text:
302/2017. (X. 26.) Korm. rendelete a Magyarország Kormánya és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e  rendelettel felhatalmazást ad a Magyarország Kormánya és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság
Kormánya közötti pénzügyi együttműködési keretprogram kialakításáról szóló megállapodás (a  továbbiakban:
Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
Agricultural infrastructure development
Water treatment
E-governance development MEGÁLLAPODÁS MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A LAOSZI NÉPI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG
KORMÁNYA KÖZÖTT PÉNZÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERETPROGRAM KIALAKÍTÁSÁRÓL
Magyarország Kormánya és a  Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya (a  továbbiakban: Szerződő Felek)
a  gazdasági kapcsolatok kölcsönösen előnyös bővítése és a  fejlesztési együttműködés elősegítése érdekében
az alábbi megállapodást kötik:
1. cikk
Meghatározások
Jelen Megállapodás alkalmazásában:
a) kötött segély: olyan kamattámogatás és biztosítás útján állami támogatásban részesülő, Magyarországról
származó áruk és/vagy szolgáltatások beszerzéséhez kötött exporthitel, amelyben a  kedvezmény mértéke
legalább az OECD Megállapodásban szereplő „minimum kedvezményezettségi szint”;
b) vegyes hitel: olyan pénzügyi csomag, amely egyaránt tartalmaz kedvezményes hitelt és adományokat.
Az  OECD szabályok értelmében a  csomag összesített kedvezményeinek mértéke a  kamattámogatás és
a legfeljebb a kockázati felár összegével megegyező adományelem alapján kerül kiszámításra;
c) kedvezményezettség mértéke: a  segélyhitel névértéke és a  hitelfelvevő által a  jövőbeni adósságszolgálat
diszkontált jelenértéke közötti különbség, a segélyhitel névértékének százalékában kifejezve;
d) a  kötött segélyhitel névértéke: a  kötött segélyhitel keretében finanszírozott projekt teljes értéke
a hitelvisszafizetés kockázati felárával együtt, kamatok nélkül;
e) adományelem: a kötött segélyhitel névleges tőkeértékének a hitelfelvevő által vissza nem térítendő része;
f ) OECD Megállapodás: az Államilag Támogatott Exporthitelekről szóló OECD Megállapodás szerződéskötéskor
hatályos változata;
g) a  hitel kezdőnapja: az  OECD Megállapodás XIV. sz.  melléklete m)  pontjának definíciós listája szerint kerül
meghatározásra;
h) DDR: a kötött segélyhitel kedvezményezettségi szintjének kiszámításához alkalmazott diszkont ráta az OECD
Megállapodás által a kedvezményezettségi szint kiszámításáról szóló rendelkezésében foglaltak szerint;
i) ODA: Hivatalos Fejlesztési Segítségnyújtás.
2. cikk
A pénzügyi együttműködési keretprogram létrehozása
Magyarország Kormánya, nemzetközi fejlesztési együttműködési politikájával összhangban, a  Magyar
Export-Import Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a  továbbiakban: Eximbank) által a  jelen
Megállapodásban rögzített keretfeltételekkel folyósítható kötött segélyhitelekhez (a  továbbiakban: kötött
segélyhitelkeret) kapcsolódóan vissza nem térítendő hivatalos támogatást ajánl fel kamattámogatás és
adományelem formájában a  Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság elsődleges fontosságú fejlesztési céljai között
szereplő kiemelt programokhoz a Megállapodás mellékletében nevesített projektterületeken.
A Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság a kötött segélyhitelkeretet elfogadja, és a  jelen segélyhitel keretprogram
megvalósulását – belső jogrendjének és nemzetközi kötelezettségeinek megfelelően eljárva – a  felhasznált hitel
és járulékainak visszafizetését biztosító szuverén garancia nyújtásával, vagy az  állam által kibocsátott szuverén
garanciával egyenértékű fizetési kötelezettség elfogadásával támogatja. (Ez azt jelenti, hogy a  Laoszi Népi
Demokratikus Köztársaság Pénzügyminisztériuma az  általa aláírt egyedi hitelszerződések tekintetében, mint
a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya által kijelölt hivatalos szerv a szuverén hiteladóst testesíti meg
a Megállapodás alapján.)
A Szerződő Felek kifejezik készségüket, hogy a  jelen segélyhitel keretprogramhoz tartozó hitelügyletek résztvevői
nyilatkozattal erősítik meg, hogy az  OECD Vesztegetésekről és az  Államilag Támogatott Exporthitelekről szóló
cselekvési nyilatkozatában foglaltak értelmében nem vettek részt az  ügylettel kapcsolatos vesztegetésekben és
nincs tudomásuk korrupcióról.
3. cikk
A kötött segélyhitelkeret összege és pénzügyi feltételei
A kötött segélyhitelkeretből finanszírozható projektek összértéke legfeljebb 160 (százhatvan) millió USD. A végleges
kötelezettség az  Eximbank és a  Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Pénzügyminisztériuma között megkötésre
kerülő egyedi hitelszerződések alapján keletkezik a 7. cikk szerint.
A kötött segélyhitelkeretből folyósítható hitelek kedvezményének mértéke nem lehet kevesebb, mint 50%, az OECD
Megállapodás által előírt minimum kedvezményezettséggel összhangban.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelek futamideje a  folyósítási időszakot követően nem haladhatja meg
a  22,5 (huszonkét és fél) évet, mely időtartam 4 (négy) év türelmi időt és 18,5 (tizennyolc és fél) év törlesztési
időszakot foglal magába. Az  első tőketörlesztés 54 (ötvennégy) hónappal a  hitel kezdőnapját követően esedékes
az OECD Megállapodásban foglaltak alapján. Az éves kamat 0,00 (nulla) %.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelekhez a  folyósítási időszak az  egyedi hitelszerződésekben kerül
rögzítésre, az adott projekttől függően. A folyósítási időszak nem haladhatja meg a 4 (négy) évet.
A kamat mértéke az  egyedi hitelszerződésekben kerül rögzítésre az  OECD Megállapodás alapján és mértéke
a kölcsön teljes futamideje alatt változatlan marad.
A kötött segélyhitelkeretből folyósított hitelekre az  egyedi hitelszerződésekben rögzített mértékű kockázati
felár kerül felszámításra az  OECD Megállapodásban foglaltakkal összhangban, amely adomány elem formájában
elengedésre kerül a vegyes hitel részeként.
4. cikk
A kötött segélyhitelkeret felhasználása
A kötött segélyhitelkeret olyan projektek megvalósításához vehető igénybe, amelyek ellen az OECD Megállapodás
jóváhagyási rendje szerinti eljárás során az  OECD Megállapodás aláírói nem emeltek kifogást, illetve amelyeket
a konzultációs eljárás során elfogadtak.
A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a  Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya
a  segélyhitelkeretet ezen Megállapodás elválaszthatatlan részét képező Mellékletben szereplő projektterületek
megvalósítására fordítja.
A kiválasztott projekteket Magyarországon bejegyzett gazdálkodó szervezetek magyar exporttal valósítják meg.
A  segélyhitelkeretből megvalósuló finanszírozás idegen tartalomra akkor terjedhet ki, ha a  Magyarországon
bejegyzett gazdálkodó szervezetek által a  Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság területén teljesített export
legalább 50%-ban magyar származásúnak minősül.
A Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya vagy az  általa kijelölt szerv a  jogszabályok szerint eljárva,
a hivatalos fejlesztési támogatásokra vonatkozó szabályoknak megfelelően és az „ODA Közbeszerzési Gyakorlattal”
összhangban, választja ki azokat a  Magyarországon bejegyzett gazdálkodó szervezeteket (a továbbiakban:
exportőr), amelyek a  Mellékletben meghatározott prioritást élvező projekteket megvalósítják és erről tájékoztatja
Magyarország Külgazdasági és Külügyminisztériumát.
5. cikk
Befogadási eljárás
A Megállapodás alapján a hitelkeretből finanszírozandó projektek befogadásához a Szerződő Felek az alábbi eljárást
követik:
a) Az exportőr és az importőr kidolgozza a projektek megvalósításáról szóló kereskedelmi szerződést.
b) A  Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Pénzügyminisztériuma jóváhagyja a  kereskedelmi szerződést és
a döntésről írásban tájékoztatja a magyar Külgazdasági és Külügyminisztériumot és az Eximbankot.
c) Az  Eximbank írásban visszaigazolja a  hiteltárgyalások kezdetét a  Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság
Pénzügyminisztériuma által jóváhagyott kereskedelmi szerződés alapján. 6. cikk
A kötött segélyhitelek folyósítása
A Szerződő Felek által befogadott projektek finanszírozására nyújtott kötött segélyhitelek részletes feltételeit
egyrészről a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Pénzügyminisztériuma, mint hiteladós, másrészről az Eximbank,
mint hitelnyújtó között megkötendő egyedi hitelszerződések rögzítik a  jelen megállapodás 7.  cikkében foglalt
rendelkezésekkel összhangban.
Az Eximbank saját forrásai terhére a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya által kijelölt hiteladós részére
a jelen megállapodásban foglalt hitelkeret névértékének összegéig kötött segélyhitelt nyújt a befogadott projektek
megvalósítására. A  finanszírozás mértéke a  befogadott projektek értékének 100%-a, valamint az  adományelem
összege.
A kötött segélyhitelek kereskedelmi és politikai kockázatait a  Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. (a  továbbiakban:
MEHIB) biztosítja.
7. cikk
Az egyedi hitelszerződések feltételei
A nemzetközi kötelezettségek szerint az  egyedi projektekhez kapcsolódó segélyhitel nyújtásának szándékát
jóváhagyás céljából előzetesen be kell jelenteni az OECD és az EU részére. A  jóváhagyási folyamat sikeres lezárása
után a vevő, az exportőr, valamint a Szerződő Felek erről értesítést kapnak.
Az egyedi hitelszerződések hiteladósa a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság Pénzügyminisztériuma, mint a Laoszi
Népi Demokratikus Köztársaság Kormánya által kijelölt hivatalos szerv. A  Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság
Kormánya az  egyedi hitelszerződésekre vonatkozóan a  hitel és kamatainak és egyéb költségeinek visszafizetésére
kötelezettséget vállal a Megállapodás mellékletében nevesített projektek vonatkozásában.
A Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság a  fizetési kötelezettségének adott évben fennálló összegét, állami
költségvetésében elkülönített formában feltünteti.
Az Eximbank és a MEHIB a hatályos magyar jogszabályokban rögzített feltételek mellett hitelbiztosítási szerződést
kötnek.
8. cikk
Adók, költségek
A Szerződő Felek a  Megállapodás végrehajtása alapján a  saját országukban felmerülő adó-, illeték- vagy egyéb
közteherből adódó fizetési kötelezettségüket saját országukban kötelesek teljesíteni. Ezek a  költségek az  egyes
segélyhitelekből nem fizethetők ki, és nem különíthetők el.
Az egyedi hitelszerződések során felmerülő költségeket a  hitelszerződések részes felei saját országukban fizetik
meg, és e költségek nem terhelhetők az egyes segélyhitelekre.
A kölcsön törlesztésekor és a  kamat fizetésekor a  kifizetendő összegek nem csökkenthetők a  Laoszi Népi
Demokratikus Köztársaság részéről kiszabott adó vagy egyéb fizetési kötelezettség miatt felmerülő összeggel.
9. cikk
Jogviták
A Szerződő Felek a jelen Megállapodás kapcsán felmerülő vitákat közvetlen tárgyalások útján rendezik.
10. cikk
Az irányadó jog és választott bíróság
Az egyedi hitelszerződésekre Magyarország joga az irányadó.
Az egyedi hitelszerződésből eredő vagy azzal összefüggésben keletkező minden vitát elsősorban békés és
jóhiszemű tárgyalások útján kell rendezni. Amennyiben a  kérdéses viták 60 (hatvan) naptári napon belül nem
kerülnek rendezésre, a  vitákat a  párizsi Nemzetközi Kereskedelmi Kamara (ICC) Békéltető és Választottbírósági
Szabályzatának megfelelően kell véglegesen rendezni 3 (három) választottbíró útján. A  választottbírósági eljárást
angol nyelven kell lefolytatni. Az eljárás helye Párizs, Franciaország.
11. cikk
Záró rendelkezések
a) A  Megállapodás a  hatálybalépésétől számított 4 (négy) évig hatályos és automatikusan egy (1) évvel
meghosszabbításra kerül, hacsak az  egyik fél a  lejárat előtt három (3) hónappal a  megszüntetésről hozott
döntéséről nem értesíti a másik felet írásban.
b) Jelen Megállapodás rendelkezéseit hatályának lejárta után is alkalmazni kell a  jelen Megállapodás szerint
megkötött egyedi hitelszerződések alapján elfogadott és finanszírozott projektekre.
c) Jelen Megállapodás az  erről szóló későbbi jegyzék kézhezvételét követő harmincadik (30.) napon lép
hatályba, amelyben a  Szerződő Felek diplomáciai úton, írásban tájékoztatják egymást arról, hogy eleget
tettek a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi előírásaiknak.
d) A  Megállapodást bármelyik Szerződő Fél indoklás nélkül, diplomáciai úton írásban felmondhatja.
Ebben az  esetben a  Megállapodás a  felmondásáról szóló értesítésnek a  másik Szerződő Fél által történt
kézhezvételét követő 30. (harmincadik) napon hatályát veszti. Jelen Megállapodás bármely fél által történt
felmondása esetén a  jelen Megállapodás alapján megkötött egyedi hitelszerződések hatályban maradnak
azok teljesítéséig és a felmondás ezekre nincs hatással.
e) A  Szerződő Felek a  Megállapodást közös akarattal, egyetértésben módosíthatják vagy kiegészíthetik.
A  módosításra és kiegészítésre vonatkozó belső eljárások teljesítését követően ezek a  módosítások és
kiegészítések a jelen cikk c) pontjában foglalt eljárás szerint lépnek hatályba.
Készült Budapesten, 2017. év szeptember hónap 21. napján, angol nyelven, két eredeti példányban.
.................................................. ..................................................
 Magyarország A Laoszi Népi
 Kormánya nevében Demokratikus Köztársaság
 Kormánya nevében
MELLÉKLET
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÉS A LAOSZI NÉPI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT
PÉNZÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉSI KERETPROGRAM KIALAKÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS ALAPJÁN
MEGVALÓSÍTÁSRA JAVASOLT PROJEKTTERÜLETEK LISTÁJA
Mezőgazdasági infrastruktúrafejlesztés
Vízgazdálkodás
Elektronikus kormányzati fejlesztések” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás 11. cikk c) pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A Megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter – annak
ismertté válását követően – a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdasági ügyekért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
452/2015. (XI. 11.) KE határozata közigazgatási államtitkári felmentésről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény
218. § (1) bekezdése alapján – a miniszterelnök javaslatára – dr. Simon Attila Istvánt, a Földművelésügyi Minisztérium
közigazgatási államtitkárát e tisztségéből 2015. november 7-ei hatállyal felmentem.
Budapest, 2015. november 6. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
200/2011. (XII. 23.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2011. december 21-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Sz. I. magánszemély
(a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta
a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – az Alkotmánybírósághoz címzett
kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest,
Pf. 2; fax: 06-1-7950-143). Indokolás I. A beadványozó 2011. december 1-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási
Bizottsághoz az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.)
2. §-a szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés ne alkosson olyan törvényt, amellyel hatályon kívül helyezi az 1992.évi
XXII.törvényt, a Munka törvénykönyvét ?” Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az országos népszavazáson feltenni kívánt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az
egyértelműség követelményének, ugyanis az Országgyűlés T/4786. számon 2011. december 13-án elfogadta a Munka
Törvénykönyvéről szóló törvényt, melynek kihirdetése folyamatban van. Ezen törvény 298. §-ának rendelkezése
értelmében a módosító és átmeneti – így a hatályon kívül helyező – rendelkezésekről önálló törvény rendelkezik. Az
új Munka Törvénykönyvének hatályba lépését követően – egy eredményes népszavazás esetén – két különböző
Munka Törvénykönyve lenne egyidejűleg hatályban, amely a jogalkalmazást ellehetetlenítené.
Továbbá a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem egyértelmű a fentiekben kifejtett okokból a választópolgárok
számára sem, hiszen nem állapítható meg egyértelműen, hogy aláírásukkal pontosan milyen tartalmú
kezdeményezést támogatnak. Fentiek értelmében a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, így
az Országos Választási Bizottság az Nsztv. 10. § c) pontja értelmében az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, 10. § c) pontján, 13. § (1) bekezdésén, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §-ának
(1) bekezdésén alapul. Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1925/2015. (XII. 12.) Korm. határozata a KÖZOP-2.5.0-09-11-2015-0012 azonosító számú („A vasúti személyszállítás közszolgáltatási feladat ellátása biztonságának növelése, a fedélzeti szolgáltatások korszerűsítése vizuális és hangos utas tájékoztatással, mobilalkalmazás fejlesztéssel, informatikai fejlesztésekkel” című) projektjavaslat támogatásának jóváhagyásáról, valamint akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-2.5.0-09-11-2015-0012 azonosító számú, „A vasúti személyszállítás közszolgáltatási feladat
ellátása biztonságának növelése, a  fedélzeti szolgáltatások korszerűsítése vizuális és hangos utas tájékoztatással,
mobilalkalmazás fejlesztéssel, informatikai fejlesztésekkel” című, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatot (a továbbiakban: projekt) az 1. melléklet szerint,
2. elfogadja a projekt kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a projekt vonatkozásában a kötelezettségvállaláshoz a 2007–2013 közötti programozási időszak operatív
programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és a  Nemzeti
Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról szóló
1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 20.
4. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. december 23.
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon azoknak a  projekteknek az  Integrált
Közlekedésfejlesztési Operatív Programból (a  továbbiakban: IKOP) történő finanszírozásáról és az  IKOP éves
fejlesztési keretében történő szerepeltetéséről, amelyekkel a Közlekedés Operatív Program finanszírozó alaponkénti
forrásfelhasználása meghaladná a 100%-ot.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1347/2019. (VI. 11.) Korm. határozata a Magyar Nemzeti Múzeum kertrekonstrukciójának befejezéséhez szükséges feladatokról.
A Kormány
 1. a Magyar Nemzeti Múzeum kertje (a  továbbiakban: Múzeumkert) családbarát jellegének erősítése érdekében
egyetért a Múzeumkertben játszótér kialakításával;
 2. az 1.  pont megvalósulása érdekében felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Magyar Nemzeti Múzeum
útján gondoskodjon a  Múzeumkert rekonstrukciója során a  játszótér létrehozásához szükséges feladatok
elvégzéséről;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: 2019. október 15.
3. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy gondoskodjon a  2.  pont szerinti feladat megvalósításához
a  2019. évi központi költségvetési évben szükséges 100 000 000 forint biztosításáról a  XX. Emberi Erőforrások
Minisztériuma fejezet terhére;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal 4. egyetért azzal, hogy a  2.  pont szerinti feladat megvalósítására tekintettel a  Magyar Nemzeti Múzeum
kertrekonstrukciójával összefüggő többletforrás biztosításáról szóló 1607/2018. (XI. 27.) Korm. határozat 4.  pont
b) alpontjától eltérően a kertészház felújításának határideje 2019. június 30. legyen.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
2005/2017. (XII. 22.) Korm. határozata A Rákóczi Szövetség „A Magyar Állandó Értekezlet XVI. ülésén támogatott Nemzeti Kisebbségvédelmi Kezdeményezés megvalósításának elősegítése céljából nyújtott támogatásból megvalósuló beszerzések” tárgyú beszerzései közbeszerzési eljárás lefolytatása alól történő felmentéséről.
A Kormány a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 5.  § (5)  bekezdése alapján
a  Bethlen Gábor Alapból – a  Bethlen Gábor Alap irányítását ellátó Bizottság döntése alapján – a  Nemzeti
Kisebbségvédelmi Kezdeményezés megvalósításának elősegítése céljából nyújtott támogatás felhasználása
körében a  Rákóczi Szövetség „A Magyar Állandó Értekezlet XVI. ülésén támogatott Nemzeti Kisebbségvédelmi
Kezdeményezés megvalósításának elősegítése céljából nyújtott támogatásból megvalósuló beszerzések” tárgyú
beszerzései tekintetében felmentést ad a Kbt. 5. § (3) bekezdésének alkalmazása alól.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
348/2008. (HK 18.) MH ÖHP intézkedése „Segédlet a Repülőtérrend egységes szerkezetű kidolgozásához” című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
1. A szolgálati könyvek és főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HK 18.) HM utasítás 4. §
(1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a fenti
című főnökségi kiadványt a jelen intézkedés mellékleteként kiadom.
2. A főnökségi kiadvány tartalmát és előírásait az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság és alárendelt katonai
szervezetei a rájuk vonatkozó mértékben ismerjék meg és
alkalmazzák.
3. Az intézkedésem a közzététel napján, segédlet pedig
kiadásakor lép hatályba.
Tömböl László mk. altábornagy s. k.,
MH összhaderőnemi parancsnok


text:
255/2010. (X. 25.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a belügyminiszter előterjesztésére
Csernyikné dr. Póth Ágnesnek, a Rendőrtiszti Főiskola tanszékvezető főiskolai tanárának,
Szenes Lajosnak, Tát Nagyközség polgármesterének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést; Kiss István polgári védelmi alezredesnek, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság
Sárospataki Polgári Védelmi Kirendeltség kirendeltségvezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(katonai tagozat) kitüntetést; Palkovics Sándor rend őr alezredesnek, a Baranya Megyei Rendőr-főkapitányság Pécsi Rendőrkapitányság Gyárvárosi
Rendőrörs örsparancsnokának,
Pásztor József polgári védelmi őrnagynak, a Pest Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság Budaörsi Polgári Védelmi
Kirendeltség kirendeltségvezetőjének,
Verebélyi András rend őr alezredesnek, a Heves Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnügyi-technikai Osztály
osztályvezetőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI EZÜST ÉRDEMKERESZT
(katonai tagozat) kitüntetést; Bartha Anikónak, a Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság, Debreceni Rendőrkapitányság, Bűnügyi Osztály
Elemző-Értékelő és Körözési Alosztály adatrögzítőjének a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI BRONZ ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést; Magyari Endre büntetés-végrehajtási főtörzszászlósnak, a Váci Fegyház és Börtön főápolójának,
Uri-Kovács István rend őr törzszászlósnak, a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság Szolnoki
Rendőrkapitányság Közlekedésrendészeti Osztály szolgálatparancsnokának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI BRONZ ÉRDEMKERESZT
(katonai tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2010. október 14. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
7/2014. (III. 25.) MNB rendelete a jegybanki alapkamat mértékéről.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171. § (1) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsának döntésére tekintettel a következőket rendelem el:
1. § A jegybanki alapkamat mértéke 2,60%. 2. § (1) Ez a rendelet 2014. március 26-án lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a jegybanki alapkamat mértékéről szóló 3/2014. (II. 18.) MNB rendelet.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
43/2016. (HK 6.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a térképészeti és kommunikációs feladatok racionalizálásának vizsgálatáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(3) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján az
alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó központi hivatalokra, a miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre (a továbbiakban együtt:
HM szervezetek), a Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt: honvédségi szervezetek) terjed ki.
2. Felkérjük a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját, valamint a miniszter tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó HM Zrínyi
Térképészeti és Kommunikációs Szolgáltató Közhasznú
Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: HM Zrínyi Nkft.) ügyvezetőjét, hogy az intézkedésben meghatározott feladatok végrehajtásában közreműködni szíveskedjenek.
3. A HM Zrínyi Nkft. által végzett térképészeti és kommunikációs tevékenység jövőbeni költséghatékony, valamint racionalizált, átlátható ellátásának jogi, gazdasági és
szakmai vizsgálata céljából munkacsoportot (a továbbiakban: Munkacsoport) hozunk létre. A Munkacsoport feladata a térképészeti és kommunikációs tevékenység feladatrendszerére, az annak hatékony ellátását biztosító
szervezeti struktúrára irányuló vizsgálatra és javaslattételre, valamint ezzel összefüggésben a HM Zrínyi Nkft. jövőbeni működési struktúrájának vizsgálatára, továbbá a tulajdonosi és szakmai ellenőrzési jogkörök erősítésére irányuló javaslatok megfogalmazására terjed ki.
4. A Munkacsoport vezetője a HM védelemgazdaságért
felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: HM
VGHÁT).
5. A Munkacsoport tagjai:
a) a HM Vagyonfelügyeleti Főosztály (a továbbiakban:
HM VFF),
b) a HM Kontrolling Főosztály,
c) a HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosz
tály,
d) a HM Jogi Főosztály,
e) a HM Védelemgazdasági Hivatal,
f) a HM kommunikációs feladatok ellátásáért felelős
szervezeti egysége,
g) a Honvéd Vezérkar (a továbbiakban: HVK) Hadmű
veleti Csoportfőnökség,
h) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség,
i) a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökség,
j) a HVK Személyzeti Csoportfőnökség,
k) a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökség,
l) a KNBSZ Felderítő Csoportfőnökség és
m) az MH Geoinformációs Szolgálat
nyilatkozattételre jogosult képviselői.
6. A Munkacsoport vezetője a Munkacsoport aktuális
ülésének résztvevőit annak tárgykörére figyelemmel az
5. pont szerinti tagok közül hívja meg. A Munkacsoport
üléseire eseti jelleggel, együttműködési céllal meghívást
kaphatnak az 5. pontban nem szereplő más HM szervek és
honvédségi szervezetek, szükség szerint más, külső szervezetek szakértői is.
7. A Munkacsoport munkájában való részvételért a
résztvevők díjazásra nem jogosultak.
8. A Munkacsoport titkári feladatait a HM VGHÁT Titkárság látja el.
9. A Munkacsoport ügyrendjét – a 14. pontban foglalt
határidő figyelembe vételével – maga határozza meg és a
HM VGHÁT hagyja jóvá.
10. A Munkacsoport a feladatoktól függően ülésezik.
Az üléseket a HM VGHÁT hívja össze és vezeti. A HM
VGHÁT helyettesítését távolléte esetén a HM VFF főosztályvezetője látja el. Az ülések napirendjére a HM
VGHÁT Titkársága alkalmanként tesz javaslatot. A Munkacsoport üléseiről jegyzőkönyv készül.
11. A Munkacsoport ülésein megfogalmazott kérdéseket, javaslatokat a hatáskörrel rendelkező szakmai szerv,
szervezet részére a HM VGHÁT Titkárság továbbítja.
12. A szakmai szervek, szervezetek álláspontjukról, a tett
intézkedésekről – jellegüknek megfelelően szóban vagy
írásban – a Munkacsoport részére tájékoztatást adnak.
13. A Munkacsoport fő feladata a 3. pontban jelzett célok tekintetében a felsővezetői döntés előkészítéséhez
szükséges elemzések, véleményezések és javaslatok
összeállítása, felterjesztése a tárca vezetője részére, a tevékenysége során vizsgált összes alternatíva megjelenítésével, továbbá az egyes alternatívák előnyei és hátrányai feltüntetésével, szakmai, jogi és költségvetési hatásának
vizsgálatával. A Munkacsoport működése során döntési
jogkörrel nem rendelkezik.
14. A Munkacsoport vezetője az elvégzett munkáról, az
egyes megoldási lehetőségekről és a döntési javaslatról
ezen intézkedés hatályba lépésétől számított 90. napig a
Honvéd Vezérkar főnöke és a HM közigazgatási államtitkár útján jelentést tesz a miniszter részére.
15. Ez az együttes intézkedés az aláírását követő napon
lép hatályba.
Dr. Dankó István s. k.,
közigazgatási államtitkár


text:
77/2008. (HK 7.) HM HVKF intézkedése a váratlan légitámadás esetén a légiriasztás rendszere híradásának biztosításáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 101. §-a (4) bekezdése – figyelemmel a váratlan légitámadás esetén a légiriasztás rendszeréről szóló 186/2007. (VII. 18.) Korm. Rendeletben foglaltakra – a következő intézkedést adom ki:
1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztérium
Hadműveleti és Kiképzési Főosztályra, a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokságra és a Magyar Honvédség Támogató Dandárra terjed ki.
2. A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság Hadműveleti Központ, Műveleti Irányító váltás, váltásparancsnoka, az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (továbbiakban: OKF) központi ügyelete, a Magyar Rádió Zártkörűen Működő Részvénytársaság (továbbiakban: MR) műszaki ügyelete, a Magyar Televízió Zártkörűen Működő Részvénytársaság (továbbiakban: MTV)
műsorügyelete és a Duna Televízió Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (továbbiakban: Duna TV) műsorügyelete között folyamatos pont-multipont „hot-line” kapcsolat
üzemel.
3. A HM HKF 47/2003. számú „a Magyar Honvédség
állandó jellegű távközlő hálózatának békeidejű üzemeltetési és felügyeleti rendjéről” kiadott intézkedése, valamint
a 61/2003. HVKF VCSF szakintézkedése „a MH állandó
jellegű távközlő hálózatának békeidejű üzemeltetési és
felügyeleti rendjének részletes szabályairól” alapján, a lé
giriasztás feladatainak ellátása érdekében kialakított áramkörök a „kiemelten fontos áramkörök” kategóriájába tartoznak.
4. A 2. pontban felsorolt szervezetek között az elsődleges kapcsolatot vezetékes összeköttetések biztosítják.
5. A híradás biztonságának növelése céljából alternatív,
másodlagos irányként az Egységes Digitális Rádiótávközlő (továbbiakban: EDR) rendszer készülékei kerülnek telepítésre a 2. pontban felsorolt szervezetek ügyeleti szolgálatainál.
6. A Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság a légiriasztás feladatainak végrehajtása érdekében a
váratlan légitámadás esetén a légiriasztás rendszeréről a
Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka, az OKF főigazgatója, a MR elnöke, a MTV elnöke és a Duna TV elnöke által kötött 37/14/2007/HDM
nyilvántartási számú együttműködési megállapodás kiegészítését kezdeményezi a jelen intézkedés alapján kialakított és kialakításra kerülő vezetékes és rádió híradó rendszer részletes adatait tartalmazó melléklettel. A mellékletnek tartalmaznia kell az áramkörök kialakításával kapcsolatos összes jellemző műszaki paramétert, hívószámokat
és a kábelszakaszok, bérlemények fenntartására, üzemeltetésére, hibabejelentésre, hibaelhárítására és bérlésére vonatkozó adatokat.
7. A Magyar Honvédség Támogató Dandár a) A légiriasztás feladatainak végrehajtására szolgáló
összeköttetéseket az MH Összhaderőnemi Parancsnokság
Hadműveleti Központ, Műveleti Irányító váltás, váltásparancsnoka készülékén végződteti. Az OKF, az MTV, az
MR és a Duna TV ügyeletein az MH zártcélú hálózatából
MH távhívó jogos (2-es vonali jogosultságú) mellékeket
telepít önálló készülékeken végződtetve.
b) Az MeH KEKKH-től igényelt áramkörön alakítja ki
OKF légiriasztási kapcsolatát önálló készüléken végződtetve az OKF központi ügyeletén.
c) Törli az OKF-hez a légiriasztás feladataira korábban
dedikált hívószámokat.
d) Az MTV, a MR és a Duna TV részére a légiriasztás
feladatainak végrehajtása céljából polgári távközlési szolgáltatótól bérli a szükséges áramköröket.
e) Az MH ÖHP Hadműveleti Központ, Műveleti Irányító váltás, váltásparancsnok készülékén felkapcsolódás jogosultságot programoz a légiriasztás kapcsolataira. Biztosítja, hogy az OKF, MTV, MR és Duna TV ügyeletein a légiriasztás érdekében telepített távbeszélő készülékekről
csak az MH ÖHP Hadműveleti Központ, Műveleti
Irányító váltás, váltásparancsnok készüléke legyen elérhető.
f) Az OKF, MTV, MR és Duna TV ügyeletein telepített
EDR készülékek részére a légiriasztás érdekében zárt forgalmi csoportot alakít ki.
g) Az MH ÖHP Hadműveleti Központ, Műveleti Irányító váltás váltásparancsnokánál telepített EDR diszpécser
állomás részére belépési jogosultságot biztosít a légiriasztás érdekében kialakított zárt forgalmi csoportba.
h) Az OKF központi ügyeletén telepített EDR készüléket feljogosítja a légiriasztás zárt forgalmi csoportjába
történő belépésre.
i) Az MTV, a MR, a Duna TV műsorügyeletein a légiriasztás zárt forgalmi csoportjába történő belépésre feljogosított EDR asztali készüléket biztosít és telepít.
j) Bedolgozik és alapadatokat szolgáltat a légiriasztásra
vonatkozó együttműködési megállapodás mellékletébe.
8. Ez az intézkedés a közzétételét követő 8. napon lép
hatályba. A Magyar Honvédség Támogató Dandár az intézkedés 7. pontjában foglaltakat az intézkedés hatálybalépésétől számított 30 napon belül végrehajtja.
Havril András vezérezredes s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnöke


text:
350/2013. (VII. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Oláh Gaszton
Gábort 2013. szeptember 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
516/2013. (XII. 20.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Varga Mónika
Katalint 2014. január 1. napjától 2016. december 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. december 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
345/2013. (VII. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Hartmann
Norbertet 2013. augusztus 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
57/2014. (XII. 5.) BM rendelete a szabálysértési elzárás végrehajtásának részletes szabályairól.
A büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi
CCXL.  törvény 434.  § (3)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről
szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 21. § 4., 22. és 23. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a legfőbb ügyész
véleményének kikérésével – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) A  szabálysértési elzárást – kivéve a  szabálysértésekről, a  szabálysértési eljárásról és a  szabálysértési nyilvántartási
rendszerről szóló 2012. évi II. törvény (a  továbbiakban: Szabs. tv.) 139.  § (1a)  bekezdés első fordulata szerinti
rendőrségi fogdán történő végrehajtást – a  szabadságvesztés, az  elzárás, a  rendbírság helyébe lépő elzárás,
az  előzetes letartóztatás és a  szabálysértési elzárás végrehajtását foganatosító büntetés-végrehajtási intézetek
kijelölésének szabályairól szóló 55/2014. (XII. 5.) BM rendeletben meghatározott büntetés-végrehajtási intézetben
(a továbbiakban: bv. intézet) kell végrehajtani.
(2) A  szabálysértési elzárás végrehajtása során – a  büntetések, az  intézkedések, egyes kényszerintézkedések és
a  szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény (a  továbbiakban: Bv. tv.) VII. Fejezetében
az elzárásra vonatkozó fogvatartási szabályok keretei között – a szabadságvesztés fogház végrehajtási fokozatához
kapcsolódó enyhébb rezsimszabályok az irányadóak az e rendeletben meghatározott eltérésekkel.
(3) Ha az  elkövető esetében a  korábbi bv. intézetben töltött idő során tanúsított magatartására vonatkozó
rendelkezésre álló információk alapján a  bv. intézet rendjét, biztonságát sértő magatartás tanúsítása
megalapozottan feltételezhető, illetve az elkövető a szabálysértési elzárás foganatosítása alatt a bv. intézet rendjét,
biztonságát sértő magatartást tanúsít, akkor a Befogadási és Fogvatartási Bizottság (a továbbiakban: BFB) a fokozott
kockázatokra tekintettel – a  Bv. tv. VII. Fejezetében az  elzárásra vonatkozó fogvatartási szabályok keretei között –
az általánosnál szigorúbb szabályokat határozhat meg.
2. A büntetésként kiszabott szabálysértési elzárás végrehajtása 2. § (1) Ha az elkövető a szabálysértési elzárást kiszabó határozat jogerőre emelkedésekor szabálysértési őrizetben van, őt
a  rendőrség – a  (2) bekezdés kivételével – a bíróság jogerős, végrehajthatósági záradékkal, valamint eredeti bírói,
vagy bírósági titkár aláírással ellátott határozatával (a továbbiakban: bírósági határozat) átadja a bv. intézetnek, ezzel
egyidejűleg közli a szabálysértési elzárás végrehajthatósága elévülésének időpontját.
(2) A  Szabs. tv. 139.  § (1a)  bekezdés első fordulatában meghatározott esetben az  elkövetőt a  bírósági határozattal,
a  rendelvénynek megfelelően rendőrségi fogdába kell szállítani. Ha az  elkövető rendőrségi fogdába történő
befogadására férőhely hiányában nincs lehetőség, erről a  rendőrségi fogda igazolást állít ki. Az  elkövetőt
az igazolással együtt bv. intézetbe kell szállítani.
(3) Ha a  szabálysértési hatóságnak tudomása van arról, hogy az  elkövető előzetes letartóztatásban van, vagy
szabadságvesztést, a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény 33. § (1) bekezdés b) pontja szerinti elzárást
(a  továbbiakban: elzárás), illetve más ügyben kiszabott szabálysértési elzárását tölti, vagy javítóintézeti nevelés
hatálya alatt áll, a bírósági határozatot, illetve a szabálysértési elzárás végrehajthatósága elévülésének időpontjára
vonatkozó közlést megküldi annak
a) az  előzetes letartóztatást foganatosító bv. intézetnek, javítóintézetnek vagy rendőrségi fogdának, ahol
az előzetes letartóztatást foganatosítják, vagy b) a  bv. intézetnek, ahol a  szabadságvesztést, elzárást, illetve a  más ügyben kiszabott szabálysértési elzárást
végrehajtják, vagy
c) a javítóintézetnek, ahol a javítóintézeti nevelést végrehajtják.
 (4) Ha az  elkövetőt az  előzetes letartóztatásból szabadlábra helyezték, illetve a  szabadságvesztésből, az  elzárásból
vagy a  szabálysértési elzárásból szabadították, illetve a  javítóintézeti nevelésből elbocsátották, a  bv. intézet,
a  javítóintézet, vagy a  rendőrségi fogda a  bírósági határozatot – a  szabadulás napjának megjelölésével –
haladéktalanul visszaküldi az azt megküldő szabálysértési hatóságnak.
3. § (1) Ha az elkövető a szabálysértési elzárást kiszabó határozat jogerőre emelkedésekor nincs őrizetben, a szabálysértési
hatóság a bírósági határozat egyidejű kézbesítése mellett felhívja, hogy a szabálysértési elzárás végrehajtása végett
a megjelölt napon, a  felhívásban meghatározott bv. intézetben jelentkezzék. Egyidejűleg a bírósági határozat egy
példányát megküldi a bv. intézetnek, fiatalkorú elkövető esetén az elkövető törvényes képviselőjének és a lakóhely
szerint illetékes gyámhatóságnak, továbbá közli a  szabálysértési elzárás megkezdésének és végrehajthatósága
elévülésének időpontját.
(2) A  felhívást úgy kell kiadni, hogy azt az  elkövető a  bv. intézetben való jelentkezésre meghatározott időpont előtt
legalább nyolc nappal megkapja.
(3) Az elkövető figyelmét fel kell hívni arra, hogy
a) egynapi élelmet, az  évszaknak megfelelő egy váltásra való felsőruházatot és lábbelit, valamint tisztasági
csomagot – tisztálkodó szerek, egy váltás fehérnemű – hozhat magával,
b) hozzátartozója vagy az elkövető által megjelölt más személy csomagot küldhet az elkövető részére,
c) a  jelentkezés elmulasztása esetén elővezetését, továbbá annak eredménytelensége esetén a  körözését
rendelik el, és az elővezetés költségét külön jogszabályban foglaltak szerint meg kell térítenie.
 (4) Az elkövetőt fel kell hívni, hogy
a) a  személyazonossága igazolására alkalmas hatósági igazolványát, valamint társadalombiztosítási azonosító
jelét igazoló hatósági igazolványát,
b) aktuálisan fennálló megbetegedéseire kezelőorvosa által rendelt, folyamatosan alkalmazott gyógyszeres
kezelésére, gyógyászati segédeszközeire vonatkozó, rendelkezésére álló dokumentumokat – így különösen
házi/szakorvosi ambuláns vizsgálati lap, lelet, kórházi zárójelentés, szakorvosi javaslat a támogatással történő
gyógyszerrendeléshez, előjegyzés járóbeteg szakvizsgálatokra, fekvőbeteg intézeti gyógykezelésre –, illetve
aktuális egészségi állapotának megfelelő, dokumentummal igazoltan a kezelőorvos által rendelt gyógyszereit,
gyógyászati segédeszközeit,
c) a  legmagasabb iskolai végzettségéről, szakképzettségéről szóló bizonyítványát, oklevelét, vagy azok
fénymásolatát
hozza magával. 4. § (1) A  szabálysértési hatóság a  3.  § (1)  bekezdésében megjelölt felhívást az  elkövető jelentkezésére meghatározott
napot követő öt napig nyilvántartja. Ha szabályszerűen kézbesített felhívás esetén e  határidő elteltéig
a szabálysértési elzárás foganatba vételéről értesítés nem érkezett, haladéktalanul az elkövető elővezetését rendeli
el. Az elrendelt elővezetésről az ügyészt elektronikus úton kell értesíteni.
(2) Az elővezetést elrendelő határozat tartalmazza:
a) a  szabálysértési hatóság, valamint a  szabálysértési elzárást kiszabó bíróság megnevezését, a  határozatok
számát és keltét,
b) az  elkövető nevét, születési nevét, születési helyét és idejét, anyja nevét, lakóhelyét, illetve ismert
tartózkodási helyét,
c) a  fiatalkorú elkövető törvényes képviselőjének nevét, születési nevét, születési helyét és idejét, anyja
nevét, lakóhelyét, illetve ismert tartózkodási helyét, vagy ha a  fiatalkorú elkövető törvényes képviseletét
gyermekvédelmi gyám vagy eseti gyám látja el a gyermekvédelmi gyám, eseti gyám nevét és munkáltatója
nevét, székhelyét, munkáltató hiányában az eseti gyám székhelyét,
d) a  szabálysértés megnevezését, a  Szabs. tv. szerinti minősítését, valamint a  kiszabott szabálysértési elzárás
tartamát, a Szabs. tv. 9. § (3) bekezdésének figyelembevételével,
e) annak a bv. intézetnek a megnevezését, ahová az elkövetőt elő kell vezetni, valamint azt, hogy az elkövetőt
melyik napon kell a  bv. intézetbe elővezetni, továbbá az  arra való figyelmeztetést, hogy ha az  elővezetés
megkísérlését követő ismételt elővezetési kísérlet sem vezet eredményre, a körözését kell elrendelni,
f ) a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy aláírását, és az eljáró hatóság körbélyegzőjének lenyomatát.
(3) Sikertelen elővezetés esetén az  elővezetést az  elővezetésre meghatározott naptól számított öt napon belül kell
megismételni, kivéve, ha a szabálysértési elzárás elévülése ennél rövidebb idő alatt következik be.
(4) Az  elővezetést foganatosító rendőr az  elővezetési határozat egy példányát átadja az  elkövetőnek. A  rendőr
az elkövetőt az elővezetési határozat két példányával adja át a bv. intézetnek. A határozat egy példányát a bv. intézet
visszatartja, egy példányon az elkövető átvételét igazolja, és azt a rendőrnek visszaadja.
(5) A  megismételt elővezetés sikertelenségéről való tudomásszerzést követő öt napon belül a  szabálysértési hatóság
az elkövető körözését rendeli el.
3. Pénzbírság, helyszíni bírság, illetve közérdekű munka helyébe lépő szabálysértési elzárás
végrehajtása
5. § (1) A  szabálysértési hatóság a  meg nem fizetett pénzbírságot, a  meg nem fizetett helyszíni bírságot, valamint a  nem
teljesített közérdekű munkát szabálysértési elzárásra átváltoztató jogerős, végrehajtási záradékkal ellátott
bírósági határozatot (a  továbbiakban: átváltoztató bírósági határozat) megküldi az  elkövetőnek, képviselőjének,
fiatalkorú elkövető esetén a  fiatalkorú törvényes képviselőjének és a  lakóhely szerint illetékes gyámhatóságnak,
valamint a  bv. intézetnek. Az  átváltoztató bírósági határozat bv. intézetnek megküldött példányához csatolja
a pénzbírságról rendelkező határozat, a helyszíni bírság kiszabásáról szóló nyomtatvány vagy a közérdekű munkáról
rendelkező határozat hitelesített másolatát, valamint közli a  felhívásban előírt megjelenési kötelezettség napját és
végrehajthatósága elévülésének időpontját.
(2) Ha az  elkövető a  pénzbírságot, helyszíni bírságot az  átváltoztató bírósági határozat bv. intézettel való közlést
követően megfizeti, erről a szabálysértési hatóság a bv. intézetet haladéktalanul – rövid úton is – értesíti.
(3) A  szabálysértési hatóság az  átváltoztató bírósági határozat elkövetőnek megküldött példányához – amennyiben
a  rendelkezésre álló iratok alapján megállapítható, hogy az  elkövető nincs bv. intézetben – felhívást csatol, amely
tartalmazza:
a) a  pénzbírság, a  helyszíni bírság, illetve a  közérdekű munka helyébe lépő szabálysértési elzárás tartamát,
a Szabs. tv. 9. § (3) bekezdésének figyelembevételével,
b) azt a felhívást, hogy az elkövető melyik napon, melyik bv. intézetben jelentkezzék,
c) a 3. § (3) és (4) bekezdésében meghatározott figyelemfelhívást, illetve tájékoztatást a körözés elrendelésére
utaló figyelmeztetés kivételével,
d) azt a  pénzbírság, helyszíni bírság megfizetésének módjait és az  egyes fizetési módok esetén a  befizető
által a  fizetéssel egyidejűleg kötelezően megadandó adatok körét is tartalmazó figyelmeztetést, hogy
a pénzbírság, illetve helyszíni bírság a szabálysértési elzárás megkezdése előtt, illetve annak tartama alatt is
megfizethető, és ez  esetben az  elkövető a  szabálysértési elzárás végrehajtása, illetve további végrehajtása
alól mentesül,
e) a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy aláírását és az eljáró szabálysértési hatóság körbélyegzőjének
lenyomatát.
(4) A közérdekű munka átváltoztatása esetét kivéve a felhíváshoz kitöltött készpénz átutalási megbízást kell mellékelni,
amely tartalmazza a  határozat egyedi azonosítására alkalmas ügyszámát, a  pénzbírságot, illetve a  helyszíni
bírságot kiszabó hatóság vagy bíróság megnevezését, a pénzügyi intézmény nevét, a célszámla nemzetközi fizetési
számlaszámát (a továbbiakban: IBAN számlaszám), a nemzetközi banki azonosító (a továbbiakban: BIC kód) kódját
és a pénzbírság összegét.
(5) A  felhívást úgy kell kiadni, hogy azt az  elkövető a  bv. intézetben való jelentkezésre meghatározott időpont előtt
legalább nyolc nappal megkapja.
6. § (1) A  szabálysértési hatóság a  bírósági határozatot az  elkövető jelentkezésére meghatározott napot követő öt napig
nyilvántartja. Az  elkövető elővezetését haladéktalanul el kell rendelni, ha a  szabályszerűen kézbesített felhívás
esetén e határidő elteltéig a szabálysértési elzárás foganatba vételéről értesítés nem érkezett, illetve a pénzbírságot,
a helyszíni bírságot nem fizették meg.
(2) Az elővezetést elrendelő határozat tartalmazza:
a) a 4. § (2) bekezdésben felsoroltakat a körözés elrendelésére utaló figyelmeztetés kivételével, továbbá
b) a  közérdekű munka átváltoztatása esetét kivéve azt a  figyelmeztetést, hogy ha az  elkövető vagy helyette
más a pénzbírságot, illetve a helyszíni bírságot az elővezetés megkezdéséig, vagy annak foganatosítása alatt
megfizeti, és ezt igazolja, az elővezetést mellőzni kell.
(3) Sikertelen elővezetés esetén az  elővezetést az  elővezetésre meghatározott naptól számított öt napon belül kell
megismételni, kivéve, ha a szabálysértési elzárás elévülése ennél rövidebb idő alatt következik be.
(4) Az elővezetési határozatot a szabálysértési hatóság állítja ki, és annak négy példányát – a kitöltött készpénz átutalási
megbízással együtt, amely tartalmazza a  határozat egyedi azonosítására alkalmas ügyszámát, a  pénzbírságot,
illetve a  helyszíni bírságot kiszabó hatóság vagy bíróság megnevezését, a  pénzügyi intézmény nevét, a  célszámla
IBAN számlaszámát, a BIC kódját és a pénzbírság összegét – az elkövető lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint
illetékes rendőri szervnek küldi meg, kivéve, ha az ügyész az elővezetési határozatot hatályon kívül helyezi.
7. § (1) Az elővezetést foganatosító rendőr az elkövetőnek átadja az elővezetési határozatot, valamint a készpénz átutalási
megbízást. Ha az  elkövető az  elővezetés foganatosítása közben a  pénzbírságot, illetve a  helyszíni bírságot meg
kívánja fizetni, erre a  rendőrnek a  helyszínen lehetőséget kell biztosítania, vagy az  elkövetőt a  legközelebbi
készpénzbefizetésre alkalmas helyre kell kísérnie.
(2) Ha az  elkövető a  pénzbírságot, helyszíni bírságot teljesen megfizette, a  rendőr az  elővezetést mellőzi, és
az  elővezetési határozat két példányára rávezeti, hogy a  pénzbírság, helyszíni bírság megfizetése megtörtént.
A rendőri szerv a határozat egy példányát az elővezetést elrendelőnek haladéktalanul visszaküldi.
(3) Ha az  elkövető a  pénzbírságot, helyszíni bírságot nem fizette meg, őt a  rendőr az  elővezetési határozat három
példányával hivatali időben a  bv. intézetnek átadja. A  határozat egy példányát a  bv. intézet visszatartja, két
példányon az  elkövető átvételét igazolja, és azokat a  rendőrnek visszaadja. A  rendőri szerv az  átvétel igazolását
tartalmazó elővezetési határozat egy példányát az elővezetést elrendelő szervnek haladéktalanul visszaküldi.
(4) Az elővezetés költségét az elővezetési határozat visszaküldött példányán fel kell tüntetni.
8. § (1) Ha a szabálysértési elzárásra történő átváltoztatást követően a pénzbírságnak vagy a helyszíni bírságnak egy részét
igazoltan megfizették, úgy a szabálysértési elzárás tartama a fennmaradó összeg Szabs. tv. 12. § (1) bekezdésében
rögzített átváltoztatási kulcs alkalmazásával megállapított időtartam.
(2) Az  (1)  bekezdés esetében a  szabálysértési hatóság a  felhívásban vagy az  elővezetést elrendelő határozatban
közli a  meg nem fizetett pénzbírság, vagy helyszíni bírság fennmaradó összegét, valamint az  annak megfelelő
szabálysértési elzárás tartamát. Ha a befizetésre a felhívás vagy az elővezetést elrendelő határozat közlését követően
kerül sor, a  bv. intézet a  szabálysértési elzárást a  Szabs. tv. 12.  § (1)  bekezdésében rögzített átváltoztatási kulcs
alkalmazásával megállapított tartamban hajtja végre.
4. Értesítés befogadásról, illetve a szabálysértési elzárás kitöltéséről
9. § A  bv. intézet, valamint a  rendőrségi fogda (a  továbbiakban együtt: szabálysértési elzárást foganatosító szerv)
a szabálysértési elzárás foganatba vételéről, a szabálysértési elzárás kitöltéséről, illetve az elkövetőnek a pénzbírság,
helyszíni bírság megfizetése folytán történt szabadon bocsátásáról haladéktalanul értesíti
a) a szabálysértési hatóságot, illetve az előkészítő eljárást lefolytató rendőri szervet,
b) amennyiben az elkövető pártfogó felügyelet hatálya alatt áll, abban az esetben a pártfogó felügyelőt,
c) a fiatalkorú elkövető törvényes képviselőjét, valamint a lakóhely szerint illetékes gyámhatóságot.
5. Halasztás, félbeszakítás 10. § (1) A  szabálysértési elzárás elhalasztása iránti kérelmet az  első fokon eljárt vagy az  átváltoztatásról rendelkező
bíróságnál lehet előterjeszteni vagy jegyzőkönyvbe mondani. A kérelem előterjesztésének nincs halasztó hatálya.
(2) A szabálysértési hatóság a nála előterjesztett kérelmet haladéktalanul továbbítja az átváltoztatást elrendelő bíróság
részére. Ha az elkövető elővezetése iránt már intézkedett, erről a bíróságot tájékoztatja.
(3) A  szabálysértési elzárás félbeszakításáról – okának, tartamának, illetve a  letöltött napok számának megjelölésével –
a szabálysértési elzárást foganatosító szerv értesíti a szabálysértési hatóságot, valamint a fiatalkorú elkövető törvényes
képviselőjét. A  szabálysértési elzárást foganatosító szerv felhívja az  elkövetőt, hogy a  félbeszakításra engedélyezett
határidő utolsó napját követő napon jelentkezzék a szabálysértési elzárás további folytatására.
(4) Ha a  félbeszakításra engedélyezett határidő eltelt, és az  elkövető nem jelentkezett a  szabálysértési elzárás
folytatására, a  szabálysértési elzárást foganatosító szerv erről haladéktalanul értesíti a  szabálysértési hatóságot,
valamint a fiatalkorú elkövető törvényes képviselőjét. A szabálysértési hatóság ebben az esetben a 4. §, illetve a 6. §
rendelkezéseinek alkalmazásával intézkedik az elkövető elővezetésére.
(5) Ha az  elkövető a  félbeszakításra engedélyezett határidő elteltét követően a  szabálysértési elzárás folytatására
önként jelentkezik, akkor őt a  szabálysértési elzárást foganatosító szervnél – külön szabálysértési hatósági
intézkedés nélkül – be kell fogadni, és a  szabálysértési elzárást folytatni kell. Az  ismételt befogadásról
a  szabálysértési elzárást foganatosító szerv a  szabálysértési hatóságot haladéktalanul értesíti, amely értesítést
az  elrendelt elővezetést foganatosító szervhez az  elővezetést visszavonó határozattal együtt haladéktalanul
továbbítani kell.
6. Intézkedés az ismeretlen helyen tartózkodó elkövető személy felkutatására
11. § Ha az elkövető ismeretlen helyen tartózkodik és ezért a szabálysértési elzárásról szóló határozat nem kézbesíthető,
illetve az  elővezetés nem foganatosítható, a  szabálysértési hatóság az  elkövető lakóhelyét, tartózkodási helyét
ellenőrzi a  központi személyi adat- és lakcímnyilvántartásban, illetve az  elkövető utolsó lakóhelye, illetve
tartózkodási helye szerint illetékes rendőrkapitányságot keresi meg. Ezek a  szervek a  szükséges tájékoztatást
kötelesek haladéktalanul megadni.
7. Szabálysértési elzárás végrehajtása előzetes letartóztatásban lévő, javítóintézeti nevelés hatálya
alatt álló, illetve idegenrendészeti őrizetben vagy menekültügyi őrizetben lévő elkövető személy
esetén
12. § (1) Ha az elkövető
a) előzetes letartóztatását rendőrségi fogdában vagy javítóintézetben foganatosítják, amennyiben az előzetes
letartóztatást megszüntetik, vagy
b) javítóintézeti nevelés hatálya alatt áll, amennyiben a  javítóintézetből elbocsátják, vagy ideiglenesen
elbocsátják
őt a szabálysértési elzárásról rendelkező bírósági határozattal, valamint a szabálysértési elzárás végrehajthatósága
elévülésének időpontjára vonatkozó közléssel a bv. intézetbe a rendőrség átkíséri.
(2) Ha idegenrendészeti őrizet végrehajtása során szabálysértési elzárás végrehajtására érkezik határozat,
az  idegenrendészeti őrizetet annak megérkezése napján meg kell szakítani, és a következő naptól a szabálysértési
elzárást kell végrehajtani. Az  elkövetőt a  szabálysértési elzárásról rendelkező bírósági határozattal valamint
a  szabálysértési elzárás végrehajthatósága elévülésének időpontjára vonatkozó közléssel a  bv. intézetbe kell
átkísértetni. A megszakításról az idegenrendészeti őrizetet elrendelő hatóságot haladéktalanul értesíteni kell.
(3) Ha menekültügyi őrizet végrehajtása során szabálysértési elzárás végrehajtására érkezik határozat, a menekültügyi
őrizetet annak megérkezése napján meg kell szakítani és a  következő naptól a  szabálysértési elzárást kell
végrehajtani. Az  elkövetőt a  szabálysértési elzárásról rendelkező bírósági határozattal, valamint a  szabálysértési
elzárás végrehajthatósága elévülésének időpontjára vonatkozó közléssel a  bv. intézetbe kell átkísértetni.
A megszakításról a menekültügyi őrizetet elrendelő hatóságot haladéktalanul értesíteni kell.
8. Befogadás 13. § (1) A  befogadás során az  elkövető személyazonosságát meg kell állapítani. A  befogadás alapjául szolgáló iratok
vizsgálatára és a  személyazonosság megállapítására a  szabadságvesztés, az  elzárás, az  előzetes letartóztatás és
a  rendbírság helyébe lépő elzárás végrehajtásának részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletnek az  iratok
vizsgálatára, és a személyazonosság megállapítására vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
(2) Nincs helye befogadásnak, ha
a) a  bíróság határozata a  bv. intézethez nem érkezett meg, és azt a  szabálysértési elzárás megkezdésére
jelentkező elkövető sem hozta magával,
b) orvosi vizsgálat megállapítja, hogy az  elkövető olyan súlyos betegségben szenved, amely miatt sürgősségi
ellátásra, kórházi ápolásra szorul,
c) az  elkövető a  felügyeletre, folyamatos ápolásra, illetve gondozásra szoruló hozzátartozója lakóhelye szerint
illetékes önkormányzat jegyzője által kiállított igazolással bizonyítja, hogy az érintett személy a szabálysértési
elzárás végrehajtása esetén felügyelet nélkül maradna,
d) a Bv. tv. 433. § (3) bekezdésében meghatározott körülmény valamelyike fennáll.
 (3) Ha a  szabálysértési elzárást foganatosító szerv az  elkövetőt a  (2)  bekezdés alapján nem fogadta be, erről
haladéktalanul értesíti az  illetékes szabálysértési hatóságot, valamint a  fiatalkorú elkövető törvényes képviselőjét.
A  szabálysértési hatóság az  értesítés alapján a  szabálysértési elzárás végrehajtására új határnapot állapít meg.
Ideiglenes befogadás esetén a  szabálysértési elzárást foganatosító szerv haladéktalanul megkeresi az  illetékes
szervet a személyazonosság tisztázása, illetve a szükséges iratok kiegészítése, kijavítása, pótlása iránt.
14. § (1) Az elkövető csak akkor fogadható be, ha az előzetes orvosi vizsgálat során az orvos írásban állást foglalt arról, hogy
az elkövető az egészségi állapotára figyelemmel közösségbe helyezhető vagy elkülönítése indokolt. A befogadással
kapcsolatos intézkedésekre és értesítésekre a szabadságvesztés, az elzárás, az előzetes letartóztatás és a rendbírság
helyébe lépő elzárás végrehajtásának részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletnek a befogadással kapcsolatos
intézkedésekre és értesítésekre vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
(2) Az elkövetőt a befogadása után haladéktalanul tájékoztatni kell jogairól és kötelezettségeiről. Az elkövető jogainak
és kötelezettségeinek ismertetésére a  szabadságvesztés, az  elzárás, az  előzetes letartóztatás és a  rendbírság
helyébe lépő elzárás végrehajtásának részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletnek az  elítélt jogainak és
kötelezettségeinek ismertetésére vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. Az elkövetőt írásban nyilatkoztatni kell,
hogy részt kíván-e venni a munkáltatásban.
9. A szabálysértési elzárás kezdő és utolsó napjának megállapítása
15. § (1) Az elkövető befogadása után haladéktalanul meg kell állapítani a szabálysértési elzárás kezdő és utolsó napját.
 (2) A szabálysértési elzárás kezdő napja, ha az elkövető
a) felhívásra jelentkezett, vagy elővezették, a  szabálysértési elzárást foganatosító szervnél történő befogadás
napja,
b) előzetes letartóztatásban volt, vagy szabadságvesztést, illetve elzárást töltött, az  előzetes letartóztatás
megszűnését vagy megszüntetését követő nap, az elzárás vagy a szabadságvesztés utolsó napját követő nap,
illetve a feltételes szabadságra bocsátás napja,
c) idegenrendészeti őrizet hatálya alatt áll, és szabálysértési elzárás végrehajtására érkezik bírósági határozat,
az idegenrendészeti őrizet megszakítását követő nap,
d) szabálysértési elzárás hatálya alatt áll, és újabb szabálysértési elzárás végrehajtására érkezik bírósági
határozat, az előző szabálysértési elzárás utolsó napját követő nap,
e) javítóintézeti nevelés hatálya alatt áll, a javítóintézetből történt elbocsátás vagy ideiglenes elbocsátás napja,
vagy
f ) menekültügyi őrizet hatálya alatt áll, és szabálysértési elzárás végrehajtására érkezik bírósági határozat,
a menekültügyi őrizet megszakítását követő nap.
(3) A szabálysértési elzárás utolsó napját úgy kell megállapítani, hogy a szabálysértési elzárás kezdő napjához naptári
napok szerint hozzá kell adni a  szabálysértési elzárás kitöltetlen napjainak számát. A  számítás eredményéül így
kapott napot megelőző nap lesz a szabálysértési elzárás utolsó napja.
(4) A  szabálysértési elzárás kitöltetlen tartamának megállapításakor a  szabálysértési elzárás tartamából le kell
vonni a  szabálysértési elzárásba beszámítandó időt. Nem számítható be a  félbeszakításon töltött idő, valamint
a bv. intézettől engedély nélkül távol töltött idő tényleges tartama.
(5) A  szabálysértési elzárás megállapított utolsó napjáról az  elkövetőt, fiatalkorú esetén a  törvényes képviselőjét,
a szabálysértési hatóságot és a bíróságot a befogadás után haladéktalanul, de legkésőbb három munkanapon belül
írásban tájékoztatni kell.
(6) A végrehajtás folyamatosságának megszakadása esetén a szabálysértési elzárás utolsó napját ismételten meg kell
állapítani. Az ezzel kapcsolatos tájékoztatásra az (5) bekezdést kell alkalmazni.
16. § (1) A szabálysértési elzárásokat a bírósági határozatok érkezési sorrendjében kell végrehajtani.
 (2) Ha egyidejűleg több szabálysértési elzárás végrehajtására érkezik bírósági határozat, először a  büntetésként
kiszabott szabálysértési elzárást kell végrehajtani. Több büntetésként kiszabott szabálysértési elzárás esetén először
azt kell végrehajtani, amelynek a tartama hosszabb. A közérdekű munka, pénzbírság, helyszíni bírság helyébe lépő
szabálysértési elzárások közül először a hosszabb tartamút kell végrehajtani.
10. A szabálysértési elzárás megszakítása 17. § Ha a  szabálysértési elzárás végrehajtása alatt előzetes letartóztatás, szabadságvesztés, elzárás,
kényszergyógykezelés vagy javítóintézeti nevelés végrehajtása iránt érkezik értesítés, a  szabálysértési elzárást
az értesítésnek a szabálysértési elzárást foganatosító szervhez érkezése napjával meg kell szakítani.
11. Engedély nélküli eltávozás 18. § (1) Ha az  elkövető engedély nélkül eltávozott, a  szabálysértési hatóságot, valamint a  fiatalkorú elkövető törvényes
képviselőjét haladéktalanul értesíteni kell, annak közlésével, hogy az elkövető a szabálysértési elzárásból hány napot
töltött ki. Az engedély nélküli távollét tartama a szabálysértési elzárás tartamába nem számít be. A közlés alapján
a  szabálysértési hatóság a  4.  §, illetve a  6.  § megfelelő rendelkezéseinek alkalmazásával intézkedik az  elkövető
elővezetésére.
(2) Ha az  elkövető az  engedély nélküli eltávozást követően a  szabálysértési elzárás folytatására önként jelentkezik,
akkor őt a szabálysértési elzárást foganatosító szervnél – külön szabálysértési hatósági intézkedés nélkül – be kell
fogadni, és a  szabálysértési elzárást folytatni kell. Az  ismételt befogadásról a  szabálysértési elzárást foganatosító
szerv a szabálysértési hatóságot, előkészítő eljárást folytató rendőri szervet haladéktalanul értesíti, amely értesítést
az elrendelt elővezetést foganatosító szervhez haladéktalanul továbbítani kell.
12. Az elkövető jogainak gyakorlása 19. § (1) Az elkövető jogainak gyakorlására a Bv. tv. elzárás végrehajtására vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
 (2) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl az elkövető:
a) személyes szükségleteire fordítható összegét alkalmanként – a  jogszabályban meghatározott levonásokat
követően – 100%-os mértékig elköltheti.
b) kapcsolattartójával hetente 5 alkalommal, alkalmanként 10 perc időtartamban telefonálhat,
c) havonta legalább két alkalommal fogadhat látogatót, alkalmanként 90 perc időtartamban.
13. Munkáltatás 20. § (1) Az elkövető munkáltatásáról – orvosi vélemény alapján – a bv. intézetben a BFB dönt.
 (2) Az  elkövető köteles a  kijelölt munkát szakismereteinek és képességeinek megfelelően, fegyelmezetten elvégezni,
a munka-, a környezet- és a tűzvédelemmel kapcsolatos előírásokat megtartani.
 (3) Az elkövető munkáltatás céljából az elítéltekkel és az előzetesen letartóztatottakkal együtt szállítható, velük közösen
végezhet munkát.
 (4) Az elkövető külső munkahelyen foglalkoztatható.
21. § (1) Ha az orvos az elkövetőt betegnek vagy munkavégzésre képtelennek nyilvánítja, munkára beosztani nem lehet.
 (2) A megváltozott munkaképességű elkövetőt a munkaképességének megfelelő munkával kell foglalkoztatni.
14. Elhelyezés és ellátás 22. § Az elkövetőket egyedül, ha azonban ennek feltételei hiányoznak, akkor közösen, bv. intézetben lakóhelyiségekben,
rendőrségi fogdában zárkában kell elhelyezni.
23. § (1) Az elkövető a szabálysértési elzárás foganatosítása során az évszaknak megfelelő alsóruházatból, felsőruházatból és
lábbeliből egy váltásra valót magánál tarthat.
(2) Ha az elkövetőnek nincs megfelelő saját ruhája, akkor lehetővé kell tenni, hogy azt a letéti pénzéből megvásárolja,
vagy a ruházat megküldését a csomagküldésre jogosult kapcsolattartóitól kérje.
(3) Ha az elkövető saját ruhája használhatatlan, vagy nem az évszaknak megfelelő, formaruházattal kell ellátni. A részére
kiadott ruházat megóvásáról, valamint saját ruhája tisztán tartásáról az elkövető köteles gondoskodni.
(4) A munkával foglalkoztatott elkövető részére formaruhát és szükség szerint védőruhát kell kiadni. Ennek tisztításáról
és javításáról a bv. intézet, míg gazdasági társaságnál foglalkoztatott elkövető munkaruhája esetében a gazdasági
társaság gondoskodik.
(5) Az elkövető részére biztosítani kell a tisztálkodáshoz szükséges feltételeket.
24. § Az  elkövető a  szabálysértési elzárást foganatosító szerv által szervezett szabadidős, kulturális, sport és egyéb
rendezvényeken az elítéltekkel és az előzetesen letartóztatottakkal közösen vehet részt.
15. Szabadon bocsátás 25. § (1) Az elkövetőt szabadon kell bocsátani
a) a szabálysértési elzárás végrehajtásának utolsó napján,
b) a szabálysértési elzárás végrehajtásának félbeszakítása napján,
c) a  szabálysértési elzárásra átváltoztatott pénzbírság, helyszíni bírság összegéből hátralevő részösszeg
megfizetése napján,
d) ha a  Bv. tv. 433.  § (3)  bekezdésében foglalt körülmény a  befogadást vagy a  foganatba vételt követően
következik be, vagy azt a  bv. intézet a  befogadást vagy a  foganatba vételt követően észleli, a  körülmény
bekövetkezésének, illetve észlelésének napján.
(2) Az  elkövető szabadon bocsátásáról a  szabálysértési hatóságot, az  előkészítő eljárást lefolytató rendőri szervet
valamint a fiatalkorú elkövető törvényes képviselőjét haladéktalanul értesíteni kell.
(3) A szabadítással kapcsolatban egyebekben a szabadságvesztés, az elzárás, az előzetes letartóztatás és a rendbírság
helyébe lépő elzárás végrehajtásának részletes szabályairól szóló miniszteri rendeletnek az  elítéltek szabadítására
vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
16. A szabaduló segélyezése 26. § (1) Az elkövető kérelmére a szabálysértési elzárást foganatosító szerv parancsnoka a szabaduláshoz készpénz segélyt,
belföldi utazási vagy ruházati segélyt adhat. Segély a  megjelölt jogcímeken külön-külön is adható, azok együttes
összege az alapmunkadíjat nem haladhatja meg.
(2) Amennyiben az  elkövető szabadulási címe vonattal megközelíthető, abban az  esetben a  belföldi utazási segély
kiadásánál a hitelezett utazási utalvány biztosítását kell előnyben részesíteni.
(3) A  szabaduló elkövető részére ruházati segély csak akkor adható, ha a  szabaduláskor az  évszaknak megfelelő
ruházattal nem rendelkezik.
17. Záró rendelkezések 27. § (1) Ez a rendelet 2015. január 1-jén lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a szabálysértési elzárás végrehajtásának részletes szabályairól szóló 17/2012. (IV. 5.) BM rendelet.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
15/2017. (VI. 28.) MBFH utasítása a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Informatikai Szabályzatának kiadásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Magyar Bányászati
és  Földtani Hivatal informatikai rendszereinek és szolgáltatásainak üzemeltetési tevékenységeit, feladatok és felelősségek
kijelölését az alábbiak szerint határozom meg:
1. A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal Informatikai Szabályzatát (a továbbiakban: Szabályzat) a melléklet1
tartalmazza.
2. A Szabályzat hatálya – az abban foglalt kivételek figyelembevételével – kiterjed a Magyar Bányászati és Földtani
Hivatal (a továbbiakban: MBFH) teljes és részmunkaidőben foglalkoztatott, valamennyi határozatlan és határozott
időre kinevezett köztisztviselőjére és ügykezelőjére, valamint a munka törvénykönyve hatálya alá tartozó
munkavállalókra (a továbbiakban együtt: munkatárs).
3. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
4. Hatályát veszti az Informatikai Szabályzat kiadásáról szóló 1-8/2013. számú MBFH elnöki utasítás.
Zelei Gábor s. k.,
 elnökhelyettes


text:
1081/2017. (II. 13.) Korm. határozata a „Budapesti vasúti átjárhatósági tanulmány (Budapest Node Study)” című projektjavaslatnak az Európai Hálózatinanszírozási Eszköz 2016. pályázati kiírására történő benyújtásáról.
A Kormány 1. egyetért a  „Budapesti vasúti átjárhatósági tanulmány (Budapest Node Study)” című projektjavaslattal
(a továbbiakban: projektjavaslat) az 1. melléklet szerint, 2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  projektjavaslatnak az  Európai Hálózatinanszírozási
Eszköz 2016. évi pályázati kiírására történő benyújtásáról, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy készítsen előterjesztést a  Kormány részére a  szükségessé vált
feladatokról, illetve a  projektjavaslat teljes körű megvalósításához szükséges források biztosításáról, ha az  Európai
Bizottság a projektjavaslatot csökkentett műszaki tartalommal, illetve csökkentett támogatási összeggel támogatja.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
73/2009. (HK 18.) HM KF–HM HVKF e g y ü t t e s intézkedése.  a HM Költségvetés Gazdálkodási Információs Rendszer verzióváltásának előkészítésével és lebonyolításával összefüggő feladatok
végrehajtásáról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. § (3)–(4) bekezdése, valamint
a 101. § (4)–(5) bekezdése alapján a HM Költségvetés
Gazdálkodási Információs Rendszer (a továbbiakban: HM
KGIR) verzióváltásának előkészítésével és lebonyolításával összefüggő feladatok végrehajtására az alábbi
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi
Minisztérium (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása alá, fenntartói irányítása alá, illetve közvetlen felügyelete alá tartozó
szervezetek, továbbá a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteinek a HM KGIR verzióváltásának végrehajtásában érintett állományára.
2. A HM KGIR verzióváltási feladatainak előkészítése
és végrehajtása (a továbbiakban: Projekt) érdekében Projekt Felügyelő Bizottságot (a továbbiakban: PFB) és Projekt Irányító Bizottságot (a továbbiakban: PIB) hozunk
létre.
3. A verzióváltás feladatainak végrehajtásában az alábbi
szervezetek vesznek részt:
a) HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ);
b) HM Személyzeti Főosztály (a továbbiakban: HM
SZEF);
c) HM Védelmi Tervezési Főosztály; d) HM Tervezési és Koordinációs Főosztály;
e) HM Informatikai és Információvédelmi Főosztály;
f) HM Hadműveleti és Kiképzési Főosztály;
g) HM Vezérkari Titkárság
h) HM Jogi Főosztály;
i) HM Védelemgazdasági Főosztály,
j) HM Haderőtervezési Főosztály,
k) HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség;
l) HM Személyügyi Osztály;
m) MK Katonai Biztonsági Hivatal;
n) MK Katonai Felderítő Hivatal;
o) Katonai Főügyészség;
p) MH Katonai Igazgatási és Adatfeldolgozó Központ;
q) MH Összhaderőnemi Parancsnokság;
r) MH Támogató Dandár;
s) HM Állami Egészségügyi Központ;
t) Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem.
4. Az együttes intézkedés vonatkozásában:
a) A PFB: a Projekt legmagasabb szintű ellenőrző szer
ve. A PFB feladata a Projekt Irányító Bizottság által a vitás, vagy kompetenciáját meghaladó, és a PFB elé terjesztett kérdésekben a döntések meghozatala, a verzióváltás
sikeres megvalósítása érdekében a projektszervezeti döntések képviselete, illetve támogatása.
b) A PIB a Projekt középszintű irányító és ellenőrző
szerve. A PIB feladata a fejlesztés működési feltételeinek
(erőforrás, infrastruktúra stb.) biztosítására vonatkozó kérdések egyeztetése, a verzióváltás szerződésszerű teljesítésének ellenőrzése, a szerződéses feltételek megváltozása
esetén, a változások hatásainak elemzése alapján a megfelelő döntések meghozatala, a Projekt végrehajtó szintjein
felmerült, és annak a szintnek a hatáskörét meghaladó
kérdésekben a döntések meghozatala.
c) Projekt vezető: a Projekt operatív vezetője; koordinálja, felügyeli a szakértői munkacsoportok munkáját.
A Projektet érintő kérdésekben szerződéses szinten képviseli a megbízót a vállalkozó felé, egyben a PFB elnöke.
Kapcsolatot tart a projekt végrehajtásában érintett szerve-
zetek vezetőivel, eljár a PFB-n keresztül a Projekt végrehajtásához szükséges erőforrások biztosítása érdekében.
5. A PFB összetétele és működése:
a) A PFB elnöke: a HM KPÜ vezérigazgatója.
Helyettese: a HM SZEF főosztályvezetője.
Titkára: a HM KPÜ Illetményszámfejtő, Adó- és Járu
lékelszámoló Igazgatóság (a továbbiakban: HM KPÜ
IAJI) igazgatója.
b) A PFB tagjai: a 3. pontban felsorolt, a végrehajtásában részt vevő szervek és szervezetek vezetői, illetve az általuk kijelölt vezető beosztású személy.
c) A PFB havi rendszerességgel, illetve a feladatok
függvényében tartja üléseit.
d) A PFB elnöke 2009. november 30-ig gondoskodik a
verzióváltás feladat- és ütemtervének, valamint az erőforrás- és költségtervnek az elkészítéséről, melyet a HM védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkárának (a
továbbiakban: HM VTI SZÁT) és a HM Honvéd Vezérkar
főnökének (a továbbiakban: HM HVKF) egyetértésével a
HM kabinetfőnöke hagy jóvá.
6. A PIB összetétele és működése:
a) A PIB vezetője: a HM KPÜ vezérigazgató-helyettese.
Helyettese: a HM KPÜ IAJI igazgatója.
b) A PIB tagjai: a PFB titkára és a 3. pontban felsorolt, a
végrehajtásában részt vevő szervek és szervezeteknek a
szakterülettel foglalkozó munkatársai.
7. A HM KPÜ vezérigazgatója készítse el a PFB és a
PIB működési rendjét, továbbá a Projekt szervezeti elemeire (együtt: Projekt Szervezet) résztvevőire, feladataira,
hatás- és jogkörükre is kiterjedő Projekt Szervezet alapító
dokumentumot, majd a HM VTI SZÁT és a HM HVKF útján terjessze fel azokat jóváhagyásra a HM kabinetfőnöke
részére, az együttes intézkedés hatálybalépését követő
15 napon belül.
8. A verzióváltásban résztvevő szervek és szervezetek
jelöljék ki a PIB-ben, valamint a Projekt Szervezet alapító
dokumentumban létrehozott további szakértői munkacsoportokban résztvevőket, majd a névsort küldjék meg a
PFB elnöke részére a Projekt Szervezet alapító dokumentum jóváhagyását követő 15 napon belül.
9. A Projekt Szervezet kialakításánál figyelembe kell
venni a vállalkozói oldal hasonló projekt szervezetét a kölcsönös kapcsolattartás és együttműködés érdekében,
amely azonos vezetői szinteken valósul meg. A vállalkozói oldal képviselői a szerződésben foglaltaknak megfelelően vesznek részt a bizottságok, munkacsoportok és értekezletek munkájában.
10. A verzióváltás feladat- és ütemtervében meghatározott feladatok végrehajtását követően 15 napon belül a
PFB elnöke terjesszen fel helyzetjelentést a HM VTI
SZÁT és a HM HVKF útján a HM kabinetfőnök részére.
11. A verzióváltás befejezését és az új változatú HM
KGIR éles indításának időpontját a PFB elnökének előterjesztése alapján a HM kabinetfőnök határozza meg.
12. Felhatalmazást kapnak a HM KGIR verzióváltásában résztvevő szervek és szervezetek, hogy ezen együttes
intézkedés alapján adjanak ki végrehajtási intézkedéseket
kapcsolódó feladataik szabályozása és végrehajtása érdekében.
13. Ezen együttes intézkedés az aláírása napján lép hatályba, és 2011. március 31-én hatályát veszti.
Budapest, 2009. október 30. Dr. Szeredi Péter s. k.,
HM kabinetfőnök


text:
7/2010. (II. 16.) KHEM rendelete egyes fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 124. § (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartás
működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 2. § 6. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
– a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § a) pontjában meghatározott
feladatkörében eljáró pénzügyminiszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet hatálya a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) fejezeti
kezelésű előirányzatai közül az alábbi előirányzatokra terjed ki:
a) Uránércbánya hosszú távú környezeti kárelhárítás, b) BKSZ működtetésének támogatása,
c) A közösségi közlekedés összehangolt fejlesztése, d) RO-LA gördülő országút,
e) Energia Központ Nonprofit Kft. támogatása, f) Az ágazat védelmi felkészítésének állami feladatai a honvédelmi törvény alapján,
g) Katasztrófavédelmi, polgári védelmi és nukleárisbaleset-elhárítási ágazati feladatok,
h) TEN-T pályázatok, i) EU támogatású projektek előkészítése és technikai támogatása.
2. § (1) Az 1. § a)–i) pontjaiban felsorolt fejezeti kezelésű előirányzatok (a továbbiakban: előirányzatok) forrása a Magyar
Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvényben (a továbbiakban: költségvetési törvény)
e célra jóváhagyott előirányzat. (2) Az előirányzatok terhére éven túli kötelezettségvállalást a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter
(a továbbiakban: miniszter) engedélyezhet az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.)
47. §-ára és 49. § (5) bekezdésének r) pontjában foglalt rendelkezésre figyelemmel.
3. § (1) A miniszter az előirányzatokból nyújtott támogatások rendeltetésüknek megfelelő felhasználását ellenőrzi.
(2) Ha az ellenőrzés során a támogatás nem rendeltetésszerű felhasználása kerül megállapításra, a támogatás jogtalanul
igénybe vett része visszavonásra kerül. (3) A támogatottnak a jogtalanul igénybe vett támogatást az igénybevétel napjától a visszavonási döntés időpontjáig
számítva a Polgári Törvénykönyv szerinti kamattal növelt összeggel kell visszafizetnie.
(4) Az előirányzatok terhére visszterhesen támogatás (kölcsön) nem nyújtható és az előirányzatokat megillető
követelésről lemondani csak törvényben meghatározott esetben lehet. (5) Az előirányzatok felhasználása során felmerülő kincstári díjakat a minisztérium Kincstári díjak fejezeti kezelésű
előirányzata finanszírozza. 4. § Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése hatálya alá tartozó támogatás esetében a támogatás az e rendelet alapján nyújtható
előkészítési támogatással együttesen sem haladhatja meg az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 87. és 88. cikke
alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak, a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (általános
csoportmentességi rendelet) szóló 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendeletben, az Európai Közösséget
létrehozó Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2006. december 15-i
1998/2006/EK bizottsági rendeletben meghatározott legmagasabb támogatási intenzitást vagy legmagasabb
támogatási összeget. 5. § (1) Ha a támogatás igénylője vagy a kedvezményezett (a továbbiakban együtt: kifogást tevő) – az 1. § h) és i) pontjaiban
foglalt előirányzatok kivételével – a miniszternél írásban kifogást nyújt be, a kifogásnak az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a kifogást tevő adatait (név, székhely vagy lakcím, képviselő esetén annak neve és lakcíme);
b) a kifogással érintett pályázati eljárás, támogatási igény, illetve támogatás azonosítását (így különösen pályázat
címe, támogatás célja, támogatási szerződés száma), valamint a támogató meghatározását;
c) a kifogásolt intézkedés vagy mulasztás meghatározását; d) a kifogás alapjául szolgáló tényeket;
e) a kifogás célját; f) a kifogást tevő, illetve nem természetes személy kifogást tevő képviselőjének saját kezű aláírását;
g) nem természetes személy kifogást tevő képviselőjének képviseleti jogát igazoló okiratokat.
(2) A kifogást a kifogásolt intézkedésről vagy mulasztásról való tudomásszerzéstől számított 8 munkanapon belül, de
legkésőbb a kifogásolt intézkedés megtörténtétől vagy a mulasztástól számított 30 munkanapon belül lehet
benyújtani. (3) Ha a támogatás nyújtására irányuló eljárásban kezelő szervezet közreműködik, és a kifogást tevő a kifogást a kezelő
szervezethez nyújtja be, a kezelő szervezet köteles azt a kézhezvételtől számított 8 munkanapon belül a kifogás
elbírálásához szükséges dokumentumokkal, valamint a kifogással kapcsolatos álláspontjával együtt továbbítani
a miniszter részére. Ha a kifogást tevő a kifogást a (2) bekezdés szerinti határidőben nyújtotta be a kezelő szervezetnek,
a kifogás nem tekinthető elkésettnek. (4) Ha a támogatás nyújtására irányuló eljárásban kezelő szervezet közreműködik, a miniszter a kifogás kézhezvételét
követően 3 munkanapon belül – a kifogás ismertetésével egyidejűleg – írásban keresi meg a kezelő szervezetet
az elbíráláshoz szükséges dokumentumok és a kifogással kapcsolatos álláspontja beszerzése érdekében.
6. § (1) Az elkésett, a nem a jogosult által vagy a korábbival azonos tartalommal ismételten benyújtott kifogást a miniszter
annak kézhezvételétől számított 8 munkanapon belül elutasítja és erről a kifogást tevőt írásban értesíti, megjelölve
az elutasítás indokát. Ha a kifogás hiányos, a miniszter a kifogás kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül
legalább 3, de legfeljebb 8 munkanapos határidő tűzésével írásban felhívja a kifogást tevőt a hiány pótlására. Ha
a kifogást tevő a hiányt határidőben nem vagy nem megfelelően pótolja, a miniszter a kifogást elutasítja, és erről
a kifogást tevőt írásban értesíti, megjelölve az elutasítás indokát.
(2) A miniszter a kifogást – ha a (3) bekezdésben foglaltak szerint nem utasítja el – annak kézhezvételétől számított
15 munkanapon belül érdemben elbírálja. E határidőbe nem számít be a (3) bekezdésben meghatározott
hiánypótlásra irányuló felhívástól az annak teljesítéséig terjedő idő. A miniszter az e bekezdésben meghatározott
határidőt indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb 15 munkanappal meghosszabbíthatja, és erről a kifogást tevőt
a kifogás kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül írásban értesíti.
(3) Ha a kifogás nem alapos, a miniszter azt elutasítja és erről a kifogást tevőt írásban értesíti, megjelölve az elutasítás
indokát. Ha a kifogás alapos, a miniszter a (2) bekezdésben meghatározott határidőben elrendeli a kifogásban
sérelmezett helyzet megszüntetése érdekében szükséges intézkedést és erről a kifogást tevőt írásban értesíti.
(4) Ha a kifogást tevő a kifogásolt jogszabálysértés folytán nem nyert támogatást, a támogató köteles a kifogást tevő
támogatási igényét ismételten elbírálni. Ha a támogatás nyújtására irányuló eljárásban kezelő szervezet működik
közre, köteles a miniszter által a kifogásolt jogszabálysértés orvoslására rendelt intézkedéseket megtenni a miniszter
által meghatározott határidőn belül és arról a minisztert írásban tájékoztatni.
7. § A kifogás kivizsgálásában – a miniszter kivételével – nem vehet részt, aki a kifogással érintett eljárásban
közreműködött. 2. Uránércbánya hosszú távú környezeti kárelhárítás 8. § (1) Az előirányzat célja a mecseki uránércbányászat befejezést követően – az ivóvízbázis védelme, valamint egyéb
környezet- és egészségvédelmi okok miatt – a víztisztítás folytatására, a kiépített megfigyelő rendszerek
működtetésére és a rekultivált területek egy részének karbantartására szolgáló támogatási forrás biztosítása.
(2) A beruházási program megvalósításának, a környezeti rekultiváció elvégzésének, a kiépített megfigyelő rendszerek
működtetésének kötelezettje a MECSEK-ÖKO Környezetvédelmi Zrt. (a továbbiakban: MECSEK-ÖKO Zrt.).
(3) A MECSEK-ÖKO Zrt. az előirányzat terhére elvégzendő feladatokról január 15-éig, tételes – felhasználási ütemezéssel
és indokolással ellátott – Intézkedési Tervet készít. (4) A miniszter az Intézkedési Terv elfogadását követően – az Ámr. rendelkezéseinek megfelelően – a MECSEK-ÖKO
Zrt.-vel támogatási szerződést köt. 3. BKSZ működtetésének támogatása
9. § (1) Az előirányzat célja a) vissza nem térítendő támogatás nyújtása az elővárosi autóbusz és vasúti szolgáltatók részére a Budapest
Bérletből, valamint a Budapesti Közlekedési Szövetség továbbfejlesztése során bevezetett, további díjszabási
konstrukciókból származó bevételkiesés – minisztériumra jutó részének – pótlási igényére (kompenzáció),
b) vissza nem térítendő támogatás nyújtása a Budapesti Közlekedés-szervező Közhasznú Nonprofit Kft. közvetlen
működési ráfordításainak (anyag- és bérköltségek, járulékok) finanszírozására, szakmai feladatai ellátásához
kapcsolódó költségek (különösen a forgalom-felvételi, elemzési, szakértői tevékenység, marketing, szakmai
tanulmányutak költsége, szakmai szervezetek tagsági díja) fedezésére, c) a Budapesti Közlekedési Szövetség továbbfejlesztésének (a közlekedési szövetség fejlesztését szolgáló projektek,
megvalósíthatósági tanulmányok és tervek) finanszírozása. (2) A támogatás folyósításának az Ámr. szerinti feltételeiről a minisztérium támogatási szerződésben állapodik meg
a támogatottakkal. 4. A közösségi közlekedés összehangolt fejlesztése
10. § (1) Az előirányzat célja a helyközi tömegközlekedési reform megvalósítása, a közösségi közlekedés regionális szintű
megszervezésére szolgáló regionális szintű intézményrendszer működtetése és a közösségi közlekedés további
szakmai feladatainak, a hatékony működés ellenőrzésének finanszírozása. (2) A Regionális Közlekedésszervező Irodák (a továbbiakban: RKI) feladata az adott régió térség utazási igényeinek
folyamatos figyelemmel kísérése, a közlekedési alágazatok közötti összhang biztosítása, a közforgalmú közlekedés
igényeihez igazodó menetrendi szerkezet kialakítása, a menetrendek jóváhagyására vonatkozó döntések előkészítése
és az adott térségben az ügyfélszolgálati tevékenység támogatása.
(3) Az RKI működtetésével kapcsolatos feladatokat – a miniszter szakmai irányítása mellett – a Közlekedéstudományi
Intézet Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: KTI Nonprofit Kft.) látja el.
(4) Az RKI működtetésével kapcsolatos támogatásról a miniszter a KTI Nonprofit Kft.-vel szerződésben állapodik meg.
11. § (1) Az előirányzat felhasználható a hajózásra alkalmas, illetőleg hajózásra alkalmassá tehető természetes és mesterséges
felszíni vizek víziúttá nyilvánításáról szóló 17/2002. (III. 7.) KöViM rendeletben meghatározott, a Tisza és a Bodrog
folyókon a köteles kompok közlekedésbiztonságot fokozó átalakítására. (2) Az (1) bekezdés szerinti fejlesztési feladatok finanszírozása pályázati úton történik. A pályázati dokumentációt
az előirányzat kezelője készíti el. A kezelő a pályázati felhívást a Pénzügyminisztérium Támogatásokat Vizsgáló
Irodájával, a pályázati dokumentációt pedig a Magyar Államkincstárral (a továbbiakban: Kincstár) egyezteti. A pályázat
meghirdetéséről – a pályázati dokumentáció jóváhagyásával – a miniszter dönt.
(3) A pályázati felhívás a pályázati konstrukció címét, a pályázók körét, a támogatandó tevékenységeket, a támogatás
formáját és mértékét tartalmazó kivonatát a miniszter a Hivatalos Értesítőben teszi közzé. A teljes pályázati
dokumentációt a miniszter által vezetett minisztérium honlapján kell közzétenni.
12. § (1) A támogatásra vonatkozó döntési javaslatot pályázati bíráló bizottság alakítja ki. A pályázati bíráló bizottság
összetételéről az előirányzat kezelőjének javaslata alapján a miniszter dönt. A támogatásról a bíráló bizottság döntési
javaslatának ismeretében a miniszter dönt. (2) A támogató döntésről szóló értesítéssel a minisztérium a támogatást elnyert pályázónak (a továbbiakban:
kedvezményezett) megküldi a támogatási szerződés tervezetét és a kapcsolódó dokumentációt.
(3) A támogatási szerződés kedvezményezett általi aláírására legfeljebb 30 munkanapos határidőt kell megállapítani.
(4) Ha a támogatási szerződés aláírására az értesítésben megállapított határidő utolsó napjától számított 30 munkanapon
belül a kedvezményezettnek felróható okból nem kerül sor, a támogatási döntés hatályát veszti, amely tényről
az előirányzat kezelője köteles a pályázót értesíteni. 5. RO-LA gördülő országút
13. § (1) Az előirányzat célja vissza nem térítendő üzemeltetési támogatás nyújtása a vasúti kombinált árufuvarozás
versenyképességének javítása, a környezetkímélő szállítási módozatok elősegítése, a közúti árufuvarozás okozta
környezeti károk csökkentése érdekében. A támogatási összeg a Magyar Köztársaság területén igénybe vett vasúti
pályaszakaszra vonatkozóan, a magyarországi indítású vagy fogadású gördülő országúti (Ro-La) vonatok
támogatására fordítható. (2) A támogatás lebonyolítására a miniszter a vasúti pályahálózat működtetőjével (a továbbiakban: támogatáskezelő)
szerződést köt. 14. § (1) A támogatás felhasználására a miniszter pályázatot ír ki a tehergépkocsik, vontatók és a pótkocsik (a továbbiakban
együtt: tehergépkocsik) vasúton történő fuvarozását végző vasúti társaságok számára.
(2) Támogatásban bármely, Magyarországon, az Európai Gazdasági Térség területén avagy nemzetközi szerződés vagy
viszonosság esetén egyéb államban székhellyel rendelkező, a Magyar Köztársaság területén vasúti árutovábbításra
jogosult, a Tanács 1995. június 19-i, a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK irányelvével összhangban
kiadott működési engedéllyel rendelkező vasúti társaság részesülhet, amely a pályázatban foglaltaknak igazolhatóan
eleget tesz és a támogatás igénybevételére szerződést köt a támogatáskezelővel.
(3) A támogatást elnyerő vasúti társaság a támogatáskezelővel kötött szerződés alapján jogosult a támogatás
igénybevételére. A támogatáskezelő a beérkezett igényeket a beérkezés sorrendjében, számlákon és kifizetési
dokumentumokon alapuló elszámolás alapján utólagosan teljesíti. 15. § (1) A támogatáskezelő utólagos elszámolás során köteles az elszámolási időszak igazolt fuvarozási teljesítménye alapján
megállapított teljes támogatási összeget a támogatásra jogosultaknak továbbadni. A támogatás folyósítása előtt
a támogatáskezelő köteles meggyőződni a támogatott fuvarozási teljesítmény megtörténtéről.
(2) A támogatáskezelő által továbbadott támogatás összege nem haladhatja meg az alábbiak közül a legalacsonyabb
mértéket: a) 6,00 euró vonatkilométerenként, b) 2500 euró vonatonként,
c) az egyéb forrásokból származó támogatásokkal együttvéve (ideértve más tagállam által nyújtott támogatást is)
tehergépkocsinként a teljes kombinált fuvarozással érintett relációra vonatkozó költség 30%-át.
(3) A támogatást igénybe vevő vasúti társaság számára legfeljebb akkora támogatási összeg adható tovább, amely nem
haladja meg a közúti fuvarozók részére biztosított díjkedvezmény összegét vagy a (2) bekezdésben rögzített mértékek
közül a legalacsonyabb támogatási mértéket. (4) A legmagasabb összeget abban az esetben kell teljes mértékben továbbadni, ha az elszámolási időszakban átlagosan
vonatonként legalább 15 tehergépkocsi továbbításra kerül. Ha a számított átlagos tehergépkocsiszám ennél
kevesebb, a legmagasabb összeg arányosan csökkentett részét kell továbbadni.
(5) A közlekedtetett vonatokról, a vonatonként felhasznált támogatásról, az összesen elszállított tehergépkocsikról,
valamint a tehergépkocsikra megállapított, kedvezményként továbbadott támogatásról a támogatáskezelő és az azt
igénybe vevő társaság – a támogatáskezelési szerződésben meghatározott ütemezés szerint – havi bontásban köteles
elszámolni. 6. Energia Központ Nonprofit Kft. támogatása 16. § (1) Az előirányzat célja vissza nem térítendő támogatás nyújtása az Energia Központ Energiahatékonysági,
Környezetvédelmi és Energia Információs Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaságnak (a továbbiakban:
Energia Központ Nonprofit Kft.). (2) A miniszter a támogatás felhasználásáról az Energia Központ Nonprofit Kft.-val közhasznú szerződésben állapodik
meg. 7. Az ágazat védelmi felkészítésének állami feladatai a honvédelmi törvény alapján
17. § (1) Az előirányzat célja a közlekedés, az energetika és a hírközlés területén a védelmi felkészítési és gazdaságmozgósítási
feladatokkal kapcsolatos teendők finanszírozásának biztosítása, a minősített időszakokban az ágazatok
működőképességének, a lakosság ellátásának, az állam irányíthatóságának biztosítása, a Magyar Honvédség,
a rendvédelmi szervek és a szövetséges fegyveres erők szükségleteinek kielégítése.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt célok érdekében a miniszter a feladatok ellátására szerződést köt a védelmi célú állami
tartalékok fenntartására, az ágazati infrastruktúra védelmi célú fejlesztése és fenntartására, az ágazat honvédelmi
feladatainak ellátásába bevont szervezetek felkészítésére és a Befogadó Nemzeti Támogatás feladatainak
finanszírozására. 8. Katasztrófavédelmi, polgári védelmi és nukleárisbaleset-elhárítási ágazati feladatok
18. § Az előirányzat célja a polgári védelemről szóló törvényben és a katasztrófák elleni védekezés irányításáról,
szervezetéről és a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről szóló törvényben és más
jogszabályban a miniszter számára előírt feladatok teljesítéséhez, így különösen a közlekedési, a hírközlési és
az energetikai ágazat felkészítéséhez a természeti és a civilizációs katasztrófák megelőzéséhez, azok bekövetkezése
esetén hatásaik csökkentéséhez, a következmények felszámolásához és a helyreállítással kapcsolatos feladatokhoz
szükséges forrás biztosítása. 19. § (1) Az előirányzatból vissza nem térítendő támogatás nyújtható az ágazati nukleárisbaleset-elhárítási intézkedési tervben
és a működési utasításban meghatározott feladatok végrehajtása feltételeinek biztosításához a kijelölési okmányban
megjelölt szervezetek számára. (2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokat a „GEO-S” Geotechnikai és Geofizikai Betéti Társaság és a Paksi Atomerőmű Zrt.
látja el. (3) A miniszter az (1) bekezdésben foglalt feladatok ellátására a kijelölt szervezetekkel szerződést köt.
20. § Az előirányzat terhére történik a katasztrófavédelemmel és a polgári védelemmel összefüggő célok érdekében
– az általános közbeszerzési szabályoknak megfelelően – az ágazatok polgári védelmi és katasztrófavédelmi rendszere
korszerűsítésének, az érintett szervezetek felkészítésének, a minisztériumi főügyelet működtetésének finanszírozása.
9. TEN-T pályázatok 21. § (1) Az előirányzat célja az Európai Unió transz-európai közlekedési hálózatok (TEN-T) alapjából támogatott
közlekedésfejlesztési projektek finanszírozása. 2010-ben vasúti megvalósíthatósági tanulmányok, kiviteli tervek és
ajánlati dokumentációk elkészítése, közlekedési forgalmat és folyami közlekedést érintő projektek végrehajtása,
valamint forgalomszabályozó és információs rendszerhez kapcsolódó projektek kivitelezése valósul meg.
(2) A TEN-T pályázatok előirányzat kezelő szerve a Közlekedésfejlesztési Koordinációs Központ (a továbbiakban: KKK).
(3) A KKK látja el az előirányzat tekintetében az érvényesítést és az utalványozást. A KKK végzi az előirányzattal
kapcsolatos könyvvezetési feladatokat. (4) A KKK felelős az előirányzat felhasználásához kapcsolódó Finanszírozási Alapokmány előkészítéséért, a szerződések,
megrendelések, pénzügyi teljesítések, követelések nyilvántartásáért és archiválásáért, az előirányzat eszközeivel és
forrásaival kapcsolatos leltározási és leltárkészítési teendők elvégzéséért. A KKK felelős Kincstárral való folyamatos
kapcsolattartás keretében a napi és a havi kincstári adatszolgáltatások ellenőrzéséért és egyeztetéséért.
10. EU támogatású projektek előkészítése és technikai támogatása
22. § (1) Az EU támogatású projektek előkészítése és technikai támogatása előirányzat olyan beruházások előkészítését
szolgálja, amelyek megvalósítása európai uniós támogatás igénybevétele mellett történik.
(2) Az EU támogatású projektek előkészítése és technikai támogatása előirányzat kezelő szerve a KKK.
(3) A KKK felelős az előirányzat vonatkozásában a 21. § (3)–(4) bekezdésében foglalt feladatok ellátásáért.
11. Záró rendelkezések 23. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépését követően indított eljárások
esetén kell alkalmazni. (2) A Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium egyes előirányzatai felhasználásában, kezelésében
részfeladatokat ellátó közreműködő szervezetekről szóló 2/2009. (II. 10.) KHEM rendelet 2. § (1) bekezdésében
az „Energia Központ Energiahatékonysági, Környezetvédelmi és Energia Információs Ügynökség Közhasznú Társaság
(a továbbiakban: Energia Központ Kht.)” szövegrész helyébe az „Energia Központ Energiahatékonysági,
Környezetvédelmi és Energia Információs Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban:
Energia Központ Nonprofit Kft.)” szöveg, 2. § (2) bekezdésében az „Energia Központ Kht.” szövegrész helyébe
az „Energia Központ Nonprofit Kft.” szöveg lép. (3) Hatályát veszti az egyes fejezeti kezelésű előirányzatokkal kapcsolatos eljárási rendről szóló 21/2008. (VIII. 22.) KHEM
rendelet. Hónig Péter s. k.,
közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter