type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1/2008. (VII. 30.) OKM határozata az Európai Bizottság határozata időpontjának megállapításáról.
A Magyar Közlöny 2008. június 24-i, 92. számában került kihirdetésre a mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény
módosításáról szóló 2008. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Törvény). A Törvény 9. §-ának (2) bekezdése értelmében a kultúráért felelős miniszter az Európai Bizottság határozata meghozatala időpontját – annak ismertté
válását követően haladéktalanul – a Magyar Közlönyben
közzétett egyedi határozattal állapítja meg. A Törvény
9. §-ának (1) bekezdése értelmében pedig a Törvény az
Európai Bizottság – a magyar filmtámogatási rendszer jóváhagyására vonatkozó – határozatát követő 15. napon lép
hatályba.
Az Európai Bizottság 2008. július 17-én arról tájékoztatta a Magyar Felet, hogy a hatálybalépéshez szükséges – a magyar filmtámogatási rendszerre vonatkozó – jóváhagyó határozat 2008. július 16-án született meg.
A fentiekre tekintettel megállapítom, hogy az Európai
Bizottság – a magyar filmtámogatási rendszerre vonatkozó – jóváhagyó határozatának időpontja 2008. július 16-a,
következésképpen az Európai Bizottság határozatának
időpontját követő 15. nap 2008. július 31-e.
Dr. Hiller István s. k.,
oktatási és kulturális miniszter


text:
98/2016. (III. 23.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015.  évi XLII.  törvény 16.  § (1)  bekezdése és 32.  § (1)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – Schmehl János büntetés-végrehajtási dandártábornokot
2016. március 15-ei hatállyal büntetés-végrehajtási vezérőrnaggyá előléptetem.
Budapest, 2016. március 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1475/2011. (XII. 23.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 38. § (1) bekezdése, valamint az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 57. § (1) bekezdése alapján a Lévay József Közművelődési
Egyesület számára 8,0 millió forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyar Köztársaság 2011. évi
költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet, XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti
kezelésű előirányzatok cím, 30. Társadalmi, civil és non-profit szervezetek működési támogatása alcím, 23. Kulturális
társadalmi, civil és non-profit szervezetek jogcímcsoport, 2. Kulturális társadalmi, civil és non-profit szervezetek,
szövetségek, testületek, egyesületek, bizottságok támogatása jogcím javára, a XI. Miniszterelnökség fejezet,
3. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1781/2018. (XII. 21.) Korm. határozata a XI. Miniszterelnökség fejezet és a XV. Pénzügyminisztérium fejezet közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva
a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség igazgatása cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet
XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 5. Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság cím javára 2 285 219 323 forint, valamint
a Kvtv. 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 12. Fővárosi, megyei kormányhivatalok és járási kormányhivatalok
cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XV. Pénzügyminisztérium fejezet, 5. Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság cím
javára 3 818 803 forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy gondoskodjon az  1.  pont szerint átcsoportosított előirányzattal történő
elszámolásról, valamint az  előirányzat fel nem használt részének a  Miniszterelnökség részére történő
visszafizetéséről.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: 2019. július 31. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
29/2012. (IV. 27.) NEFMI rendelete a nemzetiségi nevelési, oktatási feladatokhoz nyújtott kiegészítő támogatás igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól.
A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény 5. melléklet 5. pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § i) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a
Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37. § p) pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró belügyminiszter egyetértésével és az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget
vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében
eljáró nemzetgazdasági miniszter véleményének kikérésével –, a 13. § (1) bekezdés b) pontja tekintetében az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott
felhatalmazás alapján, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet
15. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár
feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
nemzetgazdasági miniszter egyetértésével – a következőket rendelem el:
1. Nemzetiségi óvodák és iskolák fenntartásához igényelhető kiegészítő támogatás
1. § (1) A Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: költségvetési
törvény) 5. melléklet 5. pont a) és b) alpontjában meghatározott támogatás (a továbbiakban együtt: fenntartói
támogatás) igénylésének feltétele, hogy a nemzetiségi nevelést, oktatást biztosító óvodában, illetve iskolában
(a továbbiakban együtt: intézmény) a nemzetiségi nevelésben, oktatásban részt vevő tanulók összes tanulóhoz
viszonyított aránya legalább kilencven százalék legyen. (2) Több oktatási forma esetén, az 1100 fő lakosságszám feletti településen csak a nemzetiségi nyelvű vagy nemzetiségi
kétnyelvű nevelésben-oktatásban részt vevő tanulók arányában igényelhető a fenntartói támogatás.
(3) A költségvetési törvény 5. melléklet 5. pont b) alpontja szerinti fenntartó esetében további feltétel, hogy az óvoda,
illetve iskola – működési bevételekkel és felhalmozási kiadásokkal csökkentett – költségvetésében a központi
támogatások aránya ne érje el a hatvan százalékot.
(4) A fenntartói támogatás a nemzetiségi nevelést biztosító óvodára tekintettel csak akkor igényelhető, ha az óvodai
nevelés teljes időtartamában minden nemzetiségi program szerint működő csoportban biztosítva van a közoktatásról
szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: közoktatási törvény) e rendelet hatálybalépésének napján hatályos
17. § (3) bekezdésében és 128. § (3) bekezdés d) pontjában meghatározott végzettséggel rendelkező főállású
óvodapedagógus alkalmazása. (5) A fenntartói támogatás a nemzetiségi nevelést, oktatást biztosító többcélú intézményre, intézményi társulásra és
intézményegységre (tagintézményre, feladatellátási helyre) tekintettel is igényelhető. 2. § A fenntartói támogatás gyermekenként, tanulónként csak egy jogcímen vehető igénybe.
3. § A fenntartói támogatás a nemzetiségi nevelést, oktatást biztosító intézmény működésének biztosításához kapcsolódó
személyi juttatások és azok járulékai, valamint az intézmény működését szolgáló dologi kiadások fedezésére
fordítható. Az intézmény költségvetésében tervezett felhalmozási kiadásokra a fenntartói támogatás nem
használható fel. 4. § (1) A költségvetési törvény 5. melléklet 5. pont a) alpontja szerinti támogatás mértéke – a (2) bekezdésben meghatározott
kivétellel – a) a kettő vagy több iskolát, és ezek között egy vagy több nemzetiségi nyelvű vagy nemzetiségi két tanítási nyelvű
oktatást megvalósító iskolára tekintettel az iskola – működési bevételekkel és felhalmozási kiadásokkal
csökkentett – tárgyévi költségvetésében a központi költségvetési támogatás arányának legfeljebb száz százalékra
történő kiegészítése, b) az egy nemzetiségi nyelvű vagy az egy nemzetiségi kétnyelvű iskolára tekintettel az iskola – működési
bevételekkel és felhalmozási kiadásokkal csökkentett – tárgyévi költségvetésében a központi költségvetési
támogatás arányának legfeljebb kilencven százalékra történő kiegészítése. (2) Az olyan nemzetiségi nyelvoktató iskolára tekintettel, amely az azonos nemzetiségi kétnyelvű oktatást felmenő
rendszerben legalább a 2. évfolyamig bevezette, a költségvetési törvény 5. melléklet 5. pont a) alpontja szerinti
támogatás mértéke az iskola – működési bevételekkel és felhalmozási kiadásokkal csökkentett – tárgyévi
költségvetésében a központi költségvetési támogatás arányának legfeljebb nyolcvan százalékra történő kiegészítése.
(3) A költségvetési törvény 5. melléklet 5. pont b) alpontja szerinti támogatás mértéke gyermekenként, tanulónként
legfeljebb 50 000 forint. (4) A fenntartói támogatás mértéke önálló intézményenként, és a nemzetiségi nevelést, oktatást biztosító
tagintézményenként nem haladhatja meg a 35 millió forintot.
2. A nemzetiségi nyelv és irodalom, a nemzetiségi népismeret, valamint a nemzetiségi nyelvű közismereti
tankönyvek beszerzésének térítése 5. § (1) A költségvetési törvény 5. melléklet 5. pont c) alpontja szerinti támogatás (a továbbiakban: tankönyvtámogatás) a
6. mellékletben meghatározott nemzetiségi nyelv és irodalom, nemzetiségi népismereti, illetve nemzetiségi nyelvű
közismereti tankönyvek, munkatankönyvek és munkafüzetek beszerzéséhez igényelhető. (2) A tankönyvtámogatás mértéke
a) az anyanyelvi, népismereti és közismereti tankönyvek esetében megegyezik a beszerzési árral,
b) a munkatankönyvek és munkafüzetek esetében a beszerzési árnak a tanulók által a 6. mellékletben
meghatározott térítési díjjal csökkentett összege. (3) A munkatankönyveket és a munkafüzeteket a tanulók a 6. mellékletben megállapított térítési díjért vásárolják meg.
(4) A nemzetiségi nevelési, oktatási feladatokhoz nyújtott kiegészítő támogatás igénylésének, döntési rendszerének,
folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól szóló 10/2009. (III. 6.) OKM rendelet 2. §
(2) bekezdése, a nemzetiségi nevelési, oktatási feladatokhoz nyújtott kiegészítő támogatás igénylésének, döntési
rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól szóló 15/2010. (III. 19.) OKM
rendelet 3. § (2) bekezdése és a nemzetiségi nevelési, oktatási feladatokhoz nyújtott kiegészítő támogatás
igénylésének, döntési rendszerének, folyósításának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályairól szóló
17/2011. (V. 6.) NEFMI rendelet 6. § (1) bekezdése alapján teljes áron támogatott tankönyvek újabb beszerzéséhez csak
akkor igényelhető tankönyvtámogatás, ha a tanulólétszám növekedése azt indokolja. A tankönyvtámogatás mértéke
ebben az esetben a létszámnövekedés miatt szükséges tankönyvek beszerzési ára.
(5) A tankönyvtámogatás igénylésének feltétele, hogy a tankönyvtámogatás negyven százaléka a tankönyvtámogatás
folyósítását követően a kiadó részére előlegként átutalásra kerüljön, és a tankönyvek ára a tankönyvek leszállítása
után, a kiadó által kiállított számla kézhezvételét követő harminc napon belül kiegyenlítésre kerüljön.
6. § (1) A tankönyveket – a (2) bekezdésében meghatározott kivétellel – a 2011/2012–2014/2015-ös tanévek
tanulólétszámának alakulását figyelembe véve, az érintett tanulólétszámot legfeljebb tíz százalékkal vagy öt darabbal
meghaladó példányszámban lehet megrendelni. (2) A középiskolai tankönyvekből és szöveggyűjteményekből – a tankönyvpiac rendjéről szóló 2001. évi XXXVII. törvény
8. § (8) bekezdésére tekintettel – olyan példányszám rendelhető, amely biztosítja a végzős tanulók érettségi vizsgára
való felkészülését. 7. § A tankönyveket azok beszerzésétől számított legalább négy évig az iskolai könyvtár állományában kell tartani, azok
beszerzéséhez ez alatt az idő alatt – az 5. § (4) bekezdésben meghatározott pótlólagos tankönyvrendelés kivételével –
további tankönyvtámogatás nem igényelhető, kivéve, ha a fenti időszak alatt a tankönyvek tartalmilag átdolgozásra
kerültek. 3. Nemzetiségi nevelést, oktatást segítő pedagógiai-szakmai szolgáltatások támogatása
8. § (1) A költségvetési törvény 5. melléklet 5. pont c) alpontja szerinti támogatás (a továbbiakban: szakmai szolgáltatás
támogatása) a nemzetiségi nyelv, nemzetiségi nyelv és irodalom, nemzetiségi népismeret és a nemzetiségi nyelven
folyó oktató-nevelő munkával kapcsolatos pedagógiai-szakmai szolgáltatások megvalósításához igényelhető.
(2) A szakmai szolgáltatás támogatása csak olyan szolgáltatáshoz vehető igénybe, amelyet az alapító okirata szerint
nemzetiségi pedagógiai-szakmai szolgáltató feladatot is ellátó pedagógiai intézet az adott nemzetiségi nevelésben,
oktatásban gyakorlattal rendelkező, az országos szakértői névjegyzéken szereplő, ennek hiányában az országos
nemzetiségi önkormányzat által javasolt szakember útján lát el.
(3) A szakmai szolgáltatás támogatásának mértéke a szolgáltató által benyújtott árajánlat összege, de a nemzetiségi
nevelésben, oktatásban részt vevő tanulónként legfeljebb 800 forint, iskolánként legalább 70 000 forint és legfeljebb
200 000 forint lehet. 4. A költségvetési támogatás igénylése és folyósítása
9. § (1) A támogatási kérelmet legkésőbb 2012. május 30-ig lehet benyújtani.
(2) A támogatási kérelmet a) a helyi önkormányzatok, a többcélú kistérségi társulások a kincstár által üzemeltetett elektronikus rendszerben
rögzített és onnan kinyomtatott adatlapokat egy eredeti példányban postai úton,
b) a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény a Kincstár honlapjáról letöltött adatlapokon rögzített és onnan kinyomtatott igénylést
egy eredeti példányban postai úton a kincstár fenntartó székhelye szerint illetékes területi szervéhez (a továbbiakban: Igazgatóság) nyújtják be.
(3) A 8. melléklet szerinti indokolást, ha benyújtása szükséges, két példányban kell benyújtani.
(4) Határidőben benyújtottnak kell tekinteni azt a támogatási kérelmet, amelyet
a) a (2) bekezdés a) pontja szerinti fenntartó esetén a beadási határidő utolsó napján éjfélig rögzítettek az
informatikai rendszerben és az ilyen módon rögzített, elküldött igényt legkésőbb másnap postára adták,
b) a (2) bekezdés b) pontja szerinti fenntartó esetén a beadási határidő utolsó napján postára adtak.
(5) Ha a helyi önkormányzat, a többcélú kistérségi társulás, a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény
fenntartója vagy a központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény (a továbbiakban együtt:
fenntartó) az igénylési határidőt önhibáján kívül elmulasztotta, igazolási kérelmet nyújthat be az elmulasztott
határidőtől számított öt munkanapon belül a (2) bekezdésben meghatározott szervhez, amely a benyújtástól
számított 3 napon belül dönt az igazolási kérelemről. Az igazolási kérelemmel együtt, önkormányzati fenntartók
esetén az elektronikus rendszerben történő rögzítés kivételével, az elmulasztott igénylést is pótolni kell.
Az elektronikus rendszerben történő rögzítést az Igazgatóság szóbeli felhívására haladéktalanul pótolni kell, és a
rendszer által előállított adatlapokat az Igazgatóság részére legkésőbb a rögzítést követő munkanapon meg kell
küldeni. Az igazolási kérelem benyújtására nyitva álló határidő jogvesztő.
10. § (1) A támogatási kérelmet az 1. melléklet és a költségvetési támogatás jogcímének megfelelő, a 2–4. melléklet szerinti
adatlap kitöltésével lehet benyújtani azzal, hogy az 1. mellékletet több intézmény, illetve jogcím esetén csak egyszer
szükséges kitölteni. (2) A fenntartónak a támogatási kérelem minden rá vonatkozó mezőjét kötelező kitöltenie.
(3) A támogatási kérelemhez csatolni kell a) az 5. melléklet szerinti nyilatkozatot arról, hogy a fenntartó rendelkezik a közoktatási törvény 105. §-ában
meghatározott közoktatási esélyegyenlőségi intézkedési tervvel, b) a 7. melléklet szerinti nyilatkozatot arról, hogy a fenntartó megfelel a rendezett munkaügyi kapcsolatok
követelményének. (4) Az 5. melléklet szerinti nyilatkozatot többcélú kistérségi társulás esetében a helyi önkormányzatok társulásairól és
együttműködéséről szóló törvényben, valamint a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló
törvényben az egyes társulási típusoknál meghatározott döntéshozó szerv vagy személy adja ki.
(5) A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója és a központi költségvetési szervként működő
felsőoktatási intézmény közoktatási esélyegyenlőségi intézkedési terv hiányában arról nyilatkozik, hogy nevelési
programja, illetve pedagógiai programja tartalmazza az esélyegyenlőséget szolgáló intézkedéseket.
11. § (1) A támogatási kérelemhez a fenntartói támogatás esetén csatolni kell
a) az óvoda, iskola pedagógiai programjának a nemzetiségi nevelésre, oktatásra, romani vagy beás nyelvű nevelés,
oktatás esetén a romani vagy beás nyelvű nevelésre, illetve a romák által beszélt nyelv oktatására vonatkozó része
fenntartó által hitelesített másolatát, b) a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója nyilatkozatát arra vonatkozón, hogy neki, illetve
az általa fenntartott, az igénylésben feltüntetett intézményének nincs esedékessé vált és még meg nem fizetett
köztartozása. (2) A támogatási kérelemhez a tankönyvtámogatás esetén csatolni kell
a) az intézmény nemzetiségi nyelv és irodalom, nemzetiségi népismeret és nemzetiségi nyelvű közismereti
tankönyvei, munkafüzetei rendelésének a fenntartó által hitelesített másolatát és
b) az 5. § (3) bekezdésében meghatározott újabb rendelés esetén a tankönyvigényt megalapozó részletes
indokolást két eredeti példányban a 8. melléklet szerinti adatlap felhasználásával.
(3) A támogatási kérelemhez a szakmai szolgáltatás támogatása esetén csatolni kell
a) a nemzetiségi nevelést, oktatás segítő pedagógiai-szakmai szolgáltatás árajánlatkérésének fenntartó által
hitelesített másolatát, amely tartalmazza a feladat részletes leírását és
b) a szolgáltató árajánlatának fenntartó által hitelesített másolatát.
12. § (1) Az Igazgatóság a 11. § (2) bekezdés b) pontja szerinti indokolások egy eredeti példányát és a kérelmeket tartalmazó
elektronikus adatbázist 2012. június 30-ig megküldi az oktatásért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter).
(2) A miniszter 2012. július 30-ig – a rendelkezésre álló forrás mértékére tekintettel – dönt a költségvetési támogatásról.
(3) A miniszter döntését az Igazgatóság közli a fenntartóval.
(4) A miniszter a támogatott helyi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás esetén a település, a többcélú kistérségi
társulás nevét, KSH azonosítóját és a költségvetési támogatás összegét 2012. július 31-ig – elektronikus úton a helyi
önkormányzatok, többcélú kistérségi társulások mutatószám-felismerési rendszerében és papír alapon – közli a helyi
önkormányzatokért felelős miniszterrel. 13. § (1) A költségvetési támogatást
a) a helyi önkormányzat, a többcélú kistérségi önkormányzat esetében a költségvetési törvénynek a Helyi
önkormányzatok támogatásai és helyben maradó személyi jövedelemadója fejezet 4. Központosított
előirányzatok cím terhére a helyi önkormányzatokért felelős miniszter utalványozása alapján a kincstár a nettó
finanszírozás keretében, b) a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója esetében a költségvetési törvény Nemzeti
Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Normatív finanszírozás alcím,
3. Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás jogcímcsoport terhére a kincstáron keresztül a
miniszter utalványozása alapján a döntést követő húsz munkanapon belül
a (3) és (4) bekezdésekben meghatározottak figyelembevételével folyósítja.
(2) A központi költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény részére nyújtható költségvetési támogatást a
költségvetési törvény Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 5. Egyetemek, főiskolák cím biztosítja, a központi
költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény ennek terhére jogosult a miniszter 12. § (2) bekezdése
szerinti döntése alapján a költségvetési támogatás e rendeletben foglaltak szerinti felhasználására.
(3) A költségvetési törvény 5. melléklet 5. pont a) alpontjában meghatározott fenntartók kivételével – a fenntartói
támogatás visszamenőlegesen egy összegben az utalványozást követő havi normatív állami hozzájárulások és
támogatások utalásával egyidejűleg, a fennmaradó összeg pedig ezt követően havi egyenlő részletekben a havi
normatív állami hozzájárulások és támogatások utalásával egyidejűleg kerül folyósításra.
(4) A költségvetési törvény 5. melléklet 5. pont a) alpontjában meghatározott fenntartók fenntartói támogatásának a
költségvetési törvény 5. melléklet 5. pontja alapján folyósított előleggel csökkentett összege a miniszter döntését
követően havi egyenlő részletekben, a helyi önkormányzatok, többcélú kistérségi társulások esetében az
utalványozást követő havi normatív állami hozzájárulások és támogatások utalásával egyidejűleg kerül folyósításra.
(5) A tankönyvtámogatás és a szakmai szolgáltatás támogatásának folyósítása egy összegben, a miniszter utalványozását
követő havi normatív állami hozzájárulások és támogatások utalásával egyidejűleg történik.
5. A költségvetési támogatás felhasználására és az azzal való elszámolásra vonatkozó szabályok
14. § (1) Az önkormányzati fenntartó a költségvetési támogatás felhasználásáról a tárgyévben december 31-ei fordulónappal a
mindenkori zárszámadás keretében és rendje szerint köteles elszámolni.
(2) A közoktatási feladatot ellátó nem állami intézményfenntartó esetében a költségvetési támogatás elszámolása a
2012. évi normatív költségvetési hozzájárulás és támogatás elszámolása keretében történik.
15. § (1) Az intézmény jogutód nélküli megszüntetése esetén a fenntartó e tényről haladéktalanul értesíti az Igazgatóságot.
Ebben az esetben a fenntartó a fenntartói támogatás időarányos részére jogosult.
(2) Az intézmény jogutód nélküli megszüntetése esetén a megrendelt nemzetiségi tankönyveket a fenntartó köteles
kifizetni és írásos megállapodással átadni egy azonos nemzetiséghez tartozó olyan intézménynek, amely a
megállapodásban vállalja, hogy a 2013. évi megrendeléseinél e tankönyveket nem rendeli meg. E megállapodást az
átadó fenntartó a megállapodás aláírását követő 10 munkanapon belül az Igazgatóság részére megküldi. A szakmai
szolgáltatás támogatását a fenntartó nem veheti igénybe. (3) A fenntartói támogatás esetében – a 2012-ben jogutód nélkül megszűnt intézmény kivételével – az elszámoláshoz az
intézmény pedagógiai programja nemzetiségi oktató-nevelő munkára vonatkozó feladatainak végrehajtásáról szóló
és a 8. § (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelő személy által elkészített értékelést kell csatolni. Az
értékelést kiváltja a szakmai szolgáltatás támogatásának felhasználásával igénybe vett pedagógiai szakmai
szolgáltatás ellátásáról szóló szakértői jelentés. (4) A fenntartó a (3) bekezdés szerinti értékelésnek, a szakmai szolgáltatás támogatásának felhasználásáról elkészített
szakértői jelentésnek, a tankönyvi számlának és az annak teljesítését igazoló bizonylatnak a fenntartó által hitelesített
másolatait az elkészülésüket, illetve a teljesítésüket követő húsz munkanapon belül, de legkésőbb 2013. január 31-éig
az Igazgatóság részére megküldi. 16. § (1) A fenntartói jog átadásával is járó megszűnés vagy átszervezés esetén a költségvetési támogatás felhasználása a
jogelőd és a jogutód fenntartó írásos megállapodása alapján történik. A fenntartók által hitelesített megállapodás
másolatát a helyi önkormányzat, a többcélú kistérségi társulás az Igazgatósághoz nyújtja be legkésőbb a fenntartói
döntést követő 10 munkanapon belül. A költségvetési támogatás teljes összegéről – a (3) bekezdésben foglaltak
kivételével – a jogutód intézmény fenntartója számol el.
(2) A fenntartói támogatás időarányos része az intézmény jogutóddal történő megszűnéséig a jogelőd, azt követően a
jogutód fenntartót illeti meg. (3) A helyi önkormányzati fenntartású intézmény fenntartói jogának a közoktatási feladatot ellátó nem állami intézmény
fenntartója részére történő átadása, a köznevelési feladatot ellátó nem állami intézmény fenntartója vagy a központi
költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény fenntartói jogának helyi önkormányzat, többcélú kistérségi
társulás részére történő átadása esetén a költségvetési támogatás a jogelőd részére kerül folyósításra, amely a
támogatás időarányos, havonként folyósított részleteit 10 napon belül köteles továbbadni a jogutódnak.
A költségvetési támogatás teljes összegéről a jogelőd számol el.
17. § A költségvetési támogatás jogszerű felhasználását a kincstár ellenőrzi.
6. Záró rendelkezések 18. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba és 2017. december 31-én hatályát veszti.
Dr. Réthelyi Miklós s. k.,
nemzeti erőforrás miniszter


text:
2/2016. (II. 25.) NVI utasítása a kiküldetések rendjéről.
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés c) pontjában foglalt
feladatkörömben eljárva – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjára – a következő
utasítást adom ki:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. § (1) Ezen utasítás személyi hatálya kiterjed a  belföldi kiküldetést (a továbbiakban: kiküldetés), valamint az  ideiglenes
külföldi kiküldetést (a továbbiakban: külföldi kiküldetés) elrendelő, kezdeményező, a  kiküldött, valamint
a  kiküldetésben részt vevő technikai – előkészítési, engedélyezési, elszámolási, beszámoltatási és nyilvántartási –
feladatokat ellátó,
a) a Nemzeti Választási Irodával (a továbbiakban: Iroda) közszolgálati jogviszonyban álló köztisztviselőre és
b) az Irodával munkaviszonyban álló munkavállalóra
[a továbbiakban az a) és b) pont együtt: munkatárs].
(2) A külföldi kiküldetésekre a II. Fejezetben foglalt rendelkezéseket a III. Fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
II. Fejezet
A belföldi kiküldetés 1. A kiküldetés elrendelése
2. § (1) A kiküldetést az  önálló szervezeti egység vezetője (a továbbiakban: kezdeményező) kezdeményezi a  kiküldetés
megkezdése előtt legalább három munkanappal az  1.  melléklet szerinti belföldi kiküldetési rendelvény
(a továbbiakban: rendelvény) alkalmazásával.
(2) Az önálló szervezeti egység vezetőjének kiküldetését az irányítását ellátó elnökhelyettes kezdeményezi.
 (3) Az elnök, az elnökhelyettes, valamint az elnök közvetlen irányítása alá tartozó önálló szervezeti egység vezetőjének
kiküldetését az érintett kezdeményezi.
 (4) A munkatárs kiküldetésének elrendeléséről az elnök (a továbbiakban: elrendelő) dönt.
 (5) Az elnök nevére kiállított rendelvényt az általános elnökhelyettes kiadmányozza.
3. § (1) A kezdeményező a rendelvényt két példányban – a kiküldött munkatárssal egyeztetve – tölti ki és írja alá. A kitöltött
rendelvényeket a kiküldött munkatárs is aláírja.
(2) Ha a  kiküldetés tervezett költsége meghaladja a  bruttó 100 000 Ft-ot, az  elrendelést megelőzően a  kitöltött
rendelvényt a Gazdálkodási Főosztály részére továbbítani kell előzetes pénzügyi ellenjegyzésre.
(3) A kiküldetési rendelvényhez – ha rendelkezésre áll – programtervet kell mellékelni.
 (4) A kiküldött munkatársat – a rendelvény vonatkozó részének kitöltése esetén – dologi kiadásokra előleg illeti meg,
amelynek kifizetését a Gazdálkodási Főosztály az Iroda házipénztára útján készpénzben vagy a kiküldött munkatárs
bankszámlájára történő átutalással biztosítja.
(5) A kitöltött és aláírt rendelvény egy példánya a kiküldött munkatársat illeti meg.
 (6) Az engedélyezett kiküldetések dokumentációját a Gazdálkodási Főosztály tartja nyilván.
 (7) A kiküldetésnek a kiküldendő munkatárs személyes érdekkörében felmerült ok miatti elmaradása esetén a kiküldött
munkatárs haladéktalanul köteles írásban értesíteni az  elrendelőt és a  kezdeményezőt. A  kötelezettség felróható
elmulasztása esetén az ebből eredő költség a kiküldött munkatársat terheli.
2. Költségtérítés 4. § A kiküldött munkatársat
a) napidíj,
b) utazási költség,
c) szállásköltség, illetve
d) egyéb költség, így különösen
da) helyi közlekedési költség,
db) taxiköltség,
dc) üzleti vendéglátás,
dd) reprezentációs kiadások a kiküldetési rendelvényen engedélyezett esetben és mértékben, az  Iroda
reprezentációs szabályzatáról szóló NVI utasításban meghatározott módon,
de) hivatali célú telefon-, telefax-, valamint internethasználat költsége,
df ) a kiküldött munkatárs ruházatának tisztíttatási költsége egyszeri alkalommal, valamint
dg) gépkocsihasználathoz közvetlenül kapcsolódó költségek, különösen üzemanyagköltség, autópályadíj,
parkolási díj
elszámolására illeti meg költségtérítés. 5. § (1) A kiküldött köztisztviselőt a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényben meghatározott összegű napidíj illeti meg.
 (2) A kiküldött munkavállalót költségátalányként 500 Ft napidíj illeti meg.
6. § A kiküldetéshez igénybe vehető közlekedési eszközt a kezdeményező határozza meg, aki az előzetesen kért utazási
ajánlatok, illetve útiköltség-számítás alapján – a  legcélszerűbb útvonal, időtartam és a  költségtakarékosság
figyelembevételével – dönt az igénybe vehető eszközről.
7. § (1) A kiküldetéshez saját vagy – az Üzemeltetés vezetőjével történt előzetes egyeztetést követően – hivatali gépkocsi
igénybevételét is engedélyezheti az  elrendelő. Hivatali gépkocsi engedélyezése esetén a  kitöltött rendelvény
másolatát meg kell küldeni az Üzemeltetés részére.
(2) Hivatali gépkocsi igénybevételével történő kiküldetés elmaradása esetén az elrendelő haladéktalanul írásban értesíti
az Üzemeltetés vezetőjét.
(3) A hivatali vagy saját gépkocsi igénybevételére vonatkozó egyéb szabályokat az Iroda gépjárműszabályzatáról szóló
NVI utasítás tartalmazza.
8. § (1) A kiküldött munkatársat – ha nem hivatali vagy saját gépjárművet vett igénybe a  kiküldetés során – utazási
költségtérítés illeti meg.
(2) A kiküldött munkatárs részére az Iroda
a) vasúton történő utazása esetén II. osztályú, teljes árú menetjegyet, illetve ehhez kapcsolódó pótjegyet,
valamint
b) autóbuszon történő utazása esetén teljes árú autóbusz-menetjegyet, valamint
c) hajón, kompon történő utazása esetén I. osztályú vagy annak megfelelő kategóriájú menetjegyet, illetve ehhez
kapcsolódó pótjegyet
térít meg. 9. § (1) A kiküldött munkatárs szállásköltség megtérítésére jogosult, ha a feladatát az érkezés napján nem tudja befejezni,
illetve a feladata befejezése napján hazautazni nem tud, vagy a feladat ellátásának napján, annak kezdő időpontjára
a  helyszínre érkezése másként nem oldható meg. Ha a  kiküldött munkatárs a  tartózkodása során térítésmentes
elszállásolásban részesül, szállásköltség-térítésre nem jogosult.
(2) A szállásköltség-térítés mértéke
a) az elnök és az elnökhelyettesek esetében legfeljebb bruttó 40 000 Ft,
b) a többi munkatárs esetében legfeljebb bruttó 30 000 Ft
éjszakánként.
(3) Ha az elszállásolás másként nem oldható meg, vagy több eltérő mértékű költségtérítésre jogosult kiküldött esetén
az  ugyanazon szálláshelyen való elszállásolás érdekében a  (2)  bekezdéstől eltérően az  elnök engedélyezheti
a szállásköltség értékhatárától való legfeljebb 25%-os eltérést.
3. Elszámolás 10. § (1) Az ezen utasítás hatálya alá tartozó költségtérítést – ha ezen utasítás eltérően nem rendelkezik – az  Iroda nevére
kiállított számla – az egyéb költségek esetén, ha számla kiállítására nincs mód, nyugta, illetve menetjegy – alapján
lehet elszámolni, amelyeket az elszámolási lapon szereplő minden tételhez mellékelni kell.
(2) A számláknak, nyugtáknak, menetjegyeknek olvashatóan kell tartalmazniuk az  igénybevétel pontos időpontját,
amelynek meg kell felelnie a kiküldetés időtartamának.
11. § (1) A kiküldött munkatárs a visszaérkezésétől számított öt munkanapon belül kitölti a 2. melléklet szerinti elszámolólapot
(a továbbiakban: elszámolólap), és azt számlákkal és nyugtákkal, valamint kártyahasználati bizonylatokkal,
menetjegyekkel és – az  elrendelő előzetes utasítása alapján – úti jelentéssel együtt továbbítja a  kezdeményező
részére, aki további öt munkanapon belül az elszámolólap aláírásával igazolja a teljesítéseket, ezt követően továbbítja
a Gazdálkodási Főosztály részére.
(2) Ha a  kiküldött munkatárs két kiküldetése között öt munkanapnál kevesebb idő telik el, az  első úthoz kapcsolódó
elszámolólapot legkésőbb a második úthoz kapcsolódó elszámolólappal egy időben is továbbíthatja a kezdeményező
a Gazdálkodási Főosztály részére.
12. § (1) A Gazdálkodási Főosztály ellenőrzi az  elszámolást, szükség esetén az  elszámolólapot dokumentációjával együtt
megküldi javításra, illetve hiánypótlásra a kiküldött munkatársnak.
(2) A Gazdálkodási Főosztály gondoskodik a napidíj és a napidíj után fizetendő adó számfejtéséről.
 (3) A kiküldetési költségek esetében a napidíj bankszámlára történő átutalására az adott hónapban abban az esetben
kerül sor, ha a  szabályosan kitöltött, illetve javított és hiánypótolt elszámolólap a  hónap tizenötödik napjáig
megküldésre kerül a  Gazdálkodási Főosztály részére. Az  ezen időpontig megküldött elszámolások alapján
a Gazdálkodási Főosztály az adó- és járulékvonzattal járó költségek átutalása iránt intézkedik úgy, hogy azok legkésőbb
az esedékes havi illetmény vagy munkabér számfejtése során érvényesítésre kerülhessenek.
(4) Ha a (3) bekezdés szerinti határidőig a szabályosan kitöltött, illetve javított és hiánypótolt elszámolólap nem kerül
megküldésre a Gazdálkodási Főosztály részére, az elszámolások legkésőbb a következő havi illetmény vagy munkabér
számfejtése során kerülnek érvényesítésre.
(5) Az elszámoláskor a  dologi kiadásokra adott előleg és az  elszámolható összeg közötti különbözetet a  Gazdasági
Főosztály által készített bizonylat alapján, az  elszámolólap leadásától számított nyolc munkanapon belül kell
visszafizetni, illetve kifizetni.
(6) Ha a  kiküldetés tényleges összköltsége meghaladja a  kiküldetési rendelvényen vállalt kötelezettség összegét,
a túllépés engedélyeztetésére az Iroda gazdálkodási szabályzatáról szóló NVI utasítás szabályait kell alkalmazni.
13. § (1) Ha a  kiküldött munkatárs a  felvett előleggel – önhibájából – határidőben nem számol el, és ebből az  Irodának
jogszabály szerinti adó- és járulékfizetési kötelezettsége keletkezik, a  kiküldött munkatárs annak értékét köteles
megtéríteni.
(2) A Gazdálkodási Főosztály által ellenjegyzett rendelvénnyel elrendelt kiküldetés elmaradása esetén a kezdeményező
köteles haladéktalanul írásban értesíteni a Gazdálkodási Főosztály vezetőjét.
(3) Ha a kiküldetés elmarad, és az előleg felvételére sor került, a munkatárs köteles az előleg összegét az elmaradásról
történő tudomásszerzést követő nyolc munkanapon belül átutalni az Iroda – Gazdálkodási Főosztály által megjelölt –
bankszámlaszámára vagy befizetni az Iroda házipénztárába.
14. § A napidíj a  további kiküldetési költségekkel együtt kerül átutalásra a  kiküldött munkatárs bankszámlájára. Nem
számolható el napidíj, ha az Iroda a kiküldött munkatárs élelmezését a kiküldetés helyén biztosítja.
15. § (1) Saját gépkocsi igénybevételével történt utazási költségtérítést a 3. melléklet szerinti nyomtatvány alkalmazásával kell
elszámolni. A  kitöltött nyomtatványt a  Gazdálkodási Főosztály részére kell továbbítani. Az  elszámolást műszaki
szempontból az Üzemeltetés vezetője ellenőrzi.
(2) Az üzemanyagköltség megtérítése a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal által közzétett, a  tárgyhónapban a  fogyasztási
norma szerinti üzemanyagköltség-elszámolással kapcsolatosan alkalmazható üzemanyagár alkalmazásával történik.
(3) Saját tulajdonú gépkocsi igénybevétele esetén az amortizáció költsége a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi
CXVII. törvény alapján kerül megtérítésre. A saját tulajdonú gépkocsi igénybevétele esetén az elszámoláshoz csatolni
kell
a) a gépkocsi forgalmi engedélyének másolatát, valamint
b) a gépkocsira kötött kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás befizetését igazoló dokumentum másolatát.
16. § (1) A kiküldetés során felmerülő szállásköltséget átutalással vagy bankkártyás fizetéssel kell teljesíteni.
 (2) A szállásköltséggel kiszámlázott, a számlán önálló tételként feltüntetett reggeli és a szálláshoz kötődően alkalmazott,
adójellegű tételek összege a kiküldetés költségeként számolható el.
4. El nem számolható költségek 17. § (1) Nem számolható el különösen
a) a kiküldött munkatárs magatartásával összefüggésben keletkezett kár ellenértéke,
b) közlekedésrendészeti kihágás és egyéb hatósági büntetés költségei,
c) a kiküldött munkatárs által nem hivatali célból igénybe vett utazás, szolgáltatás, fogyasztás, valamint
d) ezen utasítás előírásainak alaki vagy tartalmi szempontból nem megfelelő számlák, illetve bizonylatok.
(2) A hivatali bankkártyával történő magáncélú fogyasztás költségét a  kiküldött munkatárs a  Gazdálkodási Főosztály
értesítése alapján az Iroda házipénztárán keresztül vagy átutalással köteles megtéríteni.
III. Fejezet
A külföldi kiküldetés 5. A külföldi kiküldetés elrendelése
18. § A külföldi kiküldetést a kezdeményező a 4. melléklet szerinti külföldi kiküldetési rendelvény (a továbbiakban: külföldi
kiküldetési rendelvény) alkalmazásával kezdeményezi.
19. § (1) A kitöltött külföldi kiküldetési rendelvényt a  Gazdálkodási Főosztály részére továbbítani kell előzetes pénzügyi
ellenjegyzésre.
(2) A 3. § (7) bekezdésében meghatározott esetben a Kommunikációs és Nemzetközi Kapcsolatok Főosztályát is értesíteni
kell.
6. Költségtérítés 20. § (1) A kiküldött munkatárs a tartós külszolgálatról és az ideiglenes külföldi kiküldetésről szóló 172/2012. (VII. 26.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: R.) III. Fejezetében meghatározott napidíjra jogosult az e §-ban meghatározottak szerint.
Az  R. 43.  § (7)  bekezdése szerinti nyilatkozattételi kötelezettséget az  5.  melléklet szerinti nyomtatványon
(a továbbiakban: külföldi elszámolólap) kell teljesíteni.
(2) Repülőgép vagy hajó igénybevétele esetén a  külföldi kiküldetés kezdő időpontja a  menetrend szerinti indulási
időpontnál egy órával korábbi, befejező időpontja a  menetrend szerinti érkezési időpontnál egy órával későbbi
időpont.
21. § (1) A kiküldött munkatárs repülővel történő utazása során a  legalacsonyabb komfortosztálynak megfelelő repülőjegy
igénybevételére jogosult. Az elnök és az elnökhelyettes részére öt órát meghaladó menetrend szerinti repülési idő
esetén magasabb komfortosztálynak megfelelő repülőjegy vásárolható.
(2) Több, egyszerre kiküldött munkatárs esetén, ha közülük egy fő jogosult a magasabb komfortosztályú jegyre, további
egy kiküldött munkatárs részére is biztosítható azonos komfortosztályú jegy.
22. § A kiküldött munkatárs vasúton történő utazása esetén az  elrendelő – az  utazás időtartamára, illetve a  vasúti
szolgáltatás minőségére tekintettel – előzetesen engedélyezheti I. osztályú, teljes árú menetjegy, illetve ehhez
kapcsolódó pótjegy megtérítését.
23. § A külföldi kiküldetéshez saját gépkocsit abban az esetben lehet igénybe venni, ha a kiküldetéshez hivatali gépkocsi
nem biztosítható, és az utazás tömegközlekedési eszközzel nem gazdaságosabb.
24. § (1) Belföldi transzfer – az indulási hely és a repülőtér vagy pályaudvar közötti út – költségeként az igénybe vett minibuszvagy taxiköltség számolható el.
(2) Külföldi transzfer – a  célállomás és a  repülőtér vagy pályaudvar közötti út – költségeként elszámolható
a tömegközlekedési eszközön felhasznált menetjegy, illetve a külföldi kiküldetési rendelvényen kezdeményezett és
engedélyezett taxiszolgáltatás. Előre nem látható ok felmerülése esetén az  indokolt taxiszolgáltatás igénybevétele
utólag is jóváhagyható.
25. § A szállásköltség-térítés mértéke
a) az elnök és az elnökhelyettesek esetében legfeljebb 200 euró,
b) a többi munkatárs esetében legfeljebb 150 euró
éjszakánként.
7. Egyéb költségek 26. § (1) A külföldi kiküldetéssel kapcsolatban Magyarországon felmerülő egyéb költség – így különösen vízum, védőoltás és
az ezek igénybevételéhez kapcsolódó utazási költségek – kifizetése átutalással vagy kincstári kártyával történik.
(2) Egyéb költségként elszámolható a  legrövidebb érvényességi időszakra a kiküldött munkatárs nevére szóló útlevél
kiállításának díja, ha a külföldi kiküldetés elrendelésének időpontjában nem rendelkezik – a vízum kiadására vonatkozó
előírásokat is figyelembe véve – érvényes útlevéllel, és a külföldi kiküldetés célországa a belépést ennek meglétéhez
köti. Az útlevéllel és vízummal kapcsolatban felmerülő egyéb költség – így különösen a sürgősségi díj – csak abban
az esetben téríthető meg, ha a kezdeményező annak indokoltságát igazolja. Ebben az esetben a kezdeményezőnek
az ezt alátámasztó dokumentumot csatolnia kell a külföldi kiküldetési rendelvényhez.
(3) Nemzetközi használatú kincstári VIP bankkártyával rendelkezők kivételével a  kiküldött munkatárs részére utas- és
balesetbiztosítás megkötéséről a Kommunikációs és Nemzetközi Kapcsolatok Főosztálya gondoskodik.
27. § A külföldi kiküldetés teljesítésével összefüggésben külföldön felmerült egyéb, indokolt, illetve előzetesen
engedélyezett dologi költségek téríthetők meg, így különösen
a) a repülőtéri vagy egyéb illeték és
b) az utazási előleg és a célország hivatalos valutájának eltérése esetén felmerülő pénzváltási jutalék.
8. Úti jelentés 28. § (1) Külföldi kiküldetés esetén a kiküldött a kiküldetést követő öt munkanapon belül úti jelentésben számol be a szakmai
tapasztalatokról, az  Iroda tevékenységével összefüggésben hasznosítható szabályozásokról, eljárásokról és egyéb
lényeges információkról.
(2) Az úti jelentést a kezdeményezőnek – kivéve, ha az maga a kiküldött –, az elrendelőnek, valamint a Nemzetközi és
Kommunikációs Kapcsolatok Főosztályának meg kell küldeni.
9. Elszámolás 29. § (1) A kiküldött munkatárs az elszámolást a külföldi elszámolólap kitöltésével kezdeményezi.
 (2) A külföldi kiküldetés teljesítésével összefüggésben felmerülő költség kifizetését alátámasztó idegen nyelvű bizonylat
– az  elszámolás szempontjából lényeges kifejezéseinek – magyar nyelvre történő lefordításáról – az  angol nyelv
kivételével – a kiküldött munkatárs – a Nemzetközi és Kommunikációs Kapcsolatok Főosztályának közreműködésével –
gondoskodik. Magyar nyelvű fordítás nélkül a dokumentáció nem vehető át elszámolásra.
30. § (1) Az egyéb költségek kizárólag a  felmerülés helye szerinti ország számviteli és adójogszabályai alapján kiállított
számlával, számviteli bizonylatnak megfelelő okmánnyal vagy a költség kifizetését alátámasztó egyéb bizonylattal
igazolt összegben számolhatók el, kizárólag a külföldi kiküldetés célja érdekében, annak időtartama alatt felmerült,
indokolt és a kezdeményező személy által igazolt kiadásokra.
(2) Ha a külföldi kiküldetéshez kapcsolódó egyéb költség kifizetése az utazás megkezdése előtt merül fel, és a költség
intézményi kártyával kerül kiegyenlítésre, a kiküldött munkatárs köteles a számlát a kiegyenlítését követő öt napon
belül – a teljesítésigazolással együtt – a Gazdálkodási Főosztály részére továbbítani.
(3) Üzemanyagköltségként az (1) bekezdés szerint igazolt teljes üzemanyagköltséget meg kell téríteni.
 (4) A biztosítási kötvényt és az úti jelentést a költségelszámoláshoz csatolni kell.
IV. Fejezet 10. Záró rendelkezések 31. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pálffy Ilona s. k.,
 elnök


text:
1157/2012. (V. 16.) Korm. határozata a „Budapest–Lőkösháza vasútvonal rekonstrukciója III/1. ütem kivitelezés; Gyoma (kiz.)–Békéscsaba (kiz.) vasúti vonalszakasz és Cegléd villamos alállomás átépítése” című nagyprojekt-javaslat támogatásának jóváhagyásáról.
A Kormány 1. jóváhagyta az 1. mellékletben szereplő Budapest–Lőkösháza vasútvonal rekonstrukciója III/1. ütem kivitelezés;
Gyoma (kiz.)–Békéscsaba (kiz.) vasúti vonalszakasz és Cegléd villamos alállomás átépítése című nagyprojekt javaslatot,
2. elrendeli az 1. pontban szereplő javaslat támogatási kérelmének a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. általi
átdolgozását, valamint – a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség általi – JASPERS minőségbiztosítási jelentésének kiadását
követően az Európai Bizottsághoz történő benyújtását, és 3. hozzájárul ahhoz, hogy a Közlekedési Operatív Programok Irányító Hatósága a támogatási szerződést megkösse.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
55/2012. (II. 27.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséről és megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Sándorfi
Esztert kinevezem rendkívüli és meghatalmazott nagykövetté és megbízom a Magyar Köztársaság athéni
nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2011. április 1. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
173/2016. (HK 6.) HVKF határozata a rendszeresítésre kerülő különböző haditechnikai eszközökről.
A hadfelszerelés rendszerbe kerülésének és rendszerből
történő kivonásának rendjéről szóló 10/2016. (III. 10.)
HM utasítás rendelkezései alapján az alkalmazó kezdeményezésére az alábbi hadfelszerelések alkalmazásba vételét
rendelem el:
1. Háborús Sérülés Mobil Csővezeték Javító Felszerelés (WAR Damage Mobile Pipeline Repair Equipment (WARDAM II/MPRE)
Rendeltetése: gázolaj és repülőpetróleum tárolása és
kiszolgálására alkalmas tábori üzemanyagraktárak létesítése és működtetése érdekében honi területen végrehajtott
vagy külföldi műveletek hajtóanyaggal történő ellátása
érdekében
Budapest, 2016. május 25. A távollévő HVKF helyett:
Dr. Orosz Zoltán altábornagy s. k.,
Honvéd Vezérkar főnök helyettes


text:
55/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére – Maris
Zsolt rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem Magyarországnak
budapesti székhellyel a  Nigériai Szövetségi Köztársaságban, a  Ghánai Köztársaságban, a  Dél-szudáni
Köztársaságban és az Angolai Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása alól.
Budapest, 2014. október 31. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
359/2015. (VIII. 26.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos
állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 32.  § (1)  bekezdése és 265.  § (4)  bekezdése
alapján – a  belügyminiszter javaslatára – dr. Károlyi László nyugállományú tűzoltó ezredest 2015. augusztus 20-ai
hatállyal nyugállományú tűzoltó dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2015. augusztus 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
43/2010. (V. 13.) KHEM rendelete a közforgalmú, közútpótló folyami révek, kompok és az azokhoz szükséges parti létesítmények, kiszolgáló utak fenntartási, felújítási, valamint új eszköz beszerzési támogatása igénybevételének részletes szabályairól.
A Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 5. számú melléklet 3. pontjában foglalt
felhatalmazás alapján, a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter feladat- és hatásköréről szóló 133/2008. (V. 14.) Korm.
rendelet 1. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló
169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró pénzügyminiszter, valamint
az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró önkormányzati miniszter véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
1. A támogatás jellege 1. § (1) E rendelet alapján vissza nem térítendő támogatás igényelhető, pályázat útján.
(2) E rendelet alapján nyújtott támogatás a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról
szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban: 1998/2006/EK bizottsági rendelet)
szerinti csekély összegű támogatásnak minősül.
(3) E rendelet alkalmazása során az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendeletben
(a továbbiakban: Ámr.) foglaltak szerint kell eljárni.
2. Támogatás igénylésére jogosultak köre 2. § (1) A közforgalmú, közútpótló folyami révek, kompok és az azokhoz szükséges parti létesítmények, kiszolgáló utak
(a továbbiakban együtt: kompok, révek) fenntartási, felújítási, valamint új eszköz beszerzési támogatását azon
települési önkormányzatok (a továbbiakban: önkormányzat) igényelhetik, amelyek tulajdonában és működtetésében
kompok, révek vannak, vagy amelyek közigazgatási területén közforgalmú, közútpótló jelleggel, érvényes engedély
birtokában a kompokat, réveket működtetik.
(2) Az az önkormányzat, amely a pályázat benyújtását megelőző évben is részesült támogatásban, abban az esetben
igényelhet újabb támogatást, ha az előző évben kapott támogatással határidőre hiánytalanul elszámolt.
3. A támogatás célja 3. § (1) A támogatás a kompok, révek és az azokhoz szükséges parti létesítmények, kiszolgáló utak fenntartására, felújítására
nyújtható, ha ezen munkákat – kivételes esetben új eszközök beszerzését – a műszaki előírások vagy a műszaki állapot
szükségessé teszik, és a felújítás utáni tartós használatuk biztosítva van.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kivételes esetnek minősül, ha a folyamatos működés, üzemeltetés csak új eszköz beszerzésével
biztosítható.
(3) Méltányolandó kistérségi foglalkoztatáspolitikai szempontok esetén – különös tekintettel településrészek összeköttetésének biztosításával megvalósuló napi munkába járásra – lehetőség van a bevétellel nem fedezett, indokolt
működtetési költségek támogatására is (a továbbiakban: működtetési támogatás).
(4) Egy átkelő fenntartására, felújítására, egy átkelőhöz kapcsolódó új eszköz beszerzésre, valamint egy átkelés működtetési támogatására egy támogatási évben csak egy önkormányzat pályázhat.
4. A támogatás mértéke 4. § (1) A támogatás összegét a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény (a továbbiakban:
Kötv.) IX. fejezetének 5. címében szereplő központosított előirányzat terhére a helyi önkormányzatokért felelős
miniszter biztosítja.
(2) A pályázat nyílt, a rendelkezésre álló összeg 150 millió Ft.
(3) Az igényelhető támogatás mértéke a fenntartáshoz, felújításhoz vagy új eszköz beszerzéséhez szükséges összeg
legfeljebb 80%-a:
a) a társadalmi-gazdasági és infrastrukturális szempontból elmaradott, illetve az országos átlagot jelentősen meg
haladó munkanélküliséggel sújtott települések jegyzékéről szóló 240/2006. (XI. 30.) Korm. rendelet mellékletében
meghatározott települések, és
b) a kedvezményezett térségek besorolásáról szóló 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet 2. mellékletében meghatározott kistérségeket alkotó települések esetében.
(4) A (3) bekezdésbe nem tartozó települések esetében az igényelhető támogatás mértéke a fenntartáshoz, felújításhoz,
új eszköz beszerzéséhez szükséges összeg legfeljebb 70%-a lehet.
5. § (1) A működtetési támogatás nem haladhatja meg a bevétellel nem fedezett, indokolt működtetési költségek 80%-át.
(2) Működtetési támogatásra azok az önkormányzatok pályázhatnak, amelyeknél az átkelés nem ingyenes, és a komp
révközlekedéshez fogyasztói árkiegészítést vesznek igénybe. 5. A támogatásra vonatkozó közös rendelkezések
6. § (1) A támogatás odaítélésének feltétele, hogy az önkormányzat nyilatkozik arról, miszerint a tárgybeli, valamint az
azt megelőző két pénzügyi évben általa igénybe vett csekély összegű támogatások összege nem haladja meg
a 100 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(2) Minden egyes új támogatás odaítélésekor a tárgybeli, valamint az azt megelőző két pénzügyi év alatt odaítélt csekély
összegű támogatás teljes összegét figyelembe kell venni.
(3) A támogatást nyújtó az 1998/2006/EK bizottsági rendelet 3. cikk (1) bekezdésében foglaltak szerinti tájékoztatást ad.
(4) Azonos elszámolható költségek tekintetében a csekély összegű (de minimis) támogatás nem kumulálható állami
támogatással, ha az ilyen jellegű kumuláció olyan támogatási intenzitást eredményezne, amely túllépi a csoportmentességi rendeletben vagy a Bizottság által elfogadott határozatban az egyes esetek meghatározott körülményeire
vonatkozóan rögzített támogatási intenzitást.
7. § Nem nyújtható támogatás azon önkormányzat részére, amellyel szemben az Európai Bizottságnak valamely
támogatás visszafizetésére kötelező határozata van érvényben.
8. § Az önkormányzat köteles a támogatással kapcsolatos okiratokat és dokumentumokat a támogatási döntés napjától
számított tíz évig megőrizni.
9. § A működtetési, felújítási és új eszköz beszerzési támogatások esetén csak a támogatás szerinti célhoz közvetlenül
kapcsolódó költségek számolhatók el.
10. § (1) Az elbírált pályázatban foglaltakon felül felmerülő költségeket – az eredetileg jóváhagyott szakmai-műszaki tartalom
sérelme nélkül – a pályázó önkormányzatnak kell viselnie.
(2) A pályázat benyújtását megelőzően megkezdett beruházásokhoz e rendelet alapján nem igényelhető támogatás.
A beruházás kezdetének időpontja az egyes 2009. évi decentralizált önkormányzati fejlesztési és területfejlesztési célú,
valamint egyes 2009. évi központi előirányzatok felhasználásának részletes szabályairól szóló 85/2009. (IV. 10.) Korm.
rendelet 12. § (2) és (3) bekezdése szerinti időpont.
6. A támogatás igénylése 11. § (1) A támogatást igénylő önkormányzatnak e rendelet 1. melléklete szerinti adatlapon 2 példányban (egy eredeti és egy
másolati példányban) kell postai úton benyújtania a pályázatot a Magyar Államkincstár területileg illetékes szervéhez
(a továbbiakban: Igazgatóság) a tárgyév május 31-éig. A pályázat benyújtásának időpontját a postára adás napját
igazoló postai bélyegző dátuma jelenti. A határidő elmulasztása jogvesztő.
(2) A pályázathoz csatolni kell az e rendelet 1. melléklete szerinti dokumentumokat.
(3) Az Igazgatóság a pályázat megérkezését követően haladéktalanul ellenőrzi, hogy a pályázat megfelel-e az e rendelet
ben foglalt követelményeknek.
(4) Ha az önkormányzat a pályázatot hiányosan nyújtotta be, az Igazgatóság az önkormányzatot legfeljebb öt munka
napos határidő megjelölése és a mulasztás jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett hiánypótlásra hívja
fel. Ha az önkormányzat a felhívásnak 5 munkanapon belül nem tesz eleget, vagy nem megfelelően teljesíti
a felhívásban foglaltakat, az Igazgatóság a támogatási kérelmet nem továbbítja a közlekedésért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) részére, és erről értesíti az önkormányzatot.
(5) A pályázat eredeti példányát az ellenőrzést és a hiánypótlást követően az Igazgatóság legkésőbb a tárgyév június
21-éig továbbítja a miniszternek.
12. § (1) Az önkormányzat a pályázat benyújtásakor nyilatkozik a tartós üzemeltetésnek a támogatási szerződés hatálybalépésétől számított minimum öt évig való fenntartásáról, továbbá – 2 millió forintot meghaladó, fenntartásra,
felújításra, új eszköz beszerzésre benyújtott pályázat esetén – vállalja, hogy a fenntartandó, felújítandó eszközt vagy
a beszerzendő új eszközt a támogatás folyósításától számított öt évig nem idegeníti el.
(2) A révek, kompok tartós üzemeltetésének az minősül, amikor az átkelés az időszakos leállásoktól – a karbantartási
munka idejétől, a közlekedés biztonságát veszélyeztető időjárási körülményektől, valamint a téli időszaktól –
eltekintve rendeltetésének megfelelően, napi rendszerességgel biztosított.
(3) Ha a támogatott eszközt az (1) bekezdésben foglalt határidő előtt elidegenítik, az önkormányzatnak a támogatást,
kamattal növelt összegben – a támogatási szerződésben foglaltak szerint – vissza kell fizetnie.
(4) Ha az önkormányzat a (2) bekezdésben meghatározott tartós üzemeltetést az (1) bekezdés szerinti határidőig nem
tartja fenn, a támogatás, kamattal növelt összegben – a támogatási szerződésben foglaltak szerint – vissza kell fizetnie.
(5) A (3) bekezdés szerinti visszafizetési kötelezettségtől mentesülhet az az önkormányzat, amely egy működő átkelés
tartós üzemeltetését adott helyen meg kívánja szüntetni, azonban az átkelés tartós üzemeltetését egy másik,
közlekedéspolitikailag indokolt, az önkormányzat közigazgatási területéhez tartozó helyen folytatólagosan biztosítani
szándékozik. A mentesülés feltétele, hogy az önkormányzat erre vonatkozó kérelmét a miniszter felé írásban jelezze, és
a Tárcaközi Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) javaslatára az áthelyezést a miniszter engedélyezze.
(6) Kizárólag azon önkormányzatoknál lehet a támogatás alapjául a bruttó költségeket figyelembe venni, amelyek
az általános forgalmi adóról szóló törvény szerinti levonási joggal nem rendelkeznek. Ha az önkormányzat
a támogatást – szerződés alapján – a beruházás lebonyolítását végző, a beruházással összefüggésben általános
forgalmi adó levonására jogosult vállalkozónak továbbítja, a támogatásban a nettó módon számított költségeket kell
figyelembe venni.
7. A pályázatok elbírálása 13. § (1) A pályázatokat a Bizottság értékeli.
(2) A Bizottság tagjainak száma hat fő, amelyből egy főt a miniszter, egy főt a helyi önkormányzatokért felelős miniszter,
egy főt az államháztartásért felelős miniszter, egy főt a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ vezetője jelöl ki,
továbbá egy főt a Révhajósok Országos Szövetsége és egy főt a Magyar Önkormányzatok Szövetsége delegál.
(3) A Bizottság működési feltételeit a miniszter biztosítja.
(4) A Bizottság elnöke a miniszter által delegált tag.
(5) A Bizottság akkor határozatképes, ha ülésén legalább négy tagja jelen van. A Bizottság döntéseit nyílt szavazással
hozza. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. 14. § (1) A pályázatokról a Bizottság javaslata alapján a miniszter a tárgyév július 12-éig dönt.
(2) A miniszter döntését megelőzően a helyi önkormányzatokért felelős miniszter nyilatkozik a miniszter felé, hogy a Kötv.
5. számú mellékletének 3. pontjában megjelölt célra biztosított összeg rendelkezésre áll.
15. § (1) A beérkező pályázatok és a rendelkezésre álló források figyelembevételével prioritást élveznek:
a) a vízijárműveken (komp, hajó, révcsónak) végzendő, a közlekedés biztonságát szolgáló javítások, felújítások,
b) a közlekedési szolgáltatások színvonalának emelését, valamint a közlekedés biztonságát szolgáló hajózási létesít
ményeken elvégzendő javítások, korszerűsítések,
c) a közegészségügyi előírásokat, esélyegyenlőségi intézkedéseket megfogalmazó jogszabályok előírásait meg
valósító beruházások,
d) azoknak az átkeléseknek a felújítási kérelmei, amelyek kistérségi központok jobb elérhetőségét biztosítják,
valamint azon települések igényei, ahol a munkába járás, iskolalátogatás, egészségügyi ellátás nyújtása, illetve
igénybevétele más tömegközlekedési eszközzel nem, vagy csak igen nagy kerülővel biztosítható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott prioritások nem jelentenek sorrendiséget.
(3) A pályázat elbírálásakor a Bizottság a javaslata kidolgozása során figyelembe veszi, hogy a rendelkezésre álló,
odaítélendő összegből a pályázat adott tétele e rendelet szabályai szerint megvalósítható és elszámolható-e.
16. § A miniszter a megítélt támogatásról vagy a pályázat elutasításáról legkésőbb a tárgyév augusztus 2-áig írásban értesíti
a pályázatot benyújtó önkormányzatokat. A miniszter a döntéseket közzéteszi a Magyar Közlöny mellékleteként
megjelenő Hivatalos Értesítőben, és az általa vezetett minisztérium honlapján .
17. § A pályázati döntés ellen jogorvoslatnak nincs helye.
8. A támogatási szerződés megkötése, a támogatás folyósítása
18. § (1) A miniszter a támogatásban részesülő önkormányzattal a támogatás biztosításának feltételeiről támogatási
szerződést köt.
(2) A támogatási szerződést a felek az Ámr. 112. §-ának (6) bekezdésében foglaltak szerint – biztosítékként a miniszter
javára szóló, beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó nyilatkozatot kikötve – jelen rendelettel
összhangban kötik meg.
19. § (1) A támogatási szerződést megkötését követően a miniszter utalványozás céljából, a tárgyév augusztus 2-áig megküldi
a helyi önkormányzatokért felelős miniszternek.
(2) A helyi önkormányzatokért felelős miniszter az utalványozással egyidejűleg megküldi a megkötött támogatási
szerződés egy példányát az Igazgatóságnak.
(3) A megítélt támogatást az utalványozást követően a Magyar Államkincstár egy összegben, legkésőbb a tárgyév
augusztus 9-éig átutalja az önkormányzat számlájára.
9. A támogatás felhasználása 20. § (1) A támogatást elnyert munkák a támogatási szerződés hatálybalépését követően kezdhetőek el.
(2) A munkák megkezdéséről az önkormányzat a minisztert írásban értesíti.
(3) A támogatás felett a kedvezményezett önkormányzat rendelkezik, és felelős annak jogszerű felhasználásáért.
(4) A kedvezményezett önkormányzat köteles a támogatás felhasználásáról elkülönített számviteli nyilvántartást vezetni.
10. A támogatás elszámolása 21. § (1) A tárgyévi támogatás felhasználásának és elszámolásnak határideje a tárgyévet követő év június 30-a.
(2) Ha az önkormányzat a tárgyévet követő évben is pályázatot kíván benyújtani, a tárgyévi támogatás felhasználásának
és elszámolásának határideje a tárgyévet követő év február 28-a.
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti elszámolást egy példányban kell megküldeni az Igazgatósághoz. Az Igazgatóság
az elszámolást pénzügyileg felülvizsgálja. 22. § (1) A fenntartási, felújítási, új eszköz beszerzési támogatás elszámolásnak tartalmaznia kell a 2. melléklet szerinti, kitöltött
elszámoló lapot (A).
(2) Az elszámoló laphoz csatolni kell a kifizetett számlák másolatát oly módon, hogy azok a műszaki tartalommal
azonosíthatók legyenek, továbbá a kifizetést igazoló dokumentum másolatát. A benyújtott számlamásolatok abban
az esetben fogadhatók el, ha azokat az önkormányzat vagy az önkormányzattal szerződéses viszonyban álló
üzemeltető nevére állították ki.
(3) Az elszámoló laphoz csatolni kell a munka elvégzéséről a hajózási hatóság által kiállított jegyzőkönyvet, vagy
amennyiben rendelkezésre áll, a miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) munkatársa által
készített emlékeztetőt is.
(4) A működtetési támogatás bizonylatokkal alátámasztottan a 2. melléklet szerinti elszámoló lap (B) kitöltésével
számolható el.
(5) Az önkormányzatnak a beruházást lebonyolító vállalkozással kötött szerződést az elszámoláshoz csatolnia kell.
23. § Ha az elszámolás felülvizsgálata során megállapítást nyer, hogy az önkormányzat jogosulatlanul vette igénybe
a támogatást, akkor erről az Igazgatóság értesíti a minisztert a támogatás visszaköveteléséhez szükséges lépések
megtétele érdekében.
11. A támogatással megvalósított fenntartási és felújítási munka szakszerűségének, új eszközök
beszerzésének, valamint a működtetés ellenőrzése
24. § (1) A fenntartási és felújítási munkák elvégzését, új eszközök beszerzését, a tartós üzemeltetést, valamint az elidegenítési
tilalom betartását
a) a minisztérium munkatársa a helyszínen a kivitelezés során és annak befejeztével, vagy a működés során meg
tekinti, és arról emlékeztetőt készít,
b) a hajózási hatóság helyszíni ellenőrzés keretében a kivitelezés során és annak befejeztével, vagy a működés során
ellenőrzi, és arról ellenőrzési jegyzőkönyvet vesz fel.
(2) Ha az ellenőrzés vagy megtekintés során megállapítást nyer, hogy az önkormányzat jogosulatlanul vette igénybe
a támogatást, akkor erről a hajózási hatóság – a jegyzőkönyv egyidejű megküldésével – értesíti a minisztert
a támogatás visszaköveteléséhez szükséges lépések megtétele érdekében.
12. Műszaki tartalom-módosítás 25. § (1) Különösen indokolt esetben, legkésőbb a tárgyév november 15-éig az Igazgatósághoz két példányban benyújtott
kérelem alapján engedélyezhető a műszaki tartalom módosítása. Az elbírálás feltétele az új műszaki tartalomra
vonatkozó 1. melléklet szerinti dokumentáció és a műszaki tartalom módosítás indoklásának benyújtása. Az eredeti
pályázathoz képest változatlan dokumentumokat újra nem kell benyújtani.
(2) Az Igazgatóság a műszaki tartalom-módosítási kérelem megérkezését követően haladéktalanul ellenőrzi, hogy
a kérelem megfelel-e az e rendeletben foglalt követelményeknek.
(3) Ha az önkormányzat a kérelmet hiányosan nyújtotta be, az Igazgatóság az önkormányzatot a kérelem beérkezésétől
számított öt munkanapon belül – legfeljebb öt munkanapos határidő megjelölése és a mulasztás jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett – hiánypótlásra hívja fel.
(4) A kérelem egy példányát az ellenőrzést és hiánypótlást követően az Igazgatóság 5 munkanapon belül a miniszter felé
továbbítja.
(5) A műszaki tartalom-módosítási kérelmekről, a Bizottság javaslata alapján, a miniszter a tárgyév december 20-áig dönt.
A miniszter a kérelmező önkormányzatokat a döntésről haladéktalanul írásban értesíti.
(6) A döntést követően a miniszter 5 munkanapon belül írásban értesíti az Igazgatóságot.
(7) Különösen indokolt esetnek minősül a támogatási kérelem benyújtásakor még nem ismert, de időközben szükségessé
vált beavatkozás elvégzésére irányuló műszaki tartalom-módosítás. 13. Záró rendelkezések
26. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a közforgalmú, közútpótló folyami révek, kompok és az azokhoz szükséges parti létesítmények,
kiszolgáló utak fenntartási, felújítási, valamint új eszköz beszerzési támogatása igénybevételének részletes
szabályairól szóló 22/2009. (V. 11.) KHEM rendelet.
(3) A közforgalmú, közútpótló folyami révek, kompok és az azokhoz szükséges parti létesítmények, kiszolgáló utak
fenntartási, felújítási, valamint új eszköz beszerzési támogatása igénybevételének részletes szabályairól szóló 22/2009.
(V. 11.) KHEM rendelet rendelkezéseit, a közforgalmú, közútpótló folyami révek, kompok és az azokhoz szükséges parti
létesítmények, kiszolgáló utak 2009. évi fenntartási, felújítási, új eszköz beszerzési és működtetési támogatásának
elszámolására továbbra is alkalmazni kell.
(4) E rendelet a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter