text:
377/2012. (XII. 19.) Korm. rendelete a nyugellátások és egyes más ellátások 2013. január havi emeléséről.
A Kormány a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 101. § (1) bekezdés f) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) 2013. január 1-jétől a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.)
62. § (1) bekezdése alapján 5,2 százalékkal kell emelni a 2013. január 1-jét megelőző időponttól megállapított vagy
folyósított a) öregségi nyugdíjat, b) rehabilitációs járadékot, c) özvegyi nyugdíjat,
d) szülői nyugdíjat, e) árvaellátást, f) baleseti hozzátartozói nyugellátást,
g) mezőgazdasági szövetkezeti öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékot, h) mezőgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi, özvegyi járadékát,
i) korhatár előtti ellátást, j) szolgálati járandóságot, k) átmeneti bányászjáradékot,
l) balettművészeti életjáradékot, m) rokkantsági ellátást, n) rehabilitációs ellátást,
o) baleseti járadékot, p) bányászok egészségkárosodási járadékát, q) a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított
ellátást, r) a polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról szóló
1994. évi LXIV. törvény szerinti közszolgálati járadékot, és
s) a katona, illetve a fegyveres szervek hivatásos állományú tagja után járó kiegészítő hozzátartozói támogatást
[az a)–s) pont szerinti ellátások a továbbiakban együtt: ellátás].
(2) Az (1) bekezdés szerinti emelés megilleti a 2012. december 31-ét követő időponttól
a) megállapított vagy folyósított saját jogú ellátásban részesült személyt is, ha ezt az ellátását az (1) bekezdés szerinti
emelésre jogosító ellátása helyett, újraszámítás nélkül folyósították tovább, vagy az (1) bekezdés szerinti emelésre
jogosító ellátása megszűnését követő naptól, újraszámítás nélkül állapították meg – ideértve a korhatár előtti
öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló 2011. évi
CLXVII. törvény 9. § b) pontja szerinti esetet is –,
b) megállapított rokkantsági ellátásban, rehabilitációs ellátásban, baleseti járadékban vagy bányászok
egészségkárosodási járadékában részesült személyt is, ha az ellátását az (1) bekezdés szerinti emelésre jogosító
rehabilitációs járadékának, rokkantsági ellátásának, rehabilitációs ellátásának, baleseti járadékának vagy
bányászok egészségkárosodási járadékának megszűnését követő naptól állapították meg.
(3) Az (1) bekezdés szerinti emelésre való jogosultság akkor is fennáll, ha az ellátásokban több – a (2) bekezdés szerinti –
változás következett be. 2. § (1) Az e rendelet alapján emelendő, 2013. januárra járó ellátásokat a jogosultak számára már emelt összegben kell
folyósítani. (2) Ha egy személy részére egyidejűleg több, e rendelet alapján emelendő ellátást folyósítanak, az ellátásokat külön-külön
kell emelni. (3) Több ellátásra való jogosultságot érintő változás esetén a változás időpontjától kezdődően a saját jogú és
a hozzátartozói nyugellátásokat emelt összegben kell továbbfolyósítani olyan összegben, mintha ez az ellátás
a változás napját megelőzően is önállóan került volna folyósításra.
(4) Az özvegyi és a szülői nyugdíj megosztása esetén a folyósított nyugdíjrészt kell emelni.
(5) Szociális biztonsági tárgyú nemzetközi szerződés vagy szociálpolitikai egyezmény alapján megállapított ellátás esetén
a magyar szerződő felet terhelő ellátásrészt, illetve ellátást kell emelni.
(6) Az emelést a 2013. január havi ellátásoknak
a) az 1. § (1) bekezdésében nem említett nem társadalombiztosítási ellátás,
b) az egyes személyes szabadságot korlátozó intézkedésekkel, valamint a semmissé nyilvánított elítéléssel
összefüggésben járó emelés, továbbá a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék,
c) az egyes nyugdíjak felülvizsgálatáról, illetőleg egyes nyugdíjkiegészítések megszüntetéséről szóló 1991. évi
XII. törvény alapján megszüntetett nyugdíjkiegészítés helyébe lépő pótlék
nélküli összegére kell végrehajtani. 3. § A központi költségvetés megtéríti a Nyugdíjbiztosítási Alapnak az 1. § (1) bekezdés g)–l) pontja és q)–s) pontja szerinti
ellátások emelésének fedezetét és a végrehajtás költségeit. 4. § Ez a rendelet 2013. január 1-jén lép hatályba.
5. § A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról szóló 168/1997. (X. 6.)
Korm. rendelet 62. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A saját jogú nyugellátás és az özvegyi nyugdíj, baleseti özvegyi nyugdíj 2013. január 1-jétől havi 81 510 forint
összeghatárig folyósítható együtt.” Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
5/2010. (I. 14.) NFGM rendelete az iparügyekért felelős miniszter szabályozási feladatkörébe tartozó forgalmazási követelmények tekintetében eljáró megfelelőségértékelő szervezetek kijelölésének, valamint a kijelölt szervezetek tevékenységének különös szabályairól.
A megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény 13. § (2) bekezdésében foglalt felhatalmazás
alapján, a nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter feladat- és hatásköréről szóló 134/2008. (V. 14.) Korm. rendelet 1. § b) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva – a 10. § tekintetében a pénzügyminiszter feladat- és hatásköréről szóló 169/2006. (VII. 28.)
Korm. rendelet 1. § b) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben –
a következőket rendelem el.
A rendelet alkalmazási köre 1. § (1) A termékekre vonatkozóan az iparügyekért felelős miniszter szabályozási feladatkörében előírt forgalmazási
követelmények tekintetében a megfelelőségértékelő szervezetek kijelölése és a kijelölést követő ellenőrzése során
e rendelet rendelkezései szerint kell eljárni.
(2) E rendelet alkalmazásában a kijelölő hatóság – a megfelelőségértékelő szervezetek kijelöléséről, valamint a kijelölt
szervezetek tevékenységének részletes szabályairól szóló 315/2009. (XII. 28.) Korm. rendelet (a továb biak ban: R.) 9. §-a
értelmében – az iparügyekért felelős miniszter.
A kijelölés iránti kérelem 2. § (1) A kijelölés iránti kérelmet az 1. mellékletben meghatározott formanyomtatványon kell benyújtani.
(2) A kijelölés iránti kérelemben a kérelmező szervezet alkalmasságát, felkészültségét a megfelelőségértékelő szervezetek
tevékenységéről szóló 2009. évi CXXXIII. törvény (a továb biak ban: Msztv.) 6. § (3) bekezdés b) pontja szerint az R. 12. §
(2) bekezdésében meghatározott okiratok csatolásával kell igazolni.
(3) A kérelemhez csatolni kell az igazgatási szolgáltatási díj megfizetéséről szóló igazolást.
A kijelölési eljárás 3. § (1) A kijelölő hatóság a kérelmező szervezet alkalmasságának, felkészültségének megítélésére szakértőként kirendeli
a Nemzeti Akkreditáló Testületet a következő kérdésekben:
a) a kérelmező szervezet megfelelőségértékelési tevékenységet végző személyzetének
aa) a műszaki képzettsége, felkészültsége és a megfelelőségértékelésben való gyakorlata,
ab) a megfelelőségértékelési modulok, egyéb műszaki elő írások szerinti eljárások ismerete,
ac) az R. 2. § (2) bekezdés a) pont aa) alpontjában meghatározottak ismerete, helyes értelmezése és
alkalmazása,
ad) a vizsgálati eredmények helyes értékelése és dokumentálása, ha a vizsgálati eredmények értékelése
a kérelmező szervezet megfelelőségértékelési tevékenységének része,
ae) az értékelt termékekre vonatkozó gyártástechnológia ismerete;
b) a megfelelőségértékeléshez szükséges műszaki és adminisztratív feltételek megléte, így
ba) a kérelmező szervezet kérelmezett megfelelőségértékelési területtel kapcsolatos belső eljárási rendjének
a szabályozottsága (minőségirányítási kézikönyv, működési és eljárási szabályzat),
bb) az R. 2. § (2) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott feltételek teljesülése,
bc) ha a kérelmező szervezet megfelelőségértékelési vizsgálatot végez, a szükséges és megfelelő vizsgáló
laboratóriumok, a vonatkozó elő írások, szabványok szerinti vizsgáló- és mérőeszközök, igénybevételi
berendezések rendelkezésre állása,
bd) az adminisztrációs feladatok ellátásához szükséges eszközök megléte,
be) a nyilvántartások, jelentések, tanúsítványok alkalmassága és megfelelő tárolása;
c) az R. 2. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott részvétel vagy tájékoztatás biztosítottsága.
(2) Ha a kérelmező szervezet a megfelelőségértékelési tevékenységek végzéséhez közreműködőt vesz igénybe,
a szakértői vizsgálat kiterjed arra is, hogy a közreműködő megfelel-e az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek.
4. § A kijelölésre vonatkozó döntés előkészítésében részt vevő személy írásban nyilatkozik arról, hogy az R. 10. §-ában
meghatározott kizárási ok nem áll fenn.
Az engedély időbeli hatálya 5. § Az engedély határozatlan időre szól.
A felelősségbiztosítási szerződésre vonatkozó követelmények 6. § (1) Az Msztv. 3. § (2) bekezdés c) pontjában előírt felelősségbiztosítási szerződésben biztosítandó fedezet legkisebb
mértékét az iparügyekért felelős miniszter szabályozási feladatkörében előírt forgalmazási követelmények
tekintetében végzett megfelelőségértékelési tevékenységekhez kapcsolódóan a 2. melléklet tartalmazza.
(2) A kijelölő hatóság a kérelmezett megfelelőségértékelési terület nagyságától, így a megfelelőségértékelési
tevékenységek, termékek és megfelelőségértékelési eljárások számától függően – mérlegelve a kérelmező szervezet
korábban történt kijelöléseinek számát is – előírhatja a 2. mellékletben megadott összeghatár legfeljebb 100%-kal való
megnövelését.
(3) Ha a kérelmező szervezet a kijelölést több jogszabály szerinti megfelelőségértékelési területre kéri, az egyes
jogszabályokhoz tartozó összeghatárokat össze kell adni.
A kérelmezővel szembeni követelmények 7. § (1) A kérelmező szervezetnek biztosítania kell, hogy a megfelelőségértékelési tevékenységet végző személyzet
a kérelmezett megfelelőségértékelési területnek megfelelő szakirányú felsőfokú műszaki képesítéssel és ehhez
kapcsolódó legalább ötéves szakmai gyakorlattal rendelkezzen.
(2) Ha a kérelmezett megfelelőségértékelési terület harmonizációs uniós jogi aktus hatálya alá tartozik, a kérelmező
szervezetnek rendelkeznie kell
a) angol, német vagy francia középfokú nyelvtudású munkavállalóval, továbbá
b) a megfelelőségértékelési tevékenysége során kiadott dokumentumok – így különösen a vizsgálati, ellenőrzési
jegyzőkönyv, tanúsítvány –, valamint a megfelelőségértékelési tevékenységével összefüggő eljárásának – a gazdasági
szereplők tájékoztatására szolgáló – bemutatása angol, német vagy francia nyelvű fordításával.
(3) A kérelmező szervezetnek rendelkeznie kell a 8. § szerinti jelentésnek a kérelmezett megfelelőségértékelési területhez
igazított mintájával.
A kijelölt szervezetek jelentéstételi kötelezettsége 8. § (1) A kijelölt szervezet az előző évben végzett megfelelőségértékelési tevékenységéről készített jelentést minden évben
január 31-ig megküldi a kijelölő hatóságnak.
(2) A jelentés a következőket tartalmazza:
a) jogszabályok, termékcsoportok és megfelelőségértékelési eljárások (modulok) szerint a megrendelő gazdasági
szereplők, a szerződések, a vizsgálati, ellenőrzési jegyzőkönyvek, a kiadott tanúsítványok számát,
b) a közreműködő szervezet nevét,
c) annak a három gazdasági szereplőnek a megnevezését, amellyel a legtöbb megfelelőségértékelési tevékenység
elvégzésére irányuló szerződést kötötte,
d) a gazdasági szereplőknek a kijelölt szervezet tevékenységével összefüggő panaszai felsorolását és a kivizsgálás
eredményét,
e) a kijelölt megfelelőségértékelési területtel kapcsolatos képzések, együttműködések felsorolását,
f) az R. 2. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott részvétel bemutatását,
g) a kijelölt megfelelőségértékelési területen – a termék forgalmazására vonatkozó rendelkezések megsértésével
összefüggésben – a piacfelügyeleti hatóságnak és a kijelölt megfelelőségértékelési területen működő más
megfelelőségértékelő szervezeteknek küldött tájékoztatások, valamint a visszavont tanúsítványok számát.
A kijelölt szervezetek kijelölést követő ellenőrzése 9. § A kijelölő hatóság a kijelölési feltételek folyamatos teljesülésének ellenőrzésébe a következő kérdésekben
szakértőként kirendeli a Nemzeti Akkreditáló Testületet:
a) a kijelölt szervezet a kijelölt megfelelőségértékelési területen folytatott tevékenysége során betartja-e
a minőségirányítási kézikönyvében, valamint a működési és eljárási szabályzatában foglaltakat;
b) az előző ellenőrzés óta a szakmai és adminisztratív felkészültség terén történt esetleges változás befolyásolja-e
a megfelelőségértékelési tevékenység hatékonyságát;
c) az előző ellenőrzés óta a minőségirányítási kézikönyvben, valamint a működési és eljárási szabályzatban történt
esetleges változtatások a megfelelőségértékelési tevékenység hatékonysága érdekében indokoltak-e;
d) a gazdasági szereplők panaszainak kivizsgálása megfelelő volt-e.
A kijelölési eljárásért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj megfizetésére és a felhasználására vonatkozó
szabályok
10. § (1) Az igazgatási szolgáltatási díj mértéke, ha a kérelmezett megfelelőségértékelési terület nem tartozik harmonizációs
uniós jogi aktus hatálya alá, – a 2. mellékletben meghatározott – jogszabályonként
a) 68 000 forint, valamint annyiszor 7500 forint, ahány megfelelőségértékelési eljárást vagy megfelelőségértékelési
tevékenységet, és annyiszor 5000 forint, ahány terméket foglal magában a kérelmezett megfelelőségértékelési
terület,
b) egy adott jogszabály vonatkozásában már kijelölt szervezet esetében 27 000 forint, valamint annyiszor
7500 forint, ahány további megfelelőségértékelési eljárást vagy megfelelőségértékelési tevékenységet, és
annyiszor 5000 forint, ahány további terméket foglal magában a kérelmezett megfelelőségértékelési terület.
(2) Az igazgatási szolgáltatási díj mértéke, ha a kérelmezett megfelelőségértékelési terület harmonizációs uniós jogi aktus
hatálya alá tartozik, – a 2. mellékletben meghatározott – jogszabályonként
a) 75 000 forint, valamint annyiszor 7500 forint, ahány megfelelőségértékelési eljárást vagy megfelelőségértékelési
tevékenységet, és annyiszor 5000 forint, ahány terméket foglal magában a kérelmezett megfelelőségértékelési
terület,
b) egy adott jogszabály vonatkozásában már kijelölt szervezet esetében 32 000 forint, valamint annyiszor
7500 forint, ahány további megfelelőségértékelési eljárást vagy megfelelőségértékelési tevékenységet, és
annyiszor 5000 forint, ahány további terméket foglal magában a kérelmezett megfelelőségértékelési terület.
(3) Bármely egyéb nyilvántartott és közzétett adat módosítására irányuló kérelem esetén az igazgatási szolgáltatási díj
mértéke 10 000 Ft.
(4) Az igazgatási szolgáltatási díjat az eljárás megkezdése előtt kell megfizetni a kijelölő hatóság 1003200001460658-00000000 számú számlájára.
(5) A befizetett igazgatási szolgáltatási díjat a megfelelőségértékelő szervezetek kijelölésével kapcsolatban felmerülő
személyi és tárgyi költségekre lehet felhasználni.
(6) Az e rendeletben meghatározott igazgatási szolgáltatási díj tekintetében
a) a díjfizetési kötelezettségre az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továb biak ban: Itv.) 28. § (2) és
(3) bekezdésében foglaltakat,
b) a díjfizetésre kötelezettek körének megállapítására az Itv. 31. § (1) bekezdése első mondatában, valamint a 31. §
(2), (4) és (5) bekezdésében,
c) a jogorvoslati eljárás díjának visszatérítése tekintetében az Itv. 32. § (1) bekezdésében foglaltakat
kell alkalmazni.
Záró rendelkezések 11. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépése után indult
ügyekben kell alkalmazni.
12. § (1) Hatályát veszti a műszaki termékek megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelölésének részletes
szabályairól szóló 4/1999. (II. 24.) GM rendelet.
(2) Ez a § az e rendelet hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
13. § Ez a rendelet – az Msztv.-vel és az R.-rel együtt – a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről, valamint
a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 768/2008/EK európai parlamenti és
tanácsi határozat I. melléklet R15. cikk (3) bekezdésével, R17. cikk (6) bekezdés a) pontjával és (7) bekezdés a) pontjával,
R17. cikk (9) és (11) bekezdésével, R20. cikk (1) bekezdésével, R22. cikkével, valamint R28. cikkével összhangban álló
szabályozást tartalmaz.
Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


text:
3/2009. (VI. 12.) HM VTI SZÁT közleménye NATO-egységesítési egyezmények elfogadásáról.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és
végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. §
(1) bekezdésének b) pontjában biztosított jogkörömnél
fogva, az MH Operatív Koordinációs Bizottság 2009. április 24-i ülésén kialakított javaslata alapján a következő
NATO-dokumentumokra vonatkozó magyar elfogadó
nyilatkozatot adom ki.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2010. június
– Elfogadásra került fenntartással.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2012. január
hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
– Fenntartás: Magyarországon a véradók korhatára
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: DOP + 3 év, a
szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt. 4. STANAG 4367 (EDITION 2) – THERMODYNAMIC INTERIOR BALLISTIC MODEL WITH GLOBAL PARAMETERS
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2010. január
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2010. január
hónap, a szárazföldi haderőnél. 6. STANAG 4370 (EDITION 3) – ENVIRONMENTAL TESTING
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2009. július
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2012. július
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2010. június
hónap, a szárazföldi haderőnél. Budapest, 2009. június 9.
Dr. Füredi Károly s. k.,
védelmi tervezési és infrastrukturális szakállamtitkár


text:
17/2017. (VI. 15.) KKM közleménye a Montenegrónak az Észak-atlanti Szerződéshez való csatlakozásáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2016. LXXI. törvény 2–3. §-ának hatálybalépéséről.
A 2016. évi LXXI. törvénnyel a Magyar Közlöny 2016. június 23-i 90. számában kihirdetett, a Montenegrónak
az  Észak-atlanti Szerződéshez való csatlakozásáról szóló Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) 2. cikke
az alábbiak szerint rendelkezik a hatálybalépésről:
„Jelen Jegyzőkönyv akkor lép hatályba, amikor az Észak-atlanti Szerződés részes Feleinek mindegyike annak
elfogadásáról értesítette az Amerikai Egyesült Államok Kormányát. Az Amerikai Egyesült Államok Kormánya
az Észak-atlanti Szerződés részes Feleinek mindegyikét tájékoztatja minden egyes értesítés beérkezéséről és a jelen
Jegyzőkönyv hatálybalépésének napjáról.”
A Jegyzőkönyv hatálybalépésének napja: 2017. június 5. A fentiekre tekintettel, összhangban a 2016. évi LXXI. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapítom, hogy
a Montenegrónak az Észak-atlanti Szerződéshez való csatlakozásáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 2016. évi
LXXI. törvény 2–3. §-ai 2017. június 5-én, azaz kettőezer-tizenhét június ötödikén hatályba léptek.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
2009. CLII. törvény az egyszerűsített foglalkoztatásról.
1. § (1) E törvény szabályai szerint, egyszerűsített módon létesíthető munkaviszony (a továb biak ban: egyszerűsített
foglalkoztatás)
a) természetes személy munkáltató által kizárólag háztartási munkára,
b) kiemelkedően közhasznú szervezetnek minősülő munkáltató által,
c) mezőgazdasági, továbbá idegenforgalmi idénymunkára vagy
d) alkalmi munkára.
(2) E törvény szabályai nem zárják ki, hogy az (1) bekezdésben foglalt esetekben a munkáltató és a munkavállaló a Munka
Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továb biak ban: Mt.) általános szabályai szerint létesítsen
munkaviszonyt.
2. § E törvény alkalmazásában:
1. háztartási munka: természetes személy munkáltató által létesített, kizárólag a maga és háztartásában vele együtt élő
személyek, továbbá közeli hozzátartozói mindennapi életéhez szükséges feltételek biztosítására irányuló
munkaviszony,
2. mezőgazdasági idénymunka: a növénytermesztési, erdőgazdálkodási, állattenyésztési, halászati ágazatba tartozó
olyan munkavégzés, amely az előállított áru vagy a nyújtott szolgáltatás természete miatt – a munkaszervezés
körülményeitől függetlenül – évszakhoz, az év adott valamely időszakához vagy időpontjához kötődik, feltéve, hogy
azonos felek között a határozott időre szóló munkaviszony egybefüggő időtartama nem haladja meg a harmincegy
napot, egy naptári éven belül pedig a kilencven napot,
3. növénytermesztési idénymunka: külön jogszabályban meghatározott egyes növénytermesztési termékek termelésével
összefüggő mezőgazdasági idénymunka és a megtermelt növénytermesztési terméknek a munkáltató saját
gazdasága területén történő anyagmozgatása, csomagolása, azzal, hogy az azonos felek között a határozott időre
 szóló munkaviszony egybefüggő időtartama a 2. ponttól eltérően a harmincegy napot meghaladhatja,
4. idegenforgalmi idénymunka: a kereskedelemről szóló törvény ben meghatározott kereskedelmi jellegű turisztikai
szolgáltatási tevékenységet folytató munkáltatónál végzett idénymunka,
A törvényt az Országgyűlés a 2009. december 14-i ülésnapján fogadta el.
5. alkalmi munka: a munkáltató és a munkavállaló között
a) legfeljebb öt egymást követő naptári napig, és
b) egy naptári hónapon belül legfeljebb tizenöt naptári napig, és
c) egy naptári éven belül legfeljebb kilencven naptári napig
létesített, határozott időre szóló munkaviszony,
6. külföldi személy: a magyar állampolgársággal nem rendelkező természetes személy,
7. harmadik országbeli állampolgár: a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló
törvény ben meghatározott harmadik országbeli állampolgár,
8. tagállam: az Európai Unió tagállama, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más
állam, továbbá olyan állam, amelynek állampolgára az Európai Közösség és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági
Térségről szóló megállapodásban nem részes állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján a szabad mozgás és
tartózkodás joga tekintetében az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgárával
azonos jogállást élvez.
Az egyszerűsített foglalkoztatás céljára létrehozott munkaviszony 3. § (1) Egyszerűsített foglalkoztatás céljából a munkaviszonyt az 1. melléklet szerinti tartalmú szerződés megkötésével kell
létesíteni. A munkaszerződést legkésőbb a munka megkezdéséig írásba kell foglalni.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően öt naptári napnál rövidebb határozott időre szóló munkaviszony létesítése
esetén a munkaszerződés írásbeli megkötése nem kötelező, de a 12. §-ban foglalt rendelkezéseket – ha e törvény
eltérően nem rendelkezik – ebben az esetben is alkalmazni kell.
(3) Növénytermesztési idénymunka esetében az 1. mellékletben szereplő munkaszerződést csak abban az esetben kell
írásba foglalni, ha azt a munkavállaló kéri, illetve ha a foglalkoztatás egybefüggő időtartama a harminc napot
meghaladja.
(4) Nem létesíthető egyszerűsített foglalkoztatásra munkaviszony olyan felek között, akik között a szerződés
megkötésekor már a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továb biak ban: Mt.) szabályai szerint
létesített munkaviszony áll fenn.
(5) Ha a munkaviszony nem egyszerűsített foglalkoztatás céljából jött létre, a munkaszerződés nem módosítható annak
érdekében, hogy a munkáltató a munkavállalót egyszerűsített foglalkoztatás keretében foglalkoztassa.
(6) Nem létesíthető egyszerűsített foglalkoztatásra irányuló jogviszony a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény 1. §-ában, valamint a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 1. § (1) bekezdésében
meghatározott munkáltató által az alaptevékenységébe tartozó feladatai ellátására.
(7) Ha a munkaszerződést nem kell írásba foglalni, a munkáltató – kivéve a természetes személy munkáltatót a háztartási
munkára létesített egyszerűsített foglalkoztatás vonatkozásában – az egyszerűsített foglalkoztatás keretében
alkalmazott munkavállalókról a 2. melléklet szerinti jelenléti ívet vezet, amelyet a munkavállaló a munkavégzés
megkezdésekor és befejezésekor aláír. A jelenléti ív foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítéséhez szükséges
jognyilatkozatnak minősül, annak a munkavégzés megkezdéskor történő aláírása tanúsítja a munkaviszony létrejöttét.
A munkáltató a jelenléti ív egy példányát a munkavégzés befejezésekor a munkavállalónak köteles átadni, a második
példányt a tárgyévet követő ötödik év végéig köteles megőrizni. A jelenléti ív szigorú számadású nyomtatvány.
4. § (1) Egyszerűsített foglalkoztatás céljára létesített munkaviszonyra az Mt., valamint a kötelező legkisebb munkabérről és
a garantált bérminimumról szóló külön jogszabály rendelkezéseit az e törvény ben meghatározott eltérésekkel kell
alkalmazni.
(2) Egyszerűsített foglalkoztatás esetén nem lehet alkalmazni az Mt.-nek
a) a munkaviszony időtartamára vonatkozó 79. § (4) és (6)–(7) bekezdését,
b) a munkaszerződéstől eltérő foglalkoztatásra vonatkozó 83–83/A. §-át,
c) a munkaszerződés módosítására vonatkozó 84–84/A. §-át,
d) a munkáltató jogállásváltozására vonatkozó 86. § d) pontját, valamint 86/A–86/E. §-át,
e) a kiküldetésre, kirendelésre, más munkáltatónál történő munkavégzésre vonatkozó 105–106/B. §-át,
f) az egyéb hátrányos jogkövetkezményekre vonatkozó 109. §-át,
g) a munkaidőre vonatkozó szabályai közül a 117/A. §-át,
h) a foglalkoztatási kötelezettségnek a munkavállaló más munkáltatónál történő munkavégzéssel való teljesítésére
vonatkozó 150. §-át, i) a vezető állású munkavállalókra vonatkozó X. fejezetét,
j) a távmunkavégzésre vonatkozó X/A. fejezetét,
k) a munkaerő-kölcsönzésre vonatkozó XI. fejezetét, valamint
l) a közigazgatási szerveknél foglalkoztatott munkavállalókra vonatkozó eltérő rendelkezésekről szóló XII. fejezetét.
(3) Háztartási munka esetén a (2) bekezdésben foglaltakon túlmenően
a) nem létesíthető munkaviszony munkavállalóként a munkáltató Mt. 139. § (2) bekezdésében meghatározott közeli
hozzátartozójával,
b) a munkáltatói jogkör gyakorlójának a természetes személy munkáltatót kell tekinteni,
c) a munkáltató tájékoztatási kötelezettségére vonatkozó Mt. 76. § (7)–(8) bekezdését és 76/A–76/B. §-át azzal
az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a tájékoztatás szóban is teljesíthető,
d) nem alkalmazható az Mt. munkáltatói jogutódlásra vonatkozó 85/A–85/B. §-a,
e) nem kell alkalmazni az Mt. munkáltatói kötelezettségre vonatkozó 102. § (2) bekezdését,
f) nem kell alkalmazni az Mt. munkaidő-nyilvántartásra vonatkozó 140/A. §-át,
g) nem alkalmazható az Mt. teljesítménybérről szóló 143–143/A. §-a,
h) nem alkalmazható az Mt. leltárhiányért való felelősségre vonatkozó 170–170/D. §-a.
(4) Alkalmi munkára létesített egyszerűsített foglalkoztatás esetén a (2)–(3) bekezdésben foglaltakon túlmenően
a) nem kell alkalmazni az Mt. betegszabadságra, egyéb munkaidő-kedvezményekre vonatkozó 137–140. §-át,
b) a munkaidő-beosztás az Mt. 119. §-ától eltérően az egybefüggő munkavégzés első napján is közölhető,
c) a munkáltató munkaidőkeret hiányában is elrendelhet az Mt. 120. §-a szerint egyenlőtlen munkaidő-beosztást.
(5) Ha e törvény szerint jelenléti ívet kell vezetni, a jelenléti ív szabályszerű kitöltésével a munkáltatónak az Mt.
140/A. §-ában foglalt munkaidő-nyilvántartási kötelezettségét teljesítettnek kell tekinteni.
5. § (1) Harmadik országbeli állampolgár – a bevándorolt vagy letelepedett jogállású személy kivételével – kizárólag
a) mezőgazdasági idénymunka, valamint
b) a természetes személy munkáltató háztartásában végzett munka
keretében foglalkoztatható e törvény szerint létesített munkaviszony alapján.
(2) Az állami foglalkoztatási szerv a harmadik országbeli állampolgár kérelmére haladéktalanul megkeresi
a) az egészségbiztosítási szervet a társadalombiztosítási azonosító jel (a továb biak ban: TAJ-szám), valamint
b) az állami adóhatóságot az adóazonosító jel
kiadása érdekében.
(3) Az egészségbiztosítási szerv, illetve az adóhatóság az igazolványt közvetlenül a munkavállalónak adja ki.
(4) A (2) bekezdés szerinti kérelem esetén az állami foglalkoztatási szerv ellenszolgáltatás nélkül hatósági bizonyítványt ad
ki a harmadik országbeli állampolgárnak, amely igazolja, hogy a harmadik országbeli állampolgár az állami
foglalkoztatási szervet megkereste annak érdekében, hogy a jövőben egyszerűsített foglalkoztatási jogviszony
keretében vállaljon munkát.
6. § Egyszerűsített foglalkoztatás esetén a munkavégzés megkezdése előtt a munkáltatónak meg kell győződnie arról,
hogy a munkavállaló a munka elvégzésére alkalmas, a munkavállaló esetleges testi vagy egészségügyi fogyatkozása
a biztonságos munkavégzést és a munkavállaló testi épségét nem veszélyezteti.
Az egyszerűsített foglalkoztatáshoz kapcsolódó közteherfizetés 7. § (1) Az egyszerűsített foglalkoztatás keretében alkalmazott személy utáni személyi jövedelemadó- és járulékfizetési
kötelezettségekre – a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel – a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi
CXVII. törvény (a továb biak ban: Szja.tv.), illetve a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról,
valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény (a továb biak ban: Tbj.) rendelkezéseit kell
alkalmazni.
(2) A személyi jövedelemadó- és járulékfizetési kötelezettségekre
a) természetes személy munkáltatónál háztartási munkát végző személy legfeljebb harmincegy napra kötött
munkaszerződés alapján történő foglalkoztatása esetén, feltéve, hogy a tárgyhónapban ledolgozott napok száma
a tíz munkanapot nem haladja meg, valamint
b) a 2. § 2–4. pontjában meghatározott idénymunka esetén
az Szja.tv. és a Tbj. rendelkezéseit a 8–10. §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
8. § (1) A munkáltató a 7. § (2) bekezdésében meghatározott foglalkoztatásra irányuló munkaviszony alapján
a munkavállalónak kifizetett (nettó) munkabér harminc százalékával megegyező összegű közterhet fizet.
(2) Az (1) bekezdésben szabályozott közteher megfizetésével nem terheli
a) a munkáltatót társadalombiztosítási járulék, szakképzési hozzájárulás és egészségügyi hozzájárulás, valamint
az Szja.tv.-ben a munkáltatóra előírt adóelőleg-levonási kötelezettség,
b) a munkavállalót nyugdíjjárulék (tagdíj), egészségbiztosítási és munkaerő-piaci járulékfizetési, egészségügyi
hozzájárulás-fizetési és személyi jövedelemadóelőleg-fizetési kötelezettség.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően, ha
a) a munkavállaló a szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló
vállalkozókra és családtagjaira történő alkalmazásáról szóló közösségi rendelet, vagy a Magyar Köztársaság által
kötött kétoldalú szociálpolitikai, szociális biztonsági egyezmény (a továb biak ban: egyezmény) alapján másik
tagállamban, ille tő leg egyezményben részes másik államban biztosított és
b) a 12. § (1) bekezdés c) pontja szerinti igazolással, vagy az egyezmény alapján kiállított, az egyezményben részes
másik államban fennálló biztosítást tanúsító igazolással rendelkezik,
a munkáltató közterhet nem fizet. 9. § (1) Amennyiben a munkáltató legfeljebb évi tízezer munkaórában növénytermesztési idénymunka keretében alkalmaz
munkavállalókat, a 7. § (1) bekezdésében felsorolt szabályok, illetve a 8. § (1)–(2) bekezdés alkalmazása helyett
választhatja azt, hogy a tárgyév július 12-éig egy összegben közteherelőleget fizet. Az évi tízezer órás munkaidőt
meghaladó foglalkoztatásra teljes egészében a 7. § (1) bekezdésében, illetve a 8. § (1)–(2) bekezdésében
meghatározott szabályokat kell alkalmazni.
(2) A közteherelőleg választásának az (1) bekezdésben meghatározottakon túlmenően további feltétele, hogy
a munkáltató választását a foglalkoztatás megkezdése előtt, de legkésőbb tárgyév május 15-éig az állami
adóhatóságnak bejelentse, a termőterület nagysága és a növénytermesztési termékek megjelölésével, valamint
a mezőgazdasági vidékfejlesztési támogatási szerv által kiadott regisztrációs száma közlésével.
(3) A közteherelőleg alapját a munkáltató által meghatározott termőterületre eső, a külön jogszabályban meghatározott,
az adott növénytermesztési idénymunkára fajlagosan megállapított munkaidő-szükséglet és a munkavállalónak
egyéb jövedelem hiányában kifizethető (nettó), külön jogszabályban meghatározott kötelező legkisebb munkabér,
 illetve – ha a munkavállalót megilleti – garantált bérminimum szorzataként kell meghatározni. A közteherelőleg
összege a közteherelőleg-alap tizenkét százaléka.
(4) A befizetett közteherelőleg és a 7. § (1) bekezdés, illetve a 8. § (1) bekezdés alapján ténylegesen fizetendő közteher
különbözetét a munkáltatónak a bevallással egyidejűleg meg kell fizetnie, illetve a többletet a bevallással egyidejűleg
– amennyiben külön jogszabály szerint igazolja, hogy a munka elvégzésére elháríthatatlan külső ok miatt nem került
sor – visszaigényelheti, vagy nyilatkozata szerint az állami adóhatóságnál nyilvántartott más tartozásra átvezettetheti.
Az adóhatóság a többletnek a munkáltatót terhelő köztartozás levonása után fennmaradó részét a bevallásra nyitva
álló határidő utolsó napjától számított harminc napon belül utalja vissza.
10. § (1) E törvény alkalmazásában a 7. § (2) bekezdésében említett foglalkoztatásból származó jövedelemnek a kifizetett
(nettó) munkabér száz százalékát kell tekinteni.
(2) A 7. § (2) bekezdésében említett foglalkoztatásból származó jövedelemről a természetes személynek nem kell
bevallást benyújtania, kivéve, ha
a) külföldi személy vagy
b) egyszerűsített foglalkoztatásból származó jövedelme az adóévben a 840 ezer forintot meghaladja vagy
c) az egyszerűsített foglalkoztatásból származó jövedelme mellett az Szja.tv. alkalmazásában adóterhet nem viselő
járandóságnak minősülő jövedelmén kívül más, az Szja.tv. szerinti adóbevallási kötelezettség alá eső jövedelme is
volt.
Ellátásra való jogosultság 11. § (1) A 7. § (2) bekezdésében említett foglalkoztatás keretében alkalmazott munkavállaló e törvény szerinti foglalkoztatása
alapján
a) nem minősül a Tbj. szerinti biztosítottnak,
b) nyugellátásra, baleseti egészségügyi szolgáltatásra, valamint álláskeresési ellátásra szerez jogosultságot.
(2) A nyugdíj és az álláskeresési ellátás számításának alapja az egyszerűsített foglalkoztatásból származó jövedelem
összege.
(3) A 8. § (3) bekezdésében említett személy nyugellátásra, baleseti egészségügyi szolgáltatásra, valamint álláskeresési
ellátásra nem szerez jogosultságot.
Bejelentési és bevallási szabályok 12. § (1) Egyszerűsített foglalkoztatás esetén – a (6) bekezdésben meghatározott kivétellel – a munkáltató az ille té kes elsőfokú
állami adóhatóságnak a munkavégzés megkezdése előtt bejelenti
a) a munkáltató nevét (megnevezését), adóazonosító számát, illetve adóazonosító jelét,
b) a munkavállaló természetes azonosító adatait, adóazonosító jelét, TAJ-számát,
c) ha a munkavállaló a 2. § 8. pontjában meghatározott tagállamban vagy egyezményben részes másik államban
biztosítással járó jogviszonnyal rendelkezik, ezt a tényt, amennyiben ezt a tényt a munkáltatónak a szociális
biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról
 szóló 1408/71/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, a Tanács 1972. március
21-i 574/72/EGK rendeletének 11., valamint 12. cikke alapján kiadott, illetve az egyezmény alapján kiállított
igazolással a munkáltató előtt igazolta,
d) az egyszerűsített foglalkoztatás céljából kötött munkaviszony 1. § (1) bekezdés a)–d) pontja szerinti minőségét,
kezdetének és megszűnésének időpontját, a munkaviszony esetleges szünetelésének időtartamát, a heti
munkaidőt,
e) a munkavégzés helyét.
(2) A bejelentést a munkáltató választása szerint
a) a központi elektronikus szolgáltató rendszeren keresztül, elektronikusan kell megtenni,
b) mobil rádiótelefonon internet-szolgáltatás nélkül is futtatható külön alkalmazással is teljesíteni lehet,
c) magánszemély munkáltató háztartásában végzett, illetve növénytermesztési idénymunka esetén telefonon is
teljesíteni lehet.
(3) A (2) bekezdés szerinti telefonon történő bejelentés az elektronikus közszolgáltatásról szóló törvény szerint a központi
elektronikus szolgáltató rendszerben működő központi ügyfélszolgálat által fenntartott ügyfélvonalon keresztül
történik, a bejelentő személy azonosítását köve tően. Az azonosítás érdekében a központi ügyfélszolgálat rögzíti
a bejelentő nevét, születési idejét, adóazonosító jelét és TAJ-számát. A központi ügyfélszolgálat a bejelentésről
az elektronikus közszolgáltatásról szóló törvény szabályai szerint hangfelvételt készít, amelynek tényéről
a telefonkapcsolat kezdetén tájékoztatást ad. A központi ügyfélszolgálat a bejelentő által közölt adatokat, valamint
a bejelentés pontos időpontját az ügyfélvonalon történő bejelentéssel egyidejűleg számítógépen rögzíti, továbbá
az adatfelvétel regisztrációs számáról a munkáltatót tájékoztatja. A központi ügyfélszolgálat az adatokat elektronikus
úton haladéktalanul továbbítja az állami adóhatóság számára. A központi ügyfélszolgálat a hangfelvételt az adatok
számítógépen való rögzítését követő ötödik év december 31-éig őrzi meg, azt köve tően törlésre kerül. A központi
ügyfélszolgálat e törvény ben meghatározott feladatai ellátása során az e bekezdésben meghatározott személyes
adatokat, továbbá az adótitkot megismerheti és kezelheti.
(4) Az adóhatóság részére teljesített bejelentés esetleges visszavonására és módosítására – így különösen a munkaidő
változása, illetve a munkavégzés meghiúsulása esetén – az Art. általános szabályait kell alkalmazni. Ezen túlmenően,
az Art. 23. §-ától eltérően, az (1)–(3) bekezdésben foglalt szabályokat kell alkalmazni a bejelentett adatokban
bekövetkezett változás bejelentésére is.
(5) Az állami adóhatóság a hozzá elektronikus úton teljesített bejelentést, illetve a központi ügyfélszolgálattól hozzá
érkező bejelentett adatokat az Art. 16. § (5)–(6) bekezdéseinek és az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról
 szóló 2006. évi CXXXI. törvény 203. §-ának rendelkezései szerint továbbítja.
(6) Növénytermesztési idénymunka esetén a munkáltatót az (1) bekezdésben meghatározott bejelentési kötelezettség
azzal az eltéréssel terheli, hogy azt a tárgyhónapot követő hónap 12-éig kell teljesítenie.
13. § (1) A munkáltató az egyszerűsített foglalkoztatással összefüggő bevallási kötelezettségét az Art. 31. §-ának (2) bekezdése
szerint teljesíti.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a 7. § (2) bekezdésében említett foglalkoztatás esetén – az Art. 31. § (2) bekezdése szerinti
bevallásra egyébként elektronikusan kötelezettek kivételével – a munkáltató választhatja azt, hogy bevallási
kötelezettségét az Art. 31. § (2) bekezdésében meghatározott adattartalommal elektronikus úton vagy papír alapon
évente egyszer, a tárgyévet követő év január 12-éig teljesíti.
14. § (1) A munkáltató a 7. § (2) bekezdésében említett foglalkoztatás esetén a közteher-fizetési kötelezettséget, a 7. §
(2) bekezdésének hatálya alá nem tartozó egyszerűsített foglalkoztatás esetén a járulék- (tagdíj-) és adóelőleg-fizetési
kötelezettséget az Art. 38. §-a rendelkezéseinek meg fele lően a tárgyhót követő hó 12-éig, az állami adóhatóság által
erre a célra meghatározott beszedési számla javára teljesíti.
(2) Az adóhatóság a 8. § (1) bekezdése alapján fizetett közteher, a 9. § (3) bekezdése alapján befizetett közteherelőleg,
 illetve a 9. § (4) bekezdése alapján befizetett közteherkülönbözet összegéből
a) magán-nyugdíjpénztári tagsággal nem rendelkező munkavállaló esetén 91,8%-ot, magán-nyugdíjpénztári tag
esetén 69,9%-ot a Nyugdíjbiztosítási Alapnak,
b) 21,9%-ot a munkavállaló magánnyugdíjpénztárának,
c) 1,4%-ot az Egészségbiztosítási Alapnak és
d) 6,8%-ot a Munkaerőpiaci Alapnak
utal át.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott átutalást naponta, ettől eltérően a magánnyugdíjpénztárnak történő átutalás
esetén a bevallás feldolgozását köve tően haladéktalanul kell teljesíteni.
Záró rendelkezések 15. § (1) Ez a törvény 2010. április 1-jén lép hatályba.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően e törvény
a) 24. §-ának (1) és (2), valamint (4)–(7) bekezdése 2010. január 1-jén,
b) 23. §-ának (1) bekezdése 2010. január 2-án,
c) 12. § (2) bekezdésének b) pontja 2010. július 1-jén
lép hatályba.
(3) E törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti
a) a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény (a továb biak ban: Flt.)
18/A. §-ának (2) bekezdése,
b) az Szja.tv. 5. számú mellékletének II. pont 11. alpontja,
c) az alkalmi munkavállalói könyvvel történő foglalkoztatásról és az ahhoz kapcsolódó közterhek egyszerűsített
befizetéséről szóló 1997. évi LXXIV. törvény (a továb biak ban: Alk. törvény),
d) a Tbj. 45. §-ának (3) bekezdéséből az „alkalmi munkavállaló az első alkalmi munkavállalói könyvvel történő
foglalkoztatásától,” szövegrész,
e) a Magyar Köztársaság 1998. évi költségvetéséről szóló 1997. évi CXLVI. törvény 78. §-a és az azt megelőző alcím,
87. §-ának (15) és (16) bekezdése, valamint 21. számú melléklete,
f) a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak 1999. évi költségvetéséről szóló 1998. évi XCI. törvény 32. §-a,
valamint az azt megelőző alcím, 39. §-ának (7) bekezdése, 8. számú melléklete,
g) a Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi költségvetéséről szóló 2000. évi CXXXIII. törvény 123. § (1) bekezdésének
d) pontja, valamint 23. számú melléklete,
h) a Magyar Köztársaság 2001. és 2002. évi költségvetéséről szóló 2000. évi CXXXIII. törvény módosításáról szóló
2002. évi XXIII. törvény 21. §-a és az azt megelőző alcím, valamint 4. számú melléklete, továbbá
i) az egyes adótörvények módosításáról szóló 2007. évi CXXVI. törvény 418. §-a.
(4) A (3) bekezdés, valamint e törvény 18–26. §-a 2011. január 1-jén hatályát veszti.
(5) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) az egyszerűsített foglalkoztatásra vonatkozó, telefonon a központi ügyfélszolgálathoz bejelentett adatok
rögzítésének, állami adóhatóság részére történő átadásának, valamint törlésének módját és technikai feltételeit
b) a mobil rádiótelefonon teljesíthető bejelentéshez használt alkalmazással összefüggő azonosítást az alkalmazással
szemben támasztott biztonsági követelményeket, valamint az alkalmazás használatának technikai feltételeit
c) a növénytermesztési idénymunka céljára létrehozott munkaviszony vonatkozásában a növénytermesztési
termékeket, az adott növénytermesztési idénymunkára fajlagosan megállapított munkaidő-szükségletet,
az átalány-közteher választása bejelentésének, befizetésének eljárási szabályait, az elháríthatatlan külső ok
igazolásának módját, valamint a jelenléti ív tartalmának, hitelesítésének és vezetésének részletes szabályait
rendeletben szabályozza.
(6) Felhatalmazást kap a) az adópolitikáért felelős miniszter, hogy a fel nem használt közteherjegyek forgalomból történő kivonásával,
értékének az adó-visszatérítés szabályai szerinti megtérítésével, valamint a közteherjegyek selejtezésével
kapcsolatos eljárási és elszámolási
b) a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter, hogy a ki nem adott alkalmi munkavállalói könyvek
megsemmisítésével kapcsolatos eljárási
szabályokat rendeletében meghatározza. 16. § (1) A 2010. március 31-én fennálló alkalmi munkavállalói könyvvel létesített munkaviszonyra – annak megszűnéséig –
az Alk.tv. 2010. március 31-én hatályos szabályait kell alkalmazni.
(2) Növénytermesztési idénymunka esetén a munkáltató átalány-közteherfizetésre vonatkozó választásának
az adóhatóság felé történő bejelentésére irányuló kötelezettség 2010-ben július 12-éig teljesíthető.
17. § (1) Az Alk. törvény alapján kiadott alkalmi munkavállalói könyvek alkalmi foglalkoztatás létesítésére és a közterhek
lerovására e törvény hatálybalépését köve tően nem alkalmazhatók.
(2) Az alkalmi munkavállalói könyveket 2010. július 31-éig kell leadni. Az alkalmi munkavállalói könyvek leadásához
kapcsolódó, a kiállítót, illetve az állami adóhatóságot terhelő kötelezettségekre alkalmazni kell az Alk. törvény
e törvény hatálybalépését megelőző napon hatályos 5. § (6)–(9) bekezdését és 7. §-át. Az alkalmi munkavállalói
könyvek a 2010. március 31-éig fennállt munkaviszonyok fennállásának igazolására ezt köve tően is felhasználhatók.
18. § A személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról szóló 1996. évi
XX. törvény 23. § a) pontjában a „valamint az alkalmi munkavállalói könyvvel történő foglalkoztatásról és az ahhoz
kapcsolódó közterhek egyszerűsített befizetéséről szóló 1997. évi LXXIV. törvény ben (a továb biak ban: Alk. tv.) előírt
adatszolgáltatásra kötelezett szerv (foglalkoztató, polgár vagy intézmény)” szövegrész helyébe a „valamint
az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló törvény ben előírt adatszolgáltatásra, -kezelésre kötelezett szerv
(foglalkoztató, polgár vagy intézmény) és a Kormányzati Ügyféltájékoztató Központ” szöveg lép.
19. § (1) Az Flt. 14. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) Az alkalmi foglalkoztatásnak minősülő munkaviszonyt létesített álláskereső személy részére keresetpótló juttatás
akkor állapítható meg, ha kötelezettséget vállal arra, hogy az egyszerűsített foglalkoztatását az állami foglalkoztatási
szervnek a foglalkoztatást követő legkésőbb harmadik munkanapon bejelenti.”
(2) Az Flt. 29. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Szüneteltetni kell az álláskeresési járadék folyósítását azokra a napokra, amelyeken az álláskeresési járadékban
részesülő személy alkalmi foglalkoztatásnak minősülő munkaviszony keretében munkát végzett. Az állami
foglalkoztatási szerv ebben az esetben az álláskeresési járadékot – erről szóló külön határozat nélkül – a munkavégzés
napjaira járó álláskeresési járadék összegével csökkentett összegben folyósítja.”
(3) Az Flt. 30. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) A (7) bekezdésben foglaltakon kívül az (1) bekezdés a)–b) pontjában meghatározott esetben meg kell szüntetni
az álláskeresési segély folyósítását, ha az álláskereső kereső tevékenységet folytat, kivéve az alkalmi foglalkoztatásnak
minősülő munkaviszonyt.”
(4) Az Flt. 36. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az álláskeresési járadékban részesülő személynek az alkalmi foglalkoztatásnak minősülő munkaviszonyát
legkésőbb a foglalkoztatást követő harmadik munkanapon be kell jelentenie.”
(5) Az Flt. 36/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„36/A. § A munkaadó – az alkalmi foglalkoztatásnak minősülő munkaviszony esetét kivéve – a munkaviszony
megszűnése, illetve megszüntetése esetén, az utolsó munkában töltött napon köteles a munkanélküli igazolólapot
a munkavállalónak átadni. Az igazoló lap kiállítására, valamint annak tartalmára vonatkozó szabályokat a miniszter
rendeletben állapítja meg.”
(6) Az Flt. 58. § (5) bekezdés d) pontjának 4. alpontja, valamint n) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[E törvény alkalmazásában]
[álláskereső: az a személy, aki]
„4. az alkalmi foglalkoztatásnak minősülő munkaviszony kivételével munkaviszonyban nem áll, és egyéb kereső
tevékenységet sem folytat, és”
„n) alkalmi foglalkoztatásnak minősülő munkaviszony: az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló törvény által
szabályozott alkalmi munka,”
20. § A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továb biak ban: Szt.) 4. §-a (1) bekezdésének
7. pontjában az „annak az alkalmi munkavállalói könyvvel történő foglalkoztatásnak” szövegrész helyébe az „annak
az alkalmi munkavállalói könyvvel történő foglalkoztatásnak, ille tő leg az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló törvény
alapján történő munkavégzésnek” szöveg, a 33. § (1) bekezdés g) pontjában az „alkalmi munkavállalói könyvvel”
szövegrész helyébe az „egyszerűsített foglalkoztatásról szóló törvény szerint legfeljebb harmincegy napra létesített
munkaviszony keretében” szöveg, a 37/F. § (1) bekezdés a) pontjának ac) alpontjában az „alkalmi munkavállalói
könyvvel” szövegrész helyébe az „egyszerűsített foglalkoztatásról szóló törvény szerint legfeljebb harmincegy napra
létesített munkaviszony keretében” szöveg lép.
21. § A munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 87. § 9. pontjának helyébe a következő rendelkezés lép:
[E törvény alkalmazásában]
„9. Szervezett munkavégzés: a munkaviszonyban – ide nem értve a természetes személy munkáltató háztartásában
egyszerűsített foglalkoztatás keretében történő munkavégzést –, a közszolgálati, a közalkalmazotti jogviszonyban,
a bíró szolgálati viszonyában, az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyában, az ügyészségi szolgálati
viszonyban, szövetkezeti tagság esetén a munkaviszony jellegű jogviszonyban, a szakképző iskolákban a tanulói
jogviszony keretében a szakmai képzési követelmények teljesülése során, továbbá a tanulószerződés alapján,
a hallgatói jogviszonyban a gyakorlati képzés során, a büntetés-végrehajtási jogviszonyban (elő ze tes letartóztatásban,
elítéltként), a közigazgatási határozat alapján, a Magyar Honvédség, a rendvédelmi szervek, a polgári
nemzetbiztonsági szolgálatok, a katasztrófavédelem szerveinek tagjai által szolgálati viszonyukban, az önkéntes
jogviszonyban végzett munka, valamint a munkáltató által szervezett (kezdeményezett, irányított vagy jóváhagyott)
társadalmi munka.”
22. § A munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 8. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 57/A. § (2) bekezdése
alapján kezelt adatokból a 2. §-ban meghatározott munkaügyi ellenőrzést végző személy – az ellenőrzési
tevékenysége keretében – hatósági hozzáférést biztosító kód alkalmazásával, elektronikusan kérhet tájékoztatást.”
23. § (1) Az Art. 16. §-ának (6) bekezdése a következő új utolsó mondattal egészül ki:
„Az állami adóhatóság az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló törvény ben meghatározott, munkáltató által
bejelentett adatokat a feldolgozást köve tően haladéktalanul – elektronikus úton – megküldi a munkaügyi hatóságnak,
az állami foglalkoztatási szervnek, valamint az egészségbiztosítás biztosítotti nyilvántartásának.”
(2) Az Art. 31. § (2) bekezdés 27. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A munkáltató, a kifizető (ideértve az egyéni vállalkozónak nem minősülő magánszemély munkáltatót is), ille tő leg az 52. §
(4) bekezdésének l), p), r), s) és t) pontjaiban meghatározottak a rájuk vonatkozó bevallási gyakoriságtól függetlenül,
havonként, a tárgyhót követő hó 12-éig elektronikus úton bevallást tesznek az adó- és/vagy társadalombiztosítási
kötelezettséget eredményező, magánszemélyeknek teljesített kifizetésekkel, juttatásokkal összefüggő valamennyi adóról
– kivéve a kamatjövedelem adóról –, járulékról és az alábbi adatokról]
„27. az a munkáltató, amely a tárgyhóban az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló törvény rendelkezései szerint
foglalkoztat munkavállalót, e foglalkoztatási jogviszonnyal összefüggésben feltünteti az adott hónapban történt
egyszerűsített foglalkoztatás napjára (napjaira) kifizetett (nettó) munkabér – a hónapon belüli több napi
foglalkoztatás esetén a kifizetett (nettó) munkabér együttes – összegét, és a foglalkoztatás napját (napjait).”
24. § (1) A Tbj.
a) 4. §-a k) pontjának 2. alpontjában a „szerződésben meghatározott díj” szövegrész helyébe a „szerződésben
meghatározott díj; az ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszony alapján fizetett ösztöndíj” szöveg lép,
b) 5. §-a (1) bekezdésének a) pontjában a „hivatásos nevelőszülői jogviszonyban” szövegrész helyébe a „hivatásos
nevelőszülői jogviszonyban, ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyban” szöveg, a „részmunkaidőben történik”
szövegrész helyébe a „részmunkaidőben történik; ide nem értve a hallgatói munkaszerződés alapján létrejött
munkaviszonyt” szöveg lép.
(2) A Tbj. 21. §-a a következő b) ponttal egészül ki:
[Nem képezi a társadalombiztosítási járulék, a nyugdíjjárulék (tagdíj) és az egészségbiztosítási és munkaerő-piaci járulék
alapját:]
„b) az Szja.tv. 70. §-ában említett juttatások azon része, amely 25 százalékos adókulccsal adózik,”
(3) A Tbj. 57. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az egyszerűsített foglalkoztatásra e törvény rendelkezéseit az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló külön
törvény ben foglalt eltérések figye lembe véte lével kell alkalmazni.”
(4) A Tbj. 58. §-ának (1) bekezdése a következő új k) ponttal egészül ki:
[A Kormány felhatalmazást kap arra, hogy rendeletben szabályozza]
„k) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló közösségi rendeletek és a szociális biztonságról szóló
nemzetközi egyezmények alapján az alkalmazandó jogszabályokról szóló igazolás kiadásának részletes szabályait.”
(5) Az egészségügyi hozzájárulásról szóló 1998. évi LXVI. törvény 3. §-a a következő új (9) bekezdéssel egészül ki:
„(9) A társas vállalkozás a 3. § (1) bekezdésének ab) alpontjában és (4) bekezdésében meghatározott
kötelezettségéből, az egyéni vállalkozó a 3. § (1) bekezdésének ab) alpontjában meghatározott kötelezettségéből
levonhatja a Tbj. 36. §-a, illetve 37. §-a szerint megfizetett egészségügyi szolgáltatási járulékot.”
(6) Az egészségügyi hozzájárulásról szóló 1998. évi LXVI. törvény 11. §-a (8) bekezdésének utolsó mondatában
a „vállalkozói osztalékalap” szövegrész helyébe a „vállalkozói osztalékalap és a kivétkiegészítés” szöveg lép.
(7) Az egészségügyi hozzájárulásról szóló 1998. évi LXVI. törvény 11. §-a a következő új (10) bekezdéssel egészül ki:
„(10) A társas vállalkozás a 3. § (1) bekezdésének ab) alpontjában meghatározott egészségügyi hozzájárulást
a személyes közreműködőidíj-kiegészítésről kiadott igazolás napját követő hónap 12-éig vallja be és fizeti meg.”
25. § E törvény hatálybalépésével egyidejűleg a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 1. §-ának
(4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően e törvény hatálya nem terjed ki a helyi önkormányzat, illetve
a költségvetési szerv által közhasznú munkavégzés, közmunka, közcélú munkavégzés keretében foglalkoztatottra,
valamint az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló külön törvény alapján foglalkoztatott munkavállalóra.”
26. § E törvény hatálybalépésével egyidejűleg az egyszerűsített vállalkozói adóról szóló 2002. évi XLIII. törvény 16/A. §-ának
(1) bekezdésében az „(ide nem értve különösen a tevékenységében személyesen közreműködő tagját, valamint
az alkalmi munkavállalói könyvvel foglalkoztatott személyt)” szövegrész helyébe az „(ide nem értve különösen
a tevékenységében személyesen közreműködő tagját, valamint az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló törvény
alapján alkalmi munka keretében foglalkoztatott személyt)” szöveg lép.
Sólyom László s. k., Dr. Katona Béla s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
26/2016. (II. 29.) ME határozata Magyarország Kormánya és a Zöld-foki Köztársaság Kormánya közötti oktatási és kulturális együttműködési egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és a  Zöld-foki Köztársaság Kormánya közötti oktatási és kulturális
együttműködési egyezmény (a továbbiakban: szerződés) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje; 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a szerződés létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratot
adja ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2004. (II. 16.) KE határozata miniszter felmentéséről.
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi
XX. törvény 33. § (4) bekezdése alapján, a miniszterelnök
javaslatára
dr. László Csaba pénzügyminisztert e tisztségéből — 2004. február 15-i hatállyal —
felmentem. Budapest, 2004. február 11. Mádl Ferenc s. k.,
a Köztársaság elnöke