type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
6/2003. (III. 28.) MeHVM határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról
és felelősségéről szóló 1997. évi LXXIX. törvény 33. §
(1) bekezdése alapján, a Miniszterelnöki Hivatal közigazgatási államtitkára javaslatára
Simkó Jánost a Miniszterelnöki Hivatal helyettes államtitkárává — 2003. március 3-i hatállyal —
kinevezem. Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1076/2012. (III. 28.) Korm. határozata az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból fizetendő 2012. egységes területalapú támogatáshoz nyújtandó kiegészítő nemzeti támogatás költségvetési forrásáról.
A Kormány egyetért azzal, hogy az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból fizetendő 2012. évi egységes
területalapú támogatás nemzeti forrásból legfeljebb 100 százalékpontig történő kiegészítése céljából – a közös
agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek
közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási
rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az
1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet 132. cikk
(2) bekezdés a) pontjában foglaltak végrehajtása érdekében – a vidékfejlesztési miniszter a 2013. évi költségvetés
terhére 38 milliárd forint összeghatárig rendeletben kötelezettséget vállaljon.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1228/2016. (V. 2.) Korm. határozata a BT ROC Korlátolt Felelősségű Társaság magyarországi nagybefektetővel való stratégiai együttműködési megállapodás megkötéséről.
A Kormány felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, illetve az  általa kijelölt személyt, hogy gondoskodjon
a  Magyarország Kormánya és a  BT ROC Korlátolt Felelősségű Társaság (székhelye: 1117 Budapest, Budafoki út
91–93.; cégjegyzékszáma: 01-09-960828) között kötendő stratégiai együttműködési megállapodás Kormány
nevében történő aláírásáról.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1138/2011. (V. 12.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és a Macedón Köztársaság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásáról.
A Kormány
1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és a Macedón Köztársaság Kormánya között a gazdasági együttműködésről
szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) bemutatott szövegével, 2. felhatalmazza a külgazdaságért felelős minisztert vagy az általa kijelölt személyt a megállapodás bemutatott
szövegének – a jóváhagyás fenntartásával történő – végleges megállapítására,
3. felhívja a külpolitikáért felelős minisztert, hogy a megállapodás szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki, 4. jóváhagyja a megállapodás kihirdetéséről szóló kormányrendelet tervezetét, és elrendeli a megállapodás szövegének
végleges megállapítását követően annak Magyar Közlönyben történő kihirdetését.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
309/2019. (VII. 30.) KE határozata rektori megbízásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés d)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
37.  § (8)  bekezdése alapján – az  emberi erőforrások miniszterének javaslatára – a  Neumann János Egyetemen
Dr. Fülöp Tamás Ferenc főiskolai tanárt a  2019. augusztus 1. napjától 2023. július 31. napjáig terjedő időtartamra
megbízom a rektori feladatok ellátásával.
Budapest, 2019. július 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1186/2017. (IV. 10.) Korm. határozata az új nemzeti könyvtár tervezéséhez szükséges intézkedésekről.
A Kormány az Országos Széchényi Könyvtár korszerű működési feltételeinek biztosítása érdekében:
 1. felhívja az emberi erőforrások miniszterét, hogy – a Miniszterelnökséget vezető miniszterrel együttműködésben –
az  Országos Széchényi Könyvtár fejlesztésével összefüggő feladatokról szóló 1387/2016. (VII. 21.) Korm. határozat
(a  továbbiakban: Határozat) 3.  pontjában foglaltaktól eltérően a  Budavári Palota F épületének rekonstrukciójával
kapcsolatos tervpályázat kiírásáról 2017. szeptember 15-éig az  Országos Széchényi Könyvtár útján, a  Lechner
Tudásközpont bevonásával, a műemlék-helyreállítással érintett terek vonatkozásában a Nemzeti Hauszmann Tervvel
összhangban gondoskodjon;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
Miniszterelnökséget vezető miniszter Határidő: 2017. szeptember 15.
 2. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  Országos Széchényi Könyvtár hosszú távú
stratégiájának megvalósításából adódó feladatokról szóló 1316/2016. (VII. 1.) Korm. határozat 2.  pontja és
a  Határozat 1.  pontja szerinti, a  Budavári Palota F. épülete rekonstrukcióját megalapozó tervezési program
elkészítéséhez 2017.  évben szükséges 119,0 millió forint összegű forrás rendelkezésre állásáról a  Magyarország
2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC.  törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XLIII. Az állami
vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  Budavári Palota F épületének rekonstrukciójával
kapcsolatos tervpályázat lebonyolításához 2017.  évben szükséges 111,0 millió forint összegű forrás rendelkezésre
állásáról a Kvtv. 1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 11. Közgyűjtemények cím javára.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: 2017. július 1. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
8/2012. (II. 21.) VM rendelete a Fertő-Hanság Nemzeti Park bővítéséről.
A természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 85. § (2) bekezdés 3. és 13. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes
miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94. §
l) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § Védetté nyilvánítom és a Fertő-tó Tájvédelmi Körzet nemzeti parkká nyilvánításáról szóló 2/1991. (II. 9.) KTM
rendelettel létesített, a Fertő-tavi Nemzeti Park bővítéséről és elnevezésének módosításáról szóló 5/1994. (III. 8.) KTM
rendelettel, valamint a Fertő-Hanság Nemzeti Park bővítéséről szóló 1/1999. (I. 18.) KöM rendelettel bővített
Fertő-Hanság Nemzeti Park területéhez csatolom a Fertőrákos és Sopron közigazgatási területéhez tartozó, az
1. mellékletben felsorolt ingatlan-nyilvántartási helyrajzi számú, összesen 146,9 hektár kiterjedésű területet.
2. § A védetté nyilvánítás célja a terület változatos, természetes élőhelyei, továbbá a hozzá kapcsolódó növény- és
állatfajok fennmaradásának biztosítása, valamint a tájképi értékük és a Páneurópai Piknik emlékhelyének megőrzése.
3. § A bővítési terület természetvédelmi kezelési tervét a 2. melléklet tartalmazza.
4. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
vidékfejlesztési miniszter


text:
52/2015. (VII. 2.) ME határozata az Országos Statisztikai Tanács tagjainak megbízásáról.
A statisztikáról szóló 1993. évi XLVI. törvény 7.  § (4)  bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva – a  Központi
Statisztikai Hivatal felett felügyeletet gyakorló miniszter előterjesztésére –
dr. Adorján Richárdot, a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárát,
prof. dr. Besenyei Lajost, a  Magyar Tudományos Akadémia Statisztikai és Jövőkutatási Tudományos Bizottságának
társelnökét,
dr. Bozsonyi Károlyt, a Károli Gáspár Református Egyetem rektorhelyettesét,
Darabos Tamást, a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara megbízott főigazgatóját,
dr. Feldman Zsoltot, a Földművelésügyi Minisztérium helyettes államtitkárát,
Gáll Attilát, Iszkaszentgyörgy polgármesterét,
Gerendás Jánost, a Magyar Nemzeti Bank igazgatóját,
Héjj Dávid miniszterelnöki biztost,
Horváth Csillát, a Külgazdasági és Külügyminisztérium helyettes államtitkárát,
dr. Juhász Anikót, az Agrárgazdasági Kutató Intézet főigazgatóját,
dr. Lajtai Györgyöt, a Munkástanácsok Országos Szövetségének szakértőjét,
dr. Lengyel Györgyit, az Emberi Erőforrások Minisztériumának közigazgatási államtitkárát,
dr. Magyariné dr. Nagy Editet, a Belügyminisztérium helyettes államtitkárát,
dr. Márkusfalvi-Tóth Ádámot, az Igazságügyi Minisztérium helyettes államtitkárát,
prof. dr. Mészáros Józsefet, az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság főigazgatóját,
dr. Nagy Tibort, a Legfőbb Ügyészség főosztályvezető ügyészét,
Németh László Tivadart, az Ipartestületek Országos Szövetségének elnökét,
dr. Németh Zsoltot, a Központi Statisztikai Hivatal elnökhelyettesét,
dr. Obádovics Csilla Zsuzsannát, a Nyugat-magyarországi Egyetem docensét,
Oláh Miklóst, a Települési Önkormányzatok Országos Szövetsége szakértőjét,
dr. Puskás Attilát, a Honvédelmi Minisztérium helyettes államtitkárát,
Sándorné dr. Kriszt Évát, a Budapesti Gazdasági Főiskola rektorát,
dr. Solymár Károly Balázst, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárát,
Szabó Istvánt, a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal főosztályvezetőjét,
Szádvári Lászlót, az Országos Bírósági Hivatal osztályvezetőjét,
dr. Takácsné dr. habil. György Katalint, a Károly Róbert főiskola egyetemi docensét,
Tevanné dr. Südi Annamáriát, a Gazdasági Versenyhivatal főtitkárát,
Tóth Tamást, a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal főosztályvezetőjét,
Vass Mária Irént, Bojt polgármesterét és
Vályiné Koós Ibolyát, a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara közgazdasági igazgatóhelyettesét
– a 2015. június 15-étől 2018. június 14-éig terjedő időtartamra –
az Országos Statisztikai Tanács tagsági teendőinek ellátásával megbízom.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
18/2014. (I. 29.) KE határozata egyetemi tanári kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés c)  pontja, valamint a  nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény
27. § (3) bekezdése alapján – az emberi erőforrások miniszterének javaslatára – dr. Horváth Zoltánt 2014. február 20.
napjával egyetemi tanárrá kinevezem.
Budapest, 2014. január 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1699/2018. (XII. 17.) Korm. határozata az irodalmi művek és a kottában rögzített zeneművek elektronikus haszonkölcsönzése után járó jogdíjak biztosítása céljából történő forrásbiztosításról.
A Kormány
 1. egyetért a nyilvános haszonkölcsönzést végző könyvtárakban lévő irodalmi művek és kottában rögzített zeneművek
elektronikus szolgáltatás útján történő terjesztésével;
 2. felhívja a  pénzügyminisztert, hogy – az  emberi erőforrások minisztere bevonásával – gondoskodjon az  1.  pont
szerinti haszonkölcsönzéshez kapcsolódó, a  szerzőket megillető, méltányos összegű díjazás kifizetéséhez és
a  közkönyvtári kölcsönzési jogdíjak emeléséhez szükséges 80 800 000 forint költségvetési többletforrás beépülő
jelleggel történő biztosításáról 2020. évtől kezdődően a központi költségvetés XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma
fejezetében.
Felelős: pénzügyminiszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: a 2020. évi központi költségvetés tervezése során
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
56/2014. (XII. 31.) NGM rendelete a fogyasztónak nyújtott hitellel kapcsolatos egyes tájékoztatási szabályokról.
A fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvény 30/A. § a) és b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 14.  pontjában meghatározott feladatkörömben
eljárva a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) E  rendelet rendelkezéseit a  fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvény (a továbbiakban: Fhtv.)
hatálya alá tartozó hitelszerződésre és pénzügyi lízingszerződésre (a továbbiakban együtt: hitelszerződés) kell
alkalmazni.
(2) E rendelet rendelkezéseit nem kell alkalmazni a hitelkártya-szerződéshez vagy fizetési számlához kapcsolódó hitelre.
2. § E rendelet alkalmazásában
1. deviza alapú hitelszerződés: devizában nyilvántartott vagy devizában nyújtott, de forintban törlesztett hitel
vagy kölcsönszerződés;
2. fogyasztói hitelbiztosíték nyújtója: fogyasztói kezességi szerződés kezességvállalója és a  fogyasztói
zálogszerződés személyes adósnak nem minősülő zálogkötelezettje;
3. tartós adathordozó: a  hitelintézetekről és a  pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvényben
ilyenként meghatározott fogalom. 2. Hitelszerződés megkötését megelőző tájékoztatás
3. § (1) A  hitelező és a  hitelközvetítő az  Fhtv. 5.  § (1)–(3)  bekezdése szerinti tájékoztatási kötelezettségének az  ezen
alcímben foglaltak szerint tesz eleget.
(2) A fogyasztó aláírásával igazolja, hogy megkapta a 4. és az 5. §-ban előírt szóbeli tájékoztatást.
4. § (1) Ha a  fogyasztó arról tájékoztatja a  hitelezőt vagy a  hitelközvetítőt, hogy hitelszerződés megkötése érdekében
igénybe kívánja venni szolgáltatását, a  fogyasztó által megadott tájékoztatás alapján – a  fogyasztó igényeinek,
lehetőségeinek és szükségleteinek felmérését követően – hitelező és a hitelközvetítő szóbeli tájékoztatást ad
a) az igényelhető hitel lehetséges összegéről,
b) a kamatozás módjáról (fix kamatozású, referencia-kamatlábhoz kötött, vagy kamatperiódusokban rögzített)
és a kamat módosításának lehetőségéről,
c) a reprezentatívnak tekinthető teljes hiteldíj mutatóról,
d) a törlesztőrészletek összegéről és a törlesztés gyakoriságáról, valamint
e) a hitel választható futamidejéről.
(2) A  fogyasztó lehetőségeinek felmérése érdekében a  jövedelemarányos törlesztőrészlet és a  hitelfedezeti
arányok szabályozásáról szóló 32/2014. (IX. 10.) MNB rendelet (a továbbiakban: MNB rendelet) hatálya alatt álló
hitelszerződés ajánlása esetén az  (1)  bekezdés szerinti tájékoztatást megelőzően a  hitelező vagy a  hitelközvetítő
szóban tájékoztatást ad az  MNB rendelet vonatkozó főbb követelményeiről, így különösen a  jövedelemarányos
törlesztőrészlet mutatóról, a  havi nettó jövedelem igazolásának módjáról, a  havi adósságszolgálat számításának
módjáról, ingatlanra alapított jelzálogjog fedezete mellett vagy gépjármű vásárlására nyújtandó hitelnél a kitettség
értékére vonatkozó előírásról.
(3) Referencia-kamatlábhoz kötött hitelszerződés ajánlása esetén a szóbeli tájékoztatásnak arra is ki kell terjednie, hogy
a) milyen gyakran változhat a referencia-kamatláb,
b) a  kamat és ennek megfelelően a  fizetendő törlesztőrészlet a  kamatfelár változásának hiányában is
módosulhat, amely nem minősül egyoldalú szerződésmódosításnak,
c) a  törlesztőrészlet hitelszerződés szerinti számítása függvényében – így különösen az  egyenlő összegű
(annuitásos) törlesztőrészlet számítási módszere alkalmazása esetén – a  kamat módosítása nincs egyenes
arányban a törlesztőrészlet változásával.
(4) Kamatperiódusokban rögzített hitelszerződés ajánlása esetén a szóbeli tájékoztatásnak arra is ki kell terjednie, hogy
a törlesztőrészlet hitelszerződés szerinti számítása függvényében – így különösen az egyenlő összegű (annuitásos)
törlesztőrészlet számítási módszere alkalmazása esetén – a kamat kamatperiódus lejártához kapcsolódó módosítása
nincs egyenes arányban a törlesztőrészlet változásával.
(5) Deviza alapú hitelszerződés esetén a  szóbeli tájékoztatásnak arra is ki kell terjednie, hogy az  árfolyamkockázatot
a  fogyasztó viseli, így a kamat változatlansága esetén is a törlesztőrészlet annyi százalékkal változhat (növekedhet
vagy csökkenhet), amennyivel az adott deviza Fhtv. 21/B. §-a szerint meghatározott árfolyama változik.
5. § (1) A  hitelező és a  hitelközvetítő szóbeli tájékoztatásának arra is ki kell térnie, hogy a  fogyasztónak a  hitelszerződés
megkötésekor felelősen kell eljárnia, felelős döntést kell hoznia.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározottak érdekében a hitelezőnek és a hitelközvetítőnek fel kell hívnia a figyelmet arra,
hogy
a) a fogyasztó kizárólag alaposan áttanulmányozott és megértett hitelszerződést írjon alá,
b) a fogyasztó pénzügyi teljesítőképességének romlása, így különösen a rendszeres jövedelmének csökkenése
vagy más rendkívüli kiadás felmerülése nem mentesíti a hitelszerződésben foglaltak teljesítése alól,
c) fizetési nehézség esetén a  fogyasztó mielőbb tájékoztassa hitelezőjét, annak érdekében, hogy
a hitelszerződés felmondásának megelőzése érdekében lehetőség legyen a közös megoldás keresésére,
d) a lejárt tartozás esetén a szerződésben meghatározott késedelmi kamat kerül felszámításra,
e) a nem szerződésszerű teljesítés esetén a hitelező a hitelszerződést azonnali hatállyal felmondhatja, amellyel
a teljes tartozás lejárttá és egy összegben esedékessé válik, valamint a hitelező a tartozás meg nem fizetése
esetén a biztosítékok érvényesítésére jogosult,
f ) a  hitelező által felmondott hitelszerződésből eredő tartozások érvényesítésének költségei is a  fogyasztót
terhelik, valamint – ha a  biztosíték nem elegendő a  tartozás rendezésére – a  fogyasztó jövedelmére, más
vagyontárgyára is végrehajtás foganatosítható.
6. § (1) A  hitelező és a  hitelközvetítő az  5.  § (1)  bekezdésben meghatározottak érdekében írásban vagy más tartós
adathordozón a  fogyasztó rendelkezésére bocsátja a  fogyasztó által előnyben részesített hitelszerződés
törlesztőrészlete változásának lehetséges hatásait bemutató 1. melléklet szerinti minta táblázatot.
(2) Az  1.  mellékletben meghatározott minta táblázatot a  hitelező és a  hitelközvetítő az  alábbiak figyelembevételével
tölti ki:
a) a lakás-takarékpénztár által nyújtott hitelnél a hitel összege 1 millió forint, futamideje 60 hónap,
b) más hitelező által nyújtott jelzáloghitelnél a hitel összege 5 millió forint, a futamideje 240 hónap,
c) 1 millió forintos összeghatárig nyújtott – az  a) és b)  pontba nem tartozó – hitelnél a  hitel összege
500 ezer forint, futamideje 36 hónap,
d) 1 millió forint feletti – az  a) és b)  pontba nem tartozó – hitelnél a  hitel összege 3 millió forint, futamideje
60 hónap,
e) a  hitel kamataként az  adott hitelszerződés hitelező által alkalmazott reprezentatívnak tekinthető kamatát
tünteti fel, f ) az 1. táblázatban
fa) rendszeres jövedelemként a  Központi Statisztikai Hivatal által nyilvánosságra hozott, az  előző
naptári évre, vagy ha az még nem ismert, az azt megelőző naptári évre vonatkozó átlagos havi nettó
jövedelmet tünteti fel,
fb) a  rendszeres jövedelem, valamint a  kamat táblázatban meghatározott mértékéhez hozzárendeli
a  törlesztőrészlet rendszeres jövedelemhez viszonyított%-os arányát, valamint a  törlesztőrészlet
összegét,
g) a  2. táblázatban az  adott deviza alapú hitelszerződés reprezentatívnak tekinthető kamatából és
futamidejéből indul ki,
h) a  teljes futamidő alatti fix kamatozással nyújtott hitel esetén a  kamat emelkedésére vonatkozó sorok és
oszlopok közül kizárólag a 0,0%-hoz rendelt sort és oszlopot tölti ki.
(3) Ha az adott hitelt a hitelező nem nyújtja a (2) bekezdés a)–d) pontjaiban meghatározott feltételekkel és a hitelező
által kínált feltételek érdemben attól eltérőek, abban az  esetben a  (2)  bekezdés a)–d)  pontjaiban említett
feltételekhez legközelebbi – a hiteltípusra létező – összeget és futamidőt tünteti fel.
3. A fogyasztói kezességi szerződéshez és a fogyasztói zálogszerződéshez kapcsolódó tájékoztatás
7. § A hitelező és a hitelközvetítő az Fhtv. 1. § (5) bekezdése szerinti tájékoztatási kötelezettségének az ezen alcímben
foglaltak szerint tesz eleget.
8. § A hitelező és a  hitelközvetítő a  fogyasztói kezességi szerződés vagy a  fogyasztói zálogszerződés esetén
a  fogyasztó hitelkérelméhez kapcsolódó hitelbiztosíték nyújtóját kellő időben, de még azt megelőzően, hogy azt
bármilyen kötelezettség terhelné, írásban vagy más tartós adathordozón tájékoztatja a  fogyasztó által igényelt
hitelszerződéshez kapcsolódóan
a) a hitel típusáról,
b) a hitelező nevéről (cégnevéről) és levelezési címéről,
c) adott esetben a hitelközvetítő nevéről (cégnevéről) és levelezési címéről,
d) a hitel teljes összegéről és lehívásának feltételeiről,
e) a hitel futamidejéről,
f ) a  késedelmi kamatról vagy az  egyéb olyan fizetési kötelezettségről, amely a  hitelszerződésben vállalt
kötelezettség nem teljesítéséből származik,
g) az előtörlesztéshez való jogról, és annak az Fhtv. 24. §-a szerinti esetleges költségeiről,
h) a fizetés elmulasztásának lehetséges következményeiről.
4. Záró rendelkezések 9. § Ez a rendelet 2015. február 1-jén lép hatályba.
10. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően kötött hitelszerződésekre kell alkalmazni.
11. § Ez a  rendelet az  1–6.  §-ban és az  1.  mellékletben a  fogyasztói hitelmegállapodásokról és a  87/102/EGK tanácsi
irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
való megfelelést szolgálja.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
2/2006. (II. 2.) NKÖM rendelete a helyi önkormányzatok részére állatkertek fenntartására, valamint felújítási és beruházási feladataira adható támogatások igénybevételének rendjéről.
A Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló
2005. évi CLIII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 5. számú
mellékletének 14. pontjában foglalt felhatalmazás alapján
a következőket rendelem el:
1. § E rendelet hatálya azokra a helyi önkormányzatokra terjed ki, amelyek állatkertet tartanak fenn, vagy amelyek állatkert működtetésére a tárgyévben hatályos, legalább
5 évre szóló közszolgáltatási szerződéssel rendelkeznek.
I. ÁLLATKERTEK FENNTARTÁSÁRA ADHATÓ
TÁMOGATÁS 2. § A Tv. 5. számú mellékletének 14. pontjában a működési
kiadások támogatására biztosított előirányzatból az állatkertek normatív támogatást kaphatnak az önkormányzati
támogatás arányában, ha az igénylés feltételeinek megfelelnek.
3. § (1) A támogatást – a Fővárosi Önkormányzat kivételével – a helyi önkormányzat igényelheti a tárgyévi költségvetési rendeletében az állatkert fenntartására, működésére
jóváhagyott támogatás igazolt összege alapján.
(2) A támogatás az e rendelet melléklete szerinti nyomtatvány kitöltésével igényelhető.
(3) Az állatkert működésére, fenntartására fordított
összeget alátámasztó adatokat az önkormányzat költségvetési rendelete megfelelő fejezete hiteles másolatának a
támogatási kérelemhez történő csatolásával kell igazolni.
Az önkormányzati támogatás összegének megállapítása
során a beruházási, felújítási jellegű ráfordítások nem vehetők figyelembe.
(4) A helyi önkormányzat a székhelye szerint illetékes
Magyar Államkincstár Területi Igazgatóságához (a továbbiakban: Területi Igazgatóság) tárgyév április 4-éig nyújthatja be támogatási igényét.
(5) A Területi Igazgatóság a támogatási igényeket szabályszerűségi szempontból megvizsgálja, majd legkésőbb
a tárgyév április 25-éig véleményével együtt továbbítja a
Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma (a továbbiakban: minisztérium) Közművelődési Főosztályának.
4. § (1) A határidőre beérkezett igénylések alapján a minisztérium az egyes állatkertet fenntartó önkormányzat központi költségvetési támogatásának összegét, az igazolt önkormányzati támogatás egy forintjára jutó előirányzata
alapján számítja ki, amelyhez az egységre jutó támogatási
előirányzatot a 2. §-ban szereplő központosított előirányzat és a kiírási feltételeknek megfelelő igénylések szerinti
összes önkormányzati támogatás hányadosaként állapítja
meg.
(2) Ha a helyi önkormányzat a költségvetési rendeletében az állatkert működésének támogatására e szerint jóváhagyott központosított előirányzat összegét részben vagy
egészben nem a megjelölt feladatra használta fel, akkor az
államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
64/B. §-ának (1) és (2) bekezdése szerint köteles eljárni.
(3) Ha a helyi önkormányzat a költségvetési rendeletében e célra saját forrásból tervezett támogatását csökkenti,
abban az esetben az eredeti előirányzat és a ténylegesen
teljesített saját támogatás után számított központi támogatási hányadra nem jogosult, és köteles azt a központi költségvetésnek visszautalni.
II. ÁLLATKERTEK FELÚJÍTÁSI ÉS BERUHÁZÁSI
FELADATAINAK PÁLYÁZATI ÚTON TÖRTÉNŐ
TÁMOGATÁSA A pályázat kiírása 5. § (1) Az állatkertek felújítási és beruházási feladatainak
támogatására biztosított előirányzatból a helyi önkormányzatok – különösen az állatkert és az állatotthon létesítésének, működésének és fenntartásának részletes szabályairól szóló 3/2001. (II. 23.) KöM–FVM–NKÖM–BM
együttes rendeletben meghatározott feltételek teljesítése
érdekében – a minisztérium által kiírt pályázat alapján támogatásban részesülhetnek.
(2) A pályázati felhívást a Közművelődési Főosztály állítja össze, és azt a nemzeti kulturális örökség minisztere
(a továbbiakban: miniszter) hagyja jóvá.
(3) A pályázati felhívást a minisztérium a honlapján teszi közzé.
(4) A pályázati felhívásban a pályázat benyújtásának
határidejét úgy kell meghatározni, hogy arra a pályázati
felhívás közzétételétől számítva legalább 30 naptári nap
álljon rendelkezésre.
(5) A pályázati felhívásnak tartalmaznia kell:
a) a pályázat célját,
b) a pályázat kedvezményezettjeinek körét,
c) a pályázat azonosító számát,
d) a pályázat tartalmi és formai követelményeit,
e) a pályázat benyújtásának határidejét, címét,
f) a pályázatok elbírálásának határidejét,
g) a benyújtandó pályázatok példányszámát,
h) a megkívánt saját forrás mértékét,
i) a pályázat elbírálásának szempontrendszerét,
j) a pályázatra benyújtott dokumentumokkal kapcsola
tos hiánypótlás lehetőségét, feltételeit,
k) egyéb, a minisztérium által szükségesnek tartott kö
vetelményeket. A pályázat benyújtása, a pályázat nyilvántartása,
döntésre előkészítése
6. § (1) A pályázat benyújtása során a pályázó adatainak
rögzítése „Pályázati űrlap” segítségével történik.
(2) A pályázó által benyújtott kérelemnek tartalmaznia
kell:
a) a pályázó nevét, székhelyét (címét), telefon- és telefaxszámát, valamint elektronikus elérhetőségét;
b) a pályázati felhívás alapján igényelhető támogatásból megvalósítani tervezett feladatok részletes ismertetését;
c) a megvalósításhoz igényelt támogatás összegét, a
részletezett költségvetési tervet;
d) a megvalósítás és finanszírozás tervezett időbeni
ütemezését;
e) a pályázati felhívásban előírt egyéb adatokat. (3) A pályázathoz csatolni kell:
a) a pályázó aláírt nyilatkozatát
aa) a pályázatban foglalt adatok, információk, doku
mentációk helytállóságáról,
ab) annak tudomásulvételéről, hogy a támogatás ked
vezményezettjének megnevezése, a támogatás tárgya, a támogatás összege nyilvánosságra hozható,
ac) arról, hogy a megvalósítani tervezett feladat vonatkozásában más pályázaton részt vett-e, illetve milyen más
állami és egyéb támogatást vesz igénybe,
ad) arról, hogy a pályázat szabályszerűségének és a támogatás rendeltetésszerű felhasználásának jogszabályban
meghatározott szervek által történő ellenőrzéséhez hozzájárul;
b) a pályázati felhívásban meghatározott egyéb dokumentumokat. (4) Nem nyújtható támogatás olyan pályázó részére, aki
a) a pályázati felhívásban meghatározott mértékű saját
forrással nem rendelkezik,
b) a támogatás iránti kérelmében valótlan vagy megté
vesztő adatokat szolgáltatott,
c) a pályázat kiírását megelőző 5 évben az államháztar
tás bármely alrendszeréből folyósított támogatást a támogatási szerződésben megjelölt céltól részben vagy egészben eltérő célra használta fel, vagy azzal nem számolt el,
d) kizárólag a minisztérium hozzájárulásával visszavonható nyilatkozatát az azonnali beszedési megbízásra
vonatkozó felhatalmazásról a támogatási szerződés megkötését követően a támogatási szerződésben meghatározott határidőn belül nem adja meg,
e) nem tett eleget valamely, az elbírálást érintő jogszabályi kötelezettségének.
(5) A beérkezett vagy a határidő utolsó napjáig ajánlott
küldeményként postára adott pályázatokat a Területi Igazgatóság nyilvántartásba veszi, ezt követően ellenőrzi az
(1)–(3) bekezdésekben meghatározott formai követelmények meglétét.
(6) Ha a pályázat nem felel meg az (1)–(3) bekezdésekben meghatározott formai követelményeknek és azt a
hiánypótlás keretében sem orvosolják, továbbá a (4) bekezdésben meghatározott esetekben a pályázatot a Területi
Igazgatóságnak el kell utasítania, és erről a pályázót írásban értesítenie kell.
(7) A Területi Igazgatóság a hiánypótlás lebonyolítása
után a minisztérium Közművelődési Főosztályának április
25-éig továbbítja a pályázatokat.
A pályázat elbírálása 7. § (1) A miniszter a pályázat elbírálására a Közművelődési
Főosztály által javasolt szakértőkből álló bizottságot hoz
létre. A szakértői bizottság a Szervezeti és Működési
Szabályzatát maga állapítja meg.
(2) A bizottság a pályázat elbírálásához szükséges javaslatát május 10-éig készíti el.
(3) A bizottság javaslatát minden esetben jegyzőkönyvben kell rögzíteni.
(4) A jegyzőkönyvben az adott pályázaton nem támogatott, de szakmailag megfelelő, támogatásra érdemesnek
ítélt pályázatok sorrendjét is meg kell határozni arra az
esetre, ha a támogatott pályázók közül valaki visszalép,
vagy a támogatásról lemond.
(5) A pályázatok alapján nyújtandó támogatásokról a
bizottság jegyzőkönyvben rögzített javaslata alapján
– a közigazgatási államtitkár véleményének kikérésével –
30 napon belül a miniszter dönt.
A pályázatra vonatkozó döntést követő feladatok 8. §
(1) Amennyiben a támogatott pályázó a támogatást nem
kívánja felhasználni vagy egyéb okból visszalép, a miniszter a 7. § (4) bekezdésében meghatározott rangsorban a következő helyen álló pályázó részére teszi lehetővé a támogatás igénybevételét.
(2) A kedvezményezett a támogatási összegből finanszírozott beszerzéseit a közbeszerzésekre vonatkozó hatályos jogszabályi előírások szerint köteles megvalósítani.
III. A TÁMOGATÁSOK IGÉNYBEVÉTELÉNEK
KÖZÖS SZABÁLYAI 9. §
(1) A minisztérium a támogatási döntést legkésőbb a
tárgyév június 15-éig közzéteszi a Kulturális Közlönyben,
valamint a minisztérium honlapján. Ezzel egyidejűleg a támogatásban részesült helyi önkormányzatok és a részükre
jóváhagyott támogatás összegének jegyzékét utalványozás céljából megküldi a Belügyminisztériumnak.
(2) A helyi önkormányzat a számlájáról a támogatás
megérkezését követő 8 napon belül köteles az összeget az
állatkert számlájára átutalni.
10. § (1) A helyi önkormányzat köteles biztosítani, hogy a támogatást az e rendeletben és a pályázatban meghatározott
célra használják fel.
(2) Az állatkertnek biztosítania kell a rendelkezésére
bocsátott támogatás elkülönített kezelését és analitikus
nyilvántartását annak érdekében, hogy a támogatás tényleges felhasználása tételesen ellenőrizhető legyen.
(3) A helyi önkormányzat a támogatás felhasználásáról
a tárgyévben december 31-ei határnappal, a mindenkori
zárszámadás keretében és rendje szerint köteles elszámolni. A központi támogatás tárgyév december 31-én feladattal terhelt maradványával a tárgyévet követő június 30-áig
kell elszámolni.
(4) A Területi Igazgatóságok a támogatások igénybevételének és az elszámolás szabályszerűségének vizsgálatát
a Magyar Államkincstár által minden évben kiadásra kerülő közleményében meghatározott módon végzik el.
(5) A támogatások felhasználását alkalomszerűen, helyszíni ellenőrzés keretében a minisztérium illetékes szakmai főosztálya és szakfelügyelete is ellenőrizheti.
11. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a helyi önkormányzatok részére állatkertek fenntartására, valamint működési, felújítási és beruházási feladataira adható támogatások igénybevételének rendjéről
szóló 11/2005. (III. 8.) NKÖM rendelet.
Dr. Bozóki András s. k.,
a nemzeti kulturális örökség minisztere