text:
11/2011. (XII. 16.) NMHH rendelete a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás egyes hatósági eljárásairól.
Az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 182. § (3) bekezdés 12. pontjában kapott felhatalmazás alapján
a következőket rendelem el:
1. A rendelet hatálya 1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed
a) a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás körébe tartozó – a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás rendjéről,
valamint a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás körébe tartozó szervezetekről szóló NMHH rendeletben
meghatározott – szervre, szervezetre (a továbbiakban: felhasználó);
b) azon természetes és jogi személyre, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezetre
(a továbbiakban együtt: vállalkozó), aki nem polgári célú frekvenciagazdálkodás körébe tartozó
ba) rádióberendezés bejelentését, belföldi forgalomba hozatalát végzi,
bb) rádióállomás, rádiótávközlő hálózat, rádiótávközlő rendszer (a továbbiakban együtt: rádiórendszer)
tervezése, telepítése, üzemben tartása, valamint a nem polgári célú frekvenciagazdálkodást érintő,
a rendelet hatálya alá tartozó ügy vonatkozásában a felhasználóval kapcsolatban áll;
c) e rendeletben meghatározott hatósági feladatokat ellátó Közigazgatási Frekvenciagazdálkodási Hatóságra
(a továbbiakban: KFGH);
d) a 20–30. § vonatkozásában a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) rádiómérő és
rádió-zavarelhárító szolgálatára (a továbbiakban: Hatóság mérőszolgálata).
(2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, e rendelet előírásait kell alkalmazni a két- vagy többoldalú nemzetközi
megállapodás alapján Magyarországon tevékenykedő külföldi fegyveres szerv frekvenciahasználatával kapcsolatban.
2. Értelmező rendelkezések 2. § (1) E rendelet alkalmazásában:
1. EMC vizsgálat: az egyes rádiószolgálatok és rádióberendezéseik elektromágneses összeférhetőségének, egymásra
gyakorolt hatásának vizsgálata a kölcsönös zavarmentes működés feltételeinek megállapítása céljából;
2. felhasználói gazdálkodás: frekvenciák és frekvenciasávok, a működési terület, az alkalmazott rádióberendezések
használatának – rádióengedélyben megadott feltételek közötti – felhasználó általi tervezése és ennek alapján történő
üzemeltetés;
3. frekvenciakiosztási terv: a rádióalkalmazásra vonatkozó frekvenciasáv-használati, illetve csatornaelrendezési terv,
amelyet nemzetközi vonatkozásban az arra illetékes értekezlet, nemzeti vonatkozásban a magyar
frekvenciagazdálkodó hatóságok fogadnak el;
4. hatósági frekvenciajegyzék: frekvenciakiosztási terv alapján készült frekvenciakijelölési terv, jegyzék, amelyet
a Hatóság más hatóságokkal való szükség szerinti egyeztetés után internetes honlapján közzétesz;
5. keret-rádióengedély: olyan rádióengedély, amely lehetővé teszi a rádiórendszerek üzemben tartását azoknál
a rádiószolgálati alkalmazásoknál, amelyeknél a felhasználás frekvenciajegyzék szerinti, vagy a frekvenciakijelölés
felhasználói gazdálkodásra jogosít;
6. különleges eseti frekvenciajegyzék: rádiórendszerek által kizárólag a rendkívüli állapot, a szükségállapot, a megelőző
védelmi helyzet vagy váratlan támadás esetén alkalmazható és erre a célra kijelölt frekvenciákat tartalmazó jegyzék;
7. NATO eljárás: az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének illetékes szerve által elfogadott, a szövetséges és
a békepartnerségi országok érvényes frekvencia igénylési és biztosítási rendszere, amelynek mindenkori
adattartalmáról a KFGH az eljárásban érintettek kérésére tájékoztatást ad;
8. rádiómérés: mindazon mérések összessége, melyeket az ellenőrzés, a zavarelhárítás, a rádiófelderítés,
a rádiómegfigyelés és egyéb mérőszolgálati tevékenységek ellátása érdekében hajtanak végre;
9. üzemben tartás: a telepítéstől az üzemeltetés végleges megszüntetéséig tartó folyamat, beleértve a fenntartási
– karbantartási, javítási – tevékenységeket és az üzemeltetés szüneteltetését is;
10. üzemeltetés: rádiórendszer, rádióberendezés rendeltetés szerinti működtetése;
11. üzemeltető: rádiórendszer, rádióberendezés, nagyfrekvenciás villamos berendezés, nagyfrekvenciás jelet vagy
mellékhatást keltő berendezés, valamint egyéb villamos vagy elektronikus berendezések és a hozzájuk kapcsolódó
elektronikus eszközök feletti rendelkezési jogot és a rádiófrekvencia használati jogát gyakorló, azok üzemeltetését,
üzemben tartását végző természetes vagy jogi személy, vagy jogi személyiséggel nem rendelkező egyéb szervezet;
12. zavar: adás, sugárzás vagy indukció, illetve ezek valamely kombinációja következtében fellépő nem kívánt
elektromágneses energiának valamely rádiórendszerben a vételre gyakorolt káros hatása, amely az átvitel, illetve
a vétel minőségének olyan romlásában, az információ olyan torzulásában vagy veszteségében jelentkezik, ami
elkerülhető lett volna ezen nem kívánt energia megjelenése nélkül;
13. zavarelhárítás: zavar megszüntetése a zavar kivizsgálásával, ha szükséges zavarvizsgálat végrehajtásával, valamint
a zavarelhárító intézkedések alkalmazásával;
14. zavar kivizsgálása: a zavarbejelentés elemzése, a körülmények értékelése, döntés a további tevékenységekről;
15. zavarvizsgálat: a zavarelhárítás érdekében végzett rádiómérések, vizsgálatok, adatgyűjtések és elemzések
összessége.
(2) Az e rendeletben alkalmazott egyéb frekvenciagazdálkodási fogalmakra az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi
C. törvény (a továbbiakban: Eht.) és a nemzeti frekvenciafelosztást megállapító jogszabály fogalom-meghatározásai az
irányadók.
3. Rádiófrekvenciák használatának közös szabályai 3. § (1) A közös felhasználás céljára felosztott frekvenciasávokra – a nemzeti frekvenciafelosztást megállapító jogszabályban
(a továbbiakban: Fr.) – előírt, a frekvenciagazdálkodó hatóságok közötti megállapodás előkészítése, vagy az
egyeztetés műszaki vizsgálatnak minősül.
(2) A harminc napnál rövidebb frekvenciahasználat esetén, amennyiben a felhasználási terület, a foglaltság és a sugárzási
paraméterek lehetővé teszik, a frekvenciakijelölés és a rádióengedély összevontan is kiadható.
(3) NATO eljárás keretében engedélyezett frekvenciahasználat esetén e rendelet szerinti egyedi engedélyt a KFGH nem
ad ki.
(4) Nem szükséges egyedi engedély a frekvenciasávok felhasználási szabályairól szóló NMHH rendeletek által egyedi
engedélyezési kötelezettség alól mentesített rádiórendszer telepítéséhez, üzemben tartásához, azzal a feltétellel,
hogy az alkalmazott rádióberendezés teljesíti a forgalomba hozatalra vonatkozó, jogszabályban meghatározott
követelményeket.
(5) A KFGH visszavonja az egyedi engedélyt, ha
a) az egyedi engedélyre vonatkozó határozat meghozatalát követően a Hatóság tudomására jut, hogy a kérelem,
illetve az eljárás során a felhasználó által benyújtott adatok, iratok, nyilatkozatok a valóságnak nem megfelelő,
vagy megtévesztő adatokat tartalmaztak,
b) a Fr., a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás egyes hatósági eljárásairól és a nem polgári célra használt
frekvenciasávok felhasználási szabályairól szóló 29/2005. (VII. 27.) HM rendelet (a továbbiakban: Sr.), vagy
jogszabállyal kihirdetett nemzetközi kötelezettségvállalás módosulása ezt megköveteli.
(6) Jogutódlás esetén az egyedi engedély jogosítottja (a továbbiakban: engedélyes) bejelenti a jogutódlás alapját és az
azonosításához szükséges adatokat. A bejelentett jogutód a KFGH döntése alapján az engedélyes helyébe lép.
(7) A nemzetközi koordináció befejezése előtt, kérelemre, a KFGH egyedi engedélyt feltételesen adhat ki. A feltételes
egyedi engedély nemzetközi koordináció eredményén alapuló módosításáért vagy visszavonásáért a KFGH-t
felelősség nem terheli.
4. A frekvenciakijelölési eljárás szabályai 4. § A rádiófrekvenciák használati jogának megszerzéséhez nem szükséges frekvenciakijelölés
a) azon rádiótávközlési szolgálatnál és rádióalkalmazásnál, amelyhez nemzeti vagy nemzetközi frekvenciakiosztás
alapján hatósági frekvenciajegyzéket tettek közzé,
b) azon rádiórendszernél, amelyhez a KFGH különleges eseti frekvenciajegyzéket adott ki,
c) ha a rádióberendezés, rádiórendszer telepítése kísérleti célból történik,
d) ha a rádióberendezés, rádiórendszer telepítése a 10. § (4) bekezdése szerint történik.
5. § (1) A 4. §-ban foglaltak kivételével a rádióberendezés, rádiórendszer telepítéséhez frekvenciakijelölés szükséges.
A frekvenciakijelölési eljárást a KFGH kérelemre folytatja le. Az eljárást megelőzően a KFGH – a felhasználó kérelmére –
a 33. § (1) bekezdése szerinti tervezési adatszolgáltatást nyújt.
(2) A kérelem tartalmazza:
a) a frekvenciahasználat célját, műszaki szempontok szerinti – a frekvenciákkal történő hatékony és tervszerű
gazdálkodás jogszabályokban meghatározott követelményeit is figyelembe vevő – indokolását;
b) a használni kívánt frekvenciát, csatornát, frekvenciasávot, kiemelve az előnyben részesített igényeket;
c) a megvalósítás tervezett ütemezését éves vagy féléves bontásban;
d) a modulációs módot, adásmódot;
e) a műszaki tervet, melynek általános tartalma
ea) a rádiórendszer rendeltetésének leírása,
eb) az ellátandó rádiótávközlési igény kielégítésének lehetséges változatai, és azoknak – a frekvenciákkal
történő tervszerű gazdálkodás követelményeit is figyelembe vevő – számításokkal alátámasztott
indokolása,
ec) a rádiórendszer rendszertechnikai felépítésének leírása, forgalmi és kapacitásadatokkal, a működési terület
megjelölését térképvázlaton, az azonosítást biztosító méretarányban,
ed) igényelt frekvencia,
ee) a rádióállomás telepítési, sugárzási jellemzői, mozgó vagy hordozható állomás esetén az üzemben tartás
körzete is,
ef) az EMC vizsgálatok, számítások eredményei és értékei,
eg) nemzetközi és hazai koordinációk lefolytatásához szükséges adatok,
eh) a rádióberendezések, antennák műszaki adatai, mennyisége,
ei) a rádiórendszer tervezéséhez kapott adatszolgáltatás iktatási száma, dátuma,
ej) a tervezésnél figyelembe vett hazai és nemzetközi előírások, ajánlások jegyzéke,
ek) a tervezői jogosultságot igazoló okirat azonosítási száma,
el) a terv lezárásának dátuma a tervező eredeti aláírásával,
em) minősített tervdokumentáció esetén a minősítő által kijelölt, a nemzetközi koordinációs eljáráshoz
szükséges és egyéb nem minősített adatok,
en) a közegészségügyi jogszabályokba foglalt követelmények betartására vonatkozó vizsgálatok, számítások
eredményei és értékei;
f) amennyiben nem készül műszaki terv, a frekvenciasáv, a csatorna- vagy a frekvenciahasználat egyéb jellemzőinek
kiválasztását indokoló, valamennyi tényt és körülményt.
(3) A KFGH a felhasználót – kérelemre – felhasználói gazdálkodásra feljogosítja, ha az alkalmazás körülményei ezt lehetővé
teszik.
(4) A műszaki tervbe foglalt adatokat a kérelemben nem kell külön szerepeltetni.
6. § (1) A frekvenciakijelöléshez nem kell műszaki tervet benyújtani, ha a rádiórendszer
a) kizárólag harmadlagos jelleggel működtetett rádióalkalmazást valósít meg,
b) legfeljebb három hónap időtartamú üzemben tartásra tervezett.
(2) Felhasználói gazdálkodás kérelmezése esetén műszaki tervet csak akkor kell benyújtani, ha ezt a Sr. az alkalmazott
frekvenciasávra vonatkozóan előírja.
7. § A frekvenciakijelölés érvényességi ideje legfeljebb három év, melyet jogszabályi feltételek fennállása esetén az
engedélyes – a frekvenciakijelölés érvényességi idejének lejárta előtt legalább két hónappal korábban benyújtott –
írásbeli kérelmére a KFGH egy alkalommal, legfeljebb egy évvel meghosszabbít.
8. § A frekvenciakijelölés tartalmazza
a) a kijelölés célját,
b) a kijelölt frekvenciát, csatornát, frekvenciasávot,
c) a frekvenciahasználat műszaki feltételeit,
d) a rádióberendezések mennyiségére vonatkozó adatokat,
e) a telepítési, sugárzási jellemzőket, feltételeket és korlátokat, mozgó vagy hordozható rádióállomás esetén
az üzemben tartás körzetét is,
f) felhasználói gazdálkodás esetén az arra való feljogosítást,
g) tájékoztatást arra vonatkozóan, hogy a KFGH a frekvenciakijelölést visszavonja a jogszabályban meghatározott
esetekben,
h) tájékoztatást arra vonatkozóan, hogy a frekvenciakijelölés csak olyan rádióberendezés alkalmazásával érvényes,
amelyet az arra illetékes hatóság nyilvántartásba vett, megfelelőségét igazolták,
i) a frekvenciakijelölésben meghatározott előírások és feltételek megtartása ellenőrzésének rendjét,
j) a frekvenciakijelölés érvényességi idejét,
k) tájékoztatást arra vonatkozóan, hogy a telepítésről mérési jegyzőkönyv felvétele szükséges.
9. § A frekvenciakijelölés elutasításának Eht.-ben előírt esetein túl nem jelölhető ki frekvencia abban az esetben sem, ha
a) nemzetközi kötelezettség kizárja a rádióberendezés használatát, a rádiórendszer létesítését,
b) a frekvencia nemzetközi koordinációja eredménytelen.
5. A rádióengedélyezési eljárás szabályai 10. § (1) Rádiórendszert üzemben tartani csak rádióengedély alapján lehet, ha az alkalmazott rádióberendezés teljesíti
a forgalomba hozatalra vonatkozóan a nem polgári célú frekvenciagazdálkodás körébe tartozó rádióberendezésekről
szóló NMHH rendeletben (a továbbiakban: Br.) meghatározott követelményeket.
(2) A rádióengedély iránti kérelem tartalmazza
a) a használni kívánt frekvenciát, csatornát, frekvenciasávot,
b) az üzemben tartás célját,
c) a rádióberendezések típusát és mennyiségét,
d) a rádióberendezésre vonatkozó megfelelőséget igazoló okirat másolatát, és a bejelentett rádióberendezés
nyilvántartásba vételéről szóló hatósági döntés iktatószámát vagy iratszámát,
e) a kérelmező vagy a kivitelező nyilatkozatát a frekvenciakijelölésben foglalt jellemzők és jogszabályokba foglalt
közegészségügyi követelmények szerinti telepítésről,
f) az 1998. április 5. után épített elektronikus hírközlési építmény hatósági engedélyének, vagy a létesítés
bejelentése elfogadásának eredeti iktatási számát, keltét, az engedélyező vagy bejelentést fogadó hatóság
megjelölésével, a korábban létesült építmény igénybevétele esetén a tulajdonos nyilatkozatát arról, hogy az
építés a fenti időpont előtt történt. A nem saját tulajdonú hírközlési építmény igénybe vétele esetén a tulajdonos
nyilatkozatát az engedményezésről,
g) az engedélyköteles rejtjelző eszköz használata esetén a rejtjelbiztonsági hatóság engedélyének iktatási számát,
keltét,
h) a mérési jegyzőkönyvet, ha ezt a frekvenciakijelölésben előírták.
(3) A 4. § a)–b) pontjában foglalt esetekben a kérelem – az e) pont kivételével – a (2) bekezdésben és értelemszerűen
az 5. § (2) bekezdésében megállapított adatokat tartalmazza.
(4) Amennyiben a Sr. alapján könnyített engedélyezési eljárás alá tartozó frekvenciák használatára vonatkozó szándékát
a kérelmező a KFGH-nak bejelenti, a kérelem a (2) bekezdés a), c)–g) pontjában meghatározott adatokat, valamint
a Hatóság által – internetes honlapján közzétett – előírt formájú adatszolgáltatást tartalmazza.
(5) A rádióengedély iránti kérelemben a (2) bekezdés a)–c) pontja szerinti adatokat a kérelmező a frekvenciakijelölés
vonatkozó rendelkezéseire történő hivatkozással vagy azok megismétlésével adja meg.
(6) Ha a kérelmező úgy ítéli meg, hogy a 3. § (2) bekezdése szerinti rádióengedély kiadható, a kérelem a tervezett
üzemben tartás időhatárait, az 5. § (2) bekezdés d) és f) pontjában, – esetlegesen szűkített adattartalommal – az e) pont
ee) alpontjában, továbbá a 10. § (2) bekezdés a)–c) pontjában megállapított adatokat tartalmazza.
(7) A felhasználó saját gyakorlatával, gyakorlásával, diplomáciai vonatkozású feladatával, rendezvényével, kiállítással,
bemutatóval kapcsolatos – 3. § (2) bekezdése szerinti – rádióengedélyhez a kérelem a 10. § (2) bekezdés
a)–b) pontjában, továbbá – esetlegesen szűkített adattartalommal – az 5. § (2) bekezdés e) pont ee) alpontjában és
a 10. § (2) bekezdés c) pontjában megállapított adatokat tartalmazza.
(8) A rádióengedélyezési eljárásban a 2002. április 5. előtt forgalomba hozott rádióberen-dezésnél a (2) bekezdés
d) pontjában megállapított adatokat a nem polgári célú frekvenciagazdálkodási hatóság által kiadott rádióengedély
helyettesíti.
11. § Rádióengedély iránti kérelem benyújtására jogosult
a) a frekvenciakijelölés jogosítottja,
b) az a felhasználó, amely a 10. § (6) vagy (7) bekezdése alapján kíván rádiórendszert üzemben tartani.
12. § A rádióengedély érvényességi ideje legfeljebb tíz év, melyet jogszabályi feltételek fennállása esetén az engedélyes
– a rádióengedély érvényességi idejének lejárta előtt legalább két hónappal korábban benyújtott – írásbeli kérelmére
a KFGH meghosszabbít.
13. § (1) A kérelmező a frekvenciakijelöléstől esetlegesen eltérő adatok esetén a rádióengedély kérelemben, a 10. §
(2) bekezdésében megállapítottakon túl, az eltérő adatokat is benyújtja.
(2) A frekvenciakijelöléstől eltérő igényt tartalmazó rádióengedély iránti kérelem alapján csak akkor adható
rádióengedély, ha a rádiórendszer műszaki, telepítési, sugárzási jellemzőiben történt módosítás más rádiórendszer
zavarmentes működését és a frekvenciákkal történő tervszerű gazdálkodást nem befolyásolja, valamint nem igényel
nemzetközi, vagy hazai koordinációt.
(3) Ha a frekvenciakijelöléstől eltérő adatok hatásvizsgálatot igényelnek, a KFGH módosított műszaki terv készítését és
vizsgálat, mérés elvégzését írhatja elő a kérelmező számára.
14. § (1) A rádióengedély tartalmazza
a) az üzemben tartás célját,
b) a felhasználható frekvenciát, csatornát, frekvenciasávot,
c) a telepítési, sugárzási jellemzőket, feltételeket és korlátokat, mozgó vagy hordozható rádióállomás esetén
az üzemben tartás körzetét is,
d) az üzemben tartás műszaki és forgalmi feltételeit,
e) a rádióberendezések típusára és mennyiségére vonatkozó adatokat,
f) a rádiórendszer alapvető üzemeltetési és műszaki jellemzőit,
g) az engedélyköteles rejtjelző eszköz használatának tényét,
h) a rádióberendezés megfelelőségét igazoló okirat azonosítási számát,
i) adatszolgáltatás előírását a rádiórendszer adatairól, amennyiben nem kellett műszaki tervet benyújtani vagy azt
szűkített adattartalommal nyújtották be,
j) a rádióengedély érvényességi idejét,
k) az érintett engedélyesek egybehangzó nyilatkozata alapján az együttes frekvenciahasználat szabályozását.
(2) A 10. § (6) bekezdése szerinti rádióengedély az (1) bekezdés a)–e) és i) pontjában megállapított adatokat tartalmazza.
(3) A 10. § (7) bekezdése szerinti rádióengedély az (1) bekezdés a)–b) és i), valamint – esetlegesen szűkített
adattartalommal – a c)–e) pontjában megállapított adatokat tartalmazza.
15. § Fontos és indokolt nemzetbiztonsági, védelmi, kormányzati, közbiztonsági, közigazgatási érdekből a KFGH
– egyeztetést követően – módosíthatja a rádióengedélyben szereplő feltételeket vagy azokat – az engedélyes előzetes
értesítésével – ideiglenesen időben, területileg, vagy paramétereiben korlátozza.
16. § (1) Az engedélyes a rádióengedély előírásainak betartását az üzemeltető vagy a kezelő által biztosítja.
(2) Az üzemeltetőnek vagy kezelőnek rendelkeznie kell a frekvenciahasználatra vonatkozó előírásokat tartalmazó
következő iratok, dokumentumok valamelyikével:
a) rádióengedély vagy kísérleti rádióengedély;
b) rádióengedély vagy kísérleti rádióengedély másolata, kivonata;
c) üzemeltetési igazolás, mely tartalmazza
ca) az üzemeltetési igazolást kiállító engedélyes megnevezését, címét,
cb) az igazolás iktatási számát,
cc) a rádióengedély eredeti iktatási számát, érvényességi idejét, az engedélyező hatóság megnevezését,
cd) az üzemeltető megnevezését, címét,
ce) a rádióberendezés típusát,
cf) az engedélyezett üzemi frekvenciát, csatornát,
cg) a telepítési, üzemeltetési, sugárzási feltételeket és korlátokat, mozgó vagy hordozható rádióállomás esetén
az üzemben tartás körzetét is,
ch) az igazolás érvényességi idejét,
ci) az engedélyes aláírását és bélyegző lenyomatát;
d) az engedélyesnél rendszeresített okmány, amely legalább az üzemeltetési igazolás esetében meghatározott
c) pont cc)–cg) alpontjában foglaltakat tartalmazza.
(3) Az engedélyes
a) a helyszíni ellenőrzés alkalmával a (2) bekezdés szerinti okmányok valamelyikét – az engedélyes választása
szerint – az üzemeltető vagy a kezelő által bemutatja,
b) a rádióengedélyben meghatározott előírások és feltételek teljesülését tervszerűen – eltérés feltételezése esetén
soron kívül – ellenőrzi, vagy az ellenőrzés lefolytatása iránt intézkedik, és az ellenőrzésről készült jegyzőkönyvet az
ellenőrzés tárgyát képező következő ellenőrzés jegyzőkönyvének elkészültéig megőrzi.
6. Kísérleti rádióengedély 17. § (1) Rádiórendszer üzemben tartásához a KFGH kísérleti rádióengedélyt ad ki, ha
a) az üzemben tartást kísérleti célból végzik,
b) közvetlenül a felhasználó részére fejlesztett, gyártott, egyedileg előállított rádióberendezést, rádiórendszert
kisugárzással próbálják ki,
c) kisugárzással járó EMC vizsgálatot végeznek.
(2) A kérelem az 5. § (2) bekezdés b), d) pontjában, az e) pont ee) és eh) alpontjában valamint a 10. § (2) bekezdésében
– az a) és f) pont kivételével – megállapított adatokat tartalmazza.
(3) Kisérleti rádióengedély kérelem benyújtására jogosult
a) az a felhasználó, amely a 4. § c) pontja, illetve
b) a felhasználó megbízásra vonatkozó igazolását csatoló vállalkozó, amely az (1) bekezdés b) pontja
alapján kíván rádiórendszert üzemben tartani.
(4) A kísérleti rádióengedély érvényességi ideje legfeljebb egy év, melyet kérelemre a KFGH egy alkalommal, legfeljebb
egy évvel meghosszabbít. A meghosszabbítás eseteit és feltételeit a KFGH a kísérleti rádióengedélyben meghatározza.
A hatósági nyilvántartásba nem vett rádióberendezés esetén, melynek megfelelősége sem igazolt, a hatóság egy
alkalommal, legfeljebb hat hónapra ad ki kísérleti rádióengedélyt.
(5) A határidő lejárta előtt a kísérleti rádióengedély feltételeit a hatóság megváltoztatja, vagy a kísérleti rádióengedélyt
– a 3. § (5) bekezdésében felsorolt eseteken túl – visszavonja, ha
a) az üzemeltetés káros zavarást okoz más jogszerűen üzemben tartott rádióállomásnak,
b) a frekvenciahasználat bármely feltétele úgy változik meg, hogy az a további üzemeltetést nem biztosítja.
7. Keret-rádióengedély 18. § (1) A KFGH keret-rádióengedélyben engedélyezi az üzemben tartást
a) azon rádiótávközlési szolgálatnál és alkalmazásnál, amelyhez hatósági frekvenciajegyzéket tettek közzé,
b) azon rádiórendszernél, amelyhez a KFGH különleges eseti frekvenciajegyzéket adott ki,
c) azon rádiórendszernél, amelynél a hatóság a frekvenciakijelölésben a felhasználót felhasználói gazdálkodásra
feljogosította.
(2) Keret-rádióengedély kérelem benyújtására jogosult a) a frekvenciakijelölés jogosítottja,
b) az a felhasználó, amely a 4. § a)–b) pontja alapján kíván rádiórendszert üzemben tartani.
(3) A keret-rádióengedély a 14. § (1) bekezdésében megállapított adatokon túl tartalmazza
a) a rádiórendszer használatának feltételeit, a felhasználói gazdálkodásra való feljogosítás visszavonásának,
megszűnésének eseteit,
b) a keret-rádióengedély felülvizsgálatának határidejét,
c) az engedélyes adatszolgáltatási kötelezettségeit.
8. A rádióforgalmazás szabályai 19. § (1) A rádióforgalmazás során be kell tartani a Nemzetközi Rádiószabályzat előírásait, valamint más – a magyar hírközlési
igazgatást érintő – nemzetközi megállapodásban meghatározott forgalmazási előírásokat.
(2) Tilos a rádióállomással
a) más rádióállomás üzemét szándékosan zavarni,
b) modulálatlan jelet sugározni,
c) a közszemérmet, a közízlést, vagy személyiségi jogokat sértő megfogalmazást és kifejezést használni,
d) olyan közleményt szándékosan venni, rögzíteni, továbbítani, bármely módon felhasználni, létezését felfedni,
amelyet nem ennek a rádióállomásnak a részére sugároztak.
(3) A (2) bekezdés a)–b) pontja szerinti tiltás nem vonatkozik a honvédség gyakorlásaira, ha azt a KFGH-nál
a frekvenciasáv, a tevékenység körzetének és időszakának megadásával harminc nappal korábban bejelentették.
(4) A (2) bekezdés d) pontja szerinti tiltás az Eht. 155. § (5) bekezdésében foglalt tevékenységekre nem vonatkozik.
9. A hatósági ellenőrzés szabályai 20. § (1) A nem polgári célú frekvenciagazdálkodás vonatkozásában az Eht. szerinti általános hatósági felügyeleti és ellenőrzési
hatáskört a KFGH gyakorolja a Hatóság mérőszolgálatának – szükség szerinti – közreműködésével.
(2) A helyszíni, vagy sugárzott jelek vétele útján történő hatósági ellenőrzést legalább kétfős csoport végzi.
21. § (1) A hatósági ellenőrzés keretében a kiadott egyedi engedélyben megjelölt bármely rádiórendszer, annak tartozékaival
együtt – az engedélyköteles rejtjelző eszköz kivételével – megvizsgálható, ellenőrizhető.
(2) A Hatóság mérőszolgálata a jogszerű használatot a sugárzott jelek vétele útján is ellenőrizheti.
22. § (1) A KFGH a Br.-ben előírt, a rádióberendezés megfelelőségét igazoló okiratok, műszaki dokumentációk tartalmát
és valódiságát – az egyedi engedélyezési eljárás során – ellenőrzi.
(2) A KFGH az (1) bekezdés szerinti ellenőrzése során vizsgálja a megfelelőséget igazoló okiratot. Vizsgálhatja
a megfelelőségértékelési eljárás dokumentációját, a magyar nyelvű használati-kezelési útmutató meglétét és azoknak
jogszabályi követelményeknek való megfelelését.
(3) A KFGH vagy a Hatóság mérőszolgálata – előzetes egyeztetés után – a telepítést követően, vagy az üzemben tartás
során vizsgálja azt, hogy a rádiórendszerhez tartozó rádióberendezést és használati-kezelési útmutatóját ellátták-e
az előírt jelölésekkel.
23. § Az ellenőrzés megindításáról értesített engedélyes a hatósági ellenőrzés feltételeinek biztosítása érdekében köteles
a) a KFGH vagy a Hatóság mérőszolgálata által kért adatot, iratot, dokumentumot rendelkezésre bocsátani,
b) az ellenőrzés tárgyát képező rádióberendezéseket, rádiórendszereket megvizsgálásra alkalmassá tenni,
üzemeltetni. 10. A rádiómérő tevékenység rendje 24. § (1) A nem polgári célú rádiómérő tevékenységeket a Hatóság mérőszolgálata végzi.
(2) A rádiómérő tevékenység kiterjed a hatósági ellenőrzéssel, a zavarelhárítással, a rádiófelderítéssel,
a rádiómegfigyeléssel és az egyéb mérőszolgálati tevékenységekkel összefüggő mérésekre és azok kiértékelésére.
(3) A rádiófelderítés, a rádiómegfigyelés és egyéb mérőszolgálati tevékenységeket a polgári frekvenciagazdálkodás
egyes hatósági eljárásairól szóló 6/2004. (IV. 13.) IHM rendelet szabályozza.
25. § (1) A rádiómérés útján megismert adatok, információk csak a hatósági tevékenység során – a vonatkozó jogszabályok
betartásával – használhatók fel.
(2) A KFGH és a Hatóság mérőszolgálata a rádióforgalmazások érzékelt vagy rögzített információtartalmát kizárólag
a nem polgári célú frekvenciagazdálkodással összefüggő szabálytalanság, jogsértés megállapítására és bizonyítására
használja fel.
11. A zavarelhárító tevékenység rendje 26. § A KFGH nem polgári célú rádióalkalmazás üzemében észlelt zavar esetén az engedélyesnek az Eht. 25. §-ában foglalt
szabályok szerinti bejelentésére, vagy a Hatóság mérőszolgálatának rádiómérései alapján hivatalból végzi a zavar
kivizsgálását.
27. § (1) A zavar bejelentését megelőzően az engedélyes ellenőrzi saját rádiórendszerének műszaki állapotát, a rádiótávközlési
szolgálatra vonatkozó szabályok betartását, értékeli a természeti körülmények aktuális hatását, továbbá meggyőződik
arról, hogy az egyedi engedélyben meghatározott műszaki követelmények és feltételek betartásával történik az
üzemeltetés.
(2) Nem minősül zavarnak a vételi hiba, ha az
a) természeti jelenségekből, vagy mechanikus eszközöktől származik,
b) a vevőkészülék műszaki hibája, szakszerűtlen vagy nem rendeltetésszerű használata okozza.
28. § A zavarbejelentés tartalmazza
a) a bejelentő adatait,
b) a zavart rádiórendszer üzemeltetőjének megnevezését, telephelyét,
c) a zavart rádiórendszer rádióengedélyének eredeti iktatási számát,
d) a zavart frekvenciát,
e) az észlelt zavar leírását, beleértve a zavar feltételezett jellegét, intenzitását és hatását a rádiórendszer
rendeltetésszerű használatára, valamint a zavar időpontjára, időtartamára, gyakoriságára, a feltételezett
zavarforrás telepítési helyére vonatkozó és egyéb rendelkezésre álló információkat,
f) a zavart bizonyító, rendelkezésre álló, adatokat, adathordozókat,
g) a bejelentés keltét.
29. § (1) A zavar kivizsgálása során a KFGH a rendelkezésre álló információk alapján műszeres zavarvizsgálatot kezdeményez,
vagy intézkedik a zavar elhárítása iránt.
(2) A zavarvizsgálat során a Hatóság mérőszolgálata a zavar okának megállapítására
a) az elektromágneses zavar okozására alkalmas villamos vagy elektronikus berendezés kisugárzott jelét rádiómérés
útján ellenőrzi,
b) bármely nem polgári célra engedélyezett rádióberendezést, rádiórendszert – annak tartozékaival együtt,
a rejtjelző eszköz kivételével – az alkalmazás helyszínén megvizsgál, amennyiben az a) pont alapján zavaró jellege
valószínűsíthető,
c) együttműködik a zavar elhárításában érintett engedélyes illetékesével.
(3) A zavarvizsgálat eredményeként a Hatóság mérőszolgálata nem polgári célú berendezés, rádióállomás esetén
jegyzőkönyvet vesz fel.
(4) A zavarvizsgálati jegyzőkönyv alapján a KFGH
a) felszólítja a zavart okozó engedélyest a zavarás megszüntetésére, vagy
b) felszólítja a bejelentő engedélyest a zavart rádióberendezés áthelyezésére vagy tartozékainak megváltoztatására.
(5) A zavart okozó engedélyes – a rendeltetéséből adódó feladatok végrehajtása mellett – a KFGH felhívása alapján
az abban foglaltaknak megfelelően a zavart megszünteti és erről tájékoztatja a KFGH-t.
(6) A zavar elhárításáról a KFGH a bejelentőt tájékoztatja.
30. § (1) A bejelentő sürgősséggel kérhet zavarelhárítást
a) különleges jogrend,
b) nemzetközi szerződés, megállapodás és más állami kötelezettségvállalás,
c) fontos nemzetbiztonsági vagy honvédelmi ok,
d) kiemelt biztonságot igénylő rádiótávközlési szolgálat és kiemelt eseményt biztosító rádiórendszer zavarásának
fennállása esetén.
(2) Sürgősséggel kért zavarelhárítás esetében a bejelentésnek nem kell tartalmaznia a 28. §-ban meghatározott
valamennyi adatot, azokkal elegendő utólagosan kiegészíteni a bejelentést.
(3) Munkaidőn kívül és munkaszüneti napon a zavarelhárítás sürgősséggel az Országos Informatikai és Hírközlési
Főügyeleten kérhető.
12. Az adatszolgáltatás és a nyilvántartás rendje 31. § A felhasználó köteles adatot szolgáltatni
a) a KFGH felhívására – a felhívásban meghatározott módon és tartalommal – minden távlati fejlesztési tervéről,
koncepciójáról, ami a spektrumgazdálkodást és -tervezést érinti,
b) a rádiórendszer – egyedi engedélyben vagy műszaki tervben nem szereplő – adatairól a rádióengedélyben
előírtak szerint,
c) felhasználói gazdálkodásról a keret-rádióengedélyben előírtak szerint,
d) az engedélyes azonosítási adataiban beálló változásról, valamint
e) a rádióalkalmazás – a rádióengedély érvényességi idején belül történt – megszüntetéséről, a változást vagy
megszűnést követő harminc napon belül. 32. § A KFGH – a felhasználó kérelmére – a távlati tervezéshez adatot szolgáltat.
33. § (1) A KFGH – a felhasználó kérelmére – tervezési célra, a frekvenciahasználat előkészítéséhez megadja a rádiórendszer
tervezéséhez szükséges adatokat, és meghatározza
a) a tervezéshez kijelölhető frekvenciasávot, sávrészt vagy frekvenciát, csatornát,
b) a frekvencia-használat feltételeit,
c) az elektromágneses összeférhetőség követelményeit,
d) a nemzetközi koordináció lefolytatásához szükséges adatok körét és formáját,
e) a benyújtandó műszaki terv alaki és tartalmi követelményeit,
f) a szolgáltatott adatok érvényességének határidejét,
g) egyéb adat, nyilatkozat és okirat eredeti vagy másolatban történő benyújtásának igényét.
(2) A közbeszerzési eljárás megindításának érdekében kért tervezési adatszolgáltatás keretében a KFGH csak az
(1) bekezdés a)–b) és f) pontjában leírtakat határozza meg.
34. § (1) A KFGH hatósági nyilvántartásában engedélyesenként nyilvántartja az érvényes egyedi engedélyeket és az abban
foglalt
a) rádióberendezések alapvető műszaki jellemzőit,
b) rádióállomások telepítési, sugárzási jellemzőit, mozgó vagy hordozható állomás esetén az üzemben tartás
körzetét is,
c) hálózat rendszertechnikai felépítését,
d) üzemidőt, a telepítés, üzemben tartás célját.
(2) A KFGH hatósági nyilvántartása nem nyilvános. 13. Záró rendelkezések
35. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatályba lépését követően érvényes egyedi engedély módosítására benyújtott kérelem elbírálása során,
a KFGH e rendeletben előírt szabályok szerint jár el.
(3) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépése után indult ügyekben és a megismételt eljárásban kell alkalmazni.
Szalai Annamária s. k.,
a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
18/2015. (VII. 21.) BM utasítása a Belügyminisztérium 2014–2016 közötti programozási időszakban a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra vonatkozó Munkaprogramjáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában foglaltak alapján, az államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet I. pont 13. alpontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva,
a 2014–2020 közötti programozási időszakban a Belső Biztonsági Alapból és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból
származó támogatások felhasználásáról szóló 135/2015. (VI. 2.) Korm. rendelet 6. §-ára, valamint a központi költségvetés terhére
nyújtott támogatások egységes szabályok szerinti biztosításáról szóló 1623/2014. (XI. 5.) Korm. határozat 6. pontjára figyelemmel,
a következő utasítást adom ki: 1. Az utasítás hatálya a Belügyminisztérium Felelős Hatóságként kijelölt szervezeti egységére (a továbbiakban: Felelős
Hatóság) terjed ki.
2. A Munkaprogramot az utasítás 1. melléklete szerint határozom meg.
3. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
38/2014. (IX. 29.) OGY határozata Henryk Sławik halálának 70. évfordulója, valamint idősebb Antall József halálának 40. évfordulója emlékére.
Magyarország Országgyűlése lerója tiszteletét a  második világháború két hőse, Henryk Sławik és idősebb Antall
József előtt abból az  alkalomból, hogy idén emlékezünk meg haláluk kerek évfordulójáról, valamint arról, hogy
75 évvel ezelőtt, 1939. szeptember 17-én nyílt meg a magyar határ több mint 120 ezer lengyel háborús menekült
előtt.
Tisztelettel adózunk a lengyel és magyar nép e kimagasló személyiségei előtt, akik az 1939 és 1944 közötti években
együtt igyekeztek segítséget nyújtani a  hazájuk elleni kettős agresszió elől Magyarországon menedéket talált
lengyel állampolgároknak. Sokan közülük zsidó származású menekültek voltak. Magyarországi tartózkodásuk alatt
a menekülteknek gondját viselték, több ezren tanulmányaik folytatására is lehetőséget kaptak. Számos menekültet
a számukra kiállított hamis okiratok óvtak meg a haláltól. Henryk Sławik és idősebb Antall József több mint ötezer
zsidó életét mentették meg, s a  lengyel katonai szervekkel való együttműködésüknek köszönhetően több tízezer
tiszt és katona juthatott el a szövetségesekhez.
Magyarország Országgyűlése fejet hajt a  két hős megtörhetetlen szelleme, bátorsága és önfeláldozása előtt,
akik Magyarország német megszállását követően, saját életük veszélybe kerülésekor sem éltek a  menekülés
lehetőségével. Ennek következményeként a  Gestapo mindkettőjüket letartóztatta. Henryk Sławik a  kihallgatások
során tudatosan magára vállalta a teljes felelősséget. A legmagasabb árat fizette meg érte – 1944. augusztus 23-án,
a Mauthausen-Gusen-i koncentrációs táborban a nácik meggyilkolták.
Henryk Sławik és idősebb Antall József a  más népek felé nyitott, önzetlen barátság szimbólumai. Magyarország
Országgyűlése azt szeretné, hogy a  háborús hányattatások idején tanúsított odaadó testvériség legyen példakép
Lengyelország és Magyarország számára a béke idején is. Hisszük, hogy hőseinkhez hasonlóan, mi is mindig készen
állunk segítséget nyújtani más népeknek, ha azokat veszély fenyegeti.
A határozatot az Országgyűlés a 2014. szeptember 24-i ülésnapján fogadta el.
 A határozatot az Országgyűlés a 2014. szeptember 24-i ülésnapján fogadta el.
Magyarország Országgyűlése kifejezi meggyőződését, hogy Sławik és Antall mindketten nagy szolgálatot tettek
Lengyelországnak és Magyarországnak, s hősiességük megérdemli, hogy az utódok megőrizzék nevüket és tetteiket
emlékezetükben.
Jelen határozatot egybehangzó tartalommal fogadta el a Magyar Országgyűlés és a Lengyel Köztársaság Szenátusa.
A határozat közzéteendő Magyarország hivatalos lapjában, a Magyar Közlönyben.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
1745/2017. (X. 17.) Korm. határozata a Békéscsaba Megyei Jogú Város külterületén fekvő földrészletek beruházási célterületté nyilvánításáról.
A Kormány a  termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 11.  § (2) és (3)  bekezdésében foglaltakra
figyelemmel beruházási célterületté nyilvánítja a  Békéscsaba Megyei Jogú Város külterületén fekvő, az  ingatlannyilvántartás szerint 0775/25, 0775/70, 0775/71, 0775/72, 0775/73, 0775/74, 0775/102, 0775/11, 0775/51, 0775/52,
0775/53, 0775/54, 0775/55, 0775/56, 0775/57, 0775/104, 0775/106, 0775/108, 0775/110, 0775/112, 0775/114,
0775/116, 0775/118, 0775/120, 0775/122, 0775/124, 0775/125 és 0775/126 helyrajzi számú földrészleteket, valamint
a Békéscsaba külterület 0775/12 és 0775/79 helyrajzi számú földrészletek b) alrészletének területét, továbbá az ezen
földrészletekből a telekalakítási eljárások jogerős befejezését követően kialakított földrészleteket.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
50/2016. (XII. 12.) MNB rendelete a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés i)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (6) bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva,
a 4.  § tekintetében a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés c)  pontjában kapott
felhatalmazás alapján, a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4. § (1) bekezdésében és a 18. § f ) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB)
alapvető feladatai ellátása érdekében szolgáltatandó információk (a továbbiakban: adatszolgáltatások) és
az  adatszolgáltatások teljesítésére kötelezettek (a továbbiakban: adatszolgáltatók) körét, valamint az  adatszolgáltatások
gyakoriságát, teljesítésének módját és határidejét az 1. melléklet tartalmazza.
(2) Az  adatszolgáltatásokhoz kapcsolódó táblákat és az  azok kitöltésére vonatkozó rendelkezéseket a  2.  melléklet
tartalmazza.
(3) Az adatszolgáltatások teljesítéséhez szükséges – a 3. mellékletben meghatározott – technikai segédleteket az MNB
e rendelet hatálybalépésével egyidejűleg, a honlapján teszi közzé.
2. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
3. § (1) A  2016. évre mint tárgyidőszakra vonatkozó, 2017. január 1-jét követően teljesítendő adatszolgáltatásokra
a  jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása érdekében
teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 50/2015. (XII. 9.) MNB rendelet szabályait kell alkalmazni.
(2) Az 1. melléklet I. pontjában foglalt táblázat 80. sora szerinti „Pénzforgalmat bonyolító hálózati egységek és ATM-ek
elhelyezkedésére, valamint a nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó adatok” (MNB azonosító kód: P56) megnevezésű
adatszolgáltatást az adatszolgáltató első alkalommal a 2017. január 1-jei állapotra vonatkozóan teljesíti, a teljesítési
határidő 2017. január 31.
4. § (1) A kötelező jegybanki tartalék kiszámításáról, illetve képzésének és elhelyezésének módjáról szóló 10/2005. (VI. 11.)
MNB rendelet a következő 11. §-sal egészül ki:
„11.  § Az  MNB a  tartalékköteles hitelintézet tartalékalapjának meghatározásakor a  jegybanki információs
rendszerhez elsődlegesen a  Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása érdekében teljesítendő
adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 50/2016. (XII. 12.) MNB rendelet 4.  § (2)  bekezdésével módosított 3.  §-t
első alkalommal 2017. január hónap mint tartalékszámítási tárgyidőszak vonatkozásában alkalmazza.”
(2) A kötelező jegybanki tartalék kiszámításáról, illetve képzésének és elhelyezésének módjáról szóló 10/2005. (VI. 11.)
MNB rendelet
a) 3.  § (1)  bekezdés a)  pontjában a „jegybanki információs rendszerhez szolgáltatandó információk köréről,
a  szolgáltatás módjáról és határidejéről” szövegrész helyébe a  „jegybanki információs rendszerhez
a  hitelintézetek egyes pénzügyi instrumentumaira, általános pénzügyi információira és tőkemegfelelésére
vonatkozóan teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről” szöveg,
b) 3. § (3) bekezdésében a „Felügyeleti mérleg és eredménykimutatás” szövegrész helyébe az „A hitelintézetek
statisztikai mérlege és eredménykimutatása (MNB azonosító kód: M01) megnevezésű” szöveg, a „Felügyeleti
mérleg adatok” szövegrészek helyébe a „Statisztikai mérleg adatok” szöveg, a „Felügyeleti mérleg adatokat”
szövegrész helyébe a „Statisztikai mérleg adatokat” szöveg,
c) 3.  § (5)  bekezdésében a „Felügyeleti mérleg adatokat” szövegrész helyébe a „Statisztikai mérleg adatokat”
szöveg
lép. 5. § Hatályát veszti a jegybanki információs rendszerhez elsődlegesen a Magyar Nemzeti Bank alapvető feladatai ellátása
érdekében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 50/2015. (XII. 9.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
27/2014. (IV. 18.) KIM rendelete a közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverekkel szemben támasztott követelményekről.
A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI.  törvény 35/A. § (2) bekezdésében
kapott felhatalmazás alapján, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 2.  § (1)  bekezdés c)  pontjában és 12.  § e)  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva,
az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 84. § k) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési miniszterrel,
az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm. rendelet 41. § j) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások miniszterével
egyetértésben a következőket rendelem el:
1. Hatály 1. § E rendelet hatálya:
a) a közfeladatot ellátó szervekre (a továbbiakban: szerv) és
b) a közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverek megfelelőségét jogszabály szerint
tanúsító szervezetek iratkezelési szoftvertanúsító tevékenységére
terjed ki. 2. § (1) E  rendelet rendelkezéseit a  minősített adatok kezelését biztosító iratkezelési szoftverekre a  külön jogszabályban
foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) E  rendelet rendelkezéseit a  szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás által nyújtott iratkezelési
szolgáltatások esetében a külön jogszabályban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(3) E  rendelet rendelkezéseit a  bíróságnál alkalmazott iratkezelési szoftverekre a  bírósági ügyviteli és iratkezelési
szabályokról szóló szabályokban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(4) E  rendelet rendelkezéseit a  Nemzeti Adó- és Vámhivatal Iratkezelési Szabályzatában foglalt eltérésekkel kell
alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 3. § E rendelet alkalmazásában
 1. besorolás: ügyirat beazonosítása és hozzárendelése a besorolási séma egy kiválasztott kategóriájába;
 2. besorolási séma: ügyirat besorolását, osztályozását lehetővé tevő hierarchikus vagy szótár jellegű,
leíró, az  elsődleges besorolási sémához igazodó adat, amelyhez az  adott szervnél előforduló ügyirat
hozzárendelhető;
3. elektronikus érkeztető nyilvántartás: a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről
szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. § 7. pontjában meghatározott nyilvántartás;
4. elektronikus iktatókönyv: a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló
335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. § 8. pontjában meghatározott nyilvántartás;
5. elektronikus iratátadási csomag: iratkezelési hierarchia szerint rendezett egy vagy több elektronikus
irat és kapcsolódó metaadataik meghatározott formátumú és struktúrájú, az  átadás és átvétel céljából
összekapcsolt együttese;
6. előzményezés: az  iratkezelési alapfolyamat azon művelete, amely során megállapításra kerül, hogy az  új
irat egy már meglévő ügyirattal kapcsolatban áll-e vagy sem, vagy az  új iratot új ügy első irataként kell-e
nyilvántartásba venni;
7. elsődleges besorolási séma: a szerv irattári terve;
 8. eseménynapló: olyan speciális adatok strukturált összessége, amely a  számítógépen történő alkalmazással,
biztonsággal, telepítéssel vagy rendszerrel kapcsolatos minden eseményt rögzít;
 9. expediálás: a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.)
Korm. rendelet 2. § 16. pontjában meghatározott tevékenység;
10. felhasználó: az  a  személy, aki a  megfelelő funkció használatára jogosult, és a  funkció működtetése
során számára ismertté váló vagy módosítható adatokhoz rendelkezik a  betekintési vagy módosítási
jogosultsággal;
11. irat: a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 3. §
c) pontjában meghatározott irat;
12. iratkezelési szoftver: a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005.
(XII. 29.) Korm. rendelet 2. § 20. pontjában meghatározott szoftver;
13. iratpéldány: az  irat eredeti és másodlati megjelenési formája, amely a címzett kivételével azonos metaadattartalommal rendelkezik;
14. irattári tételszámmal való ellátás: az  iratnak, ügyiratnak az irattári tervbe, mint elsődleges besorolási sémába
való besorolása;
15. irattá nyilvánítás: az  az eljárás, amely során egyedi döntés vagy előre meghatározott szabályok alapján
automatikusan a  papír alapú vagy elektronikus dokumentumot a  szerv működése szempontjából
lényegesnek minősítenek, és ezért érkeztetésére, iktatására kerül sor;
16. jogosultság: az iratkezelési szoftver meghatározott felhasználói csoportokba rendezett felhasználói szintje;
17. kézbesítés: a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.)
Korm. rendelet 2. § 27. pontjában meghatározott tevékenység;
18. kiadmányozás: a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005.
(XII. 29.) Korm. rendelet 53. §-ában meghatározott tevékenység;
19. küldemény: a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.)
Korm. rendelet 2. § 30. pontjában meghatározott küldemény;
20. metaadat: olyan azonosító vagy leíró adat vagy adatcsoport, amely az  iratkezelési folyamat egyes
részeihez, valamint a  munkafolyamat elemeihez kerül generálásra, és az  irathoz vagy ügyirathoz történő
hozzárendelése és rögzítése által elősegíti az egyedi irat és ügyirat kezelését;
21. szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás: a  közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános
szabályairól szóló törvény szerinti szolgáltatás;
22. szerelés: a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.)
Korm. rendelet 2. § 45. pontjában meghatározott tevékenység;
23. szignálás: a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.)
Korm. rendelet 2. § 46. pontjában meghatározott tevékenység;
24. továbbítás: a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.)
Korm. rendelet 2. § 47. pontjában meghatározott tevékenység;
25. ügyirat: a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.)
Korm. rendelet 2. § 51. pontjában meghatározott ügyirat;
26. vegyes ügyirat: papír alapú és elektronikus iratokat egyaránt tartalmazó ügyirat.
3. Általános követelmények 4. § (1) Az iratkezelési szoftver (a továbbiakban: ISZ):
a) biztosítja a  közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: Korm. rendelet) előírt iratkezelési folyamat teljesülését, és
b) támogatja
ba) az ellenőrzött, biztonságos és nyomon követhető iratkezelést,
bb) a szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatások (a továbbiakban: SZEÜSZ) igénybevételét,
bc) az elektronikus ügyintézést.
(2) Az ISZ az iratkezelés során támogatja az irat érkeztetését, bontását, iktatását, szignálását, továbbítását, expediálását,
kézbesítését, kiadmányozását, postázását, irattárba adását, irattári kezelését és levéltárba adását, az  ezekhez
kapcsolódó metaadatok egységes nyilvántartását és felhasználóbarát megjelenítését.
(3) A  szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverek által minimálisan kezelendő és az  adatkapcsolatoknál
felhasználható metaadatokat az 1–4. melléklet határozza meg.
4. Érkeztetéssel kapcsolatos követelmények 5. § (1) Az  ISZ a  szerv iratkezelési szabályzatában foglaltak figyelembevételével biztosítja az  elektronikus érkeztető
nyilvántartás:
a) létrehozását,
b) kezelését,
c) lezárását,
d) biztonságos tárolását,
e) nyomtatását,
f ) exportálását.
(2) Az  ISZ az  érkeztető nyilvántartás (1)  bekezdés a)  pont szerinti létrehozása során az  érkeztető szám képzését nem
korlátozhatja.
(3) Az ISZ az érkeztető könyvek létrehozása során biztosítja:
a) a strukturált numerikus vagy alfanumerikus hivatkozási kód alkalmazását, vagy
b) az egyedi szöveges megnevezés hozzárendelését, vagy
c) az a) és b) pont együttes megjelenítését.
(4) Az  ISZ a  küldemények érkeztetése során biztosítja az  1.  mellékletben szereplő küldemény és érkeztető könyvi
metaadatok kezelését és tárolását, valamint
a) papír alapú érkeztetés esetén képezi a  küldemény érkeztetési azonosítóját, vagy megjeleníti a  zárt
számmezőből kiosztott érkeztetési azonosítót,
b) elektronikus érkeztetés esetén a  küldeményt automatikusan generált, vagy zárt számmezőből kiosztott
érkeztető azonosítóval
látja el. (5) Az elektronikus érkeztető nyilvántartás a SZEÜSZ-ök támogatásával érkező küldeményeknél biztosítja az érkeztető
szám átvételét és tárolását az érkeztető könyv megfelelő metaadatában.
(6) Az  elektronikus érkeztető nyilvántartás biztosítja a  lezárt érkeztető könyvek megváltoztathatatlanságát,
visszakereshetőségét, sértetlenségét, azok hiteles, elektronikusan archivált példányainak elkészítésével és
tárolásával.
5. Iktatással kapcsolatos követelmények 6. § (1) Az ISZ a szerv iratkezelési szabályzatában foglaltak figyelembevételével biztosítja az elektronikus iktatókönyvek:
a) létrehozását,
b) kezelését,
c) lezárását,
d) biztonságos tárolását,
e) nyomtatását,
f ) exportálását.
(2) Az  ISZ az elektronikus iktatókönyv (1) bekezdés a) pont szerinti létrehozása során az  iktatókönyvek képzését nem
korlátozhatja.
(3) Az ISZ biztosítja az iktatási számrend folytonosságát és az iktatás nyomon követhetőségét. Minden iktatott iratnak
kötelezően kapcsolódnia kell legalább egy ügyirathoz. Minden ügyirathoz kötelezően kapcsolódnia kell legalább
egy iratnak.
(4) Az  ISZ az  elektronikus iktatókönyvek létrehozása során – a  Korm. rendelet 40–41.  §-aiban foglaltak alapján  –
az  egyedi azonosítás céljából biztosítja a  strukturált numerikus vagy alfanumerikus hivatkozási kódot vagy ezek
tetszőleges kombinációját, amelyet az iktatószám elemeiként az irathoz rendel.
(5) Az  elektronikus iktatókönyveknek a  Korm. rendelet 39.  §-ában előírtak alapján a  2.  mellékletben szereplő
iktatókönyvi és iktatási metaadatokat kell kezelnie, úgy, hogy az  előírt metaadatok köre az  iktatott irathoz,
ügyirathoz társítható legyen.
(6) Az  ISZ az  eredeti iktatásra vonatkozó metaadatok megtartása mellett biztosítja az  iratok, ügyiratok iktatását és
az iktatás érvénytelenítését.
(7) Az  ISZ biztosítja a  lezárt iktatókönyvek megváltoztathatatlanságát, visszakereshetőségét, sértetlenségét, azok
hiteles, elektronikusan archivált példányainak elkészítésével és tárolásával.
6. Iratok kezelésével kapcsolatos követelmények 7. § Az  ISZ biztosítja az  érkeztetett, iktatott iratoknak, ügyiratoknak a  3.  mellékletben szereplő metaadatok szerinti
szignálását, továbbítását, expediálását, kiadmányozását, kézbesítését, postázását és ezeknek a  műveleteknek
a csoportos végrehajtását.
8. § (1) Az  ISZ biztosítja az  irathoz a  metaadatok hozzárendelését, a  metaadatok felhasználásával további iratpéldányok
létrehozását, az irat ügyirathoz történő hozzárendelését.
(2) Az ISZ biztosítja a  létrehozott iratpéldányok kezelését. Az ügyiraton belül az  iratok és az  iratpéldányok tetszőleges
számúak lehetnek.
(3) Az  ISZ nem lezárt elektronikus iktatókönyv esetén biztosítja a  korábban lezárt ügyirat újranyitását, ahhoz új irat
iktatását, és a kapcsolódó metaadatok változtatását, az ügyirat újbóli lezárását.
(4) Az  ISZ a  (3)  bekezdés szerinti funkciókat már lezárt elektronikus iktatókönyvek esetében a  Korm. rendelet 41.  §
(4) bekezdése szerinti éven túli iktatás esetén biztosítja.
(5) Az ISZ a metaadatok felhasználásával biztosítja, hogy egy ügyirathoz szerelt előzmény ügyirat ahhoz az ügyirathoz
kapcsolódjon, amelyhez a szerelését elvégezték.
9. § (1) Az ISZ a metaadatok felhasználásával biztosítja a határidők kezelését.
 (2) Az ISZ biztosítja a több felhasználó részére történő egyedi szignálást, a szignálás alapján felelős kijelölését, az iratok,
ügyiratok továbbítását.
 (3) Az ISZ az iratok, ügyiratok elektronikus kezelése során:
a) biztosítja az  elektronikusan aláírt iratok esetében az  elektronikus aláírás ellenőrzését és az  ellenőrzés
eredményének metaadatként történő rögzítését,
b) támogatja az elektronikus iratok esetében az elektronikus aláírás létrehozását.
10. § (1) Az  ISZ – a  selejtezési eljárás során a  Korm. rendelet 64.  § (6)  bekezdésében foglaltak figyelembevételével  –
az  iratkezelés folyamatában keletkező valamennyi adatra, adategyüttesre és elektronikus tartalomra
megakadályozza a metaadatok törlését, megsemmisítését.
(2) Az ISZ biztosítja azt, hogy az iratok levéltárba adása ne járjon a metaadatok törlésével.
11. § Az ISZ támogatja a papír alapú iratok és az elektronikus iratok összerendelését, a vegyes ügyiratok létrehozását és
kezelését.
12. § Az ISZ biztosítja az iratok, ügyiratok közötti korlátlan számú csatolások létrehozását azzal, hogy egy irat bármennyi
másik irathoz kapcsolódhat.
13. § (1) Az  ISZ az  1–4.  mellékletben szereplő metaadatok vonatkozásában biztosítja a  jogosultság szerinti felhasználást,
megjelenítést, a kapcsolódó keresési funkciókat és a metaadatok felhasználásával történő statisztikák, mennyiségi
és időintervallum szerinti kimutatások készítését.
(2) Az  ISZ az  elektronikus érkeztető nyilvántartás és az  elektronikus iktatókönyv metaadatai alapján lehetővé teszi
az iratok, ügyiratok metaadatainak keresését, megjelenítését.
(3) Az ISZ biztosítja:
a) az időintervallumok használatát a keresések során,
b) a  metaadatok vonatkozásában indított keresés eredményeként kapott találatok képernyőn történő
megjelenítését, a  megfelelő megjelenítő alkalmazás integrált kezelésével vagy az  operációs rendszerben
tárolt beállítások szerinti alkalmazással,
c) a  metaadatok vonatkozásában indított keresés eredményének egyedi vagy csoportosított tárolását,
listázását, nyomtatását, exportálását,
d) a metaadatok vonatkozásában indított keresési minták rögzítését és tárolását,
e) a név- és tárgymutató időintervallumok szerinti megjelenítését, nyomtatását, exportálását.
(4) Az  ISZ biztosítja az  iratokhoz, ügyiratokhoz – ide értve az  ügyirathoz tartozó összes irat – tartozó metaadatok
listázott nyomtatását.
(5) Az  ISZ biztosítja, hogy az  iratok, ügyiratok továbbítása, szignálása és tárolási helye a  meataadatok alapján
megállapítható legyen.
7. Az irattári feladatok támogatása 14. § Az ISZ biztosítja az ügyiratoknak a 4. mellékletben szereplő metaadatok szerinti irattári kezelését, levéltárba adását,
selejtezését, és ezeknek a műveleteknek a csoportos végrehajtását.
15. § (1) Az  ISZ biztosítja a szerv iratkezelési szabályzata szerinti többszintű, a szerv irattári tételeihez illeszkedő elsődleges
besorolási sémának az iratkezelési fordulónaphoz igazodó létrehozását, továbbá az ügyiratoknak a besorolási séma
alapján az irattári tételbe történő besorolását, mentését.
(2) Az  ISZ biztosítja az  elsődleges besorolási sémához év közben új tétel hozzáadását és meglévő tétel módosítását,
valamint az adott év iktatókönyvéhez tartozó mentését.
(3) Az ISZ-nek az elsődleges besorolási sémán belüli tételek kezelésére minimum kétféle elnevezési mechanizmust kell
biztosítania:
a) strukturált numerikus vagy alfanumerikus hivatkozási kódot, azaz sorrendiséget biztosító egyedinek számító
azonosító jel, és
b) egyedi szöveges megnevezés
hozzárendelését minden tételhez.
(4) Az ISZ nem támogatja az ügyiratok besorolás nélküli irattárba helyezését.
 (5) Az ISZ az ügyirat életciklusának bármely időpontjában biztosítja a besorolási séma módosítását, mentését.
 (6) Az  ISZ a  besorolási séma létrehozásával az  ügyirat iktatásakor érvényes elsődleges besorolási séma szerinti
tételszám hozzárendelését biztosítja. 16. § (1) Az ISZ-nek kezelnie kell a besorolási sémához kapcsolódó őrzési és selejtezési határidőket, amelyhez kapcsolódóan
meghatározott időintervallumra lekérdezéseket kell biztosítania az ügyiratokra vonatkozóan.
(2) Az  ISZ biztosítja a  megfelelő metaadatok rögzítését, az  ügyirat átmeneti (operatív) és központi irattárba való
elhelyezésével kapcsolatban.
(3) Az  ISZ-nek az  elsődleges besorolási séma alapján – ügyiratonkénti bontásban és összesítve – felhasználói
lekérdezésre biztosítania kell az  átadás (levéltárba) és a  selejtezés (megsemmisítés) kiválasztását és a  kapcsolódó
metaadatoknak a strukturált rögzítését.
(4) Az  ISZ-nek biztosítania kell a  besorolási sémához kapcsolódó őrzési és selejtezési határidők módosítását, ehhez
kapcsolódóan új őrzési idő rögzítését, a  selejtezés és az  átadás időpontjának megváltoztatását, a  döntésnek és
okának, valamint a kapcsolódó metaadatoknak a strukturált rögzítését.
(5) Az ISZ-nek támogatnia kell a selejtezési folyamatot a selejtezés alá vont ügyiratok kezelésével, az ügyirathoz tartozó
metaadatok és a  rájuk vonatkozó besorolási séma szerinti őrzési időtartamok és a  tárolási helyek rögzítésével,
feldolgozásával.
(6) Az ISZ biztosítja a selejtezési jegyzék készítését, amely a besorolási sémához igazodóan, irattári tételszámonként és
azon belül iktatószámonként tartalmazza az ügyiratokat.
(7) A selejtezés során az  ISZ biztosítja az elektronikus iratoknak a – felhasználói jóváhagyás alapján történő – a Korm.
rendelet 64. § (6) bekezdése szerinti törlését az adatbázisból, és jelöli a selejtezett állapotot.
(8) Az  ISZ biztosítja a  vegyes ügyiratok selejtezése (megsemmisítése) során a  papír alapú iratok selejtezési
(megsemmisítési) állapotának rögzítését.
(9) Az  ISZ biztosítja a  lejárt megőrzési idejű, azonos tételszámmal jelölt ügyiratok egyidejű selejtezését, a  selejtezés
időpontjának a besorolási séma szerinti irattári tételszámhoz történő hozzárendelésével.
(10) Az ISZ az ügyiratok levéltárba adásának támogatása érdekében a metaadatok felhasználásával biztosítja az átadásra
kerülő ügyiratokról jegyzék készítését.
8. Biztonsági követelmények 17. § (1) Az  ISZ biztosítja a  jogosultságok differenciált meghatározását az  elektronikusan támogatott ügyintézési
cselekmények és a manuális ügyintézési gyakorlatnak megfelelően egyaránt.
(2) Az irat, ügyirat adattartalmának megismerését, az adatok kezelését az ISZ csak az arra jogosult felhasználó számára
biztosítja.
(3) Az ISZ a jogosultsági rendszer alapján funkcionális és hozzáférési jogokat biztosít, ezen belül:
a) a metaadatokhoz igazodó, egyes szoftverfunkciókhoz való hozzáférésre felhasználói csoportok létrehozását,
egyes felhasználók ezen csoportokhoz történő beosztását;
b) a  létrehozott szoftverfunkciókhoz való hozzáférés felhasználókra vagy felhasználói csoportokra történő
hozzárendelését.
 (4) Az ISZ biztosítja, hogy: a) egyéni felhasználói és csoportos hozzáférési jogosultságok egyaránt kioszthatóak,
b) egyes metaadatokhoz társított felhasználói csoportok létrehozhatóak,
c) egyes felhasználók tetszőleges számú felhasználói csoport tagjai
legyenek.
(5) Az  ISZ-ben végrehajtott műveletek nem tárhatnak fel a  felhasználó számára olyan metaadatokat, amelyekre
vonatkozóan nem rendelkezik jogosultsággal.
18. § Az  ISZ tiltja az  elektronikus érkeztető nyilvántartásban és az  elektronikus iktatókönyvekben rögzített elektronikus
irat tartalmának megváltoztatását.
9. Adatmentés, archiválás és naplózás 19. § (1) Az  ISZ-nek minden metaadat változást és műveletet naplóznia kell. A  naplózásra vonatkozó metaadatokat
az 5. melléklet tartalmazza.
(2) Az  ISZ biztosítja a  metaadatok manuális és automatizált, rendszeres, adatbázisszintű biztonsági mentését,
archiválását és a metaadatok helyreállítását.
(3) Az  ISZ a  mentés, az  archiválás és a  helyreállítás eredményeiről – a  sikerességéről, sikertelenségéről, a  hibákról  –
automatikus értesítést ad az arra jogosultsággal rendelkező felhasználó részére.
(4) Az  ISZ biztosítja az  elektronikus érkeztető nyilvántartás és az  elektronikus iktatókönyvek állományainak
(metaadatok, napló állományok és a  felhasznált címtárak), valamint a  rendszerben tárolt elektronikus iratoknak
adatbázisba történő mentését, archiválását.
20. § (1) Az ISZ eseménynaplót vezet, amelyben rögzíti és tárolja:
a) az iratok, ügyiratok és a kapcsolódó metaadatok változtatására irányuló műveletet és annak eredményét,
b) az adott műveletet kezdeményező vagy végrehajtó felhasználó adatait,
c) az esemény dátumát és időpontját,
d) a rendszeradminisztrációs paraméterekkel, jogosultságokkal kapcsolatos változtatásra irányuló műveleteket,
és
e) az ISZ-ben bekövetkezett hibák időpontját és paramétereit.
(2) Az  eseménynapló rögzíti és tárolja az  iratokkal, ügyiratokkal, az  elektronikus érkeztető nyilvántartással és
az  elektronikus iktatókönyvekkel kapcsolatos összes iratkezelési eseményt, ideértve a  lekérdezést, rögzítést,
módosítást, átadást érintő műveletet.
(3) Az  ISZ az  adott eseményt egyértelműen azonosítható módon biztosítja a  jogosultsággal rendelkező felhasználó
számára az  eseménynapló adatainak teljes vagy részleges megtekintését és megjelenítését, nyomtatását,
exportálását és ezek tárolását.
(4) Az  ISZ támogatja az  iratok és ügyiratok körében végrehajtott módosítási műveletekről a  felhasználónkénti és
munkaállomásonkénti jelentés készítését.
(5) Az ISZ biztosítja az eseménynapló bejegyzéseinek más szoftverek által történő automatikus feldolgozhatóságát.
 (6) Az ISZ biztosítja az eseménynapló bejegyzéseinek sértetlenségét.
 (7) Az  ISZ az  eseménynapló bejegyzéseit – amennyiben rendelkezésre áll a  szolgáltatás – hiteles külső időforrással
szinkronizált rendszeridő alapján létrehozott időbélyeggel látja el. Amennyiben nem áll rendelkezésre a szolgáltatás,
a szerv az ISZ üzemeltetése során gondoskodik a rendszeridő szinkronban tartásáról.
(8) Az ISZ biztosítja az eseménynapló állományaihoz való hozzáférés követhetőségét, a betekintések dokumentálását.
10. Adatkapcsolat informatikai rendszerekkel 21. § (1) Az ISZ megfelelően kidolgozott és ellenőrzött eljárást biztosít az iratok, ügyiratok és a kapcsolódó metaadatok más
informatikai rendszerbe történő átadására, exportálására.
(2) Az ISZ az adatok átadása, exportálása során:
a) elektronikus iktatókönyvek esetében az  elektronikus iktatókönyvhöz tartozó összes, a  besorolási séma
szerinti irattári tétel,
b) irattári tétel esetében az irattári tételszámhoz tartozó összes ügyirat,
c) ügyiratok esetében az ügyirathoz kapcsolt összes irat,
d) az eseménynapló bejegyzései
és az azokhoz tartozó valamennyi metaadat átadását, exportálását biztosítja.
22. § (1) Az  ISZ biztosítja, hogy az  iratok, ügyiratok és a  kapcsolódó metaadatok átadására, exportálására a  műveletek
egyetlen sorozatával kerüljön sor oly módon, hogy közben:
a) nem sérülnek a metaadatok, azok tartalma és struktúrája,
b) az irat, ügyirat valamennyi összetevője egy szerves egységet képezve kerül exportálásra, és
c) az irat, ügyirat és annak metaadatai közötti kapcsolat változatlan tartalommal megőrzésre kerül.
(2) Az  ISZ-nek az átadás, exportálás eredményéről, – az adatintegritás biztosításának sikerességéről, sikertelenségéről,
a  hibákról – az  ezekhez kapcsolódó információkról, az  eseménynapló adatairól – külön jelölve a  sikertelen
átadással, exportálással érintett iratokat, ügyiratokat – jelentést kell készítenie, biztosítva annak képernyőn történő
megjelenítését és nyomtatását.
(3) Vegyes ügyiratok átadása, exportálása során az ISZ biztosítja annak külön jelölését, hogy az iratok, ügyiratok átadása
kapcsán megtörtént-e az elektronikus irathoz kapcsolódó papír alapú iratok átadása.
23. § (1) Az ISZ biztosítja az átvétel, importálás során átvett metaadatok ellenőrzését, konzisztenciáját.
 (2) Az  ISZ-nek az  átvétel, importálás eredményéről, – a  sikerességéről, sikertelenségéről, a  hibákról – az  ezekhez
kapcsolódó információkról, az eseménynapló adatairól – külön jelölve a sikertelen átvétellel, importálással érintett
iratokat, ügyiratokat – jelentést kell készítenie, biztosítva annak képernyőn történő megjelenítését és nyomtatását.
24. § (1) Az  ISZ biztosítja a  rendeletben meghatározott iratkezelési szoftverekkel szemben támasztott iratok átadásával,
átvételével és levéltárba adásával kapcsolatos követelmények teljesítését, amely során az  ISZ-nek képesnek kell
lennie az  elektronikus iratátadási csomag előállítására, átadására, továbbá az  elektronikus iratátadási csomag
fogadására, feldolgozására.
(2) Az ISZ által előállított elektronikus iratátadási csomagnak az 1–5. melléklet szerinti metaadatait, a külön rendeletben
meghatározott struktúrában és hierarchia szerint kell tartalmaznia.
11. Műszaki követelmények 25. § (1) Az ISZ-nek alkalmasnak kell lennie hálózati vagy alkalmazás-szolgáltató központon keresztüli üzemeltetésre.
 (2) Az  ISZ-nek alkalmasnak kell lennie arra, hogy jogosultság függvényében az  arra kijelölt munkaállomásokon
használhatóak legyenek a mentési, helyreállítási funkciók. 26. § Az  ISZ által támogatott szerver oldali operációs rendszereknek – ha alkalmazásra kerül, akkor a  kliens oldali
operációs rendszereknek is – széleskörűen alkalmazottnak és terméktámogatottnak kell lennie. Az  ISZ kezelői
felületeinek és fájlformátumainak meg kell felelnie a támogatott operációs rendszer szabványainak és alkalmasnak
kell lenniük a metaadatok feldolgozására.
12. Záró rendelkezések 27. § Ez a rendelet 2014. július 1-jén lép hatályba.
28. § (1) Az  érvényes tanúsítvánnyal rendelkező és a  szerv használatában lévő iratkezelési szoftver az  érvényességi idő
lejáratáig alkalmazható.
(2) A  szerv használatában lévő azon iratkezelési szoftver, amely tanúsítványának érvényessége 2014. július 1-je és
2014. december 31-e közötti időszakban jár le, a szerv által 2015. január 1-ig alkalmazható.
(3) 2015. január 1-jét követően csak azon iratkezelési szoftver részére adható ki tanúsítvány, amely az  e  rendeletben
előírt feltételeknek megfelel.
(4) A  szerv 2015. július 1-jét követően – új iratkezelési szoftver alkalmazása esetén – csak az  e  rendelet előírásainak
megfelelő és érvényes tanúsítvánnyal rendelkező iratkezelési szoftvert vezethet be.
29. § A  rendelet tervezetének a  műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás
megállapításáról szóló, a 98/48/EK irányelvvel módosított 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikk
szerinti bejelentése megtörtént.
30. § Hatályát veszti a  közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverekkel szemben támasztott
követelményekről szóló 24/2006. (IV. 29.) BM–IHM–NKÖM együttes rendelet.
Dr. Navracsics Tibor s. k.,
 közigazgatási és igazságügyi miniszter


text:
1485/2017. (VII. 28.) Korm. határozata a MÁV Magyar Államvasutak Zrt. vagyonkezelésében álló kenderesi ingatlan felújításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  MÁV Magyar Államvasutak Zrt. útján – tegye meg a  szükséges
intézkedéseket az  állam tulajdonában és a  MÁV Magyar Államvasutak Zrt. vagyonkezelésében álló, Kenderes
0550/10 helyrajzi számon nyilvántartott, természetben az 5331 Kenderes, Vasút utcában található ingatlan felújítása
érdekében;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a  MÁV Magyar Államvasutak Zrt. vagyonkezelésében álló,
0550/10 helyrajzi számon nyilvántartott ingatlannak a műemléki védetté nyilvánításához szükséges intézkedéseket
– szükség szerint – tegye meg.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: 2017. augusztus 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2021/2015. (XII. 29.) Korm. határozata a többségi állami tulajdonú gazdasági társaságok vezető állású munkavállalói javadalmazási rendszerének megújításáról szóló 1660/2015. (IX. 15.) Korm. határozat alapján egyes többségi állami tulajdonú gazdasági társaságok I. kategóriába sorolásáról.
1. A Kormány egyetért az  1.  mellékletben felsorolt gazdasági társaságok – a  többségi állami tulajdonú gazdasági
társaságok vezető állású munkavállalói javadalmazási rendszerének megújításáról szóló 1660/2015. (IX. 15.)
Korm. határozat 1. pont b) alpont bb) pontja alapján történő – I. kategóriába sorolásával.
2. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket az 1. mellékletben
felsorolt gazdasági társaságok vezető állású munkavállalói díjazásának az  1.  pont szerinti döntés alapján történő
megállapítása érdekében.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1586/2015. (IX. 4.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/09-11-2011-0052 azonosító számú („Települési szennyvíztisztító telep bővítése és szennyvízcsatornázás Fegyverneken” című) projekt Örményes település szennyvízelvezetésének kiépítésére irányuló projektelemekkel történő kiegészítéséről és a projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja, hogy a  KEOP-1.2.0/09-11-2011-0052 azonosító számú, „Települési szennyvíztisztító telep bővítése
és szennyvízcsatornázás Fegyverneken” című projekt (a továbbiakban: projekt)
a) címe „Fegyvernek és Örményes szennyvízelvezetése és tisztítása” címre módosuljon,
b) kedvezményezettje Fegyvernek Város Önkormányzata és Örményes Községi Önkormányzat együttesen
legyenek,
c) támogatási intenzitása 0,11172 százalékponttal csökkenjen,
d) támogatása 807 285 652 forinttal emelkedjen
az 1. melléklet szerint,
2. hozzájárul a  projekt 1.  pont d)  alpontjában meghatározott összegű többlettámogatás vonatkozásában
a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával
összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi
munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat
I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. szeptember 30.
3. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. október 15.
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy ha a  projektet nem fejezik be úgy, hogy az  a  Környezet és Energia
Operatív Program keretében finanszírozható legyen, akkor kezdeményezze a  projekt szakaszolását és annak
a  Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program 2016. évi éves fejlesztési keretében kiemelt projektként
történő nevesítését,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 15.
5. visszavonja a  Környezet és Energia Operatív Program 2011–2013. évekre szóló akcióterve 1. prioritásának
módosításáról, valamint a prioritás keretében megvalósuló projektek támogatásának növeléséről szóló 1466/2014.
(VIII. 15.) Korm. határozat 2. mellékletében foglalt táblázat 5. sorát.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
169/2016. (V. 27.) KE határozata állampolgárság visszavonással történő megszüntetéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés i) pontja, valamint a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 9. §-a
alapján – a  belügyminiszter BM/8074-2/2016. számú előterjesztésére – Komarov Aleksandar (születési hely, idő:
Csurog [Jugoszlávia], 1968. szeptember 10.) magyar állampolgárságát visszavonom.
Budapest, 2016. május 10. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
2068/2017. (XII. 28.) Korm. határozata egyes települési önkormányzatok feladatellátásának támogatása érdekében történő előirányzat-átcsoportosításokról.
A Kormány
 1. az államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet címrendjének
a) a 68. Az  Önkormányzati feladatellátást szolgáló fejlesztések előirányzatból forráshiány miatt támogatásban
nem részesült pályázatok támogatása címmel,
b) a 69. Nagykőrös Város feladatellátásának támogatása címmel,
c) a 70. Borsodgeszt Község feladatellátásának támogatása címmel
történő kiegészítését;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 2. az Áht. 33. § (2) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva elrendeli
a) a Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. Helyi önkormányzatok működési célú
kiegészítő támogatásai cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet,
68. Az  Önkormányzati feladatellátást szolgáló fejlesztések előirányzatból forráshiány miatt támogatásban
nem részesült pályázatok támogatása cím javára 17 897 030 177 forint,
b) a Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. Helyi önkormányzatok működési célú
kiegészítő támogatásai cím terhére 300 000 000 forint és a  XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére további
300 000 000 forint, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet 69. Nagykőrös Város
feladatellátásának támogatása cím javára összesen 600 000 000 forint,
c) a Kvtv. 1.  melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
61. Beruházás Előkészítési Alap alcím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai
fejezet 70. Borsodgeszt Község feladatellátásának támogatása javára 50 000 000 forint
1. melléklet szerinti, egyszeri átcsoportosítását;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
nemzeti fejlesztési miniszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 3. egyetért azzal, hogy a belügyminiszter
a) a 2. pont a) alpontja szerint átcsoportosított előirányzat terhére, a 2. mellékletben meghatározott települési
önkormányzatok részére, az  Önkormányzati feladatellátást szolgáló fejlesztések támogatására benyújtott
2017.  évi pályázata alapján, a  pályázati kiírásban foglalt felhasználásra és elszámolásra vonatkozó elvek
mentén, a 2. melléklet szerint meghatározott támogatási célra, támogatási intenzitással és összeggel,
b) a 2.  pont b)  alpontja szerint átcsoportosított előirányzat terhére Nagykőrös Város Önkormányzata részére,
a  2.  pont b)  alpontjában meghatározott összegben az  önkormányzati feladatellátáshoz kapcsolódóan
fennálló fizetési kötelezettség teljesítése érdekében külön pályázat és támogatási kérelem benyújtása nélkül,
c) a 2. pont c) alpontja szerint átcsoportosított előirányzat terhére Borsodgeszt Község Önkormányzata részére,
a  2.  pont c)  alpontjában összegben a  művelődési ház felújítása érdekében külön pályázat és támogatási
kérelem benyújtása nélkül,
támogatási előlegként, a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó
támogatói okirat alapján az érintett települési önkormányzatok részére költségvetési támogatást nyújtson;
4. egyetért azzal, hogy a  belügyminiszter a  3.  pont szerinti költségvetési támogatást a  támogatói okirat kiadását
követően folyósítsa az érintett települési önkormányzatok számára;
Felelős: belügyminiszter
Határidő: azonnal 5. egyetért azzal, hogy ha a  3.  pont szerinti költségvetési támogatás az  érintett települési önkormányzatok számára
a  2017.  évben nem vagy nem teljes összegben kerül folyósításra, a  2018.  évben a  központi költségvetés IX. Helyi
önkormányzatok támogatásai fejezetben azonos néven létrehozott címre e határozatot kell alkalmazni.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
57/2017. (VI. 9.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Nepáli Szövetségi Demokratikus Köztársaság Kormánya közötti Oktatási, Tudományos és Kulturális Egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Nepáli Szövetségi Demokratikus Köztársaság Kormánya közötti Oktatási,
Tudományos és Kulturális Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az emberi erőforrások miniszterét, a külgazdasági és külügyminisztert, valamint az igazságügyi minisztert,
hogy az  Egyezmény létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására adandó
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
110/2011. (VII. 12.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. július 6-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva S. M. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a
következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2010. május 4-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz az
országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az országgyűlési képviselőknek csak a bizonylattal alátámasztott elszámolható kiadásai után
járhat választókerületi pótlék és lakhatási támogatás?” Az Országos Választási Bizottság 386/2010. (V. 19.) számú határozatával hitelesítette az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányát, amely ellen kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság 42/2011. (VI. 9.) AB számú határozatával az Országos Választási Bizottság 386/2010. (V. 19.)
számú határozatát megsemmisítette és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata során számos határozatban kifejtette, hogy az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében
meghatározott egyértelműség követelménye a népszavazáshoz való jog érvényesülésének garanciája.
Az egyértelműség követelménye ebben az összefüggésben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek
egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre
egyértelműen tudjon válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen,
a kérdésre „igen”-nel vagy „nem”-mel lehessen felelni. A kérdés egyértelműségének megállapításakor vizsgálni kell azt
is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség,
és ha igen, milyen. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés tartalma megegyezik a hatályos
szabályozással, így a kérdés azt a téves benyomást kelti, mintha az országgyűlési képviselők számára az elszámolás
nélküli költségtérítés nyújtotta kedvezmény megszüntetésére irányulna. Az Országgyűlés azonban az egyes
képviselői juttatások és kedvezmények megszüntetéséről szóló 2009. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Módtv.)
elfogadásával a népszavazási kezdeményezésben foglaltaknak eleget tett azzal, hogy ezt az országgyűlési
képviselőket megillető kedvezményt megszüntette. Az Országgyűlés a költségtérítést – és annak adómentességét is –
megszüntette, az országgyűlési képviselők minden javadalmazását a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi
CXVII. törvény (a továbbiakban: Szjatv.) hatálya alá helyezte oly módon, hogy költségelszámolásra az Szjatv.
magánszemélyekre irányadó általános szabályai szerint van mód; ennek következtében a kérdés a továbbiakban nem
értelmezhető, nem állapítható meg egyértelműen milyen további jogalkotásra irányul. „A népszavazás
rendeltetésével összeegyeztethetetlen, és a választópolgárokat az Alkotmány 70. § (1) bekezdése alapján megillető
népszavazáshoz való jogot is sértené olyan kérdés népszavazásra bocsátása, amely az egyértelműség hiánya miatt,
sem a választói akarat kifejezésére, sem az Országgyűlést terhelő jogalkotási kötelezettség tartalmának megítélésére
nem alkalmas.” [82/2009. (VII. 15.) AB határozat, ABH 2009, 779, 789.]
Minthogy a kérdés azt a látszatot kelti a választópolgárokban, mintha az országgyűlési képviselők költségtérítése
adómentes juttatás lenne, azaz jelenleg nem kizárólag a bizonylattal alátámasztott elszámolható kiadásaik után
lennének jogosultak választókerületi pótlékra, illetve lakhatási támogatásra, az Alkotmánybíróság szerint nem felel
meg a választópolgári egyértelműség követelményének. A kérdés az átlagos választópolgárnak azt sugallja, hogy
„igen” szavazatával a fennálló jogszabályi helyzet megváltoztatására szavaz. Valójában azonban a kérdésre adott
„igen” válasszal a mai jogi szabályozást erősítenék meg, míg a „nem” válasz értelmetlen lenne.
Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 386/2010. (V. 19.) határozatát – a Ve. 130. §
(3) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva – megsemmisítette, és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra
utasította. Az Alkotmánybíróság határozatában foglaltakra tekintettel az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja
alapján – mivel a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányának hitelesítését megtagadja. II. A határozat az Alkotmány 70. § (1) bekezdésén, a Módtv. és az Szjatv. rendelkezésein, az Nsztv. 2. §-án és a 10. §
c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1714/2014. (XII. 5.) Korm. határozata az egyes miniszterek feladat- és hatáskörében bekövetkezett szervezeti változásokkal összefüggésben költségvetési fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva az  egyes
miniszterek feladat- és hatáskörében bekövetkezett szervezeti változásokkal összefüggésben
a) 15 683 ezer forint tartós átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről
szóló 2013. évi CCXXX. törvény (a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet X. Igazságügyi Minisztérium fejezet,
1. Igazságügyi Minisztérium igazgatása cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XIII. Honvédelmi Minisztérium fejezet,
1. Honvédelmi Minisztérium cím, 2. Egyéb HM szervezetek alcím javára az 1. melléklet szerint;
b) 298 131 ezer forint tartós átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet X. Igazságügyi Minisztérium fejezet,
1. Igazságügyi Minisztérium igazgatása cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet,
1. Belügyminisztérium igazgatása cím javára a 2. melléklet szerint;
c) 5154 ezer forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a Kvtv. 1. melléklet X. Igazságügyi Minisztérium fejezet,
20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím, 27. Nemzetközi kötelezettségek teljesítése
jogcímcsoport terhére, a Kvtv. 1. melléklet XIV. Belügyminisztérium fejezet, 1. Belügyminisztérium igazgatása
cím javára a 3. melléklet szerint;
d) 1990 ezer forint tartós átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet X. Igazságügyi Minisztérium fejezet,
1. Igazságügyi Minisztérium igazgatása cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XVII. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium
fejezet, 1. Nemzeti Fejlesztési Minisztérium igazgatása cím javára a 4. melléklet szerint;
e) 23 922 ezer forint tartós átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet X. Igazságügyi Minisztérium
fejezet, 1. Igazságügyi Minisztérium igazgatása cím terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezet, 1. Külgazdasági és Külügyminisztérium igazgatása cím javára az  5.  melléklet
szerint;
f ) 14 848 ezer forint tartós átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet XVIII. Külgazdasági és
Külügyminisztérium fejezet, 1. Külgazdasági és Külügyminisztérium igazgatása cím terhére, a  Kvtv.
1.  melléklet X. Igazságügyi Minisztérium fejezet, 1. Igazságügyi Minisztérium igazgatása cím javára
a 6. melléklet szerint;
g) 2855 ezer forint tartós átcsoportosítását rendeli el a  Kvtv. 1.  melléklet X. Igazságügyi Minisztérium fejezet,
1. Igazságügyi Minisztérium igazgatása cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezet, 1. Emberi Erőforrások Minisztériuma igazgatása cím javára a 7. melléklet szerint.
Felelős: igazságügyi miniszter
 honvédelmi miniszter
 belügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 külgazdasági és külügyminiszter
 emberi erőforrások minisztere
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1593/2015. (IX. 4.) Korm. határozata a KÖZOP-3.5.0-09-11-2015-0001 azonosító számú („Megvalósíthatósági tanulmány készítése a hódmezővásárhelyi keleti elkerülő út építésére” című) projekt vonatkozásában kötelezettségvállaláshoz, támogatási szerződés megkötéséhez történő hozzájárulásról.
A Kormány hozzájárul
 1. a KÖZOP-3.5.0-09-11-2015-0001 azonosító számú, „Megvalósíthatósági tanulmány készítése a  hódmezővásárhelyi
keleti elkerülő út építésére” című projekt (a továbbiakban: projekt) vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz
a  2007–2013 közötti programozási időszak operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi
feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló
1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat [a továbbiakban:
1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat] I.8. pontja alapján az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. szeptember 30.
2. a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez az 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.9. pontja alapján.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. szeptember 30.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2073/2008. (VI. 13.) Korm. határozata a Hollóházi Porcelán Manufaktúra Zrt. jövőjéről.
A Kormány a Hollóházi Porcelán Manufaktúra Zrt. állami tulajdonú részvényeinek nyilvános pályázat keretében
való értékesítése, ezáltal annak érdekében, hogy az új
tulajdonos bevonásával a társaság hosszú távú működőképessége, a Hollóházi tradíció és márkanév megőrzése,
a munkavállalók továbbfoglalkoztatása biztosított legyen:
1. a Magyar Köztársaság 2008. évi költségvetéséről
szóló 2007. évi CLXIX. törvény 7. § (2) bekezdése alapján
egyetért azzal, hogy
a) a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. – a Nemzeti
Vagyongazdálkodási Tanács az állami vagyonról szóló
2007. évi CVI. törvény 6. § (2) bekezdés o) pontja szerinti
döntése értelmében – 85 millió Ft tulajdonosi kölcsönt
nyújtson legfeljebb 2008. december 31-i lejárattal a Hollóházi Porcelán Manufaktúra Zrt. részére, és
b) a tulajdonosi kölcsönnel összevonásra kerüljön
a Hollóházi Porcelán Manufaktúra Zrt. részére korábban
nyújtott és már lejárt két tulajdonosi kölcsön, összesen
145 millió Ft összegben, egyben valamennyi korábbi,
2008. december 31. előtti lejárati határidejű tulajdonosi
kölcsön lejárati határideje 2008. december 31-ig meghosszabbításra kerüljön;
2. felkéri a pénzügyminisztert, hogy az 1. pontban foglaltak végrehajtásáról a Nemzeti Vagyongazdálkodási
Tanács útján gondoskodjon.
Felelős: pénzügyminiszter
Határidő: azonnal Gyurcsány Ferenc s. k.,
miniszterelnök


text:
1197/2013. (IV. 11.) Korm. határozata a Budapesti Európai Ifjúsági Központ épületével kapcsolatosan Magyarországot terhelő költségek fedezetének biztosítása érdekében a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium és az Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33.  § (1)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva az  ifjúságpolitikával összefüggő egyes közfeladatok ellátásában bekövetkezett szervezeti változásra
figyelemmel, a  Budapesti Európai Ifjúsági Központ épületével kapcsolatosan Magyarországot terhelő költségek
fedezetének biztosítása érdekében a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 1. Emberi Erőforrások Minisztériuma
igazgatása cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 15. Közigazgatási
és Igazságügyi Hivatal cím javára 23 934 ezer forint tartós jellegű átcsoportosítását rendeli el az 1. melléklet szerint.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1405/2016. (VII. 29.) Korm. határozata az egységes elektronikus közműegyeztetés megvalósításával kapcsolatos aktuális feladatokról.
A Kormány felhívja
 1. a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy
a) – az érintett közművek tekintetében – a Miniszterelnökséget vezető miniszter, a belügyminiszter, a nemzeti
fejlesztési miniszter, a  nemzetgazdasági miniszter és az  igazságügyi miniszter bevonásával, valamint
a  Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökének és a  Magyar Energetikai és Közműszabályozási Hivatal
elnökének, a  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal főigazgatójának, a  Magyar Bányászati és Földtani
Hivatal elnökének együttműködésével vizsgálja felül a  szakági nyilvántartások vezetésére vonatkozó
jogszabályokat, és
b) készítsen előterjesztést a  Kormány számára az  e-közmű adatszolgáltatási rendjéhez igazodó, egységes
szabványokon alapuló szakági elektronikus nyilvántartások jogszabályi környezetének kialakítására;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 belügyminiszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
 igazságügyi miniszter
Határidő: a felülvizsgálat tekintetében: 2016. augusztus 31.
 a jogszabályi környezet kialakítása tekintetében: 2016. október 31.
2. a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy a nemzeti fejlesztési miniszter bevonásával vizsgálja meg az e-közmű
közműegyeztető rendszerének gyakorlati tapasztalatait, és szükség esetén nyújtson be előterjesztést jogszabály
módosítására.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2018. január 1.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1501/2019. (VIII. 23.) Korm. határozata a magyar nemzeti mozgóképipar fejlesztéséért felelős kormánybiztos kinevezéséről és feladatairól.
1. A  Kormány a  kormányzati igazgatásról szóló 2018.  évi CXXV.  törvény 12.  § (1)  bekezdésében meghatározott
feladatkörében eljárva, elismerve a  hazai mozgóképipar és filmkultúra megújítása érdekében eddig elért
eredményeket, valamint figyelembe véve a  terület fejlesztése érdekében elvégzendő további feladatokat,
e  közfeladat hatékony ellátása érdekében – 2019. szeptember hónap 1. napjától 2021. év augusztus hónap
31. napjáig – Káel Csabát a magyar nemzeti mozgóképipar fejlesztéséért felelős kormánybiztossá (a továbbiakban:
kormánybiztos) nevezi ki.
2. A kormánybiztos az 1. pont szerinti feladatkörében különösen
a) előkészíti a magyar nemzeti mozgóképipar fejlesztése érdekében a Nemzeti Film Intézet létrehozását,
b) összehangolja a  mozgóképszakma szervezeteinek a  működését, különös tekintettel a  Magyar Nemzeti
Filmalap Közhasznú Nonprofit Zrt.-re és a Film kollégiumokra,
c) kidolgozza az  állami tulajdonban lévő filmstúdiók és filmgyártási infrastruktúra hasznosításának
koncepcióját, és felügyeli annak megvalósítását,
d) javaslatot tesz a hazai mozgóképszakma hosszú távú fejlődését biztosító képzési rendszer kialakítására,
e) meghatározza a mozgóképszakmát érintő lehetséges vagyongazdálkodási feladatokat,
f ) indokolt esetben javaslatot tesz a vonatkozó jogszabályi környezet módosítására.
3. A kormánybiztos feladatkörében eljárva
a) a  feladata elvégzésének érdekében figyelemmel kíséri és segíti az  audiovizuális politikáért, illetve
a mozgóképszakmáért felelős kormányzati szervek tevékenységét,
b) véleményezi a feladatával összefüggő kormány-előterjesztéseket,
c) részt vesz a feladatához kapcsolódó kormányzati egyeztetéseken,
d) közreműködik a mozgóképszakmát érintő kormány-előterjesztések előkészítésében.
4. A  kormánybiztos jelen határozat szerinti feladatköre ellátásáért a  központi államigazgatási szervekről, valamint
a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 31. § (2) bekezdése szerinti díjazásra és
juttatásokra jogosult.
5. A kormánybiztos tevékenységét a miniszterelnök kabinetfőnöke útján irányítja.
 6. A kormánybiztos tevékenységét a Miniszterelnöki Kabinetiroda keretében működő háromfős titkárság segíti.
 7. A Kormány felhívja az irányítása alatt álló szerveket, intézményeket, hogy a kormánybiztos feladatának ellátásához
szükséges – személyes adatnak nem minősülő – adatokat, információkat, elemzéseket bocsássák a kormánybiztos
rendelkezésére.
8. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök