type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
3/2013. (HK 6.) HVK KIKCSF szakutasítása a „Magyar Honvédség Egységes Alapkiképzési Programja” kiadásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (2) bekezdésében foglaltak alapján a következő
szakutasítást adom ki: 1. A szakutasítás hatálya a Honvéd Vezérkar főnökökének – a feladatok végrehajtásában érintett – közvetlen alárendeltségébe tartozó Honvédelmi Minisztérium (a továbbiakban: MH) szervekre, illetve a Magyar Honvédség
(a továbbiakban: MH) hadrendjébe tartozó katonai szervezetekre terjed ki.
2. Kiadom a „Magyar Honvédség Egységes Alapkiképzési Programja” című főnökségi kiadványt.
3. Ez a szakutasítás 2013. május 1-jén lép hatályba.
Szabó László dandártábornok s. k.,
HVK kiképzési csoportfőnök


text:
188/2011. (VIII. 31.) KE határozata dandártábornoki kinevezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének a) pontja alapján, a honvédelmi miniszter előterjesztésére Kun Szabó István ezredest
2011. augusztus 20-ai hatállyal dandártábornokká kinevezem.
Budapest, 2011. július 21. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
26/2014. (XI. 20.) FM rendelete az anyakecsketartás csekély összegű támogatásáról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 7. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § E rendelet alkalmazásában:
1. anyakecske: minden olyan, a  kecskefajhoz tartozó nőivarú állat, amely a  birtokon tartás utolsó napjáig már
legalább egy ízben ellett, vagy legalább egyéves;
2. birtokon tartás: a  támogatás alapjául szolgáló anyakecskének a  2.  § (3)  bekezdésében meghatározott ideig
a mezőgazdasági termelő tenyészetében történő folyamatos tartása;
3. mezőgazdasági csekély összegű támogatásokról szóló rendelet: az  Európai Unió működéséről szóló
szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-ai 1408/2013/EU bizottsági rendelet;
4. mezőgazdasági termelő: az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú
támogatás, valamint az  ahhoz kapcsolódó átmeneti nemzeti támogatások 2014. évi igénybevételével
kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 35/2014. (IV. 4.) VM rendelet 1.  § 12.  pontja szerinti mezőgazdasági
termelő;
5. tenyészet: a  tartási helyek, a  tenyészetek és az  ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási
rendszeréről szóló 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet szerint nyilvántartásba vett állattartó a  hozzá tartozó
tartási hellyel együtt.
2. § (1) E rendelet feltételei szerint anyakecske tartásához vissza nem térítendő mezőgazdasági csekély összegű támogatás
vehető igénybe.
(2) A támogatás igénybevételére az az anyakecskét tartó mezőgazdasági termelő jogosult, aki vagy amely
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény szerinti nyilvántartásba-vételi
kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb a  támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg kérelmezi
nyilvántartásba vételét az ügyfél-nyilvántartási rendszerben,
b) nem áll felszámolási vagy végelszámolási eljárás alatt,
c) megfelel az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50.  § (1)  bekezdés a) és c)  pontjában
meghatározott feltételeknek,
d) a támogatási kérelmében szereplő anyakecskék tenyészetének állattartójaként szerepel a juh- és kecskefélék
egyedeinek Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről szóló 182/2009. (XII. 30.) FVM rendelet
(a továbbiakban: kecske ENAR rendelet) szerinti nyilvántartásban,
e) gondoskodik a szakszerű apaállat-használatról, valamint
f ) gondoskodik a  tenyészetében tartott állatállomány kecske ENAR rendelet szerinti jelöléséről és folyamatos
nyilvántartásáról.
 (3) A  mezőgazdasági termelő a  támogatási kérelmében megjelölt, a  támogatás alapját képező anyakecskéket
köteles a  támogatási kérelem benyújtására meghatározott időszak utolsó napjától kezdődő száz naptári napos
időtartamban folyamatosan birtokán tartani.
3. § (1) A  támogatás mértéke 5000 forint/anyakecske. Támogatás országos szinten a  2014. évre vonatkozóan legfeljebb
20 000 egyed után nyújtható.
(2) Támogatás mezőgazdasági termelőnként a  2014. évre vonatkozóan egy alkalommal nyújtható, melynek összege
mezőgazdasági termelőnként nem haladhatja meg az  5000 eurót, azzal, hogy a  támogatás odaítélése során
a  mezőgazdasági csekély összegű támogatásokról szóló rendelet 3.  cikk (2)  bekezdése szerinti küszöbértékre is
figyelemmel kell lenni.
(3) Egy anyakecske után egy támogatási év vonatkozásában csak egy alkalommal folyósítható támogatás.
4. § (1) A támogatási kérelemben és az abban foglaltakat alátámasztó dokumentumokban szereplő adatok helytállóságát,
valamint a  jelölési és nyilvántartási kötelezettség teljesítését a  kecske ENAR rendelet szerinti adatbázisba
bejelentett adatok alapján adminisztratív és helyszíni ellenőrzés útján a  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal
(a továbbiakban: MVH) ellenőrzi.
(2) A  támogatási feltételeknek való megfelelés ellenőrzése során a  73/2009/EK tanácsi rendeletnek a  kölcsönös
megfeleltetés, a moduláció és az  integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben
létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az  1234/2007/EK tanácsi rendeletnek
a  kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a  borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági
rendelet (a  továbbiakban: 1122/2009/EK rendelet) 30.  cikk (2)  bekezdés c)  pontjában, (3) és (4)  bekezdésében,
a 31. cikkében, a 41. cikkében, valamint a 42. cikk (3) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
(3) Amennyiben az adminisztratív vagy helyszíni ellenőrzés során a támogatási feltételeknek való meg nem felelés kerül
megállapításra, a támogatási összeg meghatározása során az 1122/2009/EK rendelet 63. és 66. cikke szerinti eljárást
kell alkalmazni.
5. § (1) A  támogatási kérelmet az  MVH által rendszeresített és az  MVH honlapján közzétett nyomtatványon
2014. december 31-éig kell benyújtani. A  támogatási kérelemnek legalább az  alábbi adatokat, valamint
nyilatkozatokat, dokumentumokat kell tartalmaznia:
a) a mezőgazdasági termelő azonosítására vonatkozó adatok;
b) az igényelt támogatásra vonatkozó adatok;
c) a támogatási feltételek teljesítéséről szóló nyilatkozatok;
d) a mezőgazdasági termelő tenyészetére vonatkozó adatok;
e) a  kérelmező által tartott állatok létszámának és a  támogatás igénybevételéhez szükséges feltételeknek
a meglétéről szóló, a Magyar Juhtenyésztők és Kecsketenyésztők Szövetsége által kiállított igazolás;
f ) az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a  regionális
támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11/A. §-a szerinti nyilatkozatok.
 (2) Az  MVH a  helyt adó vagy a  részben helyt adó határozatában közli a  jogosulttal, hogy a  mezőgazdasági csekély
összegű támogatásokról szóló rendelet szerinti támogatásban részesül. A  támogatást igénybe vevő értesítése,
valamint a  támogatás folyósítása és ellenőrzése során a  mezőgazdasági csekély összegű támogatásokról szóló
rendeletben meghatározottak szerint kell eljárni.
(3) A támogatás egyösszegű kifizetésére 2015. június 30-áig kerül sor.
 (4) A  támogatási keret túllépése esetén az  igényelt támogatás összege arányos visszaosztás alkalmazásával
csökkentésre kerül. (5) Az MVH a támogatási összeg mezőgazdasági csekély összegű támogatásokról szóló rendelet szerinti nyilvántartásba
vétele alkalmával a kérelem benyújtására nyitva álló időszak első napján érvényes, az Európai Központi Bank által
közzétett, két tizedesjegy pontossággal meghatározott forint/euró árfolyamot veszi figyelembe.
6. § Az e  rendelet keretében nyújtott támogatás a  mezőgazdasági csekély összegű támogatásokról szóló rendelet
hatálya alá tartozik.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § Hatályát veszti az anyakecsketartás „de minimis” támogatásáról szóló 124/2013. (XII. 17.) VM rendelet.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
29/2019. (III. 20.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Kenyai Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (2) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter, valamint az igazságügyi miniszter előterjesztése alapján
 1. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt a  Magyarország Kormánya és
a Kenyai Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására;
2. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás szövegének végleges megállapításához
szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
3. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy a  Megállapodás
kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét a  Megállapodás szövegének végleges megállapítását követően
haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
20/2004. (II. 27.) GKM rendelete a kőolaj és kőolajtermékekre vonatkozó nemzetközi adatszolgáltatásról.
A behozott kőolaj és kőolajtermékek biztonsági készletezéséről szóló 1993. évi IL. törvény (a továbbiakban: Kt.)
48. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az
egységes belső piac megfelelő működése, az áruk szabad
áramlása, ezen belül az egyes kőolaj és kőolajtermékek
fogyasztói árának, a kőolaj-ellátási költségek átláthatóságának biztosítása, valamint a kőolajellátás biztonságának
fokozása érdekében a következőket rendelem el.
Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya az Energia Központ Energiahatékonysági, Környezetvédelmi és Energia Információs Ügynökség Közhasznú Társaságra (a továbbiakban: Energia
Központ Kht.), mint az adatszolgáltatásra kötelezett szervezetre, a Kőolaj és Kőolajtermék Készletező Szövetségre
(a továbbiakban: Szövetség), a Szövetség tagjaira, valamint
az adatszolgáltatásban közreműködő egyéb szervekre,
szervezetekre és gazdasági társaságokra terjed ki.
2. § A rendelet alkalmazásában:
a) kőolajtermék: az 1. számú mellékletben felsorolt ter
mék;
b) beszerzési költség: valamennyi, a Magyar Köztársaság
területén felmerülő kőolaj termelési, import és szállítási
költsége;
c) fogyasztói árak: a 3. számú mellékletben meghatározott termékek ténylegesen felszámított leginkább reprezentatív árszintje;
d) CIF költség (paritás): a rendelet 2. számú mellékletében meghatározott költség. Ha a szállítás csővezetéken
vagy tartálykocsiban történik a határ-ár paritást jelenti.
Az adatszolgáltatási eljárás 3. § (1) Az e rendeletben szabályozott nemzetközi adatszolgáltatási kötelezettséget a Kt. 43/A. §-ában foglaltak értelmében a gazdasági és közlekedési miniszter kijelölése alapján az Energia Központ Kht. teljesíti.
(2) A Szövetség a 7. § d)—e) pontjaiban meghatározott,
a Szövetség készleteire vonatkozó adatokat a tagvállalatok
jelentései alapján gyűjti és továbbítja az Energia Központ
Kht. részére.
(3) A Szövetség tagjai a 7. § d)—e) pontjaiban meghatározott a saját készleteikre vonatkozó adatokat közvetlenül továbbítják az Energia Központ Kht. részére.
(4) A 7. § d) pontjában meghatározott adatokat az
50 MW és annál nagyobb teljesítményű erőművek energiahordozó-készletének legkisebb mértékéről és a készletezés
rendjéről szóló 44/2002. (XII. 28.) GKM rendelet hatálya
alá tartozó erőművek a szénhidrogén energiahordozó
készleteik mértéke vonatkozásában közvetlenül továbbítják az Energia Központ Kht. részére. Ezen adatszolgáltatás
nem érinti a hivatkozott rendeletben a Magyar Energia
Hivatal részére történő negyedévi adatszolgáltatást.
4. § (1) Az Energia Központ Kht. az e rendeletben meghatározott adatokat az erre rendszeresített adatlapokon gyűjti be a közreműködő szervektől, szervezetektől és gazdasági társaságoktól.
(2) A beérkezett adatokat az Energia Központ Kht.
összesíti és feldolgozza.
(3) Az Energia Központ Kht. köteles olyan eljárásrendet, nyilvántartási rendet kidolgozni, amely lehetővé teszi az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiak
ban: Bizottság) betekintését az adatok kialakításánál
alkalmazott számítási és értékelési eljárások részleteibe.
5. § (1) Az Energia Központ Kht. a 7. §-ban meghatározott
adatokat, valamint az éves jelentést a Bizottsághoz továbbítja a 2—4. számú mellékletekben foglalt táblázatok
szerint.
(2) Az adatokat összesített formában kell a Bizottságnak
továbbítani oly módon, hogy a szolgáltatott adatok reprezentatív képet adjanak a magyar olajpiac helyzetéről.
(3) Az Energia Központ Kht. megtagadhatja olyan adat
szolgáltatását, amely üzleti titkot tartalmaz és egy vagy
több piaci szereplő azonosítására alkalmas. Ha az Energia
Központ Kht. valamely társaság vonatkozásában ezt
megállapítja, akkor az adatszolgáltatásban közreműködő
érintett társaság is megtagadhatja az ilyen adatok szolgáltatását.
6. § Az Energia Központ Kht. a 215/2003. (XII. 10.) Korm.
rendeletben meghatározott adatokat a rendeletben rögzített eljárásrend szerint továbbítja a Nemzetközi Energia
Ügynökség részére.
7. § Az e rendelet szerint szolgáltatott adatok az alábbiak:
a) a havi kőolaj beszerzési költség a 2. számú melléklet
szerint meghatározott módon; az adatszolgáltatás határideje: a tárgyhónapot követő hónapban,
b) a kőolajtermékek minden hónap 15. napján érvényes, minden vámot és adót magában foglaló, valamint
vám- és adómentes fogyasztói árai; az adatszolgáltatás határideje: a tárgyhónap 15. napját követő 30 napon belül,
c) a kőolajtermékek hétfőnként érvényes, vám- és adómentes fogyasztói árai; az adatszolgáltatás határideje: a
tárgynapot követő nap déli 12 óra,
d) az egyes hónapok végén rendelkezésre álló kőolaj és
kőolajtermék készletek mennyisége, összetétele: az adatszolgáltatásban szükséges feltüntetni, hogy a Kt. 3. §
(2) bekezdésének 1—3. kategóriájában meghatározott
készlet mennyisége az előző naptári év átlagfogyasztásából
hány napnak felel meg, továbbá külön szükséges feltüntetni a 2. kategória alatt a kerozin típusú repülőgép üzemanyag-készleteket; a jelentésben késztermékeket a tényleges tömegük alapján, a kőolajat és félkész-termékeket a Kt.
3. § (3) bekezdésének a)—c) pontjaiban foglaltak alapul
vételével kell feltüntetni; az adatszolgáltatás határideje: a
tárgyhónapot követő második hónap 25. napja,
e) éves jelentés a más tagállam területén kormányközi
megállapodás alapján tárolt, illetőleg más tagállam által a
Magyar Köztársaság területén tárolt készletek mennyiségéről, összetételéről, helyéről és a tárolást végző vállalkozásról. Határidő: minden év március 31. napja,
f) a kőolaj és kőolajtermékek ellátási helyzetére vonatkozó adatok a rendelet 5. számú melléklete szerint meghatározott módon; adatszolgáltatás határideje tárgy hónapot
követő hónapban.
8. § Ha az adatszolgáltatásban közreműködő szervezet a kötelezettségét megtagadja, késedelmesen teljesíti vagy valótlan adatokat közöl, az Energia Központ Kht. felszólítja
teljesítésre határidő tűzésével. Ennek eredménytelensége
esetén az Energia Központ Kht. eljárást kezdeményezhet
az illetékes hatóságnál.
Záró rendelkezések 9. § (1) E rendelet a Magyar Köztársaság Európai Unióhoz
történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(2) E rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai
Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető
1994. évi I. törvény 3. §-ával összhangban az Európai Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) a Tanács a kőolaj beszerzési költségeivel és a kőolajtermékek fogyasztói árával kapcsolatos információcsere és
konzultáció közösségi eljárásáról szóló 1999/280/EK határozatával,
b) a Bizottság a kőolaj beszerzési költségeivel és a kőolajtermékek fogyasztói árával kapcsolatos információcsere és konzultáció közösségi eljárásáról szóló 1999/280/EK
tanácsi határozat végrehajtásáról szóló 1999/566/EK határozatával,
c) a Tanács az EGK tagállamainak minimális kőolaj és
kőolajtermék készletezési kötelezettséginek előírásáról
szóló 68/414/EGK irányelv módosításáról szóló 98/93/EK
irányelvével,
d) a Bizottság a 77/706/EGK határozat végrehajtásának
részletes szabályairól szóló 79/639/EGK határozatával.
Dr. Csillag István s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
2/2018. (I. 3.) IM rendelete az országgyűlési képviselők választása költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről.
A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 346. § a) pontjában,
a 2.  §, az  1–2.  melléklet tekintetében a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 346.  § e)–f )  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 79.  § 2.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A Nemzeti Választási Iroda (a  továbbiakban: NVI) elkészíti az  országgyűlési képviselők választása (a  továbbiakban:
választás) pénzügyi feladat- és költségtervét.
(2) A  helyi választási iroda (a  továbbiakban: HVI) vezetője, az  országgyűlési egyéni választókerületi választási
iroda (a  továbbiakban: OEVI) vezetője, a  területi, illetve fővárosi választási iroda (a  továbbiakban: TVI) vezetője,
a  külpolitikáért felelős miniszter által a  választás lebonyolítására kijelölt szerv vezetője, továbbá a  választás
lebonyolításában részt vevő egyéb szerv (a továbbiakban: egyéb szerv) vezetője választási feladatai tekintetében
a) felelős a  választás pénzügyi tervezéséért, számviteli és az  e  rendelet szerinti feladattípusú pénzügyi
elszámolásáért,
b) felelős a választás pénzügyi lebonyolításáért, a pénzeszközök célhoz kötött felhasználásáért és ellenőrzéséért,
c) gyakorolja a választás pénzeszközei feletti kötelezettségvállalási és utalványozási jogot az államháztartásról
szóló törvény alapján, és szabályozza a  választásokhoz kapcsolódóan a  pénzügyi ellenjegyzés,
teljesítésigazolás, érvényesítés, utalványozás rendjét, továbbá
d) gondoskodik a választás céljára szolgáló pénzeszközök elkülönített számviteli kezeléséről.
2. § (1) A  választási feladatok előkészítésének és lebonyolításának pénzügyi fedezetéül az  1. és 2.  mellékletben
meghatározott tételek és normatívák, a  nem normatív kiadások tekintetében az  NVI elnökének a  külpolitikáért
felelős miniszterrel, valamint az egyéb szerv vezetőjével kötött megállapodása alapján megállapított költségvetési
fedezet szolgál.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti megállapodásokat az  érintettek az  államháztartásról szóló törvény rendelkezéseinek
megfelelően, de legkésőbb a szavazás napját megelőző harmincadik napig kötik meg.
(3) A pénzügyi fedezet számításánál a választópolgárok számára vonatkozó adatokat a központi névjegyzék szavazás
napját megelőző ötvennyolcadik napi állapota szerint kell figyelembe venni.
(4) Az NVI elnöke a (3) bekezdés szerint számított pénzügyi fedezetről támogatói okiratban értesíti a választási irodát,
melyet a  választás pénzügyi lebonyolítását támogató informatikai rendszerben (a  továbbiakban: informatikai
rendszer) küld meg a választási iroda vezetőjének.
(5) Megismételt szavazás esetén a  szavazásban érintett választási szervek részére a  2.  melléklet szerinti normatívákat
kell biztosítani a megismételtetett szavazásban érintett szavazóköri, választókerületi, települési adatok szerint.
3. § (1) Az  NVI a  választás pénzügyi fedezetének a  TVI-t megillető részét az  illetékes fővárosi, megyei önkormányzat
hivatalának fizetési számlájára utalja át.
(2) Az NVI a választás pénzügyi fedezetének a HVI-t, OEVI-t megillető részét a települési önkormányzat polgármesteri
hivatala (közös önkormányzati hivatal esetén a közös önkormányzati hivatal) fizetési számlájára utalja át, ettől eltérő
fizetési számlára történő utalásra az NVI elnökének írásbeli engedélyével van lehetőség.
(3) A  választás kiadásainak fedezetére rendelkezésre álló, a  2.  § (3)  bekezdése szerint számított összeget az  NVI
támogatási előlegként utalja át az alábbi ütemezésben:
a) a dologi kiadások fedezetét a szavazás napját megelőző harmincadik napig,
b) a  személyi juttatások és azok munkáltatót terhelő fizetési kötelezettségei fedezetét a  szavazás napját
megelőző kilencedik napig.
 (4) A választási irodák a fizetési számláik adatait az informatikai rendszerben változás esetén aktualizálják. A választási
irodák a választás kitűzését követően a fizetési számláik adatait felülvizsgálják, annak megtörténtét az informatikai
rendszerben rögzítik.
4. § (1) A választás e § szerinti személyi juttatásainak kifizetésére csak a feladat típusú pénzügyi elszámolás (a továbbiakban:
elszámolás) elfogadását követően kerülhet sor.
(2) A  HVI és az  OEVI vezetője a  HVI és az  OEVI tagjai személyi juttatására vonatkozó javaslatát az  informatikai
rendszerben rögzíti, elszámolásával együtt az informatikai rendszerben felterjeszti a TVI vezetőjének, aki dönt annak
elfogadásáról.
(3) A  HVI és az OEVI vezetők személyi juttatásainak kifizetésére a  TVI vezetője tesz javaslatot az  NVI elnökének
az elszámolások felterjesztésekor úgy, hogy a díjak összege személyenként nem haladhatja meg az 1. mellékletben
a TVI vezetője részére megállapított normatíva összegét.
(4) A  TVI vezetője a  TVI vezető helyettese és a  TVI tagjai személyi juttatására vonatkozó javaslatát az  informatikai
rendszerben rögzíti, az  elszámolásával együtt az  informatikai rendszerben felterjeszti az  NVI elnökének, aki dönt
annak elfogadásáról; a javasolt díjak összege személyenként nem haladhatja meg az 1. mellékletben a TVI vezetője
részére megállapított normatíva összegét.
(5) A  TVI, a  HVI, az  OEVI vezetője önmaga számára nem állapíthat meg díjazást, a  TVI vezetője az  elszámolásban
a javaslatát a részére megállapított normatíva keretein belül teheti meg.
(6) A TVI vezetője, a TVI vezető helyettese, a TVI tagjai, a  HVI vezetője és tagjai, az  OEVI vezetője és tagjai személyi
juttatásainak kifizetéséről a TVI vezetője az NVI elnökének az elszámolás elfogadásáról szóló döntését és a pénzügyi
fedezet rendelkezésre állását követően haladéktalanul intézkedik.
5. § (1) A feladat végrehajtásához biztosított normatív pénzeszközöket (személyi juttatások, munkaadókat terhelő járulékok
és szociális hozzájárulási adó, dologi kiadások) az államháztartásról szóló törvényben és az államháztartásról szóló
törvény végrehajtásáról szóló kormányrendeletben meghatározottak figyelembevételével kell felhasználni, azonban
személyi kiadásra az e rendelet szerinti normatívákat – a feladatellátással arányos mértékben – biztosítani kell.
(2) Többlettámogatást különösen
a) a  közreműködő jegyzőkönyvvezetők számának a  választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény
(a továbbiakban: Ve.) 52. § (2) bekezdés második mondata alapján a HVI vezetője által történő megállapítása,
b) a szavazatszámláló bizottságba (a továbbiakban: SZSZB) bevont póttagok,
c) nem állami vagy nem önkormányzati tulajdonú szavazóhelyiségek bérlete,
d) a Ve. 15. §-a szerinti kiadások,
e) az  NVI elnöke által elrendelt, valamint a  választási iroda által a  Ve. 66.  § (4a)  bekezdése alapján ellátott
többletfeladatok,
f ) a HVI által belföldi vagy külföldi postacímre megküldött értesítők költségei,
g) választópolgárok értesítésével kapcsolatos egyéb költségek, határozatok, döntések nyomtatása, kézbesítése,
h) ajánlóívek nyomtatása
miatt lehet igényelni.
(3) Feladatelmaradás esetén, vagy ha a feladatot a Ve. 66. § (4a) bekezdése alapján másik választási iroda látja el, az erre
a  feladatra biztosított, a  normatívák szerint számolt összeget, illetve ha a  feladatelmaradás ismertté válása előtt
indokolt kifizetés vagy kötelezettségvállalás történt, annak maradványát vissza kell utalni.
(4) Többlettámogatásként, illetve feladatelmaradásként kell elszámolni a  téves adatszolgáltatásból származó
különbözeteket.
(5) A HVI, az OEVI, illetve a TVI a (2) bekezdésben foglaltakon felüli többletkiadásainak, illetve kötelezettségvállalásainak
az  elszámolásban való érvényesítését a  TVI vezetője kezdeményezi az  NVI elnökénél. A  kérelem elfogadásáról
az NVI elnöke a kezdeményezés átvételétől számított öt munkanapon belül dönt. Ha a kérelem elbírálására a feladat
határidején belül nem kerül sor, a határidő leteltét követő napon az egyetértést megadottnak kell tekinteni.
6. § (1) A  költségvetési szerv a  pénzeszközök felhasználásáról bizonylatonként, jogcímenként tételesen – ezen belül
a  személyi kiadásokról név szerint – számol el, és a  tényleges pénzforgalomról (bevétel, kiadás) a  hatályos
jogszabályok szerint a  szerv számvitelében a  választási feladatokkal kapcsolatos részletező nyilvántartást vezet.
A  részletező nyilvántartásban meg kell jeleníteni mind a  kapott támogatást, mind a  saját forrás terhére teljesített
kiadásokat.
(2) A  választási iroda a  támogatásokról a  részletező nyilvántartással összhangban az  NVI elnöke részére
bizonylatonként, jogcímenként – ezen belül a  személyi kiadásokról név szerint – számol el, amelynek alapja
a  tényleges kifizetések összege. Az  elszámolás időpontjáig nem teljesült kiadásokról a  kötelezettségvállalások
alapján, szükség esetén időarányos költségmegosztással, költségbecsléssel kell elszámolni.
(3) A  külpolitikáért felelős miniszter által kijelölt szerv és az  egyéb szerv a  támogatások felhasználásáról
bizonylatonként, jogcímenként tételes – ezen belül a  személyi kiadásokról név szerinti – elszámolást készít.
Az elszámolást az alapbizonylatok másolatával kell alátámasztani.
(4) A pénzügyi elszámolás módját és részletszabályait az NVI elnöke állapítja meg.
7. § (1) A  HVI és az  OEVI vezetője a  szavazás napját követő huszonöt napon belül az  NVI elnökének a  6.  § (4)  bekezdése
szerinti utasításában meghatározott elszámolást, valamint tanúsítványt készít a TVI vezetője részére. Az elszámolást
a tanúsítvány és az alapbizonylatok elektronikus másolatával kell alátámasztani.
(2) A TVI vezetője az NVI elnöke részére az NVI elnökének a 6. § (4) bekezdése szerinti utasításában meghatározott
a) elszámolást, valamint tanúsítványt készít a  TVI részére biztosított pénzügyi fedezetről, és az  elszámolást
a tanúsítvány és az alapbizonylatok elektronikus másolatával támasztja alá,
b) összesítő elszámolást készít a HVI vezetők, az OEVI vezetők és a saját elszámolása alapján
a szavazás napját követő ötven napon belül.
(3) A  külpolitikáért felelős miniszter által kijelölt szerv és az  egyéb szerv vezetője elszámolást készít az  NVI elnöke
részére a szavazás napját követő ötven napon belül.
(4) Az  NVI az  (1)–(3)  bekezdésben foglalt elszámolások alapján, azok elfogadását követő húsz napon belül összesítő
elszámolást készít. Az összesítő elszámolás formáját és tartalmi elemeit az NVI elnökének a 6. § (4) bekezdése szerinti
utasítása határozza meg.
8. § (1) A HVI, az OEVI és a TVI vezetője a választási iroda részére megállapított támogatás felhasználásának ellenőrzésére
a választási iroda egy vagy több tagjának ad megbízást.
(2) A  HVI és az  OEVI tekintetében az  elszámolások megalapozottságát a  TVI ellenőrzi a  szavazás napját követő
negyvenöt napon belül.
(3) A  TVI, a  külpolitikáért felelős miniszter által kijelölt szerv és az  egyéb szerv tekintetében az  elszámolások
megalapozottságát az  NVI ellenőrzi. Az  NVI elnöke az  elszámolások beérkezésétől – szükség esetén a  javíttatott
elszámolások beérkezésétől – számított ötven napon belül dönt azok elfogadásáról. A  szükséges javításokat
az  elszámolást készítő szerv úgy köteles elvégezni, hogy a  javított elszámolás az  NVI-nek a  javításra vonatkozó
felhívásától számított hetedik napon az NVI-hez megérkezzen.
(4) A HVI és az OEVI többlettámogatásainak, többletkiadásainak indokoltságát a TVI tételesen megvizsgálja.
 (5) A  TVI és az  NVI az  ellenőrzés során a  támogatás rendeltetésszerű felhasználását és a  felhasználás Ve.-nek és
a  végrehajtására kiadott rendeleteknek való megfelelőségét vizsgálja. Az  ellenőrzés során a  költségvetési
támogatások ellenőrzésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
9. § (1) A  HVI és az  OEVI elszámolását a  TVI vezetője az  informatikai rendszerben szereplő részletes adatok alapján
felterjeszti az NVI elnökének.
(2) Az elszámolások elfogadásáról az NVI elnöke a felterjesztés és az informatikai rendszerben szereplő részletes adatok
alapján dönt.
(3) A többlettámogatások, többletkiadások fedezetét az NVI az elszámolás elfogadását követő nyolc munkanapon belül
biztosítja a HVI, az OEVI, a TVI, valamint az előirányzat átadásáról szóló megállapodás alapján a külpolitikáért felelős
miniszter által kijelölt szerv és az egyéb szerv részére.
(4) Az  elszámolást készítő szerv vezetője az  elszámolásának elfogadását követő nyolc munkanapon belül köteles
eleget tenni a visszafizetési kötelezettségének. A külpolitikáért felelős miniszter által kijelölt szerv és az egyéb szerv
az előirányzat átadásról szóló megállapodás alapján az elszámolásának elfogadását követő nyolc munkanapon belül
köteles eleget tenni előirányzat átadási kötelezettségének.
10. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
11. § Hatályát veszti az  országgyűlési képviselők választása, valamint az  Európai Parlament tagjainak választása
költségeinek normatíváiról, tételeiről, elszámolási és belső ellenőrzési rendjéről, valamint egyes választási tárgyú
miniszteri rendeletek módosításáról szóló 38/2013. (XII. 30.) KIM rendelet.
Dr. Trócsányi László s. k.,
 igazságügyi miniszter


text:
1650/2014. (XI. 14.) Korm. határozata a TIOP-1.3.1-07/1-2F-2008-0005 azonosító számú („A Miskolci Egyetem hazai és nemzetközi versenyképességének komplex megújítása” című) projekt költségnövekményének jóváhagyásáról.
A Kormány
 1. elfogadja a  TIOP-1.3.1-07/1-2F-2008-0005 azonosító számú, „A Miskolci Egyetem hazai és nemzetközi
versenyképességének komplex megújítása” című projekt (a továbbiakban: projekt) elszámolható összköltségének
legfeljebb 274 628 757 forinttal történő növelését az 1. melléklet szerint,
2. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  projekt részére többletforrás biztosítása iránt benyújtott
szerződésmódosítási kérelemben foglalt költségek elszámolhatóságát vizsgálja meg,
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 3. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. pont szerinti módosításához.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: a támogathatósági feltételek teljesítését követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
42/2019. (IX. 20.) AM rendelete a mezőgazdaság, az erdőgazdálkodás és az élelmiszeripar beruházási hiteleihez kapcsolódó kamattámogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény 81.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a  következőket
rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
a) beruházás: a támogatásra jogosult mezőgazdasági vállalkozás által alkalmazott, a számvitelről szóló 2000. évi
C. törvény 3. § (4) bekezdés 7. pontja szerinti tevékenység;
b) elsődleges mezőgazdasági termelés:  az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet
(a továbbiakban: Atr.) 2. § 5b. pontja szerinti tevékenység;
c) erdőgazdálkodás: az  erdőről, az  erdő védelméről és az  erdőgazdálkodásról szóló 2009.  évi XXXVII.  törvény
5. § 9. pontja szerinti tevékenységek összessége;
d) induló beruházás: a 651/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk 49. pontja szerinti beruházás;
e) mezőgazdasági termék: az Atr. 2. § 10c. pontja szerinti termék;
f ) mezőgazdasági termék feldolgozása: az Atr. 2. § 10e. pontja szerinti tevékenység;
g) mezőgazdasági termékek forgalmazása: az Atr. 2. § 10f. pontja szerinti tevékenység;
h) mikro, kis- és középvállalkozás: a 702/2014/EU bizottsági rendelet I. melléklete szerinti vállalkozás;
i) nagyvállalkozás: a  702/2014/EU bizottsági rendelet I.  mellékletében meghatározott feltételeknek meg nem
felelő vállalkozás;
j) nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. § (4a) bekezdése szerinti vállalkozás;
k) pénzügyi intézmény: a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény 7. §
(1) bekezdésében meghatározott intézmény;
l) támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerinti hányados;
m) támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontjában meghatározott támogatási egyenérték.
2. A támogatás formája és mértéke 2. § (1) A mikro, kis- és középvállalkozásnak minősülő igénylő
a) a 702/2014/EU bizottsági rendelet 14. cikke alapján elsődleges mezőgazdasági termeléshez,
b) a 651/2014/EU bizottsági rendelet 14. vagy 17. cikke vagy a 702/2014/EU bizottsági rendelet 17. cikke alapján
mezőgazdasági termékfeldolgozáshoz, -forgalmazáshoz, illetve
c) a 651/2014/EU bizottsági rendelet 14. vagy 17. cikke alapján erdőgazdálkodási tevékenységhez kapcsolódó,
kizárólag forint alapon nyújtott beruházási hitel (a továbbiakban: beruházási hitel) kamatának megfizetéséhez vissza
nem térítendő állami támogatást (a továbbiakban: kamattámogatás) vehet igénybe.
(2) A nagyvállalkozásnak minősülő igénylő az (1) bekezdés szerinti kamattámogatást a 651/2014/EU bizottsági rendelet
14. cikke alapján
a) a Közép-Magyarország régión kívüli más régióban induló mezőgazdasági termékfeldolgozási, -forgalmazási,
illetve erdőgazdálkodási célú – ide nem értve a pótló beruházást – vagy
b) a  Közép-Magyarország régió támogatható településein induló – a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk
51.  pontja szerinti – új gazdasági tevékenység végzésére  irányuló mezőgazdasági termékfeldolgozási,
-forgalmazási, illetve erdőgazdálkodási célú
beruházáshoz kapcsolódó hitelhez veheti igénybe. (3) A kamattámogatás olyan beruházási hitel esetén vehető igénybe, amelynek a futamideje legalább 3, de legfeljebb
10 év.
(4) A kamattámogatásban részesíthető beruházási hitelek összege beruházásonként és ügyfelenként legalább 3 millió
forint, és nem haladhatja meg
a) az elsődleges mezőgazdasági termeléshez kapcsolódó beruházások esetében az 1,3 milliárd forintot,
b) a  mezőgazdasági termékfeldolgozáshoz vagy -forgalmazáshoz és az  erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó
beruházások esetében a 2 milliárd forintot.
 (5) A  kamattámogatás mértéke az  ügyleti kamat 80%-a, de legfeljebb 2 százalékpont éves szinten azzal, hogy
kamattámogatás csak azon kamatidőszak tekintetében nyújtható, amelynél a  hiteldíj nem haladja meg a  2,5%/év
szintet.
(6) A  kamatidőszak hiteldíjának számításakor figyelembe kell venni a  kamatidőszakra megállapított ügyleti kamatot,
továbbá valamennyi, a  hitelhez kapcsolódó, a  kamatidőszakban esedékessé váló, a  hitelfelvevőt terhelő díjat,
jutalékot, költséget, kivéve
a) a  harmadik személynek fizetett díjakat (ideértve a  közjegyzői díjat, az  értékbecslés díját, a  kezességvállaló
intézményeknek fizetett kezességvállalási díjat, a  földhivatali díjat, a  biztosítékok nyilvántartásához
kapcsolódó díjat, a biztosítási díjat),
b) a  hitelszerződés feltételeinek nem teljesítéséhez kapcsolódó, a  kamatidőszakban esedékessé váló
fizetési kötelezettségeket (ideértve a  büntető jellegű kamatot, a  késedelmi kamatot, az  egyéb, kizárólag
a szerződéses feltételek nem teljesítéséhez kapcsolódó díjat, költséget, jutalékot),
c) az  igénylő által kezdeményezett szerződésmódosításhoz kapcsolódó (ide nem értve az  előtörlesztést),
a kamatidőszakban esedékessé váló díjat, jutalékot, költséget.
(7) A kamatidőszak hiteldíját az 1. mellékletben szereplő képlet alapján kell meghatározni.
 (8) Az  (1) és (2)  bekezdés szerinti beruházási hitelhez – a  3.  § (6)  bekezdésében foglaltakra figyelemmel  –
az  Agrár-Vállalkozási Hitelgarancia Alapítvány és a  Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által nyújtott kedvezményes
díjú kezesség és kezességi díjtámogatás is kapcsolódhat. A  beruházás támogatástartalmának és
támogatásintenzitásának meghatározásakor figyelembe kell venni a kedvezményes kezességi díjból és a kezességi
díjtámogatásból származó támogatástartalmat is.
(9) A beruházás teljes támogatástartalma nem haladhatja meg
a) a 651/2014/EU bizottsági rendelet 4. cikk (1) bekezdés a) vagy c) pontjában, vagy
b) a 702/2014/EU bizottsági rendelet 4. cikk (1) bekezdés a) vagy c) pontjában
meghatározott határértéket.
(10) A támogatási intenzitás
a) a 651/2014/EU bizottsági rendelet 14. vagy 17. cikke alapján megvalósuló beruházás esetén az Atr. V. fejezete
szerinti regionális támogatási térkép alapján kerül meghatározásra,
b) a 702/2014/EU bizottsági rendelet 14. vagy 17. cikke alapján megvalósuló beruházás esetén legfeljebb 40%.
3. A kamattámogatás igénybevétele 3. § (1) A kamattámogatás igénybevételére az az igénylő jogosult, aki vagy amely
a) a  mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez
kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007.  évi XVII.  törvény szerinti nyilvántartásba vételi
kötelezettségének eleget tett, vagy legkésőbb a  kamattámogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg
kérelmezi nyilvántartásba vételét az Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe;
b) a kamattámogatási kérelem benyújtásának időpontjában
ba) nem áll csőd-, felszámolási, végelszámolási, kényszertörlési vagy végrehajtási eljárás alatt,
bb) nem rendelkezik az  adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló 2017.  évi
CLIII.  törvény 7.  § 22.  pontja szerinti tartozással, kivéve, ha részére az  adóhatóság az  adó vagy
adók módjára behajtandó köztartozás vagy az  általános közigazgatási rendtartásról szóló
2016.  évi CL.  törvényen alapuló követelések tekintetében fizetési halasztást vagy részletfizetést
engedélyezett,
bc) nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak,
bd) nem rendelkezik állami kezesség, állami garancia vagy viszontgarancia beváltásából eredő, állammal
szembeni tartozással,
be) rendelkezik a tevékenysége folytatásához szükséges hatósági engedéllyel,
bf ) nem áll valamely uniós társfinanszírozású támogatás visszafizetésére kötelező határozat hatálya
alatt,
bg) eleget tett az  Európai Bizottság európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatás
visszafizetésére kötelező, Magyarországnak címzett határozatának vagy nem áll ilyen határozat
hatálya alatt,
bh) megfelel az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvényben szabályozott, rendezett munkaügyi
kapcsolatok és átlátható szervezet általános és különös feltételeinek;
bi) a beruházási hitel tárgyát képező beruházás megvalósítását nem kezdte meg; és
c) meghatalmazza a  pénzügyi intézményt, hogy a  kamattámogatás lehívásával kapcsolatban a  Magyar
Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) előtt eljárjon.
 (2) Az  (1)  bekezdés  b)  pontjában foglaltakról az  igénylőnek a  kamattámogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg
nyilatkoznia kell.
 (3) A  kamattámogatást az  igénylő a  kamattámogatási kérelem Kincstárhoz történt továbbítását követően hatályba
lépett hitelszerződésekkel összefüggésben veheti igénybe, feltéve, hogy a  2.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti
beruházási hitel tárgyát képező beruházás megvalósítását a – 651/2014/EU bizottsági rendelet vagy a 702/2014/EU
bizottsági rendelet 6. cikk (2) bekezdése szerinti adatokat is tartalmazó – kamattámogatási kérelem benyújtásának
időpontjában még nem kezdte meg. A  beruházás megkezdésének a  651/2014/EU bizottsági rendelet 2.  cikk
(23) bekezdése vagy a 702/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikk (25) bekezdése szerinti tevékenység minősül.
(4) Kamattámogatás nem nyújtható a  mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és
a  922/72/EGK, a  234/79/EK, az  1037/2001/EK és az  1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
szóló, 2013. december 17-ei 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a  továbbiakban:
1308/2013/EU rendelet) megállapított valamely tiltás vagy korlátozás megszegésével még akkor sem, ha az  ilyen
tiltások és korlátozások kizárólag az 1308/2013/EU rendeletben előírt uniós támogatásokra vonatkoznak.
(5) Kamattámogatás – a 702/2014/EU bizottsági rendelet 14. cikk (9) bekezdésében foglaltakon kívül – nem nyújtható
a) a Vidékfejlesztési Programból vagy a  Strukturális Alapok egyéb operatív programjából támogatást elnyert
beruházáshoz,
b) öntözési beruházáshoz,
c) termőföldvásárláshoz,
d) üzletrészvásárláshoz,
e) élő állat vásárláshoz,
f ) induló beruházás által létrehozott munkahelyek két évre számított becsült bérköltségéhez,
g) széles sávú hálózatok fejlesztésére irányuló beruházáshoz,
h) létesítmény felvásárláshoz és
i) kutatási infrastruktúra-fejlesztéshez
kapcsolódó beruházási hitelhez.
(6) Ugyanazon, egymást részben vagy egészben átfedő, azonosítható elszámolható költségek esetén
a  kamattámogatás abban az  esetben halmozható más, államháztartási vagy európai uniós forrásból származó
állami támogatással, ha az nem vezet a 651/2014/EU bizottsági rendeletben, a 702/2014/EU bizottsági rendeletben
vagy az  Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás, illetve
– figyelemmel a 2. § (9) bekezdésében foglaltakra – támogatástartalom túllépéséhez.
(7) Különböző azonosítható elszámolható költségek esetén a kamattámogatás halmozható más, államháztartási vagy
európai uniós forrásból származó támogatással.
4. § (1) Az igénylő a kamattámogatási kérelmet – a Kincstár által rendszeresített és a honlapján közzétett nyomtatványon –
a  pénzügyi intézményhez nyújthatja be, amely azt legkésőbb 2020. december 31-ig továbbítja a  Kincstár részére
az igénylő általi benyújtás pontos dátumának megjelölésével.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kamattámogatási kérelem az alábbi adatokat tartalmazza:
a) az igénylő azonosító adatai, ügyfél-azonosító száma;
b) a hitelkérelem vagy a hitel azonosító száma;
c) az igénylő nyilatkozata a (3) bekezdésben foglaltakról;
d) a támogatástartalom és a támogatásintenzitás megállapításához szükséges adatok:
da) a beruházás elszámolható költsége és a költségek felmerülésének ütemezése,
db) a beruházási hitel összege,
dc) a beruházási hitel folyósításának ütemezése,
dd) a beruházási hitel törlesztésének ütemezése,
de) a beruházási hitel ügyleti kamatának mértéke,
df ) a beruházási hitel kamatfizetési gyakorisága,
dg) az intézményi kezességvállalás támogatástartalma,
dh) a beruházáshoz az államháztartás más alrendszereiből igénybe vett támogatás összege.
(3) Az (1) bekezdés szerinti kamattámogatási kérelemhez csatolni kell
a) az  igénylő pénzügyi intézmény számára adott, a  kamattámogatási kérelem továbbítására, valamint
a  kamattámogatás lehívásával kapcsolatban a  Kincstár előtt történő eljárásra szóló meghatalmazás eredeti
példányát,
b) az  igénylőnek a  2.  mellékletben meghatározott vagy a  2.  mellékletben nem szereplő, de a  hitelszerződés
céljából következően szántóföldi növénytermesztéshez szükséges egyéb erő- és munkagép megvásárlásához
kapcsolódó beruházási hitel összegéről szóló nyilatkozat eredeti példányát, valamint
c) a pénzügyi intézménynek az e rendeletben, a 651/2014/EU bizottsági rendelet 14. és 17. cikkében, valamint
a  702/2014/EU bizottsági rendelet 14. és 17.  cikkében meghatározott támogatási feltételek teljesüléséről,
valamint a 2. § (9) bekezdésében meghatározott feltétel teljesüléséről és az általa számított kamattámogatás
támogatástartalmának összegéről szóló nyilatkozatának eredeti példányát.
(4) A  3.  § (1)  bekezdésében foglalt feltételek fennállásának ellenőrzését, valamint az  e  rendeletben, a  651/2014/EU
bizottsági rendelet 4. cikk (1) bekezdés a) és c) pontjában és a 14., valamint a 17. cikkében, továbbá a 702/2014/EU
bizottsági rendelet 4.  cikk (1)  bekezdés a) és c)  pontjában és a  14., valamint a  17.  cikkében foglalt támogatási
feltételek teljesülését – a  (2)  bekezdés b) és c)  pontjában, valamint a  3.  § (2)  bekezdésében előírt nyilatkozatok
felhasználásával – a Kincstár végzi.
(5) A Kincstár a kamattámogatási kérelmekről a szükséges adatok hiánytalan beérkezését követő tizenöt napon belül
dönt, amelyről – a  kamattámogatásról szóló támogatástartalom igazolás megküldésével egyidejűleg – értesíti
az  igénylőt, valamint a pénzügyi intézményt. A kamattámogatás támogatástartalmát az Atr. 2. melléklet D) pontja
szerint kell meghatározni.
(6) Az igénylő a támogatástartalom-igazolást annak keltezésétől számított tíz évig köteles megőrizni.
 (7) A támogatástartalom összegét a kamattámogatási kérelem pénzügyi intézményhez történő benyújtás hónapjának
első napján érvényes, az  Európai Központi Bank által közzétett forint/euró átváltási árfolyam alapján kell euróban
meghatározni.
4. Egyéb rendelkezések 5. § (1) Az  igénylő az  esedékes kamatfizetések időpontjában, a  2.  § (5)  bekezdésében foglaltak figyelembevételével
megállapított kamattámogatás mértékével csökkentett kamatot fizeti meg a pénzügyi intézmény számára.
(2) Ha a  pénzügyi intézmény a  hitel nem rendeltetésszerű felhasználását állapítja meg, arról tizenöt napon belül
tájékoztatja a Kincstárt.
(3) A  nem rendeltetésszerűen felhasznált hitelhez kapcsolódóan igénybe vett kamattámogatás intézkedésben való
jogosulatlan részvételnek minősül.
5. A kamattámogatás lehívása 6. § (1) A pénzügyi intézmény az általa megkötött, a kamattámogatási programba bevont, hatályos hitelszerződések adatait
(igénylő neve, ügyfél-azonosítója; hitelkérelem azonosító száma; kamattámogatásról szóló döntés azonosítója;
a  kamattámogatás lehívási kérelemben szereplő kamatidőszakok hiteldíj mutatója; kamattámogatás összege)
összesíti, és az  általa megelőlegezett kamattámogatást – a  Kincstár által rendszeresített és a  honlapján közzétett
nyomtatvány szerinti – kamattámogatás lehívási kérelem Kincstárhoz történő benyújtásával a naptári negyedévet
követő hónap végéig az  igénylő meghatalmazása alapján igényli. Egy kamattámogatás lehívási kérelemben
legfeljebb a  kamattámogatás lehívási kérelem benyújtását magában foglaló negyedévben és az  azt közvetlenül
megelőző két naptári negyedévben esedékessé vált kamatokhoz kapcsolódó kamattámogatás igénylésére van
lehetőség.
(2) A kamattámogatás lehívási kérelem kizárólag a kamattámogatási kérelem Kincstárhoz történő benyújtását követően
hatályba lépett hitelszerződésekkel összefüggésben nyújtható be.
(3) A  kamattámogatás lehívási kérelemben – a  2.  § (5)  bekezdésében foglaltakra is figyelemmel – kizárólag hatályos
hitelszerződés kamatához kapcsolódó kamattámogatás tüntethető fel. Egy kamatidőszakban esedékessé vált kamat
csak egy kamattámogatás lehívási kérelemben tüntethető fel.
(4) A  Kincstár az  (1)  bekezdés szerinti, hiánytalan kamattámogatás lehívási kérelemről annak beérkezését követő
harminc napon belül dönt. A  forrás rendelkezésre állása esetén a  Kincstár a  döntést követő tizenöt napon belül
folyósítja a kamattámogatást a pénzügyi intézmény részére.
6. A kamattámogatás forrása 7. § (1) A kamattámogatás forrása a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvény Agrárminisztérium fejezetének
Nemzeti agrártámogatások előirányzatán elkülönített keretösszeg.
(2) A  2.  § (1) és (2)  bekezdése szerinti beruházási hitelhez kapcsoló kamattámogatás legfeljebb 100 milliárd forint
beruházási hitelállományhoz (a  továbbiakban: keret) kapcsolódhat azzal, hogy a szántóföldi növénytermesztéshez
szükséges erő- és munkagép beszerzéséhez kapcsolódó, a kamattámogatási programba bevonható hitelállomány
nem haladhatja meg a 30 milliárd forintot (a továbbiakban: alkeret).
(3) A Kincstár a kamattámogatási döntés alapján havonta, az adott hónap 15. napjáig tájékoztatja az agrárpolitikáért
felelő minisztert (a  továbbiakban: miniszter) a  megelőző hónap utolsó napjára vonatkozóan a  kamattámogatási
programba bevont hitelállomány alakulásáról. Ha a tájékoztatásban szereplő hitelállomány eléri a (2) bekezdésben
meghatározott keret vagy alkeret 90%-át, a  miniszter a  keret vagy az  alkeret vonatkozásában közleményben
felfüggeszti a kamattámogatási kérelmek benyújtását.
7. Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
9. § Ez a rendelet
a) az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének alkalmazásában a  mezőgazdasági és
az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott támogatások bizonyos kategóriáinak a belső
piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2014. június 25-i 702/2014/EU bizottsági rendelet 14. és
17. cikke, valamint
b) a  Szerződés 107. és 108.  cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a  belső piaccal
összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet 14. és 17. cikke
hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz. Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


text:
209/2015. (V. 21.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízás alóli felmentéséről és megbízásáról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
Bogyay Katalin Annamária rendkívüli és meghatalmazott nagykövetet – érdemei elismerése mellett – felmentem
Magyarország Állandó UNESCO Képviseletének a  vezetésére kapott megbízása alól, egyúttal megbízom
Magyarország New York-i Állandó ENSZ Képviseletének a vezetésével.
Budapest, 2014. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
210/2009. (IX. 29.) Korm. rendelete a kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről.
A Kormány a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény 12. § (1) bekezdés a), b), c), d), h), i) és f) pontjában, valamint
a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény 53. § a) és
i) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alkotmány 35. § (1) bekezdés b) pontjában megállapított feladatkörében eljárva
a következőket rendeli el:
1. § E rendelet a kereskedelmi tevékenység bejelentésének és az üzletek működési engedélye kiadásának, a kereskedők és
az üzletek nyilvántartásának, valamint a kereskedelmi tevékenység egyes kereskedési formákban való folytatásának
részletes szabályait állapítja meg.
2. § A Kormány kereskedelmi hatóságként és a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános
szabályairól szóló 2009. évi LXXVI. törvény (a továb biak ban: Szolgtv.) szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó
hatóságként – a nemesfémből készült ékszerek, díszműáruk és egyéb tárgyak forgalmazása kivételével, továbbá
a 26. § (1) bekezdésében foglalt kivétellel –
a) a mozgóbolt útján folytatott kereskedelmi tevékenység, a csomagküldő kereskedelem, az automatából történő
értékesítés, valamint az üzleten kívüli kereskedelem esetében a 6. § (1), (2) és (4)–(7) bekezdése, a kereskedelemről
 szóló 2005. évi CLXIV. törvény (a továb biak ban: Kertv.) 3. § (1) és (5) bekezdése, 6/G. § a) pontja, valamint
e rendelkezésekkel összefüggésben a Kertv. 9. § (1), (4) és (5) bekezdése tekintetében a kereskedő székhelye
szerinti település, Budapesten a kerületi önkormányzat jegyzőjét,
b) az a) pontban nem említett kereskedelmi tevékenységek esetében e rendelet, a Kertv. 3. § (1) és (5)–(8) bekezdése,
5. § (5) bekezdése, 6. § (2) bekezdés a) pontja, 6. § (5) bekezdése, 6/G. § a) és b) pontja, valamint e rendelkezésekkel
összefüggésben a Kertv. 9. § (1), (4) és (5) bekezdése tekintetében a kereskedelmi tevékenység helye szerinti
települési, Budapesten a kerületi önkormányzat jegyzőjét
jelöli ki. Közreműködő hatóságok a kereskedelmi tevékenységek bejelentésével, engedélyezésével összefüggő
eljárásokban
3. § (1) Ha meghatározott termék kereskedelmi tevékenység keretében való forgalmazásához a Kertv. 3. § (3) bekezdése
szerint külön hatóság engedélye (a továb biak ban: külön engedély) szükséges, és az ügyfél – a bejelentés-köteles
kereskedelmi tevékenységre vonatkozó bejelentésének, illetve az üzlet működési engedélye iránti kérelmének
benyújtásával egyidejűleg – a külön engedély iránti kérelmét a 2. § szerint meghatározott kereskedelmi hatósághoz
nyújtja be, a kereskedelmi hatóság a külön engedély kiadására irányuló eljárásban közreműködő hatóságként jár el.
(2) A közreműködő hatóság a kérelmet – ha a külön engedély iránti kérelem a 3. mellékletben meghatározott termékre
vonatkozik, e termék tekintetében a működési engedélyről szóló jogerős határozatával együtt – továbbítja a külön
engedély kiadására hatáskörrel rendelkező ille té kes hatósághoz.
(3) A közreműködő hatóság az ügyfelet a külön engedély kiadása iránti kérelem tárgyában hiánypótlásra – az igazgatási
szolgáltatási díj vagy illeték megfizetésének pótlására való felhívás kivételével – nem hívhatja fel. A közreműködő
hatóság az eljárást akkor is megszünteti, ha az eljárásra okot adó körülmény már nem áll fenn.
(4) Az ügyfél – a külön engedély iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg – a külön engedély kiadására hatáskörrel
rendelkező ille té kes hatóságnál is teljesítheti a kereskedelmi tevékenység bejelentését és a bejelentésért fizetendő
illeték megfizetését. A külön engedély kiadására hatáskörrel rendelkező ille té kes hatóság a bejelentést– a Szolgtv.
23. §-a szerinti intézkedések megtétele érdekében – haladéktalanul továbbítja a 2. § szerint az egyes kereskedelmi
formák szerint meghatározott kereskedelmi hatóságnak.
4. § (1) Ha az ügyfél az üzlet működési engedélye iránti kérelmét a 2. § a) pontja szerinti kereskedelmi hatósághoz nyújtja be,
az a kérelmet közreműködő hatóságként haladéktalanul továbbítja a 2. § b) pontja szerint hatáskörrel és
ille té kességgel rendelkező kereskedelmi hatósághoz.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a közreműködő hatóság az ügyfelet a működési engedély kiadása iránti kérelem
tárgyában hiánypótlásra – az illeték megfizetésének pótlására való felhívás kivételével – nem hívhatja fel. A
közreműködő hatóság a működési engedélyezési eljárást akkor is megszünteti, ha az eljárásra okot adó körülmény
már nem áll fenn.
(3) Az ügyfél a 2. § a) pontja szerinti kereskedelmi hatóságnál is teljesítheti a 2. § a) pontjában meghatározott
kereskedelmi formákon kívüli kereskedelmi formákra vonatkozó bejelentését és a bejelentésért fizetendő illeték
megfizetését. A 2. § a) pontja szerinti kereskedelmi hatóság a bejelentést – a Szolgtv. 23. §-a szerinti intézkedések
megtétele érdekében – haladéktalanul továbbítja a 2. § b) pontja szerint hatáskörrel és ille té kességgel rendelkező
kereskedelmi hatóságnak.
(4) Az ügyfél a 2. § b) pontja szerinti kereskedelmi hatóságnál is teljesítheti a 2. § b) pontjában meghatározott
kereskedelmi formákon kívüli kereskedelmi formákra vonatkozó bejelentését és a bejelentésért fizetendő illeték
megfizetését. A 2. § b) pontja szerinti kereskedelmi hatóság a bejelentést – a Szolgtv. 23. §-a szerinti intézkedések
megtétele érdekében – haladéktalanul továbbítja a 2. § a) pontja szerint hatáskörrel és ille té kességgel rendelkező
kereskedelmi hatóságnak.
5. § (1) Ha az ügyfél – az e rendelet szerinti bejelentéssel vagy működési engedély iránti kérelemmel egyidejűleg
– a környezeti zaj és rezgés elleni védelem egyes szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott, a környezeti
zajkibocsátási határérték megállapítása iránti kérelmét a 2. § szerinti kereskedelmi hatósághoz nyújtja be, az
a kérelmet – közreműködő hatóságként – haladéktalanul továbbítja az annak elbírálására hatáskörrel és
ille té kességgel rendelkező környezetvédelmi hatóságnak.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a közreműködő hatóság az ügyfelet a kérelem tárgyában hiánypótlásra – az illeték
megfizetésének pótlására való felhívás kivételével – nem hívhatja fel. A közreműködő hatóság a működési
engedélyezési eljárást akkor is megszünteti, ha az eljárásra okot adó körülmény már nem áll fenn.
(3) Az (1)–(2) bekezdésben foglalt rendelkezéseket nem kell alkalmazni abban az esetben, ha az (1) bekezdésben
meghatározott hatósági ügyekben ugyanazon jegyző jár el.
A kereskedelmi tevékenység bejelentésével kapcsolatos eljárás 6. § (1) A kereskedő a Kertv. 3. § (1) bekezdése szerinti bejelentésének az 1. melléklet A) pontjában meghatározott adatokat
kell tartalmaznia. A bejelentésről a jegyző a 2. melléklet A) pontjában meghatározott adattartalommal nyilvántartást
vezet. A jegyző által vezetett nyilvántartás nyilvános, a jegyző a nyilvántartást az önkormányzat honlapján közzéteszi.
(2) A jegyző a bejelentés másolatát a nyilvántartásba vételt köve tően a nyilvántartási számmal együtt megküldi
a) a 7. § (4) bekezdés a), b) és d)–e) pontjában meghatározott ille té kes hatóságoknak,
b) a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóságnak,
c) az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség ille té kes területi szerveinek,
d) az ille té kes rend őrkapitányságnak,
e) jövedéki termék esetében az ille té kes vámhatóságnak (a továb biak ban: vámhatóság), valamint
f) élelmiszer, takarmány, állatgyógyászati készítménynek nem minősülő állatgyógyászati termék vagy
termésnövelő anyag forgalmazása esetén a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatalnak (a továb biak ban: MgSzH),
g) a Kertv. 2. §-ának 30. pontja szerinti vendéglátás folytatása esetén – az 5. § (3) bekezdése szerinti eset
kivételével – az 5. § (1) bekezdése szerinti környezetvédelmi hatóságnak.
(3) Ha a kereskedelmi tevékenység a 7. § (4) bekezdés a), b) és d)–e) pontjában meghatározott hatóságok feladat- és hatáskörét
az ott megjelölt szempontok szerint érinti, az érintett hatóság, továbbá – élelmiszer, takarmány, állatgyógyászati
készítménynek nem minősülő állatgyógyászati termék vagy termésnövelő anyag forgalmazása esetén – az MgSzH
a bejelentés kézhezvételétől számított huszonkét munkanapon belül hatósági ellenőrzést folytat le.
(4) A (3) bekezdés szerint lefolytatott ellenőrzés eredményéről a hatóságok az ellenőrzést követő öt munkanapon belül
tájékoztatják a jegyzőt.
(5) A kereskedő az 1. melléklet A) pontja szerinti adatokban bekövetkezett változást haladéktalanul, illetve a nyitva tartási
idő változását az azt megelőző öt munkanapon belül köteles bejelenteni a jegyzőnek.
(6) A jegyző a nyilvántartásban foglalt adatokban bekövetkezett változásról haladéktalanul tájékoztatja a (2) és
(3) bekezdésben megjelölteket.
(7) A kereskedelmi tevékenység végzésével kapcsolatos – a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi
LIII. törvény 97. § (2) bekezdésében meghatározott – figyelemfelhívás esetében az ille té kes környezetvédelmi,
természetvédelmi és vízügyi felügyelőség szükség szerint megteszi a hatáskörébe tartozó intézkedéseket, illetve
megkeresi a jegyzőt.
A kizárólag üzletben forgalmazható termékekre, valamint az ilyen termékeket forgalmazó üzletek
működési engedélyezésére vonatkozó szabályok
7. § (1) A 3. mellékletben meghatározott termékek kizárólag üzletben forgalmazhatók.
(2) A kereskedőnek a kizárólag üzletben forgalmazható termék (a továb biak ban: üzletköteles termék) forgalmazására
szolgáló üzlet üzemeltetésére jogosító működési engedély (a továb biak ban: működési engedély) iránti kérelmet az
1. melléklet B.) pontjában meghatározott adattartalommal az üzlet helye szerint ille té kes jegyzőnél kell benyújtania.
(3) Amennyiben a kereskedő az üzletköteles termékek mellett az üzletben bejelentés alapján forgalmazható terméket is
forgalmazni kíván, az e termékek forgalmazására vonatkozó bejelentését a működési engedély iránti kérelemben is
megteheti.
(4) A Kormány a működési engedéllyel kapcsolatos eljárásban szakhatóságként jelöli ki
a) a higiénés és egészségvédelmi, táplálkozás-egészségügyi és dietetikai, az ivóvíz minőségi, a települési szilárd és
folyékony hulladékkal kapcsolatos közegészségügyi, járványügyi vonatkozású követelmények, valamint a kémiai
biztonságra és a dohányzóhelyek kijelölésére vonatkozó jogszabályi elő írások érvényesítésével kapcsolatos
szakkérdésben
aa) a Magyar Honvédség létesítményeinek területén kívül működtetni kívánt üzlet működésének
engedélyezése esetén első fokú eljárásban az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat
(a továb biak ban: ÁNTSZ) kistérségi, fővárosi kerületi intézetét, másodfokú eljárásban az ÁNTSZ regionális
intézetét,
ab) a Magyar Honvédség létesítményeinek területén működtetni kívánt üzlet működésének engedélyezése
esetén első- és másodfokú eljárásban a honvédelmi miniszter által létrehozott, a szakkérdés elbírálására
jogosult hatóságot,
b) állatgyógyászati készítmény vagy annak hatóanyaga, továbbá növényvédő szer és hatóanyagai forgalmazása
esetén – az állatgyógyászati készítmények és azok hatóanyagának, valamint a növényvédő szerek és
hatóanyagaik forgalmazására vonatkozó követelményeknek való megfelelés kérdésében
ba) állatgyógyászati készítmény nagykereskedelme, valamint állatgyógyászati készítmény hatóanyagainak
forgalmazása vonatkozásában első fokú eljárásban az MgSzH Központját,
bb) állatgyógyászati készítmény kiskereskedelme, valamint növényvédő szer és hatóanyagai forgalmazása
esetén első fokú eljárásban az MgSzH területi szervét, másodfokú eljárásban az MgSzH Központját,
c) ha nem veszélyes hulladékot forgalmaznak, és a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély nem
szükséges, annak elbírálása kérdésében, hogy a hulladékgyűjtés és -tárolás eszközei, valamint a hulladékkezelés
módja megfelel-e a hulladékgazdálkodási követelményeknek, okoz-e a hulladékkezelés környezetterhelést,
biztosított-e az üzlet hulladékszállítási szempontból történő megközelíthetősége – első fokú eljárásban
a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget, másodfokú eljárásban az Országos
Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőséget,
d) olyan üzlet esetében, amelyben „A” és „B” tűzveszélyességi osztályba tartozó vegyi árut és anyagot, pirotechnikai
terméket, tüzelő- és „C” tűzveszélyességi osztályú építőanyagot, járművet vagy üzemanyagot forgalmaznak
da) a Magyar Honvédség létesítményeinek területén kívül működtetni kívánt üzlet működésének
engedélyezése esetén első- és másodfokú eljárásban az első- és másodfokú tűzvédelmi szakhatóságot,
db) a Magyar Honvédség létesítményeinek területén működtetni kívánt üzlet esetében első- és másodfokú
eljárásban a honvédelmi miniszter által létrehozott, a szakkérdés elbírálására jogosult hatóságot, valamint
e) ha arra az építményre, amelyben az üzletet működtetni kívánják, ugyanarra a rendeltetésre vonatkozóan
a kérelem benyújtását megelőző hat hónapon belül használatbavételi engedélyt vagy fennmaradási engedélyt
nem adtak ki – a településrendezési és általános építésügyi követelményeknek való megfelelés kérdésében – első
fokú eljárásban az építésügyi hatóságot, másodfokú eljárásban a Kormány általános hatáskörű területi
államigazgatási szervét.
(5) A működési engedélyezési eljárásban külön vizsgálat nélkül ügyfélnek minősül az üzlet, valamint – a külön jogszabály
szerinti vásáron és piacon, valamint a bevásárlóközpontban lévő üzlet kivételével – az üzlettel közvetlenül
szomszédos, az üzlettel közös határvonalú, telekhatárú ingatlan tulajdonosa, társasház esetében a közös képviselő
vagy az intézőbizottság elnöke, lakásszövetkezet esetében az elnök.
8. § (1) A jegyző a kereskedő kérelmére a szakhatóságokkal közös helyszíni szemle megtartásáról intézkedik.
(2) A jegyző a helyszíni szemléről szóló értesítést a működési engedély iránti kérelemben megjelölt, az 1. melléklet
B) I. pontja szerinti adatokkal együtt küldi meg. Az értesítésben a jegyző felhívja az ügyfelek figyelmét, hogy
távolmaradásuk a szemle megtartását nem akadályozza. Távolmaradás esetén a szemle időpontja előtt a jegyzőhöz
írásban beadott észrevételeket a jegyző a szemlén ismerteti.
(3) A jegyző az eljárás során a 7. § (5) bekezdésében megjelölt ügyfelek adatait, és az üzlet tulajdonjogának igazolásához
szükséges tulajdoni lapot az ingatlanügyi hatóság megkeresése útján, vagy a számítógépes ingatlan-nyilvántartási
rendszer használatával szerzi be.
(4) A helyszíni szemlén részt vevő szakhatóságok szakhatósági állásfoglalásukat a szemle megállapításairól felvett
jegyzőkönyvbe mondhatják.
9. § (1) A jegyző a működési engedély megadásával egyidejűleg az üzletet a 2. melléklet B) pontja szerint vezetett
nyilvántartásba veszi és a 4. melléklet szerinti igazolást ad ki. A jegyző által vezetett nyilvántartás nyilvános, a jegyző
a nyilvántartást az önkormányzat honlapján közzéteszi.
(2) A jegyző a működési engedély tárgyában hozott határozatot közli
a) a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatósággal;
b) az Országos Munkavédelmi és Munkaügyi Főfelügyelőség ille té kes területi szervével;
c) az ille té kes rend őrkapitánysággal;
d) jövedéki termék esetében a vámhatósággal;
élelmiszer, takarmány, állatgyógyászati készítménynek nem minősülő állatgyógyászati termék vagy termésnövelő
anyag forgalmazása esetén az MgSzH-val.
10. § (1) A kereskedő a működési engedély megadását köve tően az 1. melléklet B) pontjában megjelölt adatokban
bekövetkezett változást haladéktalanul, illetve a nyitva tartási idő változása esetén az azt megelőző öt munkanapon
belül köteles bejelenteni a jegyzőnek.
(2) A jegyző az adatokban történt változást a bejelentés alapján a nyilvántartásba bejegyzi.
(3) A működési engedélyről szóló igazolás tartalmát is érintő adatokban történő változás esetén a jegyző
a nyilvántartásba történt bejegyzést köve tően – a korábban kiadott működési engedély igazolásának bevonásával
egyidejűleg – a módosított adatoknak megfelelő működési engedélyről szóló igazolást ad ki.
(4) Az üzlet használatára jogosult személyében történő változás esetén – amennyiben az üzletben folytatott
tevékenységet, illetve forgalmazott üzletköteles termékkört nem érinti – a (3) bekezdés szerinti eljárást kell alkalmazni
azzal, hogy a változást – annak megfelelő igazolása mellett – az új jogosult köteles bejelenteni.
(5) Az üzlet megszűnését a megszűnést követő 5 munkanapon belül – a 2. melléklet szerinti igazolás leadásával
egyidejűleg – be kell jelenteni a jegyzőnek. A jegyző a bejelentést köve tően haladéktalanul visszavonja a működési
engedélyt, és az üzletet törli a nyilvántartásból.
(6) A jegyző a nyilvántartásban foglalt adatokban bekövetkezett változást, illetve az adatváltozás tárgyában hozott
határozatot haladéktalanul közli a 7. § (4) bekezdésében és a 9. § (2) bekezdésében megjelöltekkel.
Külön engedélyhez kötött kereskedelmi tevékenység nyilvántartása 11. § A kizárólag külön engedély birtokában folytatható kereskedelmi tevékenységet a jegyző a külön engedély kiadására
hatáskörrel rendelkező ille té kes hatóságnak a Kertv. 3. § (5) bekezdése szerinti értesítése alapján veszi nyilvántartásba.
Az egyes kereskedelmi formákra vonatkozó rendelkezések 12. § (1) Közterületi értékesítés keretében – a (2) bekezdésben meghatározott eltéréssel – az 5. mellékletben meghatározott
termékek forgalmazhatóak.
(2) Közterületi értékesítés keretében a húsvéti, karácsonyi és szilveszteri ünnepeken, valamint évente egy alkalommal,
kizárólag az adott ünnepen és az azt megelőző 20 napban, az 5. mellékletben meghatározott termékeken túl az adott
ünneppel, illetve az adott alkalomhoz kapcsolódó helyi hagyománnyal összefüggő termékek, továbbá nemesfémből
készült ékszerek, díszműáruk és egyéb tárgyak forgalmazhatók.
(3) Közterületi értékesítést a kereskedő a termékre vonatkozó külön jogszabályok alapján szükséges hatósági engedélyek
birtokában, továbbá a nevének és székhelyének feltüntetésével folytathat.
13. § (1) Automatából nem értékesíthető nemesfémből készült ékszer, díszműáru és egyéb tárgy, szeszes ital, valamint
szexuális termék.
(2) Automatából történő értékesítés a forgalmazott termékre vonatkozó külön jogszabályok alapján szükséges hatósági
engedélyek birtokában folytatható. A kereskedő köteles az automatán nevét és székhelyét feltüntetni.
14. § (1) Mozgóbolt útján nemesfémből készült ékszer, díszműáru és egyéb tárgy nem forgalmazható.
(2) Mozgóbolt útján kereskedelmi tevékenység a termékre vonatkozó külön jogszabályok alapján szükséges hatósági
engedélyek birtokában, továbbá a jövedéki termék forgalmazása esetén a jövedéki adóról és a jövedéki termékek
forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény ben (a továb biak ban: Jöt.) meghatározott
feltételek teljesítése mellett, valamint a kereskedő nevének és székhelyének feltüntetésével végezhető.
15. § (1) Az alkalmi rendezvényen történő árusítás során a kereskedőnek rendelkeznie kell a termékre vonatkozó külön
jogszabályok alapján szükséges hatósági engedélyekkel, továbbá köteles feltüntetni nevét, székhelyét.
(2) Szeszes ital alkalmi rendezvényen, valamint közterületi értékesítés keretében a Jöt. 110. § (11) bekezdésében
meghatározott feltételek teljesítése mellett árusítható.
16. § (1) A közút területének közlekedésre szolgáló részén a járda kivételével kereskedelmi tevékenység nem folytatható.
A közút területének egyéb részén, illetve a közút mellett a közút forgalombiztonságát érintő kereskedelmi
tevékenység csak a közút kezelőjének hozzájárulása esetén végezhető.
(2) A kereskedő az üzlete homlokzatával érintkező területen az üzletben való forgalmazás szabályai szerint – a terület
tulajdonosának (kezelőjének) hozzájárulása birtokában – forgalmazhatja az üzletben jogszerűen forgalmazott,
a bejelentésben vagy a működési engedélyben meghatározott termékeket.
17. § Ha a csomagküldő kereskedőnek a személyes adatok védelméről, valamint a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló
1992. évi LXIII. törvény értelmében az adatvédelmi nyilvántartásba be kell jelentkeznie, a csomagküldő
kereskedő – a külön jogszabályban előírt tájékoztatási követelményekben előírtakon túl – köteles a termék
ismertetőjében, illetve a termékről szóló tájékoztatóban feltüntetni az adatvédelmi nyilvántartási számát.
18. § (1) Nem forgalmazható üzleten kívüli (házaló) kereskedelem útján
a) kábítószer és pszichotróp anyag, illetve annak minősülő termék,
b) gyógyszer, gyógyszernek nem minősülő gyógyhatású anyag vagy készítmény, gyógyászati segédeszköz,
veszélyesnek minősülő anyag és készítmény, növényvédő szer, növényvédelmi célú és termelésnövelő anyag,
valamint állatgyógyászati termék,
c) élelmiszer (ideértve a gombát is), a zöldség és a gyümölcs kivételével,
d) növényi szaporítóanyag,
e) fokozottan tűz- és robbanásveszélyes, illetve tűz- és robbanásveszélyes tűzveszélyességi osztályba sorolt anyag,
f) veszélyes hulladék, veszélyes komponenseket tartalmazó maradvány és leválasztott anyag,
g) drágakő, nemesfém, nemesfémből készült ékszer, díszműáru és egyéb tárgy,
h) jövedéki termék, valamint
i) olyan egyéb termék, amelynek forgalmazását külön jogszabály elő ze tes engedélyhez köti.
(2) Üzleten kívüli kereskedés céljából a fogyasztó a lakásán 19 és 9 óra között nem kereshető fel, kivéve, ha ehhez
elő ze tesen hozzájárult.
(3) A fogyasztót a lakásán, munkahelyén, átmeneti tartózkodási helyén felkereső személy köteles személyazonosságát, és
ha nem a saját nevében jár el, képviseleti jogosultságát a fogyasztónak igazolni.
Egyes termékek forgalmazására vonatkozó elő írások 19. § Vegyipari termék, háztartási vegyipari készítmény – a komputeres színkeverővel felszerelt speciális festékszaküzletben
történő festék kiszerelés kivételével –, valamint gépjármű üzemeltetési segédanyag csak előre kiszerelt formában,
egyedi, zárt, használati útmutatóval ellátott csomagolásban forgalmazható. A nem iparilag kiszerelt és csomagolt
kozmetikai készítmények zárt csomagolásban forgalmazhatóak.
20. § (1) Szexuális terméket kirakatban elhelyezni, közszemlére tenni tilos.
(2) Nevelési-oktatási, gyermek- és ifjúságvédelmi intézmény, valamint vallás gyakorlására szolgáló egyházi létesítmény
bármely bejáratától számított 200 méteres közúti (közterületi) távolságon belül szexuális termék nem forgalmazható.
(3) Szexuális termék – a szexuális termék forgalmazására szakosodott üzletek kivételével – csak zárt csomagolásban,
a többi terméktől elkülönítve forgalmazható. 21. § (1) Tilos szeszes italt forgalmazni a diáksport egyesület és a nevelési-oktatási intézmény sportlétesítményeiben, kivéve
azokat a rendezvényeket, amelyeken 18 éven aluliak nem vesznek részt. Tilos 5%-nál magasabb alkoholtartalmú italok
forgalmazása a versenyrendszerben szervezett, illetve a sportág versenynaptárában egyébként szereplő
sportrendezvény kezdetét megelőző két órától a sportrendezvény befejezését követő egy óráig terjedő időszakban
a sportlétesítmények területén.
(2) A melegkonyhás vendéglátó üzlet kivételével tilos szeszes italt kimérni nevelési-oktatási, egészségügyi, gyermek- és
ifjúságvédelmi intézmény bármely bejáratától számított 200 méteres közúti (közterületi) távolságon belül.
(3) A (2) bekezdésben megjelölt intézmények napi működési idejének lejárta után történő szeszes ital kimérést
a jegyző – a kimérés helye szerint ille té kes rend őrkapitányság, valamint a vámhatóság elő ze tes írásbeli véleményének
figye lembe véte lével – engedélyezheti.
22. § (1) Vendéglátó üzletben a vendégek szórakoztatására zeneszolgáltatás nyújtható, műsoros előadás, tánc rendezhető,
továbbá a szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény ben (a továb biak ban: Szt.) foglaltak alapján
szerencsejátéknak nem minősülő szórakoztató játék folytatható. Az üzletben az Szt. alapján szerencsejátéknak
minősülő játék csak az Szt.-ben meghatározott feltételekkel működtethető, illetve folytatható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott tevékenység akkor folytatható, ha a vendéglátó üzlet megfelel a környezeti zaj és
rezgés elleni védelem egyes szabályairól szóló kormányrendeletben foglalt követelményeknek.
A forgalmazást és kiszolgálást érintő rendelkezések 23. § (1) A kereskedő köteles – a helyben fogyasztott termék kivételével – a megvásárolt terméket jellegének megfelelő
módon, élelmiszereknél a külön jogszabályban foglaltak figye lembe véte lével becsomagolni.
(2) A vásárló részére tömeg, térfogat vagy egyéb mérték szerint forgalmazott terméket – a nettó tömeget, térfogatot vagy
egyéb mértéket feltüntető eredeti csomagolásban forgalmazott termék kivételével – csak hatóságilag hitelesített
mérőeszközzel történő lemérés után szabad kiszolgálni. Súlypótló eszközök használata tilos.
(3) A használt, minőséghibás, valamint a kölcsönzésre szánt terméket az új terméktől el kell különíteni.
24. § (1) A kereskedő, illetve alkalmazottja ellenőrzéskor eredeti okirattal vagy másolattal köteles igazolni, hogy eleget tett
a kereskedelmi tevékenység bejelentési kötelezettségének, illetve rendelkezik működési engedéllyel, továbbá
megfelel a külön jogszabályban meghatározott feltételeknek.
(2) Ha az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségét a kereskedő nem teljesíti, e miatt vele szemben nem
alkalmazható jogkövetkezmény, ha a kereskedő az ellenőrzés időpontjában tevékenységét ténylegesen a szükséges
engedély birtokában vagy bejelentés alapján folytatta.
(3) Az üzletben működő biztonsági szolgálat nevéről és székhelyéről, működésének vásárlókat érintő szabályairól
a vásárlókat jól láthatóan tájékoztatni kell.
25. § (1) A vásárlók könyveként nyomdai úton előállított, legalább tíz A/4-es vagy A/5-ös méretű lapot tartalmazó nyomtatvány
alkalmazható.
(2) A vásárlók könyve tartalmazza a kereskedő nevét, címét és székhelyét, valamint cégjegyzékszámát, továbbá az egyéni
vállalkozó nyilvántartási számát és a vásárlók könyve használatba vételének időpontját.
(3) A vásárlók könyvét a jegyző a kereskedő kérelmére aláírásával és bélyegzőlenyomatával haladéktalanul hitelesíti, ha az
megfelel az (1) és (2) bekezdésben foglaltaknak.
(4) A (3) bekezdéstől eltérően a bejelentésköteles vagy külön engedélyhez kötött kereskedelmi tevékenység esetén
a kereskedő ilyen irányú – a bejelentéssel egyidejűleg megtett – kérelmére a jegyző a kereskedő által használni kívánt
első vásárlók könyvét az üzlet nyilvántartásba vételével a vásárlók könyve használatba vételének bejelentett
időpontjától, mint használatba vételi időponttól hitelesíti. Ebben az esetben a használatba vétel időpontját az üzletet
üzemeltető kereskedő cégszerű aláírásával és bélyegzőlenyomatával igazolja.
(5) A kereskedelmi tevékenység ellenőrzésére jogosult hatóságok két évre visszamenőleg vizsgálhatják a vásárlók
könyvébe tett bejegyzéseket, valamint az írásbeli vásárlói panaszra adott válasz másodpéldányát.
A kereskedelmi tevékenység ellenőrzésére vonatkozó eljárások, szankciók 26. § (1) A Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság jár el
a) a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény (a továb biak ban: Fgytv.) szabályai szerint a 18. § (1) bekezdés
a)–f) és h)–i) pontja, (2) és (3) bekezdése, a 19. §, a 20. §, valamint a 23. § szerinti rendelkezések megsértése esetén,
valamint
b) a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvény ben
meghatározott szabályok szerint a 17. §-ban, a 24. § (3) bekezdésében, továbbá a 12. § (3) bekezdésében, a 13. §
(2) bekezdésében, a 14. § (2) bekezdésében, valamint a 15. § (1) bekezdésében foglalt tájékoztatási szabályok
megsértése esetén.
(2) Az (1) bekezdésben említett rendelkezések az Fgytv. alkalmazásában fogyasztóvédelmi rendelkezések.
27. § (1) Ha a kereskedő a tevékenységére, a forgalmazott termékre, illetve annak árusítására vonatkozó jogszabályi
elő írásoknak nem tesz eleget, vagy a hatályos jogszabályi feltételeknek nem felel meg, és a jogsértés másként nem
orvosolható, illetve a jogszabályi feltételeknek való megfelelés más módon nem biztosítható, a jegyző – a (2) bekezdés
a) pontja és a (3) bekezdés szerinti eset kivételével – az észlelt hiányosságok megszüntetéséig, de legfeljebb kilencven
napra a tevékenységet megtilthatja, vagy az üzletet ideiglenesen bezárathatja.
(2) A jegyző a működési engedélyt visszavonja, illetve tevékenység folytatását megtiltja és a kereskedőt, illetve az üzletet
a nyilvántartásból törli és az üzletet bezáratja, ha
a) a működési engedély kiadásának feltételei már nem állnak fenn,
b) a kereskedő az (1) bekezdés szerinti jegyzői határozatban meghatározott időtartam alatt nem tesz eleget
a határozatban foglaltaknak,
c) a kereskedő a külön jogszabályban meghatározott veszélyes mértékű környezeti zaj esetén, a lakók egészséges
életkörülményeinek és pihenéshez való jogának biztosítása érdekében, a jogsértő állapot megszüntetéséig
elrendelt kötelező éjszakai zárva tartási időszak alatt továbbra is nyitva tart,
d) a kereskedő a külön jogszabályban meghatározott veszélyes mértékű környezeti zaj esetén a hirdetés vagy
figyelemfelhívás céljára szolgáló hanghatásokat okozó eszközt használatának megtiltása ellenére tovább
használja.
(3) Amennyiben az ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy a kereskedő működési engedéllyel nem rendelkező
üzletben folytat kizárólag üzlethez kötött kereskedelmi tevékenységet, a jegyző köteles az üzletet azonnal bezáratni.
(4) A jegyző az (1)–(3) bekezdés alapján hozott határozatát közli a 6. § (2) bekezdésében és a 7. § (4) bekezdésének
c) pontjában megjelölt hatóságokkal, valamint a külön engedélyt kiadó hatósággal, továbbá az egyéni vállalkozót
nyilvántartásba vevő körzetközponti jegyzővel, gazdasági társaság esetén az ille té kes cégbírósággal.
Fogalommeghatározások 28. § E rendelet alkalmazása szempontjából:
a) alkalmi rendezvény: olyan nem rendszeres, hanem bizonyos ünnepi vagy más alkalmakból szervezett
rendezvény – ide nem értve a vásárokról, a piacokról és a bevásárlóközpontokról szóló kormányrendelet szerinti
alkalmi és ünnepi vásárokat –, amelyen nem a kiskereskedelmi tevékenység a fő cél, de az a rendezvényhez
szolgáltatásként kapcsolódik, és ott a rendezvény jellegéhez kapcsolódó termékeket forgalmaznak, ideértve
a megrendelő által meghatározott helyen eseti alkalommal végzett étkeztetést, illetve italszolgáltatást;
b) büfétermékek: a forgalmazás helyén előállított
ba) grillezett húsok, frissen sültek, sült és főtt kolbász, hurka, virsli, füstölt vagy sült hal,
bb) lángos-, palacsintafélék,
bc) meleg és hideg szendvicsfélék, valamint
az ezek fogyasztásához közvetlenül kapcsolódó termékek, és gyárilag előre csomagolt élelmiszerek, valamint az
italok;
c) dohánytermék: a nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes
szabályairól szóló 1999. évi XLII. törvény 1. § a) pontjában meghatározott termék;
d) melegkonyhás vendéglátóhely: meleg- és hideg ételeket, cukrászati készítményeket, sütő- és édesipari termékeket,
kávét, szeszesitalt és szeszmentes italokat forgalmazó üzlet, ahol az ételeket meghatározóan a helyszínen készítik;
e) szeszes ital: minden alkoholtartalmú ital, kivéve a gyógynövények gyógyászati jellegű szeszes kivonatát és az ezek
felhasználásával készült terméket, továbbá az 1,2%-nál kevesebb alkoholtartalmú üdítőitalokat;
f) szexuális termék: az Fgytv. 2. § v) pontjában meghatározott termék.
Záró rendelkezések 29. § (1) E rendelet 2009. október 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell.
(3) Az e rendelet hatálybalépésekor már működő és hatályos működési engedéllyel rendelkező üzlet esetében a kereskedőnek
csak az 1. melléklet szerinti adatokban bekövetkezett változás esetén kell az e rendelet szerinti új működési engedély iránti
kérelmet vagy bejelentést benyújtania. A jegyző a 6. § (6) bekezdése, illetve a 10. § szerint jár el.
(4) Az e rendelet hatálybalépését megelőzően az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül
folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007. (VI. 13.) Korm. rendelet alapján az
üzletekről vezetett nyilvántartás adatait 2009. december 31-ig kell átvezetni a 2. melléklet szerint.
30. § A 19. §-ban és a 20. § (3) bekezdésében meghatározott technikai jellegű elő írásoknak nem kell megfelelnie az olyan
terméknek, amelyet az Európai Unió valamely tagállamában vagy Törökországban állítottak elő, illetve hoztak
forgalomba, vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államban állítottak
elő az ott irányadó elő írásoknak meg fele lően, feltéve, hogy az irányadó elő írások a közerkölcs, a közbiztonság, az
emberi egészség és élet védelme, illetve a fogyasztók védelme tekintetében az e rendeletben meghatározottal
egyenértékű védelmet nyújtanak.
31. § (1) Hatályát veszti
a) az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek
végzésének feltételeiről szóló 133/2007. (VI. 13.) Korm. rendelet,
b) az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek
végzésének feltételeiről szóló 133/2007. (VI. 13.) Korm. rendelet módosításáról szóló 307/2008. (XII. 20.) Korm.
rendelet,
c) a környezeti zaj és rezgés elleni védelem egyes szabályairól szóló 284/2007. (X. 29.) Korm. rendelet 17. §
(2) bekezdése,
d) az egyes kormány- és miniszteri rendeleti szintű jogszabályok és jogszabályi rendelkezések technikai
deregulációjáról szóló 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 78. pontja.
(2) E § 2009. október 2-án hatályát veszti.
32. § A 13. § (1) bekezdése, a 19. §, a 20. § (3) bekezdése tervezetének a műszaki szabványok és szabályok, valamint az
információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok terén információszolgáltatási eljárás megállapításáról
 szóló – a 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 1998. június 22-i 98/34/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikkében előírt egyeztetése megtörtént.
33. § Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK (2006. december 12.) európai parlamenti és a tanácsi
irányelv 8., 9. és 16. cikkének való megfelelést szolgálja.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a társadalompolitika összehangolásáért felelős


text:
1844/2016. (XII. 23.) Korm. határozata a Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a Ludovika Campusban állami beruházás 1. ütemében szereplő programelemek megvalósításával összefüggő intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért a  Nemzeti Közszolgálati Egyetem elhelyezése a  Ludovika Campusban állami beruházás (a továbbiakban:
Beruházás) tartalombővítésével, ennek értelmében azzal, hogy a Beruházás 1. ütemében – a Nemzeti Közszolgálati
Egyetem elhelyezése a Ludovika Campusban állami beruházás egyes programelemeinek megvalósítása érdekében
szükséges intézkedésekről és a források biztosításáról szóló 1512/2015. (VII. 23.) Korm. határozat 1. pont a) alpontja
szerinti programelemek mellett, részben azoktól eltérően – történjen meg
a) a Ludovika Főépület udvari bevilágítónak átalakítása,
b) a Ludovika Főépületet és a Szárnyépületet összekötő épület megvalósítása;
2. felhívja az egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost, hogy gondoskodjon az 1. pont szerinti
tartalombővítés megvalósításához szükséges intézkedések előkészítéséről, szervezéséről, illetve végrehajtásáról;
Felelős: az egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: a Beruházás 1. ütemének megvalósítása keretében folyamatos
3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy az  1.  pont szerinti tartalombővítés megvalósítása érdekében
gondoskodjon 3620,9 millió forint többletforrásnak a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről
szóló 2016.  évi XC. törvény 1.  melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 30. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
1.  Célelőirányzatok alcím, 46. Ludovika Campus jogcímcsoport javára történő biztosításáról a  Beruházás céljaira
felhasználható módon;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. június 30. 4. felhívja az egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost, hogy készítsen előterjesztést a Kormány
részére a Beruházás 2. ütemében tervezett, a katasztrófavédelmi speciális képzési központ szükséges létesítményei
megvalósítására irányuló beruházás részletes programtervéről, ütemtervéről, forrásigényéről és annak ütemezéséről;
Felelős: az egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
Határidő: 2017. március 31.
5. felhívja az egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztost, a Miniszterelnökséget vezető minisztert
és a honvédelmi minisztert, hogy Budapest Főváros VIII. kerület Józsefvárosi Önkormányzat bevonásával vizsgálják
meg az  Orczy-kert környezete fejlesztésének, valamint a  Füvészkerttel történő összekötésének lehetőségét, és
ezzel összhangban dolgozzák ki a Beruházás 2. ütemében tervezett, a hadtudományi és honvédtisztképző speciális
bentlakásos képzési központ elhelyezésének elveit és koncepcióját, majd mutassák be a Kormány részére.
Felelős: az egyes kiemelt budapesti beruházásokért felelős kormánybiztos
 Miniszterelnökséget vezető miniszter
 honvédelmi miniszter
Határidő: 2017. március 15.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök