text:
2010. CXXII. törvény a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról.
Az állami adóhatósági és vámhatósági feladatoknak a minőségileg új, hatékonyabb, átláthatóbb és költségtakarékosabb ellátása, és
az azokhoz szükséges információáramlás korszerű biztosítása, valamint egységes elvek alapján felépülő és egységes irányítású
szervezet kialakítása alapján a költségvetési bevételek integrált szervezet általi biztosítása, továbbá a pénzügyi és egyes más
bűncselekményeket hatékonyan és eredményesen felderítő bűnügyi szervezetrendszer kialakítása érdekében az Országgyűlés
a következő törvényt alkotja:
I. FEJEZET
A NEMZETI ADÓ- ÉS VÁMHIVATAL JOGÁLLÁSA, SZERVEZETE, FELÜGYELETE,
SZERVEN BELÜLI VEZETŐI IRÁNYÍTÁSA ÉS FELADATAI
A Nemzeti Adó- és Vámhivatal jogállása és szervezeti keretei
1. § (1) A Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) államigazgatási és fegyveres rendvédelmi feladatokat is ellátó
kormányhivatal. A NAV felügyeletét a miniszterelnök által kijelölt miniszter (a továbbiakban: kijelölt miniszter) látja el.
(2) A NAV önállóan működő és gazdálkodó központi költségvetési szerv, amely a központi költségvetésben önálló
fejezetet képez.
(3) A NAV a részére a tárgyévi költségvetési törvényben meghatározott költségvetési támogatáson felül
további – személyi juttatásokra, munkaadókat terhelő járulékokra és felhalmozási kiadásokra fordítható – támogatásra
jogosult a költségvetési törvényben rögzített bevételi tervek teljesítésével összefüggésben. A bevételi
követelményeket, a felhasználható forrás mértékét, jogcímét és ütemezését a költségvetési törvényben kell
meghatározni.
2. § A NAV székhelye Budapest. 3. § (1) A NAV a feladatait központi, középfokú és alsó fokú szervei útján látja el. A közép- és alsó fokú szervek a központi
államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló törvény szerinti területi
szervek.
(2) A NAV központi szervei a Központi Hivatal, a bűnügyi főigazgatóság, az informatikai feladatokat ellátó intézetek,
valamint a humánerőforrás-fejlesztési feladatokat ellátó intézet.
(3) A bűnügyi főigazgatóság és a humánerőforrás-fejlesztési feladatokat ellátó intézet jogi személyiséggel rendelkező,
a NAV fejezetén belül önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szervek.
4. § (1) A NAV állami adóhatósági feladatokat ellátó szerve az állami adó- és vámhatóság adóztatási szerve. A NAV adóztatási
szerve a Központi Hivatal valamint a közép- és alsó fokú adóztatási szervek.
(2) A NAV vámhatósági feladatokat ellátó szerve az állami adó- és vámhatóság vámszerve. A NAV vámszerve a Központi
Hivatal valamint a közép- és alsó fokú vámszervek.
(3) A NAV bűnügyi főigazgatósága középfokú szervekkel és alsó fokú szervvel rendelkezik. A NAV nyomozó hatósága
a bűnügyi főigazgatóság és annak középfokú szervei.
(4) A NAV alsó fokú vámszervei hatásköri önállósággal rendelkező kirendeltségeket működtethetnek. A NAV alsó fokú
adóztatási szervei hatásköri és szervezeti önállósággal nem rendelkező kirendeltségeket működtethetnek.
A törvényt az Országgyűlés a 2010. november 16-i ülésnapján fogadta el.
A Nemzeti Adó- és Vámhivatal miniszteri felügyelete 5. § (1) A kijelölt miniszter
a) felügyeli az adóztatás, a vámok és a NAV hatáskörébe tartozó nem közösségi adók és díjak kiszabásának,
beszedésének törvényességét,
b) felügyeli és ellenőrzi a NAV tevékenységét és vezetését, a törvények és más jogszabályok végrehajtását,
c) előterjeszti a kormányhoz a NAV szervezeti rendszerére, feladataira vonatkozó törvények vagy
kormányrendeletek tervezetét, illetve törvény vagy kormányrendelet felhatalmazása alapján jogszabályt alkot
a NAV feladatkörébe tartozó kérdésekben,
d) feladatai ellátásához, továbbá a törvényesség és szakszerűség ellenőrzése érdekében a NAV vezetőjétől
jelentéseket, beszámolókat, adatszolgáltatásokat kérhet, továbbá – amennyiben az jogszabályban
meghatározott feladata ellátásához szükséges – bármely ügyről tájékoztatást kérhet,
e) adóügyben (ideértve a vámokat és a NAV hatáskörébe tartozó nem közösségi adókat és díjakat is) megváltoztatja,
megsemmisíti a NAV elnökének jogszabálysértő határozatát (végzését), illetőleg a határozat, végzés
meghozatalának törvénysértő mulasztása esetén az eljárás lefolytatására utasítja,
f) a NAV vezetőjének különösen az adóztatás, a vám- és jövedéki igazgatás működési feltételeinek kialakítása,
szakszerű működtetése tekintetében iránymutatást adhat,
g) ellátja azokat a feladatokat, amelyeket jogszabály önállóan vagy az érintett miniszterrel egyetértésben gyakorolt
jogkörébe utal.
(2) A kijelölt miniszter az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörének gyakorlását másra nem ruházhatja át.
(3) A kijelölt miniszter rendszeresíti a NAV-nál alkalmazásra kerülő kényszerítő eszközöket.
A Nemzeti Adó- és Vámhivatal vezetői 6. § (1) A NAV vezetője az elnök. Az elnök képviseli a NAV-ot, közvetlenül vezeti a NAV Központi Hivatalát, továbbá ellátja
mindazon feladatokat, amelyeket jogszabály a hatáskörébe utal.
(2) A NAV elnökét határozatlan időtartamra a kijelölt miniszter javaslatára a miniszterelnök nevezi ki, és menti fel.
(3) A NAV elnökévé jogi vagy közgazdasági felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkező magyar állampolgár nevezhető ki.
(4) A NAV elnöke szolgálati elöljárója a NAV hivatásos állományú tagjainak.
7. § (1) A NAV elnökhelyetteseit és gazdasági vezetőjét határozatlan időtartamra a NAV elnöke nevezi ki, és menti fel.
(2) A NAV elnökhelyettesévé jogi, közgazdasági vagy szakirányú felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkező magyar
állampolgár nevezhető ki.
(3) A NAV elnökhelyettese szakmai tevékenységének támogatására szakfőigazgató nevezhető ki. Egy elnökhelyettes
irányítása alatt legfeljebb két szakfőigazgató működhet. A szakfőigazgatót – az érintett elnökhelyettes
javaslatára – a NAV elnöke nevezi ki, és menti fel.
8. § (1) A bűnügyi főigazgatóságot, az informatikai feladatokat ellátó intézeteket, a humánerőforrás-fejlesztési feladatokat
ellátó intézetet az elnök által – az érintett elnökhelyettesek javaslatára – kinevezett főigazgató vezeti.
(2) A középfokú adóztatási szerveket és a középfokú vámszerveket az elnök által kinevezett főigazgató vezeti.
(3) Az (1)–(2) bekezdés szerinti főigazgató az általa vezetett szervet képviseli, és a szervhez telepített hatáskör gyakorlója.
Az (1)–(2) bekezdés szerinti szervek szakmai tevékenységének irányításában az elnök által – a főigazgató
javaslatára – kinevezett főigazgató-helyettes(ek) vehet(nek) részt.
(4) A bűnügyi főigazgatóság középfokú szerveit továbbá az alsó fokú adóztatási szerveket és az alsó fokú
vámszerveket – a felettes szerv főigazgatójának javaslatára – az elnök által kinevezett igazgató vezeti.
(5) A (4) bekezdés szerinti igazgató az általa vezetett szervet képviseli, és – a 9. § szerinti eltéréssel – a szervhez telepített
hatáskör gyakorlója. A (4) bekezdés szerinti szervek szakmai tevékenységének irányításában a felettes szerv
főigazgatója által – az igazgató javaslatára – kinevezett igazgatóhelyettes(ek) vehet(nek) részt.
(6) A bűnügyi főigazgatóság alsó fokú szervét a felettes szerv főigazgatója által kinevezett – főosztályvezetői
besorolású – hivatalvezető vezeti. A hivatalvezető az általa vezetett szervet képviseli, és az e szervhez telepített
hatáskör gyakorlója.
9. § A NAV alsó fokú vámszerve kirendeltségének operatív vezetését a 8. § (5) bekezdés szerint kinevezett
igazgatóhelyettes, illetve főosztályvezetői besorolású kirendeltségvezető látja el, aki a kirendeltséghez telepített
hatáskör gyakorlója.
10. § (1) A NAV elnöke felett a munkáltatói jogokat – a kinevezés és felmentés kivételével – a kijelölt miniszter gyakorolja.
Az elnökhelyettesek, a NAV gazdasági vezetője, a szakfőigazgatók, a főigazgatók felett a munkáltatói jogkört az elnök
gyakorolja.
(2) A bűnügyi főigazgatóság középfokú szervének igazgatója felett a munkáltatói jogkört – a kinevezés és felmentés
kivételével – a bűnügyi főigazgatóság főigazgatója gyakorolja.
(3) Az alsó fokú adóztatási szerv, illetve az alsó fokú vámszerv igazgatója felett a munkáltatói jogkört – a kinevezés és
felmentés kivételével – a felettes középfokú adóztatási szerv, illetve a felettes középfokú vámszerv főigazgatója
gyakorolja.
(4) A bűnügyi főigazgatóság alsó fokú szervének hivatalvezetője felett a munkáltatói jogkört a bűnügyi főigazgatóság
főigazgatója gyakorolja.
(5) A kinevezés és a felmentés kivételével a főigazgató-helyettes felett a munkáltatói jogkört a főigazgató,
az igazgatóhelyettes felett a munkáltatói jogkört az igazgató gyakorolja.
(6) A NAV központi szerveinél, illetve a NAV közép- és alsó fokú szerveinél – a (7) bekezdésben meghatározott
kivétellel – a munkáltatói jogkör gyakorlója a szerv vezetője.
(7) A bűnügyi főigazgatóság alsó fokú szervénél a munkáltatói jogkör gyakorlója a bűnügyi főigazgatóság főigazgatója.
11. § A 10. § (2)–(7) bekezdésétől eltérően a pénzügyőrök tekintetében a kijelölt miniszter vagy az elnök hatáskörébe utalt
kiemelt munkáltatói jogköröket a 7. számú melléklet tartalmazza. Az elnök hatáskörébe tartozó kiemelt munkáltatói
jogkörök az elnök által kijelölt vezetőre írásban átruházhatók. Az átruházott kiemelt munkáltatói jogkör nem
ruházható tovább.
A Nemzeti Adó- és Vámhivatal szerveinek irányítása és felügyelete
12. § (1) Az alsó fokú adóztatási szervek, illetve az alsó fokú vámszervek felettes szervei a középfokú adóztatási szervek, illetve
a középfokú vámszervek.
(2) A középfokú adóztatási szervek, illetve a középfokú vámszervek felettes szerve az elnök.
(3) A Központi Hivatal eljárása tekintetében felettes szerv az elnök.
(4) A bűnügyi főigazgatóság alsó és középfokú szerveinek felettes szerve a bűnügyi főigazgatóság, illetve a bűnügyi
főigazgatóság felettes szerve az elnök.
(5) Az informatikai feladatokat ellátó intézetek és a humánerőforrás-fejlesztési feladatokat ellátó intézet a Központi
Hivatal irányítása alatt állnak. A Nemzeti Adó- és Vámhivatal feladatai
13. § (1) A NAV feladata:
a) a részben vagy egészben a központi költségvetés, a Nyugdíjbiztosítási Alap, az Egészségbiztosítási Alap vagy
az elkülönített állami pénzalap javára teljesítendő kötelező befizetés,
b) a központi költségvetés, az elkülönített állami pénzalap terhére juttatott támogatás, adó-visszaigénylés vagy
adó-visszatérítés,
c) a közösségi vámjog végrehajtásáról szóló törvény hatálya alá tartozó kötelező befizetések
megállapítása, beszedése, nyilvántartása, végrehajtása, visszatérítése, kiutalása és ellenőrzése, feltéve, ha törvény
vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik.
(2) A NAV
a) ellátja az államháztartásról szóló törvény végrehajtására kiadott jogszabályokban a pénzellátással kapcsolatban
számára meghatározott feladatokat,
b) végzi az adó-, vám- és pénzforgalmi adatoknak, az ellenőrzések megállapításainak összegezését, feldolgozását és
ezekről a kormányzati gazdaságpolitika kialakításában részt vevő állami szervek részére információk
szolgáltatását,
c) feldolgozza az államháztartás működéséhez szükséges és rendelkezésre álló adatokat és az adópolitikáért felelős
miniszternek átadja,
d) Központi Hivatala, illetve az informatikai feladatokat ellátó intézetei összegyűjtik és tárolják az (1) bekezdésben
megadott feladatokkal, különösen a befizetési kötelezettséggel, a kapcsolódó eljárással, valamint
a szerencsejáték szervezéséről szóló törvény hatálya alá tartozó hatósági felügyeleti tevékenységgel kapcsolatos
igazgatási eljárással összefüggő adatokat, amelyekről a NAV a gazdasági célú elemzésekhez – az e feladatokat
ellátó állami szervek részére – adatfeldolgozásokat végez és adatszolgáltatásokat teljesít,
e) előterjeszti a hatáskörébe tartozó kötelező befizetésekkel vagy költségvetési támogatással kapcsolatban
elkövetett bűncselekménnyel okozott kár megtérítése iránt az állam nevében a polgári jogi igényt,
f) lefolytatja az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) szerinti központosított
ellenőrzést, valamint a közösségi vámjog végrehajtásáról szóló 2003. évi CXXVI. törvény (a továbbiakban: Vtv.)
szerinti központosított utólagos ellenőrzést,
g) a kormánytisztviselői, a kormányzati ügykezelői, a hivatásos állományú tagjai és munkavállalói részére
egészségmegőrzési, egészségügyi, szociális és kulturális feladatokat lát el,
h) a kormánytisztviselői, a kormányzati ügykezelői, a hivatásos állományú tagjai részére ellátja a munkavégzésükhöz
szükséges képzés, továbbképzés megszervezését és lebonyolítását,
i) az informatikai rendszerek és az elektronikus ügyintézés fejlesztése érdekében gazdasági társaságot működtet,
amelynél a tulajdonosi jogokat a NAV elnöke gyakorolja,
j) végzi a szerencsejáték-szervezéssel, valamint a játékautomatával és ajándéksorsolással kapcsolatos
engedélyezési, nyilvántartási, továbbá az engedélyben foglaltak és a szerencsejáték szervezéséről szóló törvény,
valamint a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvény
rendelkezései betartásával kapcsolatos ellenőrzési, illetőleg a szerencsejátékokkal és játékautomatákkal
összefüggő szabálysértési hatósági feladatokat.
(3) A NAV
a) végzi a közösségi és a külön jogszabályok alapján a feladatkörébe tartozó ügyekben az informatikai rendszerek
működtetéséből, alkalmazásából adódó tagállami feladatokat,
b) végzi a közösségi és nemzeti jogszabályokban meghatározott nemzetközi együttműködésből adódó
feladatokat, – ideértve a hatóságok közötti kölcsönös adminisztratív segítségnyújtást is – valamint részt vesz
további két-, illetve többoldalú megállapodások előkészítésében, jogszabályi felhatalmazás alapján ellátja
a Magyar Köztársaság képviseletét a NAV szakterületét érintő ügyekkel foglalkozó uniós és nemzetközi
szervezetekben,
c) végzi a hatáskörébe tartozó uniós, illetve más nemzetközi forrásból finanszírozott projektek szervezését,
irányítását, lebonyolítását,
d) végzi az Európai Csalásellenes Hivatallal (OLAF) történő együttműködéssel és koordinációval kapcsolatban
a külön törvényben meghatározott feladatokat.
(4) A NAV adóigazgatási jogkörében
a) eljáró adóztatási szervei – feladataik ellátása során – együttműködnek az illetékességi területükön lévő helyi,
illetve helyi kisebbségi önkormányzatokkal,
b) a helyi, illetve helyi kisebbségi önkormányzat költségvetését érintő, szükséges és rendelkezésre álló bevételi
adatokról az illetékes adóztatási szerve útján évente tájékoztatást ad az önkormányzat részére;
az adatszolgáltatás tartalmát a helyi önkormányzatokért felelős miniszter bevonásával az adópolitikáért felelős
miniszter határozza meg,
c) ellátja az adók módjára behajtandó köztartozás végrehajtásával kapcsolatos, illetve az egyéb kötelező
befizetésekkel kapcsolatos, az állami adó- és vámhatóság hatáskörébe utalt feladatokat,
d) ellátja az állami garancia (kezesség) kiutalásával, visszakövetelésével, a garancia beváltásához kapcsolódó
ellenőrzéssel kapcsolatos, az állami adó- és vámhatóság hatáskörébe utalt feladatokat,
e) lefolytatja a szokásos piaci ár megállapítása iránti eljárást, vezeti az ezzel kapcsolatos nyilvántartást, végzi
az eljárás díjának beszedését és visszatérítését, megküldi az adópolitikáért felelős miniszternek a szokásos piaci ár
megállapítása iránti eljárások eredményeképpen kiadmányozott jogerős határozatok másolatát, illetve
a szokásos piaci ár megállapítása iránti eljárásért beszedett díjakról és az eljárás során szerzett tapasztalatokról
évente beszámolót készít az adópolitikáért felelős miniszternek,
f) ellátja magán-nyugdíjpénztári tagdíj bevallásával, beszedésével, nyilvántartásával, ellenőrzésével,
végrehajtásával, visszatérítésével, átutalásával, továbbá a magán-nyugdíjpénztárak részére történő
adatátadással kapcsolatos, jogszabályban az állami adó- és vámhatóság feladataként meghatározott feladatokat,
g) ellátja a munkáltatók és kifizetők által foglalkoztatott biztosítottak adatainak nyilvántartásával, továbbá
az adatoknak az egészségbiztosítás biztosítotti nyilvántartása és a munkaügyi hatóság részére történő átadásával
kapcsolatos, jogszabályban az állami adó- és vámhatóság feladataként meghatározott feladatokat,
h) az államháztartásról szóló törvény végrehajtására kiadott jogszabályokban meghatározottak szerint ellátja
a befolyt illetékbevételnek a központi költségvetést, illetve a fővárosi, megyei, megyei jogú városi
önkormányzatokat megillető hányadának megállapításával kapcsolatos feladatokat, továbbá jogszabályban
meghatározottak szerint elvégzi az illetékek zárási összesítését és végzi az azzal kapcsolatos, az adópolitikáért
felelős miniszter részére teljesítendő adatszolgáltatást,
i) ellátja a csődeljárásban, a felszámolási eljárásban, a végelszámolásban, a vagyonrendezési és adósságrendezési
eljárásban a NAV hatáskörébe tartozó követelések tekintetében a hitelezői feladatokat, és jogszabályban
meghatározott esetben és módon egyéb hitelezők képviseletét; a végrehajtási eljárásban ellátja a végrehajtás
foganatosítójaként a törvény által meghatározott feladatokat.
(5) A NAV vámigazgatási jogkörében végzi
a) a közösségi vámjog alapján az áruk vámeljárás alá vonását,
b) a vámhatáron át lebonyolódó áru- és utasforgalom vámellenőrzését, a vámtartozások és a vámeljáráshoz
kapcsolódó nem közösségi adók és díjak kiszabását és beszedését,
c) közvetlenül vagy közvetve – meghatározott körben – az áruk azonosságának (adózási szempontból történő
besorolásának és egyéb jogszabály által meghatározott követelményeknek) a vizsgálatát, illetve a vizsgálat
megtörténtének ellenőrzését,
d) a vámokmányok adatainak vám- és statisztikai célú ellenőrzését, javíttatását, nyilvántartását, összesítését,
feldolgozását és átadását,
e) a vám-, az adó- és egyéb jogszabályokban meghatározott adóztatási, ellenőrzési és utólagos ellenőrzési
feladatokat,
f) az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) finanszírozott kifizetésekhez kapcsolódó utólagos
ellenőrzéseket.
(6) A NAV jövedéki igazgatási jogkörében végzi
a) a jövedéki jogszabályokban meghatározott jövedéki adóztatással, ellenőrzéssel,
b) a jövedéki jogszabályokban meghatározott jövedéki ügyekkel
kapcsolatos feladatokat.
(7) A NAV a bűnüldözési és nyomozóhatósági jogkörében végzi a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény
(a továbbiakban: Be.) által hatáskörébe utalt bűncselekmények megelőzését, felderítését és nyomozását, valamint
a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvény rendelkezései
betartásával kapcsolatos, hatáskörébe utalt feladatok ellátását.
(8) A NAV rendészeti és igazgatási jogkörében
a) végzi a külön jogszabály által hatáskörébe utalt szabálysértések felderítését és elbírálását,
b) ellátja a NAV nyomozó hatósága által elrendelt személyi védelmet a vonatkozó jogszabályok keretei között,
c) végzi meghatározott körben anyagi javak, értékek őrzését, kísérését,
d) végzi az elfogott, előállított, őrizetbe vett, valamint fogva tartott személyek őrzését, kísérését,
e) jogszabályban meghatározott ellenőrzési kötelezettségeinek és jogosultságainak végrehajtása egyik
formájaként mozgó egységekkel végzi a Magyar Köztársaság területén – az EU külső határán működő
határátkelőhelyek kivételével – a mélységi ellenőrzési tevékenységet,
f) végzi a közúti határátkelőhelyek üzemeltetését, a fenntartásukra és fejlesztésükre vonatkozó feladatok
végrehajtását, az Európai Unió valamely tagállamával közös határszakaszon lévő, a Rendőrségnek üzemeltetésre
átadott közúti határátkelőhelyek kivételével,
g) a külön jogszabályban meghatározott rendvédelmi, igazgatási feladatokat.
(9) A NAV végzi továbbá
a) külön jogszabályban szabályozott, nemzetközileg ellenőrzött termékek és technológiák forgalmának
ellenőrzését,
b) a nemesfémforgalommal és fémjelzéssel kapcsolatos ellenőrzési feladatokat,
c) a vám-, a jövedéki, a szabálysértési és egyéb eljárások során keletkezett, a feladat- és hatáskörébe tartozó adatok
kezelését,
d) a fémkereskedelmi hatósági feladatokat,
e) az energiaadóval, a környezetvédelmi termékdíjjal, a regisztrációs adóval kapcsolatos adóztatási és ellenőrzési
feladatokat.
(10) A NAV ellátja továbbá a jogszabály által a hatáskörébe utalt egyéb feladatokat.
14. § A NAV nyomozó hatósága és a Rendőrség illetékes szervei hatáskörükben eljárva kötelesek együttműködni, és
kötelesek egymást a bűnmegelőző és felderítő tevékenység gyakorlása során támogatni.
II. FEJEZET
A NEMZETI ADÓ- ÉS VÁMHIVATAL SZEMÉLYI ÁLLOMÁNYA
Általános rendelkezések 15. § (1) A NAV személyi állománya
a) kormánytisztviselőkből,
b) szolgálati viszonyban álló, hivatásos állományú tagokból (a továbbiakban: pénzügyőr),
c) kormányzati ügykezelőkből (a továbbiakban: ügykezelő) és
d) munkavállalókból
áll.
(2) A NAV személyi állományába tartozó
a) kormánytisztviselőkre és ügykezelőkre a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény
(a továbbiakban: Ktjv.) és a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.),
b) pénzügyőrökre a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Hszt.),
c) munkavállalókra a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.)
rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
16. § (1) Pénzügyi nyomozó:
a) az a pénzügyőr, aki a NAV bűnmegelőzési, bűnüldözési, bűnfelderítési és nyomozati feladatait látja el,
b) a NAV állományában lévő azon személy, aki az a) pont szerinti feladatokat kormánytisztviselői jogviszonyban látja
el.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti nem hivatásos állományú pénzügyi nyomozó tevékenységére vonatkozó részletes
szabályokat a Kormány rendeletben állapítja meg. 17. § A NAV hivatásos állományú tagjaira a Hszt. 90. § (1) és (2) bekezdései, 99. § (1) és (2) bekezdése, 100. §-a, 100/A. §-a,
100/B. §-a, 101. §-a, 103. § (1)–(3) bekezdései, 116/A. §-a, 118. § (3) bekezdése, 245/H. §-a, és a 2., 6., 6/A., 6/B. számú
mellékletei nem alkalmazhatóak.
18. § A NAV kormánytisztviselői tekintetében a Ktv. 34. § (1)–(6) bekezdései és a 47. § (4) bekezdése nem alkalmazhatók.
A kormánytisztviselő tekintetében a NAV által bevezetett, a kijelölt miniszter által jóváhagyott teljesítményértékelő
rendszert kell alkalmazni.
Vezetői munkakörök, beosztások, besorolás, díjazás és egyéb juttatások
19. § (1) A NAV vezetői munkakörei, beosztásai: elnök, elnökhelyettes, szakfőigazgató, főigazgató, főigazgató-helyettes,
igazgató, igazgatóhelyettes, főosztályvezető, főosztályvezető-helyettes, osztályvezető.
(2) A vezetői munkakört, beosztást betöltő személy szolgálati elöljárója az általa vezetett szervezet, szervezeti egység
állományába tartozó pénzügyőrnek.
20. § (1) A pályakezdő kormánytisztviselő és pénzügyőr gyakornoki besorolást kap.
(2) A szakirányú felsőfokú iskolai végzettségű kormánytisztviselő és a beosztásának betöltéséhez szükséges szakirányú
felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkező pénzügyőr
a) egy év jogviszonyban töltött idő után fogalmazó,
b) három év jogviszonyban töltött idő után tanácsos,
c) nyolc év jogviszonyban töltött idő után vezető-tanácsos,
d) tizenhat év jogviszonyban töltött idő után főtanácsos,
e) huszonöt év jogviszonyban töltött idő után vezető-főtanácsos,
besorolást kap.
(3) A középiskolai végzettségű kormánytisztviselő és pénzügyőr
a) két év jogviszonyban töltött idő után előadó,
b) tizenkét év jogviszonyban töltött idő után főelőadó,
c) harmincegy év jogviszonyban töltött idő után főmunkatárs,
besorolást kap.
(4) A kormánytisztviselő – a jogviszony időtartamától függetlenül – magasabb besorolási fokozatba, fizetési fokozatba
sorolható, amennyiben kiválóan alkalmas minősítést kap, és kimagasló munkát végez.
(5) A pénzügyőr a Hszt. szerinti előmenetel biztosítása érdekében – a jogviszonya időtartamától függetlenül – magasabb
besorolási, illetve fizetési fokozatba sorolható.
21. § (1) Az egyes osztályok emelkedő számú fizetési fokozataihoz növekvő szorzószámok tartoznak. A szorzószám és
az illetményalap szorzata határozza meg az egyes osztályok különböző fokozataihoz tartozó alapilletményt, illetve
a beosztási illetményt.
(2) A besorolási osztályokat és a fizetési fokozatokat az 1. számú melléklet tartalmazza.
22. § (1) Az egyes vezetői fokozatokhoz tartozó alapilletmény, illetve pénzügyőr esetén a beosztási illetmény mértékét
a 3. számú melléklet tartalmazza.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően
a) a NAV Központi Hivatalában a főosztályvezető alapilletménye, pénzügyőr esetén a beosztási illetménye
az illetményalap 9,00-szerese,
b) a NAV Központi Hivatalában a főosztályvezető-helyettes alapilletménye, pénzügyőr esetén a beosztási illetménye
az illetményalap 8,50-szerese,
c) a NAV Központi Hivatalában az osztályvezető alapilletménye, pénzügyőr esetén a beosztási illetménye
az illetményalap 8,00-szerese,
d) a NAV bűnügyi főigazgatóságánál – a középfokú és alsó fokú szervek kivételével – a főosztályvezető
alapilletménye, pénzügyőr esetén a beosztási illetménye az illetményalap 8,80-szerese,
e) a NAV bűnügyi főigazgatóságánál – a középfokú és alsó fokú szervek kivételével – a főosztályvezető-helyettes
alapilletménye, pénzügyőr esetén a beosztási illetménye az illetményalap 8,50-szerese.
23. § (1) Az illetménykiegészítés (bérpótlék) mértékét – a (2)–(3) bekezdés szerinti eltéréssel – a NAV központi, középfokú és
alsó fokú szerveinél a kormánytisztviselők, ügykezelők, illetve munkavállalók tekintetében a 4. számú melléklet,
a pénzügyőrök tekintetében az 5. számú melléklet tartalmazza.
(2) A NAV humánerőforrás-fejlesztési feladatokat ellátó intézeténél az illetménykiegészítés (bérpótlék) mértéke
a 4. számú mellékletnek, illetve az 5. számú mellékletnek a középfokú szervre vonatkozó irányadó mértékével azonos.
(3) A NAV Kormány által rendeletben megjelölt országos illetékességű középfokú és alsó fokú adóztatási szerveinél
az illetménykiegészítés (bérpótlék) mértéke a 4. számú mellékletnek a központi szervekre vonatkozó irányadó
mértékével azonos.
(4) A 4. számú melléklet esetén a vetítési alap az alapilletmény (alapbér), az 5. számú melléklet esetén a vetítési alap
a beosztási illetmény.
24. § (1) A vezetői illetménypótlék mértékét a 6. számú melléklet tartalmazza.
(2) A NAV Központi Hivatalában a főosztályvezető vezetői pótléka az alapilletmény, pénzügyőr esetén a beosztási
illetmény 60%-a. (3) A NAV Központi Hivatalában a főosztályvezető-helyettes vezetői pótléka az alapilletmény, pénzügyőr esetén
a beosztási illetmény 50%-a.
(4) A NAV Központi Hivatalában az osztályvezető vezetői pótléka az alapilletmény, pénzügyőr esetén a beosztási
illetmény 30%-a.
(5) A NAV bűnügyi főigazgatóságánál – a középfokú és alsó fokú szervek kivételével – a főosztályvezető vezetői pótléka
az alapilletmény, pénzügyőr esetén a beosztási illetmény 50%-a.
(6) A NAV bűnügyi főigazgatóságánál – a középfokú és alsó fokú szervek kivételével – a főosztályvezető-helyettes vezetői
pótléka az alapilletmény, pénzügyőr esetén a beosztási illetmény 35%-a.
25. § (1) A kormánytisztviselő alapilletményének megállapításánál a Ktv. 43. § (4) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni,
hogy a hivatali szervezet vezetője a tárgyévre vonatkozóan a kormánytisztviselő besorolása szerinti fizetési fokozathoz
tartozó alapilletményét legfeljebb 50%-kal emelheti meg.
(2) A munkáltatói jogkör gyakorlója a Hszt. szerinti minősítéstől, szolgálati jellemzéstől függően a pénzügyőrnek
a besorolás szerinti beosztási illetményét legfeljebb 50%-kal magasabban, illetve legfeljebb 20%-kal alacsonyabban
állapíthatja meg.
26. § A kimagasló teljesítményt nyújtó, és a szervezet működése szempontjából kiemelten fontos munkakört, beosztást
betöltő kormánytisztviselőnek, pénzügyőrnek az e törvényben meghatározott illetményrendszerre vonatkozó
szabályoktól eltérő, személyi illetményt állapíthat meg a NAV elnöke. A személyi illetmény nem haladhatja meg
a Központi Statisztikai Hivatal által hivatalosan közzétett, a tárgyévet megelőző évre vonatkozó nemzetgazdasági havi
átlagos bruttó kereset tízszeresét.
27. § (1) A pénzügyőr szolgálati jogviszonya alapján havonta járó illetményét száz forintra kerekítve kell megállapítani.
A kerekítés nem minősül munkáltatói intézkedésen alapuló, az általánostól eltérő illetmény megállapításnak.
(2) A pályakezdő pénzügyőrt a besorolási osztály 1-es fizetési fokozatába 1 évre kell besorolni.
28. § Ahol a Hszt. illetményalapot említ, azon a kormánytisztviselőre vonatkozó illetményalapot kell érteni.
29. § (1) A pénzügyőr illetménye beosztási illetményből, rendfokozati illetményből, illetménykiegészítésből, valamint
jogszabályban meghatározott feltételek fennállása esetén illetménypótlékból áll. A beosztási illetmény és
a rendfokozati illetmény együttes összege képezi az alapilletményt.
(2) A beosztási illetmény szempontjából a tiszti, főtiszti és tábornoki rendfokozatú pénzügyőrt az 1. számú melléklet
szerinti I., a tiszthelyettesi és zászlósi rendfokozatú pénzügyőrt az 1. számú melléklet szerinti II. besorolási osztályba kell
besorolni.
(3) A fizetési fokozatban történő előresorolás szempontjából hivatásos jogviszonyban eltöltött idő
számításánál – a gyermek gondozása céljából igénybe vett illetmény nélküli szabadság tartalmát kivéve – a 6 hónapot
meghaladó illetmény nélküli szabadság nem vehető figyelembe.
(4) A rendfokozati illetmény összegét az illetményalap és az egyes rendfokozathoz a 2. számú mellékletben megállapított
szorzószámok szorzata adja.
30. § A vezetői beosztást betöltő pénzügyőr vezetői illetménypótlékra jogosult, melynek összegét a beosztási illetmény
6. számú mellékletben meghatározott százaléka képezi.
31. § (1) A Ktjv. 23. §-ában foglaltakat a (2)–(4) bekezdésekben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A kormánytisztviselő jubileumi jutalomra jogosult, melynek mértéke:
a) 25 év kormánytisztviselői jogviszonyban töltött idő esetén 2 havi,
b) 30 év kormánytisztviselői jogviszonyban töltött idő esetén 3 havi,
c) 35 év kormánytisztviselői jogviszonyban töltött idő esetén 5 havi,
d) 40 és ezt követő minden 5 év kormánytisztviselői jogviszonyban töltött idő esetén 7 havi illetménynek megfelelő
összeg. (3) A kormánytisztviselői jogviszony megszűnése, és ezzel egyidejűleg a kormánytisztviselő nyugdíjba vonulása esetén ki
kell fizetni:
a) a nyugdíjazás évében esedékessé váló jubileumi jutalmat,
b) a 30 év kormánytisztviselői jogviszonyban töltött idő után járó jubileumi jutalmat, ha a jubileumi jutalomra
jogosító idejéből 1 év vagy ennél kevesebb van hátra,
c) a 35 év kormánytisztviselői jogviszonyban töltött idő után járó jubileumi jutalmat, ha a jubileumi jutalomra
jogosító idejéből 2 év vagy ennél kevesebb van hátra,
d) a 40 év és az ezt követő minden 5 év kormánytisztviselői jogviszonyban töltött idő után járó jubileumi jutalmat, ha
a jubileumi jutalomra jogosító idejéből 3 év vagy ennél kevesebb van hátra.
(4) Az (1)–(3) bekezdés rendelkezéseit az ügykezelőkre és a munkavállalókra is megfelelően alkalmazni kell.
32. § A NAV teljes személyi állománya cafetéria-juttatása tekintetében a mindenkor hatályos Ktv. vonatkozó rendelkezéseit
kell megfelelően alkalmazni.
A pihenőidő 33. § (1) A kormánytisztviselőt, pénzügyőrt, illetve kormányzati ügykezelőt évi 25 munkanap alapszabadság illeti meg.
(2) A NAV személyi állományának az alapszabadságon felül besorolásától függően pótszabadság jár.
(3) A szakirányú felsőfokú iskolai végzettségű kormánytisztviselő, illetve pénzügyőr esetében a pótszabadság mértéke
évente:
a) fogalmazó besorolásnál 3 munkanap
b) tanácsos besorolásnál 5 munkanap
c) vezető-tanácsos besorolásnál 7 munkanap
d) főtanácsos besorolásnál 9 munkanap
e) vezető-főtanácsos besorolásnál 11 munkanap
(4) Középfokú iskolai végzettségű/szakképzettségű kormánytisztviselő, illetve pénzügyőr esetében a pótszabadság
mértéke évente:
a) előadó besorolásnál 5 munkanap
b) főelőadó besorolásnál 8 munkanap
c) főmunkatárs besorolásnál 10 munkanap
(5) Ügykezelő esetében a pótszabadság mértéke évente:
a) 2–10 éves jogviszony esetén 2 munkanap
b) 11–20 éves jogviszonytól 3 munkanap
c) 21–30 éves jogviszonytól 4 munkanap
d) 30 éves jogviszony felett 5 munkanap
(6) Munkaviszonyban állók esetében a pótszabadság mértéke évente:
a) 2–10 éves munkaviszony esetén 1 munkanap
b) 11–20 éves jogviszonytól 3 munkanap
c) 21–30 éves jogviszonytól 4 munkanap
d) 30 éves jogviszony felett 5 munkanap
(7) Vezetők esetében a pótszabadság mértéke évente:
a) igazgatóhelyettes, osztályvezető 12 munkanap
b) főigazgató-helyettes, igazgató, főosztályvezető-helyettes 13 munkanap
c) főigazgató, szakfőigazgató, főosztályvezető 14 munkanap
d) elnök, elnökhelyettes 15 munkanap
Összeférhetetlenség 34. § A Hszt. 65. § (3) bekezdés b) pontjának első fordulatától eltérően a NAV személyi állományában álló pénzügyőr csak
a NAV elnöke engedélyével létesíthet gazdasági társaságban – munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonynak nem
minősülő – személyes közreműködési kötelezettséggel járó tagsági, felügyelő bizottsági tagsági vagy a gazdasági
társaságban vezető tisztségviselői viszonyt.
III. FEJEZET
A NEMZETI ADÓ- ÉS VÁMHIVATAL HIVATÁSOS ÁLLOMÁNYÚ TAGJÁNAK INTÉZKEDÉSI
ÉS SZOLGÁLATI FELLÉPÉSI JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI,
VALAMINT AZ ÁLTALA ALKALMAZHATÓ KÉNYSZERÍTŐ ESZKÖZÖK
Általános rendelkezések 35. § A NAV-nak a határátkelőhelyeken végzett feladatait ellátó, a bűnüldözési, bűnmegelőzési, felderítési és nyomozási,
a szabálysértési, a vám- és jövedéki ellenőrzési, mélységi ellenőrzési, az őrzésvédelmi, a hatósági, a végrehajtási eljárási
feladatai ellátását végző, valamint mindezen tevékenységek irányítását, felügyeletét és ellenőrzését ellátó
pénzügyőrök rendvédelmi tevékenységet folytatnak, egyenruha és szolgálati fegyver viselésére jogosultak.
36. § (1) A pénzügyőr a 35. §-ban meghatározott feladatának teljesítése során jogosult:
a) a szolgálati feladatok végrehajtása érdekében személyeket a Magyar Köztársaság államterületén belül igazoltatni,
b) ellenőrizni a szállítás alatt levő áruk, jövedéki termékek biztosítására alkalmazott zárakat és jeleket, valamint
a közösségi és a harmadik országból érkező áruk vámkezelésének megtörténtét; megvizsgálhatja és
igazoltathatja a szállítás alatt lévő jövedéki termékek, adótárgyak, áruk származását, e célból közutakon
személyeket, járműveket – a közúti közlekedés rendjéről szóló jogszabályban meghatározott jelzések
alkalmazásával – megállíthat, a vasúti és autóbusz-pályaudvarokon, hajóállomásokon, repülőtereken tartózkodó,
illetve vasúton, hajón, személyszállító közforgalmú gépjárművön szállított utasok csomagjait a szállítóeszközön
tartózkodás ideje alatt, menet közben vagy az állomásokon megvizsgálhatja,
c) a vám- és jövedéki jogszabályok és a NAV vámszerveinek feladatait meghatározó egyéb jogszabályok
megsértésének észlelése, gyanúja esetén a jogsértés megszüntetése, mértékének felderítése és a bizonyítékok
biztosítása érdekében a szükséges intézkedéseket megtenni; e célból a vám és nem közösségi adók tekintetében
a jogszabálysértés elkövetésével gyanúsított személyt és tanúkat meghallgathatja, a bizonyítékul szolgáló vagy
elkobzás alá eső dolgokat visszatarthatja, illetve lefoglalhatja; ez a jogosultság és kötelezettség a szolgálaton kívül
levő pénzügyőrre is vonatkozik, ha az esetnél szolgálatban levő pénzügyőr nincs jelen, vagy ha a szolgálatban
levő pénzügyőrt az intézkedésben segíteni kell,
d) a vámterületre jogosulatlanul bevitt, vagy a vámfelügyelet alól elvont áru, illetve adózatlan jövedéki termék,
engedély nélkül tárolt fémkereskedelmi engedélyköteles anyag felderítése érdekében – a NAV illetékes
vámszerve vezetőjének, illetve eljáró kirendeltsége operatív vezetését ellátó vezetője hatósági döntése
alapján – belépni és ellenőrzést folytatni olyan helyiségben, ahol azonosított és ellenőrzött forrásból származó
adatok alapján valószínűsíthetően a vámjogszabályok megsértésével árut, illetve a jövedéki törvény előírásait
megszegve ásványolajat vagy jövedéki terméket tartanak, tárolnak, illetve állítanak elő, vagy fémkereskedelmi
engedélyköteles anyagot engedély nélkül tárolnak. A helyiségbe való belépést és az ott folytatott ellenőrzést két
hatósági tanú jelenlétében, az ellenőrzött személy kíméletével, lehetőleg nappal kell végrehajtani.
Az intézkedésről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyben rögzíteni kell az intézkedés során megállapított tényeket,
illetve a hatósági tanúk azonosításához szükséges adatokat,
e) a NAV hatáskörébe tartozó bűncselekmény vagy szabálysértés elkövetésén tetten ért, illetve annak elkövetésével
megalapozottan gyanúsítható személyt, valamint azt a személyt, akinek őrizetbe vételét rendelték el, további
intézkedés megtétele, illetve eljárási cselekmény foganatosítása céljából az illetékes hatósághoz előállítani.
Az előállítás csak a céljának eléréséhez szükséges ideig tarthat, de a nyolc órát nem haladhatja meg. Ezt
az időtartamot a NAV előállítást foganatosító vámszervének vezetője, illetve az előállítást foganatosító
kirendeltség operatív vezetését ellátó vezető egy alkalommal, négy órával meghosszabbíthatja. Az előállítottat
szóban vagy írásban az előállítás okáról tájékoztatni kell, és az előállítás időtartamáról részére igazolást kell
kiállítani,
f) a vám- és jövedéki ellenőrzés végrehajtása során – a vám- és jövedéki jogszabályok és a NAV vámszerveinek
feladatát meghatározó egyéb jogszabályok megsértésének észlelése, gyanúja esetén – elrendelni az ellenőrzés
tárgyát képező áru hivatalos helyre történő azonnali beszállítását, amennyiben az ellenőrzés biztonságos
lefolytatásához az ellenőrzés helyszínén a feltételek nem adottak, illetve az ellenőrzés végrehajtása mások
személyi és/vagy vagyonbiztonságát veszélyezteti. Az áru birtokosa köteles az elrendelésnek eleget tenni, és
amennyiben vele szemben az eljárás során jogsértés elkövetésének gyanúja nem merül fel, kérheti igazolt
költségeinek megtérítését.
(2) Amennyiben gyanú merül fel arra, hogy az ellenőrzés alá vont személy testében, testüregében kábítószert vagy
kábítószernek minősülő anyagot szállít, a pénzügyőr jogosult az ilyen személy beleegyezésével vizeletvétel és orvosi
vizsgálat elrendelésére. A beleegyezés megtagadása esetén a NAV illetékes vámszervének vezetője, illetve eljáró
kirendeltsége operatív vezetését ellátó vezetője felhatalmazó kérelmet terjeszt elő az illetékes ügyészséghez. Ilyen
esetben a vizeletvétel és az orvosi vizsgálat csak az ügyész felhatalmazásával rendelhető el. A feltartóztatás és az orvosi
vizsgálat időtartama a nyolc órát nem haladhatja meg.
(3) A jogszerűen fellépő pénzügyőr intézkedéseinek az ellenőrzött személy köteles alávetni magát.
37. § A NAV a bűnüldöző szervek nemzetközi együttműködéséről szóló törvény, az Európai Unió tagállamaival folytatott
bűnügyi együttműködésről szóló törvény, a Schengeni Végrehajtási Egyezmény keretében történő
együttműködésről és információcseréről szóló törvény, valamint a vonatkozó nemzetközi szerződések és az Európai
Unió jogi aktusai alapján együttműködik a külföldi és a nemzetközi rendvédelmi szervekkel.
Közös szabályok a kényszerítő eszközökre 38. § (1) A pénzügyőr e törvényben meghatározott jogszerű intézkedése elleni tettleges ellenszegülés megtörésére
törvényben meghatározott intézkedést tehet, és kényszerítő eszközt alkalmazhat.
(2) A pénzügyőrt intézkedése során az egyenruhája és az azonosító jelvénye vagy a szolgálati igazolványa igazolja. Ha
a pénzügyőr nem visel egyenruhát, az intézkedés megkezdése előtt köteles pénzügyőri mivoltát szóban közölni,
és – ha az intézkedés eredményét nem veszélyezteti – magát a szolgálati igazolvánnyal igazolni.
(3) A kényszerítő eszközök közül azt kell alkalmazni, amely az eredmény biztosítása mellett az érintett személyre
a legkisebb személyi korlátozással, sérüléssel vagy károkozással jár.
(4) A kényszerítő eszköz alkalmazásánál úgy kell eljárni, hogy a testi sérülés, az emberi élet kioltása elkerülhető legyen.
Az intézkedés következtében megsérült személy részére – amint az lehetséges – segítséget kell nyújtani. A pénzügyőr
gondoskodik arról, hogy a sérültet orvos elláthassa, és kórházi elhelyezése esetén a hozzátartozó erről értesüljön.
(5) A kényszerítő eszköz alkalmazása előtt az ellenszegülőt – ha a körülmények ezt lehetővé teszik – fel kell szólítani
az ellenszegülés megszüntetésére, és figyelmeztetni kell arra, hogy kényszerítő eszköz alkalmazására kerül sor.
39. § (1) Testi kényszer kivételével kényszerítő eszköz nem alkalmazható – a jogos védelem esetét kivéve – a láthatóan terhes
nővel és a gyermekkorúval szemben.
(2) A kényszerítő eszköz alkalmazásáról a pénzügyőr a szolgálati elöljárójának jelentést tesz.
(3) A pénzügyőr kényszerítő eszközt saját elhatározásából vagy utasításra használhat.
(4) A 40. §–50. §-okban meghatározott kényszerítő eszközök alkalmazása miatt panasznak, mint jogorvoslatnak van helye.
A panasz előterjesztésére az jogosult, akinek az intézkedés jogát vagy jogos érdekét sértette.
(5) A panaszt az intézkedést követő 8 napon belül az intézkedést foganatosító vámszervnél (kirendeltségnél), illetve
nyomozó szervnél lehet előterjeszteni. A panaszt a beérkezéstől számított 15 napon belül az intézkedést foganatosító
vámszerv vezetője (az intézkedést foganatosító kirendeltség operatív vezetését ellátó vezetője), illetve nyomozó szerv
vezetője indokolással ellátott határozattal bírálja el, amely ellen a közléstől számított 8 napon belül a határozatot hozó
vámszervnél (kirendeltségnél), illetve nyomozó szervnél benyújtandó, de az elbírálásra jogosult felettes szervhez
címzett fellebbezéssel lehet élni. A fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc
napon belül kell felterjeszteni, kivéve, ha a panaszt elbíráló határozatot hozó vámszerv (kirendeltség), illetve nyomozó
szerv a határozatát visszavonja, vagy a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti.
(6) A felettes szerv a fellebbezés beérkezésétől számított 15 napon belül, indokolással ellátott határozatában az elsőfokú
határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti. Ha az érdemi határozat hozatalához nincs elég adat,
vagy a tényállás további tisztázása szükséges, a felettes szerv maga intézkedik a tényállás kiegészítése iránt, vagy
a határozat megsemmisítése mellett az elsőfokú határozatot hozó vámszervet (kirendeltséget), illetve nyomozó
szervet új eljárásra utasíthatja. A felettes szerv határozatát írásban, a panaszt elbíráló határozatot hozó vámszerv
(kirendeltség), illetve nyomozó szerv útján kell közölni a fellebbezővel. A felettes szerv határozata közigazgatási
határozat, amelynek bírósági felülvizsgálatát – a közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálatára vonatkozó
szabályok szerint – kérheti az, aki a (4) bekezdés szerint panasz előterjesztésére jogosult.
Testi kényszer 40. § (1) A pénzügyőr – intézkedése során – az ellenszegülés megtörésére testi erővel cselekvésre vagy a cselekvés
abbahagyására kényszerítést (testi kényszert) alkalmazhat.
(2) A testi kényszer alkalmazása során a pénzügyőr felhasználhatja az önvédelmi fogásokat is.
Vegyi eszközök, elektromos sokkoló eszköz, illetve más eszköz alkalmazása
41. § (1) A pénzügyőr a szolgálatban kényszerítő eszközként rendszeresített vegyi vagy elektromos sokkoló eszközt, ezek
hiányában más e célra alkalmas eszközt alkalmazhat:
a) a saját testi épségét, illetve az őrzésére bízott vagyon biztonságát közvetlenül veszélyeztető támadás elhárítására,
b) a jogszerű intézkedésével szembeni ellenszegülés megtörésére.
(2) A pénzügyőr által alkalmazható vegyi, elektromos sokkoló eszköz rendszeresítéséről a kijelölt miniszter a rendészetért
felelős miniszterrel egyetértésben rendelkezik.
Szolgálati kutya alkalmazása 42. § (1) A pénzügyőr szájkosárral ellátott szolgálati kutyát – pórázon vagy anélkül – kényszerítő eszközként alkalmazhat, ha
a testi kényszer alkalmazásának feltételei fennállnak.
(2) A pénzügyőr szájkosár nélküli szolgálati kutyát pórázon vezetve alkalmazhat az intézkedése elleni tettleges ellenállás
leküzdéséhez.
(3) A pénzügyőr szájkosár és póráz nélküli szolgálati kutyát alkalmazhat a személye ellen intézett támadás vagy az életét,
testi épségét közvetlenül fenyegető magatartás elhárítására.
Útzár telepítése 43. § A pénzügyőr a NAV hatáskörébe tartozó bűncselekmény felderítése, megakadályozása céljából, illetve
az elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személy, valamint a bűncselekmény elkövetőjének elfogására útzár
telepítését kérheti az illetékes rend őrhatóságtól.
Bilincs alkalmazása 44. § (1) A pénzügyőr bilincset alkalmazhat a személyi szabadságában korlátozni kívánt vagy korlátozott személy:
a) támadásának megakadályozására,
b) tettleges ellenszegülésének megtörésére,
c) szökésének megakadályozására,
d) önkárosításának megakadályozására.
(2) A bilincs használata alkalmával kerülni kell a testi sérülés és egészségromlás okozását. A bilincs használatáról készült
jelentésben utalni kell arra, hogy a bilincs alkalmazására milyen okból került sor, és a bilincselés következtében
történt-e sérülés. Ha a megbilincseltet más hatóságnak átadják, a jelentés egy példányát e hatóságnak meg kell
küldeni.
Lőfegyverhasználat 45. § (1) A pénzügyőrt a lőfegyver-használati jog az e törvényben meghatározottak szerint illeti meg.
(2) Ha e törvény szerint a lőfegyverhasználat feltétele fennáll, a pénzügyőr lőfegyverként elsősorban a rendszeresített
szolgálati fegyvert, ennek hiányában más tárgyat is fegyverként használhat.
(3) A pénzügyőr szolgálati fegyverének rendszeresítésére a kijelölt miniszter a rendészetért felelős miniszterrel
egyetértésben rendelkezik.
(4) Lőfegyverhasználatnak csak a szándékosan, személyre leadott lövés minősül. Nem lőfegyverhasználat a véletlenül
bekövetkezett, állatra, tárgyra leadott vagy a figyelmeztető lövés.
(5) A pénzügyőr a lőfegyverét saját elhatározásából vagy utasításra használja.
(6) Tilos a szolgálati fegyvert elővenni, bárkire ráfogni, tüzelési készenlétbe helyezni, vagy valakivel szemben
a fegyverhasználatot kilátásba helyezni, ha a lőfegyverhasználatnak az e törvényben meghatározott feltételei nem
 valósultak meg.
(7) A jogosulatlan lőfegyverhasználat büntetőjogi és fegyelmi eljárást von maga után.
46. § A pénzügyőr – szolgálatának jogszerű teljesítése közben – lőfegyverhasználatra jogosult:
a) az élet elleni közvetlen fenyegetés vagy támadás elhárítására,
b) a testi épséget súlyosan veszélyeztető közvetlen támadás elhárítására, valamint
c) a Be. által a NAV nyomozóhatósági hatáskörébe utalt bűncselekmény lőfegyverrel, robbanóanyaggal vagy az élet
kioltására alkalmas más eszközzel való elkövetésének megakadályozására. 47. § Nincs helye lőfegyverhasználatnak, ha
a) az olyan személy életét, testi épségét veszélyezteti, akivel szemben a fegyverhasználat feltételei nem állnak fenn,
b) a lőfegyverhasználat célja tárgyra vagy állatra leadott lövéssel is elérhető.
48. § (1) A lőfegyverhasználatot a következő sorrendben meg kell előznie:
a) felhívásnak, hogy a személy a támadással hagyjon fel,
b) más kényszerítő eszköz alkalmazásának,
c) figyelmeztetésnek, hogy lőfegyverhasználat következik,
d) figyelmeztető lövésnek.
(2) A lőfegyverhasználatot megelőző figyelmeztetést érthetően, határozottan, „a törvény nevében fegyvert használok”
szavakkal kell megtenni.
(3) A figyelmeztető lövést olyan irányban kell leadni, hogy az senkit se veszélyeztessen és lehetőleg kárt se okozzon.
49. § (1) A lőfegyverhasználatot megelőző intézkedések részben vagy teljesen mellőzhetők, ha az eset összes körülményeire
tekintettel a megelőző intézkedésekre már nincs idő, és a késedelem a saját vagy más személy életét, testi épségét
közvetlenül veszélyezteti.
(2) Ha a lőfegyverhasználatot megelőző intézkedések valamelyikével a támadást elhárították, lőfegyverhasználatra nem
kerülhet sor.
50. § (1) A lőfegyverhasználatról a pénzügyőr haladéktalanul jelentést tesz közvetlen elöljárójának, illetve haladéktalanul
értesíti a közvetlen vezetőjét, és annak megérkezéséig a helyszínt biztosítja.
(2) A lőfegyverhasználat jogszerűségét és szakszerűségét az érintett szerv vezetője vizsgálja.
IV. FEJEZET
TITKOS INFORMÁCIÓGYŰJTÉS Általános rendelkezések 51. § (1) A NAV bűnügyi főigazgatósága és a bűnügyi főigazgatóság középfokú szervei (a továbbiakban: felhatalmazott
szervek) a Be. által a NAV nyomozóhatósági hatáskörébe utalt bűncselekmény elkövetésének megelőzésére,
felderítésére, megszakítására, az elkövető kilétének megállapítására, elfogására, tartózkodási helyének
megállapítására, bizonyítékok megszerzésére, valamint a büntetőeljárásban résztvevők és az eljárást folytató hatóság
tagjainak, az igazságszolgáltatással együttműködő személyek védelme érdekében – e törvény keretei között –
titokban információt gyűjthetnek.
(2) Az (1) bekezdés alapján tett intézkedések, az abban érintett természetes és jogi személyek, valamint jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezetek adatai nem hozhatók nyilvánosságra.
(3) A felhatalmazott szervek, valamint a beszerzett adat és az információgyűjtés ténye tekintetében az ügyész és a bíró
a titkos információgyűjtés során – külön engedély nélkül – megismerhetik a minősített adat tartalmát.
52. § E fejezet alkalmazásában:
1. álvásárlás: a fedett nyomozó színlelt vételi szándékán alapuló, a bűncselekmény elkövetőjének elfogása, továbbá
a bűncselekmény tárgyi bizonyítékának biztosítása érdekében e dolog vételére irányuló leplezett megállapodás, és
annak teljesítése;
2. bizalmi vásárlás: a fedett nyomozónak jogellenes kereskedelmi ügyletként megjelenő olyan leplezett tevékenysége,
amelynek során a bűncselekmény tárgyi bizonyítási eszközét képező dolgot vásárol az eladó bizalmának erősítése,
a későbbi álvásárlás elősegítése érdekében;
3. ellenőrzött szállítás: a felhatalmazott szervek olyan leplezett tevékenysége, amelynek során – a nemzetközi
együttműködés keretében, folyamatos és fokozott ellenőrzés mellett – lehetővé teszik a megfigyelés alatt álló
elkövető számára az általa birtokolt, a bűncselekménye tárgyi bizonyítási eszközét képező dolognak az ország
területére történő behozatalát, más ország területére irányuló kivitelét, az ország területén történő átszállítását annak
érdekében, hogy a bűncselekmény elkövetői a lehető legszélesebb körben felderíthetők legyenek, a nemzetközi
bűncselekmény tényállása megállapíthatóvá váljék;
4. fedett nyomozó: a titkos információgyűjtés keretében eljáró – kilétét leplező – pénzügyi nyomozó;
5. mintavásárlás: az informátor, a bizalmi személy, a felhatalmazott szervekkel titkosan együttműködő más személy vagy
a fedett nyomozó által végrehajtott olyan leplezett ügylet, amelynek célja, hogy a bűncselekmény felderítése
érdekében a bűncselekménnyel összefüggésbe hozható anyagok, tárgyak, eszközök vagy ezek mintái, alkatrészei
további vizsgálat céljából a felhatalmazott szervek birtokába kerüljenek, illetve a bűncselekmény történeti tényállása
megismerhető legyen;
6. súlyos bűncselekmény: az a bűntett, amelyet a törvény ötévi, vagy ennél súlyosabb szabadságvesztéssel fenyeget.
Bírói engedélyhez nem kötött titkos információgyűjtés 53. § (1) A felhatalmazott szervek a bűnmegelőzési, bűnüldözési, felderítési és nyomozási (a továbbiakban: bűnüldözési)
feladataik teljesítése érdekében
a) informátort, bizalmi személyt vagy a NAV-val titkosan együttműködő más személyt vehetnek igénybe,
b) az eljárás céljának leplezésével (puhatolás) vagy a kilétét leplező fedett nyomozó igénybevételével információt
gyűjthetnek, adatot ellenőrizhetnek,
c) saját személyi állományuk, valamint a velük együttműködő személy és a pénzügyi nyomozói jelleg leplezésére,
védelmére fedőokiratot állíthatnak ki, használhatnak fel, fedőintézményt hozhatnak létre, és tarthatnak fenn,
d) a bűncselekmény elkövetésével gyanúsítható és vele kapcsolatban lévő személyt, valamint a bűncselekménnyel
kapcsolatba hozható helyiséget, épületet és más objektumot, terep- és útvonalszakaszt, járművet, eseményt
megfigyelhetnek, arról információt gyűjthetnek, az észlelteket hang, kép, egyéb jel vagy nyom rögzítésére
szolgáló technikai eszközzel (a továbbiakban: technikai eszköz) rögzíthetik,
e) a bűncselekmény elkövetőjének leleplezésére vagy a bizonyítás érdekében, indokolt esetben – sérülést vagy
egészségkárosodást nem okozó – csapdát alkalmazhatnak,
f) mintavásárlás végzése érdekében informátort, bizalmi személyt, a felhatalmazott szervekkel titkosan
együttműködő más személyt vagy fedett nyomozót, továbbá – az ügyész engedélyével – álvásárlás, bizalmi
vásárlás, bűnszervezetbe való beépülés, illetve – a 37. § rendelkezéseinek figyelembevételével – ellenőrzött
szállítás folytatása érdekében fedett nyomozót alkalmazhatnak,
g) ha a bűncselekmény megelőzésére, felderítésére, az elkövető elfogására, kilétének megállapítására nincs más
lehetőség, a sértettet szerepkörében – életének, testi épségének megóvása érdekében – pénzügyi nyomozó – ide
nem értve a nem hivatásos pénzügyi nyomozót – igénybevételével helyettesíthetik.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak teljesítésére a NAV a természetes személyekkel, a jogi személyekkel vagy a jogi
személyiséggel nem rendelkező szervezetekkel titkos együttműködési megállapodást köthet. Ennek keretében a NAV
kezdeményezheti a bűnüldözés szempontjából különleges fontosságú ilyen szervezetek munkatársával hivatásos
szolgálati, kormánytisztviselői, közszolgálati, közalkalmazotti jogviszony, illetve munkajogviszony létesítését.
(3) Az e törvényben meghatározott feladatok ellátása érdekében a NAV – külön megállapodás alapján meghatározott
időtartamra – a (2) bekezdés szerinti jogviszony létesítését kezdeményezheti a (2) bekezdés hatálya alá tartozó
szervezeteknél.
(4) A NAV nem kezdeményezheti a (2) bekezdés szerinti jogviszony létesítését bíróságnál, ügyészségnél,
az Alkotmánybíróságnál, az Állami Számvevőszéknél, az Országgyűlési Biztos Hivatalánál, a Köztársasági Elnök
Hivatalánál és az Országgyűlés Hivatalánál.
(5) A foglalkoztatás pénzügyi nyomozói jellegével kapcsolatos speciális szabályokat – a hatályos jogszabályok keretei
között – a NAV és az érintett szervezet külön megállapodása tartalmazza.
(6) Rendvédelmi szerv és nemzetbiztonsági szolgálat fedőintézményként, okmánya fedőokmányként csak az illetékes
miniszter és az érintett szervezet országos vezetőjének tájékoztatásával alkalmazható.
(7) A felhatalmazott szervek az informátor, a bizalmi személy, a NAV-val titkosan együttműködő más személy, a fedett
nyomozó, valamint a fedőokirat és a fedőintézmény védelme érdekében a közigazgatási nyilvántartásokban, így
különösen a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban, a személyi igazolvány nyilvántartásban, az anyakönyvi
nyilvántartásban, az úti okmány nyilvántartásban, a gépjárművezetői engedély és gépjármű nyilvántartásban,
az ingatlan-nyilvántartásban, a cégnyilvántartásban fedőadatokat helyezhetnek el. A fedőadatokat törölni kell, ha
az elhelyezés alapjául szolgáló bűnüldözési érdek megszűnt.
(8) Az informátor, a bizalmi személy, a NAV-val titkosan együttműködő más személy által a titkos információgyűjtés
keretében másnak okozott kár megtérítésére az 57. § (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseket kell megfelelően
alkalmazni.
Leplezett figyelés elrendelése 54. § A felhatalmazott szervek a 13. § (7) bekezdésében meghatározott célból leplezett figyelést rendelhetnek el arra
a személyre vonatkozóan, akiről megalapozottan feltehető, hogy az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi
együttműködésről szóló 2003. évi CXXX. törvény 1. számú melléklete által meghatározott súlyos bűncselekményt fog
elkövetni (készít elő) vagy követ el a Magyar Köztársaság vagy más, a Schengeni Információs Rendszert alkalmazó
állam területén, abban az esetben is, ha a magyar törvény szerint az előkészület nem büntetendő. Leplezett figyelés
rendelhető el az ilyen személlyel vagy bűncselekménnyel kapcsolatba hozható jármű vonatkozásában is.
A Schengeni Információs Rendszerben elhelyezett leplezett figyelésre irányuló jelzés
végrehajtása
55. § (1) Ha a pénzügyi nyomozó – ide nem értve a nem hivatásos pénzügyi nyomozót – az intézkedés során megállapítja, hogy
az intézkedéssel érintett személy vagy jármű azonos a Schengeni Információs Rendszerben elhelyezett leplezett
figyelésre irányuló jelzés szerinti személlyel vagy járművel, a leplezett figyelésre irányuló jelzés végrehajtása során
a 36. § (1) bekezdésében meghatározott intézkedéseket foganatosíthatja.
(2) A pénzügyi nyomozó – a leplezett figyelésre történő utalás és a leplezett figyelés céljának veszélyeztetése
nélkül – kizárólag annak az intézkedésnek a tényét és célját közölheti, amelynek során a leplezett figyelésre irányuló
jelzés végrehajtására sor kerül.
(3) A pénzügyi nyomozó a leplezett figyelésre irányuló jelzés végrehajtásakor az intézkedése során rögzítendő adatokon
túl – ha ez a leplezett figyelésre irányuló jelzés végrehajtásának célját nem veszélyezteti – az alábbi adatokat rögzítheti,
és továbbíthatja a külön jogszabályban meghatározott szerven keresztül az adott leplezett figyelésre irányuló jelzést
kibocsátó hatóságnak:
a) az intézkedéssel érintett személy vagy jármű megtalálásának ténye, körülményei,
b) az intézkedés helye, ideje, indoka,
c) az utazás útvonala és az úti cél,
d) az intézkedéssel érintett személyt kísérő, illetve az intézkedéssel érintett járműben utazó személyek természetes
személyazonosító adatai,
e) a használt jármű azonosításához szükséges adatok,
f) a szállított tárgyakra vonatkozó adatok.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott adatok megszerzése érdekében kényszerítő eszköz nem alkalmazható.
Az együttműködők díjazása 56. § A felhatalmazott szervek a velük együttműködők tevékenységéért indokolt mértékű anyagi ellenszolgáltatást
nyújthatnak.
A feljelentés elutasításának, vagy a nyomozás megszüntetésének
kilátásba helyezése
57. § (1) A felhatalmazott szervek az ügyész hozzájárulásával a Be. 175. §-ának (1) bekezdése alapján a feljelentés
elutasításának, vagy a Be. 192. §-ának (1) bekezdése alapján a nyomozás megszüntetésének kilátásba helyezésével
információszolgáltatásban állapodhatnak meg a bűncselekmény elkövetőjével, ha a megállapodással elérhető
bűnüldözési célhoz fűződő érdek jelentősebb, mint az állam büntetőjogi igényének érvényesítéséhez fűződő érdek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti megállapodás létrejötte esetén a Be. 175. §-ának (3)–(4) bekezdése alapján a NAV az elkövető
által a sértettnek okozott kárt megtéríti, az ehhez szükséges fedőokiratot elkészítheti, illetve titoktartási megállapodás
megkötését kezdeményezheti.
(3) Nem köthető a Be. 175. §-ának (6), valamint a 192. §-ának (3) bekezdése alapján megállapodás azzal a személlyel, aki
olyan bűncselekményt követett el, amellyel más életét szándékosan kioltotta.
A feljelentés elutasítása vagy a nyomozás megszüntetése
a fedett nyomozóval szemben
58. § (1) Bűncselekmény megalapozott gyanúja esetén az ügyész a Be. 175. §-ának (2) bekezdése alapján a feljelentést
határozattal elutasítja, vagy a Be. 192. §-ának (2) bekezdése alapján a nyomozást megszünteti, ha az 53. §
(1) bekezdésének f) pontja szerint a fedett nyomozó által a szolgálati feladata teljesítése közben elkövetett
bűncselekmény bűnüldözési érdeket szolgál, és az jelentősen meghaladja az állam büntetőjogi igényének
érvényesítéséhez fűződő érdeket.
(2) A Be. 175. §-ának (3) és (4) bekezdése alapján a fedett nyomozó által a sértettnek okozott kár megtérítésére, az ehhez
szükséges fedőokirat elkészítésére, illetve a titoktartási megállapodás megkötésének kezdeményezésére az 57. §
(2) bekezdésében írt rendelkezést kell alkalmazni.
(3) A Be. 175. §-ának (6), valamint a 192. §-ának (3) bekezdése alapján az (1) bekezdésben foglaltak nem alkalmazhatók, ha
a fedett nyomozó olyan bűncselekményt követett el, amellyel más életét szándékosan kioltotta.
Adatkérés 59. § (1) A felhatalmazott szervek vezetői az ügyész jóváhagyásával a kétévi vagy ennél súlyosabb szabadságvesztéssel
büntetendő, szándékos bűncselekmény felderítése érdekében az üggyel összefüggő adatok szolgáltatását
igényelhetik az önkormányzati adóhatóságtól, a szolgáltatást nyújtó postai, elektronikus hírközlési szolgáltatótól,
az egészségügyi és a hozzá kapcsolódó adatot kezelő szervtől, továbbá a banktitoknak, fizetési titoknak,
értékpapírtitoknak, pénztártitoknak és egyéb üzleti titoknak minősülő adatot kezelő szervtől. A felhatalmazott szervek
az adatszolgáltatás teljesítésére határidőt jelölhetnek meg. Az adatszolgáltatás ingyenes és nem tagadható meg.
Az így kapott információ csak a megkeresésben megjelölt célra használható fel.
(2) A felhatalmazott szervek vezetői az (1) bekezdés szerinti bűncselekmény felderítése érdekében az ügyész
jóváhagyásával vehetnek át adatot a NAV adóztatási szerveitől, illetve vámszerveitől.
(3) A „halaszthatatlan intézkedés” jelzéssel ellátott, elő zetes ügyészi jóváhagyást nélkülöző megkeresést haladéktalanul
teljesíteni kell. „Halaszthatatlan intézkedés” jelzéssel ellátott megkeresés abban az esetben bocsátható ki, ha
a késedelem veszéllyel jár és az ügy szervezett bűnözéssel függ össze. Az ügyész jóváhagyása iránt a megkereséssel
egyidejűleg intézkedni kell. Ha az ügyész a jóváhagyását megtagadja, a felhatalmazott szervek az így beszerzett
adatokat haladéktalanul megsemmisítik.
A titkos információgyűjtéssel kapcsolatos sajátos gazdálkodási szabályok 60. § (1) A NAV bűnügyi főigazgatósága a költségvetésében az alaptevékenységgel összefüggő speciális működési
kiadásainak fedezésére elkülönített előirányzatot szerepeltethet. A speciális működési kiadásokat
összevontan – az általános számviteli szabályoktól eltérően – egy összegben kell szerepeltetni.
(2) Speciális működési kiadásnak minősülnek a NAV titkos információgyűjtő tevékenységéhez, a titkos információgyűjtés
eszközeinek és módszereinek alkalmazásához közvetlenül kötődő személyi és tárgyi vonatkozású kiadások.
(3) A felhatalmazott szervek fedőintézményben szolgálatot teljesítő hivatásos állományú tagjának a szolgálati
jogviszonya alapján, illetve a nem hivatásos pénzügyi nyomozónak a kormánytisztviselői jogviszonya alapján kifizetett
jövedelméből az adott évi adótábla legmagasabb adókulcsa alkalmazásával kell az adót levonni és befizetni
az adóhatóságnak. Az érintettnek ezt a jövedelmet nem kell az összevont adóalapjába beszámítania, azt nem kell
bevallania, a kifizetőnek pedig nem kell erről személyre szólóan adatot szolgáltatnia, illetve az érintett részére
igazolást kiadnia.
(4) A NAV nyomozó hatósága által az 56. §-ban meghatározott együttműködő magánszemély részére nyújtott díjazás
esetén a személyi jövedelemadó-levonási és befizetési kötelezettséget a NAV bűnügyi főigazgatósága teljesíti.
A kifizetett összegből 20%-os forrásadót kell levonni és befizetni az adóhatóságnak. E jövedelemnek az összevont
adóalapba történő beszámítására, a jövedelem bevallására, a kifizető adatszolgáltatására, az igazolás kiadására
a (3) bekezdésben foglalt rendelkezést kell alkalmazni.
61. § (1) A NAV feladatai teljesítése érdekében – a fedésül szolgáló intézmény típusára vonatkozó jogszabályok előírásai
szerint – fedőintézményt hozhat létre, és tarthat fenn. Fedőintézményként költségvetési szerv nem hozható létre.
(2) A fedőintézmény létrehozása és – szükség esetén – fenntartása a NAV bűnügyi főigazgatósága költségvetéséből
történik. Az ehhez szükséges kiadások speciális működési kiadásnak minősülnek. A szükséges pénzügyi eszközök
forrását a titkosság megtartása mellett kell biztosítani.
(3) Ha a fedőintézmény megszűnik, vagyona a NAV bűnügyi főigazgatóságát illeti.
(4) Az államháztartásról szóló törvény rendelkezései a fedőintézményre nem vonatkoznak.
(5) A felhatalmazott szervek a 60. § (2) bekezdésében meghatározott körben külön korlátozás nélkül valutát kezelhetnek.
62. § (1) A speciális működési kiadás felhasználásának külső szerv által történő ellenőrzése kizárólag törvényességi
szempontból történhet. E körben célszerűségi és eredményességi szempont szerinti ellenőrzés nem végezhető.
(2) A NAV, illetve a NAV nyomozó hatósága gazdálkodásának külső szerv által történő ellenőrzése során az ellenőrzést
végző szerv birtokába nem kerülhet olyan adat, amely a titkos információgyűjtés során keletkezett információra,
annak forrására, illetve az alkalmazott titkos információgyűjtő módszer konkrét jellegére utal.
(3) A bűnügyi főigazgatóság a biztonsági követelmények érvényesítése érdekében a társadalombiztosítási,
egészségügyi, adó-elszámolási, költségvetési, pénzügyi, statisztikai adatszolgáltatással, a maradandó értékű irat
védelme érdekében végzett levéltári ellenőrzéssel, valamint a speciális működési költségek körébe tartozó
valuta-felhasználással kapcsolatos eljárási szabályokat – a törvényi előírások keretei között – az illetékes szervezetekkel
külön megállapodásban rögzíti.
Bírói engedélyhez kötött titkos információgyűjtés 63. § (1) A felhatalmazott szervek bírói engedéllyel az 51. § (1) bekezdésében meghatározott bűnüldözési célból a súlyos
bűncselekmények esetében
a) lakást és telephelyet titokban átkutathatnak (titkos kutatás), az észlelteket technikai eszközzel rögzíthetik,
b) lakásban és telephelyen történteket technikai eszközök segítségével megfigyelhetik és rögzíthetik,
c) levelet és egyéb postai küldeményt felbonthatnak, azok tartalmát megismerhetik, azt technikai eszközzel
rögzíthetik,
d) közcélú telefonvezetéken vagy azt helyettesítő hírközlési szolgáltatás útján továbbított közlés tartalmát
megismerhetik, az észlelteket technikai eszközzel rögzíthetik,
e) az interneten vagy más számítástechnikai úton történő levelezés (e-mail) során keletkezett adatokat és
információkat megismerhetik és felhasználhatják.
(2) Az (1) bekezdés c)–e) pontjában meghatározott eszközök alkalmazása során gyűjtött, a titkos információgyűjtés
alapjául szolgáló eljárásban nyilván valóan nem érintett személyekre vonatkozó adatokat haladéktalanul meg kell
semmisíteni, azok a továbbiakban nem kezelhetők és nem használhatók fel.
(3) A felhatalmazott szervek az (1) bekezdésben felsorolt titkos információgyűjtésre szolgáló eszközöket és módszereket
(a továbbiakban: különleges eszközök) az ott meghatározottak szerint alkalmazhatják a bűncselekmény gyanúja miatt
körözött személy felkutatására, továbbá
a) az (1) bekezdésben nem említett, üzletszerűen vagy bűnszövetségben elkövetett, három évig terjedő
szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény,
b) az (1) bekezdésben vagy az a) pontban meghatározott bűncselekmény kísérlete, illetve – ha az előkészületet
a törvény büntetni rendeli – előkészülete
esetén. (4) Az (1) bekezdés d) és e) pontjaiban foglaltak teljesítéséhez a hírközlési szolgáltató, illetve a postai szervezet köteles
a feladatkörébe tartozó esetben a segítséget megadni.
(5) A NAV felhatalmazott szervei a bírói engedélyhez kötött titkos információgyűjtő eszközök alkalmazását
a Nemzetbiztonsági Szakszolgálattól rendelik meg.
64. § (1) A különleges eszköz alkalmazása iránti kérelmet a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező felhatalmazott szervek
vezetői terjesztik elő.
(2) A kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a különleges eszköz alkalmazásának helyét, az alkalmazással érintett nevét, illetve az azonosításra
alkalmas – rendelkezésre álló – adatot,
b) az alkalmazni kívánt különleges eszköz megnevezését,
c) az alkalmazás tervezett kezdetét és végét napban és órában meghatározva,
d) az alkalmazás törvényi feltételeinek meglétére vonatkozó indokolást.
(3) A különleges eszköz alkalmazását a felhatalmazott szerv székhelye szerint illetékes helyi bíróságnak a megyei
(fővárosi) bíróság elnöke által kijelölt bírája (a továbbiakban: bíró) engedélyezi.
(4) A bíró a különleges eszköz engedélyezése iránti kérelem benyújtásától számított 72 órán belül indokolt végzéssel
határoz, a kérelemnek helyt ad, vagy azt a törvényi feltételek hiánya miatt elutasítja.
(5) A bíró a különleges eszköz alkalmazását, illetve az eszköz igénybevételét esetenként legfeljebb 90 napra
engedélyezheti, illetve – a (2) bekezdés szerinti kérelemre – 90 nappal ismételten meghosszabbíthatja.
65. § (1) Ha a különleges eszköz alkalmazásának engedélyezése olyan késedelemmel járna, amely az adott ügyben
nyilván valóan sértené a bűnüldözés eredményességéhez fűződő érdeket, a felhatalmazott szervek vezetői legfeljebb
a bírói döntésig engedélyezhetik a különleges eszköz alkalmazását (sürgősségi elrendelés).
(2) A sürgősségi elrendelés esetén az engedélyezés iránti kérelmet egyidejűleg be kell nyújtani. A kérelem elutasítása
esetén sürgősségi elrendelésnek ugyanabból a célból, változatlan indok vagy tényállás alapján ismételten nincs helye.
(3) A felhatalmazott szerv vezetője haladéktalanul elrendeli a különleges eszköz alkalmazásának megszüntetését, ha:
a) az engedélyben meghatározott célját elérte,
b) az engedélyben megállapított határidő lejárt,
c) nyilván való, hogy további alkalmazásától nem várható eredmény,
d) a sürgősséggel elrendelt alkalmazást a bíró nem engedélyezte.
(4) A (3) bekezdés d) pontja esetében a különleges eszköz alkalmazásával rögzített információt haladéktalanul meg kell
semmisíteni.
(5) A különleges eszközzel végzett megfigyelés befejezését követő 8 napon belül meg kell semmisíteni a megfigyelés
célja szempontjából érdektelen rögzített információt vagy az ügyben nem érintett személy adatait.
(6) A külön engedélyhez kötött titkos információgyűjtés során szerzett és rögzített adatokat az engedélyező bíró
bármikor megismerheti.
V. FEJEZET
AZ ADATKEZELÉSRE, NYILVÁNTARTÁSRA, ADATSZOLGÁLTATÁSRA,
ADATÁTADÁSRA ÉS ÁTVÉTELRE VONATKOZÓ EGYES SZABÁLYOK
Az adatkezelés általános szabályai 66. § (1) A NAV 13. § (1) bekezdésben meghatározott feladatainak, valamint a bűnmegelőzési, bűnüldözési felderítési és
nyomozási (a továbbiakban: bűnüldözési) feladatainak, az Art., a Vtv. és az egyéb adó- és vám jogszabályok alapján
hatáskörébe tartozó feladatainak, a szerencsejáték szervezéséről szóló törvény hatálya alá tartozó hatósági felügyeleti
tevékenységgel összefüggő feladatainak, szabálysértési, valamint rendészeti és az egyéb államigazgatási feladatainak
ellátásához a bűncselekmény elkövetésével gyanúsítottak, a büntetőeljárás alá vontak, a sértettek és egyéb
közreműködők, az adóigazgatási és vámigazgatási eljárás, az egyéb közigazgatási, rendészeti, szabálysértési
eljárásban az adózók, ügyfelek, egyéb érintettek, eljárás alá vontak, egyéb közreműködők személyes adatait kezeli,
továbbá más adatokat kezel.
(2) Az egyes feladatokhoz kapcsolódó adatokat elkülönítetten kell kezelni, és – ha törvény eltérően nem
rendelkezik – kizárólag a kezelésük alapjául szolgáló célra lehet felhasználni.
67. § (1) Az Art., a Vtv. és az egyéb adó- és vám jogszabályok alapján a NAV hatáskörébe tartozó adókötelezettséggel,
vámkötelezettséggel, adóigazgatási, vámigazgatási és a szerencsejáték szervezéséről szóló törvény hatálya alá tartozó
hatósági felügyeleti tevékenységgel összefüggő igazgatási eljárással kapcsolatos, a NAV adóztatási szerve által kezelt
adatokat a NAV vámszerve, illetve a NAV vámszerve által kezelt adatokat a NAV adóztatási szerve a feladatkörében
eljárva megismerheti, felhasználhatja, ideértve a megismert adatnak az ellenőrzésre történő kiválasztás során történő
felhasználását is. Az olyan, a NAV adóztatási szervénél, illetve vámszervénél keletkezett (meglévő) adatot, melyet
jogszabály alapján a NAV e bekezdés szerinti másik szerve nyilvántartásának tartalmaznia kell, az adóztatási szerv,
illetve a vámszerv elektronikus úton adja át a NAV e bekezdés szerinti másik szervének.
(2) Az e törvényben nem szabályozott kérdésekben a NAV hatáskörébe tartozó adókötelezettséggel,
vámkötelezettséggel, adóigazgatási és vámigazgatási eljárással kapcsolatos adatok kezelésére, nyilvántartására,
az adatszolgáltatásra, az adatok átvételére és átadására az Art., a Vtv. és az egyéb adó- és vám jogszabályok
rendelkezéseit kell irányadónak tekinteni.
68. § Amennyiben törvény előírja vagy megengedi a NAV és más szervek közötti adatszolgáltatást, illetve adatátadást – ha
a technikai feltételek mindkét szervnél adottak –, az adatszolgáltatás, adatátadás, adatátvétel elektronikus úton is
teljesíthető.
Bűnügyi adatkezelés 69. § (1) A NAV által bűnüldözési célból gyűjtött és tárolt adatokat, továbbá a különleges adatokat – ha törvény eltérően nem
rendelkezik – csak bűnüldözési célra lehet felhasználni.
(2) A NAV bűnüldözési feladatainak ellátásához szükséges bűnüldözési adatokat a NAV nyomozó hatósága kezeli,
továbbá a NAV vámszerveinek az Európai Unió külső vámhatárán működő, nyomozóhatósági hatáskörrel felruházott
kirendeltségei az e jogkörükben foganatosított eljárásukkal kapcsolatos adatokat továbbítják a NAV bűnüldözési
adatkezelő rendszerei felé.
(3) A NAV (2) bekezdés szerinti szervei – a büntetett előéletre vonatkozó, a bűnüldözési tevékenység során az egyéb
bűnügyi személyes adat, valamint az elkövetőnek a büntetőeljárás során figyelembe veendő egészségi állapotára
vonatkozó adata kivételével – különleges adatot nem kezelhetnek, kivéve azt a különleges adatot, amelyeknek
kezeléséhez az érintett megfelelő tájékoztatás után írásban hozzájárult.
70. § (1) A NAV nyomozó hatósága más szervek által kezelt személyes és egyéb adatokhoz a bűnüldözési feladatok ellátása
céljából – törvényben meghatározottak szerint – hozzáférhet, de az adatot bűnüldözési céltól eltérően nem
használhatja fel, és – ha törvény eltérően nem rendelkezik – nem továbbíthatja.
(2) A NAV nyomozó hatósága a bűnüldözési feladatok ellátásához más adatkezelési rendszerekből – törvényben
meghatározott esetekben és módon – adatokat vehet át. Az adatátvétel tényét mind az adatátadó, mind
az adatátvevő szervnél dokumentálni kell.
71. § (1) A NAV nyomozó hatósága a bűnüldözési feladatok ellátásához – a NAV saját nyilvántartásain túl – különösen az alábbi
forrásokból gyűjt személyes, illetve egyéb adatokat:
a) állampolgár bejelentése, kérelme, valamint feljelentés, panasz,
b) DNS- és ujjnyomat minta elemzése,
c) bíróság, ügyészség, más hatóság vagy egyéb szerv értesítése,
d) törvény alapján más szervek által vagy külföldről továbbított adatok átvétele,
e) titkos információgyűjtés,
f) a jogszerűen, nyilvánosságra hozatal céljából készített és nyilvánosságra hozott adatállományban, név- és
címjegyzékben – így különösen telefonkönyv, szaknévsor, statisztikai névjegyzék – szereplő adat,
g) a természetes személy, jogi személy és egyéb szervezet által saját magáról – például írott vagy elektronikus
sajtóban, internetes oldalakon – nyilvánosságra hozott, bárki által hozzáférhető adat.
(2) A NAV nyomozó hatósága a bűnüldözési feladatok ellátása érdekében térítés nélkül kérhet adatokat az alábbi
nyilvántartásokból:
1. a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásából,
2. a személyi igazolvány nyilvántartásból,
3. az anyakönyvi nyilvántartásból,
4. az útiokmány-nyilvántartásból (külföldre utazásban korlátozott személyekre vonatkozó nyilvántartás, útlevélre
vonatkozó nyilvántartás),
5. a társadalombiztosítási nyilvántartásból,
6. az önkormányzati adóhatóság által vezetett nyilvántartásból,
7. a közúti közlekedési nyilvántartásokból (az engedély-nyilvántartás, a járműnyilvántartás, a származás-ellenőrzési
nyilvántartás, az okmánytár, a parkolási igazolvány nyilvántartás és az elő zetes eredetiségvizsgálati nyilvántartás),
8. külön törvény szerinti bűnügyi nyilvántartási rendszer nyilvántartásaiból, valamint a bűnügyi és rendészeti
biometrikus adatok nyilvántartásaiból,
9. a büntetés-végrehajtási intézetekben fogvatartottak nyilvántartásából,
10. a központi idegenrendészeti nyilvántartásból,
11. a menekültügyi nyilvántartásból,
12. a személyszállítást végző légi fuvarozóknak a légi közlekedésről szóló törvény alapján kezelt adatokat tartalmazó
adatbázisából,
13. az ügyészség büntetőeljárási szakterületének ügyviteli nyilvántartásából,
14. a bíróságok által vezetett nyilvántartásokból (cégnyilvántartás, társadalmi szervezetek és alapítványok
nyilvántartása, gondnokoltak névjegyzéke),
15. a bírósági ügyviteli nyilvántartásból,
16. az ingatlan-nyilvántartásból,
17. az egyéni vállalkozók nyilvántartására kijelölt szerv nyilvántartásából,
18. a közjegyzői zálogjogi nyilvántartásból,
19. a központi szabálysértési nyilvántartásból.
(3) A NAV nyomozó hatósága a bűnüldözési feladatok ellátása érdekében – a vonatkozó törvények rendelkezései
szerint – a felhasználás céljának megjelölésével adatokat vehet át a banktitoknak, az értékpapírtitoknak és
a pénztártitoknak, valamint más egyéb titoknak minősülő adatot törvény alapján kezelő szervtől, továbbá adótitoknak
minősülő adatot, iratot vehet át az önkormányzati adóhatóságtól.
(4) Az általános munkarend korlátaitól függetlenül kérhető adat a (2) bekezdés 1., 4., 9., 10., 11. és 12. pontjaiban felsorolt
nyilvántartásokból, a közúti közlekedési nyilvántartások közül az engedély-nyilvántartásból és
a járműnyilvántartásból, valamint a bűnügyi nyilvántartások közül a bűntettesek nyilvántartásából. Rendvédelmi célra
a fogva tartottakról azok természetes személyazonosító adatai, lakcíme kérhető le. Az adatkéréseket hiányos és
töredékadatok esetén is teljesíteni kell.
(5) A NAV nyomozó hatósága által történő adatátvétel és az adatfelhasználás jogszerűségéért az átvevő szerv vezetője
tartozik felelősséggel. Az adattovábbítás tényét mind az adatátadó, mind az adatátvevő szervnél dokumentálni kell.
72. § (1) A NAV nyomozó hatósága a jogszabályban meghatározott bűnüldözési feladatainak ellátása érdekében kezelheti,
illetve az e törvényben meghatározott, adatkezelésre feljogosított szervek nyilvántartásából átveheti:
a) a felderítetlenül maradt bűncselekmény kriminalisztikai szempontból fontos jellemzőit a bűncselekmény
elkövetőjének felderítéséig, vagy ennek hiányában a büntethetőség elévüléséig,
b) a bűncselekmény helyszínén rögzített nyomokat, anyagmaradványokat, eszközöket, szagmintákat
a bűncselekmény elkövetőjének felderítéséig, vagy ennek hiányában a büntethetőség elévüléséig,
c) a szándékos bűncselekmény elkövetésének megalapozott gyanúja miatt kihallgatott személy adatait,
ujjlenyomatát, személyleírását, fényképét, hang- és szagmintáját, valamint az elvégzett kriminalisztikai szakértői
vizsgálatok adatait a bűncselekmény büntethetőségének elévülésétől, vagy elítélés esetén a büntetett előélethez
fűződő hátrányok alóli mentesítéstől számított húsz évig,
d) szándékos bűncselekmény megalapozott gyanúja miatt kihallgatott, illetve ilyen bűncselekmény elkövetése
 miatt elítélt személy cselekményének kriminalisztikai szempontból fontos jellemzőit a büntethetőség
elévüléséig, vagy elítélés esetén a büntetett előélethez fűződő hátrányok alóli mentesítésig,
e) a szervezett bűnözésre utaló cselekményekben vagy tényállásokban érintett személyek, kapcsolataik adatait és
kriminalisztikai szempontból fontos jellemzőit az érintett személyre vonatkozóan keletkezett utolsó adatot
követő húsz évig,
f) olyan személyek adatait, akikkel szemben nemzetközi kötelezettségvállalás alapján nemzetközi bűnüldözési
intézkedéseket kell foganatosítani, valamint e személyek kapcsolatainak adatait és kriminalisztikai szempontból
fontos jellemzőit a büntethetőség elévüléséig, vagy a nemzetközi kötelezettségvállalásban meghatározott ideig,
g) az egyes bűncselekmények nyomozása során a felderítéssel és bizonyítással kapcsolatban keletkezett iratokban
szereplő személyek és kapcsolataik adatait, illetve az eljárási helyzetükre vonatkozó adatokat, valamint a hozzájuk
fűződő nyomozási adatokat az ügyben hozott jogerős ítéletig, vagy a nyomozás megszüntetése esetén
a bűncselekmény büntethetőségének elévüléséig,
h) a titkos információgyűjtés alkalmazásával érintett személyek adatait – beleértve a NAV-val együttműködőket és
a fedett nyomozókat is – és az alkalmazás eredményeként keletkezett adatokat, ha büntetőeljárás nem indul,
a titkos információgyűjtés lezárását követő legfeljebb két évig, büntetőeljárás lefolytatása esetén
a büntethetőség elévüléséig, elítélés esetén a büntetett előélethez fűződő hátrányok alóli mentesítésig, illetve
legfeljebb húsz évig, együttműködők, valamint fedett nyomozók esetén az együttműködés, illetve a fedett
nyomozói tevékenység megszűnésétől számított húsz évig.
(2) A NAV adott nyomozóhatósági eljárást lefolytató szervének (bűnügyi főigazgatóság, bűnügyi főigazgatóság
középfokú szerve) vezetője az (1) bekezdés b)–h) pontjaiban meghatározott adatok tekintetében – ha bűnüldözési
célból elengedhetetlen, továbbá ha az érintett vagy mások jogainak védelme érdekében szükséges – az érintett
tájékozódási, helyesbítési és törlési jogának gyakorlását – írásban, indokolással ellátva – megtagadhatja vagy
korlátozhatja. Az indokolás mellőzhető, ha az a NAV bűnüldözési feladatának ellátását akadályozza, vagy mások
jogainak sérelmével jár. Az indokolás mellőzése esetén a megtagadás okaként e rendelkezésre kell hivatkozni.
Az adat-hozzáférési, helyesbítési és törlési jog korlátozása nem érinti a büntetőeljárásban résztvevőknek
a büntetőeljárásról szóló törvényben biztosított jogainak gyakorlását.
73. § (1) A NAV nyomozó hatósága a bűnüldözési feladatok teljesítése érdekében az adott bűncselekmény felderítése és
nyomozása során – a (3) bekezdés szerinti eltéréssel – adótitoknak, vámtitoknak minősülő adatot, iratot vehet át a NAV
adóztatási szervétől, illetve vámszervétől.
(2) A NAV nyomozó hatósága a bűnüldözési feladatok teljesítése érdekében az adott bűncselekmény felderítése és
nyomozása során bűnüldözési és egyéb rendszereit – a (4) bekezdés szerinti eltéréssel – egymással összekapcsolva
egyedi adatkezelést végezhet.
(3) Az 59. § (2) bekezdés szerinti esetben a NAV adóztatási szervétől, illetve vámszervétől csak ügyészi jóváhagyással
vehető át adótitoknak, vámtitoknak minősülő adat, irat.
(4) Az 59. § (2) bekezdés szerinti esetben a NAV egyéb rendszereiből csak ügyészi jóváhagyással vehető át adat, illetve
végezhető összekapcsolt egyedi adatkezelés.
(5) A NAV nyomozó hatósága a bűnüldözési feladatok teljesítése érdekében – ha az adatvédelem feltételei
biztosítottak – az adott bűncselekmény felderítése, nyomozása során a bűnüldözési adatkezelési rendszereket más
nyomozó hatóság adatkezelési rendszerével összekapcsolva egyedi adatkezelést végezhet.
(6) A (2) bekezdés, (4) és (5) bekezdés szerinti adatkezelés során keletkezett olyan új adatokat, amelyeket a büntetőeljárás
során nem használnak fel, törölni kell.
74. § (1) A NAV az eljárásban részt vevők természetes személyazonosító és lakcímadatait, továbbá az ügy azonosító adatait
ügyviteli célból, az eljárás megindításától az alapul szolgáló irat selejtezéséig kezeli.
(2) A NAV által kezelt adatokat személyazonosításra alkalmatlan módon, történelmi kutatási, statisztikai vagy
tudományos célra lehet felhasználni.
(3) A kijelölt miniszter, a NAV elnöke, a NAV bűnüldözési tevékenységét felügyelő elnökhelyettes, a NAV bűnügyi
főigazgatóságának főigazgatója, továbbá a bűnügyi főigazgatóság középfokú szerveinek igazgatója a NAV által kezelt
közérdekű adatok nyilvánosságra hozatalát bűnüldözési érdekből megtagadhatja.
75. § (1) A NAV a Vízuminformációs Rendszerhez a törvény szerint hatáskörébe tartozó, az Európai Unió tagállamaival folytatott
bűnügyi együttműködésről szóló 2003. évi CXXX. törvény 1. számú melléklete által meghatározott bűncselekmények
megelőzése, felderítése, és nyomozása céljából, meghatározott egyedi ügyben betekintés céljából történő
hozzáférést kezdeményezhet. A kezdeményezést a vízuminformációs rendszerhez (VIS) a tagállamok kijelölt
hatóságai, valamint az EUROPOL számára a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése,
felderítése és kivizsgálása érdekében, betekintés céljából történő hozzáférésről szóló, 2008. június 23-i 2008/633/IB
tanácsi határozat (a továbbiakban: 2008/633/IB tanácsi határozat) szerinti kijelölt nemzeti központi hozzáférési
ponthoz kell megtenni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti betekintés céljából történő hozzáférést írásban vagy elektronikus úton abban az esetben lehet
kezdeményezni, ha
a) a kezdeményező rendelkezésére álló adatok alapján alaposan feltehető, hogy a betekintés céljából történő
hozzáférés útján megismerhető adat nélkül az (1) bekezdésben meghatározott valamely bűncselekmény
megelőzése, felderítése vagy a bűncselekmény nyomozásának eredményessége érdemben nem biztosítható, és
b) a betekintés céljából történő hozzáférésre az (1) bekezdésben meghatározott bűncselekmények körébe tartozó
valamely bűncselekmény megelőzésére, felderítésére vagy nyomozására irányuló egyedi eljárásban van szükség.
(3) A Vízuminformációs Rendszerhez betekintés céljából történő hozzáférésre irányuló, a 2008/633/IB tanácsi határozat
szerint kijelölt nemzeti központi hozzáférési pont útján történő adatszolgáltatási kezdeményezésnek a következő
adatokat kell tartalmaznia:
a) a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott feltétel igazolására vonatkozó adatok,
b) az eljáró hatóság megnevezése, az egyedi ügy ügyiratszáma, a kezdeményezésre jogosult neve és a VIS nemzeti
központi hatóság által biztosított azonosító kódja,
c) a kezdeményezés alapjául szolgáló bűncselekmény minősítése, továbbá
d) a kezdeményezéssel igényelt adat megnevezése és minden egyes igényelt adat tekintetében az arra vonatkozó
indokolás, hogy fennáll a (2) bekezdés a) pontjában foglalt feltétel.
(4) A kezdeményezésben a (3) bekezdés d) pontjában foglaltak szerinti adatok megismeréséhez meg kell jelölni az alábbi
adatkörök közül azt, amelyhez a betekintés útján való hozzáférés történik:
a) családi név, születéskori családi név (korábbi családi név); utónevek; nem; születési idő, hely és ország,
b) jelenlegi állampolgárság és a születéskori állampolgárság,
c) az úti okmány típusa és száma, a kiállító hatóság, valamint a kiállítás és a lejárat időpontja,
d) a fő úti cél és a tartózkodás tervezett időtartama,
e) az utazás célja,
f) az érkezés és az indulás tervezett időpontja,
g) az első belépés szerinti tervezett határ vagy tranzitútvonal,
h) a lakóhely,
i) az ujjnyomatok,
j) a vízum típusa és a vízumbélyeg száma,
k) a meghívólevelet kibocsátó, illetve a tartózkodás ideje alatt a megélhetési költségeket fedező személy adatai.
(5) A kezdeményezés alapján hozzáféréssel a Vízuminformációs Rendszerből nem vehető át és nem továbbítható adat, ha
a (2)–(4) bekezdésben meghatározott feltételek nem teljesülnek. Ha a kezdeményezés alapján a 2008/633/IB tanácsi
határozat szerint kijelölt nemzeti központi hozzáférési pont hozzáféréssel a kezdeményezést teljesíti és a hozzáférés
a Vízuminformációs Rendszerben találatot eredményez, a NAV részére a kezdeményezésben igényelt adatokon
túlmenően továbbíthatók:
a) a vízumkérdőívről származó egyéb adat,
b) a fénykép és
c) bármely – korábban kiadott, elutasított, megsemmisített, visszavont vagy meghosszabbított – vízummal
kapcsolatos adat.
(6) A betekintés céljából történő hozzáférés kezdeményezésére csak az a személy jogosult, akinek a feladatköre alapján
a NAV elnöke erre felhatalmazást adott, és erről a VIS nemzeti központi hatóságot értesítette. A (3) bekezdés b) pontja
szerinti azonosító kódot az értesítést követően a VIS nemzeti központi hatóság bocsátja a kezdeményezésre jogosult
személy rendelkezésére. Vissza kell vonni a felhatalmazását annak – és erről a VIS nemzeti központi hatóságot
értesíteni kell –, akinek a felhatalmazás alapjául szolgáló feladatköre megszűnt.
76. § (1) A NAV bűnüldözési célú adatkezelési rendszereibe csak
a) a NAV elnöke,
b) a NAV bűnüldözési tevékenységét felügyelő elnökhelyettese,
c) a NAV Központi Hivatala állományába tartozó, az elnök, illetve a bűnüldözési tevékenységét felügyelő
elnökhelyettes által erre eseti jelleggel vagy tartósan felhatalmazott személy,
d) a NAV bűnügyi főigazgatóságának és a bűnügyi főigazgatóság középfokú szerveinek a bűnüldözési feladatokat
irányító vezetői,
e) a pénzügyi nyomozók,
f) a bűnügyi főigazgatóság és a bűnügyi főigazgatóság középfokú szerveinek bűnüldözési feladatokat irányító
vezetői által kijelölt, e szervek állományába tartozó más személy,
g) a NAV vámszerveinek az Európai Unió külső vámhatárán működő, nyomozóhatósági hatáskörrel felruházott
kirendeltségei állományába tartozó pénzügyőrök e feladatkörükben eljárva,
h) a NAV bűnüldözési feladatokat ellátó szerveinek működését ellenőrző szerv tagja,
i) a kijelölt miniszter által irányított minisztériumnak a miniszter által kijelölt kormánytisztviselője, szakmai vezetője,
j) az adatvédelmi biztos és az általa felhatalmazott munkatársa, valamint
k) a törvény által feljogosított más szerv képviselője
tekinthet be, kérhet felvilágosítást, értesítést vagy adatszolgáltatást.
(2) A NAV bűnüldözési célú adatkezelési rendszereiben szereplő adatokról az (1) bekezdésben foglaltakon kívül,
törvényben meghatározott feladataik teljesítése érdekében, a cél megjelölésével adatszolgáltatást kérhet:
a) a bíróság,
b) az ügyészség,
c) más nyomozó hatóság,
d) a nemzetbiztonsági szolgálatok,
e) a külpolitikáért felelős miniszter által irányított minisztérium illetékes szerve,
f) a honvédelmi igazgatás illetékes szerve,
g) a NAV-nak az adóztatási szerve és vámszerve az Art., a Vtv. és az egyéb adó- és vám jogszabályok alapján a NAV
hatáskörébe tartozó adókötelezettséggel, vámkötelezettséggel, adóigazgatási és vámigazgatási eljárással
kapcsolatos feladatokkal összefüggésben,
h) a törvényben meghatározott más szervezet, személy.
(3) Az adatszolgáltatást kérő szervek felelősek a (2) bekezdés alapján átvett adatoknak e törvény szerinti kezeléséért.
Az ilyen adatfelhasználást kötelesek kimutatni, illetve nyilvántartani. 77. § (1) A NAV személyes adatokat, bűnüldözési adatokat, valamint a büntetett előéletre vonatkozó különleges adatokat
az országból harmadik országba bűnüldözési, igazságszolgáltatási szervek, illetve nemzetközi bűnüldöző szervezetek
részére – az EU nemzetközi bűnüldöző szervezetei, valamint az INTERPOL kivételével – nemzetközi szerződés alapján
továbbíthat, ha a továbbítás súlyos vagy közvetlen veszély elhárításához, vagy bűncselekmény megelőzéséhez
szükséges és a személyes adatok kezelésének feltételei a külföldi adatkezelőnél minden egyes adat tekintetében
teljesülnek.
(2) A NAV a nyomozóhatósági jogkörébe tartozó bűncselekményekkel összefüggésben keletkezett személyes és
bűnüldözési adatokat – beleértve a titkos információgyűjtés során keletkezett adatokat is – nemzetközi-, illetve más
EU-tagállami bűnüldöző, igazságszolgáltatási szervek részére a külön törvény rendelkezései alkalmazásával
– az adatvédelem feltételeinek teljesülése esetén – továbbíthat, tehet hozzáférhetővé, illetve vehet át.
(3) A NAV az adattovábbítást, illetve a hozzáférhetővé tételt megelőzően ellenőrzi az adatvédelem feltételeinek
teljesülését. Amennyiben utólag megállapításra kerül, hogy hibás adatokat továbbítottak vagy adatokat jogellenesen
továbbítottak, erről a címzettet haladéktalanul értesíteni kell.
Egyéb adatkezelés 78. § (1) A NAV feladatainak ellátása céljából – az Art., a Vtv. és az egyéb adó- és vám jogszabályok rendelkezései alapján kezelt
adókötelezettséggel, vámkötelezettséggel, adóigazgatási és vámigazgatási eljárással kapcsolatos adatokon, illetve
a bűnüldözési adatokon kívül – kezeli még továbbá:
a) a szabálysértésért felelősségre vont személy természetes személyazonosító adatait, lakcímét, az elkövetett
cselekmény megjelölését, az alkalmazott büntetést vagy intézkedést, illetve az ügy számát, a szabálysértésért
felelősségre vont személyek nyilvántartási rendszerében a felelősséget megállapító határozat jogerőre
emelkedésétől számított két évig,
b) az igazoltatott személy természetes személyazonosító adatait, lakcímét, valamint az igazoltatásra okot adó
körülmények megjelölését az igazoltatás alá vont személyek nyilvántartási rendszerében az igazoltatástól
számított legfeljebb két évig,
c) az áruk szállításában, a jövedéki törvény hatálya alá tartozó termékek ellenőrzésében, valamint az utasok
csomagjainak törvényben meghatározott ellenőrzésében érintett személyek természetes személyazonosító
adatait, lakcímét, illetve az ellenőrzés eredményét az ellenőrzés alá vont személyek nyilvántartási rendszerében
az ellenőrzéstől számított legfeljebb két évig.
(2) Az (1) bekezdés b–c) pontjának rendelkezései nem alkalmazandók az Art. 101–103. §-a alapján tett intézkedésekre.
(3) A NAV hatáskörébe tartozó szabálysértési, rendészeti és egyéb közigazgatási eljárással összefüggő személyes adatok
kezelésére a külön törvények rendelkezései az irányadók. 79. § A NAV vámszerve az elektronikus úton kapcsolatot tartó ügyfél azonosítása érdekében nyilvántartja az elektronikus
úton kapcsolatot tartó természetes személy (felhasználó) természetes személyazonosító adatait, lakcímét,
elektronikus levélcímét, adóazonosító jelét, állampolgárságát.
80. § Az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján létrejött, az információtechnológia vámcélokra történő
használatáról szóló Egyezménnyel összefüggésben az EU váminformációs rendszerének adataihoz való közvetlen
hozzáférésre a NAV jogosult.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Felhatalmazások 81. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg
a) a NAV szervezeti felépítésére vonatkozó részletes szabályokat,
b) a NAV szervei hatáskörére és illetékességére vonatkozó szabályokat, továbbá egyes alsó fokú vámszervek kijelölt
kirendeltségei által ellátott feladatokat és illetékességüket,
c) a nem hivatásos állományú pénzügyi nyomozó tevékenységére vonatkozó részletes szabályokat.
(2) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben jelölje ki
a) a közép- és alsó fokú adóztatási szerveket,
b) a közép- és alsó fokú vámszerveket,
c) az informatikai feladatokat ellátó intézeteket, valamint a humánerőforrás-fejlesztési feladatokat ellátó intézetet,
d) a NAV bűnügyi főigazgatóságát, illetve a bűnügyi főigazgatóság középfokú szerveit és alsó fokú szervét,
e) az Art. 56. § (1) bekezdése szerinti kapcsolattartó közigazgatási szervet vagy szerveket,
f) az Art. szerinti központosított ellenőrzést, illetve a Vtv. szerinti központosított utólagos ellenőrzést végző szervet
vagy szerveket,
g) a szerencsejátékkal és játékautomatával összefüggő ügyben a NAV szervezetén belül szabálysértési hatóságként
eljáró szervet,
h) a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvény szerinti
pénzügyi információs egységként működő hatóságot. 82. § Felhatalmazást kap a kijelölt miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg:
a) a különleges eszközök és más módszerek engedélyezésével és igénybevételével kapcsolatos eljárási szabályokat,
b) a váminformációs rendszerrel kapcsolatos részletszabályokat,
c)a rendészetért felelős miniszterrel egyetértésben a kényszerítő eszközök alkalmazásának részletes eljárási szabályait,
d)a rendészetért felelős miniszterrel egyetértésben a NAV-nál alkalmazásra kerülő kényszerítő eszközök
rendszeresítésére vonatkozó eljárási szabályokat és a NAV-nál rendszeresíthető kényszerítő eszközök típusait és fajtáit,
e) a rendészetért felelős miniszterrel egyetértésben az elfogott, előállított, őrizetbe vett és fogva tartott személyek
őrzésének, kísérésének részletes eljárási szabályait,
f) a NAV fontos és bizalmas, illetve az adathozzáférési szempontból védett munkakörei, beosztásai tekintetében
a kormánytisztviselői jogviszony létesítéséhez szükséges, pszichikai alkalmassághoz kötött munkaköröket,
beosztásokat és a pszichikai alkalmassági vizsgálat szabályait,
g) a NAV bűnmegelőzési, bűnüldözési, valamint szabálysértési tevékenységével összefüggésben keletkezett adatok
kezelésére jogosult szerveit és az adatok kezelésének technikai szabályait.
83. § A kijelölt miniszter utasításban állapítja meg a NAV felhatalmazott szervei által végzett titkos információgyűjtés
eszközei, módszerei alkalmazásának szabályait.
84. § A NAV elnöke utasításban állapítja meg a NAV államigazgatási tevékenységével összefüggésben keletkezett adatok
kezelésére jogosult szerveit és az adatok kezelésének technikai szabályait.
Hatályba léptető rendelkezések 85. § (1) Ez a törvény – a (2)–(6) bekezdésekben foglalt eltérésekkel – a kihirdetést követő napon lép hatályba.
(2) E törvény 88. §-a a kihirdetést követő 8. napon lép hatályba.
(3) E törvény 1–74. §-ai, 76–84. §-ai, 86–87. §-ai, 89–98. §-ai, 99. § a)–d) pontjai, 100–102. §, 104–134 §-ai, 135 §
(1) bekezdése, 136–138. §-ai, 140–169. §-ai, 171–172. §-ai, 174. §-a, illetve 1–10. számú mellékletei 2011. január 1-jén
lépnek hatályba.
(4) E törvény 103. §-a, és 135 § (2) bekezdése 2011. január 2-án lép hatályba.
(5) A 75. § az Európai Unió Tanácsának a vízuminformációs rendszerhez (VIS) a tagállamok kijelölt hatóságai, valamint
az EUROPOL számára a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása
érdekében, betekintés céljából történő hozzáférésről szóló, 2008. június 23-i 2008/633/IB tanácsi határozat
alkalmazásának kezdetét megállapító, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett közleményében meghatározott
napon lép hatályba.
(6) E törvény 99. § e) pontja, 170. §-a, 173. §-a 2011. május 27-én lép hatályba.
A jogszabály rövidítését tartalmazó rendelkezés 86. § E törvénynek a más jogszabályban alkalmazandó rövidítése: „NAV tv.”.
Átmeneti rendelkezések 87. § (1) A Nemzeti Adó- és Vámhivatal 2011. január 1-jével az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal és a Vám- és Pénzügyőrség
összeolvadásával jön létre, ezzel egyidejűleg az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal és a Vám- és Pénzügyőrség
megszűnik.
(2) A Nemzeti Adó- és Vámhivatal az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal és a Vám- és Pénzügyőrség általános jogutódja,
ideértve a megszűnő szervek valamennyi közfeladatának jövőbeni ellátását, továbbá valamennyi jogát és
kötelezettségét, valamint vagyonát, vagyoni jogait és előirányzatait is.
(3) A NAV általános jogutód az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal alkalmazásában állók feletti munkáltatói jogok
gyakorlása és kötelezettségek teljesítése, valamint kormánytisztviselői jogviszonyuk, illetve munkaviszonyuk
fennállása tekintetében.
(4) A NAV általános jogutód a Vám- és Pénzügyőrség alkalmazásában állók feletti munkáltatói jogok gyakorlása és
kötelezettségek teljesítése, valamint szolgálati jogviszonyuk, kormánytisztviselői jogviszonyuk, közalkalmazotti
jogviszonyuk fennállása tekintetében.
88. § Az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal – ideértve az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalnak az államháztartás
működési rendjéről 292/2009. (XII. 19.) Korm. rendelet 2010. december 31-ig hatályos 72. § (5) bekezdésében
meghatározott szerveit is – valamint a Vám- és Pénzügyőrség e törvény kihirdetésétől számított 8. naptól beruházást,
felújítást érintően új kötelezettséget az adópolitikáért felelős miniszter engedélye nélkül nem vállalhat.
Foglalkoztatásra irányuló jogviszonyt 2010. december 31-éig létesíthet. A napi üzemi működést érintően – legfeljebb
2011. január 15-éig átnyúló időszakot érintően – 2010. december 31-ig vállalhat kötelezettséget.
89. § A Nemzeti Adó- és Vámhivatal, illetve központi szervei – ide nem értve az informatikai feladatokat ellátó
intézeteket – Szervezeti és Működési Szabályzatát úgy kell kiadni, hogy 2011. május 2-áig; az informatikai feladatokat
ellátó intézetek, a bűnügyi főigazgatóság középfokú szervei, a bűnügyi főigazgatóság alsó fokú szerve, valamint
a középfokú adóztatási szervek és a középfokú vámszervek, illetve az alsó fokú adóztatási szervek és az alsó fokú
vámszervek ügyrendjét úgy kell kiadni, hogy 2011. június 1-jéig hatályba lépjen.
90. § (1) Ahol jogszabály az állami adóhatóság vezetőjét vagy az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal elnökét vagy vezetőjét
említi, azon 2011. január 1-jétől a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnökét kell érteni.
(2) Ahol jogszabály a vámhatóság vezetőjét vagy a Vám- és Pénzügyőrség országos parancsnokát említi, azon
2011. január 1-jétől a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnökét kell érteni.
(3) Ahol jogszabály az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalt, vagy annak valamely szervét említi, azon 2011. január 1-jétől
a Nemzeti Adó- és Vámhivatalt, illetve annak e törvényben vagy kormányrendeletben meghatározott hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező szervét kell érteni.
(4) Ahol jogszabály a Vám- és Pénzügyőrséget, vagy annak valamely szervét említi, azon 2011. január 1-jétől a Nemzeti
Adó- és Vámhivatalt, illetve annak e törvényben vagy kormányrendeletben meghatározott hatáskörrel és
illetékességgel rendelkező szervét kell érteni.
(5) Ahol jogszabály állami adóhatóságot említ, azon 2011. január 1-jétől a Nemzeti Adó- és Vámhivatal – mint állami adóés vámhatóság – adóztatási szervét kell érteni.
(6) Ahol jogszabály vámhatóságot említ, azon – a (7) bekezdés kivételével – 2011. január 1-jétől a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal – mint állami adó- és vámhatóság – vámszervét kell érteni.
(7) Ahol jogszabály vámhatóságot a bűnmegelőzési, bűnüldözési, bűnfelderítési, nyomozóhatósági feladatokkal
összefüggésben említ, azon 2011. január 1-jétől a Nemzeti Adó- és Vámhivatal bűnügyi főigazgatóságát és a bűnügyi
főigazgatóság középfokú szerveit valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerveinek az Európai Unió külső
vámhatárán működő, nyomozóhatósági hatáskörrel felruházott, e jogkörükben eljáró kirendeltségeit kell érteni.
91. § (1) A Vám- és Pénzügyőrség közalkalmazottainak a közalkalmazotti jogviszonya 2011. január 1-jével – munkakörüknek és
iskolai végzettségüknek megfelelően – kormánytisztviselői jogviszonnyá vagy munkaviszonnyá alakul át.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a közalkalmazotti jogviszony nem alakul át kormánytisztviselői jogviszonnyá vagy
munkajogviszonnyá, ha a felek között 2011. január 1-je előtt kötött megállapodás, illetve valamelyik fél érvényes
jognyilatkozata alapján 2011. január 1-je után szűnik meg a jogviszony.
92. § (1) A munkáltatói jogkör gyakorlója 2011. január 21-ig – 2011. január 1-jei hatállyal – köteles e törvény szabályai szerint
a 2010. december 31-én az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal személyi állományába tartozó kormánytisztviselőt,
ügykezelőt, munkaviszonyban állókat besorolni, illetményüket, munkabérüket megállapítani.
(2) A munkáltatói jogkör gyakorlója 2011. január 21-ig – 2011. január 1-jei hatállyal – köteles e törvény szabályai szerint
a 2010. december 31-én a Vám- és Pénzügyőrség személyi állományába tartozó pénzügyőrt és közalkalmazottat
besorolni, illetményét, munkabérét megállapítani.
93. § (1) A NAV – 2010. december 31-én az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal személyi állományába tartozó – tagjának a 92. §
(1) bekezdése szerinti illetménye (a törvény által meghatározott alapilletmény, illetménykiegészítés, és a rendszeres
juttatásnak minősülő illetménypótlékokból álló havi rendszeres illetmény), illetve munkabére nem lehet alacsonyabb,
mint a szervezeti jogutódlás (összeolvadás) időpontját közvetlenül megelőző illetménye, illetve munkabére, kivéve, ha
az alacsonyabb illetményt, illetve munkabért a vezetői kinevezésben történt változás indokolja.
(2) Ha az (1) bekezdés alapján járó illetmény magasabb, mint az e törvény alapján az érintettnek megállapítható
alapilletmény, illetménykiegészítés, illetménypótlék együttes összege, az alapilletményt oly mértékig kell megemelni,
hogy az így megállapított illetmény összege elérje az (1) bekezdés szerint megállapított illetményt. E bekezdés
alkalmazása során az alapilletmény eltérítés nem lehet magasabb, mint a 25. § (1) bekezdésében meghatározott
mérték.
(3) Ha az (1) bekezdés szerint járó illetmény meghaladja a (2) bekezdés szerint megállapítható illetményt, akkor a NAV
elnöke személyi illetmény alkalmazására adhat engedélyt.
94. § (1) A NAV – a 2010. december 31-én a Vám- és Pénzügyőrség személyi állományába tartozó – tagjának a 92. §
(2) bekezdése szerinti illetménye, munkabére nem lehet alacsonyabb, mint a szervezeti jogutódlás (összeolvadás)
időpontját közvetlenül megelőző rendszeres illetménye, munkabére, kivéve, ha az alacsonyabb illetményt, illetve
munkabért a vezetői beosztásban történt változás indokolja.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában rendszeres illetménynek, munkabérnek az alábbiak minősülnek:
a) pénzügyőr esetén a 2010. december 31. napján hatályos munkaügyi parancsában megállapított beosztási
illetmény, rendfokozati illetmény, illetménykiegészítés, rendszeres illetménypótlék (nyelvpótlék, kiegészítő
nyelvpótlék, vezetői pótlék, szolgálati időpótlék, címpótlék, valamint a Hszt. 322. § (1) bekezdés e)–o) pontjaiban
meghatározott pótlékok);
b) közalkalmazott esetén a 2010. december 31. napján hatályos értesítésben meghatározott garantált illetmény,
munkáltatói döntésen alapuló illetmény, rendszeres illetménypótlék (nyelvpótlék, címpótlék, veszélyességi
pótlék).
(3) Amennyiben a 92. §. (2) bekezdés szerinti besorolás alapján megállapított rendszeres illetmény, munkabér nem éri el
az (1) bekezdés szerinti összeget, úgy
a) a pénzügyőrt abba a fizetési fokozatba kell besorolni, ahol a fizetési fokozathoz rendelt szorzószám és
az illetményalap szorzata eléri a pénzügyőr 2010. december 31. napján hatályos munkaügyi parancsában
megállapított beosztási illetményének, szolgálati időpótlékának, címpótlékának és a Hszt. 322. § (1) bekezdés
f)–k), m)–o) pontjaiban meghatározott pótlékainak együttes összegét,
b) a közalkalmazottat abba a fizetési fokozatba kell besorolni, ahol a fizetési fokozathoz rendelt szorzószám és
az illetményalap szorzata valamint az illetménykiegészítés összege eléri a közalkalmazott 2010. december 31.
napján hatályos értesítésében megállapított garantált illetményének, munkáltatói döntésen alapuló
illetményének és címpótlékának együttes összegét.
(4) A (3) bekezdés szabályai szerint megállapított fizetési fokozatot úgy kell tekintetni, mintha a besorolás szempontjából
az érintett rendelkezne a fizetési fokozathoz rendelt minimális szolgálati idővel.
(5) Amennyiben a 92. § (2) bekezdés szerint megállapított illetmény, munkabér összege magasabb, mint a (1) bekezdés
szerint megállapított illetmény, munkabér összege, az illetményt ezen magasabb összegben kell megállapítani
az alábbi ütemezés szerint:
a) 2011. január 1. napjával a illetménynek, munkabérnek el kell érnie a jelen törvény rendelkezései szerinti
illetménynek, munkabérnek legalább a 90%-át;
b) 2012. január 1. napjával az illetménynek, munkabérnek el kell érnie a jelen törvény rendelkezései szerinti
illetménynek, munkabérnek legalább a 95%-át;
c) 2013. január 1. napjával az illetménynek, munkabérnek el kell érnie a jelen törvény rendelkezései szerinti
illetménynek, munkabérnek a 100%-át.
(6) A pénzügyőr besorolása a Hszt. 328. § (2) bekezdése szerinti szolgálati idő figyelembevételével történik.
(7) Amennyiben az (1) bekezdés szerint járó illetmény, munkabér magasabb, mint az e törvény alapján az érintettnek
megállapítható illetmény, munkabér összege, akkor a NAV elnöke személyi illetmény alkalmazására adhat engedélyt.
95. § (1) A Nemzeti Adó- és Vámhivatal személyi állományában álló 2010. december 31-én a Vám- és Pénzügyőrség hivatásos
állományába tartozó pénzügyőr, aki gazdasági társaságban, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonynak nem
minősülő személyes közreműködési kötelezettséggel járó tagsági, felügyelőbizottsági tagsági vagy a gazdasági
társaságban vezető tisztségviselői viszonyt tölt be, 2011. január 31-ig köteles a 34. §-ban írtak szerint engedélyt kérni
a jogviszony fenntartásához.
(2) Az engedélykérelem elutasítása esetén az elutasításról szóló írásbeli döntés – ami egyúttal tartalmazza
az összeférhetetlenség megszüntetésére vonatkozó felszólítást is – kézhezvételétől számított 90 napon belül
a pénzügyőr köteles az összeférhetetlenség megszüntetésére.
(3) Ha a pénzügyőr az összeférhetetlenséget a felszólítást is tartalmazó döntés kézhezvételétől számított 90 napon belül
nem szüntette meg, szolgálati viszonya megszűnik.
96. § Az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalnál, illetve a Vám- és Pénzügyőrségnél 2010. december 31-én folyamatban lévő
hatósági ügyeket 2011. január 1-jétől a Nemzeti Adó- és Vámhivatal hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szerve
(kirendeltsége) folytatja le.
97. § (1) A Vám- és Pénzügyőrségnél 2010. december 31-én folyamatban lévő, a Be. e törvénnyel megállapított 36. §
(2) bekezdése szerint 2011. január 1-jétől a Nemzeti Adó- és Vámhivatal hatáskörébe utalt bűncselekmények
nyomozását a Nemzeti Adó- és Vámhivatal nyomozó hatósága folytatja le.
(2) A Be. e törvénnyel megállapított 36. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jétől a rend őrség hatáskörébe kerülő
bűncselekmények tekintetében a rend őrség a 2010. december 31-ét követően indult büntetőügyekben végzi
a nyomozást. A 2010. december 31-én a Vám- és Pénzügyőrségnél folyamatban lévő, a Be. e törvénnyel megállapított
36. § (2) bekezdése alapján 2011. január 1-jével egyébként a rend őrség hatáskörébe kerülő bűncselekmények
nyomozását a Nemzeti Adó- és Vámhivatal nyomozó hatósága folytatja le.
(3) A Vám- és Pénzügyőrség hivatásos állományú tagja, továbbá a pénzügyi nyomozó által elkövetett bármilyen
bűncselekmény miatt 2011. január 1-je előtt indult büntetőeljárásban, illetve akkor is, ha a bűncselekmény elkövetési
időpontja 2011. január 1-jét megelőző időpont, de a büntetőeljárás 2010. december 31-ig még nem indult meg, a Be.
29. § e) pontjának 2010. december 31-ig hatályos rendelkezését 2010. december 31-ét követően is alkalmazni kell.
(4) A Vám- és Pénzügyőrség hivatásos állományú tagja vonatkozásában 2010. december 31-ig elkövetett, három évig
terjedő szabadságvesztéssel büntetendő közélet tisztasága elleni bűncselekmények tekintetében a Be. 201. §
(2) bekezdés b) pontjának 2010. december 31-ig hatályos rendelkezését 2010. december 31-ét követően is alkalmazni
kell.
98. § (1) Az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, illetve a Vám- és Pénzügyőrség által rendszeresített azon nyomtatványok,
melyek tartalmuk alapján 2010. december 31-ét követően is megfelelőek, a meglévő készletek erejéig – de legkésőbb
2011. december 31-ig – tovább használhatók attól függetlenül, hogy azok az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalra,
illetve a Vám- és Pénzügyőrségre utalnak.
(2) Az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, illetve a Vám- és Pénzügyőrség szolgálati igazolványait fokozatosan kell
a Nemzeti Adó- és Vámhivatal szolgálati igazolványára cserélni a következők szerint:
a) a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnak – a 2010. december 31-én a Vám- és Pénzügyőrség hivatásos állományába
tartozó – hivatásos állományú tagjainak és kormánytisztviselői jogviszonyban álló pénzügyi nyomozóinak
a szolgálati igazolványát 2011. március 31-ig,
b) a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnak – a 2010. december 31-én az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal állományába
tartozó – adóellenőri vagy végrehajtói feladatokat ellátó kormánytisztviselőinek a szolgálati igazolványát
2011. június 30-ig,
c) a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnak – a 2010. december 31-én az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal állományába
tartozó – b) ponton kívül eső kormánytisztviselőinek a szolgálati igazolványát 2011. december 31-ig,
d) a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnak – a 2010. december 31-én a Vám- és Pénzügyőrség közalkalmazotti
állományába tartozó – kormánytisztviselőinek a szolgálati igazolványát 2011. december 31-ig.
(3) A Vám- és Pénzügyőrségnél rendszeresített egyenruházaton alkalmazható díszítőelemeket a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal hivatásos állományú tagjai 2011. január 1-jét követően továbbra is használhatják, függetlenül attól, hogy
azokon a „Vám- és Pénzügyőrség” felirat vagy a Vám- és Pénzügyőrségre utaló egyéb jelzés található. A Nemzeti Adóés Vámhivatal hivatásos állományú tagjainak a Nemzeti Adó- és Vámhivatalra utaló feliratot vagy jelzést
az egyenruházatnak a 2011. január 1-jét követő, egyébként esedékes első cseréjekor – de legkésőbb 2013. december
31-ével – kell először alkalmazni.
(4) A Vám- és Pénzügyőrség azon gépjárművein, amelyen a „Vám- és Pénzügyőrség” felirat, illetve a Vám- és Pénzügyőrségre
utaló egyéb jelzés található, a feliratot, illetve a jelzést takarva 2011. június 30-ig kell elhelyezni – a gépjármű átfestése
nélkül – a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal” feliratot, illetve a Nemzeti Adó- és Vámhivatalra utaló jelzést.
Az Európai Unió jogának való megfelelés 99. § E törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai
között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről 1985. június 14-i schengeni
megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény (Schengeni Végrehajtási Egyezmény) 99. cikke [54. §–55. §],
b) a néhány új funkciónak – többek között a terrorizmus elleni küzdelemnek – a Schengeni Információs Rendszerbe
történő bevezetéséről szóló, 2005. február 24-i 2005/211/IB tanácsi határozat 1. cikke [54. §–55. §],
c) a vízuminformációs rendszerhez (VIS) a tagállamok kijelölt hatóságai, valamint az Europol számára
a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében,
betekintés céljából történő hozzáférésről szóló, 2008. június 23-i, 2008/633/IB tanácsi határozat 3–5. cikke [75. §],
d) a büntető ügyekben folytatott rend őrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes
adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i, 2008/977/IB tanácsi kerethatározat 3. cikke, 5. cikke, 9. cikke,
13. cikke [72. § (1)–(2) bekezdés, 74. § (2) bekezdés, 77. §, 78. § (1) bekezdés a)–c) pontok],
e) az információs technológia vámügyi alkalmazásáról szóló, 2009. november 30-i 2009/917/IB Tanácsi határozat
[80. §].
Módosító rendelkezések
Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény módosítása
100. § Az Art. 5/A. §-a a következő új (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Az adóhatósági igazolás kiállítására irányuló kérelmet a kérelem beérkezésétől számított 8 napon belül kell
teljesíteni.”
101. § Az Art. 7. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Mentesül a mulasztási bírság alól az adózó állandó meghatalmazottja vagy megbízottja, ha bizonyítja, hogy
a bejelentett kötelezettségekkel kapcsolatos jogsértés az ő érdekkörén kívül eső okra vezethető vissza.”
102. § Az Art. 10. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„10. § (1) Adóhatóságok:
a) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) adóztatási szerve, mint állami adóhatóság,
b) a NAV vámszerve, mint vámhatóság (az állami adóhatóság és a vámhatóság a továbbiakban együtt: állami adó- és
vámhatóság),
c) az önkormányzat jegyzője (a továbbiakban: önkormányzati adóhatóság).”
103. § Az Art. 11. §-a, és az azt megelőző alcím helyébe a következő rendelkezés és alcím lép:
„Az adóhatóságok felügyelete
11. § (1) Az adópolitikáért felelős miniszter, illetve a NAV felügyeletére kijelölt miniszter
a) az állami adó- és vámhatóság felett gyakorolja felügyeleti jogkörét a külön törvényben meghatározottak szerint,
b) felügyeli az önkormányzati adóhatóság hatáskörébe tartozó adóztatás törvényességét, ellenőrzi az önkormányzati
adóhatóságok irányítását, a törvények és más jogszabályok végrehajtását,
c) előterjeszti a kormányhoz az önkormányzati adóigazgatás szervezeti rendszerére vonatkozó jogszabályok
tervezetét, indítványozza a szervezeti változtatásokat, koordinálja a szervezeti rendszer egyes elemeinek
együttműködését, kezdeményezi az ezekre vonatkozó jogszabályok megalkotását,
d) a törvényesség és szakszerűség ellenőrzése érdekében az önkormányzati adóhatóságok vezetőitől jelentéseket,
beszámolókat, adatszolgáltatást, továbbá – amennyiben az jogszabályban meghatározott feladata ellátásához
szükséges – bármely adózó ügyéről tájékoztatást kérhet,
e) az önkormányzati adóhatóság hatáskörébe tartozó adóügyben megváltoztatja, megsemmisíti a Kormány általános
hatáskörű területi államigazgatási szervének jogszabálysértő határozatát (végzését), illetve a határozat, végzés
meghozatalának törvénysértő mulasztása esetén az eljárás lefolytatására utasítja.
(2) A NAV felügyeletére kijelölt miniszter az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott hatáskörét nem ruházhatja át.”
104. § Az Art. 14. § (8)–(9) bekezdései helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(8) Az egyéni vállalkozó, az ügyvéd és a szabadalmi ügyvivő mentesül tevékenységének szüneteltetése, a közjegyző
pedig mentesül a közjegyzői szolgálata szünetelésének időtartamához kötődő és ilyen minőségében keletkezett
adókötelezettségek teljesítése alól, ideértve a pénzforgalmi-számlafenntartási kötelezettséget is.
(9) Az egyéni vállalkozó, az ügyvéd, a szabadalmi ügyvivő, illetve a közjegyző tevékenységének, közjegyzői szolgálata
szünetelésének időtartamára vonatkozóan – ha törvény vagy törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály
másként nem rendelkezik – ilyen minőségében adó-visszaigénylést, adóvisszatérítést, költségvetési
támogatás-igénylést a szünetelés megszűnését követően sem kérhet, illetve a szünetelés időtartama alatt túlfizetés
visszatérítését nem kérheti. Egyéni vállalkozó esetén a szünetelés időtartama alatt az egyéni vállalkozók nyilvántartása
szerinti szünetelés kezdő- és záróidőpontja közötti időszakot kell érteni.”
105. § (1) Az Art. 16. § (3) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az állami adóhatósághoz be kell jelenteni az adózó:]
„d) gazdálkodási formáját, tevékenységének felsorolását, cégek esetén a főtevékenységet és a ténylegesen végzett
tevékenységi köröket, egyéni vállalkozók esetén a fő- és egyéb tevékenységi köröket az Európai Parlament és a Tanács
gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról szóló 1893/2006/EK
rendelet (a továbbiakban: 1893/2006/EK rendelet) szerint, az egyéni vállalkozó tevékenységének szünetelése esetén
a szünetelés kezdő- és zárónapját, továbbá a statisztikai számjelet;”
(2) Az Art. 16. § (4) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A bejelentést]
„b) a jogviszony megszűnését, a szünetelés kezdetét és befejezését követő 8 napon belül kell teljesíteni.”
(3) Az Art. 16. §-a a következő új (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) Ha a munkáltató az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló 2010. évi LXXV. törvényben (a továbbiakban: Efo. tv.)
meghatározott korlátok túllépése miatt a személyi jövedelemadóról szóló törvény és a Tbj. általános adózási és
járulékfizetési szabályait köteles alkalmazni, az egyszerűsített foglalkoztatottként bejelentett személy(eke)t
a jogsértés feltárásától számított nyolc napon belül – a (4) bekezdésben előírt módon biztosítottként – jelenti be. Ettől
eltérően nem kell a (4) bekezdés szabályai szerint biztosítottként bejelenteni azt a természetes személyt, akit
a munkáltató egyszerűsített foglalkoztatottként bejelentett, de a munkát nem vette fel és munkavégzés hiányában
jövedelem kifizetésére nem került sor.”
(4) Az Art. 16. §-a a következő új (10) bekezdéssel egészül ki:
„(10) Az előtársaság a cégbejegyzési kérelme benyújtása napjáig tartó időszakában az Efo. tv.-ben meghatározott
bejelentési kötelezettségének elektronikus úton, a központi elektronikus szolgáltató rendszeren keresztül, adószám
feltüntetése nélkül tesz eleget. Az előtársaság az adószám megszerzésétől számított nyolc napon belül – az adószámot
és a korábban teljesített bejelentés adóhatósági iktatószámát is feltüntetve – ismételten bejelenti a cégbejegyzési
kérelem benyújtását megelőzően az Efo. tv. keretében általa foglalkoztatott természetes személy Efo. tv. 11. §
(3) bekezdése szerinti adatait.”
106. § (1) Az Art. 17. § (3) bekezdése a következő új h) ponttal egészül ki:
[Az (1) bekezdés a) pontjában megjelölt adózó a bejelentkezéssel egyidejűleg, az (1) bekezdés b) pontjában megjelölt adózó
a bejelentkezés napjától számított 15 napon belül a 16. § (3) bekezdésében felsorolt adatok közül az állami adóhatósághoz
írásban bejelenti:]
„h) a cégbírósághoz be nem jelentett, az e törvény 178. § 27. pontjában foglaltaknak megfelelő telephelyét.”
(2) Az Art. 17. §-ának (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A 31. § (2) bekezdése szerinti bevallás, illetőleg adatszolgáltatás, illetve az összesítő nyilatkozat benyújtására
kötelezett adózó az adószám megszerzését követően 8 napon belül köteles az okmányirodánál ügyfélkapu létesítését
kezdeményezni, és erről a létesítést követő 8 napon belül bejelentést tesz az állami adóhatósághoz. Amennyiben
az adózó az adószám megszerzését megelőzően már létesített ügyfélkaput, úgy a 8 napos bejelentési határidőt
az adószám megszerzésétől kell számítani. Ha az adózó állandó meghatalmazással vagy megbízással rendelkező
képviselője útján elektronikus úton teljesíti adóbevallási és adatszolgáltatási kötelezettségét, az állandó
meghatalmazott vagy megbízott a megbízást követő 8 napon belül köteles az adóhatósághoz bejelenteni a képviselt
adózó nevét, elnevezését és adóazonosító számát.”
(3) Az Art. 17. §-ának (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) Az állami adóhatóság az ügyfélkapu létesítésére nem kötelezett adózót nyilvántartásba vételéről 30 napon belül
értesíti, és ebben tájékoztatja valamennyi nyilvántartásban szereplő adatáról.”
107. § Az Art. 17/A. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A törzskönyvi jogi személynek az adókötelezettségét érintő olyan változást – a 22. § (2) bekezdésében foglaltak
kivételével –, amelyről a kincstár az adóhatóságot nem köteles értesíteni, a változás bekövetkezésétől számított
15 napon belül az előírt nyomtatványon közvetlenül az állami adóhatóságnak kell bejelentenie. A 22. § (2) bekezdése
szerinti bejelentést az ott meghatározott határidőben kell közvetlenül az állami adóhatósághoz teljesíteni.”
108. § Az Art. 19. § (2) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az önadózás és az adóbeszedés útján megállapított adó esetén az adókötelezettség keletkezését annak
bekövetkeztétől (a tevékenység megkezdésétől) számított 15 napon belül az erre a célra rendszeresített
nyomtatványon jelenti be az adózó az önkormányzati adóhatóságnál. Az iparűzési tevékenységet ideiglenes jelleggel
folytató adózó, adóköteles tevékenységének megkezdésekor köteles ezt az önkormányzati adóhatóságnál
bejelenteni. A bejelentési kötelezettséget az erre a célra rendszeresített nyomtatványon kell teljesíteni.”
109. § (1) Az Art. 22. § (1) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki:
[Az általános forgalmi adó alanya az adóköteles tevékenysége megkezdésének bejelentésével egyidejűleg nyilatkozik arról,
hogy]
„h) tevékenységére az adómegállapításnak az általános forgalmi adóról szóló törvényben meghatározott általános
szabályait alkalmazza.”
(2) Az Art. a következő új 22/B. §-sal egészül ki:
„22/B. § Az állami adóhatóság az együttműködő közösség leendő tagjai által a közös cél elérésére, a Ptk. rendelkezései
szerint létrehozott polgári jogi társaság tagjainak közös, kifejezett és egybehangzó írásos kérelme alapján
az adóalanyiságot engedélyező határozatában adószámot állapít meg. Az együttműködő közösség a 22. §
(1) bekezdés a) pont szerinti nyilatkozatát az adóalanyiság engedélyezésére irányuló kérelmében teszi meg.
Az adóalanyiság engedélyezését megalapozó kérelemben szerepeltetett bármely adat változását, annak
bekövetkezésétől számított 15 napon belül az együttműködő közösség képviselője (képviselő hiányában tagja)
bejelenti. Az együttműködő közösség képviselője (képviselő hiányában tagja) a változás bekövetkeztétől számított
15 napon belül bejelentést tesz, ha az együttműködő társaság által létrehozott polgári jogi társaság megszűnik, illetve
ha a közös cél, amelynek elérésére az együttműködő közösség létre jött meg valósult, vagy annak meg valósítása többé
nem lehetséges.”
110. § Az Art. 23. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az adókötelezettséget érintő változás különösen a 16. § (3) bekezdésében felsorolt adatok változása, továbbá
a cégbejegyzésre nem kötelezett adózó végelszámolása kezdetének és befejezésének időpontja, az adóköteles
tevékenység vagy a jogi személy, egyéb szervezet megszűnése is. A cég létesítő okiratában nem szereplő, de
ténylegesen végzett tevékenység esetén a tevékenység megkezdését, illetve a bejelentett vagy bejelenteni
elmulasztott tevékenység megszűnését követő 15 napon belül tesz bejelentést.”
111. § Az Art. 23/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„23/A. § Az egyéni vállalkozó adózó az egyéni vállalkozók nyilvántartásában nem szereplő, e törvény 16. §
(3) bekezdése szerinti adatainak változását az egyéni vállalkozói tevékenységgel kapcsolatos ügyekben eljáró hatóság
útján is bejelentheti az állami adóhatósághoz.”
112. § Az Art. 24/A. § (12) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(12) Az (1) bekezdés f) pontja szerinti esetben az állami adóhatóság az adószám alkalmazását a bevallási, illetve
adófizetési (adóelőleg-fizetési) kötelezettség teljesítéséig, határozatlan időtartamra függeszti fel. Ha a bevallási
kötelezettség teljesítésének e törvény rendelkezése szerint nincs helye és az adószám az adófizetési kötelezettség
elmulasztása miatt nem függeszthető fel, a felfüggesztés az ellenőrzés, illetve a hatósági eljárás jogerős befejezéséig
tart. Ebben az esetben a felfüggesztés megszüntetését az állami adóhatóság hivatalból rendeli el, a döntés ellen
fellebbezésnek nincs helye. Az (1) bekezdés f) pontja és e bekezdés alkalmazásában a bírság-, pótlék-, költségfizetési
kötelezettség tekintetében az adófizetésre vonatkozó rendelkezéseket nem lehet alkalmazni.”
113. § (1) Az Art. 27. §-ának (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha a munkáltató vállalja a munkáltatói adómegállapítást, és a magánszemély megfelel a személyi
jövedelemadóról szóló törvényben meghatározott feltételeknek, a magánszemély az adóévet követő év január
31. napjáig a munkáltatójához megtett, a jogkövetkezmények szempontjából adóbevallással egyenértékű
nyilatkozata alapján a munkáltató állapítja meg a magánszemély adóját. Amennyiben a munkáltató nem vállalja
a magánszemélyek adójának megállapítását, a személyi jövedelemadóról szóló törvényben előírt tartalommal köteles
tájékoztatni a magánszemélyt az adónyilatkozat vagy az egyszerűsített bevallás választásának lehetőségéről. Ha
az adózó adónyilatkozat útján teljesíti adóbevallási kötelezettségét, kérésére a munkáltató papír alapon átadja
a magánszemélynek az adónyilatkozat nyomtatványát.”
(2) Az Art. a következő új 27/A. §-sal és alcímmel egészül ki:
„Az adónyilatkozat
27/A. § (1) Az az adózó, aki – a személyi jövedelemadóról szóló törvényben előírt – az adónyilatkozat választására
vonatkozó feltételeknek megfelel, az adóévet követő év május 20. napjáig az erre a célra rendszeresített
nyomtatványon vagy elektronikus úton az adóhatósághoz adóbevallási kötelezettségét adónyilatkozat formájában
teljesítheti.
(2) Az adónyilatkozat kizárólag a következő adatokat tartalmazza:
a) a természetes személyazonosító adatokat, a lakcímet és az adóazonosító jelet,
b) valamennyi, a személyi jövedelemadóról szóló törvény szerint adóévi adóköteles jövedelem együttes összegét,
c) az adózó személyi jövedelemadó kötelezettségét,
d) a levont személyi jövedelemadót, adóelőleget.
(3) Az adónyilatkozat az adózó által benyújtott bevallásnak minősül.
(4) Ha az adózó adókötelezettsége teljesítésére több adónyilatkozatot vagy más bevallást is benyújt, az elsőként
megtett adónyilatkozat, illetve bevallás (ideértve a munkáltatói adómegállapítást is) minősül az adózó bevallásának.”
114. § (1) Az Art. 31. § (2) bekezdésének 23. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„23. a külön jogszabály szerint Start-, Start Plusz-, Start Extra kártyával rendelkező személy után a kedvezmény
figyelembevétele nélkül számított társadalombiztosítási (nyugdíj-biztosítási, természetbeni, pénzbeli
egészségbiztosítási és munkaerő-piaci) járulék alapjáról és összegéről, továbbá a külön jogszabály szerint a bruttó
munkabér alapján számított nulla százalékos kötelezettség alapjáról, illetőleg a 10 vagy 20 százalékos mértékű
kötelezettség alapjáról és összegéről, valamint a külön jogszabály szerint gyermekgondozási szabadságról visszatérő
munkavállaló és az ő gyermekgondozási szabadságának időtartama alatt munkakörében foglalkoztatott vagy
gyermekgondozási szabadságának lejártát követően a vele azonos vagy hasonló munkakörben foglalkoztatott
munkavállaló részmunkaidős foglalkoztatása után a foglalkoztatót terhelő kedvezményes társadalombiztosítási
járulék összegéről,”
(2) Az Art. 31. § (4) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az adóbevallás benyújtásában akadályozott adózó az akadályoztatás megszűnését követő 15 napon belül tesz
adóbevallást. A késedelem igazolására vonatkozó kérelmet (a továbbiakban: igazolási kérelem) a bevallással
egyidejűleg kell benyújtani. Ha a vállalkozási tevékenységet nem folytató és általános forgalmi adó fizetésére nem
kötelezett magánszemélynek a személyi jövedelemadó-bevallás elkészítéséhez szükséges iratok, igazolások
önhibáján kívül nem állnak rendelkezésére és ezért bevallását előreláthatóan nem tudja határidőben benyújtani,
a bevallási késedelemről a bevallás benyújtására előírt határidőn belül bejelentést tesz. A magánszemély adózó
a bejelentéshez kapcsolódó adóbevallást a bevallási késedelmet kimentő igazolási kérelemmel együtt nyújtja be.”
115. § Az Art. 36/A. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Ha az állami adóhatóság a közbeszerzéshez kapcsolódó kifizetés céljából igényelt együttes adóigazolásban
köztartozást mutat ki, az adóigazolás kiállításával egyidejűleg a végrehajtás szabályai szerint intézkedik a követelés
lefoglalásáról. A kifizetést teljesítő a visszatartás és követelés lefoglalását követően mentesül az egyetemleges
felelősség alól. A kifizetést teljesítő a köztartozást meghaladó összegű kifizetést a rá egyébként kötelező fizetési
határidőben teljesíti az adóhatóság végrehajtási cselekménye előtt.”
116. § Az Art. 36/B. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„36/B. § (1) Az állami adóhatóság az adózó erre irányuló kérelme alapján, a kérelem benyújtásának hónapját követő
hónap 10. napján felveszi az adózót a köztartozásmentes adózói adatbázisba, ha vizsgálata alapján az adózó
a köztartozásmentes adózói adatbázisba történő felvételhez e törvényben előírt feltételeket teljesíti. Az adózó külön
nyilatkozik arról, hogy a köztartozásmentes adózói adatbázis közzétételét megelőző hónap utolsó napjáig esedékes
bevallási és befizetési kötelezettségének maradéktalanul eleget tesz/tett. A kérelem teljesítésének
a köztartozásmentes adózói adatbázisba történő felvétel minősül. A kérelem kizárólag elektronikus úton nyújtható
be.”
117. § Az Art. 38. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„38. § (1) A fizetési kötelezettséget a pénzforgalmi számlanyitásra kötelezett adózónak belföldi pénzforgalmi
számlájáról átutalással, pénzforgalmi számlanyitásra nem kötelezett adózónak belföldi fizetési számlájáról történő
átutalással vagy készpénz-átutalási megbízással kell teljesítenie. Az adózó a külön jogszabályban meghatározottak
szerint az állami adó- és vámhatósághoz teljesítendő fizetési kötelezettségeit az elektronikus fizetéseket és
elszámolásokat biztosító alrendszeren keresztül is teljesítheti. Az adózó az állami adóhatósághoz teljesítendő fizetési
kötelezettségét a külön jogszabályban meghatározottak szerint készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel is
teljesítheti.”
118. § (1) Az Art. a következő 43. § (1a) bekezdéssel egészül ki:
„(1a) Ha az állami adóhatóság az adószámlán más hatóság határozata alapján tart nyilván valamely
kötelezettséget – feltéve ha törvény vagy kormányrendelet így rendelkezik – a kötelezettséget megállapító hatóság
a nyilvántartáshoz szükséges adatokat elektronikus úton adja át az állami adóhatóságnak és a kötelezettség
előírásának alapjául szolgáló határozatot a végrehajtáshoz való jog elévüléséig megőrzi. Az elektronikus úton átadott
adatok helyességéért a határozatot hozó hatóság felel.”
(2) Az Art. 43. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Ha az adózónak adótartozása nincs, és bevallási kötelezettségeinek eleget tett, rendelkezhet a fennmaradó összeg
visszatérítéséről. Rendelkezés hiányában az adóhatóság a túlfizetést a később esedékes adó kiegyenlítésére számolja
el. Az adóhatóság a fennmaradó összeget csak akkor térítheti vissza, ha a befizetőnek nincs általa nyilvántartott, adók
módjára behajtandó köztartozása.”
(3) Az Art. 43. § (10) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(10) Ha az adózó az állami adóhatóságnál nyilvántartott túlfizetését a vámhatóságnál nyilvántartott tartozásra vagy
a vámhatóságnál nyilvántartott túlfizetését az állami adóhatóságnál nyilvántartott tartozásra kéri elszámolni, úgy
a tartozás megfizetésének napja az a nap, amely napon a tartozást nyilvántartó adóhatóság számláján a befizetést
jóváírják.”
119. § Az Art. 48. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az adóhatóság az adózót, illetve az adózónak nem minősülő magánszemélyt – a vele szerződéses kapcsolatban állt
vagy álló adózók adókötelezettségének, adóalapjának, adókedvezményének, adójának vagy költségvetési
támogatásának megállapítása, ellenőrzése, illetve az adóhatóság törvényben meghatározott eljárásának lefolytatása
érdekében – felhívásban nyilatkozattételre kötelezheti az általa ismert, illetve nyilvántartásában szereplő adatról,
tényről, körülményről.
(2) A nyilatkozattétel megtagadható, ha az adózó vagy a magánszemély az eljárásban tanúként nem lenne
meghallgatható, vagy a tanúvallomást megtagadhatná.
(3) Az adózót, illetőleg a magánszemélyt ki kell oktatni jogairól és kötelezettségeiről, valamint figyelmeztetni kell
a nyilatkozattétel megtagadásának következményeire. A nyilatkozattételről az érintett adózót nem kell értesíteni.
(4) Az adóhatóság az adózó, illetőleg a magánszemély szóbeli nyilatkozatáról jegyzőkönyvet készít. A jegyzőkönyv
tartalmazza az adóhatóság megnevezését, a jegyzőkönyv készítésének helyét, idejét, a nyilatkozattevő
azonosításához szükséges adatokat és lakcímét, a jogokra és kötelezettségekre történő kioktatást és
a jogkövetkezményekre való figyelmeztetést, a nyilatkozatot, valamint a nyilatkozattevő és a jegyzőkönyvvezető
aláírását.”
120. § Az Art. 49. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az ellenőrzés megkezdésétől a vizsgálat alá vont adó és költségvetési támogatás – a vizsgált időszak
tekintetében – önellenőrzéssel nem helyesbíthető. Az adóhatóság által utólag megállapított adót, költségvetési
támogatást az adózó nem helyesbítheti. A vizsgálat alá vont adót, költségvetési támogatást és időszakot érintő
helyesbítés abban az esetben minősül az ellenőrzés megkezdését megelőzően elvégzett önellenőrzésnek, ha az adózó
az önellenőrzésről szóló bevallást legkésőbb az ellenőrzésről szóló értesítés kézbesítésének – az elő zetes értesítés
mellőzése esetén a megbízólevél bemutatásának, átadásának – napját megelőző napon az adóhatósághoz
benyújtotta (postára adta).”
121. § (1) Az Art. 52. §-ának (2)–(3) bekezdései helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(2) Más hatóság, közfeladatot ellátó adatkezelő szerv nyilvántartásában szereplő adatot az adóhatóság az adózó és
az adó megfizetésére kötelezett személy azonosításához, az adókötelezettség, a költségvetési támogatáshoz való
jogosultság megállapításához, ellenőrzéséhez, végrehajtási eljárás lefolytatásához, az adózó kérelmére indult
adóigazgatási eljárásban a tényállás tisztázásához használhatja fel. Amennyiben törvény megengedi az adóhatóságok
vagy az állami adóhatóság és a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak kezelői között az adat átadását, illetve
a hatósági nyilvántartásokból az adat átvételét, az adatszolgáltatást elektronikus úton is lehet teljesíteni.
(3) A (2) bekezdés alkalmazása során a személyiadat- és lakcímnyilvántartás, a cégnyilvántartás,
az ingatlan-nyilvántartás, a gépjármű-nyilvántartás, az építésfelügyeleti nyilvántartás, illetve valamennyi más,
jogszabály alapján közhiteles nyilvántartás térítés nélkül felhasználható. Az adóhatóság a személyiadat- és
lakcímnyilvántartásból adatot természetes személyazonosító adattal, lakcímmel, illetőleg kapcsolati kódon
igényelhet.”
(2) Az Art. 52. § (4) bekezdésének t) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A 31. §-ban és a 3. számú mellékletben meghatározott tartalommal az adóhatósághoz bevallást teljesít, illetőleg adatot
szolgáltat:]
„t) a Tbj. 56/A. § (4) bekezdése szerinti kötelezett,”
(3) Az Art. 52. § (7) bekezdés a) pontjának aa) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az állami adóhatóság
a) megkeresésre adatot szolgáltat]
„aa) a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős nyugdíjbiztosítási szerv, a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv és
az egészségbiztosítási szerv, az állami foglalkoztatási szerv, a munkaügyi hatóság, valamint a menekültügyi és
idegenrendészeti hatóság részére az adóval összefüggő adatról, tényről, körülményről, ha az valamely ellátás vagy
támogatás megállapítása, valamint a folyósítás és a jogviszonyok jogszerűségének ellenőrzése érdekében, továbbá”
(4) Az Art. 52. § (7) bekezdés d)–f) pontjai helyébe a következő rendelkezések lépnek:
[Az állami adóhatóság]
„d) a társadalombiztosítási ellátások és a foglalkoztatást elősegítő támogatások megállapítása és ellenőrzése céljából,
a tárgyévet követő év augusztus 31. napjáig elektronikus úton hivatalból átadja
da) a vendéglátó üzlet felszolgálója által a személyi jövedelemadóról benyújtott bevallásban bevallott borra való után
fizetett nyugdíjbiztosítási járulék alapjára és összegére vonatkozó adatokat a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért
felelős nyugdíjbiztosítási szerv,
db) a Tbj. 56/A. § (4) bekezdése szerinti kötelezett által a 31. § (2) bekezdésében meghatározott bevallásban bevallott,
a Tbj. 56/A. § (1) bekezdésében felsorolt járulékok közül a Nyugdíjbiztosítási Alapot megillető nyugdíjbiztosítási és
nyugdíjjárulék alapját és összegét a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért felelős szerv, továbbá
a magán-nyugdíjpénztári tagdíj alapjára és összegére vonatkozó adatokat a magánnyugdíjpénztár,
dc) a db) alpontban említett kötelezett által a 31. § (2) bekezdésében meghatározott bevallásban bevallott, a Tbj.
56/A. § (1) bekezdésében felsorolt járulékok közül az Egészségbiztosítási Alapot megillető járulékok alapját és
összegét az egészségbiztosítási szerv,
dd) a db) alpontban említett kötelezett által a 31. § (2) bekezdésében meghatározott bevallásban bevallott, a Tbj.
56/A. § (1) bekezdésében felsorolt járulékok közül a Munkaerő-piaci Alapot megillető járulék alapját és összegét
az állami foglalkoztatási szerv és a munkaügyi hatóság részére;
e) a bevallásra előírt határidőt követő hónap utolsó napjáig, a nyugdíjfolyósító szerv részére elektronikus úton
hivatalból átadja a 31. § (2) bekezdés 5. pontja szerinti nyugdíjas státusszal rendelkező magánszemélyre vonatkozó
tárgyévi nyugdíjjárulék-alapot képező összesített jövedelmi adatokat ahhoz az időponthoz igazodva, amikor
a magánszemély tárgyévi nyugdíjjárulék-alapot képező jövedelme meghaladja a társadalombiztosítási nyugellátásról
 szóló 1997. évi LXXXI. törvény (továbbiakban: Tny. törvény) 83/B. §-ában meghatározott éves keretösszeget;
f) elektronikus úton hivatalból átadja a személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó kiegészítő
tevékenységet folytató egyéni vállalkozó által a személyi jövedelemadó-bevallásban bevallott, valamint
az egyszerűsített vállalkozói adóról szóló törvény hatálya alá tartozó kiegészítő tevékenységet folytató egyéni
vállalkozó által az eva-bevallásban bevallott nyugdíjjárulék alapját és összegét a Nyugdíjbiztosítási Alap kezeléséért
felelős szerv részére az adóévet követő év augusztus 31. napjáig.”
(5) Az Art. 52. §-ának (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) Ha az állami adóhatóság az elhunyt magánszemély adóügyével összefüggésben adóigazgatási eljárást folytat
vagy azt kezdeményez, és ennek során az örökösök személyének ismerete szükséges, az adóhatóság megkeresésére
a hagyatéki leltározásra illetékes önkormányzati jegyző adatot szolgáltat a hagyatéki leltár készítésének tényéről,
a hagyatéki eljárást lefolytató közjegyző nevéről és székhelyéről, valamint a rendelkezésére álló hozzátartozói
adatokról (név, cím). Az állami adóhatóság a jegyző által megküldött hozzátartozói adatokat nyilvántartásából soron
kívül törli, amennyiben az eljárás eredményeként nem állapít meg adót, költségvetési támogatást az elhunyt terhére
vagy javára. Az állami adóhatóság megkeresésére a hagyatéki eljárást lefolytató közjegyző a megkereső adóhatóságot
tájékoztatja az örökösökről az azonosításukhoz szükséges természetes személyazonosító adatok és lakcím
feltüntetésével, valamint az örökrészük alapján örökölt vagyonról és annak értékéről, vagy tájékoztatást ad a hagyatéki
eljárás megszüntetéséről.”
122. § (1) Az Art. 54. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az önkormányzati adóhatóság az adóztatási tevékenységéhez megkérheti az állami adóhatóságtól a vállalkozási
tevékenységet folytató adózók bejelentkezése, illetőleg változásbejelentése alapján nyilvántartott adatokat.
Az adóhatóság a tevékenysége során tudomására jutott, titoktartási kötelezettség alá tartozó adatról, tényről, iratról,
körülményről hivatalból tájékoztatja a másik adóhatóságot, ha az lehetővé teszi, vagy valószínűsíti valamely adó
(vámteher) vagy adóhiány feltárását, behajtását.”
(2) Az Art. 54. § (7) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Az adóhatóság megkeresésre tájékoztatja az adótitokról]
„b) a nyomozó hatóságot, ha a tájékoztatás a büntetőeljárás megindítása vagy lefolytatása érdekében szükséges;”
(3) Az Art. 54. §(7) bekezdése a következő új g) ponttal egészül ki:
[Az adóhatóság megkeresésre tájékoztatja az adótitokról]
„g) a központi költségvetésből vagy Európai Uniós forrásból támogatást folyósító szervet, ha a tájékoztatás
a támogatás igénylése, felhasználása, elszámolása jogszerűségének megállapításához szükséges.”
123. § (1) Az Art. 57. § (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A kapcsolattartó közigazgatási szerv az Európai Közösség tagállamai illetékes hatóságának megkeresésére
haladéktalanul átadja azokat az adóadatokat, amelyek a megkereső tagállamban]
„e) az a)–d) pontban meghatározott tartozás végrehajtásával kapcsolatban felmerült költség, továbbá a kamat,
igazgatási pénzbüntetés és pénzbírság megállapításához szükségesek és az állami adóhatóság nyilvántartásában
rendelkezésre állnak. Amennyiben a megkeresés teljesítéséhez más hatóságtól kell az adatot beszerezni, a beszerzést
követően a kapcsolattartó közigazgatási szerv az adóadatot a megkereső hatóságnak haladéktalanul továbbítja.
Az adatátadás akadályáról, megtagadásának okáról a kapcsolattartó közigazgatási szerv értesíti a megkereső
hatóságot. Az általános forgalmi adóval összefüggésben a kapcsolattartó közigazgatási szerv az 1798/2003/EK
rendelet és végrehajtási rendelete szabályai szerint jár el.”
(2) Az Art. 57. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) A kapcsolattartó közigazgatási szerv az Európai Közösség tagállamai illetékes hatóságának
megkeresésére – az e törvényben meghatározott szabályoknak megfelelően – kézbesíti az adózónak a tagállami
adóhatóságok által az (1) bekezdésben meghatározottakkal kapcsolatban kibocsátott határozatot, illetve egyéb
okiratot. A kézbesítés iránti megkeresésben fel kell tüntetni a határozat vagy egyéb okirat tárgyát, az adózó nevét,
címét, valamint minden egyéb, a címzett azonosításához szükséges információt. A kapcsolattartó közigazgatási szerv
haladéktalanul értesíti a megkereső hatóságot az általa tett intézkedésről, különösen a kézbesítés időpontjáról.”
124. § Az Art. 71. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) Az állami adó- és vámhatóság központi szervei tekintetében felettes adóhatóság az állami adó- és vámhatóság
vezetője.”
125. § Az Art. 72. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A csődeljárásban, a felszámolási eljárásban, a végelszámolásban, a vagyonrendezési és adósságrendezési
eljárásban
a) az állami adó- és vámhatóság hatáskörébe tartozó követelések tekintetében hitelezőként,
b) a magánnyugdíjpénztárt megillető tagdíjjal (tagdíj-kiegészítéssel), késedelmi pótlékkal, önellenőrzési pótlékkal
összefüggő követelések tekintetében a hitelezők képviselőjeként
az állami adóhatóság jár el.”
126. § Az Art. a következő új 73. § -sal egészül ki:
„73. § Az állami adóhatóság illetékessége tekintetében a külön jogszabályban foglalt rendelkezések az irányadók.”
127. § Az Art. 79. § (1) bekezdés záró szövegrésze helyébe a következő rendelkezés lép:
„kapcsolatos adóztatási feladatok ellátása, ide nem értve a végrehajtási eljárás lefolytatását.”
128. § Az Art. 85/A. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az adó-, jövedelem- és illetőségigazolást (a továbbiakban: adóhatósági igazolás) az adóhatóság hatáskörében
eljárva a nyilvántartásában szereplő adatok alapján, a kiállítás napján fennálló állapotnak megfelelő, az adózó által kért
és a jogszabályban előírt adattartalommal állítja ki, feltéve, hogy az adózó az adóhatósági igazolás kiadásának
szükségességét valószínűsíti. Az adóhatósági igazolás hatósági bizonyítványnak minősül. Az adózó együttes
adóigazolás kiállítását kérheti. Az együttes adóigazolás tartalmazza az adózó állami adó- és vámhatóságnál
nyilvántartott adó- és vámtartozását, illetve azok hiányát.”
129. § Az Art. 88. § (5)–(7) bekezdései helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(5) Az Európai Közösség belső piacán kereskedelmi tevékenységet folytató adózók ellenőrzése során – különösen
a forgalmazott termékek besorolásának megállapítása, valós értékük meghatározása érdekében – az állami adó- és
vámhatóság vezetőjének rendelkezése szerint az állami adóhatóság a vámhatóságot ellenőrzési tevékenységébe
bevonhatja. A vámhatóság az állami adó- és vámhatóság vezetőjének rendelkezése szerint jogosult az állami
adóhatóság hatáskörébe tartozó adóval és költségvetési támogatással kapcsolatos adókötelezettségek ellenőrzésére.
Az ellenőrzést és az ahhoz kapcsolódó hatósági eljárást a vámhatóság e törvény rendelkezései alapján folytatja le.
A jogellenesen szabad forgalomba helyezett nem közösségi áru után fizetendő adót a vámhatóság utólagos
adómegállapítás keretében határozattal állapítja meg.
(6) Az általános forgalmi adó alanyának tulajdonában lévő kereskedelmi mennyiségű áru csak az áru eredetét hitelt
érdemlő módon igazoló dokumentum (különösen fuvarlevél vagy számla) birtokában szállítható. A vámhatóság
nyilatkozattételre kötelezheti a kereskedelmi mennyiségű áru szállítását végző személyt arról, hogy mely általános
forgalmiadó-alany javára végzi a szállítási tevékenységet, továbbá ellenőrizheti az áru eredetét, tulajdonjogát hitelt
érdemlő módon igazoló dokumentumok (különösen fuvarlevél vagy számla) meglétét.
(7) Az Európai Közösség más tagállamában nyilvántartásba vett távolsági tömegközlekedési eszköz vezetőjét
a vámhatóság ellenőrizheti annak megállapítása érdekében, hogy végez-e belföldön helyközi személyszállítási
szolgáltatást és az üzemben tartó eleget tett-e bejelentkezési kötelezettségének.”
130. § Az Art. 88/A. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A központi költségvetés, az egyes elkülönített pénzalapok bevételi érdekeit különösen veszélyeztető adózói
jogsértések felderítése, illetve a jogszerű állapot helyreállítása érdekében a Kormány által központosított ellenőrzésre
kijelölt szervek az állami adó- és vámhatóság vezetőjének saját hatáskörében vagy más hatóság megkeresésére
kiadott utasítása alapján a Magyar Köztársaság területén a (2) bekezdésben meghatározott okból ellenőrzést
végezhetnek, kezdeményezhetnek, megkezdett ellenőrzéseket magukhoz vonhatnak (központosított ellenőrzés).”
131. § (1) Az Art. 92. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az ellenőrzésre előírt határidőt az ellenőrzést végző adóhatóság vezetője indokolt esetben egyszer, legfeljebb
90 napig terjedő időtartammal meghosszabbíthatja. Az ellenőrzésre előírt határidőt rendkívüli körülmények által
indokolt esetben az ellenőrzést végző adóhatóság kérelmére a felettes szerv egyszer, legfeljebb 90 napig terjedő
időtartammal meghosszabbíthatja. Az állami adó- és vámhatóság hatáskörébe tartozó ügyben indokolt esetben
az állami adó- és vámhatóság vezetője az ellenőrzési határidőt egyszer, további 120 nappal meghosszabbíthatja.
Az önkormányzati adóhatóság hatáskörébe tartozó adóügyben az ellenőrzést végző adóhatóság indokolt és a felettes
szerv által jóváhagyott kérelmére az adópolitikáért felelős miniszter az ellenőrzési határidőt egyszer, további
120 nappal meghosszabbíthatja.”
(2) Az Art. 92. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az ellenőrzés befejezésének határideje – beleértve az ellenőrzés megkezdésének és befejezésének napját –
30 nap. A határidő számításánál az ellenőrzés kezdő időpontja a megbízólevél átadásának napja. Csődeljárás esetén
az adózó csődeljárás kezdő időpontját megelőző időszakra vonatkozó ellenőrzését a csődeljárás kezdő időpontjától
számított 90 napon belül kell befejezni. Felszámolás esetén az adóhatóság a tevékenységet záró adóbevallás
ellenőrzését és az ezt megelőző időszakra vonatkozó ellenőrzést a felszámolás közzétételétől számított egy éven belül
(egyszerűsített felszámolás esetén a felszámoló által készített záróbevallás kézhezvételét követő 45 napon, de
legfeljebb a felszámolás közzétételétől számított egy éven belül), a felszámoló által készített záró bevallás ellenőrzését
pedig a bevallás kézhezvételétől számított 60 napon belül (egyszerűsített felszámolás esetén 45 napon belül) köteles
befejezni. Végelszámolás esetén az adóhatóság a tevékenységet záró adóbevallás, a végelszámoló által készített záró
adóbevallás, a két bevallás közötti időszakról benyújtott bevallás(ok) ellenőrzését, valamint a tevékenységet lezáró
adóbevallást megelőző időszakra vonatkozó ellenőrzést a végelszámoló által készített záró adóbevallás
kézhezvételétől számított 60 napon belül (egyszerűsített végelszámolás esetén 45 napon belül) köteles befejezni.”
(3) Az Art. 92. § (10) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(10) Ha az adóhatóság az adókötelezettség megállapításához szükséges tény vagy körülmény tisztázása érdekében
a kettős adózás elkerüléséről szóló egyezmények, illetve az Európai Közösség adóügyi együttműködési szabályai
alapján külföldi adóhatóságot keres meg, az értesítés postára adásától a külföldi adóhatóság válaszának
megérkezéséig eltelt időtartamot a megkereséssel érintett adó, illetve költségvetési támogatás tekintetében
az ellenőrzés határidejének számításánál figyelmen kívül kell hagyni. Az adóhatóság a külföldi adóhatóság
megkeresésének időtartama alatt az ellenőrzést a megkereséssel nem érintett kérdésekben folytathatja.
Az adóhatóság az adózót a megkeresésről a megkereséssel egyidejűleg értesíti.”
132. § Az Art. 102. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha az adózó, képviselője, alkalmazottja vagy az a személy, aki az ellenőrzéssel érintett időszakban az adózó
képviselője, alkalmazottja volt, a személyes megjelenési kötelezettségének szabályszerű idézés ellenére nem tesz
eleget, és távolmaradását megfelelően nem igazolja, az illetékes adóhatóság vezetője elrendelheti az elővezetését.
Az elővezetés foganatosításához az ügyész jóváhagyása szükséges.”
133. § Az Art. 108. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Ha az adózó az adóköteles bevételszerző tevékenységét az adóhatóságnak bejelenteni elmulasztotta, és
az adóalap megállapítására az (5) bekezdés szerint nincs mód, az adóhatóság az adó alapját a (6) bekezdés
alkalmazásával, 12 havi működést vélelmezve állapítja meg.”
134. § Az Art. 115. § (1) bekezdés b) és c) pontjai helyébe a következő rendelkezések lépnek:
[Ellenőrzéssel lezárt bevallási időszak tekintetében az adó, költségvetési támogatás ismételt vizsgálatára kerülhet sor]
„b) az adózó kérelmére, ha az adózó által feltárt új tény, körülmény tisztázása a korábbi ellenőrzés megállapításainak
megváltoztatását eredményezné, feltéve, hogy az új tény, körülmény korábban nem állt és jóhiszemű eljárás esetén
nem állhatott az adózó rendelkezésére, illetve arról az adózó nem tudott és jóhiszemű eljárás esetén nem is tudhatott,
c) ha az adóhatóság rendelkezésére álló adatok alapján az ismételt ellenőrzés eredménye ellátási jogosultságot
teremt,”
135. § (1) Az Art. 116. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az adómegállapításhoz való jog elévülésének határidején belül az adóhatóság az ellenőrzéssel lezárt bevallási
időszak, illetve e törvényben előírt feltételek fennállása esetén az állami garancia beváltása iránti kérelem tekintetében
ismételt ellenőrzést folytathat le, ha
a) az ellenőrzést az adópolitikáért felelős miniszter vagy az Állami Számvevőszék elnöke – helyi adó esetében
az önkormányzati képviselő-testület határozata – rendelte el, és a rendelkezésben szereplő időszakot az elsőfokú
adóhatóság már ellenőrizte,
b) az állami adó- és vámhatóság vezetője erre utasítást ad, amely alapján a felettes adóhatóság ellenőrzi a korábban
lefolytatott ellenőrzés szakszerűségét és törvényességét,
c) ha az adóhatóság olyan, az adó megállapítását befolyásoló új tényről, adatról, bizonyítékról szerez tudomást, amely
a korábbi ellenőrzéskor nem volt ismert, és az ellenőrzés lefolytatására az állami adó- és vámhatóság vezetője utasítást ad,
d) az állami garancia beváltásával kapcsolatosan a korábban lefolytatott ellenőrzéshez képest új tény, körülmény
merül fel, amely alapján az ellenőrzésre az állami adó- és vámhatóság vezetője utasítást ad.”
(2) Az Art. 116. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A felülellenőrzés megállapításairól hozott határozat ellen az állami adó- és vámhatóság vezetőjéhez, illetőleg
a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervéhez intézett, de a felülellenőrzést lefolytató szervnél,
illetve az önkormányzat képviselő-testülete által kijelölt bizottság elnökéhez benyújtott fellebbezésnek van helye.”
136. § (1) Az Art. 124. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az adóhatósági iratot kézbesítettnek kell tekinteni, ha a postai kézbesítés második megkísérlését követő öt
munkanapon belül a címzett azt nem vette át, és a posta a rá vonatkozó szabályoknak megfelelően az iratot
visszaküldte az adóhatóságnak. Az adóhatóság a kézbesítési vélelem beálltáról adóhatósági döntés kézbesítése
esetén sem értesíti az adózót.”
(2) Az Art. 124. §-a a következő új (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) Amennyiben az adózónak több meghatalmazott képviselője van, az adóhatóság az iratot az adózó által az iratok
átvételére írásban kijelölt képviselőnek kézbesíti, ilyen kijelölés hiányában az adóhatóság az iratot az adózó általa
választott meghatalmazott képviselőjének kézbesíti.”
137. § Az Art. 125. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A vagyonszerzési illetéket, továbbá az illetéktörvény szerint kiszabás alapján fizetendő eljárási illetéket az állami
adóhatóság állapítja meg (kiszabás). A vagyonszerzési illeték kiszabására irányuló eljárás esetén a határozat
meghozatalára nyitva álló határidő 60 nap.”
138. § Az Art. 128/A. § (4)–(6) bekezdései helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(4) A (3) bekezdésben meghatározott fellebbezés elbírálására nyitva álló határidő 15 nap.
(5) Ha a cégbíróság az állami adóhatóságot külföldi vállalkozás belföldi fióktelepe megszüntetés iránti kérelme
benyújtásának tényéről , illetve bármely cég elleni törvényességi felügyeleti eljárása során a megszüntetési eljárás
megindításának tényéről, illetőleg arról értesíti, hogy felszámolásra, végelszámolásra az adott cégformára tekintettel
nem kerülhet sor, az állami adóhatóság – a vámhatóságtól beszerzett adatok alapján is – elektronikus úton
haladéktalanul tájékoztatja a cégbíróságot arról, hogy az érintett adózónál adóhatósági eljárás van-e folyamatban,
illetve arról, hogy az értesítés alapján ellenőrzést, végrehajtást kezdeményez-e. Amennyiben a cégbírósági értesítés
alapján az állami adó- és vámhatóság az adózónál ellenőrzést kezdeményez, úgy azt a végelszámolás esetén
lefolytatandó ellenőrzés szabályai szerint folytatja le, és az értesítéstől számított 60 napon belül fejezi be. Ez esetben
a hatósági eljárásra e § rendelkezései irányadók, azonban új eljárásra utasításnak nincs helye.
(6) Az állami adóhatóság a cégbíróságot elektronikus úton haladéktalanul tájékoztatja az adózóval szemben folytatott,
e § szerinti eljárás(ok) jogerős befejezéséről, illetve végelszámolás esetén arról is, hogy az adózónak van-e az állami
adó- és vámhatóságnál nyilvántartott köztartozása.”
139. § Az Art. 134. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Az adópolitikáért felelős miniszter rendeletben állapíthatja meg az illeték megállapításának mellőzésére
vonatkozó szabályokat, ha ezt az állampolgárok szélesebb körét érintő rendkívüli esemény, elemi csapás indokolja.”
140. § Az Art. 141. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A felettes adóhatóság, az adópolitikáért felelős miniszter, illetve a NAV felügyeletére kijelölt miniszter a felügyeleti
intézkedés iránti kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasíthatja, ha a kérelemből megállapíthatóan a határozat, önálló
fellebbezéssel megtámadható végzés (intézkedés) jogszabálysértő volta nem valószínűsíthető vagy a bírósági
felülvizsgálatot az adózó kezdeményezte. A felügyeleti intézkedés mellőzéséről, illetve a felügyeleti intézkedés iránti
kérelem érdemi vizsgálat nélküli elutasításáról az adóhatóság, az adópolitikáért felelős miniszter, illetve a NAV
felügyeletére kijelölt miniszter az adózót határozat (végzés) meghozatala nélkül értesíti.”
141. § Az Art. 145. § (1) bekezdése a következő új f) ponttal egészül ki:
[Az adóigazgatási eljárásban végrehajtható okirat:]
„f) a bírósági eljárási illetéket megállapító bírósági határozat.”
142. § Az Art. 146. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A végrehajtást – a vámhatóság elsőfokú szervei kivételével – az első fokon eljáró adóhatóság folytatja le.”
143. § (1) Az Art. 151. § (1)–(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az adózó a költségvetési támogatás (adó-visszaigénylés, adó-visszatérítés) igénylésekor az önkormányzati
adóhatóságnál az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyilatkozik arról, hogy a nyilatkozat időpontjában más
adóhatóságnál van-e esedékessé vált tartozása, és az milyen összegű. Az önkormányzati adóhatóság az általa
felülvizsgált, az adózót megillető költségvetési támogatást (adó-visszaigénylést, adó-visszatérítést), az általa
nyilvántartott adótartozás, adók módjára behajtandó köztartozás, az adózó nyilatkozatában vagy más adóhatóság
megkeresésében közölt – más adóhatóságot megillető – tartozás összegéig visszatarthatja, és ezzel ennek erejéig
a tartozás megfizetettnek minősül.
(2) Az állami adó- és vámhatóság az általa felülvizsgált, az adózót megillető költségvetési támogatást
(adó-visszaigénylést, adó-visszatérítést), az általa nyilvántartott adótartozás, adók módjára behajtandó köztartozás,
illetőleg önkormányzati adóhatóság megkeresésében közölt – önkormányzati adóhatóságot megillető – tartozás
összegéig visszatarthatja, és ezzel ennek erejéig a tartozás megfizetettnek minősül. A magánnyugdíjpénztárat
megillető tagdíj (tagdíj-kiegészítés) és ennek pótlékai tekintetében fennálló túlfizetés visszaigénylése során
az adóhatóság visszatartási jogát kizárólag a magánnyugdíjpénztárak valamelyikét megillető tagdíj
(tagdíj-kiegészítés), késedelmi pótlék, illetve önellenőrzési pótlék tekintetében gyakorolhatja.”
(2) Az Art. 151. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az adóhatóság visszatartási jogának gyakorlását az adózó kérelmére akkor mellőzheti, ha a költségvetési
támogatás (adó-visszaigénylés, adó-visszatérítés) elmaradása az adózó gazdálkodási tevékenységét ellehetetlenítené,
illetve, ha a magánszemély adózó esetében a támogatás elmaradása a saját és a vele együtt élő hozzátartozója
megélhetését súlyosan veszélyeztetné.”
(3) Az Art. 151. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, egyidejűleg a következő új (7) bekezdéssel egészül
ki:
„(6) Ha az állami adó- és vámhatóságnál igényelt költségvetési támogatás (adó-visszaigénylés, adó-visszatérítés)
összege az adózót terhelő tartozások mindegyikére nem nyújt fedezetet, azt az állami adóhatóság, illetve
a vámhatóság először a nála nyilvántartott tartozás kiegyenlítésére számolja el az esedékesség sorrendjében, azonos
esedékességű adóknál a tartozás arányában. Az elszámolás eredményeként az állami adóhatóságnál a fennmaradó
összeget a vámhatóságnál, illetve a vámhatóságnál fennmaradó összeget az állami adóhatóságnál nyilvántartott
tartozás kiegyenlítésére kell elszámolni az esedékesség sorrendjében, azonos esedékességű adóknál a tartozás
arányában. Az ezt követően fennmaradó összeget pedig a követelések arányában kell átutalni a köztartozás
jogosultjainak.
(7) Ha az önkormányzati adóhatóságnál igényelt költségvetési támogatás (adó-visszaigénylés, adó-visszatérítés)
összege az adózót terhelő tartozások mindegyikére nem nyújt fedezetet, azt az önkormányzati adóhatóság először
a nála nyilvántartott tartozás kiegyenlítésére számolja el az esedékesség sorrendjében, azonos esedékességű adóknál
a tartozás arányában, a fennmaradó összeget pedig a követelések arányában utalja át.”
144. § Az Art. 152. §-a a következő új (3)–(4) bekezdésekkel egészül ki:
„(3) Ha az adózó a hatósági átutalási megbízást megelőzően, de az adó esedékességét követően teljesített befizetést,
az adóhatóság a jogosulatlanul beszedett összeget a befizetéstől számított 8 napon belül kamat nélkül téríti vissza.
(4) Ha a befizetés az adózónak felróható okból nem beazonosítható, a határidő a befizetés azonosításától kezdődik.
A befizetés pénzforgalmi számlanyitásra kötelezett adózók esetén abban az esetben minősül beazonosíthatónak, ha
az adózó a bejelentett pénzforgalmi számláról vagy adószáma feltüntetésével utal, illetve pénzforgalmi
számlanyitásra nem kötelezett adózó esetén abban az esetben minősül beazonosíthatónak, ha az adózó adószámát
(adóazonosító jelét) feltünteti.”
145. § Az Art. 159. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A végrehajtást foganatosító adóhatóság a benyújtott végrehajtási kifogást az ügy összes iratával együtt 15 napon
belül felterjeszti a felettes adóhatósághoz, kivéve, ha a végrehajtást foganatosító adóhatóság a kifogásban foglaltakat
maradéktalanul elfogadja és erről a benyújtót tájékoztatja. A végrehajtási kifogásról a végrehajtást foganatosító
adóhatóság felettes szerve 15 napon belül dönt. A megtámadott intézkedést helybenhagyja, megváltoztatja,
megsemmisíti vagy az adóvégrehajtót az elmulasztott intézkedés megtételére kötelezi határidő tűzésével.
A végrehajtást foganatosító adóhatóság megbízásából eljáró önálló bírósági végrehajtót megillető díjazással
kapcsolatos végrehajtási kifogást – a külön jogszabályban meghatározottak szerint – a végrehajtó székhelye szerint
illetékes helyi bíróság bírálja el. Ha az adózó a végrehajtási kifogást olyan kötelezettség végrehajtása érdekében
foganatosított végrehajtási cselekménnyel szemben terjeszti elő, amely kötelezettséget az állami adóhatóság a 43. §
(1a) bekezdés szerinti adatszolgáltatás alapján tart nyilván, az állami adóhatóság haladéktalanul megkeresi
a határozatot hozó hatóságot a jogerős határozat megküldése érdekében. A határozatot hozó hatóság a megkeresést
a beérkezésétől számított 8 napon teljesíti. Ebben az esetben a végrehajtási kifogás elbírálásának határideje a fizetési
kötelezettséget megállapító jogerős határozat beérkezésétől kezdődik.”
146. § (1) Az Art. 160. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki:
„(2) Az állami adóhatóság illetékügyekben a végrehajtási eljárást kérelemre felfüggesztheti, ha az illetékfizetési
kötelezettség megszűnése várható.”
(2) Az Art. 160. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A végrehajtási eljárás szünetel, ha
a) az adózó kérelmére az adóhatóság fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett,
b) a fizetési halasztás, részletfizetés vagy az adótartozás mérséklésére irányuló kérelem tárgyában jogerős döntést
még nem hoztak,
c) az adózó meghalt, illetőleg megszűnt, az adó megfizetésére határozattal kötelezett személyt megállapító határozat
jogerőre emelkedéséig,
d) az adóhatósági határozat bírósági felülvizsgálata során az első alkalommal előterjesztett végrehajtás
felfüggesztése iránti kérelmet jogerősen még nem bírálták el,
e) az adó megfizetésére való kötelezésre e törvény 35. § (2) bekezdésének f) pontja alapján került sor és az adó
megfizetésére kötelezettel szemben felszámolási eljárás indult, a felszámolási eljárás megindításának közzétételétől
a felszámolás jogerős befejezéséig,
f) külön törvény így rendelkezik.”
(3) Az Art. 160. § (5) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Nem eredményezi a végrehajtási eljárás szünetelését az adózó fizetési könnyítésre vagy adótartozás mérséklésre irányuló
kérelmének benyújtása, ha]
„a) az adózó korábbi, ilyen tárgyú kérelmét az adóhatóság jogerős határozattal elbírálta, a kérelmet az adózó
visszavonta vagy az adóhatóság az eljárást jogerős végzéssel megszüntette,”
147. § (1) Az Art. 161. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Az adóhatóság a végrehajtás eredménytelenségéről és az eljárás megszüntetéséről a behajtást kérőt tájékoztatja.
A végrehajtás során felmerült ki nem egyenlített költségeket az adóhatóság állapítja meg, melyet az adóhatóság és
a behajtást kérők követelésarányosan viselnek. Az adóhatóság eredménytelen felszólítást követően határozattal
kötelezi a behajtást kérőt a költségek megfizetésére. A határozat az adóigazgatási eljárásban végrehajtható okiratnak
minősül.”
(2) Az Art. 161. § (10) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(10) Nem kell alkalmazni az e § alatti szabályokat a központi költségvetés terhére kifizetett azon összeg
vonatkozásában, amely összeg állami kezességvállalás, garancia, vagy viszontgarancia érvényesítése miatt vált
a tartozás kötelezettjének az állammal szemben fennálló tartozásává – ideértve a kezességvállalási díjat is – és amely
összeget adók módjára kell behajtani.”
148. § Az Art. 164. §-a a következő új (12)–(13) bekezdésekkel egészül ki:
„(12) Amennyiben hagyatéki eljárás lefolytatására kerül sor, úgy az adó megállapításához, az adótartozás
végrehajtásához és a költségvetési támogatás igényléséhez való jog elévülése az adózó halálának napjától a hagyatéki
eljárást lezáró döntés jogerőre emelkedésének időpontjáig nyugszik.
(13) Az adó megállapításához való jog elévülése 6 hónappal meghosszabbodik, ha a felettes adóhatóság, illetve
az adópolitikáért felelős miniszter felügyeleti intézkedés keretében megállapítja, hogy a felülvizsgált döntés
súlyosításának lenne helye, és ezért új eljárás lefolytatását rendeli el.”
149. § (1) Az Art. 172. § (1) bekezdés e) és ny) pontjai helyébe a következő rendelkezések lépnek:
[A magánszemély adózó – a (2) bekezdésben foglalt eltéréssel – 200 ezer forintig, más adózó 500 ezer forintig terjedő
mulasztási bírsággal sújtható, ha]
„e) a jogszabályokban előírt bizonylatok kiállítását, illetve könyvek, nyilvántartások vezetését elmulasztja,
a bizonylatokat az előírásoktól eltérően állítja ki, a könyveket, nyilvántartásokat hiányosan vagy az előírásoktól
eltérően vezeti, a számviteli törvényben meghatározott pénzkezelési szabályzatra vonatkozó rendelkezéseket
megsérti, vagy közzétett éves beszámolója, egyszerűsített éves beszámolója egészében vagy részben nem felel meg
a számvitelről szóló törvény előírásainak.”
„ny) az általános forgalmi adóról szóló törvény XV. fejezete alkalmazásában az utazásszervezési szolgáltatás
igénybevételéről valótlan nyilatkozatot tesz, vagy a nyilatkozattételt elmulasztja.”
(2) Az Art. 172. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A foglalkoztatót terhelő bejelentési kötelezettség elmulasztása esetén kiszabható mulasztási bírság felső határa
a bejelenteni elmulasztott foglalkoztatottak számának és a bírság adózóra egyébként vonatkozó, törvényben rögzített
legmagasabb értékének szorzata.”
(3) Az Art. 172. § (19) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(19) Ha az adózó igazolatlan eredetű árut forgalmaz, terhére az adóhatóság az áru forgalmi értékének 40%-áig terjedő
összegű mulasztási bírságot szabhat ki.”
(4) Az Art. 172. §-a a következő (20) bekezdéssel egészül ki:
„(20) Ha a magánszemély adózó a 31. § (4) bekezdése szerinti, a személyi jövedelemadó-bevallás késedelmes
benyújtására vonatkozó bejelentést tesz, a bevallási késedelem miatt mulasztási bírság a bevallás naptári éve
szeptember 20. napjáig nem szabható ki, kivéve ha az adózó bevallását szeptember 20-a előtt nyújtja be és igazolási
kérelmet nem nyújt be.”
150. § (1) Az Art. 175. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki:
„(2) A helyi iparűzési adóval, illetve az idegenforgalmi adóval kapcsolatos bejelentési (változásbejelentési)
kötelezettségeket az adópolitikáért felelős miniszter által az erre a célra rendszeresített nyomtatványon kell
teljesíteni.”
(2) Az Art. 175. § (10) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(10) Az adóazonosító számmal rendelkező adózó az állami adóhatósághoz teljesítendő bejelentési,
változásbejelentési kötelezettségének elektronikus úton is eleget tehet, illetőleg adóügyeiben az adóhatóságnál
a (13) bekezdés szerinti beadványait elektronikus úton is előterjesztheti.”
(3) Az Art. 175. § (11) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(11) Az adózó általános, nemleges adóigazolás, a jövedelemigazolás, illetve az együttes adóigazolás iránti kérelmét
az adó- és vámhatósághoz elektronikus úton is előterjesztheti. Ez esetben az adó- és vámhatóság az igazolást
elektronikus űrlapon állítja ki és küldi meg az adózó részére.”
(4) Az Art. 175. § (13) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(13) Az adópolitikáért felelős miniszter felhatalmazást kap arra, hogy az adóügyek elektronikus intézésére vonatkozó
eljárások keretében rendeletben szabályozza
a) a bevallási, adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésének,
b) a bejelentési, változásbejelentési kötelezettség teljesítésének,
c) az adóhatósági igazolás, a fizetési könnyítés, illetőleg a köztartozásmentes adózói adatbázisba történő felvétel
iránti kérelmek intézése rendjének,
d) az adófizetés teljesítésének,
e) az állami adóhatóság által a központi elektronikus szolgáltató rendszeren keresztül az adózók számára biztosított
lekérdezések,
f) az adóhatóság által nyilvántartott adatok megtekintésének, illetőleg ezen adatok letöltésének,
g) a végrehajtás során teljesítendő fizetési kötelezettségek teljesítésének,
h) egyes adóügyek távbeszélőn történő ügyintézésének, az elektronikus kézbesítés szabályainak,
i) végrehajtási eljárás során az elektronikus ügyintézés,
j) az Európai Közösség más tagállamában és az általános forgalmi adóról szóló törvény szerint elismert harmadik
államban letelepedett adóalanynak belföldön, illetve a belföldön letelepedett adóalanynak az Európai Közösség más
tagállamában érvényesített visszatéríttetési kérelmével (kiigazítási nyilatkozatával) kapcsolatos eljárás rendjének,
ideértve az elektronikus levélben (e-mailen) történő ügyintézés
módját és technikai feltételeit.”
151. § Az Art. 177/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„177/A. § Az állami adóhatóság a felszámolás alatt álló szervezetekkel szemben fennálló, a központi költségvetést,
az elkülönített állami pénzalapokat, a Nyugdíjbiztosítási és az Egészségbiztosítási Alapot megillető követeléseit
az MKK Magyar Követeléskezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaságra (a továbbiakban: MKK Zrt.) ruházhatja át
(engedményezés). Az e rendelkezés alapján engedményezett követelést az MKK Zrt. tovább engedményezheti.
Az engedményezés részletes feltételeit az állami adóhatóság és az MKK Zrt. által kötött megállapodás szabályozza.
Az engedményezésre a Ptk. 328–330. §-ai megfelelően alkalmazandóak. Nem engedményezhető olyan követelés,
amely mögött jogszabályon, vagy kötelmi jogviszonyon alapulva a Magyar Állammal, annak intézményeivel vagy
egyszemélyes társaságaival szemben követelés lenne érvényesíthető.”
152. § Az Art. 178. § 31. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„31. minősített adózó: az a vállalkozási tevékenységet folytató személy, aki (amely) legalább a kérelem
előterjesztésének napját megelőző 3 éven át működött, és a kérelem benyújtását megelőző elévülési időn belül
az állami adóhatóság nem állapított meg a terhére adóhiányt, nem indított ellene végrehajtási eljárást, nem állt vagy
áll csőd-, illetve felszámolási eljárás alatt, illetőleg az adózó egy naptári éven belül legfeljebb két fizetési könnyítés
(adómérséklés) iránti kérelmet terjesztett elő. Az állami adóhatóság a minősített adózót kérelmére az erre a célra
létrehozott és közzétett külön nyilvántartásában tünteti fel. Amennyiben a nyilvántartásba vételt követően az adózó
a feltételek bármelyikének nem felel meg, az adóhatóság az adózót a nyilvántartásból törli,”
153. § Az Art. a következő 184. §-sal egészül ki:
„184. § (1) E törvénynek a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvénnyel megállapított 43. §
(6) bekezdését a 2010. december 31-ét követően benyújtott visszatérítési kérelemre indult eljárásokban kell
alkalmazni.
(2) E törvénynek a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvénnyel megállapított 49. § (2) bekezdését,
92. § (10) bekezdését, 102. § (1) bekezdését, valamint a 164. § (10) bekezdését a 2010. december 31-ét követően indult
ellenőrzési eljárásokban kell alkalmazni.
(3) E törvénynek a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvénnyel megállapított 164. §
(12) bekezdését a 2010. december 31-ét követően indult hagyatéki eljárások esetében kell alkalmazni.
(4) Az állami adóhatóság az egyéni vállalkozók nyilvántartását vezető szerv részére – e szervezetek megállapodása
alapján – 2011. január 31. napjáig átadja az egyéni vállalkozók által 2008. december 28. és 2010. december 31. napja
között közvetlenül az állami adóhatósághoz bejelentett, az egyéni vállalkozók tevékenységi köreivel kapcsolatos
adatokat.
(5) E törvénynek a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvénnyel megállapított 31. § (4) bekezdését,
és 172. § (20) bekezdését a 2010. adóévről benyújtott bevallások során is alkalmazni kell.
(6) E törvénynek a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvénnyel megállapított 177/A. §-át a 2011.
január 1-jétől engedményezés útján átruházott követelésekre kell alkalmazni.
(7) E törvénynek a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvénnyel megállapított 172. § (1) bekezdés
ny) pontját azokban az esetekben kell alkalmazni először, amelyekben az utazásszervezőnek fizetett előleg jóváírása,
kézhezvétele 2011. január 1-jére vagy azt követő napra esik.
(8) E törvénynek a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvénnyel megállapított rendelkezéseit kell
alkalmazni a 2011. január 1-jén jogerősen el nem bírált ügyekben, továbbá e rendelkezések hatálybalépését követően
az azt megelőző időszakra teljesítendő, illetve esedékessé vált kötelezettségekre azzal, hogy ha a jogszabálysértés
elkövetésének időpontjában hatályos rendelkezések az adózóra összességében kevésbé terhes bírság-,
pótlékfeltételeket határoztak meg, a kötelezettségre legfeljebb az elkövetéskor hatályos törvényben meghatározott
legmagasabb mérték alkalmazható.
(9) Az adózónak e törvény Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvénnyel megállapított
rendelkezéseinek hatálybalépését követően – ha e törvény eltérően nem rendelkezik – az azt megelőző időszakra
teljesítendő bejelentési, adómegállapítási, bevallási, adófizetési, adóelőleg-fizetési, bizonylatkiállítási,
adatszolgáltatási és adólevonási kötelezettségét e törvény Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi
CXXII. törvénnyel megállapított rendelkezéseinek hatálybalépését megelőző napon hatályos szabályok szerint kell
teljesítenie.”
154. § Az Art.
1. 7. § (1) bekezdésében az „az adóhatóság előtt” szövegrészek helyébe az „az adóhatóság, az adópolitikáért felelős
miniszter által vezetett minisztérium előtt” szövegek,
2. 7. § (2) bekezdésében az „az adóhatóság előtt” szövegrész helyébe az „az adóhatóság, az adópolitikáért felelős
miniszter által vezetett minisztérium előtt” szöveg, valamint a „képviseleti jogosultságát igazoló nagykorú
alkalmazott,” szövegrész helyébe a „képviseleti jogosultságát igazoló nagykorú tag, alkalmazott,” szöveg,
3. 16. § (4) bekezdésében az „és a Tbj. 56/A. §-a szerinti személyt saját biztosítási jogviszonya tekintetében is” szövegrész
helyébe a „, valamint a Tbj. 56/A. § szerinti kötelezettet” szöveg,
4. 17/A. § (1)–(6), valamint (8) bekezdéseiben a „törzskönyvi szerv” szövegrészek helyébe a „törzskönyvi jogi személy”
szöveg,
5. 17/A. § (5) bekezdésében a „törzskönyvi szervnél” szövegrész helyébe a „törzskönyvi jogi személynél” szöveg, valamint
a „törzskönyvi szervnek” szövegrész helyébe a „törzskönyvi jogi személynek” szöveg,
6. 17/A. § (8) bekezdésében a „törzskönyvi szervvel” szövegrész helyébe a „törzskönyvi jogi személlyel” szöveg,
7. 29. §-ában az „A munkáltató bejelentése alapján” szövegrész helyébe az „A munkáltató (kifizető) bejelentése alapján”
szöveg,
8. 36/B. § (2) bekezdés első mondatában az „5 napos” szövegrész helyébe a „10 napos” szöveg,
9. 37. § (4) bekezdésében a „visszatérítendő jövedelemadót” szövegrész helyébe a „visszatérítendő jövedelemadót,
egészségügyi hozzájárulást” szöveg,
10. 52. § (7) bekezdésének g) pontjában a „Tbj. 56/A. §-a szerinti személyt” szövegrész helyébe a „Tbj. 56/A. § (4) bekezdése
szerinti kötelezettet” szöveg,
11. 52. § (11) bekezdésében az „adóhatóság” szövegrész helyébe az „adó- és vámhatóság” szöveg,
12. 54. § (7) bekezdés e) pontjában az „az adóztatáshoz, az adóztatás ellenőrzéséhez, felügyeletéhez” szövegrész helyébe
a „jogszabályban meghatározott feladata ellátásához” szöveg,
13. 100. § (5) bekezdésében az „az eljárási határidő meghosszabbításáról” szövegrész helyébe az „a kifogás elutasításáról,
az eljárási határidő meghosszabbításáról” szöveg,
14. 103. § (1) bekezdésében az „adóhatóság, illetőleg a vámhatóság” szövegrész helyébe az „adó- és vámhatóság” szöveg,
15. 116. § (6) bekezdésében az „Az állami adóhatóság vezetőjének, a vámhatóság” szövegrész helyébe az „Az állami adó
és vámhatóság” szöveg,
16. 132/B. § (1) bekezdésében a „kapcsolt vállalkozási viszonyban álló társaságok” szövegrész helyébe a „kapcsolt
vállalkozások” szöveg, 132/B. § (9) bekezdés b) pontjában az „egyéb módszer alapján” szövegrész helyébe
az „az a) pontban nem szereplő módszer alapján” szöveg,
17. 134. § (2) bekezdésében az „a (4)–(5) bekezdésben” szövegrész helyébe az „az (5) bekezdésben” szöveg,
18. 136 § (2) bekezdésében az „önálló fellebbezést törvény megengedi.” szövegrész helyébe az „önálló fellebbezést
e törvény megengedi.” szöveg,
19. 141. § (1) bekezdésében az „adópolitikáért felelős miniszter” szövegrész helyébe az „adópolitikáért felelős miniszter,
illetve a NAV felügyeletére kijelölt miniszter” szöveg,
20. 141. § (2) bekezdésében az „adópolitikáért felelős miniszter” szövegrész helyébe az „adópolitikáért felelős miniszter,
illetve a NAV felügyeletére kijelölt miniszter” szöveg,
21. 141. § (3) bekezdésében az „adópolitikáért felelős miniszter” szövegrészek helyébe az „adópolitikáért felelős miniszter,
illetve a NAV felügyeletére kijelölt miniszter” szöveg,
22. 141. § (4) bekezdésében az „adópolitikáért felelős miniszter” szövegrész helyébe az „adópolitikáért felelős miniszter,
illetve a NAV felügyeletére kijelölt miniszter” szöveg,
23. 142. § (2) bekezdés e) pontjában az „az állami adóhatóság vezetője, illetőleg a vámhatóság” szövegrész helyébe
az „az állami adó- és vámhatóság” szöveg,
24. 175. § (20) bekezdésében a „45 munkanap” szövegrész helyébe a „60 nap” szöveg,
25. 175. § (21) bekezdésében a „22 munkanapon” szövegrész helyébe „30 napon” szöveg,
26. 176. § (9) bekezdésében a „február 15-éig” szövegrész helyébe a „február 25-éig” szöveg,
27. 178. § 18. pontjában a „foglalkoztató is” szövegrész helyébe „foglalkoztató, kivéve a külföldi foglalkoztatót” szöveg,
28. 2. melléklet III/5. pontjában a „22. § (6) bekezdése” szövegrész helyébe a „22. § (15) bekezdése” szöveg,
29. 3. számú melléklet G/4. pontjában a „lakcímét, székhelyét” szövegrész helyébe a „lakcímét, székhelyét, adóazonosító
számát” szöveg,
30. 4. számú melléklet 2. pontjában a „külföldi személy adóköteles bevétele” szövegrész helyébe a „külföldi illetőségű
magánszemély adóköteles bevétele” szöveg, illetve a „külföldi személyt terhelő adót” szövegrész helyébe a „külföldi
illetőségű magánszemélyt terhelő adót” szöveg,
31. 4. számú melléklet 5. pontjában a „külföldi személytől levont adó” szövegrész helyébe a „külföldi illetőségű
magánszemélytől levont adó” szöveg, a „külföldi személy az illetőségigazolás” szövegrész helyébe a „külföldi
illetőségű magánszemély az illetőségigazolás” szöveg, valamint a „külföldi személy által megjelölt fizetési számlájára”
szövegrész helyébe a „külföldi illetőségű magánszemély által megjelölt fizetési számlára” szöveg,
32. 4. számú melléklet 6. pontjában a „külföldi személyt az adóhatóság előtti képviseleti jogosultságát igazoló” szövegrész
helyébe a „külföldi illetőségű magánszemélyt az adóhatóság előtti képviseleti jogosultságát igazoló” szöveg,
33. 4. számú melléklet 7. pontjában a „külföldi személy az illetőségigazolást az adóévben” szövegrész helyébe a „külföldi
illetőségű magánszemély az illetőségigazolást az adóévben” szöveg, a „külföldi személy a kifizetés időpontjáig”
szövegrész helyébe a „külföldi illetőségű magánszemély a kifizetés időpontjáig” szöveg, a „külföldi személy
az illetőségigazolást az adóbevallás” szövegrész helyébe a „külföldi illetőségű magánszemély az illetőségigazolást
az adóbevallás” szöveg, valamint a „hiteles magyar nyelvű fordításáról” szövegrész helyébe a „magyar nyelvű
szakfordításáról” szöveg,
34. 4. számú melléklet 8. pontjában a „külföldi személy a bevallást megelőzően” szövegrész helyébe a „külföldi illetőségű
magánszemély a bevallást megelőzően” szöveg, valamint a „hitelesen magyarra fordított okiratban” szövegrész
helyébe a „szakfordítással ellátott okiratban” szöveg,
35. 4. számú melléklet 12. pontjában a „külföldi személy belföldön adóköteles” szövegrész helyébe a „külföldi illetőségű
magánszemély belföldön adóköteles” szöveg, valamint a „külföldi személyt adóbevallási” szövegrész helyébe
a „külföldi illetőségű magánszemélyt adóbevallási” szöveg
lép(nek).
155. § Az Art. 2., 3. és 8. számú melléklete e törvény 8–10. számú melléklete szerint módosul.
A Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló törvényhez, illetve az adózás rendjéről szóló törvény
módosításához kapcsolódó egyéb jogszabály módosítások
156. § (1) A környezetvédelmi termékdíjról, továbbá egyes termékek környezetvédelmi termékdíjáról szóló 1995. évi
LVI. törvény 20. §-a a következő 26. ponttal egészül ki:
[20. § E törvény alkalmazásában]
„26. vámhatóság: a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve,”
(2) A környezetvédelmi termékdíjról, továbbá egyes termékek környezetvédelmi termékdíjáról szóló 1995. évi
LVI. törvény
1. 4/C. § (4) bekezdés c) pontjában a „Vám- és Pénzügyőrségről szóló 2004. évi XIX. törvény” szövegrész helyébe
a „Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló törvény” szöveg,
2. 4/H. § (1) bekezdés harmadik mondatában „az adóhatóság” szövegrész helyébe „a vámhatóság” szöveg,
3. 4/I. § (2) bekezdés c) pontjában a „vámhatóság” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg lép.
157. § (1) A Hszt. 1. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) E törvény hatálya a rendvédelmi szervek (a rend őrség, a polgári védelem, a büntetés-végrehajtási szervezet,
az állami és hivatásos önkormányzati tűzoltóság), valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és a polgári
nemzetbiztonsági szolgálatok (e törvény alkalmazásában a továbbiakban együtt: fegyveres szervek) hivatásos
állományú tagjainak szolgálati jogviszonyára (a továbbiakban: szolgálati viszony) és társadalombiztosítási ellátására
terjed ki.”
(2) A Hszt. 45. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A magasabb szolgálati beosztáshoz előírt iskolai végzettség (szakképesítés) megszerzése érdekében, a megfelelő
oktatási intézménybe való felvételhez, továbbá – a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok és a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal kivételével – a regionális, területi, helyi szervek vezetőjének kinevezéséhez pályázatot kell, jogszabályban
meghatározott szolgálati beosztások betöltéséhez pályázatot lehet kiírni. A vezetői kinevezés visszavonására
tekintettel felajánlott másik vezetői beosztás pályázat kiírása nélkül betölthető.”
(3) A Hszt. 307. §-a, illetve az azt megelőző cím helyébe a következő rendelkezés és cím lép:
„A Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományára vonatkozó szabályok
307. § A Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományára e törvény rendelkezéseit az e fejezetben foglalt
eltérésekkel kell alkalmazni. A Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományára megfelelően alkalmazni kell
a 211–215. §-ok, továbbá a 258. §, valamint a 258/A–258/C. §-ok rendelkezéseit.”
(4) A Hszt. 308. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„308. § (1) A Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnöke gyakorolja az e törvényben az országos parancsnok részére biztosított
jogköröket.
(2) A 2. § alkalmazásában:
a) munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró: a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló törvény alapján munkáltatói jogkört
gyakorló vezető,
b) állományilletékes parancsnok: az elnök, az elnökhelyettes, az informatikai feladatokat ellátó intézetek,
a humánerőforrás-fejlesztési feladatokat ellátó intézet, a bűnügyi főigazgatóság, a középfokú vámszervek
főigazgatója, és a regionális bűnügyi igazgatóság, valamint az alsó fokú vámszervek igazgatója,
c) országos parancsnokság: a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Központi Hivatala.”
(5) A Hszt. 314. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A hivatásos állomány tagja nem jogosult a Hszt. 113. § (1) bekezdés a) pontja alapján költségtérítésre, ha olyan
szervezeti egységhez kerül vezénylésre, melynek székhelye megegyezik az eredeti szervezeti egységének
székhelyével.”
(6) A Hszt. 315. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„315. § A Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományú tagjának a 62. §-ban foglaltakon kívül meg kell térítenie
a megkezdett alapfokú és középfokú szaktanfolyamoknak a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnöke által megállapított
költségeit, valamint az általa megkezdett olyan tanfolyamok tandíját is, amelyet helyette a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal fizetett ki, ha szolgálati viszonya 10 éven belül a 62. § (1) bekezdésében meghatározott ok miatt szűnt meg.
5 évet meghaladó hivatásos szolgálat esetén a fenti költségeknek a le nem töltött évekre eső hányadát kell
megfizetni.”
(7) A Hszt. 320. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Hszt. 88. § (2) bekezdésének második mondatában meghatározott engedély abban az esetben adható meg, ha
a túlszolgálat pénzbeni megváltásához szükséges pénzügyi fedezet elő zetesen biztosított.”
(8) A Hszt. 322. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A 104. §-ban meghatározott pótlékokon felül a hivatásos állomány tagját a kormánytisztviselőkre irányadó
illetményalap százalékában pótlékok illetik meg.
A pótlékok mértéke:
– készenléti pótlék esetén teljesített óránként 0,25%
– éjszakai pótlék esetén óránként 0,5%
– veszélyességi pótlék esetén havonta 45%
– gépjárművezetői pótlék havonta 13%
„
(9) A Hszt. 1. 37. § (3) bekezdés második mondatában a „Vám-és Pénzügyőrségnél” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és
Vámhivatalnál” szöveg,
2. 245/A. §-ában, illetve az azt megelőző alcímben a „vám- és pénzügyőrség” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és
Vámhivatal” szöveg,
3. 309. § (1) bekezdésében a „vám- és pénzügyőrséghez” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatalhoz”
szöveg,
4. 309. § (2) bekezdésében a „vám- és pénzügyőrség” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg,
5. 310. § (1) bekezdésében a „vám- és pénzügyőrségnél” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál”
szöveg,
6. 312. §-ában a „vámigazgatási szakon” szövegrész helyébe a „vám- és jövedékigazgatási vagy pénzügynyomozói
szakirányon” szöveg,
7. 313. §-ában a „vám- és pénzügyőrségnél” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál” szöveg,
8. 314. § (1) bekezdésében a „vám- és pénzügyőrség” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg,
9. 314. § (3) bekezdésében a „Vám- és Pénzügyőri Iskola” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal
humánerőforrás-fejlesztési feladatokat ellátó intézete” szöveg, a „vám- és pénzügyőrség” szövegrész helyébe
a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg,
10. 316. §-ában a „vám- és pénzügyőrség” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg,
11. 320. § (3) bekezdésében a „vám- és pénzügyőrség” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg,
12. 320. § (4) bekezdésében a „vám- és pénzügyőrségnél” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál”
szöveg,
13. 322. § (2) bekezdésében a „vám- és pénzügyőrség” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg,
14. 329. § (1) bekezdés a) pontjában a „vám- és pénzügyőrség” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal”
szöveg,
15. 342. § (1) bekezdés g) pontjában a „vám- és pénzügyőrség” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal”
szöveg, 16. 342. § (2) bekezdés nyitó szövegrészében a „a vám- és pénzügyőrség irányításáért,” szövegrész helyébe
a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal felügyeletéért,” szöveg
lép. 158. § (1) A Be. 36. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A Nemzeti Adó- és Vámhivatal végzi a nyomozást a következő bűncselekmények miatt:”
(2) A Be. 36. § (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A Nemzeti Adó- és Vámhivatal végzi a nyomozást a következő bűncselekmények miatt:]
„b) áru hamis megjelölése (Btk. 296. §), bitorlás (Btk. 329. §), szerzői vagy szerzői joghoz kapcsolódó jogok megsértése
(Btk. 329/A. §), szerzői vagy szerzői joghoz kapcsolódó jogok védelmét biztosító műszaki intézkedés kijátszása (Btk.
329/B. §), jogkezelési adat meghamisítása (Btk. 329/C. §) és iparjogvédelmi jogok megsértése (Btk. 329/D. §),”
(3) A Be. 178/A. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„178/A. § (1) A nyomozás elrendelését követően az ügyész, illetőleg az ügyész jóváhagyásával a nyomozó hatóság
a megkeresésre vonatkozó szabályok szerint – ha ez az ügy jellege miatt szükséges – a gyanúsítottról (feljelentettről,
illetőleg az elkövetéssel gyanúsítható személyről) a tényállás felderítése érdekében adatok szolgáltatását igényelheti
az egészségügyi és a hozzá kapcsolódó adatot kezelő szervtől és egyéb üzleti titoknak minősülő adatot kezelő szervtől.
A nyomozó hatóság az adóhatóságtól, a hírközlési szolgáltatást nyújtó szervezettől, a banktitoknak,
értékpapírtitoknak, pénztártitoknak minősülő adatot kezelő szervtől, a közúti közlekedési nyilvántartásból, valamint
az ingatlan-nyilvántartásból az ügyész jóváhagyása nélkül is igényelheti adatok szolgáltatását. Az adatszolgáltatás
nem tagadható meg.”
(4) A Be. 201. § (2) bekezdésének b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Ha a nyomozást az ügyész végzi, titkos adatszerzésnek az (1) bekezdésben felsorolt bűncselekményeken kívül az alábbi
esetekben van helye:]
„b) a bíró, az ügyész, a bírósági és ügyészségi titkár, fogalmazó és ügyintéző, az ügyészségi nyomozó, az önálló és
a megyei bírósági végrehajtó és végrehajtó-helyettes, a közjegyző és a közjegyzőhelyettes, a rend őrség hivatásos
állományú tagja sérelmére elkövetett hivatalos személy elleni erőszak, valamint a felsoroltak, továbbá a Nemzeti Adóés Vámhivatal hivatásos állományú tagja, továbbá a nem hivatásos állományú pénzügyi nyomozó vonatkozásában
elkövetett, három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő közélet tisztasága elleni bűncselekmények,”
(5) A Be.
1. 29. § e) pontjában a „Vám- és Pénzügyőrség” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg,
2. 37. § (2) bekezdésében a „Vám- és Pénzügyőrség” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg
lép.
159. § (1) A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény (a továbbiakban: Szabs. tv.) 30. § (1) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(1) A fegyveres szervek (honvédség, rend őrség, polgári védelem, a büntetés-végrehajtási szervezet, állami és
hivatásos önkormányzati tűzoltóság, polgári nemzetbiztonsági szolgálatok) és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
hivatásos (szerződéses) állományú tagja által a szolgálati viszony tartama alatt a szolgálati helyen, illetőleg
a szolgálattal összefüggésben elkövetett szabálysértést fegyelmi eljárás keretében kell elbírálni. A fegyelmi
hatóság – amennyiben elkobzás, illetőleg járművezetéstől eltiltás szükségessége felmerül – a szabálysértési hatóságot
eljárása eredményéről értesíti. Ha a szolgálati viszony a szabálysértés elbírálása előtt megszűnt, a szabálysértést
a szabálysértési hatóság bírálja el.”
(2) A Szabs. tv. 35. § h) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A jogszabályban hatáskörükbe utalt szabálysértési ügyekben a szabálysértési hatóság jogkörét gyakorolják]
„h) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Kormány által kijelölt szerve;”
(3) A Szabs. tv. 76. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A Nemzeti Adó- és Vámhivatal szolgálati jogviszonyban álló tagja jogosult a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
vámszerve hatáskörébe tartozó szabálysértés elkövetésén tetten ért, illetőleg annak elkövetésével gyanúsítható
személy kilétét megállapítani. Ebből a célból jogosult az ilyen személyeket feltartóztatni, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
vámszerveihez vagy a rend őrséghez előállítani.”
(4) A Szabs. tv. 78. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A szabálysértési hatóság vagy a bíróság rendelkezése alapján az eljárás alá vont személyt vagy tanút, aki
a szabálysértési hatóság vagy a bíróság előtt, illetőleg más eljárási cselekményen a szabályszerű idézésre nem jelenik
meg, s távolmaradását alapos okkal nem menti ki, a rend őrség útján – a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve előtt
folyamatban lévő eljárásban a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve útján – elő lehet vezetni.
Az elővezetés – az elrendelő hatóság rendelkezése alapján – útbaindítással is foganatosítható.”
(5) A Szabs. tv.
1. 34. § (1) bekezdésében az „a vámhatóság” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve,”
szöveg,
2. 79. § (4) bekezdésében az „a Vám- és Pénzügyőrség,” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adó- és Vámhivatal
vámszerve,” szöveg,
3. 134. § (2) bekezdés a) pontjában az „a vám- és pénzügyőrség,” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adó- és
Vámhivatal vámszerve,” szöveg,
4. 155. § (5) bekezdésében az „az állami adóhatóság” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Kormány
által kijelölt szerve” szöveg,
5. 161. § (2) bekezdésében az „a vámhatóság” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve”
szöveg,
6. 164. §-ában az „a vámhatóság” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve” szöveg
lép.
160. § (1) A Vtv. 1. § (3) bekezdés 1. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[E törvény alkalmazásában]
„1/a. vámhatóság: a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve,
1/b. állami adóhatóság: a Nemzeti Adó- és Vámhivatal adóztatási szerve,
1/c. vámhivatal: a Nemzeti Adó- és Vámhivatal alsó fokú vámszerve vagy annak kirendeltsége.”
(2) A Vtv. 1. § (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[megbízható vámadós: az a személy, aki, illetve amelynek vezetője igazolja, hogy gazdasági tevékenységével összefüggő
súlyos bűncselekmény miatt nem minősül büntetett előéletűnek, valamint]
„a) akinek a kérelem elbírálása vagy a vámhatóság ellenőrzése időpontjában nincs a magyar állami adóhatóságnál,
illetve vámhatóságnál – engedély nélkül – az előírt vagy a fizetési felszólításban meghatározott időtartamon túl meg
nem fizetett tartozása (a továbbiakban: kintlévőség), továbbá valamely tagállam vámhatósága által végrehajtani kért
vámtartozása, és”
(3) A Vtv. 2. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) Amikor a felettes vámszerv, vagy az adópolitikáért felelős miniszter vámigazgatási eljárás során felügyeleti
intézkedés keretében jár el, az adózás rendjéről szóló törvény felügyeleti intézkedésre vonatkozó rendelkezéseit kell
alkalmazni.”
(4) A Vtv. 16. § (6) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A vámhatóság tájékoztatja a vámtitokról]
„b) az ügyészt, valamint a megkeresés célja szerint indokolt adatok tekintetében a nyomozó hatóságot,
a bűncselekmények megelőzése, felderítése, a büntetőeljárás megindítása vagy lefolytatása céljából,”
(5) A Vtv. 16. § (6) bekezdés k) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[(6) A vámhatóság tájékoztatja a vámtitokról]
„k) az adópolitikáért felelős minisztert, ha a tájékoztatás jogszabályban meghatározott feladata ellátásához
szükséges,”
(6) A Vtv. 48. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Mentes az általános forgalmi adó biztosítása alól a vámigazgatási eljárásban az az adóalany, akinek folyamatos
működés mellett a tárgyévet megelőző kettő egymást követő naptári éven belül nem keletkezett az állami
adóhatóságnál általános forgalmi adó jogcímen kintlévősége, illetőleg a vámhatóságnál kintlévősége.”
(7) A Vtv. 56. § (1)–(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) Ha az esedékes vámösszeget és/vagy a nem közösségi adók és díjak összegét, illetve az e törvény 61/A. §-a szerint
megállapított vámigazgatási bírságot az előírt időtartamon belül nem fizették meg, illetve bármely tagállam
vámhatósága a tartozás végrehajtása érdekében megkeresést küld, a vámhatóság haladéktalanul intézkedik
az alábbiak szerint:
1. amennyiben a tartozást a vámigazgatási eljáráshoz nyújtott biztosíték teljes egészében fedezi, a vámhatóság azt
érvényesíti, vagy
2. amennyiben a tartozást a vámigazgatási eljáráshoz nyújtott biztosíték teljes összegében nem fedezi,
a rendelkezésre álló biztosítékot elszámolja, és a fennmaradó összeg vonatkozásában, továbbá, ha biztosítékot
nyújtani nem kellett, a végrehajtási eljárás megindítása iránt haladéktalanul intézkedik.
(2) A végrehajtási eljárás lefolytatására az állami adóhatóság jogosult. A végrehajtási eljárásra az adózás rendjéről szóló
törvénynek az adótartozás végrehajtására vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni, ide nem értve a behajthatatlan
adótartozás nyilvántartására és az elévülésre vonatkozó rendelkezéseit.”
(8) A Vtv.
1. 6. § (2) bekezdésében a „Vám- és Pénzügyőrség” szövegrész helyébe a „vámhatóság” szöveg,
2. 7/A. § d) pontjában a „Vám- és Pénzügyőrség Országos Parancsnokságának vagy a Vám- és Pénzügyőrség”
szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg,
3. 7/B. § (1) bekezdésében a „Vám- és Pénzügyőrség” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg,
4. 7/B. § (4) bekezdésében a „Vám- és Pénzügyőrség” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg,
5. 7/D. § (1) bekezdés b) és c) pontjában a „Vám- és Pénzügyőrség” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és
Vámhivatal” szöveg,
6. 17. § (4) bekezdésében „az országos parancsnok” szövegrész helyébe „a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnöke”
szöveg,
7. 33/A. § (6) bekezdésében „az országos parancsnok” szövegrész helyébe „a Nemzeti Adó- és Vámhivatal elnöke”
szöveg,
8. 59. § (3) bekezdésében a „számlavezető szerv” szövegrész helyébe a „vámhatóság” szöveg
lép.
161. § (1) A jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény
(a továbbiakban: Jöt.) 5. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, egyidejűleg a következő új
(7) bekezdéssel egészül ki:
„(1) Jövedéki ügyben – a (7) bekezdésben meghatározott kivétellel – a vámhatóság jár el.”
„(7) A végrehajtási eljárás lefolytatására az adóhatóság jogosult.”
(2) A Jöt. 7. § 10. és 11. pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
[E törvény alkalmazásában]
„10. adóhatóság: a Nemzeti Adó- és Vámhivatal adóztatási szerve;
11. vámhatóság: a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszerve vagy annak kirendeltsége;”
(3) A Jöt.
1. 5. § (2)–(4) bekezdésében a „vámhatóság” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal” szöveg,
2. 120. § (8) bekezdés a)–c) pontjaiban a „vámhatóság vezetője” szövegrész helyébe a „Nemzeti Adó- és Vámhivatal
vezetője” szöveg
lép. 162. § (1) A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 1. § (4) bekezdése a következő f) ponttal egészül ki:
[Kormányhivatal]
„f) a Nemzeti Adó- és Vámhivatal.”
(2) A Ksztv. 70. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A kormányhivatal törvény által létrehozott, a Kormány irányítása alatt működő központi államigazgatási szerv.
A kormányhivatal különös típusa az államigazgatási feladatok mellett fegyveres rendvédelmi feladatokat is ellátó
kormányhivatal.”
163. § A Ktjv. 19. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A Miniszterelnökségen, a minisztériumokban, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatalnál, a költségvetési fejezetet
irányító szerveknél – a Központi Statisztikai Hivatal területi szervezeti egységei kivételével és ide nem értve a Nemzeti
Adó- és Vámhivatalt –, a Magyar Államkincstárnál – a területi szervezeti egységei kivételével –, a Kormány által
rendeletben kijelölt államigazgatási szervnél, a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központjánál, a Nemzeti
Földalapkezelő Szervezetnél, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalnál – a területi szervezeti egységei
kivételével –, a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Igazságügyi Szolgálatánál, a Nemzeti Nyomozó Irodánál,
továbbá jogszabály által országos hatáskörű szervnek nyilvánított, a Kormány közvetlen felügyelete alatt álló, illetve
a Kormány által irányított központi költségvetési szerveknél, valamint – a belső igazgatási szervei
kivételével – az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóságnál és az Országos Egészségbiztosítási Pénztárnál, továbbá
a Nemzeti Fejlesztési Ügynökségnél az illetménykiegészítés mértéke a felsőfokú iskolai végzettségű
kormánytisztviselő esetében az alapilletményének 50%-a, középiskolai végzettségű kormánytisztviselő esetében
az alapilletményének 15%-a.”
164. § A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 19. § (1) bekezdés
második mondatában a „Jogszabály” szövegrész helyébe a „Törvény eltérő rendelkezése hiányában jogszabály”
szöveg lép.
165. § A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 63/B. § (2) bekezdése helyébe a következő
rendelkezés lép:
„(2) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti felhívás eredménytelen, és az eljárás a felszámolási eljárás általános szabályai
szerint nem folytatható le, a felszámoló erről írásbeli jelentést készít, és kérelmet, illetve javaslatot nyújt be
a bíróságnak az adós vagyonának, illetve be nem hajtott követeléseinek a hitelezők közötti felosztására. A felszámoló
záró adóbevallást is készít, amelyet a kérelem, illetve a javaslat bíróságra történő benyújtásával és az adó
megfizetésével egyidejűleg nyújt be az adóhatósághoz. A vagyonfelosztási kérelemnek tartalmaznia kell a hitelezői
igények összesítését, a felszámoló költségkimutatását, valamint a behajthatatlan követelések, pénz- és
vagyonmaradvány felosztására vonatkozó javaslatot. A kérelem beérkezését követő 8 munkanapon belül a bíróság
a felszámoló jelentését és a vagyonfelosztásra vonatkozó javaslatát megküldi a hitelezőknek [a (3) bekezdés szerinti
eltéréssel], továbbá az állami és az önkormányzati adóhatóságnak. A jelentésre vonatkozó észrevételeket, illetve
a vagyonfelosztási javaslatra vonatkozó kifogást írásban, 15 munkanapon belül lehet benyújtani. A határidő
jogvesztő.”
166. § (1) Az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény (a továbbiakban: Evtv.) 14. § (1) bekezdése
helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az egyéni vállalkozó a nyilvántartásban szereplő adatainak megváltozását – ideértve az egyéni vállalkozói
tevékenység megszüntetésének szándékát is – a változástól számított tizenöt napon belül köteles az e célra
rendszeresített elektronikus űrlapon (a továbbiakban: változásbejelentési űrlap) a Hatóságnak bejelenteni.
A változásbejelentési űrlapnak az egyéni vállalkozó családi és utónevét, nyilvántartási számát, valamint a megváltozott
adatokat kell tartalmaznia. Az egyéni vállalkozó az állami adóhatóság által vezetett nyilvántartáshoz szükséges – külön
törvényben rögzített – további adatokat a változásbejelentési űrlappal együtt előterjesztve a Hatóság útján is
eljuttathatja az állami adóhatósághoz.”
(2) Az Evtv. 14. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Az adatváltozás bejelentésére és nyilvántartásba vételére a 6. és 7. §-t kell alkalmazni azzal, hogy a visszaigazolás
a 9. § a) és b) pontjában meghatározott, valamint az adatváltozással érintett adatokat tartalmazza.”
167. § (1) A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény (a továbbiakban: Ctv.)
56. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepének és az európai gazdasági egyesülés telephelyének
megszüntetése iránti kérelmet a cégnek változásként kell a cégbírósághoz benyújtania. A változásbejegyzési kérelem
benyújtásának tényét tanúsító, e törvény 36. § (1) bekezdése szerinti igazolást a cégbíróság az állami adóhatóság
részére is megküldi.”
(2) A Ctv. 56. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Az (1)–(4) bekezdésben foglaltak – az adóhatóság elektronikus értesítésére vonatkozó rendelkezés
kivételével – megfelelően irányadók a külföldiek magyarországi kereskedelmi képviseletének törlésére is.”
168. § A Ctv. 62. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A cég a cégjegyzékből való törléssel szűnik meg. Ha a cég törlésére nem felszámolási eljárást követően kerül sor,
a cégbíróság a céget akkor törölheti a cégjegyzékből, ha az állami adóhatóság – a vámhatóságtól beszerzett adatok
alapján is – elektronikus úton arról tájékoztatja, hogy a cégnél adóhatósági eljárás nincs folyamatban, és ellenőrzést,
végrehajtást nem kezdeményez vagy ennek hiányában az 56. § (1) bekezdésében, a 84. § (1) bekezdésében, vagy
a 91. § (1) bekezdésében meghatározott elektronikus értesítéstől, illetve a végelszámolást lezáró beszámoló
közzétételétől számított 90 nap eltelt. Végelszámolás esetén az állami adóhatóság arról is tájékoztatja a cégbíróságot,
hogy a cégnek van-e az állami adóhatóságnál, vagy – a vámhatóságtól beszerzett adatok alapján – a vámhatóságnál
nyilvántartott köztartozása. Amennyiben a tájékoztatás szerint az adóhatóság a cégnél eljárást folytat, vagy
ellenőrzést, végrehajtást kezdeményez, vagy a cég köztartozással rendelkezik, a cég csak az adóhatósági eljárások
jogerős befejezéséről szóló, végelszámolás esetén pedig ezen felül a köztartozást érintően nemlegesnek minősülő
elektronikus tájékoztatást követően törölhető a cégjegyzékből. A cégjegyzék azt is tartalmazza, hogy a törlésre
kérelemre vagy hivatalból került-e sor.”
169. § (1) Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról, valamint a hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási
szolgáltatási díjáról szóló 1996. évi LXXXV. törvény (a továbbiakban: Díjtörvény) 32/B. § (1) bekezdése a következő
b) ponttal egészül ki:
[Az ingatlan-nyilvántartási eljárás díja alól teljes személyes díjmentességben részesül:]
„b) az állami adó- és vámhatóság, valamint az önkormányzati adóhatóság.”
(2) A Díjtörvény a következő új 33/B. §-sal egészül ki:
„33/B. § E törvénynek a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvénnyel megállapított 32/B. §
(1) bekezdés b) pontját a 2010. december 31-ét követően indult ingatlan-nyilvántartási eljárásokban kell alkalmazni.”
170. § E törvény 80. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„80. § (1) Az információs technológia vámügyi alkalmazásáról szóló 2009/917/IB tanácsi határozattal összefüggésben
az EU váminformációs rendszerének adataihoz való közvetlen hozzáférésre, nemzeti hatóságként a NAV jogosult.
(2) A nemzeti hatóság az EU váminformációs rendszerébe a nemzeti jogszabályok súlyos megsértésének megelőzése,
kivizsgálása, az információk gyorsabb hozzáférhetőbbé tételével a büntetőeljárás lefolytatásának és a tagállamok
vámigazgatási szervei közötti együttműködés és ellenőrzési eljárások hatékonysága céljából rögzíti a természetes
személyek:
a) személyes adatait:
aa) családnév, leánykori név, utónevek, korábbi családnevek és felvett nevek,
ab) születési hely és idő,
ac) állampolgárság,
ad) nem,
ae) személyazonosító okmányok (útlevelek, személyazonosító igazolványok, vezetői engedélyek) száma, kiadásának
helye és ideje,
af) lakcím,
b) az elkövetett jogsértés megnevezését,
c) alkalmazott szankciót.
(3) Az EU váminformációs rendszeréből a nemzeti hatóság által rögzített személyes adatokat a 72. § (1) bekezdésében
meghatározott törlési határidők alapján, de legfeljebb húsz év elteltével törölni kell.”
Hatályon kívül helyező rendelkezések 171. § Hatályát veszti az Art.
1. 17. § (3) bekezdés b) pontja,
2. 31. § (11) bekezdése,
3. 46. § (2) bekezdése,
4. 54. § (3) bekezdés első mondatában a „(vámhatóság)” szövegrész,
5. 54. § (8) bekezdése,
6. 57. § (1) bekezdés f) pontja,
7. 89. § (1) bekezdésének a) pontjában az „ellene csődeljárás indult” szöveg,
8. 90. § (6) bekezdés nyitó szövegében a „véletlenszerű” szöveg,
9. a 129. § (1) bekezdés c) pontja,
10. 141. § (3) bekezdésében az „A felügyeleti intézkedés mellőzéséről az adóhatóság, illetve az adópolitikáért felelős
miniszter az adózót határozat (végzés) meghozatala nélkül értesíti.” szövegrész,
11. 147. § (4) bekezdésében a „felettes szerve által alaki szempontból felülvizsgált” szöveg,
12. 150. §-ának (3) bekezdésében a „haladéktalanul” szöveg,
13. 164. § (10) bekezdése,
14. 172. § (3) bekezdésében az „, az adózó alkalmazottja, képviselője, az értékesítésben közreműködő magánszemély
közvetlen vezetője 500 ezer forintig” szöveg,
15. 182. § (10) bekezdése,
16. 3. számú melléklet B) pontjában „a jövedelmet helyettesítő felelősségbiztosítási összeg, valamint” szöveg,
17. 3. számú melléklet D/I/2–3. pontjai,
18. 3. számú melléklet D/I/4. pontjában az „ , a 2. pont szerinti adatszolgáltatást a kifizetéskor” szöveg,
19. 4. számú melléklet 1. pontjában az „és a külföldi szervezet (a továbbiakban együtt: külföldi személy)” szöveg, illetve
az „, a szolgáltatási díjra” szöveg,
20. 4. számú melléklet 4. pontja.
172. § Hatályát veszti
1. a környezetvédelmi termékdíjról, továbbá egyes termékek környezetvédelmi termékdíjáról szóló 1995. évi
LVI. törvény 3. § (5) bekezdés utolsó mondata, 4/C. § (5) bekezdés d) pontja;
2. a Hszt. 2. § (1) bekezdés e) pontjából a „vám-és pénzügyőrség,” szövegrész, a 318. §, 321. § (2) bekezdése, 321/A. §-a,
324. § (1), (3) és (4) bekezdése, a 6/B. számú mellékletből az „a Vám- és Pénzügyőrség Közép-Magyarországi Regionális
parancsnoka,” szöveg;
3. a Be. 36. § (2) bekezdés e) pontja, a Be. 604. § (8) bekezdésében az „illetőleg az adópolitikáért felelős miniszter,” szöveg;
4. a Vtv. 16. § (6) bekezdés d) pontja, 16. § (8) bekezdés c) pontja, 17. § (7) bekezdés d) pontja, 51. § (5) bekezdésében
a „számlavezető szerv” szövegrész, 56. § (3)–(4) bekezdése, 74. § (5) bekezdése, 75. § (1) bekezdés i) pontja;
5. a Jöt. 48. § (15)–(16) bekezdése;
6. a Ksztv. 1. § (5) bekezdés c) pontja;
7. a Ktjtv. 19. § (3) bekezdésében „az állami adóhatóság, a Vám- és Pénzügyőrség” szövegrész;
8. a Vám- és Pénzügyőrségről szóló 2004. évi XIX. törvény, a fegyveres és rendvédelmi szervekkel összefüggő egyes
törvények módosításáról szóló 2005. évi I. törvény 39. §-a;
9. a jövedékiadó- és az energiaadó-bevallás elektronikus benyújtásának bevezetésével kapcsolatos egyes törvények
módosításáról szóló 2007. évi XLIII. törvény 3. §-a,
10. a Schengeni Végrehajtási Egyezmény keretében történő együttműködésről és információcseréről szóló 2007. évi
CV. törvény 42. §-a;
11. az egyes adótörvények módosításáról szóló 2007. évi CXXVI. törvény 429. §-a, a büntetőeljárásról szóló 1998. évi
XIX. törvény és más törvények módosításáról szóló 2007. évi CLXXXIII. törvény 3. §-a;
12. az egyes adó- és járuléktörvények módosításáról szóló 2008. évi LXXXI. törvény 53–55. §-a és az azt megelőző
fejezetcím, valamint 221. §-a;
13. a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény 41. § (2) bekezdés f) pontja;
14. az egyes rendészeti és migrációs tárgyú törvények módosításáról, valamint egyes törvényeknek a Vízuminformációs
Rendszer bevezetésével összefüggő jogharmonizációs célú módosításáról szóló 2010. évi XL. törvény 46. §-át
megelőző fejezetcím, 46. §-a és 48. §-a, 52. § (5) bekezdésében az „a 47. §” szövegrész;
15. az állami vagyonnal való felelős gazdálkodás érdekében szükséges törvények módosításáról, valamint egyes törvényi
rendelkezések megállapításáról szóló 2010. évi LII. törvény 24–25. §-a és 31. § (1)–(6) bekezdése.
173. § Hatályát veszti az Európai Unióról szóló szerződés K.3 cikke alapján létrehozott, az informatika vámügyi alkalmazásáról
 szóló, Brüsszelben, 1995. július 26-án kelt Egyezmény és annak szerves részét képező Jegyzőkönyvek, valamint
az Egyezmény ideiglenes alkalmazásáról szóló 1995. július 26-án aláírt Megállapodás kihirdetéséről szóló 2005. évi
XCIX. törvény.
174. § (1) Hatályát veszti
1. az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalról szóló 273/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet,
2. az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalról szóló 273/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet módosításáról szóló 119/2007.
(V. 31.) Korm. rendelet,
3. az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalról szóló 273/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet módosításáról és egyes
kormányrendeletek hatályon kívül helyezéséről szóló 358/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet,
4. az egyes kormány- és miniszteri rendeleti szintű jogszabályok és jogszabályi rendelkezések technikai
deregulációjáról szóló 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 228. pontja,
5. az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalról szóló 273/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet módosításáról szóló 159/2008.
(VI. 10.) Korm. rendelet,
6. az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalról szóló 273/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet módosításáról szóló 319/2008.
(XII. 29.) Korm. rendelet,
7. a Nemzeti Hírközlési Hatóság eljárásában közreműködő szakhatóságok kijelöléséről, valamint egyes szakhatósági
közreműködések megszüntetéséről és módosításáról szóló 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 21. §-a,
8. a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény módosításáról
 szóló 2008. évi CXI. törvény hatálybalépésével, valamint a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK irányelv
átültetésével összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló
182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 489. § (1)–(3) bekezdése és a 490. és 491. §-a,
9. az Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalról szóló 273/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet, valamint a Vám- és
Pénzügyőrség szervezetéről, valamint egyes szervek kijelöléséről szóló 314/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet
módosításáról szóló 202/2010. (VI. 28.) Korm. rendelet.
(2) Hatályát veszti
1. a Vám- és Pénzügyőrség szervezetéről, valamint egyes szervek kijelöléséről szóló 314/2006. (XII. 23.) Korm.
rendelet,
2. a Vám- és Pénzügyőrség szervezetéről, valamint egyes szervek kijelöléséről szóló 314/2006. (XII. 23.) Korm.
rendelet módosításáról szóló 359/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet,
3. a Vám- és Pénzügyőrség szervezetéről, valamint egyes szervek kijelöléséről szóló 314/2006. (XII. 23.) Korm.
rendelet, valamint egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 320/2008. (XII. 29.) Korm. rendelet 1–14. §-a,
17–18. §-a, 21. § (1) bekezdése, 22–23. §-a és 1. számú melléklete,
4. a Vám- és Pénzügyőrség szervezetéről, valamint egyes szervek kijelöléséről szóló 314/2006. (XII. 23.) Korm.
rendelet módosításáról szóló 248/2009. (XI. 13.) Korm. rendelet.
(3) Hatályát veszti
1. a Vám- és Pénzügyőrségről szóló törvény végrehajtásáról szóló 24/2004. (IV. 23.) PM rendelet,
2. a közösségi vámjog végrehajtásának részletes szabályairól szóló 15/2004. (IV. 5.) PM rendelet módosításáról szóló
45/2004. (XII. 29.) PM rendelet 5. § (3) bekezdése,
3. az egyes PM rendeleteknek a kormányzati szervezetátalakítással összefüggő módosításáról szóló 43/2006.
(XII. 26.) PM rendelet,
4. az egyes vámjogi tárgyú, valamint a Vám- és Pénzügyőrségre vonatkozó PM rendeletek módosításáról szóló
28/2009. (XI. 30.) PM rendelet 6–12. §-ai, 13. § (1)–(2) bekezdése, 16. § (2) bekezdése, 1. és a 2. számú melléklete,
5. az egyes vámjogi tárgyú PM rendeletek módosításáról szóló 20/2010. (V. 12.) PM rendelet 3. §-a, valamint 3. és
4. számú melléklete,
6. a vám- és pénzügyőrség hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyával kapcsolatos egyes szabályokról
szóló 15/1997. (V. 8.) PM rendelet,
7. a vám- és pénzügyőrség hivatásos állományú tagjai illetményéről és illetményjellegű juttatásairól szóló 13/1997.
(V. 8.) PM rendelet, valamint a Vám- és Pénzügyőrség hivatásos állományú tagjai részére járó egyes
költségtérítésekről szóló 22/2001. (VI. 15.) PM rendelet 22. § (2) bekezdése.
175. § (1) E törvény 100. §–174. §-ai 2011. június 1-jén hatályukat vesztik.
(2) Ez a § 2011. június 2-án hatályát veszti.
Dr. Scmitt Pál s. k., Dr. Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke