terrorista tevékenységekkel összefüggő bűncselekményeket, valamint a 4. cikke szerinti
felbujtást, bűnsegélyt vagy kísérletet kell érteni. (4) A Kbt. 56. § (1) bekezdés c) pontja szerinti, szakmai tevékenységgel kapcsolatos bűncselekmények különösen a Btk.
XV. fejezet III. címében meghatározott bűncselekmények. (5) A Kbt. 57. § (1) bekezdés f) pontja szerinti szakmai kötelezettségszegés különösen az, ha a gazdasági szereplő korábbi
beszerzési eljárásban megszegte a minősített adatok védelmével, vagy a teljesítés biztonságával kapcsolatos
kötelezettségeit. (6) Az ajánlattevő, részvételre jelentkező, az eljárásba alvállalkozóként bevonni kívánt gazdasági szereplő és az
alkalmasság igazolásában résztvevő gazdasági szereplő köteles az ajánlatkérő rendelkezésére bocsátani hozzájáruló
nyilatkozatát a (2) és (3) bekezdésben, valamint a Kbt. 56. § (1) bekezdés c) és h) pontjában foglalt kizáró okok
ellenőrzése során az ajánlatkérő tudomására jutó, a büntetett előéletre vonatkozó személyes adatok kezeléséhez.
36. § (1) Az ajánlatkérőnek az eljárásból ki kell zárnia azon részvételre jelentkezőt
a) aki nem szerepel a jegyzéken és a beszerzési eljáráshoz kötődő minősítés ajánlatkérő által történő
kezdeményezése érdekében nem csatolta a 2–5. melléklet szerinti kérdőíveket,
b) akit a beszerzéshez kötődő minősítési vizsgálat eredményeként a jegyzékre nem vesznek fel,
c) aki a jegyzéken nem szereplő és alvállalkozóként bevonni kívánt gazdasági szereplő vonatkozásában az
alvállalkozó beszerzési eljáráshoz kötődő minősítésének ajánlatkérő által történő kezdeményezése érdekében
nem csatolta az alvállalkozó által kitöltött, 2–5. melléklet szerinti kérdőíveket,
d) akinek a kiegészítő ellenőrzése során a nemzetbiztonsági szolgálat az érintett beszerzési eljárás vonatkozásában
nemzetbiztonsági kockázati tényező, vagy a nemzetbiztonsági szolgálat rendeltetésszerű működését
veszélyeztető biztonsági kockázati tényező fennállását állapította meg. (2) Az eljárásból kizárt az olyan részvételre jelentkező vagy ajánlattevő,
a) akit a jegyzékből a beszerzési eljárás alatt töröltek,
b) aki a megelőző 3 éven belül a jegyzékre való felvételére irányuló eljárás során adatszolgáltatási kötelezettségének
teljesítésekor hamis adatot szolgáltatott, illetve hamis nyilatkozatot tett.
(3) Ha a részvételre jelentkező vagy az ajánlattevő valamelyik alvállalkozójával szemben nemzetbiztonsági kockázati
tényező merül fel, egy esetben a részvételre jelentkező vagy ajánlattevő ezen alvállalkozó helyett mást jelölhet meg.
Második ilyen esetben, vagy ha két vagy annál több alvállalkozónál merül fel nemzetbiztonsági kockázati tényező,
a részvételre jelentkezőt, illetve ajánlattevőt az eljárásból ki kell zárni.
(4) A „Bizalmas!” vagy annál magasabb minősítési szintű adatot érintő beszerzési eljárásból kizárt az a részvételre
jelentkező, aki nem rendelkezik megfelelő szintű TBT-vel, vagy akitől a beszerzési eljárás alatt visszavonják a megfelelő
szintű TBT-t. (5) A „Korlátozott terjesztésű!” minősítési szintű adatot érintő beszerzési eljárásból kizárt az olyan részvételre jelentkező,
aki nem teljesíti a Mavtv.-ben a „Korlátozott terjesztésű!” minősítési szintű adatok felhasználásához előírt feltételeket.
(6) Az ajánlatkérő köteles a részvételi és az ajánlattételi felhívásban hivatkozni az (1)–(5) bekezdésben felsorolt kizáró
okokra. (7) Amennyiben a részvételre jelentkező az ajánlattételi szakaszban nem nyújt be ajánlatot, köteles az ajánlatkérőnek az
ajánlattételi határidőig visszaküldeni az ajánlattételi felhívással kapcsolatos összes iratot. A kizárt, az érvénytelen vagy
a nem nyertes ajánlatot benyújtó ajánlattevő az értesítés kézhezvételétől számított 15 napon belül köteles
a beszerzéssel kapcsolatos összes iratot az ajánlatkérőnek visszaküldeni. A nyertes ajánlattevő a szerződés teljesítését
követő 30 napon belül a beszerzéssel kapcsolatos minősített adatot tartalmazó valamennyi iratot köteles
visszaküldeni az ajánlatkérő részére. (8) Amennyiben a részvételre jelentkező vagy ajánlattevő a (7) bekezdés szerinti határidőben a korábbi beszerzési
eljárásban történő ajánlattételhez rendelkezésére bocsátott iratokat hiánytalanul nem küldi vissza az ajánlatkérőnek,
az ajánlatkérő a (9) bekezdés szerinti jogkövetkezményre való figyelmeztetéssel felszólítja az összes irat
visszaszolgáltatására, valamint a felszólítással egyidejűleg e tényről az AH-t értesíti. Az AH a mulasztó gazdasági
szereplő jegyzéken való szerepeltetését az értesítés kézhezvételének napjától mindaddig felfüggeszti, amíg az
iratokat az ajánlattevő vissza nem szolgáltatja. Az okmányok visszaszolgáltatásának tényéről az ajánlatkérő az AH-t
haladéktalanul tájékoztatja. (9) Nem lehet részvételre jelentkező, ajánlattevő, alvállalkozó vagy az alkalmasság igazolásában részt vevő szervezet, aki
a rendelet hatálya alá tartozó korábbi beszerzési eljárásban történő ajánlattételhez rendelkezésére bocsátott iratokat
nem szolgáltatja vissza, továbbá az iratok visszaszolgáltatásától számított 2 évig az, aki a (7) bekezdés szerinti értesítés
kézhezvételét követő 30. napon túl szolgáltatja vissza azokat.
20. A gazdasági szereplő alkalmassága 37. § (1) A szerződés teljesítésére való alkalmasság megállapítására a Kbt. 55. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.
(2) A Kbt. 55. § (1) bekezdés a)–c) pontjában előírt alkalmassági követelményeknek az ajánlattevő és az alvállalkozó
együttesen is megfelelhet. (3) A Kbt. 55. § (1) bekezdés d) pontja szerinti követelményeknek az ajánlattevőnek önállóan kell megfelelnie.
(4) Az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban meghatározhat olyan, a gazdasági és pénzügyi helyzetre vonatkozó
minimális követelményeket, valamint az azoknak való megfelelés igazolására benyújtandó dokumentumokat, amely
követelményeknek az alvállalkozóknak önállóan meg kell felelniük. Ennek során azt is meg kell határozni, hogy
a körülmények megléte, illetve hiánya, vagy azok milyen mértékű fogyatékossága zárja ki, hogy az ajánlatkérő az
alvállalkozót alkalmasnak minősítse a beszerzésben való részvételre. 38. § (1) A gazdasági szereplő műszaki-szakmai alkalmassága – az építési beruházás, az árubeszerzés, illetve a szolgáltatás
megrendelés jellegétől, mennyiségétől vagy jelentőségétől és rendeltetésétől függően – különösen a következő
módon bizonyítható: a) az elmúlt 5 évben aa) megvalósított építési beruházások listája, a legfontosabb munkák megfelelő elvégzésére vonatkozó
igazolásokkal, mely igazolások tartalmazzák az építési beruházások értékét, időpontját és helyszínét,
továbbá azt, hogy a beruházásokat a szakmai szabályoknak megfelelően valósították meg és
szabályszerűen fejezték be, ab) leszállított áruk, vagy teljesített főbb szolgáltatások listája, összegekkel, időpontokkal és a közületi vagy
magán megrendelők megjelölésével együtt, a megrendelő által kiadott igazolással, magánmegrendelő
esetén igazolás hiányában a gazdasági szereplő nyilatkozatával, b) a részt vevő szakemberekről vagy műszaki szervezetekről – különösen a minőség-ellenőrzés felelőseiről – készült
tájékoztatás, függetlenül attól, hogy közvetlenül a gazdasági szereplő vállalkozása alkalmazza-e őket, vagy sem,
továbbá építési beruházásra irányuló beszerzési szerződés esetében azon személyekről készült tájékoztatás,
akiket a vállalkozó az építmény kivitelezése során igénybe vehet,
c) a gazdasági szereplő által igénybe vett műszaki háttér, a minőség biztosítása végett alkalmazott intézkedéseik,
valamint a vállalkozás tanulmányi és kutatási létesítményeinek leírása, valamint a szellemi tulajdonjogokkal
kapcsolatos belső szabályzata, d) az ajánlatkérő által elvégzett, vagy nevében a gazdasági szereplő székhelye szerinti ország egy erre illetékes
hivatalos szerve által – e szerv beleegyezése alapján – elvégzett vizsgálat, amely a gazdasági szereplő termelési
vagy műszaki erőforrására, valamint szükség szerint a rendelkezésükre álló tanulmányi és kutatási eszközökre
és minőségellenőrzési intézkedéseikre vonatkozik, e) építési beruházásra, szolgáltatásnyújtásra, valamint beállítási és üzembe helyezési műveleteket vagy
szolgáltatásokat is tartalmazó, árubeszerzésre irányuló szerződések esetében a gazdasági szereplő vezetőinek és
különösen a szolgáltatások teljesítéséért, vagy a beruházás irányításáért felelős személynek vagy személyeknek az
iskolai végzettsége és szakképzettsége, f) indokolt esetben az építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló beszerzési szerződéseknél azon
környezetvédelmi vezetési intézkedések megjelölése, amelyeket a gazdasági szereplő a szerződés teljesítése
során alkalmazni tud, g) az utolsó 3 évre vonatkozóan a szolgáltató, illetve a vállalkozó éves átlagos munkaerő-létszámáról és vezetői
létszámáról készült kimutatás, h) a szerződés teljesítéséhez, az ajánlatkérő valamely válsághelyzet miatt megnövekedett igényeinek
kielégítéséhez, vagy a szerződés tárgyát képező áruk karbantartásának, korszerűsítésének és fejlesztésének
biztosításához a gazdasági szereplő rendelkezésére álló szerszámok, berendezések, műszaki felszerelés
felsorolása, a személyzet létszáma és szakértelem vagy ellátási források leírása – a gazdasági szereplő földrajzi
elhelyezkedésének közlésével, amennyiben az Európai Unió területén kívül található,
i) a leszállítandó termékek tekintetében ia) mintapéldányok, leírások vagy fényképek, amelyek hitelességét az ajánlatkérő kérésére igazolni kell,
ib) hatáskörrel rendelkezőként elismert hivatalos minőségellenőrző intézetek vagy hivatalok által kiállított
bizonyítványok, amelyek leírásokra vagy szabványokra való egyértelmű hivatkozással igazolják a termékek
megfelelőségét. (2) Az ajánlatkérő a hirdetményben meghatározza, hogy az (1) bekezdésben meghatározott bizonyításra alkalmas
dokumentumok közül melyeket választotta és mely egyéb dokumentumok benyújtását kívánja meg.
39. § (1) A gazdasági szereplő gazdasági és pénzügyi alkalmassága különösen az alábbi dokumentumokkal igazolható:
a) pénzügyi intézménytől származó megfelelő nyilatkozatok, b) vonatkozó szakmai felelősségbiztosítás igazolása,
c) számviteli beszámoló vagy mérleg bemutatása, ha a gazdasági szereplő letelepedési helye szerinti ország joga
előírja a közzétételét, d) a vállalkozás árbevételéről és a beszerzési szerződés tárgyát képező tevékenységből eredő árbevételről szóló
kimutatás, legfeljebb az előző 3 üzleti évre vonatkozóan attól függően, hogy a vállalkozás mikor jött létre, vagy az
adott tevékenység folytatását mikor kezdte meg, amennyiben ilyen adatok rendelkezésre állnak.
(2) Az ajánlatkérő a hirdetményben meghatározza, hogy az (1) bekezdésben meghatározott bizonyításra alkalmas
dokumentumok közül melyeket választotta és mely egyéb dokumentumok benyújtását kívánja meg. Ha a gazdasági
szereplő jogos okból nem tudja az ajánlatkérő által kért dokumentumokat benyújtani, bármely, az ajánlatkérő által
megfelelőnek tekintett irattal igazolhatja gazdasági és pénzügyi erőforrását.
(3) A gazdasági és pénzügyi alkalmasság igazolására szolgáló dokumentumok legfeljebb 3 évre visszamenőleg kérhetők
a gazdasági szereplőtől. 40. § (1) A gazdasági szereplő a minősített adatokat keletkeztető, továbbá megismerését igénylő vagy minősített adatokat
tartalmazó beszerzési szerződések esetében a beszerzési eljárás során bizonyítani köteles azt, hogy alkalmas az ilyen
adatoknak a Mavtv.-ben foglalt előírásoknak megfelelő feldolgozására, felhasználására, tárolására és továbbítására.
(2) Az ajánlatkérő köteles elismerni a nemzeti joggal összhangban kiadott biztonsági tanúsítványokkal egyenértékűnek
tekintett biztonsági tanúsítványokat, fenntartva ugyanakkor a lehetőséget, hogy amennyiben szükségesnek ítéli,
akkreditált szervnél ellenőrző vizsgálat lefolytatását kezdeményezheti. (3) Az ajánlatkérő a „Bizalmas!” vagy annál magasabb minősítési szintű adatokat érintő beszerzési eljárás során a nem
Magyarországon letelepedett részvételre jelentkező esetén az NBF útján beszerzi a részvételre jelentkező tagállama
nemzeti biztonsági hatóságának igazolását az érintett gazdálkodó szervezet telephely biztonsági tanúsítványának
meglétére vonatkozóan. 41. § Amennyiben a gazdasági szereplőnek a letelepedése szerinti országban a szakmai tevékenységének gyakorlásához
valamely szakmai nyilvántartásba, vagy a cégnyilvántartásba való bejegyzése szükséges, illetve az adott szolgáltatás
nyújtásához meghatározott engedéllyel vagy szervezeti tagsággal kell rendelkeznie, az ajánlatkérő kérheti, hogy
a gazdasági szereplő igazolja a szakmai vagy cégnyilvántartásba történt bejegyzését, illetve azt, hogy rendelkezik
a szükséges engedéllyel vagy szervezeti tagsággal. 42. § Ha az ajánlatkérő a gazdasági szereplő bizonyos minőségirányítási rendszerszabványoknak való megfeleléséről szóló,
független akkreditált szervek által kiállított tanúsítványt kér, akkor az akkreditációval és tanúsítással kapcsolatos
európai szabványoknak megfelelő független akkreditált szervek által tanúsított, a vonatkozó európai szabványokon
alapuló minőségirányítási rendszerekre kell hivatkoznia. Az ajánlatkérő elismeri a más tagállamban székhellyel
rendelkező független akkreditált szervek által kibocsátott egyenértékű tanúsítványokat. Az ajánlatkérőnek el kell
fogadnia az egyenértékű minőségirányítási rendszerek egyéb bizonyítékait is, ha a gazdasági szereplő az
egyenértékűséget kétséget kizáróan bizonyítja. 43. § (1) A 38. § (1) bekezdés f) pontjában meghatározott esetekben, ha az ajánlatkérő környezetvédelmi vezetési
szabványoknak való megfelelésről szóló, független szervek által kiállított tanúsítvány bemutatását kéri, akkor
a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerre (EMAS) vagy a tanúsítással kapcsolatos közösségi
jogszabályoknak, illetve a vonatkozó európai vagy nemzetközi szabványoknak megfelelő szervek által tanúsított,
vonatkozó európai vagy nemzetközi szabványokon alapuló környezetvédelmi vezetési szabványokra kell hivatkoznia.
(2) Az ajánlatkérőnek el kell fogadnia a más tagállamokban székhellyel rendelkező szervek által kiadott egyenértékű
tanúsítványokat, továbbá a gazdasági szereplőktől el kell fogadnia az egyenértékű környezetvédelmi vezetési
intézkedések egyéb bizonyítékait is. 44. § Az ajánlatkérő indokolt esetben a 13. § (2) bekezdésében meghatározott nemzetbiztonsági szolgálattól kérheti
az alkalmasság igazolásában részt vevő szervezet cégellenőrzését, továbbá a szervezet vonatkozásában szükséges
személyellenőrzéseket. 21. Az ajánlatok és részvételi jelentkezések felbontása
45. § (1) Az ajánlatok és részvételi jelentkezések benyújtására és felbontására a Kbt. 60–62. §-ában foglaltakat kell alkalmazni
a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel. (2) A Kbt. 62. § (2) bekezdésében foglaltaktól eltérően az ajánlatok felbontásánál az ajánlattevők vagy az általuk
meghívott személyek nem lehetnek jelen. 22. Elektronikus árlejtés
46. § (1) Az ajánlatkérő dönthet az elektronikus árlejtés alkalmazásáról.
(2) Meghívásos és hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás esetében az ajánlatkérő dönthet úgy, hogy
az ajánlatok értékelését követően elektronikus árlejtést tart, amennyiben a szerződési feltételek pontosan
meghatározhatóak és az elektronikus árlejtés tényét az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban előzetesen
jelezte. (3) A (2) bekezdésben meghatározott feltételek fennállása esetén elektronikus árlejtés alkalmazható a keretmegállapodás
felei közötti verseny újbóli megnyitása esetén is. (4) Az elektronikus árlejtés a következőkön alapul:
a) kizárólag az árakon, amennyiben a szerződést a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás alapján értékeli az
ajánlatkérő, vagy b) az árakon és az ajánlattételhez szükséges dokumentációban feltüntetett, számszerűen értékelhető ajánlati
összetevők értékein, amennyiben a szerződést az összességében legelőnyösebb ajánlat szerint értékeli az
ajánlatkérő. (5) Abban az esetben, ha az ajánlatkérő elektronikus árlejtést kíván alkalmazni, úgy e tényt fel kell tüntetnie az ajánlattételi
felhívásban. (6) Az ajánlattételhez szükséges dokumentáció többek között a következőket foglalja magában:
a) azon összetevőket, amelyek értéke elektronikus árlejtés tárgyát képezi, feltéve, hogy ezek az összetevők
számszerűsíthetők és számjegyekkel vagy százalékban kifejezhetőek, b) a benyújtható értékek esetleges felső határát, ahogyan az a szerződés tárgyára vonatkozó leírásból következik,
c) az elektronikus árlejtés során az ajánlattevők rendelkezésére bocsátott információkat és a rendelkezésre bocsátás
időpontját, d) az elektronikus árlejtés menetére vonatkozó lényeges információkat,
e) az ajánlattevők árlejtésen való részvételének feltételeit és a licitáláshoz megkövetelt minimális eltéréseket,
f) a felhasznált elektronikus eszközökkel, a csatlakozásra vonatkozó szabályozásokkal és a műszaki előírásokkal
kapcsolatos lényeges információkat. 47. § (1) Az ajánlatkérő az elektronikus árlejtés megkezdését megelőzően a meghatározott bírálati szemponttal vagy
szempontokkal és az azok tekintetében rögzített súlyozással összhangban elvégzi az ajánlatok teljes körű értékelését.
(2) Az (1) bekezdés szerinti értékelést követően az érvényes ajánlatot benyújtott valamennyi ajánlattevőt elektronikus
úton egyidejűleg fel kell kérni arra, hogy nyújtson be új árakat vagy új értékeket. A felhívásnak tartalmaznia kell
minden szükséges információt az alkalmazott elektronikus berendezéshez történő egyéni csatlakozással
kapcsolatban, és meg kell jelölnie az elektronikus árlejtés kezdetének pontos időpontját.
(3) Az elektronikus árlejtés több egymást követő szakaszból is állhat. Az elektronikus árlejtés legkorábban a felhívások
feladása után 2 munkanappal kezdődhet meg. (4) Amennyiben a nyertes ajánlatot az összességében legelőnyösebb ajánlat alapján választják ki, a felhíváshoz az érintett
ajánlattevő ajánlata tekintetében az előírt szempontrendszerrel összhangban végzett teljes körű értékelés
eredményét csatolni kell. (5) A felhívásnak azt az elektronikus árlejtés során alkalmazandó matematikai képletet is tartalmaznia kell, amely
a benyújtott új árakon vagy új értékeken alapuló automatikus újrarangsorolás megállapításához szükséges.
A képletnek tartalmaznia kell az összességében legelőnyösebb ajánlat meghatározása céljából megállapított
valamennyi szempontnak az ajánlattételi felhívásban vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban szereplő
súlyozását. E célból bármely értéktartományt előzetesen egy meghatározott értékre kell csökkenteni.
(6) Az ajánlatkérőnek az elektronikus árlejtés minden szakaszában minden ajánlattevőt haladéktalanul legalább annyi
információval kell ellátnia, amely elegendő ahhoz, hogy az ajánlattevő bármikor meggyőződhessen relatív
rangsorolásáról. Az ajánlatkérő egyéb, a benyújtott árakra vagy értékekre vonatkozó információt is közölhet, feltéve,
hogy ennek lehetősége szerepel az ajánlattételhez szükséges dokumentációban.
(7) Az ajánlatkérő bármikor közzéteheti az árlejtés adott szakaszában részt vevők számát, azonban az elektronikus árlejtés
egyik szakaszában sem fedheti fel az ajánlattevők kilétét.
48. § (1) Az ajánlatkérő az elektronikus árlejtést
a) az árlejtésben való részvételre irányuló felhívásban feltüntetett, előre megállapított napon,
b) az utolsó ajánlat beérkezésétől számított, az elektronikus árlejtésben való részvételre irányuló felhívásban
feltüntetett időtartam elteltével, ha az ajánlatkérő nem kap több olyan új árat vagy új értéket tartalmazó ajánlatot,
amely megfelelne a minimális eltérésre vonatkozó követelményeknek, c) az elektronikus árlejtésben való részvételre vonatkozó felhívásban megállapított árlejtési szakaszok
befejeződésekor lezárja. Az elektronikus árlejtés lezárásakor az ajánlatkérő az a)–c) pontban felsorolt módszerek közül többet is
alkalmazhat, a választott egy vagy több módszerre az árlejtésben való részvételre irányuló felhívásban hivatkozni kell.
(2) Amennyiben az ajánlatkérő úgy döntött, hogy az elektronikus árlejtést az (1) bekezdés c) pontja szerint – esetleg azt
a b) pontban megállapított szabályokkal együttesen alkalmazva – zárja le, az árlejtésben való részvételre vonatkozó
felhívásban fel kell tüntetni minden egyes árlejtési szakasz ütemtervét.
(3) Az elektronikus árlejtés lezárása után az ajánlatkérő a nyertes ajánlatot a 49. §-sal összhangban, az elektronikus árlejtés
eredménye alapján választja ki. (4) Az ajánlatkérő nem élhet vissza az elektronikus árlejtés alkalmazásával és azt nem használhatja úgy, hogy ezáltal
a versenyt akadályozza, korlátozza vagy torzítsa, vagy a szerződésnek a közzétett hirdetményben meghirdetett és az
ajánlattételhez szükséges dokumentációban meghatározott tárgyát megváltoztassa. 23. Az ajánlatok és a részvételi jelentkezések elbírálására vonatkozó szabályok
49. § (1) Az ajánlatok és részvételi jelentkezések elbírálására a Kbt. 63–66. §-ában, az értékelési szempontokra a Kbt.
71–73. §-ában foglaltakat kell alkalmazni a (2) bekezdésben meghatározott eltéréssel.
(2) A Kbt. 72. § (5) bekezdésében meghatározott, az elektronikus árlejtés részletes szabályait meghatározó jogszabály
helyett az e rendelet hatálya alá tartozó beszerzések vonatkozásában az elektronikus árlejtés részletes szabályaira
a 46–48. §-ban foglaltakat kell alkalmazni. 50. § (1) Az ajánlattevőtől vagy részvételre jelentkezőtől hiánypótlás és felvilágosítás kérésére a Kbt. 67. §-ában, az
ajánlatokban előforduló számítási hiba javítására és az irreális ajánlati elemre a Kbt. 68–70. §-ában meghatározott
szabályokat kell alkalmazni a (2) és (3) bekezdésben foglalt kiegészítéssel.
(2) Az aránytalanul alacsony árat tartalmazó ajánlat Kbt. 69. § (1) bekezdésében meghatározott, az ajánlatkérő által kért
lényeges ajánlati elemek tartalmát megalapozó adatok, valamint indokolás különösen a következőkre vonatkozhat:
a) az építési módszer, a gyártási folyamat vagy a nyújtott szolgáltatás gazdaságossága,
b) a választott műszaki megoldások, vagy az ajánlattevő számára az építési beruházás kivitelezéséhez, vagy az áruk
leszállításához, illetve a szolgáltatásnyújtáshoz rendelkezésre álló kivételesen előnyös feltételek,
c) az ajánlattevő által kínált építési beruházás, áru vagy szolgáltatás eredetisége,
d) a szolgáltatás teljesítésének helyén hatályos munkavédelmi rendelkezéseknek és munkafeltételeknek való
megfelelés, e) az ajánlattevő állami támogatások megszerzésére vonatkozó lehetősége.
(3) Az ajánlatkérő az ajánlattevővel folytatott konzultáció útján és a benyújtott bizonyítékok alapján ellenőrzi
a (2) bekezdésben felsoroltakat. 24. Az ajánlat és a részvételi jelentkezés érvénytelensége
51. § Az ajánlat és a részvételi jelentkezés érvénytelenségére a Kbt. 74. és 75. §-ában foglalt szabályokat kell alkalmazni.
25. A beszerzési eljárás eredménytelensége 52. § A beszerzési eljárás eredménytelenségére a Kbt. 76. §-ában foglaltakat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy
a beszerzési eljárásban a Kbt. 76. § (1) bekezdés g) pontjában a Közbeszerzési Döntőbizottságnak az ajánlatkérő
valamely döntését megsemmisítő döntésén a Közbeszerzési Döntőbizottság vagy az ajánlatkérő panasz elbírálása
során hozott, az ajánlatkérő valamely döntését megsemmisítő döntését kell érteni.
26. Tájékoztatás 53. § (1) Az ajánlatkérő döntéseiről való tájékoztatás vonatkozásában a Kbt. 77. § (1) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
Az ajánlatkérő az ajánlatok és a részvételi jelentkezések elbírálásának befejezésekor a Kbt. 77. § (1) bekezdése szerinti
tájékoztatást minden ajánlattevő, részvételi szakasz lezárása esetén minden részvételre jelentkező részére
egyidejűleg, telefaxon vagy elektronikus úton küldi meg. (2) Az ajánlatkérő – a (3) bekezdésre is figyelemmel – a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb az erre vonatkozó
írásbeli kérelem kézhezvételétől számított 15 napon belül tájékoztatást ad:
a) az érintett részvételre jelentkező kérésére a részvételre jelentkezése érvénytelenségének indokairól,
b) az érintett ajánlattevő kérésére ajánlata érvénytelenségének indokairól, beleértve az egyenértékűség hiányára
vonatkozó döntésének, illetve arra vonatkozó döntésének indokait, hogy az építési beruházás, árubeszerzés vagy
szolgáltatásnyújtás nem felel meg a teljesítménybeli vagy funkcionális követelményeknek, valamint az arra
vonatkozó döntésének indokait, hogy az ajánlat nem felel meg a minősített adatok és a teljesítés biztonságával
kapcsolatos követelményeknek, c) az érvényes ajánlatot tevő ajánlattevőnek a nyertes ajánlat jellemzőiről és relatív előnyeiről, valamint a nyertes
ajánlattevőnek vagy a keretmegállapodás részes feleinek nevéről. (3) Az ajánlatkérő dönthet úgy, hogy egyes, az (1) bekezdésben említett, szerződés kiválasztására vagy
keretmegállapodás megkötésére vonatkozó adatok közlését mellőzi, amennyiben ezen adatok közlése akadályozná
a jogérvényesítést vagy más módon ellentétes volna az alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekkel.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott, a nyertes ajánlattevő kiválasztásával kapcsolatos tájékoztatás során az ajánlatkérő
nyilatkozik az alkalmazandó szerződéskötési tilalmi időszak pontos tartalmáról.
27. Alvállalkozók 54. § (1) Az alvállalkozókkal szemben állampolgárságuk vagy letelepedési országuk alapján nem lehet megkülönböztetést
tenni. (2) Az ajánlatkérő az ajánlat benyújtását követően bármikor tájékoztatást kérhet az ajánlattevőtől arról, hogy a már
megkötött alvállalkozói szerződéseken túl a szerződésnek mekkora részét szándékozik harmadik felek felé további
alvállalkozói szerződésekkel kiszervezni, milyen alvállalkozókat javasol, valamint milyen tárgyban javasolja további
alvállalkozói szerződések megkötését. (3) Az ajánlatkérő előírhatja a nyertes ajánlattevő számára a szerződés egy részének alvállalkozói szerződésekkel történő
kiszervezését, ebben az esetben az ajánlatkérő minimális és maximális százalékos értéket tartalmazó sáv formájában
közli a kiszervezendő rész arányát. A kiszervezett rész aránya nem haladhatja meg a szerződés értékének 30%-át.
A megadott sáv meghatározatásakor figyelembe kell venni a szerződés tárgyát, valamint az érintett ágazat
természetét, beleértve az adott piacon tapasztalható verseny intenzitását és az ipari alapok vonatkozó műszaki
képességeit is. (4) A nyertes ajánlattevő az ajánlatkérő által a (3) bekezdésben foglaltaknak megfelelően kiszervezni rendelt aránynak
megfelelő részben az V. Fejezetben foglalt szabályoknak megfelelően köt alvállalkozói szerződéseket.
(5) Az ajánlatkérő a (3) bekezdésen kívüli esetekben is előírhatja a nyertes ajánlattevő számára az V. Fejezetben foglalt
rendelkezések alkalmazását a megkötni kívánt bizonyos alvállalkozói szerződések, vagy azok mindegyike
vonatkozásában. (6) Az ajánlattevőnek az ajánlatban meg kell jelölnie a kötelezettség teljesítése érdekében kiszervezni szándékozott részt
vagy részeket. (7) Az ajánlatkérő elutasíthatja az ajánlattevő által a beszerzési eljárás folyamán vagy a nyertes ajánlattevő által
a szerződés teljesítése során kiválasztott alvállalkozókat. Az elutasítás csak a beszerzési eljárás során alkalmazott
kizárási okokon, valamint azon alkalmassági követelményeken alapulhat, amelyeknek az alvállalkozó önállóan köteles
megfelelni. Amennyiben az ajánlatkérő elutasít egy alvállalkozót, e döntését írásban kell indokolnia az ajánlattevő
vagy nyertes ajánlattevő felé. Az indokolásnak tartalmaznia kell, hogy az alvállalkozó miért nem felel meg
a követelményeknek. (8) A (3)–(7) bekezdésben említett követelményeket fel kell tüntetni az ajánlattételi felhívásban.
(9) Az ajánlattevő a szerződés teljesítése során köteles bejelenteni az ajánlatkérőnek a szerződés teljesítéséhez igénybe
vett alvállalkozók szintjén bekövetkező változtatási igényét. Kizárólag az ajánlatkérő írásbeli hozzájárulásával lehet új
alvállalkozót bevonni a szerződés teljesítésébe. Az ajánlatkérő csak akkor adhat hozzájárulást, ha a bevonni kívánt
alvállalkozó szerepel a jegyzéken és megfelel az e rendelet által az alvállalkozókra előírt követelményeknek.
28. Minősített adatok biztonsága 55. § (1) Az olyan beszerzési eljárás esetében, amelyek minősített adatokat keletkeztetnek, használnak fel, igényelnek vagy
tartalmaznak, az ajánlatkérő a beszerzési eljárás során keletkezett dokumentációban meghatározza az érintett adatok
megfelelő szintű biztonságának biztosításához szükséges és a Mavtv. rendelkezéseinek megfelelő intézkedéseket és
követelményeket. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott célból az ajánlatkérő megkövetelheti, hogy az ajánlat tartalmazza többek között
a következőket: a) kötelezettségvállalást az ajánlattevő és a már azonosított alvállalkozók részéről arra vonatkozólag, hogy
megfelelően biztosítják az összes, birtokukban lévő, illetve a szerződés időtartama alatt vagy annak lezárása után
tudomásukra jutó minősített adatok védelmét a vonatkozó törvényekkel, rendeletekkel és igazgatási
rendelkezésekkel összhangban, b) kötelezettségvállalást az ajánlattevő részéről arra vonatkozólag, hogy az a) pontban előírt kötelezettségvállalást
az alvállalkozói szerződés megkötésével egyidejűleg megszerzi a szerződés teljesítése során általa alkalmazott
többi alvállalkozótól, c) elegendő adatot a már azonosított alvállalkozóról, amely az ajánlatkérő számára lehetővé teszi annak
megállapítását, hogy az alvállalkozó rendelkezik a szükséges erőforrásokkal mindazon minősített adat
védelméhez, amelyhez hozzáfér, illetve amely az alvállalkozásban elvégzett teljesítés során keletkezik,
d) kötelezettségvállalást az ajánlattevő részéről arra vonatkozólag, hogy az alvállalkozói szerződések megkötése
előtt az új alvállalkozókkal kapcsolatban átadja a c) pontban megkövetelt információkat.
29. A teljesítés biztonsága 56. § (1) Az ajánlatkérő a dokumentációban (az ajánlattételi felhívásban, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban,
az ismertetőben, illetve a kiegészítő dokumentumokban) megállapítja a teljesítés biztonságára vonatkozó
követelményeket. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott célból az ajánlatkérő előírhatja, hogy az ajánlat tartalmazza többek között
a következőket: a) olyan tanúsítványokat vagy dokumentumokat, amelyek bizonyítják, hogy az ajánlattevő képes teljesíteni
a szerződéshez kapcsolódó áruk exportjával, szállításával és továbbításával kapcsolatos kötelezettségeit,
beleértve az érintett tagállam vagy tagállamok részéről ezt alátámasztó dokumentációt,
b) az ajánlatkérőre vonatkozó minden olyan korlátozás feltüntetését, amely a termékek vagy szolgáltatások, illetve
a termékek vagy szolgáltatások eredményének nyilvánosságra hozatalára, átadására vagy használatára
vonatkozik és amely exportkorlátozást vagy biztonsági intézkedéseket eredményezhet,
c) olyan tanúsítványokat vagy dokumentumokat, amelyek bizonyítják, hogy az ajánlattevő ellátási láncának
elhelyezkedése és megszervezése lehetővé teszi a teljesítés biztonsága érdekében előírt követelmények
teljesítését, valamint arra vonatkozó kötelezettségvállalást, hogy az ellátási láncban a szerződés teljesítése során
bekövetkező változások nem gátolják majd az e követelményeknek való megfelelést,
d) az ajánlattevő kötelezettségvállalását arra, hogy az ajánlatkérő válság eredményeképp megnövekedett
igényeinek kielégítése érdekében erőforrásokat hoz létre és tart fenn a közösen megállapított feltételeknek
megfelelően, e) az ajánlattevő nemzeti hatóságaitól származó bármilyen dokumentumot annak alátámasztására, hogy az
ajánlattevő válság esetén eleget tesz az ajánlatkérő megnövekedett igényeinek,
f) az ajánlattevő kötelezettségvállalását arra, hogy biztosítja a szerződés tárgyát képező áruk karbantartását,
korszerűsítését és fejlesztését, g) az ajánlattevő kötelezettségvállalását arra, hogy időben értesíti az ajánlatkérőt a szervezetében, ellátási láncában
vagy ipari stratégiájában bekövetkezett olyan változásokról, amelyek érinthetik az ajánlatkérő irányában fennálló
kötelezettségeit, vagy h) az ajánlattevő kötelezettségvállalását arra, hogy a közösen megállapított feltételeknek megfelelően minden,
a pótalkatrészek, összetevők, összeállított egységek és speciális tesztberendezések készítéséhez szükséges
eszközt az ajánlatkérő rendelkezésére bocsát, amennyiben ő maga többé nem képes ezek biztosítására.
(3) Az ajánlattevő nem kötelezhető arra, hogy olyan kötelezettségvállalást szerezzen be valamely tagállamtól, amely
korlátozza az adott tagállam azon szabadságát, hogy az engedélyező határozat meghozatalakor a vonatkozó
nemzetközi és közösségi joggal összhangban saját hatályos, az exportra, a szállításra és az áthaladásra vonatkozó
nemzeti engedélyezési kritériumait alkalmazza. 30. Írásbeli összegezés 57. § (1) Az ajánlatkérő valamennyi szerződésről és keretmegállapodásról írásbeli összegezést készít, amelynek legalább
a következőket kell tartalmaznia: a) az ajánlatkérő neve és címe, a szerződés és a keretmegállapodás tárgya és értéke,
b) a kiválasztott beszerzési eljárás, c) versenypárbeszéd esetében az ilyen eljárás lefolytatását igazoló körülmények,
d) hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás esetén azon körülmények, amelyek:
da) a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazását indokolták,
db) a 61. § (2) bekezdés c) pont ca) és d) pont db) alpontjában meghatározott esetekben az 5 éves határidő
túllépésének alkalmazását indokoló körülményeket, dc) azon körülményeket, amelyek azt indokolták, hogy a 61. § (2) bekezdés d) pont da) alpontjában
meghatározott esetben az eredeti építési beruházás vagy szolgáltatás értékének felét túllépjék,
e) a 4 évet meghaladó időtartamú keretmegállapodások esetén az időtartam hosszúságának indokai,
f) a részvételre alkalmas jelentkezők neve és alkalmasságuk indokai,
g) az érvénytelen részvételi jelentkezést benyújtó neve és az érvénytelenségük indokai,
h) az ajánlatok érvénytelenségének indokai, i) a nyertes ajánlattevő neve, ajánlata kiválasztásának indokai és – ha ismeretes – a szerződésnek vagy
a keretmegállapodásnak az a része, amelyre nézve a nyertes ajánlattevő harmadik személlyel kíván vagy lesz
köteles alvállalkozói szerződést kötni, j) amennyiben szükséges, annak indokolása, hogy az ajánlatkérő miért döntött úgy, hogy nem köti meg
a szerződést vagy a keretmegállapodást. (2) Az ajánlatkérő az Európai Bizottság kérésére – a Közbeszerzési Hatóságon keresztül – közli az Európai Bizottsággal
az (1) bekezdésben meghatározott írásbeli összegezést vagy annak főbb jellemzőit.
58. § (1) A Közbeszerzési Hatóság legkésőbb minden év október hónapjának 31. napjáig éves statisztikai összegezést küld az
Európai Bizottságnak az előző év során az ajánlatkérők által a II. Fejezetben foglalt rendelkezések alapján megkötött
beszerzési szerződésekről. (2) Az éves statisztikai összegezés a megkötött szerződések számát és értékét a nyertes ajánlattevő tagállama, illetve
harmadik országa szerint határozza meg. Külön-külön tartalmazza az árubeszerzésre, szolgáltatásnyújtásra, illetve
építési beruházásra irányuló szerződésekre vonatkozó adatokat. (3) A (2) bekezdésben meghatározott adatokat az alkalmazott eljárás szerinti bontásban és minden eljárásra külön,
a CPV-nómenklatúra kategóriái alapján azonosított árubeszerzés, szolgáltatás megrendelés és építési beruházás
szerint kell megadni. (4) Ha a szerződés megkötése hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás szerint történt, az (1) bekezdésben említett adatokat
a 61. § (2) bekezdésében meghatározott körülmények szerinti bontásban is meg kell adni.
(5) Az (1) bekezdésben meghatározott feladat ellátása érdekében az ajánlatkérő az 57. §-ban meghatározott, a beszerzési
szerződésekről készült írásbeli összegezéseket a Közbeszerzési Hatóság részére minden év szeptember 30. napjáig
megküldi. 31. Meghívásos eljárás 59. § (1) A meghívásos eljárás lefolytatására a Kbt. 84. és 86–88. §-ában foglaltakat kell alkalmazni a (2) bekezdésben foglalt
eltéréssel. (2) A Kbt. 84. § (4) bekezdésében foglaltaktól eltérően a beszerzési eljárásban a keretszámnak legalább három
ajánlattevőt kell magában foglalnia. 32. Hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás
60. § (1) Hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás esetén az ajánlatkérő tárgyalást folytat az ajánlattevőkkel az
általuk benyújtott ajánlatokról a legjobb ajánlat kiválasztása végett.
(2) Hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás lefolytatására a Kbt. 89. § (1) bekezdésében és a 90–93. §-ában
foglaltakat kell alkalmazni, azzal, hogy a Kbt. 90. § (6) bekezdésétől eltérően a Kbt. 85. §-át nem kell alkalmazni
a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárásban. 33. Hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás
61. § (1) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásra a Kbt. 94. § (1) bekezdésében és 95–99. §-ában foglaltakat kell alkalmazni.
(2) Az ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhat
a) építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásra irányuló szerződés esetében:
aa) ha a meghívásos eljárás, a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás vagy a versenypárbeszéd
azért volt eredménytelen, mert az eljárásban nem nyújtottak be ajánlatot vagy érvényes ajánlatot, illetve
részvételi jelentkezést, feltéve, hogy a felhívásnak és a dokumentációnak a feltételei időközben lényegesen
nem változtak meg, minderről az ajánlatkérő az Európai Bizottságot kérésére – a Közbeszerzési Hatóságon
keresztül – köteles tájékoztatni, ab) ha a meghívásos eljárás vagy a versenypárbeszéd a Kbt. 76. § (1) bekezdés b) vagy c) pontja alapján
eredménytelen volt, feltéve, hogy a felhívásban, a dokumentációban vagy az ismertetőben foglalt
feltételek időközben lényegesen nem változtak meg és az ajánlatkérő a meghívásos eljárás vagy
a versenypárbeszéd – a Kbt. 74. § (1) bekezdésének a)–d) pontja és (2) bekezdésének c) pontja alapján nem
érintett – összes ajánlattevőjét meghívja, ac) ha válsághelyzet vagy fegyveres konfliktus miatt előállt helyzet sürgőssége összeegyeztethetetlen
a meghívásos és a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás esetén előírt határidőkkel, ideértve
a rövidített határidőket is, ad) a Kbt. 94. § (2) bekezdés c) és d) pontjában meghatározott esetekben,
b) szolgáltatás megrendelésre és árubeszerzésre irányuló szerződés esetében:
ba) a legalább két tagállam által közösen folytatott, új termék kifejlesztésére, vagy e termék teljes életciklusára
vagy annak egy részére vonatkozó kutatás körébe nem tartozó kutatási és fejlesztési szolgáltatások
megrendelésére, bb) a kutatási és fejlesztési szolgáltatások megrendelésére, valamint kizárólag kutatás és fejlesztés céljából
gyártott termékek beszerzésére, ez a rendelkezés azonban nem terjed ki a piacképességet megalapozó,
vagy a kutatási és fejlesztési költségek fedezését szolgáló mennyiségi termelésre,
c) árubeszerzésre irányuló szerződés esetében: ca) a Kbt. 94. § (4) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben, azzal az eltéréssel, hogy a beszerzés
esetében a korábbi nyertes ajánlattevővel kötött szerződés vagy szerződések együttes időtartama az 5 évet
nem haladhatja meg, cb) a Kbt. 94. § (4) bekezdés c) és d) pontjában meghatározott esetekben,
d) építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetében:
da) a Kbt. 94. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben,
db) a Kbt. 94. § (3) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben, azzal az eltéréssel, hogy a beszerzés
esetében a korábbi nyertes ajánlattevővel kötött szerződés vagy szerződések együttes időtartama az 5 évet
nem haladhatja meg, e) a külföldön bevetett vagy bevetendő tagállami fegyveres vagy biztonsági erőknek nyújtott légi és tengeri
szállítási szolgáltatások megrendelése esetében, amennyiben az ajánlatkérő olyan gazdasági szereplőktől köteles
e szolgáltatásokat beszerezni, amelyek csupán rövid ideig tudják garantálni ajánlatuk érvényességét és ezért
a meghívásos vagy a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás határideje – ideértve a rövidített
határidőket is – nem tartható be. (3) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazását a szerződés megkötéséről szóló hirdetményben meg kell
indokolnia az ajánlatkérőnek. 34. Versenypárbeszéd 62. § (1) A különösen összetett szerződések esetében, ha az ajánlatkérő megítélése szerint a meghívásos eljárás vagy
hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás nem tenné lehetővé a nyertes ajánlattevő kiválasztását, az
ajánlatkérő versenypárbeszédet alkalmazhat. (2) Különösen összetett a szerződés, ha az ajánlatkérő
a) a beszerzés tárgyára vonatkozó beszerzési műszaki leírás meghatározására nem, vagy nem a meghívásos, illetve
hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárásban szükséges részletességgel képes,
b) a szerződés típusának vagy jogi, illetve pénzügyi feltételeinek meghatározására nem, vagy nem a meghívásos,
illetve hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárásban szükséges részletességgel képes.
(3) A (2) bekezdés szerinti körülmény fennállása nem eredhet az ajánlatkérő mulasztásából.
(4) A versenypárbeszédre a Kbt. 101. §-ában és a 103–107. §-ában foglaltakat kell alkalmazni, a 63. §-ban meghatározott
eltérésekkel. 63. § (1) Az ajánlatkérő a részvételi felhívásról közzétett hirdetményben megfogalmazott igényeit és követelményeit tovább
pontosíthatja az ismertetőben. (2) Az ajánlatkérő a párbeszédet addig folytathatja, amíg meg nem találja azokat a megoldásokat, amelyek igényei
kielégítésére alkalmasak. (3) A Kbt. 107. § (1) bekezdésében meghatározott felhívás alapján az ajánlattevőknek a párbeszéd folyamán
meghatározott megoldások alapján kell benyújtaniuk a végleges ajánlatukat, amelyeknek tartalmazniuk kell minden,
a beszerzés megvalósításához előírt és szükséges elemet. (4) Az ajánlatkérő kérésére a (3) bekezdés szerint benyújtott ajánlatok pontosíthatóak és javíthatóak.
(5) Az ajánlatkérő felkérheti az összességében legelőnyösebb ajánlatot benyújtó ajánlattevőt arra, hogy erősítse meg az
ajánlatban foglalt kötelezettségvállalásait. (6) Az ajánlat (4) bekezdés szerinti pontosítása, javítása, valamint az (5) bekezdés szerinti kötelezettségvállalások
megerősítése nem változtathatja meg az ajánlat alapvető jellemzőit olyan mértékben, hogy az a versenyt torzítsa,
vagy az egyenlő bánásmód követelményét sértse. 35. Keretmegállapodás
64. § (1) A keretmegállapodásra a Kbt. 108–110. §-ában foglaltakat kell alkalmazni a (2)–(4) bekezdésben megfogalmazott
eltérésekkel, továbbá azzal az eltéréssel, hogy a beszerzések esetében keretmegállapodás meghívásos vagy
hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás lefolytatásával köthető. (2) A keretmegállapodáson alapuló szerződéseket a megállapított eljárásokkal összhangban kell odaítélni. Ezen eljárások
csak olyan ajánlatkérők és gazdasági szereplők között alkalmazhatók, amelyek a keretmegállapodás eredeti részes
felei. (3) A Kbt. 109. § (5) bekezdésében foglaltaktól eltérően a beszerzések esetében keretmegállapodás kivételesen 4 évet
meghaladó időtartamra is köthető, ha a beszerzett eszköz, berendezés, rendszer várható élettartama, vagy a szállító
megváltozása esetén keletkező műszaki nehézségek 4 évnél hosszabb idejű keretmegállapodás megkötését teszik
szükségessé. E rendelkezés nem alkalmazható versenyt korlátozó vagy torzító módon.
(4) Az ajánlatkérőnek a (3) bekezdésben meghatározott kivételes körülmény fennállását a keretmegállapodás
megkötéséről szóló hirdetményben indokolnia kell. III. FEJEZET NEMZETI BESZERZÉSI ELJÁRÁS
65. § (1) A nemzeti beszerzési eljárásban az ajánlattételi és a részvételi felhívásra a 27. §-ban foglaltakat azzal az eltéréssel kell
alkalmazni, hogy a III. Fejezet szerint lefolytatandó beszerzési eljárás esetében a 27. § (1) bekezdésében az
ajánlattételre, a tárgyalásban való részvételre és a párbeszédben való részvételre történő felhívásra vonatkozó
rendelkezéseket a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban és a könnyített eljárásban az ajánlattételre meghívott,
a versenypárbeszédben a részvételi szakaszban kiválasztott gazdasági szereplők vonatkozásában kell alkalmazni,
továbbá a 27. § (4) bekezdés a) pontjában foglaltakat nem kell tartalmaznia a felhívásnak.
(2) A kiegészítő tájékoztatás adására és a határidő meghosszabbítására a 31–32. §-ban, a műszaki leírásra a 33. §-ban,
a dokumentációra a 34. §-ban, a kizáró okokra a 35–36. §-ban, az ajánlatkérő alkalmasságára a 37–44. §-ban, az
ajánlatok és részvételi jelentkezés benyújtására a 45. §-ban, az ajánlatok és részvételi jelentkezések elbírálására a 49. §
(1) bekezdésében és az 50. §-ban, az érvénytelenségre az 51. §-ban, az eredménytelenségre az 52. §-ban,
a tájékoztatásra az 53. §-ban, az alvállalkozókra az 54. § (1)–(2), (4)–(6) és (8)–(9) bekezdésében, a minősített adatok
biztonságára az 55. §-ban, a teljesítés biztonságára az 56. §-ban, az írásbeli összegezésre az 57. § (1) bekezdésében
meghatározott rendelkezéseket alkalmazni kell. (3) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás és a könnyített eljárás esetében ahol az (1)–(2) bekezdésben hivatkozott
rendelkezés, illetve az I. Fejezet részvételi jelentkezőt említ, ott az ajánlattételre felhívott gazdasági szereplőt kell
érteni. 36. Hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás 66. § A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásra a Kbt. 94. § (1) bekezdésében, 95. § (2) és (3) bekezdésében, 96. § (2) és
(4) bekezdésében, 97–99. §-ában foglaltakat kell alkalmazni a 67–69. §-ban foglalt eltérésekkel.
67. § (1) A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás az ajánlattételi felhívás vagy a Kbt. 99. § (2) bekezdésében meghatározott
esetben a tárgyalási meghívó megküldésével indul. Az ajánlatkérőnek lehetőség szerint legalább három gazdasági
szereplőt kell ajánlattételre felhívnia. (2) Amennyiben valamely kivételes ok azt indokolja – például a beszerzési szerződés teljesítésére csak olyan gazdasági
szereplő alkalmas, aki nem szerepel a jegyzéken, vagy ilyen gazdasági szereplőből háromnál kevesebb szerepel
a jegyzéken – az ajánlatkérő olyan gazdasági szereplőnek is küldhet ajánlattételi felhívást vagy tárgyalási meghívót, aki
a jegyzéken nem szerepel. Ebben az esetben az ajánlattételi felhívással vagy tárgyalási meghívóval egyidejűleg meg
kell küldeni a 2–5. melléklet szerinti kérdőíveket is, majd ezt követően a beszerzési eljáráshoz kötődő minősítés
szabályai szerint kell eljárni. Eredmény csak a cég- és személyellenőrzés befejezése után hirdethető, nyertes
ajánlattevő csak nemzetbiztonsági szempontból kockázati tényezőt nem jelentő gazdasági szereplő lehet.
Amennyiben a nyertesre vonatkozó nemzetbiztonsági szakvélemény kockázati tényezőt állapít meg, az értékelési
rangsorban következő ajánlattevő a nyertes. Ha ennél az ajánlattevőnél is kockázati tényezőt állapít meg
a nemzetbiztonsági szakvélemény, az eljárást eredménytelennek kell nyilvánítani.
(3) A Kbt. 95. § (2) bekezdésében foglaltaktól eltérően valamely ajánlattételre felhívott gazdasági szereplő csak akkor
tehet közös ajánlatot az olyan gazdasági szereplővel, akinek az ajánlatkérő nem küldött ajánlattételi felhívást, ha ezen
szándékát az ajánlatkérőnek előzetesen jelzi és az ajánlatkérő hozzájárul ezen gazdasági szereplőnek az eljárásba való
bevonásához. Az ajánlatkérő csak a jegyzéken szereplő gazdasági szereplő bevonásához járulhat hozzá.
(4) Az ajánlattételi felhívásnak a 7. mellékletben foglalt adatokat kell tartalmaznia.
(5) A beszerzési eljárás során az ajánlattevőkkel más ajánlattevőre, illetve annak ajánlatára vonatkozó információ nem
közölhető. (6) Az ajánlatok elbírálásáról hozott döntésről írásbeli összegezést kell készíteni, a döntés nyilvánosan nem hirdethető ki.
A döntésről az ajánlattevőket 5 munkanapon belül egyidejűleg, külön-külön, írásban kell értesíteni.
68. § (1) Az ajánlatkérő az ajánlattételi határidőt úgy köteles meghatározni, hogy – tekintettel a szerződés tárgyára,
a benyújtandó ajánlatok összetettségére, a benyújtandó dokumentumok körére – elegendő idő álljon rendelkezésre
az ajánlat összeállításához és benyújtásához. Az ajánlatok beérkezésének minimális határideje az ajánlattételi felhívás
megküldésének időpontjától számított 15 nap. (2) Amennyiben az ajánlatkérő által előre nem látható okból a beszerzési szerződés megkötése rendkívül sürgős, az
ajánlatkérőnek azzal vagy azokkal az ajánlattevőkkel kell tárgyalnia és a tárgyalás befejezésekor írásban szerződést
kötnie, aki a szerződést a rendkívüli helyzet által megkívánt idő alatt képes teljesíteni. A rendkívüli sürgősség esetében
az (1) bekezdésben meghatározottaktól eltérően az ajánlatok beérkezésének minimális határidejére vonatkozó előírás
nem alkalmazandó. A rendkívüli sürgősséget indokoló körülmények nem eredhetnek az ajánlatkérő mulasztásából.
69. § Amennyiben az ajánlatkérő az összességében legelőnyösebb ajánlat szempontja szerint választja ki a nyertes
ajánlattevőt, úgy bírálati szempontként – azon túlmenően, hogy ajánlattevő csak a jegyzéken szereplő gazdasági
szereplő lehet – nem értékelhető a nemzetbiztonsági alkalmasság.
37. Versenypárbeszéd 70. § (1) A különösen összetett szerződések esetében, ha az ajánlatkérő megítélése szerint a hirdetmény nélküli tárgyalásos
eljárás vagy a könnyített eljárás nem tenné lehetővé a nyertes ajánlattevő kiválasztását, az ajánlatkérő
versenypárbeszédet alkalmazhat. (2) A versenypárbeszédre a 62. § (4) bekezdésében, valamint a 63. §-ban foglaltakat kell alkalmazni a (3)–(7) bekezdésben
meghatározott eltérésekkel. (3) Különösen összetett a szerződés, ha az ajánlatkérő
a) a beszerzés tárgyára vonatkozó beszerzési műszaki leírás meghatározására nem, vagy nem a hirdetmény nélküli
tárgyalásos eljárásban szükséges részletességgel képes, vagy b) a szerződés típusának vagy jogi, illetve pénzügyi feltételeinek meghatározására nem, vagy nem a hirdetmény
nélküli tárgyalásos eljárásban szükséges részletességgel képes. (4) A (3) bekezdés szerinti körülmény fennállása nem eredhet az ajánlatkérő mulasztásából.
(5) A részvételi felhívásnak a 8. mellékletben, az ajánlattételi felhívásnak a Kbt. 105. § (1) bekezdésétől eltérően
a 9. mellékletben meghatározottakat kell tartalmaznia. (6) A Kbt. 103. § (2) bekezdésétől eltérően a részvételi határidő minimálisan 20 napban állapítható meg.
(7) A részvételi felhívást az ajánlatkérő honlapján kell közzétenni, ennek napját kell a közzététel napjának tekinteni. Az
ajánlatkérő dönthet úgy, hogy a közzétételt követően a részvételi felhívás azonosításához szükséges adatokat és az
ajánlatkérői honlap elérhetőségét országos napilapban is közzéteszi. 38. Könnyített eljárás
71. § (1) Könnyített eljárást lehet alkalmazni a) a III. Fejezet hatálya alá tartozó azon beszerzések esetén, amelyek nem érik el az uniós értékhatárok felét, továbbá
b) az Nbtv. 63. § (1) bekezdése szerinti speciális működési kiadásokból finanszírozott beszerzésekre.
(2) A könnyített eljárás a 10. melléklet szerinti ajánlattételi felhívás megküldésével indul.
(3) A könnyített eljárás lefolytatása során a 66–69. §-ban foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni a (4)–(6) bekezdésben
foglalt eltérésekkel. (4) A könnyített eljárás során nem érvényesülnek az ajánlattételi határidők legrövidebb időtartamára vonatkozó
rendelkezések. A határidőt úgy kell meghatározni, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre az ajánlattevők egyenlő
eséllyel történő megfelelő ajánlattételéhez. (5) Az eljárásban törekedni kell legalább három ajánlattevő részvételére. A 71. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
esetben az ajánlatkérő egy ajánlatot is bekérhet. (6) Az írásbeli összegezésnek az 57. § (1) bekezdés d) pontjában foglaltak helyett a könnyített eljárás lefolytatását igazoló
körülményeket kell tartalmaznia. 39. Keretmegállapodás 72. § (1) A keretmegállapodásra a 64. § (1)–(3) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni a (2)–(5) bekezdésben és a 73. §-ban
meghatározott eltérésekkel. (2) Keretmegállapodás hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás vagy a 71. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott
esetben könnyített eljárás lefolytatásával köthető. (3) A Kbt. 109. § (5) bekezdésétől eltérően keretmegállapodás 7 évre köthető meg. Keretmegállapodás kivételesen 7 évet
meghaladó időtartamra is megköthető, a 64. § (3) bekezdésben foglalt feltételek fennállása esetén.
(4) Az ajánlattételi felhívást a keretmegállapodásban részes összes ajánlattevőnek egyidejűleg írásban a 11. melléklet
szerinti adattartalommal kell megküldeni. Más ajánlattevőt az eljárásba nem lehet bevonni.
(5) Az ajánlatkérő nem köteles írásbeli konzultációra szóló vagy ajánlattételi felhívást küldeni, ha a keretmegállapodás
megkötését követően – általa előre nem látható, elháríthatatlan ok következtében – beállott lényeges körülmény
miatt a szerződés megkötésére, vagy a szerződés megkötése esetén a teljesítésre nem lenne képes.
73. § (1) Alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdeket érintő vagy különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzés
esetén, amennyiben a beszerzés tárgyára egyidejűleg több ajánlatkérőnek kell beszerzési eljárást lefolytatnia és
a beszerzés műszaki, biztonsági szempontból egységes szolgáltatás igénybevételére irányul, a Kormány döntése
alapján a (2)–(5) bekezdésben meghatározottak és a 72. § szerinti keretmegállapodásos eljárás folytatható le.
(2) A Kormány az (1) bekezdésben meghatározott célok elérése érdekében kijelöli a beszerzési eljárást lefolytató
ajánlatkérőt, a beszerzéshez kötelezően csatlakozókat, valamint a szolgáltatás igénybevételére kötelezetteket,
továbbá azokat, akik még csatlakozhatnak a beszerzéshez, illetve igénybe vehetik a szolgáltatást.
(3) A keretmegállapodás tartalmát a megrendelés tartalmának megállapítása érdekében a (2) bekezdés szerinti
szervezetek a Mavtv.-ben foglaltak megtartásával megismerhetik. A (2) bekezdés szerinti szervezetek kötelesek
a keretmegállapodás megkötéséhez szükséges adatokat a kijelölt ajánlatkérő rendelkezésére bocsátani.
(4) A (2) bekezdés szerinti szervezetek a keretmegállapodás terhére történő megrendeléssel valósíthatják meg
beszerzésüket. A megrendelés nem lehet ellentétes a keretmegállapodással, valamint nem terjeszkedhet túl
a keretmegállapodáson. A beszerzéshez kötelezően nem csatlakozó, valamint a szolgáltatás igénybevételére nem
kötelezett, de arra jogosult szervezetek – az ajánlattevőként szerződött fél hozzájárulásától függően –
a keretmegállapodás alapján megrendeléssel élhetnek. (5) A keretmegállapodásnak tartalmaznia kell:
a) a szolgáltatás igénybevételére kötelezettek és jogosultak körét,
b) a keretmegállapodás megkötésének előzményeit (a lefolytatott beszerzési eljárás ismertetését), a beszerzés
tárgyát és becsült mennyiségét, továbbá időbeli hatályát, c) a beszerzés tárgyára vonatkozó minőségi követelményeket,
d) az ellenszolgáltatás pénzbeli értékét és megfizetésének módját, idejét,
e) arra vonatkozó kikötést, hogy az igénybe vevő a beszerzést a keretmegállapodás alapján a szolgáltatások
igénybevételéről szóló megrendeléssel valósítja meg, f) a megrendelések kezdeményezésével, ezek visszaigazolásával, valamint a teljesítésekkel kapcsolatos részletes
feltételeket, különösen a teljesítési határidőt, g) a szerződésszegésért való felelősség szabályait, valamint a szerződésszegés következményeit,
h) a keretmegállapodással és a megrendeléssel kapcsolatos adatszolgáltatási, adatkezelési kötelezettségeket,
i) a megrendelési formanyomtatványt. (6) Az írásbeli összegezésnek az 57. § (1) bekezdés e) pontjában foglaltak szerinti indokokat a 7 évet meghaladó
időtartamú keretmegállapodások esetén kell tartalmaznia. IV. FEJEZET A SZERZŐDÉS MEGKÖTÉSE, TARTALMA ÉS AZ ÉRVÉNYTELENSÉG
40. A szerződés megkötése 74. § (1) A szerződés megkötésére a Kbt. 124. §-ában, tartalmára a Kbt. 125. és 126. §-ában, érvénytelenségére a Kbt.
127. §-ában, teljesítésére a Kbt. 128., 130. és 131. §-ában, valamint módosítására a Kbt. 132. §-ában foglalt
rendelkezéseket az e Fejezetben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A Kbt. 125. § (1) bekezdésében felsoroltakon túl az ajánlatkérő a szerződés teljesítéséhez kapcsolódóan sajátos
feltételként meghatározhat az alvállalkozói szerződés kezelésére, a minősített adatok biztonságára, vagy a teljesítés
biztonságára vonatkozó feltételeket. (3) A szerződésben meg kell határozni a szerződési biztosítékot, a szerződés megszűnése esetén keletkező elszámolási és
kárrendezési eljárást. (4) A Kbt. 131. § (3) bekezdése szerinti, az alvállalkozók ajánlatkérő általi közvetlen kifizetésére vonatkozó
kormányrendelet a beszerzési eljárásra nem alkalmazandó. 41. A szerződés érvénytelensége
75. § (1) A beszerzési szerződés semmis, ha az ajánlatkérő azt megelőzően kötötte meg a szerződést, hogy a jogorvoslati szerv
meghozta volna az ideiglenes intézkedések alkalmazására, vagy a jogorvoslatra vonatkozó döntését és ezzel
megfosztották az ajánlattevőt a szerződéskötést megelőző jogorvoslat lehetőségétől, egyben olyan módon sértették
meg a beszerzési eljárásra vonatkozó szabályokat, hogy az befolyásolta az ajánlattevő esélyét a beszerzési eljárás
megnyerésére. (2) Az (1) bekezdéstől és a Kbt. 127. § (1) bekezdésétől eltérően a szerződés nem semmis, ha a semmisség
jogkövetkezményeinek alkalmazása súlyosan veszélyeztetné az állam biztonsági érdekei szempontjából alapvető
fontosságú, szélesebb körű védelmi vagy biztonsági programot. Ebben az esetben a szerződés időtartamát le kell
rövidíteni. (3) Az AH-nak a nyertes ajánlattevőre vonatkozó, jegyzékről való törlést elrendelő döntésével – a törléssel egyidejűleg –
a szerződés megszűnik. Ezzel egyidejűleg a szerződő felek között a szerződésben meghatározott elszámolási
kötelezettség keletkezik. (4) Az AH-nak az adatok átvezetésével kapcsolatos döntésével megszűnik a minősített adatokat tartalmazó beszerzési
szerződés, ha a nyertes ajánlattevő jegyzéken feltüntetett adataiban az átvezetéssel olyan változás következik be,
amely alapján a továbbiakban a szerződésben szereplő minősítési szintű adatokat tartalmazó beszerzési eljárásban az
ajánlattevő nem járhat el a 16. § (1) bekezdésben foglalt rendelkezések alapján. Ezzel egyidejűleg a szerződő felek
között a szerződésben meghatározott elszámolási kötelezettség keletkezik. (5) A szerződés megszűnéséből eredő károkért a gazdasági szereplő kártérítési felelősséggel tartozik, ha a (3) vagy
(4) bekezdésben meghatározott ok miatt szűnik meg a szerződés és a jegyzékről való törlés vagy a jegyzéken való
adatváltozás neki felróható. 42. Az önkéntes előzetes átláthatósági hirdetmény
76. § A Kbt. 127. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott, a szerződéskötési szándékáról külön jogszabályban
meghatározott minta szerinti hirdetményen e rendelet vonatkozásában a 842/2011/EU végrehajtási rendelet
XIV. mellékletében foglaltak szerinti önkéntes előzetes átláthatóságra vonatkozó hirdetményt kell érteni.
V. FEJEZET ALVÁLLALKOZÓI SZERZŐDÉSEK 43. Ajánlatkérőnek nem minősülő nyertes ajánlattevők által odaítélt alvállalkozói szerződések
77. § A II. Fejezet szerinti közösségi beszerzési eljárásban az 54. § (4) és (5) bekezdésben meghatározott esetekben az
ajánlatkérőnek nem minősülő, nyertes ajánlattevőnek az alvállalkozókkal megkötendő szerződéseire a 78. és 79. §-ban
foglaltakat kell alkalmazni. 78. § (1) Nem minősülnek alvállalkozónak azok a vállalkozások, amelyek a szerződés megszerzése érdekében közösen tesznek
ajánlatot vagy nyújtanak be részvételi jelentkezést, valamint az e vállalkozásokhoz kapcsolt vállalkozások.
(2) Az ajánlattevő által benyújtott ajánlatnak tartalmaznia kell az (1) bekezdésben meghatározott, közösen ajánlatot tevő
vállalkozások, valamint e vállalkozások kapcsolt vállalkozásainak teljes körű felsorolását. Ezt a felsorolást
a vállalkozások közötti viszonyban bekövetkező minden későbbi változáskor frissíteni kell.
44. Értékhatárok és a közzététel szabályai 79. § (1) Ha az ajánlatkérőnek nem minősülő nyertes ajánlattevő olyan alvállalkozói szerződést kíván kötni, amelynek általános
forgalmi adó nélkül számított becsült értéke a 7. § (4) bekezdésében meghatározott értékhatárt meghaladja, ezt
a szándékát hirdetményben kell közzétennie, amennyiben az eljárás során az ajánlatkérő hirdetményt tett közzé.
(2) Az alvállalkozói hirdetménynek a 842/2011/EU végrehajtási rendelet XVIII. mellékletében foglaltak szerinti
tartalommal kell megjelennie, továbbá tartalmazhat bármilyen más, a nyertes ajánlattevő által hasznosnak ítélt
– szükség esetén az ajánlatkérő által jóváhagyott – adatot.
(3) Az alvállalkozói hirdetményt a 25–26. és 28. §-ban foglalt rendelkezésekkel összhangban kell közzétenni.
(4) Nincs szükség alvállalkozói hirdetményre, ha az alvállalkozói szerződés megfelel a 61. §-ban meghatározott
feltételeknek. (5) A nyertes ajánlattevők saját honlapjukon olyan alvállalkozói hirdetményeket is közzétehetnek, amelyek esetében
nincs közzétételi kötelezettségük. (6) Az alvállalkozói hirdetményben közölni kell az ajánlatkérő által a nyertes ajánlattevő kiválasztásához előírt feltételeket,
vagy bármely más olyan szempontot, amelyet az alvállalkozók kiválasztásánál alkalmazni kell. Valamennyi feltételnek
objektívnek és megkülönböztetés-mentesnek kell lennie, valamint összhangban kell állnia az ajánlatkérő által
alkalmazott szempontokkal. A szükséges jellemzőknek az alvállalkozói szerződés tárgyával közvetlenül össze kell
függeniük, illetve a teljesítményszintnek ezzel arányosnak kell lennie.
(7) A nyertes ajánlattevőnek nem kell alvállalkozói szerződést kötnie, ha az ajánlatkérő számára kielégítően bizonyítja,
hogy a versenyben részt vevő egyetlen alvállalkozó, illetve ajánlat sem felel meg az alvállalkozói hirdetményben közölt
feltételeknek és ezért a nyertes ajánlattevő nem tudja teljesíteni a fő szerződésben foglalt követelményeket.
45. Ajánlatkérőnek minősülő nyertes ajánlattevők által odaítélt alvállalkozói szerződések
80. § A II. Fejezet szerinti közösségi beszerzési eljárásban az 54. § (4) és (5) bekezdésben meghatározott esetekben azon
nyertes ajánlattevő, aki a 2. § 1. pontja alapján ajánlatkérőnek minősül, köteles az alvállalkozói szerződések
kiválasztásakor a II. Fejezetben foglalt rendelkezéseknek megfelelni. VI. FEJEZET
JOGORVOSLAT 81. § (1) A beszerzésekkel kapcsolatban felmerülő vitás kérdésekben a feleknek törekedniük kell a megegyezésre.
(2) Az e rendeletbe ütköző magatartás vagy mulasztás miatt a Kbt. Ötödik része szerinti jogorvoslatnak van helye.
(3) A jogorvoslati eljárás lefolytatása a Közbeszerzési Döntőbizottság hatáskörébe tartozik.
(4) A Közbeszerzési Döntőbizottság által lefolytatott jogorvoslati eljárás érdemi határozatának, valamint a Kbt. alapján
jogorvoslattal megtámadható végzéseknek a Kbt. szerinti bírósági felülvizsgálata kérhető.
VII. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 82. § (1) Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit a hatálybalépését követően megkezdett
beszerzésekre kell alkalmazni. (2) Az iparbiztonsági ellenőrzés és a telephely biztonsági tanúsítvány kiadásának részletes szabályairól szóló 92/2010.
(III. 31.) Korm. rendelet 8. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az NBF a telephely biztonsági tanúsítvány kiállításának vagy visszavonásának tényét közli az Alkotmányvédelmi
Hivatallal, továbbá a cégellenőrzést végző nemzetbiztonsági szolgálattal, ha a cégellenőrzést nem az
Alkotmányvédelmi Hivatal végezte, valamint NATO minősített adatok kezelésére jogosító telephely biztonsági
tanúsítvány esetén a honvédelemért felelős miniszterrel is.” 83. § (1) Az államtitkot vagy szolgálati titkot, illetőleg alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdeket érintő vagy különleges
biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 143/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Kormányrendelet) 2012. január 1-jén hatályát veszti, rendelkezéseit a 2012. január 1. napját
megelőzően megkezdett beszerzésekre alkalmazni kell. (2) 2012. január 1-jén az e rendelet szerinti jegyzékre kerülnek a Kormányrendelet szerinti jegyzéken szereplő gazdasági
szereplők. Ezen gazdasági szereplők éves felülvizsgálata esedékességének megállapításakor – amennyiben
ellenőrzésükre e rendelet szerint még nem került sor – a Kormányrendelet szerinti utolsó ellenőrzés időpontját kell
figyelembe venni. (3) Az NBF a jegyzék összeállítása érdekében 2012. január 2-án tájékoztatja az AH-t valamennyi TBT-vel rendelkező
gazdasági szereplő 15. § (1) bekezdés a)–c) pontjában foglaltak szerinti adatairól.
84. § Ez a rendelet a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra
irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról,
valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK Irányelv módosításáról szóló 2009. július 13-i 2009/81/EK európai parlamenti és
a tanácsi Irányelvnek való megfelelést szolgálja. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök