text:
4/2018. (V. 17.) GVH utasítása a Gazdasági Versenyhivatal eljárásai során alkalmazandó belső ügyintézési rendről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott jogkörömben eljárva, a Gazdasági
Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasítás 80. § 2. pontjában
foglalt tárgykörben a  Gazdasági Versenyhivatalnak a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló
1996. évi LVII. törvényben meghatározott egyes eljárásai során alkalmazandó belső ügyintézési rendet az alábbiak szerint állapítom
meg:
I. Fejezet
Általános rendelkezések 1. Az utasítás hatálya
1. § Ez az utasítás határozza meg a Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: Hivatal) alábbi eljárásaira és egyes különös
fellépéseire (a továbbiakban együtt: a Hivatal eljárása) vonatkozó részletes eljárási szabályokat:
a) a  tisztességtelen piaci magatartás és a  versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény
(a továbbiakban: Tpvt.) 43/C. §-a szerinti piacelemzés,
b) a Tpvt. 43/D. §-a szerinti ágazati vizsgálat,
c) a Tpvt. 43/I. §-a szerinti panasszal kapcsolatos eljárás,
d) a Tpvt. 43/H. §-a szerinti bejelentéssel (a továbbiakban: bejelentés) kapcsolatos eljárás,
e) a Tpvt. 43/K. §-a szerinti összefonódás-bejelentés elintézésével kapcsolatos eljárás,
f ) a  Tpvt. 44.  § (1)  bekezdése szerinti versenyfelügyeleti eljárás, a  Tpvt. 78/A.  §-a szerinti engedékenység
alkalmazására vonatkozó kérelem (a továbbiakban: engedékenységi kérelem) kezelését is ideértve,
g) a verseny szabadságát sértő hatósági döntéssel szembeni, a Tpvt. 85. §-a szerinti fellépés,
h) a Tpvt. 85/A. §-a szerinti közérdekű keresetindítás, valamint
i) a Tpvt. 88/B. §-a, 88/S. §-a, 88/U. §-a, illetve 88/V. §-a szerinti amicus curiae tevékenység.
2. Értelmező rendelkezések 2. § Ennek az  utasításnak az  alkalmazásában az  utasítás hatálya alá tartozó eljárásokat szabályozó jogszabályokban
és európai uniós jogi aktusokban, így különösen a Tpvt.-ben, az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi
CL. törvényben (a továbbiakban: Ákr.), valamint a  Gazdasági Versenyhivatal szervezeti és működési szabályzatáról
szóló 14/2014. (X. 15.) GVH [13/2014. (X. 22.) GVH] utasításban (a továbbiakban: Szmsz.) használt kifejezések alatt
az ott meghatározott fogalmakat kell érteni.
3. Eljárási prioritások 3. § (1) Az elnök – az általános elnökhelyettes javaslata alapján – meghatározza azokat a prioritást élvező ügycsoportokat,
területeket vagy szempontokat, amelyeknek a vizsgálat elrendelése, valamint a Hivatal egyes különös fellépéseinek
mérlegelése során a  közérdek fennállásának megállapítása, illetve az  eljárásokra fordítható erőforrásokkal való
gazdálkodás keretében az egyes ügyekre fordítandó erőforrások meghatározása körében elsőbbséget kell biztosítani,
illetve fokozottan figyelembe kell venni (a továbbiakban: eljárási prioritások). Az eljárási prioritásokat az intraneten
közzé kell tenni.
(2) Az  eljárási prioritásokat legalább évente felül kell vizsgálni, különös tekintettel a  Hivatal éves céljaira, valamint
figyelemmel az  eltelt időben beérkezett panaszokból, bejelentésekből, egyéb piaci jelzésekből leszűrhető
tapasztalatokra. Szükség esetén az általános elnökhelyettes kezdeményezi az eljárási prioritások módosítását.
(3) Az  eljárási prioritásokra vonatkozó javaslattétel előtt az  általános elnökhelyettes kikéri a  vizsgáló irodák,
az Ügyfélszolgálati Iroda, valamint az Elnökhelyettesi Titkárság és a főtitkár véleményét.
(4) Az Ügyfélszolgálati Iroda vezetője negyedévente értékeli a beérkező panaszokat abból a szempontból, hogy azok
alapján mely piaci területeken, illetve mely vállalkozásokkal szemben lehet különösen indokolt hivatali fellépés,
illetve vizsgálat elrendelése, és ennek eredményéről tájékoztatja az  általános elnökhelyettest, az  Elnökhelyettesi
Titkárság vezetőjét, a főtitkárt és a vizsgáló irodák vezetőit.
4. Eljárási cselekmények dokumentálása 4. § (1) Ha jogszabály, normatív utasítás vagy az iroda ügyrendje szigorúbb követelményt nem állapít meg, a vizsgáló az ügyet
vagy a Hivatal feladatkörét érintő eljárási cselekményről, döntésről, az ügyféllel, az eljárás egyéb résztvevőjével vagy
más személlyel, szervvel folytatott kapcsolattartásról feljegyzést készít, vagy annak tényét – ha a cselekmény jellege
azt megengedi – az iratra történő rávezetéssel rögzíti.
(2) A  feljegyzés tartalmazza az  eljárási cselekmény rövid összefoglalását, a  feljegyzés készítésének dátumát, valamint
a feljegyzést készítő vizsgáló nevét és aláírását.
5. § Az ezen utasítás szerinti eljárási cselekménnyel összefüggésben az iroda másik irodával vagy a Hivatal más szervezeti
egységével írásban – az elektronikus levelet is ideértve – tart kapcsolatot.
5. Iratminták használata 6. § A vizsgáló eljárása során a  döntések, egyes eljárási cselekményekhez kapcsolódó iratok megszövegezésekor
az intraneten közzétett iratmintákat alkalmazza.
6. Ügyregiszter 7. § (1) A  Hivatal egyes eljárásaival kapcsolatos legfontosabb adatokat normatív utasításban meghatározottak szerint
rögzíteni kell a Hivatal eljárásainak számítógépes nyilvántartásában (a továbbiakban: ügyregiszter).
(2) Ha az ügyregiszterről szóló normatív utasítás eltérően nem rendelkezik, az ügyregiszterben az adatok rögzítéséért
az felelős, aki az adott eljárási cselekményt végzi, az azzal kapcsolatos döntést meghozza.
(3) Az irodavezető felügyeli az ügyregiszter vezetését, és gondoskodik arról, hogy az teljes körű, megbízható és naprakész
legyen.
7. Belső határidők 8. § Ha jogszabály, normatív utasítás, az iroda ügyrendje vagy egyedi vezetői utasítás eltérően nem rendelkezik, az eljárási
cselekmény elvégzéséről nyolc napon belül kell gondoskodni.
8. Szignálás 9. § Az ügyben eljáró vizsgálót (a továbbiakban: eljáró vizsgáló) az  ügyben eljáró iroda vezetője jelöli ki a  szignálás
iratkezelési szabályzatban meghatározott szabályai szerint.
9. Vezetői kontroll, határidők figyelése 10. § (1) Az irodavezető és az Elnökhelyettesi Titkárság vezetője – a Fúziós Iroda eljárása tekintetében a Versenytanács elnöke,
az Ügyfélszolgálati Iroda eljárása tekintetében a főtitkár – folyamatosan ellenőrzi, hogy a vizsgálók a jogszabályban és
normatív utasításban foglaltak szerint járnak-e el, így különösen, hogy a jogszabályban vagy normatív utasításban
meghatározott határidőn belül gondoskodnak-e a  szükséges eljárási cselekmények elvégzéséről, döntések
meghozataláról.
(2) Az  általános elnökhelyettes – a  Fúziós Iroda eljárása tekintetében a Versenytanács elnöke – meghatározza azokat
az eljárási cselekményeket, amelyek tekintetében az iroda erre kijelölt munkatársa az eljárási cselekményre vonatkozó
határidő megtartását külön is ellenőrzi, és az  eljárási cselekmény elmaradása esetén ezt rövid úton jelzi az  iroda
vezetőjének.
(3) Az  irodavezető, illetve az általános elnökhelyettes – a Fúziós Iroda eljárása tekintetében a  (4) bekezdésben foglalt
eltéréssel a Versenytanács elnöke – iránymutatást ad a vizsgálat irányára vonatkozóan és ellenőrzi, illetve felügyeli
a vizsgálói döntések, valamint a vizsgálati jelentés szakmai tartalmát, színvonalát és megalapozottságát.
(4) A  Fúziós Iroda vizsgálójának a  versenyfelügyeleti eljárás során hozott, önálló fellebbezéssel támadható végzése
tekintetében – az  Szmsz. 3.  § (6)  bekezdésében foglaltak érdekében – a Versenytanácsi Titkárság vezetője látja el
a  (3)  bekezdésben meghatározott szakmai felügyeletet. E  feladatkörében a  Versenytanácsi Titkárság vezetőjét
a Versenytanács elnöke nem utasíthatja.
10. Vizsgáló eljárása, jóváhagyáshoz kötött aktusok, kiadmányozás 11. § (1) Ha jogszabály, normatív utasítás, az iroda ügyrendje vagy egyedi vezetői utasítás a döntéshez az elnök, az általános
elnökhelyettes, a  Versenytanács elnöke, az  irodavezető vagy csoportvezető jóváhagyását nem írja elő, az  eljáró
vizsgáló önállóan járhat el és kiadmányozhatja a döntést vagy az eljárás során kiküldendő egyéb iratot. Ha az ügyben
több eljáró vizsgáló van, a döntést együttesen kiadmányozhatják, azzal, hogy halaszthatatlan esetben a vizsgálók
valamelyikének akadályoztatása, illetve távolléte esetén a  döntés nélküle is kiadmányozható; valamennyi vizsgáló
akadályoztatása, illetve távolléte esetén a döntést a vizsgáló iroda vezetője vagy helyettes vezetője kiadmányozza
a helyettesítés jelzése mellett.
(2) Ha normatív utasítás vagy az  iroda ügyrendje eltérően nem rendelkezik, az  általa vezetett iroda, illetve csoport
feladatkörébe tartozó eljárásokban az  iroda, illetve a  csoport vezetője is kiadmányozásra jogosult vizsgálónak
minősül.
(3) Az elnök, az általános elnökhelyettes, a Versenytanács elnöke vagy a főtitkár jóváhagyásához kötött döntés, eljárási
cselekmény, illetve az általuk kiadmányozandó irat vagy általuk meghozandó döntés tekintetében a jóváhagyásra,
döntésre vonatkozó előterjesztést olyan időben kell előterjeszteni, hogy – az adott eljárási cselekmény elvégzésére,
döntés meghozatalára vonatkozó jogszabályban vagy normatív utasításban meghatározott határidőre is
figyelemmel – a jóváhagyásra, illetve döntésre legalább három nap álljon rendelkezésre.
(4) A  bíróság előtti eljárásban készülő iratot a  képviseletet ellátó iroda vezetője, ha a  közigazgatási perben az  eljáró
versenytanács tagja jár el, ő és a képviseletet ellátó iroda vezetője együttesen kiadmányozza.
12. § Jóváhagyás esetén a  jóváhagyó az  aláírását vagy kézjegyét, a  jóváhagyás dátumát, valamint az  esetleges
kiegészítéseket, utasításokat tünteti fel az iraton vagy a feljegyzésen. A jóváhagyás megtagadása esetén ezt a tényt,
az esetleges ügyintézési utasításokkal együtt, szintén az iraton, a feljegyzésen vagy külön feljegyzésben jelzi.
11. Támogató iroda véleményének kikérése, részvétele az eljárásban
13. § (1) Ha az eljárás során olyan jogalkalmazási, jogértelmezési, egyéb elvi vagy jelentős gyakorlati kérdés merül fel, amelyre
vonatkozóan a Hivatalban még nem alakult ki egyértelmű és egységes álláspont, vagy egyébként speciális ismeretet
igénylő gyakorlati kérdés merül fel, kikérhető azon támogató iroda véleménye, amely feladatkörére tekintettel
az adott probléma megoldásához szükséges szakértelemmel rendelkezhet. Az ebben az utasításban meghatározott
esetekben a támogató iroda véleményének kikérése kötelező.
(2) Ha ez az utasítás eltérően nem rendelkezik, a megkeresett iroda a véleményét
a) észszerű időn, de legkésőbb a megkereséstől számított öt napon belül adja meg,
b) haladéktalanul, de legkésőbb három napon belül adja meg akkor, ha az  eljáró iroda ügyintézési határideje
nyolc nap vagy annál kevesebb.
 (3) A támogató iroda az eljáró irodával az ezen utasításban szabályozott eljárásokban való közreműködésével összefüggő
ügyekben közvetlenül, az eljáró iroda tevékenységét irányító vezető egyidejű tájékoztatása mellett tart kapcsolatot.
 (4) Ha a  véleményezés valamely konkrét eljárási cselekményhez kapcsolódik, a  megkeresést az  eljáró iroda számára
rendelkezésre álló határidő lejárta előtt olyan időben kell megküldeni a  támogató irodának, hogy annak
véleményezésére megfelelő idő álljon rendelkezésre. Ha a  kötelezően kikérendő vélemény bevárása a  megkereső
irodára irányadó határidőben nem lenne lehetséges, a  megkereső iroda megteszi a  szükséges intézkedéseket
a határidő meghosszabbítása iránt.
(5) A támogató iroda véleménye a megkereső irodát nem köti.
 (6) Ha a kötelezően kikérendő véleménnyel a vizsgáló egyetért, a véleményezett döntés vagy egyéb eljárási irat tervezetét
annak megfelelően módosítja, és ezt a tényt az irat ügyiratban maradó példányán az „észrevétel nem maradt fent”
jegyzettel és aláírásával jelzi.
(7) Ha a kötelezően kikérendő véleménnyel a vizsgáló nem ért egyet, és egy esetleges szóbeli egyeztetés után is érdemi
véleményeltérés marad fenn az eljáró iroda és a támogató iroda között, ezt a tényt, valamint a véleménytől eltérés
indokainak lényegét az ügyirat számára készített feljegyzésben rögzíti.
(8) Ha versenyfelügyeleti eljárásban a  kérdés eldöntésének mikéntje jelentős hatással lehet a  vizsgálat irányára,
a vizsgálatra fordítandó erőforrások mértékére, a vizsgáló iroda indítványára vagy saját kezdeményezésére az általános
elnökhelyettes – a Fúziós Iroda eljárása esetén a Versenytanács elnöke – dönthet úgy is, hogy a kérdésben ki kell kérni
a Versenytanács véleményét, illetve az eljáró versenytanácsnak a vizsgálat lefolytatásának módjára, irányára vonatkozó
javaslatát.
14. § Az ebben az  utasításban meghatározott feladatai ellátásához szükséges mértékig a  támogató iroda vizsgálója
az  eljárás irataiba betekinthet, eljárási cselekményeknél jelen lehet, azonban – ha ez  az utasítás eltérően nem
rendelkezik – döntés kiadmányozására nem jogosult, az  eljárás résztvevőivel pedig csak az  eljáró vizsgáló
közreműködésével tart kapcsolatot.
12. Az üzleti titokra, magántitokra vonatkozó nyilatkozatok kezelése, betekinthető iratváltozat készítése
15. § (1) Az  eljáró vizsgáló az  adatszolgáltatás, nyilatkozat beérkezését vagy – a  kutatási másolat kivételével – az  adatnak
a  Hivatal birtokába kerülését követő naptól számított tizenöt napon belül megvizsgálja, hogy azzal kapcsolatban
tettek-e üzleti vagy magántitokra vonatkozó nyilatkozatot, valamint hogy a  nyilatkozat megfelel-e a  törvényi
követelményeknek, és
a) ha az indokolt, az adat feltehető jogosultját a Tpvt. 55/A. § (3) bekezdése szerinti nyilatkozattételre hívja fel,
illetve
b) ha az adat üzleti titok, magántitok jellegének megítéléséhez az feltétlenül szükséges, illetve ahhoz a jogosulttól
további információ szükséges, az adat jogosultját nyilatkozattételre hívja fel.
 (2) Az adatszolgáltatás, nyilatkozat beérkezését vagy – a kutatási másolat kivételével – az adatnak a Hivatal birtokába
kerülését követő naptól számított tizenöt napon belül, az  (1)  bekezdés vagy a Tpvt. 65/B.  § (3)  bekezdése szerinti
esetben a megfelelő nyilatkozat beérkezését követő naptól, de legkésőbb a nyilatkozattételre előírt határidő lejártától
számított tizenöt napon belül a vizsgáló dönt arról, hogy annak tekintetében – részben vagy egészben – megszünteti
a védett adatként kezelést.
(3) Az irat vagy annak egy része tekintetében a védett adatként kezelés fenntartása esetén – ha a védett adatként kezelést
megszüntető végzés meghozatalára is sor került, e végzés véglegessé válását követően – a vizsgáló, szükség esetén
az adatszolgáltatónak, illetve az adat jogosultjának a Tpvt. 55/A. § (5) bekezdése szerinti felhívása útján, gondoskodik
olyan iratváltozat elkészültéről, amely a Tpvt. 55/C. § (2) bekezdésének megfelelően, ahol lehetséges, ott körülírással,
gyűjtőfogalom alkalmazásával, határértékek megadásával vagy az értelmezést segítő más módon utal a korlátozottan
megismerhető adat tartalmára.
(4) A vizsgáló gondoskodik arról, hogy legkésőbb az ágazati vizsgálat jelentéstervezetének elkészítéséig, a bejelentéssel
kapcsolatos eljárás, az összefonódás-bejelentés elintézésével kapcsolatos eljárás lezárásáig, illetve a vizsgálati jelentés
Versenytanács elé terjesztéséig az ügyiratban található valamennyi, korlátozottan megismerhető adatot tartalmazó
irat tekintetében rendelkezésre álljon az irat korlátozottan megismerhető adatot nem tartalmazó kivonata.
(5) Az iratokba való nem elektronikus úton történő betekintést lehetőség szerint az iratbetekintést engedélyező döntés
közlését követő nyolc napon belüli időpontra kell biztosítani.
(6) Az iratbetekintés lefolytatásáról jegyzőkönyvet kell készíteni. 16. § A panasszal kapcsolatos eljárásban megfelelően alkalmazni kell a  15.  §-t azzal, hogy korlátozottan megismerhető
adatot nem tartalmazó iratváltozatot csak abban az esetben kell készíteni, ha az az érintett irat megismerése iránti
igény vagy az irat más eljárásban történő felhasználása miatt szükséges.
13. Az érintettek adminisztratív terheinek figyelembevétele 17. § (1) A  felvilágosítás adására, adat, irat szolgáltatására vonatkozó felhívás, megkeresés vagy nyilatkozattételre történő
felhívás során törekedni kell arra, hogy az  az elérni kívánt célhoz mérten arányos legyen, és annak teljesítése
az érintettnek a lehető legkisebb adminisztratív teherrel járjon.
(2) Az ezen utasításban meghatározott, adat, irat szolgáltatására vonatkozó felhívás, megkeresés vagy nyilatkozattételre
történő felhívás teljesítésére előírható határidőkre, e határidők meghosszabbítására vonatkozó szabályoktól indokolt
esetben és mértékben az irodavezető jóváhagyásával el lehet térni, különösen akkor, ha az eltérést az eljárás hatékony
és eredményes lefolytatása – az (1) bekezdésre is figyelemmel – szükségessé teszi.
14. Hirdetményi közlés 18. § (1) Hirdetményi közlés szükségessége esetén a vizsgáló a hirdetmény és a hirdetményi úton közlendő kiadmány egy
példányát megküldi az Informatikai és Iratirányítási Irodának, amely haladéktalanul gondoskodik a hirdetménynek
a kifüggesztés napjaként megjelölt napon legkésőbb reggel 8 órakor a honlap erre szolgáló oldalán, valamint a Hivatal
földszinti fogadóterében található elektronikus hirdetőtáblán (a továbbiakban: hirdetőtábla) olyan módon való
közzétételéről, hogy a  hirdetmény szövege folyamatosan bárki számára elérhető legyen, továbbá gondoskodik
a hirdetmény központi rendszeren való közzétételéről.
(2) A hirdetmény hirdetőtáblán való kifüggesztésének és onnan való levételének napját az Informatikai és Iratirányítási
Iroda ügyintézője vezeti rá – aláírásával és bélyegzőlenyomattal ellátva – a  kiadmány hirdetményi közlés céljára
megküldött példányára, majd a kiadmányt visszaküldi a vizsgáló irodának az ügyiratban való elhelyezés céljából.
15. Versenypártolás szükségességének figyelemmel kísérése 19. § (1) Az eljárás során folyamatosan figyelemmel kell kísérni a versenypártolás szükségességét, és ha az eljáró iroda vezetője
azt szükségesnek tartja, a javasolt intézkedésről és annak indokairól tájékoztatja az Elnökhelyettesi Titkárságot.
(2) Versenypártolás szükségessége különösen akkor merül fel, ha olyan érdemi versenyprobléma, illetve a  tudatos
fogyasztói döntéshozatal lehetőségeivel kapcsolatos probléma merül fel, amely a  vonatkozó jogszabályi
rendelkezésekből, illetve azok hiányából vagy a verseny szabadságát sértő hatósági tevékenységből következik, és
ezért indokolt a jogszabály előkészítéséért felelős szerv, illetve – ha annak a Tpvt. 85. §-a szerinti feltételei fennállnak –
a döntést hozó közigazgatási szerv megkeresése.
16. Együttműködési megállapodásban foglalt feladatok ellátása 20. § (1) Ha a Hivatal és más hatóság között a feladataik hatékonyabb ellátása, hatósági eljárásaik eredményesebb lefolytatása
érdekében megkötött, az egymás közötti együttműködés szabályait meghatározó megállapodás (a továbbiakban:
együttműködési megállapodás) értesítési, tájékoztatási vagy más eljárási kötelezettséget ír elő az együttműködési
megállapodásban részes másik hatóság felé, arról a vizsgáló iroda az együttműködési megállapodás alapján a Hivatal
részéről kapcsolattartóként kijelölt személy (a továbbiakban: kijelölt kapcsolattartó) útján, az  együttműködési
megállapodásban foglaltak szerint haladéktalanul gondoskodik.
(2) A Fogyasztóvédelmi Iroda – elsődlegesen a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról
szóló 2008. évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Fttv.) 10. §-ában megjelölt társhatóságok által az Fttv. 12. §-a szerinti
együttműködés keretében átadott adatok és információk, így különösen az Fttv. 20. § (3) bekezdésében, illetve 23. §
(3) bekezdésében előírt értesítések alapján – folyamatosan figyelemmel kíséri a feladatkörébe tartozó, más hatóság
által indított eljárásokat, és ha a Hivatal hatáskörébe tartozó, vagy az eddigi jogalkalmazási gyakorlattól lényegesen
eltérő eljárást észlel, gondoskodik a szükséges intézkedések megtételéről.
(3) A  kijelölt kapcsolattartó a  szükséges intézkedések megtétele érdekében haladéktalanul értesíti a  feladatkörrel
rendelkező vizsgáló irodát az együttműködési megállapodásban részes másik hatóságtól érkező, folyamatban lévő
versenyfelügyeleti eljárás vagy új vizsgálat elrendelése szempontjából releváns tájékoztatás, értesítés érkezéséről.
II. Fejezet
Piacelemzés, ágazati vizsgálat 17. Piacelemzés 21. § (1) Piacelemzés lefolytatásáról – az  elnök által jóváhagyott munkaterv szerint az  általános elnökhelyettes által
előterjesztett javaslat alapján (a továbbiakban: piacelemzési javaslat) – az elnök dönt.
(2) A piacelemzési javaslatban be kell mutatni
a) a piacelemzéssel vizsgálandó ágazatot, illetve piaci gyakorlatot, valamint a vizsgálandó kérdéseket,
b) azokat a körülményeket, amelyek a piacelemzést indokolják,
c) a piacelemzés megindításának tervezett időpontját és a tervezett ütemezést,
d) az adatgyűjtés lehetséges módszerét az érintettek lehetséges körével,
e) az elemzés lefolytatatásának tervezett erőforrás-, idő- és költségigényét,
f ) a piacelemzés lefolytatásáért felelős és az abban közreműködő irodára vonatkozó javaslatot, továbbá
g) azt, hogy indokolt-e külső szakértő vagy tanácsadó igénybevétele.
(3) A piacelemzési javaslatot meg kell küldeni
a) véleményezés céljából
aa) a támogató irodák, valamint
ab) a vizsgáló irodák, továbbá
b) tájékoztatásul
ba) az elnök
bb) az általános elnökhelyettes, valamint
bc) a Versenytanács elnöke
részére.
 (4) Ha a piacelemzési javaslat külső szakértő vagy tanácsadó igénybevételére is javaslatot tesz, azt a főtitkár részére is
meg kell küldeni véleményezés céljából.
 (5) A kezdeményezés alapján az elnök dönt a piacelemzés megindításáról, egyidejűleg kijelöli a piacelemzés lefolytatásáért
felelős irodát, valamint dönt arról, hogy a  piacelemzésbe bevonható-e külső szakértő vagy tanácsadó, továbbá
meghatározza a piacelemzés ütemezését.
22. § (1) A piacelemzés lefolytatásáról, ideértve a Tpvt. 43/C. § (2) bekezdése szerinti nyilvánosságra hozatalt is, a kijelölt iroda
gondoskodik.
(2) A  piacelemzés során az  adatgyűjtés keretében megkeresett személyt, vállalkozást a  válaszadás önkéntességéről
tájékoztatni kell.
(3) A kijelölt iroda az ütemtervben megjelölt időpontban, vagy ha egyébként szükségesnek tartja, helyzetjelentést készít
a piacelemzés állásáról.
(4) A helyzetjelentés tartalmazza
a) az addig megállapított tényeket, feltárt körülményeket,
b) a már elvégzett és a még elvégzendő adatfeltárási, kutatási, elemzési feladatokat,
c) a piacelemzés további tervezett ütemezését, valamint
d) a piacelemzés során felmerülő egyéb fontos körülményeket, javaslatokat.
(5) A kijelölt iroda a helyzetjelentést megküldi az elnöknek, az általános elnökhelyettesnek és a Versenytanács elnökének,
valamint a piacelemzési javaslat véleményezésében részt vett irodáknak.
(6) Ha a piacelemzés lefolytatása során a kijelölt iroda jogsértésre utaló körülményt észlel, erről feljegyzésben tájékoztatja
az  általános elnökhelyettest, javaslatot téve vizsgálat elrendelésére a Tpvt. 67.  § (2)  bekezdése szerint. A  vizsgálat
elrendelése a piacelemzés további folytatását nem érinti.
23. § (1) A  kijelölt iroda a  piacelemzés eredményét bemutató tanulmány tervezetét véleményezés céljából megküldi
a piacelemzési javaslat véleményezésében részt vett irodáknak, valamint tájékoztatásul az általános elnökhelyettesnek
és a Versenytanács elnökének.
(2) Az észrevételek alapján véglegesített tanulmányt a kijelölt iroda – szükség szerint a Tpvt. 43/F. §-a szerinti intézkedésre
vonatkozó javaslattal együtt – kiadmányozásra felterjeszti az elnöknek.
(3) Az  elnök döntését követően a  kijelölt iroda gondoskodik a  piacelemzés eredményét bemutató tanulmánynak
a honlapon való közzétételéről.
24. § A piacelemzés során a  piacelemzés eredményét bemutató tanulmányt az  elnök, az  egyéb iratokat a  piacelemzés
lefolytatására kijelölt iroda vezetője kiadmányozza.
18. Ágazati vizsgálat 25. § (1) Ágazati vizsgálat lefolytatásáról – az  elnök által jóváhagyott munkaterv szerint az  általános elnökhelyettesnek
az ágazati vizsgálat koncepcióját tartalmazó javaslata alapján – az elnök dönt.
(2) Az ágazati vizsgálati koncepcióban be kell mutatni
a) az ágazati vizsgálattal érintett ágazatot,
b) azokat a piaci körülményeket, amelyek az ágazati vizsgálatot indokolják,
c) az ágazati vizsgálat megindításának tervezett időpontját és tervezett ütemezését,
d) az adatgyűjtés lehetséges módszerét az érintettek lehetséges körével,
e) az ágazati vizsgálat lefolytatatásának tervezett erőforrás-, idő- és költségigényét,
f ) az ágazati vizsgálat lefolytatásáért felelős és az abban közreműködő irodára vonatkozó javaslatot, továbbá
g) a más tagállami versenyhatóság vagy az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által az érintett ágazat
vagy piac tekintetében korábban lefolytatott vizsgálatokat.
 (3) Az ágazati vizsgálati koncepciót meg kell küldeni
a) véleményezés céljából
aa) a támogató irodák, valamint
ab) az ágazati vizsgálatban közreműködésre javasolt irodák, továbbá
b) tájékoztatásul
ba) az elnök
bb) az általános elnökhelyettes, valamint
bc) a Versenytanács elnöke
részére.
 (4) A kezdeményezés alapján az elnök dönt az ágazati vizsgálat megindításáról, egyidejűleg kijelöli az ágazati vizsgálat
lefolytatásáért felelős irodát, meghatározva az ágazati vizsgálat ütemezését, befejezésének határidejét.
26. § (1) Az elnök döntését követő tizenöt napon belül a kijelölt iroda előkészíti az ágazati vizsgálatot megindító végzés és
hirdetmény tervezetét.
(2) Az  ágazati vizsgálatot megindító végzés elnök általi kiadmányozását követően a  kijelölt iroda gondoskodik
a hirdetmény honlapon való közzétételéről, és értesíti a Nemzetközi Irodát.
(3) A  Nemzetközi Iroda rögzíti az  ágazati vizsgálatot megindító végzés adatait az  Európai Versenyhálózaton belül
a versenyügyekről és -politikáról való biztonságos adatcserét támogató szolgáltatásban (a továbbiakban: ECN2).
(4) A kijelölt iroda az ágazati vizsgálat megindításától számított harminc napon belül gondoskodik a Tpvt. 64/B. § (1) és
(6) bekezdése szerinti első végzések kiküldéséről.
(5) A felvilágosítás adására, adat, irat szolgáltatására vonatkozó megkeresésben tizenöt vagy – a kért adatok összetettsége
esetén – harmincnapos, ismételt megkeresés esetén nyolc-, illetve tizenöt napos teljesítési határidőt kell meghatározni.
A teljesítési határidő kérelemre legfeljebb tizenöt nappal hosszabbítható meg.
27. § (1) A  kijelölt iroda az  ütemtervben megjelölt időpontban, de legalább félévente helyzetjelentést készít az  ágazati
vizsgálat állásáról.
(2) A helyzetjelentés tartalmazza
a) az addig megállapított tényállást,
b) a már elvégzett és a még elvégzendő vizsgálati cselekményeket,
c) az ágazati vizsgálat további tervezett ütemezését, valamint
d) az ágazati vizsgálat során felmerülő egyéb fontos körülményeket.
(3) A kijelölt iroda a helyzetjelentést megküldi az elnöknek, az általános elnökhelyettesnek és a Versenytanács elnökének,
valamint az ágazati vizsgálati koncepció véleményezésében részt vett irodáknak.
(4) Ha az  ágazati vizsgálat lefolytatása során a  kijelölt iroda jogsértésre utaló körülményt észlel, erről feljegyzésben
tájékoztatja az általános elnökhelyettest, javaslatot téve vizsgálat elrendelésére a Tpvt. 67. § (2) bekezdése szerint.
A vizsgálat elrendelése az ágazati vizsgálat további folytatását nem érinti.
28. § (1) Az ágazati vizsgálat eredményéről szóló jelentés tervezetét a kijelölt iroda véleményezés céljából megküldi az általános
elnökhelyettesnek, valamint az ágazati vizsgálat koncepciójának véleményezésében részt vett irodáknak.
(2) Az ágazati vizsgálati jelentés tartalmazza
a) az ágazati vizsgálat tárgyát, így különösen a vizsgált kérdéseket,
b) az ágazati vizsgálattal érintett piacok részletes bemutatását,
c) az ágazati vizsgálatba vont vállalkozások és piaci magatartások részletes bemutatását,
d) az ágazati vizsgálat során feltárt tényeket és megállapításokat,
e) az ágazati vizsgálat eredményeként feltárt magatartás értékelését, annak feltárt okait, javaslatokat.
(3) Az ágazati vizsgálat eredményéről szóló jelentésnek a Tpvt. 43/E. §-a szerint észrevételezésre bocsátandó tervezetét
a kijelölt iroda jóváhagyásra felterjeszti az elnöknek, és egyben indítványt tesz arra, hogy a tervezet észrevételezésére
a Tpvt. 43/E. § (2) bekezdése vagy (3) bekezdése szerint kerüljön sor.
(4) Az  elnök jóváhagyása alapján a  kijelölt iroda lefolytatja a  jelentéstervezet észrevételezésével kapcsolatos eljárást,
továbbá elkészíti az  írásbeli észrevételekről, illetve a  meghallgatásról készült összefoglalót vagy jegyzőkönyvet,
valamint az  ágazati vizsgálat eredményéről szóló jelentés végleges változatát, majd – az  (1)  bekezdés szerinti
véleményezésben résztvevőkkel való egyeztetést követően – kiadmányozásra felterjeszti az elnöknek.
(5) Az  elnök döntését követően a  kijelölt iroda gondoskodik az  ágazati vizsgálat Tpvt. 43/E.  § (4)  bekezdése szerinti
dokumentumainak a honlapon való közzétételéről.
(6) Az ágazati vizsgálat eredménye alapján a kijelölt iroda javaslatot tesz az elnöknek a Tpvt. 43/F. §-a szerinti intézkedésre.
 (7) A Nemzetközi Iroda rögzíti az ECN2-ben az ágazati vizsgálat lezárultának tényét és az ágazati vizsgálat eredményére
vonatkozó adatokat. 29. § (1) Az ágazati vizsgálat során eljárási bírságot kiszabó végzés tervezetét a Jogi Iroda véleményezi.
 (2) Az ágazati vizsgálat során hozott végzéssel szembeni közigazgatási perben a Hivatalt a Jogi Iroda képviseli.
 (3) Az ágazati vizsgálat során az ágazati vizsgálatot megindító végzést és az ágazati vizsgálatot lezáró jelentést az elnök,
az egyéb iratokat a kijelölt iroda vezetője kiadmányozza.
III. Fejezet
A panasszal kapcsolatos eljárás 19. A panasz és a panaszként kezelendő beadványok
30. § (1) E Fejezet rendelkezéseit kell alkalmazni a Tpvt. 43/G. § (1) bekezdése szerinti, a Tpvt. 43/H. § (1) bekezdése szerinti
bejelentésnek nem minősülő beadványra.
(2) A más hatóságtól vagy a Tpvt. 92. §-a szerint a bíróságtól áttett, jogsértés miatt a Hivatal eljárását kezdeményező
beadványra e Fejezet rendelkezéseit kell azzal az eltéréssel alkalmazni, hogy
a) a nem az áttevő hatóság saját észlelésén alapuló beadvány és a bíróságtól áttett beadvány esetén panaszosnak
a beadványt tevőt kell tekinteni,
b) az  áttevő hatóság saját észlelésén alapuló beadvány esetén az  áttevő hatóságot csak az  eljárás vizsgálat
elrendelése nélküli lezárásáról és annak indokairól kell levélben tájékoztatni.
 (3) Az elnök vagy az általános elnökhelyettes a (2) bekezdés a) pontja szerinti esetben is dönthet úgy, hogy az áttevő
hatóságot az eljárás lezárásáról és annak indokairól tájékoztatni kell.
 (4) Panaszként kell kezelni a Hivatal valamely szervezeti egységének saját észlelésén alapuló, jogsértés miatt a Hivatal
eljárását kezdeményező indokolt feljegyzést is.
 (5) A Hivatal honlapján a kartellek felderítésének elősegítése, valamint a kartellekkel kapcsolatos kérdések megválaszolása
céljából üzemeltetett üzenetküldő felületen érkezett, az  (1)  bekezdés szerinti üzenetre e  Fejezet rendelkezéseit
az 52. § szerint kell alkalmazni.
31. § (1) Ha a  jogsértés miatt a  Hivatal eljárását kezdeményező, szóbeli – személyes vagy telefonos – meghallgatáson
előterjesztett folyamodványról (a továbbiakban: folyamodvány) a  meghallgatás alapján egyértelművé válik, hogy
az a 33. § (3) bekezdése értelmében nyilvánvalóan alaptalan, vagy annak tárgyában az eljárás más hatóság hatáskörébe
tartozik, az Ügyfélszolgálati Iroda erről, illetve az eljárásra hatáskörrel rendelkező hatóságról a folyamodvánnyal élőt
szóban tájékoztatja.
(2) Ha a folyamodvány az (1) bekezdés alapján nem intézhető el, és a folyamodvány tárgyának további vizsgálata indokolt,
az Ügyfélszolgálati Iroda felhívja a folyamodvánnyal élő figyelmét a panasz és a bejelentés tételének lehetőségére, és
erre irányuló kérése alapján személyes meghallgatás esetén jegyzőkönyvben rögzíti a  panaszt, illetve – ha
a folyamodvány tárgya a Felderítő Iroda feladatkörébe tartozik – átirányítja a folyamodvánnyal élőt a Felderítő Iroda
kijelölt vizsgálójához.
(3) A  4.  § (1)  bekezdésétől eltérően az  e  § szerinti meghallgatásokról az  Ügyfélszolgálati Iroda nyilvántartást vezet,
amelyben rögzíti a meghallgatás időpontját, a folyamodvány tárgyát és elintézésének módját.
32. § (1) A  Tpvt. 13.  § (3)  bekezdése szerinti kartellre (a továbbiakban: kartell) vonatkozó információ nem bejelentés
vagy  engedékenységi kérelem keretében történő szolgáltatását a  Tpvt. 43/I.  §-a szerinti panasznak kell tekinteni
akkor is, ha
a) azzal egyidejűleg az információt szolgáltató személy vizsgálat elrendelését vagy díjat nem kért kifejezetten,
valamint
b) a  versenyfelügyeleti eljárásban már tanúként részt vevő személy önként, saját kezdeményezésre
a tanúmeghallgatáson kívül szolgáltatta az információt.
 (2) A kartellre vonatkozó információt személyesen szolgáltató személyt a Felderítő Iroda hallgatja meg.
 (3) A vizsgáló felhívja az információt személyesen szolgáltató személy figyelmét arra, hogy a Tpvt. 43/G. § (3) bekezdése
alapján kérheti, hogy ne fedjék fel azt a tényt, hogy a Hivatalnál panasszal élt.
 (4) Ha az információt szolgáltató személy az információ szolgáltatásával egyidejűleg a Tpvt. 79/A. §-a szerinti díjigényét
is jelzi, meghallgatása során tájékoztatni kell a díjra vonatkozó általános szabályokról és arról, hogy díjigényét a panasz
vizsgálatát követően a Hivatalnak a Tpvt. 79/B. § (2) bekezdése szerinti tájékoztatásától számított öt napon belül kell
majd hivatalosan megtennie, továbbá ha személyazonosságát ellenőrizhető módon nem tárja fel a Hivatal részére,
figyelmeztetni kell, hogy ennek hiányában részére a Tpvt. 79/A. § (1) vagy (2) bekezdése szerinti díj nem jár.
(5) A személyes információszolgáltatásról a vizsgáló jegyzőkönyvet vesz fel, amelyben rögzíti a (3) és (4) bekezdésben
előírt tájékoztatást, illetve annak tudomásulvételét is. A jegyzőkönyvhöz csatolni kell az átadott iratot.
(6) Ha az  információt szolgáltató személy személyazonosságát ellenőrizhető módon nem tárja fel a  Hivatal részére,
az  információ szolgáltatásáról készítendő feljegyzésben rögzíteni kell az  információ Hivatal rendelkezésére
bocsátásának körülményeit, valamint a (4) bekezdés szerinti kioktatás tényét.
20. Az Ügyfélszolgálati Iroda eljárása 33. § (1) Az Ügyfélszolgálati Iroda a panasz beérkezése után ellenőrzi, hogy a panasz
a) tartalmaz-e a Hivatal eljárását kezdeményező vagy döntésére vonatkozó kifejezett kérést vagy javaslatot,
b) kartellre vonatkozik-e,
c) tárgyában indult-e versenyfelügyeleti eljárás,
d) tárgyában érkezett-e bejelentés a Hivatalhoz,
e) nyilvánvalóan alaptalannak tekinthető-e,
f ) a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnak való megküldésének van-e helye,
g) ismételten előterjesztettnek tekinthető-e,
h) névtelennek tekinthető-e.
(2) Ha a beadvány – a más hatóságtól vagy a Tpvt. 92. §-a szerint a bíróságtól áttett beadvány kivételével – nem tartalmaz
a Hivatal eljárását kezdeményező vagy döntésére vonatkozó kifejezett kérést vagy javaslatot, az Ügyfélszolgálati Iroda
a panasszal kapcsolatos eljárást lezárja azzal, hogy a panaszost a beadvány kivizsgálása mellőzéséről és annak okáról,
valamint a panasz, illetve bejelentés tételének lehetőségéről tájékoztatja.
(3) Nyilvánvalóan alaptalannak tekinthető az a panasz, amely
a) tárgyában az eljárás lefolytatása a Tpvt. 86. § (1) bekezdése szerint a bíróság hatáskörébe tartozik,
b) tárgya nem tartozik azon jogszabályi rendelkezések hatálya alá, amelyek megsértése esetén a Hivatal jár el,
c) tárgyában versenyfelügyeleti eljárás megindítására a Tpvt. 68. §-ában meghatározott határidő lejárt, vagy
d) tárgyában jogsértés – a panaszban előadott tényállás valótlansága okán – nyilvánvalóan nem valószínűsíthető.
(4) Ismételten előterjesztettnek tekinthető az  ugyanazon panaszos által tett korábbi panasszal azonos tartalmú
–  ugyanazon vállalkozás egyazon magatartása tárgyában tett – panasz, azzal, hogy ennek megítélése során
figyelemmel kell lenni a  korábbi panasz elintézése során irányadó körülményekben időközben bekövetkezett
változásra is.
(5) Névtelen panasznak az a panasz minősül, amelyből
a) postai úton érkezett beadvány esetében a panaszos neve és címe,
b) elektronikus levélben érkezett beadvány esetében a küldő kiléte
nem állapítható meg.
34. § (1) Ha a  panaszban jogsértőként kifogásolt magatartás (a továbbiakban: a  panasz tárgya) kartellre vonatkozik,
az Ügyfélszolgálati Iroda az eljárást a Felderítő Irodának adja át.
(2) Ha a kartellre vonatkozó panasz tárgyában korábban megindított versenyfelügyeleti eljárás még folyamatban van,
az  Ügyfélszolgálati Iroda az  eljárást átadja a  versenyfelügyeleti eljárásban eljáró vizsgáló irodának. Nem kartellre
vonatkozó panasz tárgyában folyamatban lévő versenyfelügyeleti eljárás esetén az Ügyfélszolgálati Iroda a panaszos
Tpvt. 43/I. § (5) bekezdése szerinti tájékoztatásával egyidejűleg a panaszról tájékoztatja a versenyfelügyeleti eljárásban
eljáró vizsgálót, és az eljárást lezárja.
(3) Ha a panasz tárgyában korábban megindított versenyfelügyeleti eljárás lezárult, az Ügyfélszolgálati Iroda a panaszos
Tpvt. 43/I. § (5) bekezdése szerinti tájékoztatásával egyidejűleg a panasszal kapcsolatos eljárást lezárja.
(4) Ha a  panasszal azonos tárgyú korábbi bejelentéssel kapcsolatos eljárás még folyamatban van, az  Ügyfélszolgálati
Iroda átadja az eljárást a bejelentéssel kapcsolatban eljáró vizsgáló irodának, egyidejűleg a panaszosnak visszaigazolást
küld, amely levélben tájékoztatja a panasszal kapcsolatos eljárás törvényi szabályairól, valamint arról, hogy panaszát
a Hivatal kézhez vette, és azt a bejelentés kapcsán vizsgálja (a továbbiakban: visszaigazolás).
(5) Ha a  panasszal azonos tárgyú korábbi bejelentéssel kapcsolatos eljárás vizsgálat elrendelése nélkül lezárult,
az Ügyfélszolgálati Iroda erről a tényről – a bejelentés alapján a versenyfelügyeleti eljárás megindítása feltételeinek
fenn nem álltáról hozott végzésben foglalt indokoknak megfelelő rövid indokolással – tájékoztatja a panaszost, és
az eljárást lezárja. Ha a Hivatal a panasszal azonos tárgyú korábbi bejelentést áttette a hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező hatósághoz, az Ügyfélszolgálati Iroda megküldi a panaszt ugyanennek a hatóságnak.
(6) Ha az ismételten előterjesztett panasz tárgyában versenyfelügyeleti eljárás vagy bejelentéssel kapcsolatos eljárás van
folyamatban, és az  újabb panasz a  panaszolt magatartás vonatkozásában további bizonyítékot tartalmaz,
az Ügyfélszolgálati Iroda a panaszról tájékoztatja a versenyfelügyeleti eljárásban, illetve a bejelentéssel kapcsolatban
eljáró vizsgálót, egyebekben a  panasszal kapcsolatos eljárást – a  panaszos külön tájékoztatása nélkül – lezárja.
Ha a tájékoztatás alapján a vizsgáló iroda vizsgálója úgy ítéli meg, hogy a panaszban foglalt információ a versenytanácsi
szakaszban lévő versenyfelügyeleti eljárásban az  ügy elbírálására hatással lehet, erről tájékoztatja az  eljáró
versenytanácsot.
(7) Az e §-ban foglaltakat kell megfelelően alkalmazni akkor is, ha a panasz tárgyában a panasz elintézése során, annak
lezárása előtt indul – nem az adott panasz alapján – bejelentéssel kapcsolatos eljárás vagy versenyfelügyeleti eljárás.
35. § (1) Ha a  panasz a  34.  § alapján nem intézhető el, és nyilvánvalóan alaptalan, az  Ügyfélszolgálati Iroda a  panasszal
kapcsolatos eljárást az alábbiak szerint lezárja:
a) ha a  panasz tárgyában történő eljárásra más hatóság hatásköre egyértelműen megállapítható, a  panaszt
– a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatt eljáró hatóságok között az Fttv. 10. §-a
szerinti másik hatóság által a  Hivatalhoz áttett, a  tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának
megsértésére vonatkozó panasz kivételével – megküldi a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnak,
vagy
b) a  panaszost az  indokok megadásával, bírósági hatáskörbe tartozó ügy esetén ennek jelzése mellett erről
tájékoztatja.
(2) Ha a panasz az (1) bekezdés alapján nem intézhető el, a Hivatal hatásköre fennállásának, illetve a panasz tárgyának
további tisztázása érdekében az  Ügyfélszolgálati Iroda nyolcnapos határidő megjelölésével a  panaszost, illetve
–  szükség esetén – tizenöt napos határidővel a  panaszoltat további felvilágosítás adására, illetve adat, irat
szolgáltatására hívhatja fel.
(3) A  Fogyasztóvédelmi Iroda feladatkörébe tartozó jogsértés miatti panasz esetén a  Hivatal hatásköre fennállásának
megállapításához az alábbi adatokat kell beszerezni:
a) a kereskedelmi gyakorlat észlelésének módja, helye,
b) a kereskedelmi gyakorlat kiterjedtsége tekintetében
ba) a  kereskedelmi kommunikáció eszközének jellege, a  kereskedelmi kommunikáció közzétételének
egyéb helye, módja,
bb) a kereskedelmi gyakorlattal érintett földrajzi terület nagysága,
bc) a kereskedelmi gyakorlattal érintett üzletek száma,
bd) a kereskedelmi gyakorlattal érintett árumennyiség, illetve
be) a kereskedelmi gyakorlat időtartama, és
c) a kereskedelmi gyakorlatért felelős vállalkozás nettó árbevételének nagysága.
 (4) Ha a  felvilágosítás adására, adat, irat szolgáltatására vonatkozó felhívásra az  előírt határidőn belül nem vagy nem
kielégítő tartalommal érkezik válasz, az Ügyfélszolgálati Iroda szükség esetén ismételten felhívhatja a panaszost és
a panaszoltat a felvilágosítás adására, illetve adat, irat szolgáltatására.
(5) A felvilágosítás adására, adat, irat szolgáltatására vonatkozó felhívás teljesítésére meghatározott határidő a panaszolt
kérésére egy alkalommal legfeljebb tizenöt nappal meghosszabbítható. A panaszos kérésére határidő-hosszabbításnak
csak akkor van helye, ha a panaszostól kért felvilágosítás, illetve adat, irat a vizsgálat elrendelésének megalapozásához
szükséges.
(6) Ha a panaszos, illetve a panaszolt a felvilágosítás adására, illetve adat, irat szolgáltatására vonatkozó felhívásnak nem
tesz eleget, az Ügyfélszolgálati Iroda a rendelkezésre álló adatok alapján dönt. Erre a panaszost, illetve a panaszoltat
a felhívásban figyelmeztetni kell.
36. § A rendelkezésre álló információk alapján az Ügyfélszolgálati Iroda
a) a  panaszt – az  Fttv. 10.  §-a szerinti másik hatóság által a  Hivatalhoz áttett, a  tisztességtelen kereskedelmi
gyakorlat tilalmának megsértésére vonatkozó panasz kivételével – megküldi a hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező hatóságnak, és a panasszal kapcsolatos eljárást lezárja, ha a panasz tárgyában történő eljárásra más
hatóság hatásköre egyértelműen megállapítható,
b) hatásköri egyeztetést kezdeményez, ha az  Fttv. 10.  §-a szerinti másik hatóság által a  Hivatalhoz áttett,
a  tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértésére vonatkozó panasz tekintetében
megállapítható, hogy azzal kapcsolatban az eljárás nem a Hivatal hatáskörébe tartozik,
c) a panasszal kapcsolatos eljárást lezárja és a panaszost az indokok megadásával, bírósági hatáskörbe tartozó
ügy esetén ennek jelzése mellett erről tájékoztatja, ha a panasz nyilvánvalóan alaptalan,
d) a panasszal kapcsolatos eljárást a panaszos tájékoztatása mellett lezárja, ha a panaszos a felvilágosítás adására,
illetve adat, irat szolgáltatására vonatkozó felhívásnak nem tett eleget, és a rendelkezésre álló adatok alapján
a tényállás nem feltárható,
e) az eljárást átadja a feladatkörrel rendelkező vizsgáló irodának, ha a panasz alapján jogsértés valószínűsíthető,
vagy
az a)–e) pont hatálya alá nem tartozó esetben az eljárást ideiglenesen lezárja.
37. § Az ideiglenesen lezárt eljárás ügyiratát a panasz tárgya szerint feladatkörrel rendelkező vizsgáló iroda vezetőjének
eltérő intézkedéséig, illetve az  eljárás lezárásáig az  Ügyfélszolgálati Iroda őrzi, vagy gondoskodik annak irattárba
adásáról.
38. § A kartellre vonatkozó panaszt kivéve az Ügyfélszolgálati Iroda legkésőbb az eljárás vizsgáló irodának való átadásával
vagy az eljárás ideiglenes lezárásáról való döntéssel egyidejűleg – ha a panaszosnak a szükséges felvilágosítás adására,
illetve adat, irat szolgáltatására vonatkozó felhívására nem került még sor – a panaszosnak visszaigazolást küld.
39. § (1) Ha a  panasz több vizsgáló iroda feladatkörébe tartozó jogsértésre utal, az  Ügyfélszolgálati Iroda a  többi érintett
vizsgáló iroda egyidejű értesítése mellett átadja a panasszal kapcsolatos eljárást a feladatkörükbe tartozó jogsértés
tekintetében az  érintett vizsgáló irodáknak azzal, hogy szükség esetén az  Elnökhelyettesi Titkárság vezetőjével
–  a  Fúziós Iroda érintettsége esetén továbbá a  Versenytanácsi Titkárság vezetőjével – egyeztetve meghatározza
a relevánsabbnak ítélt tényállás alapján eljáró vizsgáló irodát (a továbbiakban: első helyen felelős iroda).
(2) A Felderítő Iroda érintettsége esetén részére kell az eljárást átadni.
40. § Az Ügyfélszolgálati Iroda a panasz hozzá beérkezésétől számított húsz napon belül végzi el a panasz vizsgálatát.
41. § Az Ügyfélszolgálati Iroda vizsgálójának
a) a panasznak a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnak való megküldésére,
b) a panasszal kapcsolatos eljárás nyilvánvaló alaptalanság okán való lezárására,
c) a panasszal kapcsolatos eljárás ideiglenes lezárására,
d) a panasszal kapcsolatos eljárás vizsgáló irodának való átadására
vonatkozó döntéséhez az Ügyfélszolgálati Iroda vezetőjének jóváhagyása szükséges.
42. § A 33–36. §, a 38. §, a 40. § és a 41. § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni a vizsgáló iroda eljárására, ha az elnök
vagy az általános elnökhelyettes a hozzá közvetlenül előterjesztett panasz tekintetében úgy dönt, hogy a panasszal
kapcsolatos eljárást a panasz beérkezésétől kezdve a panasz tárgya szerint feladatkörrel rendelkező vizsgáló iroda
folytassa le. Ebben az esetben a panasszal kapcsolatos eljárás ideiglenes lezárásának nincs helye.
21. Eljárás az Ügyfélszolgálati Iroda által véglegesen nem lezárható eljárások esetében
43. § (1) Az ideiglenesen lezárt eljárás tekintetében a panasz tárgya szerint feladatkörrel rendelkező vizsgáló iroda – saját vagy
az általános elnökhelyettes kezdeményezésére – az Ügyfélszolgálati Iroda döntését – szükség esetén az ügyiratnak
az Ügyfélszolgálati Irodától vagy az irattárból való kikérése és tanulmányozása alapján – felülbírálhatja, és dönthet
a panasz kapcsán szükséges további intézkedésekről.
(2) Ha az Ügyfélszolgálati Iroda még nem küldte meg a panaszosnak a Tpvt. 43/I. § (4) és (5) bekezdésében előírt értesítést,
tájékoztatást, arról a továbbiakban a vizsgáló iroda gondoskodik.
44. § (1) A  Felderítő Iroda előzetesen minősíti a  kartellre vonatkozó, nem engedékenységi kérelem keretében szolgáltatott
információt, és ha az  előzetes minősítés eredményeként az  információ feltehetően a  Tpvt. 79/A.  § (1), illetve
(2) bekezdése szerint minősülhet, arról külön feljegyzést készít.
(2) Ha az adott panasz alapján nem kerül sor vizsgálat elrendelésére, a szolgáltatott információnak a Tpvt. 79/A. § (1) vagy
(2) bekezdése szerinti minősítése kizárt; erről a panaszost csak akkor kell írásban tájékoztatni, ha panaszával együtt
a Tpvt. 79/A. §-a szerinti díjat is igényelt.
45. § (1) Ha a  Hivatal hatáskörének megállapításához és a  jogsértés valószínűsíthetőségéről való döntéshez szükséges
valamennyi adat rendelkezésre áll, a vizsgáló megállapítja, hogy
a) vizsgálat elrendelése szükséges,
b) a panasz hatáskörrel és illetékességgel rendelkező más hatóságnak való megküldésének van helye,
c) a panasz alapján jogsértés nem valószínűsíthető,
d) vizsgálat elrendelése mellőzhető, vagy
e) a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló,
2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 2006/2004/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet) 8. cikke szerinti végrehajtás iránti megkeresés szükséges.
(2) Az (1) bekezdés d) pontja alkalmazásában a vizsgálat elrendelése
a) a közérdek hiánya, vagy
b) a vizsgáló iroda, illetve a Hivatal folyamatban lévő eljárások, jelentősebb feladatok miatti leterheltsége
alapján mellőzhető.
(3) Az  (1)  bekezdés e)  pontja szerinti esetben a  végrehajtás iránti megkeresésre hivatkozással a  vizsgálat elrendelése
mellőzhető.
46. § (1) A 45. § (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben a vizsgálat elrendeléséről, a 45. § (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben
a panasszal kapcsolatos eljárás lezárásáról, a 45. § (1) bekezdés d) pontja szerinti esetben a vizsgálat elrendelésének
mellőzéséről, valamint a 45. § (1) bekezdés e) pontja szerinti esetben a végrehajtás iránti megkeresésről a vizsgáló
iroda vezetőjének indokolt javaslatára
a) kartellre vonatkozó panasz esetén az elnök,
b) az a) pont és a (3) bekezdés hatálya alá nem tartozó esetben az általános elnökhelyettes
dönt.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti esetben az  elnök, illetve az  általános elnökhelyettes a  vizsgálat elrendeléséről dönt,
a vizsgáló iroda megteszi az ehhez szükséges intézkedéseket.
(3) A  Fúziós Iroda eljárása esetén a  45.  § (1)  bekezdés a)  pontja szerinti esetben a  vizsgálat elrendeléséről, a  45.  §
(1)  bekezdés c)  pontja szerinti esetben a  panasszal kapcsolatos eljárás lezárásáról, a  45.  § (1)  bekezdés d)  pontja
szerinti esetben a vizsgálat elrendelésének mellőzéséről – ahol azt a vizsgálat elrendeléséhez a Tpvt. előírja, az eljáró
versenytanács egyetértésének beszerzését megelőzően – az eljáró vizsgáló indokolt javaslatára a Fúziós Iroda vezetője
dönt. Az irodavezető döntése alapján az eljáró vizsgáló megteszi a megfelelő intézkedéseket.
(4) Az  eljáró vizsgálónak a  45.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti döntéséhez az  irodavezető jóváhagyása szükséges.
Jóváhagyás esetén a vizsgáló megteszi a döntésnek megfelelő intézkedéseket.
47. § (1) Ha a 45. § (1) bekezdése szerinti döntéshez további információra van szükség, a panasz vizsgáló irodára érkezésétől
számított húsz napon belül a panaszost nyolcnapos, illetve – szükség esetén – a panaszoltat tizenöt napos határidővel
a  szükséges felvilágosítás adására, illetve adat, irat szolgáltatására kell felhívni. Ez  a  határidő a  panaszos, illetve
a panaszolt kérésére egy alkalommal, legfeljebb nyolc nappal hosszabbítható meg.
(2) Ha a panaszos, illetve a panaszolt a felvilágosítás adására, illetve adat, irat szolgáltatására vonatkozó felhívásnak nem
tesz eleget, a vizsgáló a rendelkezésre álló adatok alapján dönt. Erre a panaszost, illetve a panaszoltat a felhívásban
figyelmeztetni kell.
48. § (1) A 46. § szerinti döntést – a 43. § (1) bekezdése szerinti eset kivételével – az eljárásnak az Ügyfélszolgálati Iroda általi
átadásától számított két hónapon belül kell meghozni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti határidő
a) kartellre vonatkozó panasz esetén az elnök,
b) a Fúziós Iroda eljárása esetén a Versenytanács elnöke,
c) az a) és b) pont hatálya alá nem tartozó esetben az általános elnökhelyettes
jóváhagyásával meghosszabbítható.
(3) A (2) bekezdés szerinti jóváhagyást kérő feljegyzés tartalmazza
a) a hosszabbítási igény indokát,
b) a hosszabbításig eltelt időben elvégzett vizsgálati cselekmények ismertetését, valamint
c) a hosszabbítás tartama alatt még elvégzendő tervezett vizsgálati cselekmények ismertetését.
49. § (1) A panasszal kapcsolatos eljárás
a) a panasznak a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnak való megküldésével,
b) – a (2) bekezdés szerinti eltéréssel – a 46. § (1), (3) és (4) bekezdése alapján meghozott döntéssel,
c) ha az  Ügyfélszolgálati Irodának az  eljárás ideiglenes lezárásáról hozott döntésétől eltérő döntés időközben
nem született, a panasz beérkezésétől számított hat hónap elteltével
lezárul.
(2) A  vizsgálat elrendelésének a  45.  § (2)  bekezdés b)  pontjában meghatározott okból történő mellőzése esetén
a panasszal kapcsolatos eljárás függőben marad a Tpvt. 43/I. § (5) bekezdése szerinti időpontig.
(3) A panasszal kapcsolatos eljárás lezárultáig
a) az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben az Ügyfélszolgálati Irodának az eljárás ideiglenes lezárásáról hozott
döntését, illetve
b) a (2) bekezdés szerinti esetben a 46. § (1) bekezdése szerinti döntést
tartalmazó irat az iratkezelési szabályzatról szóló normatív utasítás szerinti belső irat.
50. § (1) Ha a panasz több vizsgáló iroda feladatkörébe tartozó jogsértésre utal, az egyes vizsgáló irodák a saját feladatkörükbe
tartozó jogsértések tekintetében – az 53. §-ra is figyelemmel – önállóan járnak el, azzal, hogy előzetesen egyeztetnek
a Tpvt. 43/I. §-a szerinti eljárási cselekmény elvégzéséről és kölcsönösen tájékoztatják egymást a panasszal kapcsolatos
eljárás során hozott döntésekről.
(2) A nem első helyen felelős iroda a vizsgáló 45. § (1) bekezdése szerinti megállapítását, továbbá az elnök, az általános
elnökhelyettes, illetve a Versenytanács elnöke döntését közli az első helyen felelős irodával.
(3) Az első helyen felelős iroda gondoskodik a panaszosnak a Tpvt. 43/I. § (4) és (5) bekezdésében, illetve ezen utasításban
előírt értesítéséről, tájékoztatásáról, valamint a  panasznak a  hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnak
való megküldéséről.
22. A panasszal kapcsolatos eljárás egyéb szabályai 51. § (1) E  Fejezet rendelkezéseit a  névtelen és a  visszavont panaszra azzal az  eltéréssel kell alkalmazni, hogy a  panasz
hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnak való megküldésének, a panaszos Tpvt. 43/I. § (4) és (5) bekezdése
szerinti értesítésének, tájékoztatásának, valamint visszaigazolás küldésének nincs helye.
(2) Az  (1)  bekezdés alkalmazásában a  panasz visszavonásának minősül a  panaszos olyan nyilatkozata, amely szerint
a Hivatal eljárását kezdeményező, illetve döntésére vonatkozó kérését a továbbiakban nem tartja fenn.
(3) E Fejezet rendelkezéseit a 30. § (4) bekezdése szerinti panaszra azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az eljárást
kezdettől fogva a  feladatkörrel rendelkező vizsgáló iroda – az  Ügyfélszolgálati Iroda észlelése esetén a  vizsgálat
elrendelésére történő javaslattételig az  Ügyfélszolgálati Iroda – folytatja le, és a Tpvt. 43/I.  § (4) és (5)  bekezdése
szerinti értesítésre, tájékoztatásra, valamint visszaigazolás küldésére nem kerül sor.
52. § (1) A 30. § (5) bekezdése szerinti üzenet kapcsán a Felderítő Iroda megvizsgálja, hogy
a) folyamatban van-e a  tárgyban korábban megindított versenyfelügyeleti eljárás, ez  esetben az  üzenet
tartalmáról értesíti az eljáró vizsgáló irodát,
b) a 44. § szerinti eljárásnak van-e helye, vagy
c) fennállnak-e vizsgálat elrendelésének feltételei.
(2) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a vizsgálat elrendeléséről az elnök dönt, és adott esetben – az általános
elnökhelyettessel egyeztetve – kijelöli az eljáró vizsgáló irodát.
(3) Az e § szerinti eljárásra a 48. §-t nem kell alkalmazni.
 (4) Ha az  (1)  bekezdés a) vagy b)  pontja szerinti eljárásnak és vizsgálat elrendelésének nincs helye, a  Felderítő Iroda
az  üzenetet az  üzenetküldő felületen megválaszolja; ebben az  esetben a  30.  § (5)  bekezdése szerinti üzenet nem
minősül panasznak.
(5) A panaszos Tpvt. 43/I. § (5) bekezdése szerinti, valamint a 44. § (2) bekezdése szerinti tájékoztatását a Felderítő Iroda
az üzenetküldő felületen keresztül teszi meg; a panasszal kapcsolatos eljárás ezzel zárul.
53. § Ha a panasz ugyanazon magatartás vonatkozásában többfajta jogsértésre utal, a panasszal kapcsolatos eljárás csak
akkor zárható le, ha annak feltételei valamennyi jogsértés tekintetében fennállnak.
54. § (1) Ha a  panasszal kapcsolatos eljárás során megállapítást nyer, hogy az  Fttv. 10.  §-a szerinti másik hatóság által
a Hivatalhoz áttett, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértésére vonatkozó panasz tárgyában
való eljárásra nem a Hivatalnak, hanem az áttevő hatóságnak van hatásköre, az Ákr. 18. § (1) bekezdés b) pontja és
(2) bekezdése alkalmazásával – az eljárás szakaszától függően – az Ügyfélszolgálati Iroda vezetője a Fogyasztóvédelmi
Iroda vezetőjével való egyeztetést követően, illetve a Fogyasztóvédelmi Iroda vezetője – az általános elnökhelyettes
jóváhagyásával – haladéktalanul hatásköri egyeztetést kezdeményez az érintett hatósággal.
(2) Ha a hatásköri egyeztetés egy hónapon belül nem vezet eredményre, a közigazgatási bíróságnak az eljáró hatóság
kijelölésére irányuló eljárása kezdeményezéséről – az eljárás szakaszától függően – az Ügyfélszolgálati Iroda vezetője
a  Fogyasztóvédelmi Iroda vezetőjével való egyeztetést követően, illetve a  Fogyasztóvédelmi Iroda vezetője a  Jogi
Iroda véleményének kikérésével készített előterjesztése alapján az általános elnökhelyettes dönt.
(3) Ha a hatásköri egyeztetés eredményeként tisztázódik, hogy a panasz tárgyában az eljárás nem a Hivatal hatáskörébe
tartozik, az eljáró iroda a panaszt megküldi a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnak, és a panasszal
kapcsolatos eljárást lezárja.
(4) Ha a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértésére vonatkozó panasznak az Fttv. 10. §-a szerinti
másik hatóságnak való megküldése esetén az érintett hatóság hatásköri egyeztetést kezdeményez, az egyeztetésben
– az eljárás szakaszától függően – az Ügyfélszolgálati Iroda vezetője a Fogyasztóvédelmi Iroda vezetőjével egyeztetve,
illetve a Fogyasztóvédelmi Iroda vezetője vesz részt azzal, hogy a Jogi Iroda véleményét is ki kell kérni.
(5) A közigazgatási bíróságnak az eljáró hatóság kijelölésére irányuló eljárásában a Hivatalt a Jogi Iroda képviseli.
55. § (1) Az Ügyfélszolgálati Iroda havonta – korlátozottan megismerhető adatot nem tartalmazó – beszámolót készít az adott
időszakban ideiglenesen lezárt eljárásokról.
(2) A beszámoló legalább a következő adatokat tartalmazza:
a) a panasz iktatószáma,
b) a panasz beérkezésének napja,
c) annak megjelölése, hogy a panasz
ca) magánszemélytől,
cb) vállalkozástól,
cc) civil szervezettől vagy közintézménytől,
cd) hatóságtól vagy
ce) bíróságtól érkezett-e,
a cd) alpont szerinti esetben a hatóság nevét és annak tényét is megjelölve, hogy a hatóság saját észlelésén vagy
beadvány áttételén alapul-e,
d) annak ténye, ha a panasz névtelennek minősül,
e) a panaszolt vállalkozás neve,
f ) a panasz tárgyának rövid leírása,
g) az ideiglenes lezárás ténye és annak indoka, valamint
h) annak a  vizsgáló irodának, valamint – szükség esetén – további érintett vizsgáló irodának a  megjelölése,
amelynek feladatkörébe a panasz tárgya szerint tartozik.
 (3) A  beszámolót az  Ügyfélszolgálati Iroda – elektronikus formában is – megküldi az  Elnökhelyettesi Titkárságnak és
a vizsgáló irodák vezetőinek. 56. § Az Informatikai és Iratirányítási Iroda az  ügyregiszter adatai alapján havonta ellenőrzi, hogy a  49.  § (1)  bekezdés
c)  pontja és 49.  § (2)  bekezdése szerinti eljárások közül melyeket kell további külön intézkedés nélkül lezártnak
tekinteni, és a lezárás tényéről – a szükséges további feladatok megtétele érdekében – tájékoztatja az Ügyfélszolgálati
Irodát, az érintett vizsgáló irodát, továbbá az Elnökhelyettesi Titkárságot.
57. § (1) Az Elnökhelyettesi Titkárság háromhavi rendszerességgel – az alábbi típusok szerinti bontásban – beszámol az adott
időszakban
a) az Ügyfélszolgálati Iroda által
aa) ideiglenesen lezárt eljárásokról és
ab) vizsgáló irodának átadott eljárásokról,
b) az adott időszakban a 45. § és 46. § szerint lezárt eljárásokról, valamint
c) a függőben tartott eljárásokról.
(2) A beszámoló az alábbi adatokat tartalmazza:
a) az 55. § (2) bekezdés a)–f ) és h) pontja szerinti adatok,
b) a  panasszal kapcsolatos eljárás ideiglenes lezárásáról, 45.  § és 46.  § szerinti lezárásáról, illetve függőben
tartásáról hozott döntés ténye, indoka és napja,
c) a vizsgáló irodának átadott eljárások esetén a 46. § szerinti döntés határideje,
d) az ideiglenesen lezárt eljárások esetén a hathónapos határidő lejártának napja, és
e) a függőben tartott eljárások esetén az egyéves határidő lejártának napja.
(3) A vizsgáló irodák az (1) bekezdés b) és c) pontja szerinti információt az adott vizsgáló iroda által első helyen intézett
panasszal kapcsolatos eljárások tekintetében – az  Informatikai és Iratirányítási Irodával egyeztetve – legkésőbb
a beszámoló elkészítését három nappal megelőzően elektronikus formában közlik az Elnökhelyettesi Titkársággal.
(4) A  beszámolót az  Elnökhelyettesi Titkárság – elektronikus formában is – megküldi az  elnöknek, az  általános
elnökhelyettesnek, a Versenytanács elnökének, a vizsgáló irodáknak és az Ügyfélszolgálati Irodának, valamint a Jogi
Irodának és a Vezető Közgazdász Irodájának.
58. § Az e Fejezetben meghatározott határidők számítására a Tpvt. 64. §-ának rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni
azzal, hogy a  felvilágosítás adására, illetve adat, irat szolgáltatására vonatkozó felhívás elküldésétől az  annak
teljesítéséig, de legfeljebb a  teljesítésére adott határidő leteltéig terjedő idő nem számít bele a  határidőbe.
A  válaszbeadvány lehetséges postai átfutási idejére tekintettel a  teljesítésre adott határidő leteltétől számított
legfeljebb öt napon belül a 47. § (2) bekezdése szerinti döntés nem hozható meg.
59. § (1) Az Ügyfélszolgálati Iroda eljárásának támogatása érdekében az általános elnökhelyettes a jogalkalmazási gyakorlat
alapján útmutatót ad ki azokról a  leggyakoribb esetekről, amelyekben egyértelműen megállapítható más hatóság
hatásköre, vagy a  panasz nyilvánvalóan alaptalan voltának megítélésére okot adó egyéb körülmény. Az  útmutató
tartalmazza a vonatkozó tényállástípusokat, az adott tényállás tekintetében hatáskörrel rendelkező hatóságot vagy
hatóságokat, továbbá az alkalmazandó jogszabályi rendelkezések rövid bemutatását.
(2) Az útmutatót – az Szmsz. 52. § (2) bekezdésétől eltérően – az Elnökhelyettesi Titkárság készíti elő, és azt az általános
elnökhelyettes a főtitkárral, valamint az Ügyfélszolgálati Iroda vezetőjével egyezteti.
(3) A vizsgáló irodák folyamatosan figyelemmel kísérik a feladatkörükbe tartozó területen a jogszabályi változásokat, és
ha azok alapján szükséges, vagy ha az Ügyfélszolgálati Iroda a panasszal kapcsolatos eljárások során időközben újabb,
nyilvánvalóan alaptalannak minősülő eseteket azonosított, kezdeményezik az  útmutató kiegészítését vagy
módosítását.
(4) Az Elnökhelyettesi Titkárság vezetője, a vizsgáló irodák vezetői és az Ügyfélszolgálati Iroda vezetője évente egyszer
értékelik az útmutató alkalmazását, és megvizsgálják felülvizsgálatának szükségességét.
IV. Fejezet
A bejelentéssel kapcsolatos eljárás 23. Általános szabályok
60. § (1) E Fejezetet kell alkalmazni a Tpvt. 43/H. §-a szerinti bejelentéssel kapcsolatos eljárásra. A bejelentéssel kapcsolatos
eljárásban megfelelően alkalmazni kell a 44. §-t és az 54. §-t.
(2) A  bejelentéssel kapcsolatos eljárást arra a  magatartásra, feltételezett jogsértésre vonatkozóan kell lefolytatni,
amelynek a bejelentésére az adott bejelentés-űrlap szolgál.
24. A bejelentéssel kapcsolatos formai követelmények vizsgálata 61. § (1) A bejelentés-űrlap beérkezését követő naptól számított három napon belül az Ügyfélszolgálati Iroda megvizsgálja,
hogy az megfelel-e a bejelentésre vonatkozó formai követelményeknek.
(2) Az Ügyfélszolgálati Iroda a bejelentés-űrlapon tett beadvány panasszá minősítéséről dönt, ha a beadványt tevő
a) nem a bejelentés benyújtásának időpontjában alkalmazandó űrlapot töltötte ki,
b) a  beadványt nem az  abban hivatkozott magatartás, feltételezett jogsértés bejelentésére szolgáló űrlapon
nyújtotta be,
c) az  űrlapot nem írta alá, ideértve azt is, ha az  elektronikusan benyújtott űrlapon nem szerepel megfelelő
elektronikus aláírás,
d) az űrlap kötelezően kitöltendő részeit nem töltötte ki, ideértve azt is, ha a kért információt máshol vagy úgy
adja meg, hogy annak tartalma nem azonosítható vagy értelmezhető, így különösen, ha a bejelentett személye
vagy a kifogásolt magatartás mibenléte egyértelműen nem azonosítható,
e) nem csatolta a  beadvány alapján egyértelműen rendelkezésére álló, a  bejelentésben kifogásolt magatartás
alátámasztására szolgáló összes bizonyítékot.
(3) Az  Ügyfélszolgálati Iroda, illetve – a  65.  § (2)  bekezdése szerinti esetben – a  vizsgáló iroda vizsgálójának
a bejelentés-űrlap átminősítésére vonatkozó döntéséhez az irodavezető jóváhagyása szükséges.
(4) A bejelentés-űrlapra nem tartozó, de ott kifogásolt, egyébként a Hivatal hatáskörébe tartozó jogsértésre vonatkozó
jelzésről az  Ügyfélszolgálati Iroda értesíti az  az annak tárgya szerint feladatkörrel rendelkező vizsgáló irodát azzal,
hogy annak tekintetében a bejelentéssel kapcsolatos eljárás lefolytatása mellőzhető.
62. § (1) Az Ügyfélszolgálati Iroda, illetve – a 65. § (2) bekezdése szerinti esetben – a vizsgáló iroda a beadványt tevőt, illetve
a  bejelentőként feltüntetett személyt tájékoztatja az  űrlapon tett beadvány panasszá minősítéséről és annak
indokáról.
(2) Ha a beadványt tevő kifogásolja beadványának átminősítését, az erről szóló levelet haladéktalanul meg kell küldeni
a Jogi Irodának, amely arról öt napon belül véleményt ad.
(3) Ha a Jogi Iroda nem ért egyet az átminősítésről hozott döntéssel, az átminősítés kérdésében – az átminősítésről döntő
irodának az  átminősítés indokait, a  beadványt tevő arra vonatkozó kifogását, valamint a  Jogi Iroda véleményét
ismertető előterjesztése alapján – az általános elnökhelyettes – a Fúziós Iroda érintettsége esetén a Versenytanács
elnökével egyeztetve – dönt.
(4) A beadványt tevőt kifogása elbírálásáról az általános elnökhelyettes, a Fúziós Iroda feladatkörébe tartozó bejelentés
esetén a Versenytanácsi Titkárság vezetője levélben tájékoztatja.
63. § A bejelentés-űrlapon tett beadvány panasszá minősítése esetén a továbbiakban a III. Fejezet szerint kell eljárni azzal,
hogy a panasszal kapcsolatos eljárásban a panasz beérkezése idejeként a beadvány átminősítéséről való tájékoztatás,
az átminősítéssel kapcsolatos kifogás esetén a kifogás elbírálásáról hozott döntés panaszosnak való kiküldését kell
tekinteni.
64. § (1) Ha a bejelentés-űrlapon tett beadvány panasszá minősítésére nem kerül sor, az Ügyfélszolgálati Iroda a bejelentéssel
kapcsolatos eljárást – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – átadja az annak tárgya szerint feladatkörrel rendelkező
vizsgáló irodának. Ha a bejelentés kartellre vonatkozik, az eljárást a Felderítő Irodának kell átadni.
(2) A Fogyasztóvédelmi Iroda feladatkörébe tartozó bejelentést az Ügyfélszolgálati Iroda a bejelentés-űrlap beérkezését
követő naptól számított öt napon belül – az eljáró irodára és az elintézésre vonatkozó tartalmi javaslattal együtt –
átadja a Fogyasztóvédelmi Irodának.
(3) A Fogyasztóvédelmi Iroda a javaslatot a bejelentésnek a Fogyasztóvédelmi Irodára érkezésétől számított két napon
belül véleményezi.
(4) Ha a bejelentés alapján rendelkezésre álló adatok alapján valószínűsíthetően vizsgálat elrendelésére is sor kerülhet,
vagy az  a  Fogyasztóvédelmi Iroda álláspontja szerint egyébként indokolt, a  bejelentéssel kapcsolatos eljárást
a Fogyasztóvédelmi Iroda folytatja le.
(5) A  (4)  bekezdés hatálya alá nem tartozó esetben a  bejelentéssel kapcsolatos eljárást az  Ügyfélszolgálati Iroda
folytatja le.
(6) Ha a  Fogyasztóvédelmi Iroda az  Ügyfélszolgálati Irodának az  eljáró irodára vonatkozó javaslatával nem ért egyet,
az érintett irodák álláspontját tartalmazó feljegyzéseket felterjeszti az általános elnökhelyettesnek, aki a  főtitkárral
egyeztetve haladéktalanul dönt abban a kérdésben, hogy a bejelentéssel kapcsolatos eljárást melyik iroda folytassa le.
65. § (1) Ha a bejelentés tárgyában korábban érkezett panasszal kapcsolatos eljárás még folyamatban van, és az Ügyfélszolgálati
Iroda a  bejelentéssel kapcsolatos eljárást a  64.  § alapján átadja a  feladatkörrel rendelkező vizsgáló irodának,
a panasszal kapcsolatos eljárást is át kell adni a vizsgáló irodának.
(2) Ha a  bejelentés-űrlap benyújtója képviseleti jogosultságát megfelelően nem igazolta, és az  Ügyfélszolgálati Iroda
a bejelentéssel kapcsolatos eljárást a feladatkörrel rendelkező vizsgáló irodának átadja, e tényről az eljárás átadásával
egyidejűleg tájékoztatja a vizsgáló irodát. Az eljáró iroda – a hiánypótlási felhívás, illetve a bejelentőként feltüntetett
személynek az Ákr. 13. § (5) bekezdése szerinti, a személyes eljárásra vagy a képviselet ellátására alkalmas képviselőről
való gondoskodásra történő felhívása eredménytelensége esetén – a beadvány panasszá minősítéséről dönt.
25. A bejelentéssel kapcsolatos tartalmi követelmények vizsgálata 66. § (1) A 64. § (5) bekezdése szerinti esetben az Ügyfélszolgálati Iroda az ügyiratnak az  irodára történő visszaérkezésétől
számított nyolc napon belül
a) ellenőrzi a Hivatal hatáskörének fennállását, és intézkedik
aa) – a (3) bekezdés szerinti eltéréssel – a hatáskör megállapításához szükséges további adatok beszerzése,
ab) hatásköri egyeztetés kezdeményezése, vagy
ac) az áttétel
iránt,
b) ellenőrzi az eljárás megszüntetése feltételeinek fennálltát, továbbá
c) a  tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértésére vonatkozó bejelentés tekintetében
gondoskodik az  Fttv. 25.  § (3)  bekezdésében előírt, az  Fttv. 12.  § (3)  bekezdése szerinti együttműködési
megállapodás keretében rendezett értesítési feladatok ellátásáról.
(2) Nincs helye a bejelentéssel kapcsolatos eljárás megszüntetésének önmagában azon az alapon, hogy azt ugyanazon
személy, azonos tartalommal korábban panaszként terjesztette elő, illetve a  beadvány korábban panaszként lett
elbírálva.
(3) Ha a  hatáskör megállapításához vagy a  bejelentés elbírálásához adatok beszerzése szükséges, az  Ügyfélszolgálati
Iroda a felvilágosítás adására, a vizsgálat tárgyával összefüggő adat, irat szolgáltatására felhívó végzés meghozatala
előtt kikérheti a  Fogyasztóvédelmi Iroda véleményét. A  Fogyasztóvédelmi Iroda véleményét a  megkereséstől
számított két napon belül adja meg. A Fogyasztóvédelmi Iroda véleménye az Ügyfélszolgálati Irodát nem köti.
(4) Az adat, irat szolgáltatására vonatkozó felhívásra alkalmazni kell a 69. § (3) és (4) bekezdését.
67. § (1) Ha az Ügyfélszolgálati Iroda a bejelentéssel kapcsolatos eljárásban beszerzett adatok alapján vizsgálat elrendelését
látja indokoltnak, erre vonatkozóan haladéktalanul indokolt javaslatot készít, amelyet az ügyirattal együtt megküld
a Fogyasztóvédelmi Irodának és tájékoztatásul az általános elnökhelyettesnek.
(2) A  Fogyasztóvédelmi Iroda a  javaslatot az  ügyiratnak a  Fogyasztóvédelmi Irodára érkezésétől számított két napon
belül véleményezi.
(3) Ha a  Fogyasztóvédelmi Iroda az  Ügyfélszolgálati Iroda javaslatával nem ért egyet, az  érintett irodák álláspontját
tartalmazó feljegyzéseket felterjeszti az általános elnökhelyettesnek, aki a főtitkárral egyeztetve haladéktalanul dönt
a vizsgálat elrendelésének indokoltságáról.
(4) Ha az Ügyfélszolgálati Iroda javaslata, illetve a (3) bekezdés szerinti egyeztetés eredménye alapján vizsgálat elrendelése
indokolt, a bejelentéssel kapcsolatos eljárást a továbbiakban a Fogyasztóvédelmi Iroda folytatja.
68. § (1) Ha a nem a Fogyasztóvédelmi Iroda feladatkörébe tartozó bejelentéssel kapcsolatos eljárást az Ügyfélszolgálati Iroda
a  64.  § (1)  bekezdése szerint átadja a  vizsgáló irodának, a  vizsgáló iroda a  bejelentés hozzá érkezésétől számított
nyolc napon belül ellenőrzi
a) a Hivatal hatáskörének fennállását, és ha más hatóság hatásköre megállapítható, intézkedik az áttétel iránt,
továbbá
b) – a 66. § (2) bekezdésére is figyelemmel – az eljárás megszüntetése feltételeinek fennálltát.
(2) Ha a vizsgáló iroda észleli, hogy a 61. § (2) bekezdése szerinti szempontok alapján a bejelentés-űrlapon tett beadvány
panasszá minősítésének van helye, a  62.  § megfelelő alkalmazásával megteszi a  szükséges intézkedéseket, és
az átminősítés után a beadványt továbbítja az Ügyfélszolgálati Irodára a további eljárás érdekében, vagy maga dönt
a további intézkedésekről.
69. § (1) Ha áttételnek vagy az  eljárás megszüntetésének nincs helye, a  vizsgáló – a  (2)  bekezdésben foglalt kivétellel –
a bejelentés vizsgáló irodára érkezésétől számított tizenöt napon belül intézkedik a bejelentés elbírálásához szükséges
adatok beszerzése iránt.
(2) A Fogyasztóvédelmi Iroda által lefolytatott eljárásban a vizsgáló az eljáró irodáról a 64. § alapján történt döntéstől
számított nyolc napon belül
a) intézkedik a bejelentés elbírálásához szükséges adatok beszerzése iránt, továbbá
b) a  tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértésére vonatkozó bejelentés tekintetében
gondoskodik az  Fttv. 25.  § (3)  bekezdésében előírt, az  Fttv. 12.  § (3)  bekezdése szerinti együttműködési
megállapodás keretében rendezett értesítési feladatok ellátásáról.
(3) A bejelentő nyolcnapos, – szükség esetén – a bejelentett tizenöt napos határidővel hívható fel adat, irat szolgáltatására.
Ez a határidő a bejelentő, illetve a bejelentett kérésére egy alkalommal, legfeljebb nyolc nappal hosszabbítható meg.
(4) Ha a bejelentő, illetve a bejelentett az adat, irat szolgáltatására vonatkozó felhívásnak nem tesz eleget, a vizsgáló
a rendelkezésre álló adatok alapján dönt. Erre a bejelentőt, illetve a bejelentettet a felhívásban figyelmeztetni kell.
70. § (1) A Jogi Iroda véleményezi a Tpvt. 43/H. § (7) bekezdés b), c), illetve d) pontjában meghatározott intézkedésre irányuló
végzések tervezetét.
(2) A Jogi Iroda véleményét öt napon belül küldi meg az eljáró irodának. Az Ügyfélszolgálati Iroda eljárása esetén a Jogi
Iroda véleményét tájékoztatásul megküldi az általános elnökhelyettes és a főtitkár részére is.
(3) Ha a bejelentés tekintetében vizsgálat elrendelése és a Tpvt. 43/H. § (7) bekezdés b)–d) pontjában foglalt intézkedések
valamelyike egyaránt indokolt, a Fogyasztóvédelmi Iroda a vonatkozó tervezeteket a 81. § szerinti vizsgálati tervvel,
illetve vizsgálati koncepcióval együtt küldi meg véleményezésre a Jogi Irodának. Ebben az esetben a véleményezés
határidejére a 82. § (3) bekezdése szerinti határidő az irányadó.
(4) Ha a Jogi Iroda a véleményezés keretében az észrevételeire figyelemmel átdolgozott végzéstervezet visszamutatását
kéri, az átdolgozott tervezetet ismételten meg kell küldeni részére véleményezésre.
71. § (1) Ha a bejelentő a bejelentést visszavonja, a bejelentőt, valamint – ha az eljárásban részt vett – a bejelentettet levélben
tájékoztatni kell a bejelentés visszavonásának tudomásulvételéről és arról, hogy a bejelentést a Hivatal piaci jelzésnek
tekinti, továbbá arról, hogy a bejelentés visszavonása nem zárja ki, hogy a vizsgáló azzal kapcsolatban a továbbiakban
vizsgálatot rendeljen el, azonban ebben az  esetben a  visszavont bejelentést benyújtó személyt nem illetik meg
a bejelentő jogai.
(2) Ha a visszavont bejelentéssel kapcsolatban a rendelkezésre álló adatok alapján vizsgálat elrendelése nem indokolt,
az  eljárás mellőzésének indokairól az  Elnökhelyettesi Titkárságot – a  Fúziós Iroda eljárása esetén a Versenytanács
elnökét –, továbbá az Ügyfélszolgálati Iroda eljárása esetén a főtitkárt tájékoztatni kell.
(3) A visszavont bejelentés alapján elrendelt vizsgálatról a bejelentőt nem kell értesíteni.
72. § (1) Az  Ügyfélszolgálati Iroda eljárása esetén eljáró vizsgáló Tpvt. 43/H.  § (7)  bekezdés b), c), illetve d)  pontja szerinti
döntéséhez az irodavezető jóváhagyása szükséges.
(2) A Fúziós Iroda eljárása esetén az eljáró vizsgáló
a) Tpvt. 43/H. § (7) bekezdés a) és d) pontja szerinti döntéséhez az irodavezető,
b) Tpvt. 43/H. § (7) bekezdés b) és c) pontja szerinti döntéséhez a Versenytanács elnöke
jóváhagyása szükséges.
(3) Az (1) vagy a (2) bekezdés hatálya alá nem tartozó esetben az eljáró vizsgáló
a) Tpvt. 43/H. § (7) bekezdés a), b) és c) pontja szerinti döntéséhez az általános elnökhelyettes,
b) Tpvt. 43/H. § (7) bekezdés d) pontja szerinti döntéséhez az irodavezető
jóváhagyása szükséges.
(4) A (2) és (3) bekezdés szerinti esetben Tpvt. 43/H. § (7) bekezdés d) pontja szerinti döntés másolatát meg kell küldeni
tájékoztatásul az Elnökhelyettesi Titkárság – a Fúziós Iroda feladatkörébe tartozó bejelentés esetén a Versenytanácsi
Titkárság vezetője – részére.
(5) Az Ügyfélszolgálati Iroda által lefolytatott eljárást lezáró valamennyi végzés másolatát meg kell küldeni tájékoztatásul
a főtitkár, az Elnökhelyettesi Titkárság, valamint a Fogyasztóvédelmi Iroda részére.
73. § (1) A bejelentéssel kapcsolatos eljárás során az ügyintézési határidőt meghosszabbító végzést
a) kartellre vonatkozó bejelentés esetén az elnök,
b) az Ügyfélszolgálati Iroda eljárása esetén a főtitkár,
c) a Fúziós Iroda eljárása esetén a Versenytanács elnöke,
d) az a)–c) pont hatálya alá nem tartozó esetben az általános elnökhelyettes
kiadmányozza.
(2) Az  ügyintézési határidőt meghosszabbító végzés tervezetét a  tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának
megsértésére vonatkozó bejelentéssel kapcsolatos eljárásban legkésőbb a határidő lejárta előtt öt nappal, minden
más esetben legkésőbb a határidő lejárta előtt tíz nappal kell kiadmányozásra felterjeszteni. A felterjesztő feljegyzés
tartalmazza a 48. § (3) bekezdésében meghatározottakat.
74. § (1) A Tpvt. 43/H.  § (7)  bekezdés b) és c)  pontja szerinti végzéssel szemben benyújtott keresetlevelet a  bejelentéssel
kapcsolatban eljáró iroda annak beérkezését követően haladéktalanul átadja az ügyirattal együtt a Jogi Irodának, és
a  jogorvoslat tényéről tájékoztatja az  Elnökhelyettesi Titkárságot, az  Ügyfélszolgálati Iroda által lefolytatott eljárás
esetében továbbá a főtitkárt. Az eljáró vizsgáló a keresetlevéllel kapcsolatos esetleges észrevételeit öt napon belül
megküldi a Jogi Irodának.
(2) Az (1) bekezdés szerinti keresetlevél nyomán indult közigazgatási perben a Hivatalt a Jogi Iroda vezetője képviseli.
75. § A 65.  § (1)  bekezdése alapján a  vizsgáló irodának átadott panaszeljárással összefüggő bejelentéssel kapcsolatos
eljárás lezárásakor a vizsgáló, illetve – ha a bejelentéssel kapcsolatos eljárást az Ügyfélszolgálati Iroda folytatta le –
az Ügyfélszolgálati Iroda vizsgálója a bejelentés alapján hozott végzés tartalmától függően gondoskodik az azonos
tárgyú panasszal kapcsolatos eljárás lezárásáról azzal, hogy a panaszos tájékoztatására a bejelentés alapján hozott
végzéssel szembeni jogorvoslati határidő leteltét követően, a végzés megtámadása esetén pedig a közigazgatási per
eredményének ismeretében kerülhet csak sor. Ha a panaszt ugyanaz tette, aki a bejelentést, a panasszal kapcsolatos
eljárást le kell zárni, a panasszal kapcsolatos eljárásban további intézkedés nem szükséges.
V. Fejezet
Az összefonódás-bejelentés elintézésével kapcsolatos eljárás és az előzetes egyeztetés
26. Általános szabályok 76. § E Fejezetet kell alkalmazni a Tpvt. 43/K. §-a szerinti összefonódás-bejelentés elintézésével és az azt megelőző, a Tpvt.
43/L. §-a szerinti előzetes egyeztetéssel kapcsolatos eljárásra.
27. Előzetes egyeztetés 77. § (1) Az előzetes egyeztetés megkezdéséről vagy az erre irányuló kezdeményezés elutasításáról a Fúziós Iroda vezetője
dönt.
(2) Az  előzetes egyeztetés megkezdésére alkalmas előzetes egyeztetést kezdeményező iratokat a  Fúziós Iroda
haladéktalanul továbbítja a Versenytanács elnöke által kijelölt személyeknek.
(3) Az előzetes egyeztetés során törekedni kell arra, hogy az az összefonódás-bejelentéssel összefüggő kérdések teljes
körére kiterjedjen.
(4) A  Fúziós Iroda vezetője az  előzetes egyeztetés kapcsán felmerült kérdésekkel kapcsolatban, a  Fúziós Iroda által
az előzetes egyeztetésen képviselendő észrevételek előkészítése céljából egyeztetést kezdeményezhet a támogató
irodákkal, illetve a Versenytanáccsal, és kezdeményezheti, hogy az előzetes egyeztetésen a támogató iroda vizsgálója,
illetve a Versenytanács elnöke által kijelölt személy is legyen jelen.
(5) Ha az  előzetes egyeztetés eredményeként a  vállalkozás által benyújtott összefonódás-bejelentés űrlap tervezete
(a továbbiakban: egyeztetett űrlaptervezet) és kapcsolódó iratok alapján megállapítható, hogy
a) további információ szükségessége nem valószínűsíthető, és
b) a  tranzakció bejelentésköteles összefonódáskénti megítélése és az  összefonódás értékelése szempontjából
releváns tényezők megítélése egyértelmű,
a Fúziós Iroda az  egyeztetett űrlaptervezet és az  arra vonatkozó értékelése megküldésével kezdeményezi
a Versenytanács bevonását az előzetes egyeztetésbe.
(6) A Fúziós Iroda vezetője – a Versenytanács elnöke által kijelölt ügyintéző versenytanácstag egyeztetett űrlaptervezettel
kapcsolatos véleményének figyelembevételével – tájékoztatja az  egyeztetést kezdeményezőt az  egyeztetés
eredményéről, ennek keretében arról, hogy ha az alapján az összefonódás-bejelentéshez szükséges adatok és iratok
köre az  összefonódás értékelése szempontjából releváns valamennyi körülmény vonatkozásában egyeztetettnek
tekinthető (a továbbiakban: teljes körű előzetes egyeztetés).
(7) A (6) bekezdés szerinti tájékoztatást és az egyeztetett űrlapot a Fúziós Iroda megküldi a Versenytanács elnökének és
az általa kijelölt ügyintéző versenytanácstagnak is.
28. Az összefonódás-bejelentés elintézésével kapcsolatos eljárás 78. § (1) Az összefonódás-bejelentés beérkezésekor a Fúziós Iroda ellenőrzi, hogy
a) az összefonódás-bejelentés megfelel-e a Tpvt. szerinti alaki feltételeknek,
b) az  összefonódás-bejelentés elintézéséért megfizették-e a  Tpvt. 43/M.  § (1)  bekezdése szerinti igazgatási
szolgáltatási díjat, és
c) az  összefonódás-bejelentésben az  összefonódás tényét az  összefonódás végrehajtásáig üzleti titokként
kezelendőnek jelölték-e meg.
 (2) Ha a  Tpvt. 43/M.  § (1)  bekezdése szerinti igazgatási szolgáltatási díjat még nem fizették meg, a  Tpvt. 43/N.  §
(1)  bekezdése szerinti intézkedés nem tehető meg. Az  összefonódás-bejelentés elintézésével kapcsolatos eljárás
ez  okból való szünetelésének tényéről a  Fúziós Iroda vezetője tájékoztatja az  összefonódás-bejelentést tévő
vállalkozást.
(3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti nyilatkozat esetén a 15. § (1) bekezdés a) pontja szerinti intézkedést – ha szükséges –
az  összefonódás-bejelentés beérkezését követően haladéktalanul, de legkésőbb két napon belül kell megtenni.
Az összefonódás-bejelentés ténye üzleti titokként kezelésére vonatkozó jelzés hiányában a Fúziós Iroda haladéktalanul
intézkedik az  összefonódás-bejelentés tényének és az  összefonódás korlátozottan megismerhető adatot nem
tartalmazó rövid ismertetésének a honlapon való közzététele iránt.
(4) Az eljáró vizsgáló az összefonódás-bejelentés beérkezését követő két munkanapon belül az űrlap alapján értékeli
az összefonódást, és
a) ha a  Tpvt. 24.  § (4)  bekezdése szerinti összefonódás-vizsgálati küszöbérték nem teljesül, visszautasítja
az összefonódás-bejelentést, és erről tájékoztatja a Versenytanácsot, vagy
b) az a) pont szerinti intézkedés hiányában a Tpvt. 43/N. § (1) bekezdés a), b) vagy d) pontja szerinti tervezett
intézkedésre vonatkozó indokolt indítványát – az intézkedés tervezetével együtt – megküldi a Versenytanácsnak.
 (5) Az  eljáró vizsgáló (4)  bekezdés a)  pontja szerinti döntéséhez, illetve (4)  bekezdés b)  pontja szerinti indítványához
az irodavezető jóváhagyása szükséges. (6) Ha az eljáró versenytanács a (4) bekezdés b) pontja szerinti indítvánnyal egyetért, az eljáró vizsgáló haladéktalanul, de
legkésőbb a következő munkanapon megteszi az annak megfelelő intézkedést.
(7) Ha az eljáró versenytanács a (4) bekezdés b) pontja szerinti indítvánnyal szemben kifogást emel, vagy ha az indítvánnyal
kapcsolatos álláspontját két munkanapon belül nem közli, a  Fúziós Iroda haladéktalanul szóbeli egyeztetést
kezdeményez az  eljáró versenytanáccsal az  eljáró versenytanács egyetértését bíró intézkedés meghatározása és
a Tpvt. 43/N. § (1) bekezdése szerinti határidőben való megtétele céljából. Az egyeztetés eredményét az eljáró vizsgáló
– az eljáró versenytanáccsal egyeztetett tartalmú – feljegyzésben rögzíti.
(8) A Fúziós Iroda mindent megtesz annak érdekében, hogy az alkalmazandó intézkedés tekintetében a Tpvt. 43/N. §
(1) bekezdése szerinti határidőben egyetértés jöjjön létre az eljáró versenytanáccsal.
29. A teljes körű előzetes egyeztetést követően benyújtott összefonódás-bejelentés elintézésével kapcsolatos
eljárásra alkalmazandó különös szabályok
79. § (1) A teljes körű előzetes egyeztetés tárgyát képező összefonódásra vonatkozó összefonódás-bejelentés esetén a 78. §-t
az e §-ban foglalt eltéréssel kell alkalmazni.
(2) Az  összefonódás-bejelentés beérkezésekor az  eljáró vizsgáló egy munkanapon belül megvizsgálja a  bejelentést,
és ha meggyőződik arról, hogy
a) az összefonódás-bejelentés szerinti ténybeli és jogi helyzet azonos az előzetes egyeztetésen megismertekkel,
b) az  összefonódás-bejelentés az  összefonódás értékelése szempontjából releváns valamennyi körülmény
tekintetében megfelel a teljes körű előzetes egyeztetés eredményének, és
c) egyértelműen megállapítható, hogy az összefonódás nem jár az érintett piacon a verseny jelentős mértékű
csökkenésével,
az összefonódás tudomásulvételére vonatkozó indokolt indítványával együtt megküldi az eljáró versenytanácsnak
a Tpvt. 43/N. § (1) bekezdés b) pontja szerinti hatósági bizonyítvány tervezetét.
VI. Fejezet
A versenyfelügyeleti eljárásra vonatkozó általános szabályok
30. A vizsgálat elrendelése, a vizsgálati koncepció, illetve vizsgálati terv
80. § (1) A vizsgálat elrendeléséhez az általános elnökhelyettesnek a vizsgálati koncepcióra, illetve a vizsgálati tervre, valamint
a vizsgálatot elrendelő végzésre vonatkozó jóváhagyása szükséges.
(2) A vizsgálat elrendeléséhez vizsgálati koncepciót kell készíteni
a) az Antitröszt Iroda és a Fogyasztóvédelmi Iroda eljárása esetén akkor, ha az ügy olyan jelentős jogalkalmazási,
jogértelmezési vagy egyéb elvi kérdést vet fel, amelyre vonatkozóan még nincs kialakult és következetes
versenytanácsi gyakorlat, vagy a  Fogyasztóvédelmi Iroda az  ügyben a  korábbi versenytanácsi gyakorlattól
eltérő megközelítés alkalmazását tartaná indokoltnak, továbbá
b) ha az általános elnökhelyettes így dönt.
 (3) A  (2)  bekezdés hatálya alá nem tartozó esetben – a  Kartell Iroda eljárása kivételével – a  vizsgálat elrendeléséhez
vizsgálati tervet kell készíteni. 81. § (1) A vizsgálati koncepció tartalmazza
a) a vizsgált vállalkozások nevét,
b) a vizsgálattal érintett piacot és terméket,
c) a valószínűsíthetően jogsértő magatartás (tényállás) leírását,
d) a valószínűsíthetően megsértett jogszabályi rendelkezés megjelölését,
e) a feltételezett jogsértés időszakát,
f ) hipotézisenként az ésszerűen szóba jövő kárelméletek bemutatását,
g) a szükséges bizonyítás tervezett erőforrás-, idő- és költségigényét, külön jelezve, ha az meghaladja a szokásos
mértéket, illetve ha a bizonyítás kimenetele a szokásosnál bizonytalanabb,
h) a  releváns magyar és európai uniós jogi rendelkezések, hatósági jogalkalmazási és ítélkezési gyakorlat
bemutatását, i) utalást a releváns, a vizsgálat irányát meghatározó versenytanácsi gyakorlatra, külön kitérve arra, ha valamely
kérdést a korábbi döntések még nem teljesen tisztáztak, és ezért e kérdés megválaszolására a tervezett eljárás
alkalmas lehet,
j) annak megjelölését, hogy az  eljárás milyen speciális „üzenet” (pl. prevenciós célzatú jogalkalmazói
megnyilvánulás) átadására lehet alkalmas, mely célcsoport irányában,
k) annak megjelölését, hogy a  tervezett eljárás szolgálhatja-e valamely stratégiai cél, ezen belül prioritás
végrehajtását,
l) a vizsgálattal kapcsolatban ismert kockázatokat, felmérve az eljárás eredményességének valószínűségét,
m) a vizsgálat tervezett ütemezését, kitérve arra, hogy van-e olyan körülmény, amely az eljárás meghatározott
időkeretben történő lefolytatását indokolja,
n) az esetleges kötelezettségvállalás lehetőségének jelzését, valamint
o) a Vezető Közgazdász Irodája eljárásba történő bevonásának szükségességét és annak bemutatását, hogy mely
kérdésekben, várhatóan milyen jellegű hozzájárulásra van szükség a Vezető Közgazdász Irodája részéről.
 (2) A vizsgálati terv – a rendelkezésre álló adatok alapján lehetőség szerint – tartalmazza
a) az (1) bekezdés a)–e) pontjában foglaltakat,
b) a kárelmélet, illetve a valószínűsített jogsértés rövid leírását,
c) a vizsgált vállalkozások előző évi nettó árbevételét,
d) a vizsgált vállalkozások piaci részesedését,
e) a vizsgált magatartással érintett termék értékesítéséből származó (becsült) bevételt,
f ) a tényállási elemek bizonyítottsága helyzetének megjelölését, ideértve a bizonyítottság fokát, adott esetben
kitérve az előzetes jogi minősítési kérdésekre is,
g) a még szükséges bizonyítási cselekményeket, a vizsgálat során megválaszolandó kérdéseket és beszerzendő
információkat, a még nem bizonyított (valószínűsített) tényállási elemek tekintetében a bizonyítás tervezett
eszközének megjelölését,
h) a Hivatal hatáskörét megalapozó tényeket, ideértve – a Fogyasztóvédelmi Iroda feladatkörébe tartozó ügyek
esetében – az érintett fogyasztók számának nagyságrendjét, a kereskedelmi gyakorlat kiterjedtségét, valamint
i) a  vizsgálati jelentés Versenytanács elé terjesztésének vállalt határidejét a  86.  §-ban meghatározott
követelményekre is figyelemmel, valamint a  vizsgálat tervezett ütemezését, kitérve arra, hogy van-e olyan
körülmény, amely az eljárás meghatározott időkeretben történő lefolytatását indokolja.
82. § (1) A vizsgálati koncepciót, illetve a vizsgálati tervet meg kell küldeni
a) véleményezés céljából
aa) a Jogi Irodának,
ab) – a Fogyasztóvédelmi Iroda feladatkörébe tartozó ügyek kivételével – a Vezető Közgazdász Irodájának
és a Nemzetközi Irodának, és
ac) a Versenytanács elnökének, továbbá
b) tájékoztatásul
ba) az általános elnökhelyettesnek,
bb) a Versenytanácsi Titkárságnak,
bc) az Elnökhelyettesi Titkárságnak, valamint
bd) annak az irodának, amelynek a feladatkörét az ügy érintheti.
(2) A véleményezésre bocsátás határideje
a) vizsgálati koncepció esetén
aa) legkésőbb a  panasz vagy a  bejelentés elintézésére rendelkezésre álló ügyintézési határidő lejárta
előtti tizenkettedik nap,
ab) ha a bíróság a bejelentő keresetének helyt adva a Hivatalt vizsgálat elrendelésére kötelezi, az iratok
Hivatalhoz történő maradéktalan visszaérkezésétől számított tizenkét nap,
b) vizsgálati terv esetén
ba) legkésőbb a  panasz vagy a  bejelentés elintézésére rendelkezésre álló ügyintézési határidő lejárta
előtti tizedik nap,
bb) ha a bíróság a bejelentő keresetének helyt adva a Hivatalt vizsgálat elrendelésére kötelezi, az iratok
Hivatalhoz történő maradéktalan visszaérkezésétől számított tíz nap. (3) A vizsgálati koncepció, illetve a vizsgálati terv véleményezésére nyolc nap áll rendelkezésre.
 (4) Az észrevételek alapján felülvizsgált vizsgálati koncepció, illetve vizsgálati terv alapján készült javaslatot a vizsgálat
elrendelésére, valamint a vizsgálatot elrendelő végzés tervezetét a vizsgáló iroda jóváhagyásra felterjeszti az általános
elnökhelyettesnek.
(5) Az általános elnökhelyettes jóváhagyását követően haladéktalanul gondoskodni kell a vizsgálat elrendeléséről szóló
tájékoztatás bejelentőnek való megküldéséről.
83. § A Fúziós Iroda feladatkörébe tartozó ügyben a 80–82. § rendelkezéseit – a 123. § (2) bekezdésében meghatározott
kivétellel – nem kell alkalmazni.
84. § (1) A vizsgálat elrendelése tényének a Tpvt. 67. § (12) bekezdése szerinti nyilvánosságra hozataláról, továbbá a vizsgálat
elrendelése kapcsán sajtóközlemény kiadásáról az  általános elnökhelyettesnek – a  Fúziós Iroda eljárása esetén
a Versenytanács elnökének – a vizsgáló iroda vagy saját kezdeményezésére előterjesztett javaslata alapján az elnök
dönt.
(2) A  nyilvánosságra hozatalra, illetve a  sajtóközleményre vonatkozó javaslat tartalmazza a  nyilvánosságra hozatalt
megvalósító tájékoztatás, illetve a sajtóközlemény tervezett szövegét.
(3) A tájékoztatás, illetve a sajtóközlemény szövegében a vizsgálat tárgyát, a vizsgálni kívánt tényállást kell a vizsgálatot
elrendelő végzésnek megfelelően röviden, közérthetően összefoglalva ismertetni.
(4) A tájékoztatás, illetve a sajtóközlemény szövegében fel kell hívni a figyelmet arra, hogy a vizsgálat elrendelése nem
jelenti annak kimondását, hogy az  eljárás alá vont a  jogsértést elkövette, és hogy az  eljárás a  tények tisztázására,
és ezen keresztül a feltételezett jogsértés elkövetésének bizonyítására irányul.
(5) Az elnök által jóváhagyott tájékoztatásnak a honlapon történő közzétételéről, illetve a sajtóközleménynek a sajtó felé
való eljuttatásáról a Versenykultúra-fejlesztési és Kommunikációs Iroda gondoskodik.
(6) A tájékoztatás közzétételével, illetve a sajtónak való eljuttatásával be kell várni, hogy a vizsgálatot elrendelő végzés
közlése valamennyi ügyfél vonatkozásában megtörténjen; a hirdetményi úton való közlést nem kell bevárni.
85. § A vizsgálatnak a  tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalma megsértésének valószínűsítése miatti elrendelése
esetén az  Fttv. 26.  § (2)  bekezdésében előírt, az  Fttv. 12.  § (3)  bekezdése szerinti együttműködési megállapodás
keretében rendezett értesítési feladatok ellátásáról a Fogyasztóvédelmi Iroda gondoskodik.
31. A vizsgálat időkerete, a vizsgálat állásának nyomon követése
86. § (1) A vizsgálatot úgy kell lefolytatni, hogy vizsgálati jelentés olyan időben kerüljön a Versenytanács elé terjesztésre, hogy
az  eljáró versenytanácsnak az  eljárására – a  124.  § (1)  bekezdésében írt kivétellel – a  versenyfelügyeleti eljárás
ügyintézési határidejének a határidőbe be nem számító időtartamok nélkül számított legalább egyharmada, a több
mint három eljárás alá vonttal szemben folytatott, a  Tpvt. 11.  §-ában, illetve az  Európai Unió működéséről szóló
szerződés (a továbbiakban: EUMSz.) 101.  cikkében tilalmazott magatartások miatt indított versenyfelügyeleti
eljárásban legalább négykilencede a rendelkezésére álljon (a továbbiakban: vizsgálati határidő).
(2) Ha az  eljáró versenytanács a Tpvt. 72.  § (1)  bekezdése alapján az  iratokat a  vizsgálónak visszaadja, a  megfelelően
kiegészített vizsgálati jelentést az eljáró versenytanács által meghatározott határidőben, ennek hiányában az általános
elnökhelyettes – a  Fúziós Iroda eljárása esetén a  Versenytanács elnöke – által meghatározott határidőben kell
felterjeszteni.
87. § (1) Az általános elnökhelyettes – a Fúziós Iroda feladatkörébe tartozó ügyek kivételével – szükség szerint megbeszélést
tart a  vizsgáló iroda vezetője és helyettes vezetője, valamint az  Elnökhelyettesi Titkárság vezetője részvételével
a  vizsgálatok várható elrendeléséről, a  folyamatban lévő versenyfelügyeleti eljárások alakulásáról, a  vizsgálati
jelentések várható leadásáról és annak határidejéről.
(2) A megbeszélésre a vizsgáló iroda rövid összefoglalót készít az érintett ügyek állásáról.
88. § (1) A vizsgálati szakaszban a versenyfelügyeleti eljárás ügyintézési határidejét meghosszabbító végzést
a) összefonódás vizsgálatára irányuló eljárásban a Versenytanács elnöke,
b) az a) pont hatálya alá nem tartozó eljárásban az általános elnökhelyettes
kiadmányozza.
(2) Az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti esetben az  ügyintézési határidőt meghosszabbító végzés tervezetének
kiadmányozásra felterjesztésével egyidejűleg a vizsgáló feljegyzésben számol be a hosszabbítást szükségessé tevő
eljárási cselekményekről.
(3) Ha a  vizsgálati jelentés Versenytanács elé terjesztésére olyan időben kerülne sor, hogy az  ügyintézési határidőből
tizenöt napnál kevesebb lenne hátra, az  ügyintézési határidő meghosszabbítása iránt a  vizsgálati szakaszban kell
intézkedni.
32. Helyzetjelentés 89. § (1) Helyzetjelentést kell készíteni, ha
a) az elnök vagy az általános elnökhelyettes – a Fúziós Iroda eljárása esetén a Versenytanács elnöke – azt elrendeli,
b) az eljárás során feltárt tények a vizsgálati koncepcióban foglaltaknak és a vizsgálat menetének újragondolását
teszik szükségessé, illetve további, koncepcionális kérdések merülnek fel,
c) a Vezető Közgazdász Irodája eljárásba történő bevonásának szükségessége az eljárás során merül fel.
(2) A helyzetjelentés tömören, összefoglaló jelleggel tartalmazza
a) az addig megállapított tényállást a rendelkezésre álló bizonyítékok rövid ismertetésével,
b) a még elvégzendő bizonyítási cselekményeket,
c) a  még megoldásra, illetve eldöntésre váró fontosabb elvi kérdések vagy jelentős gyakorlati problémák
lényegét, valamint a megoldási, illetve döntési javaslatot.
 (3) A helyzetjelentést meg kell küldeni
a) az elnöknek,
b) – a Fúziós Iroda feladatkörébe tartozó ügyek kivételével – az általános elnökhelyettesnek,
c) a Versenytanács elnökének, valamint
d) a támogató irodáknak és a feladatköre alapján érintett további vizsgáló irodának, ha van ilyen.
(4) A (3) bekezdés d) pontjában megjelölt irodák a helyzetjelentésre − a feladatkörükhöz igazodóan − nyolc napon belül
írásban észrevételt tehetnek, illetve – ha azt a véleményadási határidő megjelölésével a helyzetjelentést készítését
elrendelő vezető kéri – észrevételt tesznek.
33. Kötelezettségvállalás 90. § (1) Ha az eljárás alá vont vállalkozás kötelezettségvállalást ajánl fel, és a vizsgáló
a) a vállalást elfogadhatónak tartja, vagy
b) – szükség szerint a  felajánlott vállalás tartalmának tisztázását követően – szükségét látja a  vállalás
elfogadhatóságára és az eljárás irányára nézve az eljáró versenytanács álláspontja kikérésének,
helyzetjelentést készít, amelyben eljáró versenytanácsi javaslatot kér az eljárás további menetére nézve.
(2) A helyzetjelentés – a 89. § (2) bekezdésében meghatározottakon túl – tartalmazza a vállalás ismertetését és a vizsgáló
arra vonatkozó döntési javaslatát, hogy a vállalást indokolt-e elfogadni.
(3) A vállalás elfogadása indokoltságának elemzése során ki kell térni a következő szempontokra:
a) hasonló jogkérdés előfordulása a Hivatal gyakorlatában,
b) az  eljárás további menete a  vállalás elutasítása esetén (bizonyítandó tények, a  bizonyítás sikerességét
befolyásoló tényezők, a  tervezett vizsgálati cselekmények jellege és időigénye, szakértői bizonyítás
szükségessége, költségvonzata, kivitelezhetősége),
c) a vállalás elfogadásának, illetve elutasításának várható hatása a piaci versenyre,
d) a vállalás mennyiben biztosítja a közérdek hatékony védelmét,
e) a vizsgált magatartás befejezettsége, illetve folyamatban léte,
f ) a vállalás végrehajthatósága, végrehajtásának várható időigénye és költsége, valamint
g) a vállalás végrehajtásának ellenőrizhetősége.
(4) A  helyzetjelentést a  Jogi Iroda, valamint – ha az  eljárásban korábban közreműködtek – a  többi támogató iroda
véleményezi. A vélemények alapján felülvizsgált helyzetjelentést a vizsgáló iroda az ügy irataival együtt megküldi
a Versenytanácsnak.
(5) Ha nyolc napon belül nem érkezik eljáró versenytanácsi javaslat, a vizsgáló a helyzetjelentésben tett döntési javaslata
szerint maga dönt az eljárás folytatásáról.
(6) Az  (1)  bekezdés a)  pontjától eltérően nem kell helyzetjelentést készíteni, ha az  a  vizsgálati jelentés jóváhagyásra
felterjesztésének várható közeli időpontjára figyelemmel az e § szerinti eljárás időigénye miatt nem célszerű. Ebben
az esetben a (2) és (3) bekezdésben írtakat a vizsgálati jelentésben kell ismertetni.
(7) Ha az ügyfél még nem ajánlott fel kötelezettségvállalást, de az ügy erre alkalmasnak mutatkozik, a vizsgálat során erre
az ügyfél figyelmét fel lehet hívni. Ebben az esetben az e § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
34. Vizsgálati jelentés 91. § (1) A vizsgálati jelentés tartalmazza
a) a vizsgálat tárgyát az eljárás előzményével és – ha van ilyen – a kapcsolódó vizsgálatokkal,
b) az eljárás alá vont vállalkozás és tevékenységének bemutatását,
c) az érintett termék és piac hátterének, illetve az érintett kereskedelmi gyakorlatnak a bemutatását,
d) a tényállást és az azt alátámasztó bizonyítékokat,
e) az ügyfél álláspontját,
f ) az alkalmazandó jogi hátteret, így különösen
fa) a törvény hatályát,
fb) a Hivatal hatáskörét megalapozó tényeket,
fc) a vonatkozó jogszabályi rendelkezések ismertetését,
g) a vizsgált magatartás értékelését,
h) kötelezettségvállalás esetén a 90. § (2) és (3) bekezdésében meghatározottakat,
i) a vizsgáló kifejezett indítványát a versenytanács döntésére vonatkozóan, továbbá
j) bírságra vonatkozó indítvány esetén a  bírság mértékének megalapozásához szükséges adatokat, és
a figyelembe venni javasolt szempontok ismertetését.
 (2) A vizsgálati jelentés mellékletben tartalmazza:
a) a fontosabb eljárási kérdések ismertetését,
b) az eljárás alá vontak azonosító adatait,
c) a bizonyítékok részletes ismertetését, valamint
d) a versenytanácsi és a nemzetközi gyakorlat részletes ismertetését.
(3) Ha a  vizsgáló a  vizsgálati jelentésben a  kötelezettségvállalás elfogadására tesz indítványt, a  jelentésben ezt
az  indítványt kell megalapozni, figyelemmel a  90.  § (3)  bekezdésében meghatározott szempontokra; a  jogsértés
megvalósulása tekintetében nem szükséges állást foglalni, be kell ugyanakkor mutatni a  vizsgálatot elrendelő
végzésben megjelölt valószínűsített jogsértés bizonyítottságának helyzetét.
(4) A vizsgálati jelentéshez – a Fúziós Iroda feladatkörébe tartozó ügyek kivételével – külön belső feljegyzést (vezetői
összefoglalót) kell csatolni, amely tartalmazza
a) a tényállás rövid összefoglalását,
b) az eljárás jogalapjának ismertetését,
c) a vizsgáló indítványát,
d) azon folyamatban lévő további eljárások megjelölését, amelyekkel az érintett eljárást egységes szemléletben
indokolt elbírálni,
e) a döntést igénylő elvi kérdések bemutatását, fölvázolva a lehetséges alternatívákat,
f ) annak kiemelését, ha az ügyben újszerű, eddig el nem bírált elvi kérdés merült fel, vagy a korábbi versenytanácsi
gyakorlat továbbfejlesztésére, világosabbá tételére van lehetőség,
g) az eljárás meghatározott időpontig való befejezésének szükségességére vonatkozó figyelemfelhívást és annak
indokolását, valamint
h) javaslatot a 108. § vagy 109. § szerinti intézkedésre, ha az szükséges.
(5) A  vizsgálati jelentés Versenytanács elé terjesztéséhez – a  Fúziós Iroda feladatkörébe tartozó ügyek kivételével –
az általános elnökhelyettes jóváhagyása szükséges.
(6) A vizsgálati jelentés tervezetét jóváhagyásra felterjesztés előtt a Jogi Iroda és a Vezető Közgazdász Irodája véleményezi,
ha az általános elnökhelyettes – a vizsgáló iroda vagy saját kezdeményezése alapján – így dönt. A véleményezésre
nyolc nap áll rendelkezésre.
(7) A jóváhagyásra felterjesztett ügyiratban az Elnökhelyettesi Titkárság kijelölt munkatársa az Elnökhelyettesi Titkárság
vezetője által meghatározott szempontok szerint ellenőrzi a  vizsgálat során az  eljárási követelmények betartását,
és  ha hiányosságot tapasztal, azt a  mielőbbi orvoslás érdekében rövid úton jelzi az  eljáró irodának, valamint
az Elnökhelyettesi Titkárság vezetőjének.
(8) A  jóváhagyott vizsgálati jelentést tájékoztatásul meg kell küldeni az  elnöknek és a  vizsgálati koncepció
véleményezésében részt vett irodáknak.
92. § A Tpvt. 71. § (3) bekezdés c) pontja szerinti külön jelentésre a vizsgálatot lezáró jelentésre vonatkozó szabályokat kell
alkalmazni azzal, hogy az nem tartalmaz a 91. § (1) bekezdés j) pontja szerinti indítványt.
35. Vizsgálói megszüntetés 93. § (1) Az  eljárást vizsgálati szakaszban megszüntető végzés tervezetét – a  Fúziós Iroda feladatkörébe tartozó ügyek
kivételével – a Jogi Iroda véleményezi, a véleményezésre nyolc nap áll rendelkezésére.
(2) Az eljárást megszüntető végzés tervezetére egyebekben megfelelően alkalmazni kell a 91. § (5) bekezdését, valamint
– a Fúziós Iroda feladatkörébe tartozó ügyek kivételével – a 91. § (7) bekezdését.
(3) Ha az  eljárást megszüntető végzéssel szemben nem nyújtanak be fellebbezést, a  végzést tájékoztatásul meg kell
küldeni a Versenytanácsnak.
36. Egyes eljárási cselekményekre vonatkozó szabályok 94. § (1) A vizsgálatot elrendelő végzés kiadásával egyidőben – a helyszíni kutatással megindított eljárás kivételével – az első
eljárási cselekményt is meg kell tenni, illetve az erre vonatkozó első végzést meg kell hozni.
(2) Az  ügyfélnek az  adat, irat szolgáltatására vonatkozó felhívása, továbbá a  Tpvt. 64/B.  § (6)  bekezdése szerinti
felvilágosítás adása, a vizsgálat tárgyával összefüggő adat, irat szolgáltatása iránti megkeresés teljesítésére tizenöt
vagy – a  kért adatok összetettsége esetén – harmincnapos határidőt kell megállapítani. Ez  a  határidő kérelemre
legfeljebb nyolc, illetve tizenöt nappal hosszabbítható meg.
(3) Ha az okiratot az ügyfél vagy az eljárás egyéb résztvevője angol nyelven nyújtja be, hivatalból el kell rendelni magyar
nyelvű összefoglaló vagy magyar nyelvű fordítás benyújtását.
95. § (1) A  Tpvt. 55.  § (6)  bekezdése szerinti iratbetekintés iránti kérelmet a  vizsgáló – az  irodavezető jóváhagyásával –
haladéktalanul felterjeszti a  Versenytanácsnak az  arra vonatkozó álláspontjával együtt, hogy az  iratbetekintés
a vizsgálat eredményességét veszélyeztetheti-e, és ha igen, milyen körben.
(2) Ha az  iratbetekintésre a  vizsgálati szakasz során kerül sor, az  eljáró vizsgáló gondoskodik az  iratbetekintés
lefolytatásáról, – erre vonatkozó kérés esetén – a  másolatkészítésről, valamint a  másolatkészítés költségének
megállapításáról.
96. § (1) A  Fúziós Iroda vizsgálójának a  versenyfelügyeleti eljárás során hozott, önálló fellebbezéssel támadható végzése
kiadmányozásához – a  10.  § (4)  bekezdésével összhangban – a Versenytanácsi Titkárság vezetőjének jóváhagyása
szükséges, amire egy nap áll rendelkezésre.
(2) Az  ideiglenes biztosítási intézkedést elrendelő végzés kiadmányozásához – az  (1)  bekezdésben nem szabályozott
esetben – az általános elnökhelyettes jóváhagyása szükséges, amire egy nap áll rendelkezésre.
97. § (1) A vizsgáló a versenyfelügyeleti eljárás során hozott végzésével szemben benyújtott fellebbezést és a releváns iratokat
az általános elnökhelyettes – a Fúziós Iroda eljárása esetén a Versenytanácsi Titkárság vezetője – által jóváhagyott
feljegyzéssel terjeszti fel a Versenytanácsnak. A jóváhagyásra egy nap áll rendelkezésre.
(2) Ha a  vizsgáló saját hatáskörben eleget tesz a  fellebbezésben foglaltaknak, az  erről szóló végzését tájékoztatásul
megküldi az  általános elnökhelyettesnek, a  Fúziós Iroda eljárása esetén a  Versenytanácsi Titkárság vezetőjének.
Az ilyen végzés kiadmányozásához az irodavezető jóváhagyása szükséges.
37. Vizsgáló szerepe az eljárás versenytanácsi szakaszában 98. § Az eljárás versenytanácsi szakaszában a vizsgáló nem vesz részt, azonban
a) ha az eljáró versenytanács értesíti a tárgyalásról, az ügyben korábban eljáró vizsgáló a tárgyaláson megjelenik,
valamint
b) kivételesen, az eljáró versenytanács kérésére – az irodavezető hozzájárulásával és – a Fúziós Iroda feladatkörébe
tartozó ügyek kivételével – az  általános elnökhelyettes tudtával – elláthat az  ügyirat kezelésével és
az  iratbetekintés lebonyolításával összefüggő, döntést nem igénylő segítő jellegű feladatokat, ha
ez a közreműködés az egyéb feladatai ellátását nem veszélyezteti.
38. Döntések, a döntésekről való tájékoztatás, illetve sajtóközlemény közzététele
99. § (1) A Tpvt. 80. § (2) bekezdése szerinti végzés közzétételéről az eljáró vizsgáló iroda kezdeményezése alapján az általános
elnökhelyettes – a  Fúziós Iroda eljárása esetén a  Versenytanács elnöke –, versenytanácsi döntés esetén az  eljáró
versenytanács előadó versenytanácstagként kijelölt tagja (a továbbiakban: előadó versenytanácstag) javaslatára
a Versenytanács elnöke dönt.
(2) Ha a döntés ellen közigazgatási pert indítottak, ezt a közzéteendő döntés honlapon történő közzététel céljából való
– az elektronikus közzététel rendjéről szóló normatív utasítás szerinti – megküldésével egyidejűleg jelezni kell.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti esetben a  honlapon – a  döntés elérésekor szükségképpen megjelenően – a  közigazgatási
perben hozott eljárást befejező határozatot is közzé kell tenni, illetve arról tájékoztatást kell adni, jelezve azt is, hogy
a határozat jogerős-e.
100. § (1) Az olyan versenyfelügyeleti eljárást befejező véglegessé vált döntésről és az azzal szembeni közigazgatási perben
hozott jogerős bírósági határozatról, amely eljárás megindításáról korábban sajtóközlemény került kiadásra,
sajtóközleményt kell kiadni.
(2) Az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó versenyfelügyeleti eljárást befejező véglegessé vált döntésről sajtóközlemény
kiadásáról – ügyszaktól függően – az  általános elnökhelyettesnek, a  Fúziós Iroda eljárása esetén a Versenytanács
elnökének a  vizsgáló iroda vagy saját kezdeményezése alapján, illetve a  Versenytanács elnökének az  előadó
versenytanácstag vagy saját kezdeményezése alapján tett javaslatára az elnök dönt.
(3) A  döntésről kiadott sajtóközlemény esetén a  döntéssel szembeni közigazgatási perben hozott jogerős bírósági
határozatról is sajtóközleményt kell kiadni.
(4) A  sajtóközlemény szövegét a  Versenykultúra-fejlesztési és Kommunikációs Iroda határozza meg azzal, hogy azt
véleményezi – az ügyszaktól függően – a vizsgáló iroda, illetve az előadó versenytanácstag.
(5) A  sajtóközlemény szövegében az  eljárást befejező döntésnek megfelelően röviden, közérthetően összefoglalva
a döntés rendelkező részét és az indokolás főbb megállapításait kell ismertetni.
(6) A sajtóközleménynek a sajtó felé való eljuttatásáról a Versenykultúra-fejlesztési és Kommunikációs Iroda gondoskodik.
101. § (1) A  döntés, illetve sajtóközlemény közzétételével, illetve a  sajtónak való eljuttatásával, továbbá az  eljárást befejező
döntésre vonatkozó hatósági megkeresésre történő válaszadással lehetőleg be kell várni, hogy a  döntés közlése
valamennyi ügyfél vonatkozásában megtörténjen, arra – az  egyéb feltételek fennállása, így különösen
a (2) bekezdésben meghatározott feltétel teljesülése esetén is – legkorábban a közlés megkezdésétől számított öt
munkanap elteltét követően kerülhet sor; a hirdetményi úton való közlést nem kell bevárni.
(2) A  döntés mindaddig nem tehető közzé, amíg a  korlátozottan megismerhető adatok körét befolyásoló eljárások
véglegesen, illetve jogerősen le nem zárultak.
(3) Az eljárást befejező döntésről és az azzal szembeni közigazgatási perben hozott bírósági határozatról való tájékoztatást,
illetve sajtóközleményt ugyanolyan kör számára és ugyanolyan feltételek mellett elérhető módon kell közzétenni,
amely kör számára és feltételek mellett az  eljárás megindításáról kiadott tájékoztatás, illetve sajtóközlemény
közzétételre került.
39. Elektronikus kereskedelmi szolgáltatással összefüggő súlyos jogsértést megállapító határozat közzététele
102. § (1) A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Fgytv.) 51/B. § (1) bekezdésében meghatározott
döntésnek és az azzal kapcsolatban ott előírt adatoknak az Fgytv. 51/B. § (3) bekezdésében előírt, a fogyasztóvédelemért
felelős miniszter részére történő megküldéséről a Versenytanácsi Titkárság gondoskodik.
(2) A  vizsgálati jelentéshez kapcsolódó vezetői összefoglalóban jelezni kell, ha az  eljárás jogalapjára és a  vizsgáló
indítványára tekintettel az eljáró versenytanács ilyen tartalmú határozata esetén az Fgytv. 51/B. § (1) bekezdésében
előírt közzétételnek van helye.
(3) A  határozat megküldésével be kell várni, hogy a  korlátozottan megismerhető adatok körét befolyásoló eljárások
véglegesen, illetve jogerősen lezáruljanak.
40. Kötelezés teljesítésének nyomon követése, utóvizsgálat 103. § (1) A  versenyfelügyeleti eljárás vizsgálati szakaszában eljárt vizsgáló iroda folyamatosan figyelemmel kíséri az  eljáró
versenytanács határozatában előírt, meghatározott cselekmény elvégzésére, magatartás tanúsítására vagy attól való
tartózkodásra vonatkozó kötelezés teljesítését, az  eljáró versenytanács által ideiglenes intézkedésként elrendelt
kötelezettséget, a Tpvt. 30. § (3) bekezdése vagy 75. § (1) bekezdése szerint előírt kötelezettséget vagy feltételt is
ideértve.
(2) A vizsgáló iroda (1) bekezdésben előírt feladatának teljesítése érdekében a Versenytanácsi Titkárság haladéktalanul
tájékoztatja a vizsgáló irodát a kötelezés, illetve kötelezettség teljesítésével összefüggésben beérkező iratról.
(3) Ha a  rendelkezésre álló adatok alapján megállapítható, hogy a  teljesítés határidőben megtörtént, erről a  vizsgáló
iroda feljegyzésben tájékoztatja az eljáró versenytanácsot. A feljegyzést – a Fúziós Iroda feladatkörébe tartozó ügyek
kivételével – az általános elnökhelyettessel előzetesen jóvá kell hagyatni. Ha a rendelkezésre álló adatok alapján nem
állapítható meg, hogy a teljesítés határidőben megtörtént-e, vagy az valószínűsíthető, hogy a teljesítés nem történt
meg, a vizsgáló iroda utóvizsgálat megindítását kezdeményezi.
(4) A (3) bekezdéstől eltérve
a) a Tpvt. 30. § (3) bekezdése vagy 75. § (1) bekezdése szerint előírt kötelezettség vagy feltétel nemteljesítése
esetén az utóvizsgálat (5) bekezdés szerinti megindítása nem mellőzhető,
b) a nem a Tpvt. 30. § (3) bekezdése vagy 75. § (1) bekezdése szerint előírt kötelezettség nemteljesítése esetén
a vizsgáló – az ennek megállapítását lehetővé tevő bizonyítékokat tartalmazó előterjesztés útján – az általános
elnökhelyettes jóváhagyásával a végrehajtás elrendelését kezdeményezi az eljáró versenytanácsnál.
(5) Ha a  Tpvt. 77.  §-a alapján az  utóvizsgálat kötelező, az  utóvizsgálatot legkésőbb a  teljesítési határidő, folyamatos
kötelezettség, illetve a  Tpvt. 30.  § (3)  bekezdése szerinti utólagos feltétel esetén a  kötelezettség, illetve feltétel
fennállásának határozatban előírt utolsó napjától számított két hónapon belül meg kell indítani.
104. § (1) Az utóvizsgálat megindítása előtt utóvizsgálati tervet kell készíteni.
 (2) Az utóvizsgálati terv tartalmazza
a) azt a kötelezést, amely teljesítésének ellenőrzésére az utóvizsgálat irányul, valamint
b) a 81. § (2) bekezdés f ), g) és i) pontjában meghatározottakat.
(3) Az  utóvizsgálat megindítására egyebekben megfelelően alkalmazni kell a  vizsgálat elrendelésére vonatkozó
szabályokat.
105. § Az utóvizsgálatra megfelelően alkalmazni kell a 86–88. § rendelkezéseit.
106. § Az utóvizsgálati jelentésre megfelelően alkalmazni kell a 91. §-t azzal, hogy a jelentésben a 91. § (1) bekezdés b), c) és
f ) pontjában meghatározottakat nem, vagy csak a szükséges mértékben részletezve kell bemutatni.
41. Az összefonódáshoz kapcsolódó versenykorlátozások nyomon követése 107. § (1) A Fúziós Iroda az összefonódás-bejelentés elintézésével kapcsolatos eljárásnak a Tpvt. 43/N. § (1) bekezdés b) pontja
szerinti intézkedéssel való lezárását vagy az összefonódás vizsgálatára irányuló versenyfelügyeleti eljárást befejező
döntés véglegessé válását követően haladéktalanul – a  Versenytanács elnöke útján – tájékoztatja az  általános
elnökhelyettest és a  Felderítő Irodát, ha az  eljárás során olyan versenykorlátozás merült fel, amely az  irányadó
versenytanácsi gyakorlat alapján vélhetően nem minősül a  Tpvt. 30.  § (7)  bekezdése szerinti, összefonódáshoz
szükséges és ekként ahhoz kapcsolódó versenykorlátozásnak. A tájékoztatás tartalmazza a Fúziós Irodának a felmerült
versenykorlátozásra vonatkozó véleményét és az általa ismert releváns adatokat.
(2) A Fúziós Iroda tájékoztatása alapján az általános elnökhelyettes dönthet úgy, hogy az Antitröszt Iroda tizenöt napon
belül – szükség esetén a Felderítő Iroda bevonásával – végezze el a versenykorlátozás értékelését abból a szempontból,
hogy kell-e vizsgálatot elrendelni. Az  Antitröszt Iroda javaslata alapján az  általános elnökhelyettes előzetesen
jóváhagyja a vizsgálat elrendelését, vagy a vizsgálat elrendelésének mellőzésére vonatkozó álláspontjáról tájékoztatja
a Versenytanács elnökét.
(3) Az általános elnökhelyettesnek a vizsgálat elrendelésére vonatkozó előzetes jóváhagyása esetén az Antitröszt Iroda
elkészíti a vizsgálati koncepciót és a vizsgálatot elrendelő végzést.
42. Törvényességi felügyeleti eljárás kezdeményezése 108. § (1) A  vizsgáló a  cégnyilvánosságról, a  bírósági cégeljárásról és a  végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény
(a  továbbiakban: Ctv.) szerinti törvényességi felügyeleti eljárás iránti kérelem előterjesztését kezdeményezi
az általános elnökhelyettesnél – a Fúziós Iroda eljárása esetén a Fúziós Iroda vezetőjénél –, ha a versenyfelügyeleti
eljárás vizsgálati szakasza során azt észleli, hogy az  eljárás alá vont vállalkozás működése során nem tartja be
a  szervezetére és működésére vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket, illetve a  létesítő okiratában foglaltakat,
így különösen ha
a) székhelyén nem található, az eljárás során a vele való kapcsolattartás ténylegesen nem lehetséges, az eljárás
során semmilyen nyilatkozatot nem tesz, illetve
b) a számviteli szabályok szerinti beszámolási kötelezettségének nem tesz eleget.
(2) A törvényességi felügyeleti eljárás iránti kérelmet az általános elnökhelyettes – a Fúziós Iroda eljárása esetén a Fúziós
Iroda vezetője – kiadmányozza, az elnök nevében eljárva.
43. Feljelentéstétel 109. § (1) Ha a  versenyfelügyeleti eljárásban vizsgált magatartás egyúttal valamely büntetőjogi tényállást – vagy legalábbis
annak objektív elemeit – is kimeríti, a  büntetőeljárásról szóló törvény alapján a  hatóság tagját terhelő feljelentési
kötelezettségnek a  Hivatal a  vizsgáló iroda vezetője vagy – a  Versenytanács elnökének tájékoztatása mellett –
az előadó versenytanácstag javaslata alapján az általános elnökhelyettes által tett feljelentéssel tesz eleget.
(2) Az (1) bekezdés szerinti feljelentéstétel különösen mérlegelendő
a) a Tpvt. 11. §-ába ütköző, közbeszerzési eljárással összefüggő magatartás esetén a Büntető Törvénykönyvről
szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 420. §-a szerinti versenyt korlátozó megállapodás közbeszerzési
eljárásban tényállásba ütközés miatt,
b) ha a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmába ütköző magatartás megvalósítja
a  Btk. 417.  §-a szerinti fogyasztók megtévesztése tényállás objektív elemeit, és a  szándékosság legalább
valószínűsíthető, figyelemmel arra, hogy
ba) a vállalkozás üzleti modellje lényegében a visszaélésre épül, vagy
bb) ugyanazon vállalkozás vagy ugyanazon személy folytat azonos vagy hasonló – korábban már
marasztalt – jogsértő tevékenységet,
c) ha – a  b)  pont alkalmazhatóságának hiányában – a  fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi
gyakorlat tilalmába, vagy az  üzleti döntések tisztességtelen befolyásolásának tilalma tilalmába ütköző
magatartás megvalósítja a Btk. 373. §-a szerinti csalás tényállás objektív elemeit – ideértve azt is, hogy van
kimutatható és bizonyítható kár –, és a szándékosság a b) pontra tekintettel legalább valószínűsíthető, továbbá
d) ha a vizsgált magatartás valószínűsíthetően megvalósítja a Btk. más tényállását.
 (3) A feljelentést a versenyfelügyeleti eljárás vizsgálati szakaszában kell megtenni, ha
a) a  magatartás büntethetőségének közeli elévülése miatt a  Versenytanács határozatának meghozatala nem
várható be, vagy
b) nem együttműködő eljárás alá vont vállalkozás esetében a párhuzamos nyomozás a versenyfelügyeleti eljárás
eredményességét segítheti.
(4) A  (3)  bekezdésben nem szabályozott esetben a  feljelentést az  eljáró versenytanácsnak a  jogsértést megállapító
határozata alapján indokolt megtenni.
(5) A feljelentésre vonatkozó javaslatot tájékoztatásul meg kell küldeni az elnöknek.
 (6) A feljelentésre vonatkozó javaslatot alapján a Jogi Iroda készíti elő a feljelentést. Ha a Jogi Iroda a feljelentéstétellel
nem ért egyet, a feljelentéstétel kérdésében – a Jogi Irodának a feljelentést kezdeményező javaslatot, valamint a Jogi
Iroda véleményét ismertető előterjesztése alapján – az elnök dönt.
44. A Közbeszerzési Döntőbizottság eljárásának kezdeményezése 110. § A közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 152.  §-a szerinti eljárás kezdeményezéséről az  általános
elnökhelyettesnek vagy a Versenytanács elnökének a javaslata alapján az elnök dönt. A döntés kezdeményezésére
megfelelően alkalmazni kell a 109. § (3), (4) és (6) bekezdését.
45. A Hivatal képviselete a bíróság előtti eljárásban
111. § (1) A versenyfelügyeleti eljárásban hozott döntéssel szembeni közigazgatási perben a Hivatalt – ha az elnök a képviselet
ellátására külső jogi képviselő megbízásáról nem dönt – a Bírósági Képviseleti Iroda képviseli. A képviselet ellátásában
– a  Versenytanács szervezeti és működési szabályzatában meghatározott szabályok szerint – az  ügyben eljáró
versenytanács tagja is közreműködhet.
(2) A  Bírósági Képviseleti Iroda értesíti a  Versenytanács elnökét és az  általános elnökhelyettest, ha a  bíróság
versenyfelügyeleti eljárásban hozott döntést hatályon kívül helyez, illetve a Hivatalt új eljárás lefolytatására kötelezi.
46. A Vezető Közgazdász Irodájának közreműködése 112. § (1) A  Vezető Közgazdász Irodája közreműködik a  versenyfelügyeleti eljárásban, továbbá a  döntések bíróság előtti
képviseletében, ha a vizsgáló iroda, az eljáró versenytanács, a Bírósági Képviseleti Iroda vagy saját kezdeményezése
alapján az általános elnökhelyettes így dönt.
(2) A Vezető Közgazdász Irodájának az  eljárásban való részvétele esetén az  eljáró vizsgáló iroda a Vezető Közgazdász
Irodájával közös feljegyzésben rögzíti, hogy mely kérdésekben milyen jellegű közreműködésre milyen ütemezés
szerint kerül sor részéről, és azt – a Fúziós Iroda eljárása esetén a Versenytanács elnöke útján – jóváhagyásra megküldik
az általános elnökhelyettesnek. A  jóváhagyott feljegyzés a vizsgálati koncepció, illetve a vizsgálati terv melléklete;
a Vezető Közgazdász Irodája a közreműködését az abban meghatározott módon és időben adja meg a vizsgáló iroda
részére. Az ehhez szükséges adatok és ismeretek beszerzése, az erre irányuló eljárási cselekmények során a vizsgáló
iroda és a Vezető Közgazdász Irodája fokozottan együttműködnek egymással.
(3) A vizsgáló iroda a Vezető Közgazdász Irodája munkája szempontjából releváns végzések előkészítésébe a (2) bekezdés
szerinti feljegyzésben meghatározottak szerint bevonja a  Vezető Közgazdász Irodáját. Az  ilyen végzés tervezetét
a vizsgáló iroda – háromnapos véleményezési idő mellett – megküldi véleményezésre a Vezető Közgazdász Irodájának.
(4) Kivételes esetben a  feladatához közvetlenül kapcsolódó, a Tpvt. 64/B. § (1) vagy (6) bekezdése szerinti végzésben
foglalt kérdés értelmezésével kapcsolatban a Vezető Közgazdász Irodája az adat szolgáltatására kötelezett ügyféllel,
illetve a  megkeresettel szóban, közvetlenül is kapcsolatot tarthat, az  ilyen kapcsolattartásról a  vizsgáló irodát
előzetesen értesíteni kell.
47. A Jogi Iroda közreműködése 113. § (1) A vizsgáló kizárására irányuló bejelentéssel kapcsolatos döntést a Jogi Iroda készíti elő, ennek során figyelembe véve
az  érintett vizsgálónak és a  vizsgáló iroda vezetőjének véleményét. A  nem a  vizsgálótól származó bejelentést
– a vizsgáló álláspontjával együtt – haladéktalanul át kell adni ügyintézésre a Jogi Irodának.
(2) Az ezen utasításban szabályozott eseteken túl a Jogi Iroda véleményét kell kérni
a) – a  Fúziós Iroda eljárása kivételével – az  eljárási bírságot kiszabó végzés meghozatala, illetve az  az ellen
benyújtott fellebbezés felterjesztése előtt,
b) – a Fúziós Iroda eljárása kivételével – vizsgálati kifogás esetén, valamint
c) ha az általános elnökhelyettes vagy – a Fúziós Iroda eljárása esetén – a Versenytanács elnöke így dönt.
VII. Fejezet
Egyes versenyfelügyeleti eljárásokkal összefüggő különös szabályok
48. A Fejezet hatálya 114. § Az egyes versenyfelügyeleti eljárásokban a VI. Fejezet rendelkezéseit az e Fejezetben meghatározott kiegészítésekkel
és eltérésekkel kell alkalmazni.
49. A helyszíni kutatásra vonatkozó különös szabályok 115. § (1) Ha a Tpvt. 11.  §-ában vagy 21.  §-ában, illetve az  EUMSz. 101. vagy 102.  cikkében tilalmazott magatartások miatt
a  versenyfelügyeleti eljárást helyszíni kutatással indokolt megindítani, a  Felderítő Iroda a  jogsértést valószínűsítő
feltárt tényeket, az érintett vállalkozásokat, a piaci viszonyokat és szereplőket bemutató feljegyzésben kezdeményezi
az  elnöknél a  vizsgálat elrendelését. Ha a  vizsgálat elrendelése és a  helyszíni kutatás bírság mellőzése iránti
engedékenységi kérelmen vagy a Tpvt. 79/A. § (1) vagy (2) bekezdése szerinti információn alapul, ezt a feljegyzésben
jelezni kell.
(2) A feljegyzésben – az eljárás alá vonni kívánt vállalkozások és a rendelkezésre álló bizonyítékok forrásának és pontos
tartalmának nevesítése nélkül, ugyanakkor a bizonyítékok típusának megjelölésével – a tényállást olyan mélységben
kell ismertetni, hogy az  alapján a  jogsértés valószínűsíthetőségére és a  vizsgálat jogalapjára vonatkozóan
megalapozott véleményt lehessen nyilvánítani.
(3) A helyszíni kutatásra adott előzetes elnöki jóváhagyást követően a Felderítő Iroda a (2) bekezdés szerinti feljegyzést
megküldi az általános elnökhelyettesnek. Ha az általános elnökhelyettes – szükség esetén az általános elnökhelyettes
által eljárásra kijelölt vizsgáló iroda véleményének kikérését követően – a  vizsgálat elrendelésével nem ért egyet,
a kérdésben egyeztet az elnökkel és a Felderítő Irodával.
(4) A helyszíni kutatáshoz szükséges előzetes bírói engedély (a továbbiakban: előzetes bírói engedély) iránti kérelmet
– a Felderítő Iroda vezetőjének az eljáró vizsgáló irodával egyeztetett előterjesztése alapján – az elnök nevében eljárva
az általános elnökhelyettes kiadmányozza, és e körben képviseli a Hivatalt.
(5) Az  eljáró vizsgáló iroda az  előzetes bírói engedély alapján a  Felderítő Irodával egyeztetve a  helyszíni kutatás
megkezdéséig elkészíti a vizsgálatot elrendelő végzést azzal, hogy annak a 80. § (1) bekezdése szerinti jóváhagyásához
kellő idő álljon rendelkezésre.
116. § (1) Ha az  eljáró vizsgáló iroda a  115.  § (1)  bekezdésén kívüli, a Tpvt. 65/A.  § (1)  bekezdése szerinti esetben helyszíni
kutatást tart indokoltnak, azt – a Felderítő Irodával egyeztetve – a jogsértést valószínűsítő feltárt tényeket, az érintett
vállalkozásokat, a piaci viszonyokat és szereplőket bemutató indokolt feljegyzésben kezdeményezi a tevékenységét
irányító elnökhelyettesnél, aki – egyetértése esetén – a kezdeményezést jóváhagyásra az elnök elé terjeszti.
(2) Az  elnök jóváhagyása esetén a  115.  § (4)  bekezdésének, és – ha a  helyszíni kutatásra a  vizsgálat elrendelésével
egyidejűleg kerül sor – a 115. § (5) bekezdésének alkalmazásával kell eljárni.
117. § (1) A  helyszíni kutatást a  Felderítő Iroda készíti elő, szervezi és koordinálja, ezzel összefüggésben – az  eljáró vizsgáló
irodával együttműködésben – helyszíni kutatási tervet készít.
(2) A Felderítő Iroda a helyszíni kutatás tervezett időpontjáról az előzetes bírói engedély másolatának megküldésével
tájékoztatja az elnököt.
(3) A helyszíni kutatáson elsődlegesen a Felderítő Iroda, a Kartell Iroda, illetve az Antitröszt Iroda, a Fúziós Iroda eljárása
esetén a Fúziós Iroda, valamint az Informatikai és Iratirányítási Iroda vizsgálói vesznek részt. Szükség esetén a Felderítő
Iroda más irodák vizsgálóinak közreműködését is kérheti.
(4) Az egyes helyszíneken a helyszíni kutatást folytató vizsgálók munkáját a Felderítő Iroda vezetője és az eljáró vizsgáló
iroda vezetője által közösen kijelölt vizsgálók (a továbbiakban: kutatásvezetők) irányítják. A kutatásvezetők döntenek
a  helyszíni kutatás során a  szükséges intézkedésekről és felmerülő kérdésekről, így különösen a  birtokba vehető
bizonyítási eszközökről. A  helyszíni kutatáson a  vizsgáló a  kutatásvezető utasításai szerint jár el. A  kutatásvezetők
munkáját a Felderítő Iroda vezetője irányítja, e körben a más irodához tartozó kutatásvezetőt is utasíthatja.
(5) A helyszíni kutatás során a vizsgáló a hivatalos minőségét szolgálati igazolványával igazolja. A helyszíni kutatás napján
az eljáró vizsgáló iroda gondoskodik a vizsgálatot elrendelő végzésnek a helyszíni kutatással nem érintett ügyféllel
való közléséről.
118. § (1) A helyszíni kutatás során lefoglalt bizonyítási eszközöket, birtokba vett iratokat, adatokat a Felderítő Iroda a helyszíni
kutatást – adott esetben a  védekezés céljából készült iratokkal kapcsolatos eljárási cselekmények lefolytatását –
követő negyvenöt napon belül átvizsgálja, és ha azok bizonyítékkénti felhasználásához utólagos bírói engedély
szükséges, erről egyeztet az eljáró vizsgáló irodával. Az utólagos bírói engedély iránti kérelem tekintetében a 115. §
(4)  bekezdésének megfelelő alkalmazásával kell eljárni azzal, hogy az  előterjesztésről a  Felderítő Iroda vezetője
tájékoztatja az elnököt is.
(2) A  helyszíni kutatást – adott esetben a  védekezés céljából készült iratokkal kapcsolatos eljárási cselekmények
lefolytatását – követő lehető legrövidebb időn belül biztosítani kell, hogy az eljáró vizsgáló iroda eljáró vizsgálója
a  helyszíni kutatatás során birtokba vett iratokhoz, adatokhoz a  vizsgált jogsértés bizonyítékainak azonosítása és
a bizonyíték-összefoglaló összeállítása érdekében hozzáférhessen, azokat megvizsgálhassa.
(3) A Felderítő Iroda (1) és (2) bekezdés szerinti kötelezettsége teljesítésének lehetővé tétele érdekében az eljáró vizsgáló
iroda haladéktalanul tájékoztatja a Felderítő Irodát arról, ha a zárt tárolóeszköz a Tpvt. 65/C. § (7), (9) vagy (13) bekezdése
szerint felnyitható, az abban elhelyezett irat, illetve kutatási másolat megvizsgálható.
(4) A  védekezés céljából készült irattal kapcsolatos nemperes eljárásban – szükség esetén az  eljáró vizsgáló iroda
bevonásával – a Jogi Iroda képviseli a Hivatalt.
50. Engedékenységi kérelmek kezelése 119. § (1) Engedékenységi kérelemmel kapcsolatban a vizsgálati szakaszban a Felderítő Iroda jár el.
 (2) Az írásbeli engedékenységi kérelem Hivatal általi átvételéről külön feljegyzést kell készíteni. A feljegyzésben, valamint
a szóban tett engedékenységi kérelemről készült jegyzőkönyvben rögzíteni kell a kérelem előterjesztésének pontos
idejét (év, hónap, nap, óra, perc pontossággal), valamint – kizárólag az elsőként benyújtott, a Tpvt. 78/A. § (2) bekezdés
a) pontja szerinti mellőzés iránti kérelem esetén – a kérelem elsőségének tényét. A  feljegyzésről az eljáró vizsgáló
kérésre másolatot ad a kérelmezőnek.
(3) A Tpvt.
a) 78/A. § (7) bekezdés a) pontja szerint a jogsértésben való részvétel folytatására kötelező végzéshez az elnök,
b) 78/B. § (3) bekezdése szerinti nem végleges mellőzési kérelem kiegészítésére határidőt megállapító végzéshez
a Felderítő Iroda vezetőjének
jóváhagyása szükséges. (4) Ha a Tpvt. 78/B. § (4) bekezdése szerinti nem végleges előzetes kérelmet angol nyelven nyújtják be, annak beérkezését
követően az eljáró vizsgáló haladéktalanul gondoskodik a kérelem magyar nyelvű összefoglalójának vagy magyar
nyelvű fordításának elkészültéről.
120. § (1) A  vizsgálat elrendelése előtt benyújtott engedékenységi kérelem alapján – szükség esetén a  kérelmet benyújtó
meghallgatása, tőle további információk beszerzése után – a Felderítő Iroda a kérelem, nem végleges kérelem esetén
a  kiegészített kérelem benyújtását követő naptól számított öt hónapon belül megállapítja, hogy fennállnak-e
a vizsgálat elrendelésének feltételei, és ennek megfelelően megteszi a 115. § (1)–(4) bekezdése szerinti intézkedéseket.
(2) A bírság mellőzése iránti kérelemmel vagy a Tpvt. 78/B. § (3) bekezdése szerinti nem végleges mellőzési kérelemmel
kapcsolatos eljárás vizsgálat elrendelése nélkül akkor zárható le, ha
a) a kérelem alapján a helyszíni kutatást a bíróság nem engedélyezte,
b) a nem végleges kérelem kiegészítésére adott határidő eredménytelenül eltelt, vagy
c) a kérelemben foglalt jogsértés tekintetében időmúlás miatt versenyfelügyeleti eljárás már nem indítható.
(3) A Tpvt. 78/B. § (4) bekezdése szerinti nem végleges előzetes kérelem esetén a vizsgálat elrendeléséről való döntés
függőben tartható, ameddig a Bizottság nem dönt az eljárásindítás kérdésében. Ha vizsgálat elrendelésére nem kerül
sor, az engedékenységi kérelemmel kapcsolatos eljárás akkor zárható le, ha
a) a Bizottság az ügyben eljárást indított,
b) egyértelműen megállapítható a Hivatal hatáskörének vagy joghatóságának hiánya, vagy
c) az engedékenységi kérelemben foglalt jogsértés tekintetében időmúlás miatt versenyfelügyeleti eljárás már
nem indítható.
 (4) Ha az  engedékenységi kérelemmel kapcsolatos eljárás vizsgálat elrendelése nélkül lezárul, erről a  Felderítő Iroda
– a kérelem benyújtásával egyező formában – értesíti a kérelmezőt. Az értesítést az elnök hagyja jóvá.
 (5) Ha a helyszíni kutatással megindított versenyfelügyeleti eljárásban a vizsgálat elrendelése és a helyszíni kutatás bírság
mellőzése iránti engedékenységi kérelmen alapul, a  Felderítő Iroda az  előzetes bírói engedély Hivatallal történő
közlését követően a kérelemmel kapcsolatos – az eljáró vizsgáló irodával egyeztetett és az elnök által jóváhagyott –
értékelését tartalmazó feljegyzésben a kérelmet, valamint az ahhoz kapcsolódó iratokat felterjeszti a Versenytanácsnak.
(6) Az (5) bekezdés hatálya alá nem tartozó esetben a bírság mellőzése vagy csökkentése iránti engedékenységi kérelmet
az eljáró vizsgáló iroda – a Felderítő Iroda bevonásával – legkésőbb a vizsgálati jelentés Versenytanács elé terjesztéséig
értékeli, és értékelésével együtt a  kérelmet, valamint az  ahhoz kapcsolódó iratokat az  általános elnökhelyettes
jóváhagyásával felterjeszti a Versenytanácsnak.
51. A Tpvt. 79/A. §-a szerinti információ szolgáltatásával összefüggő eljárásra vonatkozó szabályok
121. § (1) Ha a Hivatal versenyfelügyeleti eljárást indít abban az ügyben, amellyel összefüggésben a 44. § (1) bekezdése szerinti
előzetes minősítés alapján feltehetően a  Tpvt. 79/A.  §-a szerinti díjigényt megalapozó információt szolgáltattak,
a  vizsgálatot elrendelő végzéssel egyidejűleg a  Felderítő Iroda – bejelentő esetén külön iratban, panaszos esetén
a Tpvt. 43/I. § (5) bekezdése szerinti tájékoztatásban –
a) tájékoztatja az információt szolgáltató személyt a Tpvt. 79/B. § (2) bekezdésében foglaltakról, és
b) – ha azt még nem kérte, illetve ilyen figyelemfelhívásra még nem került sor – felhívja a figyelmét arra, hogy
a Tpvt. 43/G. § (3) bekezdése alapján kérheti, hogy ne fedjék fel azt a tényt, hogy bejelentéssel vagy panasszal
élt a Hivatalnál.
(2) Ha a feltehetően a Tpvt. 79/A. § (1) vagy (2) bekezdése szerinti információt vizsgálati szakaszban lévő versenyfelügyeleti
eljárás során szolgáltatják, az  eljáró vizsgáló iroda legkésőbb az  információ beérkezését követő naptól számított
tizenöt napon belül elvégzi az előzetes minősítést, melynek eredményéről feljegyzést készít. A feljegyzést az eljáró
vizsgáló iroda tájékoztatásul megküldi az elnöknek.
(3) Ha az előzetes minősítés szerint feltehetően díjigényt megalapozó információ alapján a versenyfelügyeleti eljárásba
további vállalkozás bevonására, a vizsgált időszak kiterjesztésére vagy a vizsgálatnak a vizsgálatot elrendelő végzésben
megjelölttel összefüggő további magatartásra történő kiterjesztésére kerül sor, vagy ha az ilyen információ egyébként
bizonyítékként felhasználható, a  bevonó vagy kiterjesztő végzés meghozatalával, illetve a  bizonyítékként
felhasználhatóságra vonatkozó feljegyzés készítésével egyidejűleg az eljáró vizsgáló iroda írásban közli az információt
szolgáltató személlyel az (1) bekezdés szerinti tájékoztatást, illetve figyelemfelhívást.
(4) Ha az előzetes minősítés szerint a vizsgálati szakaszban lévő versenyfelügyeleti eljárás során szolgáltatott információ
alkalmatlan díjigény megalapozására, az eljáró vizsgáló haladéktalanul meghozza a Tpvt. 79/B. § (3) bekezdése szerinti
végzést.
(5) A  vizsgálati jelentéshez kapcsolódó vezetői összefoglalóban jelezni kell, ha az  ügyben feltehetően díjigényt
megalapozó információ szolgáltatására került sor, és – ha már rendelkezésre áll – a díjigényre vonatkozó nyilatkozat
tényét, illetve ha a  nyilatkozat megtételére vonatkozó határidő még nem járt le, ennek tényét és a  nyilatkozat
határnapját, továbbá azt, ha valamely szolgáltatott információ kapcsán a vizsgáló a Tpvt. 79/B. § (3) bekezdése szerinti
végzést hozott.
52. Bejelentett összefonódás vizsgálatára irányuló versenyfelügyeleti eljárás 122. § (1) Ha az összefonódásnak a Tpvt. 67. § (4) bekezdés a) pontja alapján elrendelt vizsgálatában beszerzett adatok alapján
az  eljáró vizsgáló az  összefonódás piaci hatásainak teljes körű vizsgálatát tartja szükségesnek, az  erre vonatkozó
indokolt indítványát – a Tpvt. 69. §-a szerinti végzés tervezetével együtt – megküldi a Versenytanácsnak. Az indítványt
legkésőbb olyan időpontban kell a Versenytanács elé terjeszteni, hogy az ügyintézési határidő lejártáig még legalább
tíz nap álljon rendelkezésre.
(2) Az eljáró vizsgáló (1) bekezdés szerinti indítványához az irodavezető jóváhagyása szükséges.
 (3) Ha az eljáró versenytanács jelzi az (1) bekezdés szerinti indítvánnyal való egyetértését, az eljáró vizsgáló haladéktalanul,
legkésőbb a következő munkanapon elrendeli az összefonódás teljes körű vizsgálatát.
 (4) Ha az  eljáró versenytanács az  (1)  bekezdés szerinti indítvánnyal szemben kifogást emel, vagy ha az  indítvánnyal
kapcsolatos álláspontját két munkanapon belül nem közli, az eljáró vizsgáló – szükség esetén az eljáró versenytanáccsal
folytatott szóbeli egyeztetés alapján – haladéktalanul az eljáró versenytanács elé terjeszti a vizsgálati jelentést.
123. § (1) Bejelentett összefonódás vizsgálatára irányuló versenyfelügyeleti eljárásban vizsgálati tervet – az a), illetve b) pont
szerinti döntéstől számított nyolc napon belül – akkor kell készíteni, ha a vizsgáló
a) az összefonódás vizsgálatát a Tpvt. 67. § (4) bekezdés a) pontja alapján rendelte el, vagy
b) a Tpvt. 69. §-a alapján az összefonódás piaci hatásai teljes körű vizsgálatát rendelte el.
(2) A vizsgálati terv az összefonódás leírásán és az érintett piacon a versenynek az összefonódásból eredően felmerülő
jelentős mértékű csökkenése (a továbbiakban: versenyaggályok) rövid ismertetésén túl a  81.  § (1)  bekezdés a) és
b) pontja, valamint a 81. § (2) bekezdés f ), g) és i) pontja szerinti információkat tartalmazza.
(3) A  vizsgálati tervet a  Fúziós Iroda jóváhagyásra megküldi az  eljáró versenytanácsnak, továbbá tájékoztatásul
a Versenytanács elnökének, és – ha a Fúziós Iroda vagy saját kezdeményezése alapján a Versenytanács elnöke azt
szükségesnek tartja – véleményezésre a  támogató irodáknak. A  támogató iroda véleményét a  Fúziós Irodának,
az eljáró versenytanácsnak, továbbá tájékoztatásul a Versenytanács elnökének is megküldi.
124. § (1) Az  összefonódásnak a Tpvt. 67.  § (4)  bekezdés b)  pontja alapján elrendelt vizsgálata esetén a  vizsgálati jelentést
legkésőbb olyan időpontban kell az eljáró versenytanács elé terjeszteni, hogy az eljáró versenytanácsnak
a) a 122. § (3) bekezdése szerinti esetben legalább öt napja,
b) az a) pont alá nem tartozó esetben legalább tíz napja
maradjon az eljárást lezáró döntése meghozatalára, és a 88. § (3) bekezdése nem alkalmazható.
(2) A vizsgálati jelentés a következőket tartalmazza:
a) a 91. § (1) bekezdés a), e) és i) pontjában foglaltakat,
b) a tényállást és az azt alátámasztó bizonyítékokat, így különösen
ba) az érintett vállalkozáscsoportok tulajdonosi szerkezetére, irányítási viszonyaira, gazdasági helyzetére
és tevékenységére vonatkozó tényeket, adatokat, valamint
bb) az ügylet tartalmának ismertetését,
bc) az összefonódással érintett átfedő és kapcsolódó piacok bemutatását,
c) az összefonódás értékelését, így különösen
ca) az érintett piacok értékelését,
cb) az összefonódás horizontális, vertikális és portfólió-hatásának értékelését, valamint
cc) az  ügylettel összefüggő versenykorlátozó kikötések értékelését abból a  szempontból, hogy
kapcsolódó versenykorlátozásnak tekinthetőek-e. 125. § (1) Az összefonódás előzetes végrehajtásának engedélyezésére irányuló, a Tpvt. 29/A. §-a szerinti kérelemre vonatkozó
külön jelentést a kérelem beérkezését követő naptól számított öt napon belül kell – az irodavezető jóváhagyásával –
a Versenytanács elé felterjeszteni.
(2) A külön vizsgálati jelentés
a) a 91. § (1) bekezdés a) és i) pontjában foglaltakat,
b) a Tpvt. 29/A. §-a szerinti kérelem ismertetését,
c) a tényállást és az azt alátámasztó bizonyítékokat,
d) a  főbb érintett piacok, a  releváns átfedések, kapcsolódások és a  versenyhatások rövid, lényegre törő
ismertetését, valamint
e) a Tpvt. 29/A. §-a szerinti kérelem elfogadása indokoltságának elemzését
tartalmazza.
(3) A  kérelem elfogadása indokoltságának elemzése kapcsán ki kell térni a  hozzájárulás megadása feltételeinek
értékelésére, így különösen
a) a tilalomnak az érintett vállalkozásokra és más vállalkozásokra gyakorolt hatásának, valamint az összefonódás
versenyre hátrányos lehetséges hatásainak mérlegelésére, b) arra, hogy a hozzájárulás megadása mennyiben szükséges a befektetés értékének megőrzéséhez,
c) arra, hogy az  irányítási jogok kért gyakorlása hogyan érintené az  összefonódást megelőzően fennálló
versenyfeltételek megfelelő helyreállíthatóságát, valamint az  összefonódás versenyre hátrányos hatásainak
kiküszöbölhetőségét, továbbá
d) az irányításkorlátozás előírásának szükségességére. 126. § (1) Ha az ügyfél az összefonódással kapcsolatos versenyaggályok kiküszöbölése érdekében a Tpvt. 30. § (3) bekezdése
szerinti feltétel vagy kötelezettség előírását ajánlja fel, és a vizsgáló
a) a felajánlott feltétel, illetve kötelezettség előírását alkalmasnak tartja a versenyaggályok kiküszöbölésére, vagy
b) – szükség szerint a  felajánlás tartalmának tisztázását követően – szükségét látja a  felajánlott feltétel, illetve
kötelezettség előírása és az eljárás iránya tekintetében az eljáró versenytanács álláspontja kikérésének,
helyzetjelentést készít a  Versenytanács számára, amelyben eljáró versenytanácsi javaslatot kér az  eljárás további
menetére nézve.
(2) A  helyzetjelentés – a  89.  § (2)  bekezdésében meghatározottakon túl – tartalmazza a  felajánlott feltétel, illetve
kötelezettség ismertetését, és a  vizsgáló értékelését annak előírása vonatkozásában. Az  értékelésre megfelelően
alkalmazni kell a 90. § (3) bekezdés a)–c), valamint f ) és g) pontját.
(3) Ha az összefonódással kapcsolatos versenyaggályok a Tpvt. 30. § (3) bekezdése szerinti feltétel vagy kötelezettség
előírásával kiküszöbölhetők lehetnek, és az erre jogosult ügyfél még nem tett erre vonatkozó felajánlást, a vizsgálat
során erre az ügyfél figyelmét fel lehet hívni.
(4) Ha a vizsgálat során felmerült információk alapján az eljárásban ügyfélként részt nem vevő vállalkozás számára kellene
a  Tpvt. 30.  § (3)  bekezdése szerinti feltételt vagy kötelezettséget előírni, a  vizsgálati jelentésben a  feltétel vagy
kötelezettség előírására vonatkozó indítvánnyal együtt az új ügyfél bevonására is indítványt kell tenni.
127. § Ha az  okiratot az  ügyfél vagy az  eljárás egyéb résztvevője angol nyelven nyújtja be, és annak magyar nyelvű
összefoglalójára vagy magyar nyelvű fordítására a versenyfelügyeleti eljárás során szükség lehet, a magyar nyelvű
összefoglaló vagy fordítás elkészültéről a vizsgáló gondoskodik.
128. § A médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 171. § (6) bekezdése alapján
a  Médiatanács szakhatósági eljárásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjnak a  Médiatanács pénzforgalmi
számlájára történő átutalásáról – a Fúziós Irodának a szakhatósági állásfoglalás kézhezvételére vonatkozó értesítése
alapján – a Költségvetési Iroda gondoskodik.
VIII. Fejezet
Az európai uniós versenyjog alkalmazásával járó eljárások, valamint a Bizottsággal,
a tagállami versenyhatóságokkal, továbbá a fogyasztóvédelemért felelős nemzeti hatóságokkal való
együttműködés során követett belső ügyintézési rend
53. Általános rendelkezések 129. § (1) A  Hivatal az  európai uniós versenyjog alkalmazásával járó eljárásai, valamint a  Bizottsággal, a  tagállami
versenyhatóságokkal és a fogyasztóvédelemért felelős nemzeti hatóságokkal való együttműködés során az európai
uniós és más nemzetközi együttműködés során elfogadott szabályozó dokumentumokat figyelembe véve jár el.
(2) Ha a  konkrét együttműködés körülményeiből más nem következik, az  együttműködés keretében a  kimenő iratot
a más tagállami versenyhatóságnak és a fogyasztóvédelemért felelős nemzeti hatóságoknak angol, a Bizottságnak
magyar és angol nyelven kell megküldeni.
130. § (1) A  Bizottsággal és a  tagállami versenyhatóságokkal való együttműködés előmozdítása érdekében az  elnök kijelöli
a Nemzetközi Iroda munkatársai közül az általános ECN2-kapcsolattartót és a felhatalmazott adatközlő hivatalnokot,
továbbá a Kartell Iroda, illetve Felderítő Iroda munkatársai közül az engedékenységi kapcsolattartót és a helyszíni
kutatási kapcsolattartót, valamint helyetteseiket. Az  elnök által kijelölt személyek nevéről és elérhetőségéről
a Nemzetközi Iroda tájékoztatja az Európai Versenyhatóságok Hálózatát.
(2) Ha az Európai Versenyhatóságok Hálózatára vonatkozó szabályozó dokumentumból más nem következik, az Európai
Versenyhatóságok Hálózaton belül a  Bizottság, illetve a  más tagállami versenyhatóság részére korlátozottan
megismerhető adat – ideértve a tervezett helyszíni kutatással kapcsolatos adatokat, valamint a helyszíni kutatás során
beszerzett bizonyítékokat – kizárólag az  ECN2 útján, megfelelően kódolt formában továbbítható. Tartalomtól
függetlenül a  felhatalmazott adatközlő hivatalnok továbbítja a  Bizottság vagy más tagállami versenyhatóság
felhatalmazott adatközlő hivatalnoka által küldött megkeresésre adott választ.
(3) Az elnök jelöli ki a Fogyasztóvédelmi Iroda munkatársai közül a 2006/2004/EK rendelet európai parlamenti és tanácsi
rendelet 3. cikk e) pontjában meghatározott illetékes tisztviselőt (a továbbiakban: CPC-kapcsolattartó), illetve az őt
akadályoztatása esetén helyettesítő munkatársat. A  CPC-kapcsolattartó eljárásához, döntéséhez az  irodavezető
jóváhagyása szükséges.
131. § Ha ezen utasítás alapján a Nemzetközi Iroda az eljárásban más módon nem vesz részt, a Bizottsággal és a tagállami
versenyhatóságokkal való együttműködés során eljáró vizsgáló iroda, illetve a  2006/2004/EK rendelet európai
parlamenti és tanácsi rendelet 10. cikke szerinti elektronikus adatbázison (a továbbiakban: CPC-adatbázis) keresztül
érkezett, illetve kiküldött végrehajtás iránti megkeresés és információcsere esetén a CPC-kapcsolattartó tájékoztatja
a  Nemzetközi Irodát az  együttműködéssel kapcsolatos eljárási cselekményekről, és az  annak keretében született
dokumentumokat részére tájékoztatásul megküldi.
54. Az EUMSz. 101. vagy 102. cikkében tilalmazott magatartások miatt indított versenyfelügyeleti eljárással
kapcsolatos szabályok
132. § (1) Az  EUMSz. 101. vagy 102.  cikkében tilalmazott magatartások miatt elrendelt vizsgálattal kapcsolatos adatokat
a Nemzetközi Iroda rögzíti az ECN2-ben, ennek érdekében az eljáró vizsgáló haladéktalanul megküldi a Nemzetközi
Iroda részére a vizsgálatot elrendelő végzést, illetve szükség esetén külön tájékoztatja az alábbi adatokról:
a) az ügy ügyszáma,
b) az eljárással érintett termék vagy szolgáltatás megnevezése, bemutatása,
c) az érintett földrajzi piac megjelölése,
d) az ügy rövid leírása,
e) a jogsértés feltételezett kezdő időpontja,
f ) az azzal kapcsolatos tájékoztatás, ha a vizsgálat elrendelésére más tagállami versenyhatóság által az ECN2-ben
közölt információ nyomán került sor,
g) a Nemzetközi Iroda által kért további adatok.
(2) Ha az eljáró vizsgáló a versenyfelügyeleti eljárást kiterjeszti az EUMSz. 101. vagy 102. cikkében tilalmazott magatartás
vizsgálatára, erről az (1) bekezdés szerinti adatok közlésével haladéktalanul értesíti a Nemzetközi Irodát.
133. § (1) Az Antitröszt Iroda és a Kartell Iroda folyamatosan figyelemmel kíséri, hogy más tagállami versenyhatóságok milyen
eljárás megindításáról helyeznek el információt az  ECN2-ben, abból a  szempontból, hogy annak van-e magyar
vonatkozása, indokolt-e vizsgálatot elrendelni vagy a  folyamatban lévő versenyfelügyeleti eljárást felfüggeszteni,
megszüntetni, valamint hogy az érinti-e a Hivatal gyakorlatát.
(2) Az Antitröszt Iroda és a Kartell Iroda nyilvántartást vezet az ECN2-ben rögzített ügyekről, amely tartalmazza
a) az üggyel foglalkozó vizsgáló nevét,
b) az ügy rövid leírását,
c) annak jelzését, hogy a magyar piac érintett-e,
d) annak jelzését, hogy indokolt-e vizsgálat elrendelése, akár más tagállami versenyhatósággal párhuzamosan,
akár az  ügy átvételével, vagy már folyamatban lévő versenyfelügyeleti eljárás felfüggesztése vagy
megszüntetése a párhuzamos más tagállami versenyhatósági eljárásra tekintettel,
e) annak jelzését, hogy a joggyakorlat szempontjából egyébként releváns-e az ügy.
 (3) A  (2)  bekezdés d)  pontja szerinti eljárási cselekmény az  eljárás megindításáról szóló információ közzétételétől
számított két hónapon belül kezdeményezhető, ezt követően kizárólag abban az  esetben, ha az  eljárás folyamán
az ügy körülményei jelentősen változnak.
(4) A vizsgáló irodának a (2) bekezdés d) pontja szerinti javaslata alapján a Nemzetközi Iroda szervezi meg az előzetes
egyeztetést az eljárást folytató vagy egyébként érintett tagállami versenyhatósággal. Az egyeztetésen a Nemzetközi
Iroda is részt vesz, és ha a vizsgáló iroda azt kéri, az egyeztetésen a hivatali álláspontot a Nemzetközi Iroda képviseli.
(5) Ha az Antitröszt Iroda vagy a Kartell Iroda megítélése szerint vizsgálat elrendelése indokolt, az általános szabályok
szerint megteszi az ehhez szükséges intézkedéseket.
134. § (1) Az ECN2-ben a Bizottság vagy más tagállami versenyhatóság által engedékenységi ügyként jelzett ügyben rögzített
bírság mellőzése iránti kérelem és az azzal összefüggésben önkéntesen szolgáltatott adat (a továbbiakban együtt:
engedékenységi üggyel kapcsolatos információ) nem használható fel új vizsgálat elrendeléséhez vagy folyamatban
lévő versenyfelügyeleti eljárás során, ha a Hivatalnak arról egyébként nincs tudomása. A Hivatal nem küldhet meg
engedékenységi üggyel kapcsolatos információt a Bizottságnak vagy más tagállami versenyhatóságnak.
(2) Az  (1) bekezdéstől eltérően az engedékenységi üggyel kapcsolatos információ kiadása iránt a Bizottság vagy más
tagállami versenyhatóság megkereshető, az felhasználható, illetve továbbítható, ha
a) az engedékenységi kérelmező ahhoz hozzájárult,
b) a  Hivatalhoz és az  információt kérő Bizottsághoz, más tagállami versenyhatósághoz is benyújtották
az ugyanazon jogsértésre vonatkozó – és már nem visszavonható – bírság mellőzése iránti kérelmet,
c) a Hivatal, illetve az  információt kérő Bizottság, más tagállami versenyhatóság írásban kötelezettséget vállal,
hogy az engedékenységi ügyre vonatkozó így megszerzett információt nem használja fel arra, hogy szankciót
állapítson meg az engedékenységi kérelmező vagy egyébként az engedékenység alapján kedvező elbánásra
számító vállalkozással, egyéb személlyel, illetve ezek alkalmazottaival vagy volt alkalmazottaival szemben.
(3) Az engedékenységi üggyel kapcsolatos azon információ, amelyet eljárási cselekmény elvégzése iránti megkeresés
keretében kért beszerezni a Hivatal, illetve a Bizottság vagy az a más tagállami versenyhatóság, amelyhez a bírság
mellőzése iránti kérelmet benyújtották, felhasználható, illetve továbbítható a  Bizottságnak vagy más tagállami
versenyhatóságnak.
(4) A  Kartell Iroda kezdeményezi az  engedékenységi kérelmezőnél a  (2)  bekezdés a)  pontja szerinti hozzájárulás
megadását, egyúttal felhívja a figyelmet arra is, ha a más tagállami versenyhatóságnál még lehetőség van arra, hogy
engedékenységi kérelmezőként lépjen fel. A Kartell Iroda egyúttal tájékoztatja az engedékenységi kérelmezőt, hogy
a hozzájárulása nem vonható vissza.
(5) A (2) bekezdés c) pontja szerinti írásbeli kötelezettségvállalást a Kartell Iroda vezetője kiadmányozza a Versenytanács,
a Jogi Iroda és a Nemzetközi Iroda véleményének beszerzését követően.
(6) A  (2)  bekezdés c)  pontja szerinti esetben a  Hivatal megküldi az  információt kérő Bizottság, más tagállami
versenyhatóság írásbeli kötelezettségvállalását az engedékenységi kérelmező részére.
135. § (1) A  Szerződés 81. és 82.  cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i
1/2003/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1/2003/EK tanácsi rendelet) 14. cikke szerinti konzultáció összehívásáról
szóló értesítést és a kapcsolódó dokumentumokat a Nemzetközi Iroda haladéktalanul megküldi az Antitröszt Irodának
és a Kartell Irodának.
(2) A  versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottsági ülésen képviselendő hivatali
álláspontot és az ülésen azt képviselő személyét – tárgykörtől függően az Antitröszt Irodának vagy a Kartell Irodának
a támogató irodákkal egyeztetett, az általános elnökhelyettes által jóváhagyott javaslatára – az elnök határozza meg.
(3) A tanácsadó bizottsági ülésen kialakult álláspontról, illetve az annak kapcsán felmerült egyéb lényeges információról
a Hivatalt képviselő személy rövid beszámolót készít, amelyet megküld az elnöknek, az általános elnökhelyettesnek,
a Jogi Irodának, valamint a Nemzetközi Irodának, amely ezeket nyilvántartja.
136. § (1) Ha a Bizottság felkéri a Hivatalt, hogy az 1/2003/EK tanácsi rendelet 14. cikke szerinti konzultáción lássa el a rapporteur
feladatait, a  Nemzetközi Iroda megkeresi az  Antitröszt Irodát, illetve a  Kartell Irodát, hogy az  tegyen javaslatot
a rapporteur feladatait ellátó vizsgáló személyére, vagy arra, hogy a rapporteur feladatait a Nemzetközi Iroda lássa el.
A rapporteur feladatait ellátó vizsgálót a Nemzetközi Iroda előterjesztése alapján az elnök jelöli ki.
(2) Az (1) bekezdés szerint kijelölt vizsgáló személyéről a Bizottságot a Nemzetközi Iroda tájékoztatja; a továbbiakban
a kijelölt vizsgáló a feladat ellátása céljából közvetlenül tart kapcsolatot a Bizottsággal és a nemzeti versenyhatóságokkal,
a Nemzetközi Iroda tájékoztatása mellett.
(3) A  rapporteur feladatait ellátó vizsgálót a  Nemzetközi Iroda tájékoztatja a  feladat ellátásával kapcsolatos
kötelezettségekről.
55. Információcsere az 1/2003/EK tanácsi rendelet 12. cikke alapján
137. § (1) Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 12. cikkén alapuló információkérés teljesítéséről a Nemzetközi Iroda gondoskodik.
 (2) A Nemzetközi Iroda beszerzi a Jogi Iroda és az ügyben eljáró, illetve feladatkörrel rendelkező vizsgáló iroda véleményét
a válasz előkészítése során. (3) Ha az  információkérés versenytanácsi szakaszban lévő ügyet érint, a  Nemzetközi Iroda az  eljáró versenytanácsot
keresi meg a válasz előkészítése érdekében.
138. § (1) Ha a Hivatal kér információt a Bizottságtól vagy más tagállami versenyhatóságtól, az eljáró vizsgáló által összeállított
tartalmú megkeresést a Nemzetközi Iroda véleményezi és továbbítja.
(2) Az információkérésre beérkezett válaszokat a Nemzetközi Iroda haladéktalanul továbbítja az eljáró vizsgálónak.
139. § A Hivatalhoz benyújtott engedékenységi kérelemmel kapcsolatos információnak a  Bizottság vagy más tagállami
versenyhatóság részére való továbbításáról – az általános elnökhelyettes jóváhagyása alapján – az engedékenységi
kapcsolattartó gondoskodik.
56. Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 22. cikke szerinti vizsgálati cselekmények
140. § (1) Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 22. cikke szerinti vizsgálati cselekménnyel összefüggésben a Hivatalnál, illetve a Hivatal
által megkeresett hatóságnál felmerülő költségekről, azok viseléséről a Nemzetközi Iroda – szükség szerint a főtitkár
bevonásával – egyeztethet az érintett hatósággal.
(2) Az  1/2003/EK tanácsi rendelet 22.  cikke szerinti vizsgálati cselekmény iránti megkeresés foganatosítása céljából
a Tpvt. 80/F. §-a szerinti versenyfelügyeleti eljárás megindításához az általános elnökhelyettesnek az eljárást megindító
végzésre vonatkozó jóváhagyása szükséges, vizsgálati terv vagy vizsgálati koncepció nem készül.
141. § (1) Az  1/2003/EK tanácsi rendelet 22.  cikke alapján helyszíni kutatás lefolytatása iránti megkeresés intézése körében
a helyszíni kutatási kapcsolattartó tart közvetlenül kapcsolatot a megkereső hatósággal.
(2) A helyszíni kutatás lefolytatása iránti megkeresés teljesítéséről az elnök dönt.
 (3) Ha az  1/2003/EK tanácsi rendelet 22.  cikke alapján helyszíni kutatás lefolytatása szükséges, a  helyszíni kutatás
elvégzéséhez szükséges bírói engedély általános elnökhelyettes általi beszerzését követően a  helyszíni kutatás
lefolytatásáról – ideértve a  bizonyíték-összefoglaló elkészítését és a  védekezés céljából készült irattal kapcsolatos
esetleges eljárást is – a Felderítő Iroda gondoskodik.
142. § Ha az EUMSz. 101. vagy 102. cikkében tilalmazott magatartások miatt indított versenyfelügyeleti eljárásban a Hivatal
kíván más tagállami versenyhatóságot helyszíni kutatás lefolytatása iránt megkeresni, tárgykörtől függően
az Antitröszt Iroda vagy a Kartell Iroda által összeállított tartalmú megkeresést a Nemzetközi Iroda véleményezi és
továbbítja.
143. § (1) A  Felderítő Iroda közreműködik a  Bizottság magyarországi helyszínen tervezett helyszíni kutatásával kapcsolatos
eljárási cselekményekben.
(2) Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 20. cikk (8) bekezdése és 21. cikk (3) bekezdése szerinti bírósági eljárás során az általános
elnökhelyettes jár el.
144. § A helyszíni kutatáson kívüli egyéb eljárási cselekmény elvégzésére irányuló, az 1/2003/EK tanácsi rendelet 22. cikke
szerinti megkeresés teljesítéséről – az általános elnökhelyettes jóváhagyása esetén – az Antitröszt Iroda gondoskodik.
A megkeresésre adott választ a Nemzetközi Iroda véleményezi és továbbítja.
57. Az összefonódások ellenőrzésével összefüggő ügyekkel kapcsolatos monitoring
145. § (1) A  vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet
(a továbbiakban: 139/2004/EK tanácsi rendelet) 19. cikk (2) bekezdése szerinti általános véleményezési lehetőségre
tekintettel a  Fúziós Iroda folyamatosan figyelemmel kíséri az  ECN2 fúziós könyvtárába feltöltött ügyeket abból
a  szempontból, hogy az  összefonódás a  hazai piacra vagy a  versenyre gyakorol-e hatást, illetve érinti-e a  Hivatal
gyakorlatát.
(2) A Fúziós Iroda haladéktalanul jelzi a Bizottságnak, ha a Hivatal észrevételt kíván tenni az ügyben, és egyeztet arról,
hogy mi az a legkésőbbi időpont, amikorra az észrevételnek meg kell érkeznie a Bizottsághoz.
146. § (1) Ha a Fúziós Iroda álláspontja szerint indokolt észrevételt tenni, előkészíti az észrevétel tervezetét, amely tartalmazza
a) a felek nevét és az ügy tárgyát,
b) annak ismertetését, hogy a  bejelentő megjelölte-e Magyarországot érintett piacként, illetve értek-e el
az érintett vállalkozások forgalmat Magyarországon,
c) az észrevételt és annak indokait.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti észrevétel-tervezetet a  Fúziós Iroda megküldi tájékoztatásul a  Versenytanács elnökének,
továbbá – ha a Fúziós Iroda vagy saját kezdeményezése alapján a Versenytanács elnöke azt szükségesnek tartja –
véleményezésre a támogató irodáknak.
(3) Az észrevétel megtételéről és annak tartalmáról az elnök dönt.
147. § (1) A Fúziós Iroda folyamatosan figyelemmel kíséri az ECN2 fúziós könyvtárában a 139/2004/EK tanácsi rendelet 19. cikk
(3) bekezdése szerinti konzultációra szóló meghívókat.
(2) Az  összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottsági ülésen képviselendő hivatali álláspontot és az  ülésen azt
képviselő személyét – a Fúziós Irodának a Versenytanács elnöke által jóváhagyott javaslata alapján – az elnök határozza
meg. Ha a  Fúziós Iroda nem vagy nem teljes mértékben ért egyet a  tanácsadó bizottsági ülésen képviselendő
bizottsági állásponttal, a  képviselendő álláspontra vonatkozó javaslatot előzetesen egyezteti az  érintett támogató
irodával.
(3) A tanácsadó bizottsági ülésen kialakult álláspontról, illetve az annak kapcsán felmerült egyéb lényeges információról
a Hivatalt képviselő személy rövid beszámolót készít, amelyet megküld az elnöknek, az általános elnökhelyettesnek,
a Versenytanács elnökének, a Jogi Irodának, valamint a Nemzetközi Irodának, amely ezeket nyilvántartja.
148. § (1) Ha a  Bizottság felkéri a  Hivatalt, hogy a  139/2004/EK tanácsi rendelet 19.  cikke szerinti konzultáción lássa el
a rapporteur feladatait, a Nemzetközi Iroda megkeresi a Fúziós Irodát, hogy az tegyen javaslatot a rapporteur feladatait
ellátó vizsgáló személyére, vagy arra, hogy a rapporteur feladatait a Nemzetközi Iroda lássa el. A rapporteur feladatait
ellátó vizsgálót a Nemzetközi Iroda előterjesztése alapján az elnök jelöli ki.
(2) Az (1) bekezdés szerint kijelölt vizsgáló személyéről a Bizottságot a Nemzetközi Iroda tájékoztatja; a továbbiakban
a  kijelölt vizsgáló a  feladat ellátása céljából közvetlenül tart kapcsolatot a  Bizottsággal és a  nemzeti
versenyhatóságokkal, a Nemzetközi Iroda tájékoztatása mellett.
(3) A  rapporteur feladatait ellátó vizsgálót a  Nemzetközi Iroda tájékoztatja a  feladat ellátásával kapcsolatos
kötelezettségekről.
58. Az összefonódások ellenőrzésével összefüggő ügyek áttételére vonatkozó eljárások
149. § (1) A Fúziós Iroda folyamatosan figyelemmel kíséri az ECN2-ben a 139/2004/EK tanácsi rendelet 4. cikk (4) bekezdése
szerinti indokolással ellátott beadványokat (FORM RS), és nyilvántartást vezet azokról az ügyekről, ahol az indokolással
ellátott beadvány Magyarországot jelöli meg érintett tagállamként.
(2) Ha egy közösségi léptékű összefonódás a  Hivatal részére megküldött, a  139/2004/EK tanácsi rendelet 4.  cikk
(4) bekezdése szerinti indokolással ellátott beadvány alapján a magyar piacot elkülönült piacként érintheti, a Fúziós
Iroda a beadvány beérkezését követő tíz munkanapon belül előkészíti az ügy áttételére vonatkozó beleegyezéssel
vagy egyet nem értéssel kapcsolatos álláspont tervezetét, amely tartalmazza
a) a felek nevét és az összefonódás tárgyát,
b) annak ismertetését, hogy az érintett vállalkozások milyen forgalmat értek el Magyarországon,
c) a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti feltételek fennállásának bemutatását, és
d) javaslatot az álláspont tartalmára vonatkozóan.
(3) Az  álláspontról a  Versenytanács elnöke – szükség esetén a  támogató irodák véleményének kikérésével – három
munkanapon belül dönt, és döntését tájékoztatásul megküldi az elnöknek is.
150. § (1) Ha a Fúziós Iroda a 145. § szerinti monitoring során vagy a Bizottság felhívása alapján arra a következtetésre jut, hogy
a  magyar piacot elkülönült piacként érintheti az  összefonódás, tíz napon belül előkészíti az  erről szóló álláspont
tervezetét, amely tartalmazza
a) a felek nevét és az összefonódás tárgyát,
b) annak ismertetését, hogy a kérelmező szerint milyen forgalmat értek el az érintett vállalkozások Magyarországon,
c) annak ismertetését, hogy a  Fúziós Iroda miért tartja szükségesnek, hogy a  Hivatal kérje az  ügy áttételét
a Bizottságtól,
d) a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti feltételek fennállásának bemutatását, és
e) javaslatot az áttételi kérelem tartalmára vonatkozóan.
(2) Az álláspont tervezetét a Fúziós Iroda megküldi a Versenytanács elnökének. Az álláspontról a Versenytanács elnöke
– szükség esetén a támogató irodák véleményének kikérésével – három napon belül dönt, döntését tájékoztatásul
megküldi az elnöknek is.
(3) A Fúziós Iroda figyelemmel kíséri, hogy a Bizottság hoz-e határozatot az áttételi kérelem kapcsán. Ha a Bizottság nem
határoz, a  Fúziós Iroda eljáró vizsgálója elkészíti a  139/2004/EK tanácsi rendelet 9.  cikk (5)  bekezdése szerinti
emlékeztetőt, és – a Versenytanács elnökének jóváhagyását követően – megküldi a Bizottság részére.
151. § (1) A Fúziós Iroda folyamatosan figyelemmel kíséri az ECN2-ben a 139/2004/EK tanácsi rendelet 4. cikk (5) bekezdése
szerinti indokolással ellátott beadványokat (FORM RS), és nyilvántartást vezet azokról az ügyekről, ahol az indokolással
ellátott beadvány Magyarországot érintett tagállamként jelöli meg.
(2) Ha egy összefonódás bejelentését megelőzően a Hivatal részére megküldött, a 139/2004/EK tanácsi rendelet 4. cikk
(5) bekezdése szerinti indokolással ellátott beadvány alapján az összefonódást a Bizottságnak kellene megvizsgálnia,
a  Fúziós Iroda a  beadvány beérkezését követő tíz munkanapon belül előkészíti az  ügy áttételére vonatkozó
beleegyezéssel vagy egyet nem értéssel kapcsolatos álláspont tervezetét, amely tartalmazza a  felek nevét és
az összefonódás tárgyát, továbbá – az ügy körülményeihez képest értelemszerűen – annak bemutatását, hogy
a) az összefonódás a 139/2004/EK tanácsi rendelet 3. cikke szerinti összefonódásnak minősül,
b) az összefonódás a 139/2004/EK tanácsi rendelet 1. cikke szerint nem közösségi léptékű,
c) az érintett földrajzi piac a nemzetinél szélesebb-e,
d) az összefonódás mely más tagállamban bejelentésköteles,
e) melyek az  összefonódás hatásaiból eredő, az  érintett földrajzi piacon potenciálisan jelentkező
versenyproblémákra utaló információk,
f ) az összefonódás hatást gyakorolhat-e a tagállamok közötti kereskedelemre, valamint
a javaslatot az álláspont tartalmára vonatkozóan.
(3) Az  álláspontról a  Versenytanács elnöke – szükség esetén a  támogató irodák véleményének kikérésével – három
munkanapon belül dönt, és döntését tájékoztatásul megküldi az elnöknek is.
152. § (1) Ha az összefonódás Bizottsághoz történő áttételével kapcsolatban a 150. § megfelelő alkalmazásával kell eljárni.
 (2) Ha a Hivatal a 139/2004/EK tanácsi rendelet 22. cikk (1) bekezdése szerinti kérelemmel fordul a Bizottsághoz, vagy más
versenyhatóság által előterjesztett ilyen kérelemhez csatlakozik, az áttételi kérelem – az ügy körülményeihez képest
értelemszerűen – tartalmazza annak bemutatását, hogy
a) az összefonódás a 139/2004/EK tanácsi rendelet 3. cikke szerinti összefonódásnak minősül,
b) az összefonódás a 139/2004/EK tanácsi rendelet 1. cikke szerint nem közösségi léptékű,
c) az érintett földrajzi piac a nemzetinél szélesebb-e,
d) az összefonódás mely más tagállamban bejelentésköteles,
e) az  összefonódás külön vizsgálódás nélküli (prima facie) értékelés alapján alkalmas a  kérelmező tagállam
területén a verseny jelentős befolyásolására,
f ) melyek az  összefonódás hatásaiból eredő, az  érintett földrajzi piacon potenciálisan jelentkező
versenyproblémákra utaló információk,
g) az összefonódás hatást gyakorolhat-e a tagállamok közötti kereskedelemre,
h) a 139/2004/EK tanácsi rendelet 22. cikk (1) vagy (2) bekezdése szerinti határidőt betartották-e,
i) több ECA versenyhatóság egyetértésre jutott-e abban, hogy az összefonódást közösen tegyék át a Bizottsághoz,
és
j) ha a kérelem a Hivatal eljárásának áttételére vonatkozik, az ügyfelek támogatják-e az áttételt.
153. § (1) Ha a  Bizottság arról értesíti a  Hivatalt, hogy más tagállami versenyhatóság kéri olyan ügynek a  Bizottsághoz való
áttételét, amelyben a Hivatal is eljár, az értesítést – ha az ügy még vizsgálati szakaszban van – a Fúziós Iroda vizsgálja
meg.
(2) Az  értesítés vizsgálatával kapcsolatban a  150.  § megfelelő alkalmazásával kell eljárni azzal, hogy a  feljegyzésnek
tartalmaznia kell azt is, mely tagállam kezdeményezte az ügy Bizottsághoz történő áttételét.
59. Kapcsolattartás az ECA versenyhatóságokkal az összefonódások ellenőrzésével összefüggő ügyekben
154. § (1) Ha az  összefonódás-bejelentésből vagy a  felek tájékoztatása alapján megállapítható, hogy az  összefonódást már
kérelmezték, bejelentették vagy ezt tervezik tenni más ECA versenyhatóságnál, az  összefonódás-bejelentésről
haladéktalanul tájékoztatni kell az ECA versenyhatóságokat az elektronikus ECA-tájékoztató útján.
(2) A  más versenyhatóságok által megküldött ECA-tájékoztatókat a  Fúziós Iroda vizsgálja meg abból a  szempontból,
hogy van-e magyar vonatkozása, és ha igen, azt be kellett volna-e jelenteni a  Hivatalnak, illetve indokolt-e
az összefonódás vizsgálatát elrendelni a Tpvt. 67. § (4) bekezdése alapján.
(3) Ha az  összefonódás vizsgálata elrendelésének feltételei nem állnak fenn, arról nem szükséges tájékoztatást adni
az ECA versenyhatóságoknak.
(4) Az eljáró vizsgáló az érintett ECA versenyhatóságok vizsgálóival szükség esetén közvetlenül veszi fel a kapcsolatot,
illetve ilyen megkeresés esetén közvetlenül tarthat kapcsolatot, és egyeztetheti az álláspontját az üggyel kapcsolatban
azzal, hogy korlátozottan megismerhető adatot nem adhat át. Az eljáró vizsgáló szükség szerint értesíti az érintett
más versenyhatóság vizsgálóját az üggyel kapcsolatos fejleményekről.
(5) Ha valószínűsíthető, hogy
a) az elemzés olyan versenyproblémára világít rá, amely további vizsgálatra vagy esetlegesen orvoslásra szorul, és
b) korlátozottan megismerhető adat átadása előremozdíthatja az ügy elemzését, illetve a megfelelő megoldás
kialakítását,
c) az  eljáró vizsgáló kezdeményezheti az  ügyfeleknél, hogy adják hozzájárulásukat a  rendelkezése alatt álló
korlátozottan megismerhető adat ECA versenyhatóság részére való átadásához.
155. § (1) Ha a Fúziós Iroda álláspontja szerint az ügy alkalmas lehet áttételre,
a) értesíti az  ECA versenyhatóságokat úgy, hogy az  ECA-tájékoztatót kiegészíti az  áttételre vonatkozó
állásponttal, és
b) a  lehető leghamarabb kapcsolatba lép a Bizottsággal, hogy megtudja annak az álláspontját egy lehetséges
közös áttételről.
 (2) Ha a 152. § alapján a Hivatal arról értesíti a Bizottságot, hogy nem csatlakozik az áttételre vonatkozó kérelemhez, de
maga vizsgálja az  összefonódást, a  Fúziós Iroda értesíti a  többi versenyhatóságot is erről a  tényről, és továbbra is
együttműködik velük és a  Bizottsággal az  összefonódás párhuzamos vizsgálata során, és értesíti őket a  Hivatal
vizsgálatainak eredményeiről.
(3) A közös áttételben részt vevő versenyhatóságok közötti informális koordináció során a Fúziós Iroda eljáró vizsgálója
jár el, ennek során kikéri a Nemzetközi Iroda véleményét.
60. Az európai uniós versenyjog alkalmazásával összefüggő egyéb eljárásokra vonatkozó szabályok
156. § (1) Ha a Bizottság kikéri a tagállami versenyhatóságok véleményét valamely vállalkozás iránymutató levél kibocsátása
iránti kérelmével kapcsolatban, a levél véleményezését a Nemzetközi Iroda koordinálja; e körben kikéri a feladatkörrel
rendelkező vizsgáló iroda, a  támogató irodák, az  általános elnökhelyettes és a  Versenytanács véleményét, ennek
alapján előkészíti és egyezteti a hivatali álláspontot.
(2) A hivatali álláspontot az elnök hagyja jóvá.
157. § (1) Ha a bíróság valamely polgári per kapcsán megkeresi a Hivatalt az EUMSz. 101., illetve 102. cikkének értelmezésével
kapcsolatban, a kapcsolatot a bírósággal a Jogi Iroda tartja, és koordinálja a Hivatalon belül felmerülő feladatokat.
(2) A  Jogi Iroda értesítése alapján a  Nemzetközi Iroda jelzi a  Bizottságnak, ha a  Hivatalhoz az  (1)  bekezdés szerinti
megkeresés érkezett.
(3) A Jogi Iroda egyebekben a 163. § megfelelő alkalmazásával jár el.
158. § (1) Ha olyan perben, amelyben a Hivatal félként vesz részt, a bíróság az Európai Bíróság előzetes döntéshozatali eljárását
kezdeményezte, a Bírósági Képviseleti Iroda előterjesztése alapján az elnök dönt arról, hogy a Hivatal bekapcsolódjon-e
az Európai Bíróság előtt zajló eljárásba.
(2) Az  (1)  bekezdésben meghatározott döntés előkészítése érdekében a  Bírósági Képviseleti Iroda az  előzetes
döntéshozatali eljárás kezdeményezéséről szóló végzést megküldi véleményezésre a  Versenytanácsnak, továbbá
az annak tárgya szerint feladatkörrel rendelkező vizsgáló irodának, az általános elnökhelyettesnek, a Jogi Irodának és
a Nemzetközi Irodának.
(3) Az  eljárásban történő részvétel esetén a  Hivatalt a  Bírósági Képviseleti Iroda képviseli azzal, hogy a  képviselendő
álláspontot az elnök jóváhagyását megelőzően egyeztetni kell a (2) bekezdés szerinti véleményezésben résztvevőkkel.
159. § (1) A  158.  § hatálya alá nem tartozó esetben az  előzetes döntéshozatali eljárásban történő részvételre vonatkozó
kormányzati álláspont kialakítása céljából a  Hivatalnak megküldött értesítésre vonatkozóan a  hivatali álláspont
kialakítását a Nemzetközi Iroda koordinálja és közvetíti azt a feladatkörrel rendelkező miniszter felé. A véleményezésre
biztosított belső határidőt a Nemzetközi Iroda az értesítésben meghatározott határidőre tekintettel határozza meg.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti értesítést a  Nemzetközi Iroda az  annak tárgya szerint feladatkörrel rendelkező vizsgáló
irodának, az általános elnökhelyettesnek, a Jogi Irodának, a Versenytanácsnak és a Bírósági Képviseleti Irodának küldi
meg véleményezésre.
(3) A  véleményezésben résztvevők észrevételei alapján a  Nemzetközi Iroda javaslatot tesz az  elnöknek a  Hivatal arra
vonatkozó álláspontjára vonatkozóan, hogy az  ügyben felvetett európai uniós jogi problémára tekintettel, illetve
az ügynek a magyar szabályozást vagy a Hivatal gyakorlatát érintő hatása miatt indokolt-e az előzetes döntéshozatali
eljárásban való részvétel. Az álláspontról az elnök dönt.
(4) Az előzetes döntéshozatali eljárásban való részvételre javaslatot tevő álláspont esetén az elnök kijelöli azt a szervezeti
egységet, amely a  Hivatalnak az  előzetes döntéshozatali eljárásban képviselendő magyar álláspontra vonatkozó
javaslatát előkészíti. A javaslatot egyeztetni kell a (2) bekezdés szerinti véleményezésben résztvevőkkel. A javaslatot
az elnök hagyja jóvá.
61. Az általános elnökhelyettes jóváhagyásához kötött egyes döntések
160. § A
a) Tpvt. 43/H. § (11) bekezdése és 80/D. § (2) bekezdése szerinti döntéshez,
b) 134. § (2) bekezdés c) pontja szerinti kötelezettségvállaláshoz,
c) 137. § szerinti információkérésre vizsgálati szakaszban adott válasz kiküldéséhez
az általános elnökhelyettes jóváhagyása szükséges.
62. A 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő eljárásokra vonatkozó szabályok
161. § (1) A  CPC-kapcsolattartó folyamatosan figyelemmel kíséri a  CPC-adatbázist, és megteszi a  2006/2004/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges tájékoztatásokat és riasztásokat.
(2) A Tpvt. 80/H.  § (2)  bekezdése alapján a  versenyfelügyeleti eljárás megindításához az  általános elnökhelyettesnek
az  eljárást megindító végzésre vonatkozó jóváhagyása szükséges, vizsgálati terv vagy vizsgálati koncepció nem
készül.
IX. Fejezet
A Hivatal egyes különleges fellépései 63. A verseny szabadságát sértő hatósági tevékenységgel szembeni fellépés
162. § (1) A Tpvt. 85. §-a szerinti, a verseny szabadságát sértő közigazgatási tevékenységgel okozott versenysérelem orvoslására
való felszólításról – az  általános elnökhelyettes vagy a Versenytanács elnöke által előzetesen jóváhagyott javaslat
alapján – az elnök dönt.
(2) A javaslatban be kell mutatni
a) az érintett közigazgatási szerv azonosításához szükséges adatokat, a verseny szabadságát sértő közigazgatási
tevékenység körülményeinek megjelölésével,
b) a verseny szabadságának sérelmét megalapozó tényeket, továbbá
c) a verseny szabadságát sértő közigazgatási tevékenységgel szembeni közigazgatási per megindítására irányadó
jogvesztő határidő számítása szempontjainak, illetve az  e  szempontból releváns körülményeknek
az ismertetését.
(3) A javaslatot véleményezés céljából meg kell küldeni
a) az általános elnökhelyettes, illetve a Versenytanács elnöke,
b) a Jogi Iroda,
c) a Bírósági Képviseleti Iroda, valamint
d) a közigazgatási tevékenység tárgya szerint feladatkörrel rendelkező vizsgáló iroda
részére.
(4) Ha az elnök a javaslattal egyetért, a Jogi Iroda – a közigazgatási tevékenység tárgya szerint feladatkörrel rendelkező
vizsgáló iroda bevonásával – előkészíti a  versenysérelem orvoslására történő felszólítás, valamint – a  Tpvt. 85.  §
(2) bekezdése szerinti esetben – a kereset tervezetét.
(5) A felszólítást az elnök kiadmányozza. A közigazgatási perben a Hivatalt a Jogi Iroda vezetője képviseli.
64. Amicus curiae tevékenység 163. § (1) A bíróság Tpvt. 88/B. § (1) vagy (3) bekezdése, illetve 88/U. § (1) bekezdése vagy 88/V. § (3) bekezdése szerinti értesítése,
illetve felhívása (a továbbiakban együtt jelen alcím alkalmazásában: értesítés) esetén a Jogi Iroda készíti elő a Hivatal
Tpvt. 88/B. § (2) bekezdése szerinti észrevételét, illetve (3) bekezdése szerinti jogi álláspontját (a továbbiakban együtt
jelen alcím alkalmazásában: álláspont).
(2) A bíróság értesítéséről a Jogi Iroda haladéktalanul tájékoztatja a Hivatal megkeresésére okot adó jogsértés tárgya
szerint feladatkörrel rendelkező vizsgáló irodát és az  általános elnökhelyettest, az  EUMSz. alkalmazását érintő
megkeresés esetén a Nemzetközi Irodát, a Fúziós Iroda érintettsége esetén a Versenytanács elnökét. A vizsgáló iroda
tizenöt napon belül kialakítja arra vonatkozó indokolt álláspontját, hogy kell-e az ügyben vizsgálatot elrendelni.
(3) A vizsgáló iroda álláspontjának kialakítása során – a bíróság által a Hivatal részére rendelkezésre bocsátott bizonyítékok
mérlegelésével – a bejelentés vizsgálata során követett szempontok szerint jár el.
(4) Ha a  vizsgáló iroda álláspontja szerint vizsgálatot kell elrendelni, erről – az  általános elnökhelyettes egyidejű
tájékoztatásával – haladéktalanul értesíti a  Jogi Irodát, egyidejűleg megteszi a  szükséges lépéseket azzal, hogy
a  vizsgálatot elrendelő végzést a  bírósági értesítés alapján rendelkezésre álló határidő lejártát megelőzően
kiadmányozni kell. Ebben az esetben a Jogi Iroda az álláspont tervezetét az elrendelt vizsgálatra tekintettel alakítja ki.
(5) A  Jogi Iroda az  álláspont – szükség esetén a  feladatkörrel rendelkező vizsgáló irodával egyeztetett – tervezetét
legkésőbb az  értesítésben megjelölt határidő lejártát megelőző nyolcadik napig jóváhagyásra megküldi az  elnök,
valamint tájékoztatásul az általános elnökhelyettes és a Versenytanács elnöke részére.
(6) A bíróság előtt a Hivatal képviseletét a Jogi Iroda vezetője látja el.
164. § (1) A  bíróság Tpvt. 88/S.  § (1)  bekezdése szerinti felhívása esetén a  Jogi Iroda készíti elő a  Hivatal álláspontját, illetve
az álláspont megadásának mellőzésére vonatkozó jelzést.
(2) A bíróság felhívásáról a Jogi Iroda haladéktalanul tájékoztatja a feladatkörrel rendelkező vizsgáló irodát és az általános
elnökhelyettest. A  vizsgáló iroda öt napon belül jelzi, ha az  álláspont megadásának mellőzését javasolja. A  kár
bekövetkezésével, mértékével és az  okozati összefüggés fennállásával kapcsolatos álláspontra vonatkozó érdemi
javaslatot a vizsgáló iroda harminc napon belül teszi meg.
(3) A Jogi Iroda
a) az álláspont megadásának mellőzésére vonatkozó javaslatot nyolc napon belül,
b) az  érdemi álláspont tervezetét legkésőbb a  bíróság felhívásában megjelölt határidő lejártát megelőző
nyolcadik napig
jóváhagyásra megküldi az  elnök, valamint tájékoztatásul az  általános elnökhelyettes és a  Versenytanács elnöke
részére.
(4) A bíróság előtt a Hivatal képviseletét a Jogi Iroda vezetője látja el.
65. Közérdekű keresetindítás 165. § (1) A Tpvt. 85/A. §-a szerinti közérdekű kereset indításáról – az általános elnökhelyettes vagy a Versenytanács elnöke által
előterjesztett javaslat alapján – az elnök dönt.
(2) Közérdekű keresetindítás kezdeményezésére a  versenyfelügyeleti eljárást befejező döntés véglegessé válása előtt
csak kivételes esetben kerülhet sor.
(3) A javaslatban ismertetni kell
a) a fogyasztók széles körének érintettségét megalapozó tényeket,
b) a vonatkozó polgári jogi igényt (kárösszeg vagy a követelés teljesítésének eszköze) és annak jogalapját,
c) a jogosult fogyasztók meghatározásának módszerét és az azonosításukhoz szükséges adatokat, valamint
d) az  igényérvényesítésre irányadó jogvesztő határidő számításának szempontjait, illetve az  e  szempontból
releváns körülményeket.
 (4) A javaslatot – az előterjesztőtől függően – véleményezés céljából meg kell küldeni
a) az általános elnökhelyettes,
b) a Versenytanács elnöke,
c) a Jogi Iroda, valamint
d) a Bírósági Képviseleti Iroda
részére.
(5) Ha az  elnök a  javaslattal egyetért, a  Bírósági Képviseleti Iroda előkészíti a  kereset tervezetét, és véleményezésre
megküldi a (4) bekezdés szerinti véleményezésben résztvevőknek.
(6) A keresetet az elnök hagyja jóvá. X. Fejezet
A Hivatal eljárásaival összefüggésben keletkező követelések és az ezekkel kapcsolatban felmerülő
fizetési kötelezettségek teljesítésére, végrehajtására, illetve behajtására vonatkozó szabályok
66. Általános szabályok 166. § (1) A  Hivatal eljárásaival összefüggésben keletkező (2)  bekezdés szerinti követelések (a továbbiakban: követelés),
és  az  ezekkel kapcsolatban felmerülő, a  Hivatalt terhelő egyes (2)  bekezdés szerinti fizetési kötelezettségek
(a továbbiakban: fizetési kötelezettség) teljesítésével, a követelések meg nem fizetése esetén pedig azok behajtásával
kapcsolatban az e Fejezetben meghatározottak szerint kell eljárni. Ahol e Fejezet valamely rendelkezése követelést
említ, azon – ha az adott rendelkezés e tekintetben alkalmazható – a fizetési kötelezettséget is érteni kell.
(2) E Fejezet rendelkezéseit a következő követelésekre, illetve fizetési kötelezettségekre kell alkalmazni:
a) a Tpvt. 43/D. § (3) bekezdése alapján kiszabott eljárási bírság (a továbbiakban: ágazati vizsgálatban kiszabott
eljárási bírság),
b) a Tpvt. 61. §-a alapján kiszabott eljárási bírság (a továbbiakban: eljárási bírság),
c) a Tpvt. 43/M. § (1) bekezdésében meghatározott igazgatási szolgáltatási díj,
d) a Tpvt. 62. § (1) bekezdésében meghatározott igazgatási szolgáltatási díj,
e) a Tpvt. 78. §-a alapján kiszabott bírság (a továbbiakban: versenyfelügyeleti bírság),
f ) a Tpvt. 62/B. §-a alapján megállapított eljárási költség,
g) a Tpvt. 84/B. § (1) bekezdése alapján kiszabott végrehajtási bírság (a továbbiakban: végrehajtási bírság),
h) a Hivatal, a vizsgáló vagy az eljáró versenytanács döntésével szembeni közigazgatási perben, valamint a Tpvt.
65/C. § (10) bekezdése szerinti egyszerűsített perben felmerült, a bíróság által perköltségként megállapított
költség (a továbbiakban: perköltség), továbbá
i) az a)–h) pontban meghatározottakkal összefüggésben felmerülő kamat, késedelmi pótlék.
67. Bírságvégrehajtás 167. § Az ágazati vizsgálatban kiszabott eljárási bírság, az eljárási bírság, a versenyfelügyeleti bírság, a végrehajtási bírság,
valamint az ezekhez kapcsolódóan megállapított késedelmi pótlék önkéntes teljesítése hiányában azok végrehajtása,
illetve behajtása iránt a 168–173. § rendelkezései szerint kell eljárni.
168. § (1) A Versenytanácsi Titkárság rendszeresen ellenőrzi a végrehajtási bírság alapjául szolgáló kötelezésben meghatározott
cselekmény elvégzését, illetve magatartás tanúsítását, és nemteljesítés esetén a Tpvt. 84/B. § (6) bekezdése szerinti
esedékessé váláskor, illetve ha időközben a  teljesítés megtörtént, ennek észlelésekor haladéktalanul megkeresi
az  előadó versenytanácstagot a  késedelmes teljesítés idejére eső végrehajtási bírság végrehajtásához szükséges
intézkedések megtétele érdekében.
(2) Határidőhöz kötött eljárási kötelezettség határidőben nemteljesítése miatt kiszabott, a  Tpvt. 61.  § (4)  bekezdése
szerinti eljárási bírság esetén az  eljáró vizsgáló, illetve – ha a  követelés a  versenytanácsi szakaszban keletkezett –
a  Versenytanácsi Titkárság rendszeresen ellenőrzi az  eljárási kötelezettség teljesítését, és nemteljesítés esetén
az esedékessé váláskor, illetve ha időközben a teljesítés megtörtént, ennek észlelésekor haladéktalanul intézkedik,
illetve megkeresi az előadó versenytanácstagot az eljárási bírság esedékes összegének végrehajtása iránt.
(3) Az  adatszolgáltatás teljesítésére meghatározott határidő túllépése miatt napi összegben megállapított ágazati
vizsgálatban kiszabott eljárási bírság esetén az eljáró vizsgáló rendszeresen ellenőrzi az adatszolgáltatási kötelezettség
teljesítését, és nemteljesítés esetén harmincnaponként, illetve ha időközben a  teljesítés megtörtént, ennek
észlelésekor haladéktalanul intézkedik az eljárási bírság esedékes összegének végrehajtása iránt.
169. § (1) A végrehajtást elrendelő végzés véglegessé válásáról az eljáró vizsgáló iroda, illetve – ha a követelés a versenytanácsi
szakaszban keletkezett – a Versenytanácsi Titkárság haladéktalanul értesíti a Költségvetési Irodát, megadva egyúttal
– a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló 2017. évi
CLIII. törvény (a továbbiakban: Avt.) 106. § (4) bekezdésében előírt adatokat, valamint – az Igazságügyi Minisztérium
Céginformációs és az  Elektronikus Cégeljárásban Közreműködő Szolgálat rendszeréből lekérve – a  következő
adatokat:
a) a fizetésre kötelezett fizetési számláját vezető pénzforgalmi szolgáltató neve, a kötelezett számlaszáma,
b) a kötelezettel szembeni esetleges felszámolási, végelszámolási vagy csődeljárásra, kényszertörlésre vonatkozó
információ, ideértve a  Cégközlönyben megjelölt felszámoló, vagyonfelügyelő, illetve végelszámoló
megkereséshez szükséges adatokat is.
(2) A tartozásnak az Avt. 106. § (4) bekezdés f ) pontja szerint feltüntetendő járulékait – a végzés rendelkező részének
adatai alapján – a Költségvetési Iroda számolja ki.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti értesítés alapján felszámolási vagy csődeljárás alatt nem álló kötelezett esetében
a  Költségvetési Iroda az  Avt. 106.  § (1)  bekezdése szerint megkeresi az  adóhatóságot a  követelés behajtása iránt.
A megkereséshez csatolni kell a követelés alapjául szolgáló véglegessé vált döntés másolatát, valamint a végrehajtást
elrendelő véglegessé vált végzést.
(4) A Költségvetési Irodát haladéktalanul értesíteni kell a követelést érintően
a) elrendelt biztosítási intézkedésről, megadva a  pénzforgalmi szolgáltató nevét és az  érintett fizetési számla
számát,
b) az  eljáró versenytanács döntésével szembeni közigazgatási perben benyújtott azonnali jogvédelem iránti
kérelemről, valamint az e kérelem tárgyában hozott jogerős bírósági döntésről, továbbá
c) a  végrehajtást elrendelő végzést módosító, a  végrehajtást felfüggesztő vagy megszüntető véglegessé vált
döntésről.
 (5) A  követelésnek az  adóhatóság megkeresését követő önkéntes teljesítéséről, a  végrehajtás felfüggesztése iránti
kérelem vagy a  végrehajtás felfüggesztéséről hozott döntés alapján a  végrehajtás felfüggesztéséről, valamint
a végrehajtás megszüntetéséről a Költségvetési Iroda értesíti az adóhatóságot.
(6) A  követelés végrehajtásának foganatosításáért az  adóhatóságot jogszabály szerint megillető költségáltalány
megfizetéséről a Költségvetési Iroda gondoskodik.
170. § (1) Az adóhatóság Avt. 109. § (2) bekezdése szerinti felhívása esetén a tartozás mérséklésére irányuló kérelem elbírálása
során a mérsékléshez való előzetes hozzájárulásnak a Gazdasági Versenyhivatal részéről nincs helye; a  hozzá nem
járulásra vonatkozó nyilatkozatot a Költségvetési Iroda küldi meg az adóhatóságnak.
(2) Ha a fizetési kedvezmény iránti kérelmet a végrehajtás elrendelését követően a Hivatalhoz nyújtják be, az elbírálás
érdekében az Avt. 109. § (3) bekezdése alapján az adóhatóságnak történő megküldés céljából az eljáró vizsgáló iroda,
illetve az  előadó versenytanácstag továbbítja a  kérelmet a  Költségvetési Irodának, a  kérelmezőt pedig értesíti
a kérelem adóhatóságnak történt megküldéséről. Mérséklési kérelem esetén az előzetes hozzájárulásra vonatkozó
nyilatkozat tekintetében az (1) bekezdés szerint kell eljárni.
171. § (1) A késedelmi pótlék kiszámítására a Költségvetési Iroda az adóhatóság által e célra rendszeresített, annak honlapján
közzétett pótlékszámító segédprogramot használja.
(2) A Költségvetési Iroda félévente, a félév utolsó napjára vonatkozóan kiszámolja a végrehajtás elrendelése óta felmerült
késedelmi pótlék összegét, és a  10 000 forintot meghaladó összegű esedékessé vált, az  adóhatósággal még nem
közölt késedelmi pótlék tekintetében – az  eljáró vizsgáló, illetve az  előadó versenytanácstag egyidejű értesítése
mellett – megkeresi az adóhatóságot a végrehajtás foganatosításának kiterjesztése iránt.
172. § (1) Az  adóhatóságnak a  behajtási eljárás eredménytelenség miatti megszüntetéséről szóló tájékoztatását az  eljáró
vizsgáló, illetve – ha a követelés a versenytanácsi szakaszban keletkezett – a Versenytanácsi Titkárság tájékoztatásul
megküldi
a) az általános elnökhelyettesnek – a Fúziós Iroda eljárása esetén a Fúziós Iroda vezetőjének – vagy – ha a követelés
a versenytanácsi szakaszban keletkezett – az előadó versenytanácstagnak,
b) a Költségvetési Irodának, valamint
c) a Bírósági Képviseleti Irodának.
(2) Az adóhatóságnak a behajtási eljárás eredménytelenség miatti megszüntetéséről szóló tájékoztatása esetén az Avt.
113. § (3) bekezdése szerinti, a végrehajtás során felmerült, ki nem egyenlített költség megfizetéséről – az adóhatóság
erre történő felszólítása nyomán – a Költségvetési Iroda gondoskodik.
(3) Az  adóhatóságnak a  behajtási eljárás eredménytelenség miatti megszüntetéséről szóló tájékoztatása alapján
a  Költségvetési Iroda mérlegeli, hogy a  behajtási eljárás megszüntetésétől számított egy év elteltével indokolt-e
ismételten kezdeményezni a behajtást. A behajtás ismételt kezdeményezése melletti döntés esetén az adóhatóság
megkeresése tekintetében a 169. § (2), (3) és (6) bekezdésében foglaltak szerint kell eljárni.
(4) Ha a Költségvetési Iroda az adóhatóság tájékoztatása alapján azt látja, hogy a behajtási eljárás eredménytelenség
miatti megszüntetésének oka az, hogy a kötelezett nem rendelkezik vagyonnal, nem folytat gazdasági tevékenységet,
vagy nem található meg a székhelyén, és ezért felszámolási eljárás megindítása nem indokolt, erről értesíti az általános
elnökhelyettest – a  Fúziós Iroda eljárása esetén a  Fúziós Iroda vezetőjét – vagy – ha a  követelés a  versenytanácsi
szakaszban keletkezett – az előadó versenytanácstagot, aki – ha annak a Ctv.-ben meghatározott feltételei fennállnak –
törvényességi felügyeleti eljárást kezdeményez, döntéséről pedig tájékoztatja a Költségvetési Irodát.
(5) Ha sem a (3), sem a (4) bekezdés szerinti eljárás nem indokolt, a Költségvetési Iroda erről értesíti a Bírósági Képviseleti
Irodát, amely kezdeményezi a felszámolási eljárás megindítását, és a felszámolás elrendelése iránti eljárásban képviseli
a Hivatalt. A közzétételi költségtérítés megfizetéséről, szükség esetén visszaigényléséről a Bírósági Képviseleti Iroda
megkeresése alapján a Költségvetési Iroda gondoskodik.
68. Részvétel a felszámolási eljárásban, csődeljárásban, végelszámolási eljárásban,
illetve a kényszertörlési eljárásban
173. § (1) Ha a kötelezettel szemben felszámolási eljárás indult, a Költségvetési Iroda intézkedik a követelésnek a felszámolási
eljárás keretében történő érvényesítése – így különösen a követelés bejelentése, a követelésnek a felszámoló általi
nyilvántartásba vétele céljából a felszámolást elrendelő bíróság gazdasági hivatala által kezelt elkülönített számlára
fizetendő összeg megfizetése, továbbá ennek a felszámoló felé történő igazolása – iránt.
(2) Ha a kötelezettel szemben csődeljárás indult, a Költségvetési Iroda intézkedik a követelésnek a csődeljárás keretében
történő érvényesítése – így különösen a követelés bejelentése, a követelés nyilvántartásba vételéért fizetendő díjnak
a  bíróság által kirendelt vagyonfelügyelő pénzforgalmi számlájára történő megfizetése, valamint a  követelés
besorolására és a nyilvántartásba vett követelés összegére vonatkozó vagyonfelügyelői értesítés észrevételezése –
iránt.
(3) Az  igénybejelentéshez csatolni kell a  követelés alapjául szolgáló döntést, valamint – ha az  igénybejelentésre
a végrehajtás elrendelését követően kerül sor – a végrehajtást elrendelő végzést, továbbá jelezni kell, hogy a követelés
adók módjára behajtandó köztartozás, valamint csatolni kell a  követelés igénybejelentést megelőző részbeni
teljesítésére vagy beszedésére vonatkozó iratokat, és – ha arra sor került – utalni kell a korábban kezdeményezett
adóhatósági behajtásra is.
(4) A  felszámolási eljárásban, a  csődeljárásban, illetve – ha a  kötelezett végelszámolás alatt áll – a  végelszámolási
eljárásban, valamint a kényszertörlési eljárásban a Hivatalt a Jogi Iroda, illetve – ha a Hivatal eljárása versenytanácsi
szakaszban van – a Bírósági Képviseleti Iroda képviseli azzal, hogy az adott eljárásban először eljárt szervezeti egység
látja el a Hivatal képviseletét az adott eljárás során mindvégig. Ha a képviselet ellátásához gazdálkodással kapcsolatos
szakértelem szükséges, az eljáró szervezeti egység megkeresi a Költségvetési Irodát ennek biztosítása iránt.
69. Az eljárási költség teljesítése és végrehajtása 174. § (1) Az eljárási költség Hivatal általi megelőlegezéséről rendelkező végzés véglegessé válásakor az eljáró vizsgáló iroda
értesíti a  Költségvetési Irodát, amely annak esedékességekor gondoskodik a  végzésben meghatározott összeg
kifizetéséről.
(2) Az ügyfél által előlegezett eljárási költség Hivatal általi viseléséről rendelkező végzés véglegessé válásakor – ügyszaktól
függően – az eljáró vizsgáló iroda vagy a Versenytanácsi Titkárság értesíti a Költségvetési Irodát, valamint – ha azt
a végzés nem tartalmazza – közli vele annak a fizetési számlának a számát, amelynek javára az ügyfél a megtérítést
kéri. Az értesítés alapján a Költségvetési Iroda haladéktalanul gondoskodik a végzésben meghatározott összeg ügyfél
számára történő megtérítéséről.
175. § (1) A  versenyfelügyeleti eljárást befejező döntésnek az  eljárási költség nem a  Hivatal általi viseléséről rendelkező
rendelkezése tekintetében a  végrehajtás elrendeléséről a  Versenytanácsi Titkárság, a  versenyfelügyeleti eljárás
vizsgálati szakaszban történő megszüntetése esetén az eljáró vizsgáló – a végrehajtást elrendelő végzés véglegessé
válásakor – értesíti a Költségvetési Irodát, közölve a 169. § (1) bekezdésében meghatározott adatokat.
(2) Az értesítés alapján a Költségvetési Iroda a felszámolási vagy csődeljárás alatt nem álló kötelezettet felszólító levélben
megkeresi az  elmaradt teljesítés pótlására és a  pénzfizetési kötelezettség határidőben történő teljesítésének
elmaradása miatt járó késedelmi pótlék megfizetésére. A  teljesítésre – a  jogkövetkezmények megjelölésével –
legfeljebb tizenöt napos határidőt kell tűzni.
(3) A felszólítás eredménytelensége esetén a Költségvetési Iroda a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény
(a továbbiakban: Vht.) 82/A. §-a szerint a Hivatal előirányzat-felhasználási keretszámlája javára benyújtott hatósági
átutalási megbízással intézkedik a pénzforgalmi szolgáltatónál kezelt, a kötelezett rendelkezése alatt álló összegnek
– az eljárásiköltség-követelés és a késedelmi pótlék erejéig történő – végrehajtás alá vonása iránt.
(4) A  végrehajtandó követelés − önkéntes teljesítés miatt történő − megszűnése esetén a  Költségvetési Iroda
haladéktalanul megkeresi az eljáró versenytanácsot, illetve az eljáró vizsgálót a végrehajtás megszüntetése iránt.
(5) Ha a hatósági átutalási megbízás teljesítésével párhuzamos önkéntes teljesítés nyomán a befolyt összeg meghaladja
a követelés mértékét, a Költségvetési Iroda haladéktalanul gondoskodik a többlet visszafizetéséről.
(6) A végrehajtást elrendelő végzés közigazgatási perben történő hatályon kívül helyezése esetén a bíróság végzésének
a Hivatallal való írásbeli közlését követően a Bírósági Képviseleti Iroda haladéktalanul értesíti a Költségvetési Irodát.
Ha a  hatósági átutalási megbízás nyomán a  követelés már részben vagy egészben befolyt, a  Költségvetési Iroda
gondoskodik a befolyt összeg visszafizetéséről.
70. A perköltség teljesítése és végrehajtása 176. § (1) Ha jogerős bírósági döntés a Hivatal számára keletkeztet perköltség-fizetési kötelezettséget, annak megfizetéséről
−  a  bírósági eljárásban a  Hivatal képviseletét ellátó szervezeti egység értesítése alapján − a  Költségvetési Iroda
intézkedik.
(2) Az (1) bekezdés szerinti értesítésről szóló feljegyzéshez csatolni kell a jogerős bírósági döntés másolatát, továbbá meg
kell adni a  jogosult fizetési számláját vezető pénzforgalmi szolgáltató nevét és a fizetési számla számát, amelynek
javára a kifizetést teljesíteni kell.
177. § (1) A  Hivatal részére teljesítendő perköltséget megállapító jogerős bírósági döntésről a  bírósági eljárásban a  Hivatal
képviseletét ellátó szervezeti egység – a döntés kötelezettel való közlése tényének ismertté válását követően – értesíti
a Költségvetési Irodát. A perköltség-követelés teljesítésének – részben vagy egészben történő – elmaradása, illetve
késedelme esetén a Költségvetési Iroda intézkedik a behajtás iránt a (2) bekezdésben foglaltak szerint.
(2) Felszámolási vagy csődeljárás alatt nem álló kötelezettet a  végrehajtást megelőzően felszólító levélben meg kell
keresni az elmaradt teljesítés pótlására és a pénzfizetési kötelezettség határidőben történő teljesítésének elmaradása
miatt járó késedelmi kamat megfizetésére. A teljesítésre – a jogkövetkezmények megjelölésével – legfeljebb tizenöt
napos határidőt kell tűzni.
(3) A  felszólítás eredménytelenségéről a  Költségvetési Iroda értesíti a  bírósági eljárásban a  Hivatal képviseletét ellátó
szervezeti egységet.
(4) Az értesítés alapján a bírósági eljárásban a Hivatal képviseletét ellátó szervezeti egység kezdeményezi a bíróságon
a végrehajtási eljárást, azzal, hogy a végrehajtási lap kiállítására jogosult bíróságtól a Vht. 80. §-a alapján átutalási
végzés meghozatalát kell kérni. A végrehajtási eljárásban a Hivatalt – az (5) bekezdésben foglalt eltéréssel – a bírósági
eljárásban a Hivatal képviseletét ellátó szervezeti egység képviseli.
(5) A  végrehajtandó követelés megszűnésének és csökkenésének a  Vht. 40.  §-ában előírt bejelentése érdekében
a Költségvetési Iroda értesíti a Hivatal képviseletét ellátó szervezeti egységet a követelés önkéntes teljesítéséről.
(6) A  bírósági végrehajtás során felmerülő költségek előlegezéséről – a  Hivatal képviseletét ellátó szervezeti egység
megkeresése alapján – a Költségvetési Iroda gondoskodik.
(7) Ha az  átutalási végzés kibocsátása fedezethiány miatt nem vagy csak részben vezetett eredményre, a  Vht. 81.  §
(4) bekezdése szerint egyéb végrehajtható okirat kiállítását nem kell kérni.
71. Visszafizetési kötelezettségek teljesítése 178. § (1) Az  összefonódás-bejelentés elintézésével kapcsolatos eljárásban az  összefonódás-bejelentésnek a  Tpvt. 43/N.  §
(1) bekezdés d) pontja szerinti visszautasítása esetén vagy a Tpvt. 43/N. § (1) bekezdése szerinti intézkedés határidőben
való megtétele hiányában a Költségvetési Iroda a visszautasítás, illetve a Tpvt. 43/N. § (2) bekezdése szerinti hatósági
bizonyítvány bejelentővel való közlését követően – az eljáró vizsgáló értesítése alapján – haladéktalanul gondoskodik
a befizetett igazgatási szolgáltatási díj megfelelő részének visszatérítéséről.
(2) Ha az  eljáró versenytanács fellebbezési eljárásban hozott döntése folytán a  fellebbezési eljárásban megfizetett
illetéket vissza kell fizetni, a megfellebbezett döntést hozó vizsgáló iroda gondoskodik
a) az  illeték-visszafizetést elrendelő végzés meghozataláról, ha az eljáró versenytanács erről nem rendelkezett,
továbbá
b) az  illeték-visszafizetést elrendelő végzésnek a  visszatérítés foganatosítása végett az  adóhatóságnak való
megküldéséről.
 (3) A  téves befizetés tényének – ügyszaktól függően – az  eljáró vizsgáló, illetve az  előadó versenytanácstag által
a Költségvetési Iroda jelzése alapján történő megállapítását követően a Költségvetési Iroda haladéktalanul intézkedik
a visszafizetésről.
(4) A Tpvt. 84. § (1) bekezdése alapján a jogszabálysértően kiszabott, már megfizetett bírságösszeg visszatérítéséről és
a  visszatérítendő összeg után a  kamat megfizetéséről a  Költségvetési Iroda gondoskodik. A  fizetési kötelezettség
Tpvt. 84. § (2) bekezdése szerinti beálltáról a Bírósági Képviseleti Iroda haladéktalanul értesíti a Költségvetési Irodát
a bírságösszeg visszatérítése, valamint az eljáró versenytanácsot a kamat megfizetését elrendelő végzés meghozatala
érdekében. A kamatot a Költségvetési Iroda az eljáró versenytanácsnak a végzés közlésének megtörténtére vonatkozó
értesítése alapján fizeti meg.
(5) A (4) bekezdés szerinti esetben a kamat kiszámítására a Költségvetési Iroda a 171. § (1) bekezdésében hivatkozott
segédprogramot használja azzal, hogy a segédprogrammal kiszámított összeg felét kell kamatként megtéríteni.
(6) Ha a kötelezett a (4) bekezdés szerinti esetben a kamatszámítással kapcsolatban kifogással él, a kifogást a Bírósági
Képviseleti Iroda válaszolja meg, az eljáró versenytanáccsal és a Költségvetési Irodával egyeztetve.
(7) Ha a bíróság az eljáró versenytanács döntését a kötelezett által már megfizetett eljárási bírságot vagy eljárási költséget
érintően jogerősen megváltoztatja, a  különbözet visszatérítéséről a  Költségvetési Iroda gondoskodik a  bírósági
határozat Hivatallal való írásbeli közlését követően haladéktalanul, a  Bírósági Képviseleti Iroda értesítése alapján.
Az értesítésben meg kell adni a visszafizetendő eljárásibírság- vagy eljárásiköltség-különbözet összegét.
(8) Ha a Kúria a Fővárosi Törvényszék ítéletét a Hivatal javára megítélt, a kötelezett által már megfizetett perköltséget
érintően jogerősen megváltoztatja, a  különbözet visszatérítéséről a  Költségvetési Iroda gondoskodik a  bírósági
határozat Hivatallal való írásbeli közlését követően haladéktalanul, a  Bírósági Képviseleti Iroda értesítése alapján.
Az értesítésről szóló feljegyzésre alkalmazni kell a 176. § (2) bekezdését.
(9) Ha egyetemleges kötelezés esetén a  beérkező összeg meghaladja a  versenyfelügyeleti bírság, illetve az  eljárási
költség véglegessé vált döntésben meghatározott összegét, vagy a  bíróság által jogerősen megítélt perköltségösszeget, a Költségvetési Iroda a többletet haladéktalanul visszautalja annak a fizetési számlának a javára, ahonnan
az beérkezett. Ha a többlet több fizetési számláról egyidejűleg érkezett be, azt ezeknek a fizetési számláknak a javára
arányosan megosztva kell visszautalni.
72. A követelések kezelésének nyomon követése 179. § A normatív utasításban szabályozott költségvetési nyilvántartásban rögzített adatok alapján a  Költségvetési Iroda
folyamatosan figyelemmel kíséri a követelések önkéntes teljesítésének állását.
180. § (1) Az  ügyirathoz csatolás érdekében a  Költségvetési Iroda, illetve a  Bírósági Képviseleti Iroda megküldi – ügyszaktól
függően – az eljáró vizsgáló irodának vagy a Versenytanácsi Titkárságnak a követelés, illetve fizetési kötelezettség
teljesítésével, végrehajtásával, illetve behajtásával összefüggő eljárása során keletkező iratok egy példányát vagy
másolatát, így különösen
a) a követelés befizetését, illetve behajtását igazoló jóváírási értesítőt,
b) a fizetési kötelezettség teljesítését igazoló terhelési értesítőt,
c) a követelés behajtása iránti adóhatósági megkeresés egy példányát,
d) a követelésnek a felszámoló, illetve csődeljárásban a vagyonfelügyelő felé történő bejelentése egy példányát,
e) a perköltség-követelés megfizetése iránti felszólító levél egy példányát,
f ) az átutalási végzés másolatát,
g) a hatósági átutalási megbízás másolatát.
(2) A  behajtási eljárás eredménytelenség miatti megszüntetéséről szóló adóhatósági tájékoztatás egy példányát
– ügyszaktól függően – az eljáró vizsgáló iroda vagy a Versenytanácsi Titkárság csatolja az ügyirathoz.
(3) A  Költségvetési Irodának a  követelés behajtásával, fizetési kötelezettség teljesítésével, illetve befizetett összeg
visszafizetésével összefüggő intézkedését kezdeményező, illetve az  ezen utasítás szerint a  Költségvetési Irodának
küldendő egyéb értesítésről szóló feljegyzéshez csatolni kell az annak alapjául szolgáló döntés másolatát.
181. § (1) A  követelések állományának, valamint a  behajtások állásának folyamatos nyomon követése, a  rendelkezésre álló
adatok egyeztetése, a szükséges intézkedések azonosítása céljából a Költségvetési Iroda, a Versenytanácsi Titkárság,
a  Bírósági Képviseleti Iroda és az  Elnökhelyettesi Titkárság havonta szóban egyeztet egymással. Az  egyeztetésről
a Versenytanácsi Titkárság munkatársa írásos emlékeztetőt készít, amelyet az  egyeztetésben részt vevő szervezeti
egységek vezetőin túl tájékoztatásul az elnöknek, az elnökhelyetteseknek, a főtitkárnak, valamint a belső ellenőrnek
is megküld.
(2) Az  Informatikai és Iratirányítási Iroda az  Elnökhelyettesi Titkárság és a  Versenytanácsi Titkárság által közösen
összeállított szempontrendszer és az ügyregiszter adatai alapján havonta ellenőrzi, hogy a követelések kezelésével
összefüggésben esedékes eljárási cselekmények, intézkedések megtételére sor került-e, és erről, illetve az esetlegesen
elmaradt cselekmények, intézkedések megtételének szükségességéről tájékoztatja a  felelős szervezeti egység
vezetőjét, valamint – az intézkedés megtételére jogosult, illetve kötelezett személyétől függően – az Elnökhelyettesi
Titkárságot, a Versenytanácsi Titkárságot, illetve a főtitkárt.
(3) A  Költségvetési Iroda félévente – a  171.  § (2)  bekezdésében meghatározottakkal együtt – áttekinti a  követelések
helyzetét, a behajtások és a végrehajtási eljárások állását, valamint havonta ellenőrzi a követelések tekintetében általa
vezetett nyilvántartásokban szereplő adatok helyességét. Ezzel összefüggésben a  Költségvetési Iroda vezetője
szükség szerint, de legalább évente egyszer, a  mérlegbeszámoló elkészítése előtt egyeztet az  adóhatósággal
az  elküldött megkeresésekről. Az  ellenőrzés, illetve az  adóhatósággal folytatott egyeztetés eredményéről
a Költségvetési Iroda tájékoztatja az Elnökhelyettesi Titkárságot, a Versenytanácsi Titkárságot és a főtitkárt.
XI. Fejezet
Cégjogi események figyelése 182. § (1) Az  eljárás során az  eljárás alá vontakat érintő, az  eljárás eredményes lefolytatását, a  166.  § (2)  bekezdése szerinti
követelések behajtását veszélyeztető cégjogi események nyomon követése, az  ezek nyomán szükségessé váló
intézkedések megtételének elősegítése érdekében a  Hivatal megbízott szolgáltató útján cégfigyelési rendszert
(a továbbiakban: cégfigyelés) működtet.
(2) A  cégfigyeléssel összefüggő adminisztratív feladatok ellátása, így különösen a  cégfigyelés körébe eső cégeknek
a szolgáltató rendszerébe való feltöltése, a cégfigyelési rendszer hivatali felületeinek üzemeltetése és abban az adatok
naprakészen tartása, valamint a szolgáltatóval való kapcsolattartás az Informatikai és Iratirányítási Iroda feladata.
(3) A cégfigyelés körébe be kell vonni valamennyi olyan Ctv. szerinti céget, amellyel szemben versenyfelügyeleti eljárás
van folyamatban (a végrehajtási eljárást is ideértve), valamint amellyel szemben a Hivatalnak a 166. § (2) bekezdésében
meghatározott le nem zárt követelése áll fenn.
(4) A (3) bekezdés szerinti cégnek a cégfigyelési körbe való bevonását kell kezdeményezni az Informatikai és Iratirányítási
Irodánál
a) vizsgálat elrendelése esetén az eljárás alá vont,
b) jogutód eljárásba bevonása esetén a jogutód,
c) a megfelelő ügyfél eljárásba bevonása esetén az eljárásba bevont ügyfél,
d) az eljárásban vizsgált magatartásban valószínűsíthetően részes vagy annak tekintetében valószínűsíthetően
felelős további vállalkozás eljárásba bevonása esetén az eljárásba bevont ügyfél,
e) új követelés keletkezése esetén a követelés kötelezettje
cégjegyzékszámának, vagy nevének és székhelyének megküldésével.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti kezdeményezést ügyszaktól függően az  eljáró vizsgáló irodájának tevékenységéhez
kapcsolódóan a titkársági feladatokat ellátó titkársági asszisztens, illetve – az előadó versenytanácstag utasítására –
a  Versenytanácsi Titkárság teszi meg az  ügyféli státuszt, illetve a  követelést keletkeztető végzés közlésének
megkezdését követően haladéktalanul.
(6) A Hivatal részére teljesítendő perköltség tekintetében a (4) bekezdés szerinti kezdeményezést a bírósági eljárásban
a Hivatal képviseletét ellátó szervezeti egység tevékenységéhez kapcsolódóan a titkársági feladatokat ellátó titkársági
asszisztens – az  eljáró versenytanács döntésével szembeni közigazgatási per esetén a  Bírósági Képviseleti Iroda
vezetőjének utasítására a Versenytanácsi Titkárság – teszi meg a perköltséget megállapító jogerős bírósági döntés
iktatásával egyidejűleg, ha a perköltség-követelés kötelezettje más okból, így különösen bírságkövetelés okán nem áll
cégfigyelés alatt.
(7) Ha a cégfigyelésbe bevont céget a vizsgáló vagy az eljáró versenytanács utóbb a Tpvt. 53. § (3) bekezdése alapján
az  eljárásból elbocsátja vagy vele szemben az  eljárást megszünteti, – ügyszaktól függően – az  eljáró vizsgáló
irodájának tevékenységéhez kapcsolódóan a titkársági feladatokat ellátó titkársági asszisztens vagy a Versenytanácsi
Titkárság a végzés közlésének megkezdését követően haladéktalanul kezdeményezi az Informatikai és Iratirányítási
Irodánál az érintett cég tekintetében a cégfigyelés megszüntetését.
(8) A  figyelt cégre vonatkozóan a  cégfigyelési rendszerből érkező, új cégjogi eseményekre vonatkozó értesítéseket
az Informatikai és Iratirányítási Iroda kijelölt munkatársa fogadja, és a cégjogi eseményről – a cég nevének, az érintett
versenyfelügyeleti eljárás vagy ágazati vizsgálati eljárás számának, az érintett követelésszámnak, az érintett követelés
aktuálisan fennálló összegének és státusának megjelölésével együtt – a szükséges intézkedések megtétele érdekében
elektronikus levélben tájékoztatja
a) vizsgálati szakaszban lévő versenyfelügyeleti eljárás, valamint ágazati vizsgálatban kiszabott bírság
tekintetében érintett cég esetén az eljáró vizsgálót, az eljáró vizsgáló irodájának vezetőjét és az Elnökhelyettesi
Titkárság vezetőjét vagy – a Fúziós Iroda eljárása esetén – a Versenytanács titkárát,
b) versenytanácsi szakaszban lévő versenyfelügyeleti eljárás tekintetében érintett cég esetén az  előadó
versenytanácstagot és a Versenytanácsi Titkárságot,
c) perköltség-követelés tekintetében érintett cég esetén az adott bírósági eljárásban a Hivatal képviseletét ellátó
szervezeti egység vezetőjét,
d) végrehajtási eljárás alatt, illetve behajtási szakaszban levő követelés tekintetében érintett cég esetén azt,
akinek döntése nyomán a  követelés, illetve végrehajtás alatt lévő kötelezés keletkezett, továbbá – ennek
személyétől függően – a  vizsgáló irodájának vezetőjét és az  Elnökhelyettesi Titkárság vezetőjét, vagy
a Versenytanácsi Titkárságot.
(9) A (8) bekezdés szerinti tájékoztatást az Informatikai és Iratirányítási Iroda megküldi a Költségvetési Iroda vezetője és
a követelés-nyilvántartással összefüggő feladatokat ellátó munkatársa részére is.
(10) A 166. § (2) bekezdése szerinti követelés behajtását veszélyeztető cégjogi esemény nyomán szükséges, a X. Fejezetben
szabályozott intézkedéseket a felelős szervezeti egység a (8), illetve (9) bekezdés szerinti tájékoztatás alapján teszi
meg.
183. § (1) Az Informatikai és Iratirányítási Iroda negyedévente – a Költségvetési Irodával egyeztetve – ellenőrzi a cégfigyelésbe
bevont cégek körét, és intézkedik a figyelésbe bevont cégek figyelésének megszüntetéséről, ha az már nem indokolt,
illetve – ügyszaktól függően az  érintett vizsgáló iroda vezetőjének vagy a  Versenytanácsi Titkárság tájékoztatása
mellett – azon cégek figyelésbe vonásáról, amelyek esetében a cégfigyelés kezdeményezése a 182. § (4) bekezdésében
rögzített kötelezettség ellenére nem történt meg.
(2) Az Informatikai és Iratirányítási Iroda az intraneten közzéteszi a cégfigyelési körbe bevont cégek, valamint a cégfigyelési
rendszerből érkező értesítésekből kinyert adatok összesített listáját.
XII. Fejezet
Záró rendelkezések 73. Hatálybalépés 184. § Ez az utasítás 2018. május 15-én lép hatályba.
74. Hatályon kívül helyezés 185. § Hatályát veszti a  Gazdasági Versenyhivatal eljárásai során alkalmazandó belső ügyintézési rendről szóló 16/2014.
(X. 15.) GVH [15/2014. (X. 22.) GVH] utasítás.
75. Átmeneti rendelkezések 186. § (1) Az  utasításnak a  közvetlenül a Tpvt. vagy az  Ákr. rendelkezéseihez kapcsolódó rendelkezéseit a  2018. január 1-jét
követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a végrehajtásra vonatkozó rendelkezéseket a 2018. január 1-jén még el nem rendelt és
a 2018. január 1-jén folyamatban lévő végrehajtási eljárásokra is alkalmazni kell.
Budapest, 2018. május 11. Dr. Juhász Miklós s. k.,
 elnök