text:
54/2006. (HK 12.) HM–BM együttes utasítása a Rendészeti Biztonsági Szolgálat Légirendészeti Parancsnokság állami célú légiközlekedésének hatósági felügyeletéről.
A légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény
(a továbbiakban: Lt.) 2. § (2) bekezdésének c) pontjában
meghatározott állami célú légiközlekedés hatósági feladatainak végrehajtására a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 52. § (1) bekezdés
f) pontjában és a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV.
törvény 4. § (3) bekezdésének d) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következő
utasítást adjuk ki. Általános rendelkezések 1. § A Rendészeti Biztonsági Szolgálat Légirendészeti
Parancsnokságának (a továbbiakban: Parancsnokság) az
állami célú légiközlekedéssel kapcsolatos hatósági felügyeletét a katonai légügyi hatóság (a továbbiakban:
Hatóság) látja el.
2. § (1) A Hatóság a felügyeleti ellenőrzések végrehajtásában való részvételre a Magyar Honvédség Légierő
Parancsnokság (a továbbiakban: MH LEP) és a Magyar
Honvédség Repülőműszaki Szolgálatfőnökség (a továbbiakban: MH RMSZF) szakértőit is felkérheti.
(2) A felügyeleti ellenőrzésről a Hatóság a tervezett
kezdőnapot megelőzően 30 nappal a Rendészeti Biztonsági Szolgálat parancsnokát értesíti, kivéve, ha az előzetes
értesítés az ellenőrzés eredményességét veszélyeztetné.
(3) A Hatóság a felügyeleti ellenőrzés megállapításairól
készített jegyzőkönyvet a Rendészeti Biztonsági Szolgálat
parancsnokának az ellenőrzés befejezését követő 30 napon
belül megküldi.
(4) A hatósági ellenőrzés egyéb kérdései vonatkozásában a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény VI. fejezetének rendelkezéseit kell alkalmazni.
A szakszolgálati engedély 3. § (1) A Parancsnokság állományába tartozó szakszemélyzet tagja szakszolgálati tevékenységet csak érvényes szakszolgálati engedély birtokában láthat el.
(2) A szakszolgálati engedély kiadására, szakmai és
egészségügyi feltételeire vonatkozóan az Lt., az állami
célú légiközlekedés szakszemélyzetének szakszolgálati
engedélyeiről szóló 16/1998. (X. 28.) HM–EüM együttes
rendelet, valamint az állami célú légiközlekedésben folytatott szakszolgálati tevékenység repülőegészségi feltételeiről szóló 22/2005. (VI. 14.) HM–EüM együttes rendelet
rendelkezéseit kell alkalmazni.
A légijármű 4. § (1) A Parancsnokság által állandó jelleggel üzemben
tartott, illetve üzemeltetett légijárművet a „Magyar Állami
Légijármű Nyilvántartás”-ba kell felvenni.
(2) A Parancsnokság légijárművei nyilvántartására,
gyártására, karbantartására és javítására, továbbá a típusés légialkalmasságára az Lt. rendelkezéseit és az állami
légijárművek nyilvántartásáról, gyártásáról és javításáról,
valamint a típus- és légialkalmasságáról szóló 21/1998.
(XII. 21.) HM rendeletet kell alkalmazni.
(3) A Parancsnokság a Hatóság vezetője igénye alapján
átadja a Hatóságnak az általa üzemben tartott, illetve üzemeltetett légijárművek szakmai leírásait.
Feltételek biztosítása 5. § A Parancsnokság az általa üzemeltetett mindenkori
légijármű típusokon
a) a légiközlekedési szakszemélyzetek hatósági vizsgáztatásához és a hatósági berepülésekhez szükséges repülési jártasság megszerzése és fenntartása érdekében a folyamatos légijármű-vezetői kiképzéshez szükséges repülési időt,
b) új légijármű beszerzése esetén a repülő-műszaki alapkiképzést,
a Hatóság vezetője által a felügyelet ellátására kijelölt
személyek számára térítésmentesen biztosítja.
Egyéb szabályok 6. § Az MH LEP és az MH RMSZF – a jogszabályok kivételével – az általa alkalmazott (számára elrendelt) és a Parancsnokság légijárműveit is érintő repülési, műszaki, kiképzési szabályozók egy példányát a Parancsnokság, valamint az Országos Rendőr-főkapitányság Közbiztonsági
Főigazgatósága számára megküldi.
Záró rendelkezés 7. § Ez az utasítás a közzétételt követő 15. napon lép hatályba, ezzel egyidejűleg a Készenléti Rendőrség Légirendészeti Parancsnokság állami célú légiközlekedésének hatósági felügyeletéről szóló 33/1999. (HK 13.) HM–BM
együttes utasítás hatályát veszti.
Juhász Ferenc s. k., Dr. Lamperth Mónika s. k.,
honvédelmi miniszter belügyminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
11/2013. (HK 3.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a 2011. Bécsi Dokumentum alapján Magyarországon végrehajtásra kerülő ellenőrzések fogadására kötelezett alakulatok parancsnoki állományának felkészítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII törvény 52. § (1) bekezdése, továbbá
a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a
különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés a) pontja, illetve 11. § p) pontja alapján, figyelemmel az európai fegyverzetkorlátozási, leszerelési,
valamint nemzetközi biztonságpolitikai egyezmények által előírt feladatok végrehajtásáról szóló 64/2011. (VI. 10.)
HM utasításra, a következő
együttes intézkedést adjuk ki: 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a miniszter közvetlen
alárendeltségébe tarozó szervezetekre, valamint a Magyar
Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire
terjed ki.
2. A Regionális Fegyverzet-ellenőrzési Központ (a továbbiakban: RACVIAC) által a délszláv térségből meghívott parancsnoki állomány, valamint a 2011. évi Bécsi Dokumentum (a továbbiakban: Dokumentum) IX. fejezete
szerinti, Magyarországon végrehajtásra kerülő ellenőrzések fogadására kötelezett alakulatok parancsnoki állományának felkészítésére (a továbbiakban: Rendezvény)
2013. március 3–8. között kerül sor. A Rendezvény lebonyolítása angol nyelven történik, helyszíne az MH Altiszti
Akadémia (a továbbiakban: MH AA), valamint az MH 86.
Szolnok Helikopter Bázis (a továbbiakban: MH 86. HB).
3. A Rendezvény előkészítése, lebonyolítása, valamint
a szükséges feladatok meghatározása és végrehajtása érdekében Munkacsoportot hozok létre.
4. A Munkacsoport vezetője az MH Vezetési- és Doktrinális Központ (a továbbiakban: MH VDK) Fegyverzet-ellenőrzési Osztály osztályvezetője, a Munkacsoport koordinátora az MH VDK Fegyverzet-ellenőrzési Osztály kiemelt főtisztje.
5. A Munkacsoport tagjai:
a) a HM Védelempolitikai Főosztály (a továbbiakban:
HM VPF) képviselője,
b) a HM Protokoll, Rendezvényszervező és Kulturális
Főigazgatóság (a továbbiakban: HM PRKF) képviselője,
c) az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiak
ban: MH ÖHP) parancsnoka vagy kijelölt képviselője,
d) az MH AA parancsnoka vagy kijelölt képviselője,
e) az MH 86. HB parancsnoka vagy kijelölt képviselője,
f) az MH vitéz Szurmay Sándor Budapest Helyőrség
Dandár (a továbbiakban: MH BHD) parancsnoka vagy kijelölt képviselője,
g) felkérés alapján a RACVIAC kijelölt képviselője. 6. A Munkacsoportban, igény esetén további, a Rendezvény előkészítésében és végrehajtásában érintett szervezetek parancsnokai vagy kijelölt képviselői is részt vehetnek.
7. A Rendezvény előkészítését és végrehajtását az MH
VDK parancsnoka felügyeli.
8. A Munkacsoport vezetője felelős a Rendezvény
ütemtervének a HM védelempolitikáért és védelmi tervezésért felelős helyettes államtitkára részére jelen együttes
intézkedés hatálybalépését követő harmadik napig történő
felterjesztéséért.
9. A Munkacsoport koordinátora felelős a Munkacsoport munkarendjének meghatározásáért, a Munkacsoport
üléseinek előkészítéséért, és a Munkacsoport tevékenysé
gének teljes körű összehangolásáért, a felkészülési és végrehajtási terv kidolgozásáért.
10. A Rendezvényen a HM VPF Magyarország nemzeti
katonai stratégiájára vonatkozó tájékoztatót tart.
11. A HM PRKF, illetve 2013. március 1-jétől az MH
BHD felelős a Rendezvény logisztikai biztosításáért.
Megszervezi a Rendezvényen résztvevők elszállásolását,
szállítását, kulturális programját. Logisztikai biztosítási
tervet készít a Rendezvény lebonyolításához, javaslatot
tesz az emléktárgyak típusára és mennyiségére, részt vesz
a feladatok végrehajtásában. A logisztikai biztosítási tervet jelen együttes intézkedés hatálybalépését követő harmadik napig megküldi az MH VDK részére.
12. Az MH AA és az MH 86. HB az érintettségének
megfe1elően biztosítja a Rendezvény helyszínét, valamint
a beérkezett igények alapján megszervezi a Rendezvényen
résztvevők étkezesét. Biztosítja az MH BHD megfelelő
szervezeteivel együttműködésben a rendezvény technikai
feltételeit, az alap- és sürgősségi orvosi ellátást, valamint
szükség esetén a beszállítást a MH Egészségügyi Központba.
13. Az MH Egészségügyi Központ biztosítja – munkaidőben a beszállított, munkaidőn túl a beszállítással együtt –
a betegek sürgősségi orvosi ellátását.
14. Az MH ÖHP parancsnoka biztosítja a Dokumentum
szerinti ellenőrzésben érintett alakulatok – így az MH
5. Bocskai István Lövészdandár, az MH 25. Klapka
György Lövészdandár, az MH 59. Szentgyörgyi Dezső
Repülőbázis, az MH 86. Szolnok Helikopterbázis, az MH
37. II. Rákóczi Ferenc Műszaki Ezred, valamint az MH
5. Bocskai István Lövészdandár Hódmezővásárhely, az
MH 25/88 Könnyű Vegyes Zászlóalj – vezetői állományából 1-1 fő részvételét. Az MH AA parancsnoki állománya
1 fővel képviselteti magát a Rendezvényen.
15. A Rendezvény a 2013. évi Fegyverzet-ellenőrzési
keretben került betervezésre.
16. A Rendezvény végrehajtására vonatkozó levezetési
tervet az MH VDK parancsnoka hagyja jóvá.
17. Ez az együttes intézkedés az aláírása napján lép hatályba.
18. Az 5. pont b) alpontja 2013. március 1-jén hatályát
veszti.
19. Ez az együttes intézkedés 2013. május 31-én hatályát veszti.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
1242/2017. (IV. 28.) Korm. határozata a Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között az „Egy övezet – egy út” kezdeményezéshez kapcsolódó kulturális programsorozatról és azok finanszírozásáról.
A Kormány
 1. egyetért azzal, hogy az „Egy övezet – egy út” kezdeményezéshez kapcsolódóan magyar kulturális programsorozat
(a továbbiakban: programsorozat) valósuljon meg Kínában;
 2. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy a programsorozat megvalósulásával kapcsolatos feladatokat lássa el;
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos 3. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  programsorozat megvalósításához 2017-ben
szükséges 150,0 millió forint forrás biztosításáról a központi költségvetés XVIII. Külgazdasági és Külügyminisztérium
fejezet, 2. Külképviseletek igazgatása cím javára;
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy gondoskodjon a  programsorozathoz kötődő feladatok
teljesítéséhez szükséges beszerzések lefolytatásáról azzal, hogy a  beszerzések tekintetében a  Kormány irányítása
alá tartozó fejezetek költségvetési szerveinek eszközbeszerzéseiről szóló 1982/2013. (XII. 29.) Korm. határozat
rendelkezéseit nem kell alkalmazni.
Felelős: külgazdasági és külügyminiszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
119/2011. (VII. 13.) Korm. rendelete a Magyar Köztársaság Kormánya és a Macedón Köztársaság Kormánya között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Magyar Köztársaság Kormánya és a Macedón Köztársaság Kormánya
között a gazdasági együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) kötelező hatályának
elismerésére. 2. § A Kormány a megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A megállapodás hiteles angol és magyar nyelvű szövege a következő:
MEGÁLLAPODÁS a Magyar Köztársaság Kormánya és a Macedón Köztársaság Kormánya között gazdasági
együttműködésről A Magyar Köztársaság Kormánya és a Macedón Köztársaság Kormánya (a továbbiakban: a „Szerződő Felek”),
– Attól az óhajtól vezérelve, hogy továbberősítsék az országaik között fennálló hosszú távú kapcsolatot,
– Arra törekedve, hogy a már meglévő hagyományos gazdasági kapcsolataikat fenntartsák és megerősítsék,
– A gazdasági, ipari, műszaki és technológiai együttműködés kölcsönös előnyökön nyugvó fejlesztésének és
megerősítésének szándékával, – Azzal a meggyőződéssel, hogy a szerződéses keret elmélyítése a további együttműködéshez kedvező feltételeket
és megfelelő alapot teremt, – A két országban hatályos vonatkozó jogi kereteken belül és a nemzetközi kötelezettségeknek maradéktalanul
eleget téve, a következőkben állapodnak meg: 1. cikk
A Szerződő Felek a vonatkozó hatályos jogi kereteken belül a gazdasági fejlődés szempontjából minden lényeges
területen elősegítik a kölcsönösen előnyös gazdasági együttműködés kibővítését és változatossá tételét.
2. cikk
Gazdasági kapcsolatuk jelenlegi helyzetét és kilátásait figyelembe véve a Szerződő Felek egyetértettek abban, hogy
a hosszú távú együttműködés számára kedvező feltételek kínálkoznak többek között a következő területeken:
– Elsődleges mezőgazdasági termelés, élelmiszer-feldolgozó ipar, mezőgazdasági termékek, különösen
élelmiszerek feldolgozása és tárolása; – Új energialétesítmények építése és már működő erőművek felújítása;
– Elektromos berendezések és készülékek; – Elektronikai és elektrotechnikai ipar;
– Ásványi anyagok és bányászati termékek feltárása, kitermelése, előkészítése, kezelése és további feldolgozása,
illetve forgalmazása; – Vegyipar és petrokémiai ipar; – Csomagolástechnika;
– Környezetvédelem; – Víz- és hulladékgazdálkodás; – Erdészet és fafeldolgozó ipar;
– Egészségügy, orvostechnológia, gyógyászat és gyógyszeripar; – Humánerőforrás-fejlesztés;
– Munkaügyi politika és foglalkoztatás; – Kis- és közepes vállalkozások együttműködése;
– Infokommunikációs technológia; – Közlekedés, különösen közlekedésirányítás és közlekedési infrastruktúra fejlesztés;
– Közmű infrastruktúra; – Kutatás-fejlesztés. Kölcsönös érdeklődés esetén a Szerződő Felek a jelen Megállapodás alkalmazását az illetékes intézmények javaslatára
új együttműködési területekre, például a turizmusra is kiterjeszthetik.
3. cikk
A Szerződő Felek igyekeznek a közöttük meglévő együttműködést megfelelő eszközökkel szélesíteni és fokozni,
úgymint: – A közösségi vívmányokból következő gazdasági kritériumok teljesítése céljából együttműködés az európai
integrációk területén; – A gazdasági döntéshozók, a kormányzati szervek, a szakmai szervezetek, az érdekképviseletek, a kamarák,
a regionális és a helyi szervezetek közötti kapcsolatok építése és együttműködésük erősítése, a kölcsönös
érdeklődésre számot tartó gazdasági információcsere, valamint a felek képviselői és egyéb, gazdasági és szakmai
küldöttségek által tett látogatások ösztönzése; – Információcsere a fejlesztési prioritásokról, valamint az üzleti szereplők részvételének elősegítése a fejlesztési
projektekben; – A két ország üzleti körei között épülő új kapcsolatok elősegítése és a már meglévők szélesítése, valamint az
egyének és a vállalkozások látogatásainak, találkozóinak és egyéb együttműködési lehetőségeinek ösztönzése;
– Üzleti információk cseréje, vásárokon és kiállításokon való részvétel, üzleti rendezvények, szemináriumok,
szimpóziumok és konferenciák szervezésének ösztönzése; – A kis- és közepes vállalakozások fokozottabb részvételének elősegítése a kétoldalú gazdasági kapcsolatokban;
– A konzultációs, marketing, tanácsadói és szakértői szolgáltatásokban az együttműködés ösztönzése a kölcsönös
érdeklődésre számot tartó területeken; – A pénzintézetek és a bankszektor ösztönzése szorosabb kapcsolatok létesítésére, illetve az együttműködés
megerősítésére; – Beruházási tevékenységek, vegyesvállalat alapítások, vállalati képviselet és fiókiroda nyitások ösztönzése;
– A kölcsönös érdeklődésre számot tartó kérdésekben a régióközi együttműködés és a nemzetközi szintű
együttműködés elősegítése. 4. cikk
A jelen Megállapodás megkötését követően „Vegyesbizottság” létrehozására kerül sor, amely rendszeresen,
a Szerződő Felek kérésére a Magyar Köztársaságban és a Macedón Köztársaságban felváltva ülésezik.
A Vegyesbizottság feladataiba tartoznak különösen a következők: – A kétoldalú gazdasági kapcsolatok alakulásának megvitatása;
– A jövőbeli gazdasági együttműködés továbbfejlesztésére vonatkozó új lehetőségek meghatározása;
– A gazdasági együttműködés feltételeinek javítására vonatkozó javaslatok kidolgozása és megoldások keresése;
– A Megállapodás alkalmazására vonatkozó javaslattétel; – A Megállapodás végrehajtásának áttekintése.
A jelen Megállapodás végrehajtása vagy értelmezése során felmerülő véleménykülönbségeket a Szerződő Felek
a Vegyesbizottság keretében rendezik. 5. cikk
A Magyar Köztársaság európai uniós tagságából fakadó kötelezettségeit nem befolyásolja a jelen Megállapodás, így rá
is vonatkoznak ezek a kötelezettségek. Következésképpen a jelen Megállapodás rendelkezéseit sem együttesen, sem
részben nem lehet úgy idézni vagy értelmezni, mintha a Magyar Köztársaság által vállalt, a Csatlakozási Szerződésből,
az Európai Unió alapját képező szerződésekből, valamint az Európai Unió elsődleges és másodlagos jogából származó
kötelezettségeket érvénytelenítenék, módosítanák, vagy egyéb módon befolyásolnák. A jelen Megállapodás rendelkezéseit sem együttesen, sem részben nem lehet úgy idézni vagy értelmezni, mintha
a Macedón Köztársaság és az Európai Közösség között létrejött megállapodásokban meghatározott, illetve
nemzetközi csoportosulásokban a Macedón Köztársaság tagságával járó kötelezettségeket érvénytelenítenék,
módosítanák, vagy egyéb módon befolyásolnák. 6. cikk
A jelen Megállapodás harminc nappal azt követően lép hatályba, hogy diplomáciai csatornákon az utolsó értesítés is
beérkezett, amelyben a Szerződő Felek tájékoztatják egymást, miszerint a hatálybaléptetéshez szükséges belső jogi
eljárások megtörténtek. A jelen megállapodás hároméves időtartamra szól és újabb egy-egy évvel automatikusan meghosszabbodik, kivéve,
ha az első vagy bármely későbbi időtartam lejárta előtt három hónappal valamelyik Szerződő Fél a másikat
a felmondási szándékáról értesíti. A jelen Megállapodást a Szerződő Felek kölcsönös írásbeli hozzájárulásával lehet módosítani. A módosítások a jelen
cikk első bekezdésében meghatározott eljárás szerint lépnek hatályba.
Készült Szkopjéban, 2011. május hó 12. napján két-két magyar, macedón és angol nyelvű eredeti példányban, amelyek
szövege egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol szövegváltozat az irányadó.
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA A MACEDÓN KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA
RÉSZÉRŐL RÉSZÉRŐL” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. § és a 3. § a megállapodás 6. cikkében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A megállapodás, valamint a 2. § és a 3. § hatálybalépésének naptári napját a külpolitikáért felelős miniszter annak
ismertté válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a külgazdaságért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1002/2017. (I. 3.) Korm. határozata az Emberi Erőforrások Minisztériuma szakmai irányítási feladataihoz szükséges előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva elrendeli a  Magyarország 2017.  évi központi költségvetéséről szóló 2016.  évi XC.  törvény (a  továbbiakban:
Kvtv.) 1. melléklet LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezet, 5. Nyugdíjbiztosítási költségvetési szerv cím terhére, a Kvtv.
1. melléklet XX. Emberi Erőforrások Minisztériuma fejezet, 1. Emberi Erőforrások Minisztériuma igazgatása cím javára
40 000 ezer forint tartós átcsoportosítását az 1. melléklet szerint.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1406/2017. (VI. 28.) Korm. határozata a Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központtal összefüggésben a Vidékfejlesztési Program „Innovációs operatív csoportok létrehozása és az innovatív projekt megvalósításához szükséges beruházás támogatása” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívására támogatási kérelmek benyújtásához történő hozzájárulásról.
A Kormány a  2014–2020 programozási időszakban az  egyes európai uniós alapokból származó támogatások
felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 46.  § (1b)  bekezdése alapján hozzájárul
– a Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ konzorciumi tagsága mellett előterjeszteni tervezett –
 1. az „Akácállományok gyökérsarjról történő felújításának fatermési kritériumai” című,
 2. az „Inváziós fafajok visszaszorítása, különös tekintettel a bálványfára” című,
 3. a „Magán-erdőgazdálkodási információs hálózat létrehozása” című,
 4. a  „Komplex szakirányítási modellek kidolgozása és az  erdőgazdálkodók ügyvitelét támogató alkalmazás
fejlesztése” című,
 5. az „Átalakító üzemmód ajánlati technológia termőhely típusonként és fafajonként” című,
 6. az „Erdővédelmi portál létrehozása” című,
 7. a  „Leuce nyár magtermesztő ültetvény ökológiai szemléletű létesítése és betakarítási módszerének
fejlesztése” című,
 8. a  „Kedvezőtlen termőhelyeken alkalmazható ígéretes Leuce-nyár klónok vegetatív szaporítási eljárásának
kidolgozása” című,
 9. a „Nyár ültetvények felújítás technológiájának fejlesztése” című,
10. a „Nyár ültetvények ipari termesztés technológiájának fejlesztése” című,
11. az „Ipari célú akácfa ültetvények termesztés technológiájának kidolgozása” című,
12. a „Méhészeti szempontú agrárerdészeti rendszer fejlesztése, különös tekintettel a különböző virágzási idejű
akác fajtákra” című,
13. az „Az akáctermesztés minőségi fejlesztésének újszerű technológiája” című,
14. a  „Környezetkímélő és költséghatékony agroerdészeti termesztési rendszerek kialakítása, gyakorlati
bevezetése” című,
15. a „Pre- és posztharveszt technológiák fejlesztése a meggy friss fogyasztásnak növelése érdekében” című,
16. az „Újonnan megjelenő, az  árugyümölcs értékesítését veszélyeztető diókárosító kórokozók elleni hatékony
növényvédelmi technológiai eljárások fejlesztése” című,
17. az „Az invazív Drosophila suzukii elleni kultúra-specifikus védekezési eljárás kidolgozása” című,
18. a „Kajszibarack-fitoplazma és pusztulásnak ellenálló fajta és alanykombinációs kísérletek, termőtáji hatások
figyelembe vételével” című,
19. a  „Fenntartható kajszibarack termesztést eredményező ökonómiailag megalapozott kutatások művelési
rendszer és termesztéstechnológiai innovációval” című,
20. a  „Csipkebogyó nagyüzemi termesztésének kialakításához szükséges termesztéstechnológiai és
fajtaszelekciós kutatás” című, valamint
21. az „A batátatermesztés technológiájának kidolgozása és a betegségektől mentes szaporítóanyag – előállítás
biztosítása” című
támogatási kérelemnek a  Vidékfejlesztési Program „Innovációs operatív csoportok létrehozása és az  innovatív
projekt megvalósításához szükséges beruházás támogatása” című, gazdaságfejlesztést célzó projekt
megvalósítására irányuló felhívására történő benyújtásához.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
76/2011. (III. 22.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 2. § (1) bekezdése alapján a külügyminiszter előterjesztésére
Costas Hadziotisnak, az EXPRESS görög napilap újságírójának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ARANY ÉRDEMKERESZT
(polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2011. március 11. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
2033/2013. (XII. 29.) Korm. határozata a KÖZOP-5.5.0-09-2009-0008 azonosító számú („Budapest–Esztergom vasútvonal rekonstrukciója I. ütem” című) projekt támogatásának növeléséről, valamint a KÖZOP-5.5.0-09-11-2011-0007 azonosító számú („Budapest–Esztergom vasútvonal rekonstrukciója II. ütem előkészítéséhez kiegészítő tervek készítése” című) projekt akciótervi nevesítéséről és támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint a KÖZOP-5.5.0-09-2009-0008 azonosító számú, „Budapest–Esztergom vasútvonal
rekonstrukciója I. ütem” című nagyprojekt támogatási összegének legfeljebb bruttó 2 657 651 468 forinttal történő
növelését,
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség útján kezdje meg
a  tárgyalásokat az  Európai Bizottsággal az  1.  pontban meghatározott projektet jóváhagyó európai bizottsági
határozat módosítása ügyében, a költségek európai uniós forrásból történő finanszírozása érdekében,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal 3. elfogadja a  KÖZOP-5.5.0-09-11-2011-0007 azonosító számú, „Budapest–Esztergom vasútvonal rekonstrukciója
II. ütem előkészítéséhez kiegészítő tervek készítése” című projekt kiemelt projektként történő nevesítését,
4. jóváhagyja a  3.  pontban meghatározott projekt támogatásának bruttó 1  338  000  000 forinttal történő növelését
az 1. melléklet szerint,
5. hozzájárul ahhoz, hogy az  1. és a  3.  pontban meghatározott projektek támogatási szerződésének módosításához
szükséges intézkedéseket a  Nemzeti Fejlesztési Ügynökség Közlekedési Operatív Programok Irányító Hatósága
megtegye.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2016. (VI. 17.) OGY határozata egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettervezet vonatkozásában az indokolt vélemény elfogadása feltételeinek fennállásáról szóló jelentés elfogadásáról.
1. Az Országgyűlés elfogadja az Európai ügyek bizottságának egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan
személy által a  tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős
tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és
tanácsi rendelettervezet, (átdolgozás) [COM (2016) 270; 2016/0133 (COD)], vonatkozásában az  indokolt vélemény
elfogadása feltételeinek fennállásáról szóló jelentését (a továbbiakban: Jelentés) és annak alapján megállapítja,
hogy a rendelettervezet sérti a szubszidiaritás elvét.
A határozatot az Országgyűlés a 2016. június 13-i ülésnapján fogadta el.
 A határozatot az Országgyűlés a 2016. június 13-i ülésnapján fogadta el.
2. Az Országgyűlés felkéri az  Országgyűlés elnökét, hogy a  Jelentésben foglalt indokolt véleményt továbbítsa
az  Európai Parlament, a  Tanács, illetve az  Európai Bizottság elnökének, és egyidejűleg arról a  Kormányt is
tájékoztassa.
Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
45/2015. (XI. 2.) MNB rendelete a „Semmelweis Ignác” rézötvözetű emlékérme kibocsátásáról.
A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 171.  § (1)  bekezdés d)  pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a  Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 4.  § (2)  bekezdésében meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. § (1) A Magyar Nemzeti Bank – Semmelweis Ignác halálának 150. évfordulója alkalmából – „Semmelweis Ignác”
megnevezéssel 2000 forintos címletű rézötvözetű emlékérmét bocsát ki.
(2) A kibocsátás időpontja: 2015. november 6. 2. § (1) Az emlékérme réz (75%), nikkel (4%) és cink (21%) ötvözetéből készült, súlya 2,7 gramm, átmérője 20 mm, széle
sima.
(2) Az emlékérme előlapján, a  középmezőben a  „2000” értékjelzés, alatta, két vízszintes sorban a  „FORINT”
felirat, valamint a  „2015” verési évszám és a  „BP.” verdejel olvasható. Az  emlékérme szélén, felső köriratban
a „MAGYARORSZÁG” felirat olvasható. Az emlékérme előlapjának képét az 1. melléklet tartalmazza.
(3) Az emlékérme hátlapján, bal oldalon Semmelweis Ignác portréjának ábrázolása látható. Az  ábrázolástól jobbra,
lent, három egymás alatti vízszintes sorban az „1818” és az „1865” felirat, valamint Szöllőssy Enikő tervezőművész
mesterjegye látható. Az  emlékérme szélén, jobb oldalon, félköriratban a  „SEMMELWEIS” felirat olvasható.
Az emlékérme hátlapjának képét a 2. melléklet tartalmazza.
3. § Az emlékérméből 5000 darab készíthető. 4. § Ez a rendelet 2015. november 6-án lép hatályba.
Dr. Matolcsy György s. k.,
 a Magyar Nemzeti Bank elnöke


text:
1719/2015. (X. 6.) Korm. határozata a KÖZOP-2.5.0-09-11-2012-0018 azonosító számú [„Békéscsaba állomás pályaépítés és Gyoma (kiz.)– Békéscsaba (bez.) vonalszakasz új elektronikus biztosítóberendezés építése, Ferencváros »C« elágazás– Lőkösháza ETCS 2 telepítés kivitelezése” című] projekt megvalósításával összefüggő egyes kérdésekről.
A Kormány
 1. jóváhagyja, hogy a  KÖZOP-2.5.0-09-11-2012-0018 azonosító számú, „Budapest–Lőkösháza vasútvonal
rekonstrukciója III/1. ütem kivitelezés, Békéscsaba állomás pályaépítés és Gyoma (kiz.)–Békéscsaba (bez.)
vonalszakasz új elektronikus biztosítóberendezés építése” című projektbe (a  továbbiakban: KÖZOP-2.5.0-09-112012-0018 azonosító számú projekt) a KÖZOP-2.5.0-09-11-2012-0017 azonosító számú, „Ferencváros »C« elágazás–
Lőkösháza ETCS 2 telepítés kivitelezése” című projekt beolvadjon és azok egy projektként valósuljanak meg,
2. egyetért azzal, hogy az  1.  pont szerinti beolvadással kibővített műszaki-szakmai tartalmú KÖZOP-2.5.0-09-112012-0018 azonosító számú projekt
a) alapvető adatai és műszaki-szakmai tartalma az  1.  mellékletben foglalt táblázat A–C és M oszlopában
meghatározottak legyenek, valamint
b) az egyes szakaszainak forrásszerkezete az 1. mellékletben foglalt táblázat E–L oszlopa szerint változzon,
3. hozzájárul a  KÖZOP-2.5.0-09-11-2012-0018 azonosító számú projekt első szakaszára vonatkozó támogatási
szerződés módosításához az 1. melléklet szerint,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2015. október 30.
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  „Ceglédi vontatási alállomás, Gyoma (kiz.)–
Békéscsaba (bez.) vonalszakasz átépítése, valamint Budapest–Lőkösháza, oh. között ETCS telepítése” című
nagyprojekt módosított támogatási kérelmének az Európai Bizottsághoz történő ismételt benyújtásáról,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy gondoskodjon a  Közlekedés Operatív Program (a  továbbiakban:
KÖZOP) módosításának elkészítéséről, ha a  KÖZOP 2. prioritása esetében a  forrásfelhasználás várható mértéke
a 110%-os korlátot meghaladja,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos 6. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  2014–2020 közötti programozási időszakban elérhető és
a  közlekedés fejlesztésére fordítható európai uniós forrásokkal összefüggő tervezési tevékenysége során vegye
figyelembe a KÖZOP-2.5.0-09-11-2012-0018 azonosító számú projekt 1. mellékletben meghatározott költségigényét.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: folyamatos Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2004. (II. 20.) NKÖM rendelete a XXIII. Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma költségvetési fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásáról.
Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
49. § o) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § A XXIII. Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma
költségvetési fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználási céljait — a költségvetési törvény keretei között — e rendelet melléklete szerint állapítom meg.
2. § Az 1. §-ban meghatározott felhasználási célok, valamint
az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
15. §-ának hatálya alá tartozó, a Magyar Köztársaság
Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépését követően pedig az Európai Közösséget létrehozó szerződés
87. §-a hatálya alá tartozó támogatások keretei között
a) külön jogszabályban meghatározott eljárási rend,
b) a XXIII. Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma
költségvetési fejezethez tartozó fejezeti kezelésű előirányzatoknak pályázati úton történő felhasználását szabályozó
miniszteri rendelet, illetve
c) egyedi döntések alapján nyújtható támogatás. 3. §
Ez a rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Hiller István s. k.,
a nemzeti kulturális örökség minisztere


text:
1630/2018. (XI. 29.) Korm. határozata Cigánd Város sportinfrastruktúra-fejlesztési célú támogatása kapcsán szükséges intézkedésekről.
A Kormány
 1. egyetért Cigánd Város Önkormányzata sportinfrastruktúra-fejlesztési koncepciója (a  továbbiakban:
sportinfrastruktúra-fejlesztés) megvalósításával;
 2. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a  továbbiakban: Áht.) 33.  § (1)  bekezdésében biztosított
jogkörében eljárva elrendeli a  Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény
(a  továbbiakban: Kvtv.) 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben a  80. Egyes települési
önkormányzatok működési és fejlesztési támogatása cím, 13. Cigánd Város Önkormányzata sportinfrastruktúra
fejlesztéseinek támogatása alcímmel történő kiegészítését;
3. az Áht. 33.  § (2)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva – sportberuházások megvalósítása részben
támogatás nyújtása érdekében – elrendeli a  Kvtv. 1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet,
80. Egyes települési önkormányzatok működési és fejlesztési támogatása cím, 13. Cigánd Város Önkormányzata
sportinfrastruktúra fejlesztéseinek támogatása alcím javára 36 030 485 forint egyszeri átcsoportosítását
a  Kvtv.  1.  melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezet, 2. A  helyi önkormányzatok működési célú
kiegészítő támogatásai cím terhére, az 1. melléklet szerint;
Felelős: pénzügyminiszter
belügyminiszter Határidő: azonnal
 4. egyetért azzal, hogy a  3.  pont alapján átcsoportosított előirányzat terhére Cigánd Város Önkormányzata részére
a  belügyminiszter – külön pályázat és kérelem benyújtása nélkül, támogatási előlegként az  államháztartásról
szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 101/A. §-a hatálya alá tartozó – támogatást
nyújtson, a  támogatás felhasználásának és elszámolásának részletes feltételeit meghatározó támogatói okirat
alapján.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
184/2012. (VII. 10.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére Szabó Sándor rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet megbízom a Magyar Köztársaság tbiliszi nagykövetségének vezetésével.
Budapest, 2011. június 20. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1463/2014. (VIII. 15.) Korm. határozata az országhatárokon átterjedő levegőszennyezési modell alapján a forrásterületek azonosítása érdekében a Földművelésügyi Minisztérium és a Magyar Tudományos Akadémia fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva,
az országhatárokon átterjedő levegőszennyezési modell alapján a  forrásterületek azonosítása céljából 10 750 ezer
forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi
CCXXX. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű
előirányzatok cím, 2. Környezetvédelmi célelőirányzatok alcím, 21. Kisméretű szálló por (PM10) koncentrációjának
csökkentésével kapcsolatos kiadások jogcímcsoport terhére, a  Kvtv. 1.  melléklet XXXIII. Magyar Tudományos
Akadémia fejezet, 3. MTA kutatóközpontok, kutatóintézetek cím javára az 1. melléklet szerint.
Felelős: földművelésügyi miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
47/2012. (XI. 30.) BM utasítása az Országos Vízügyi Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatáról.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény
73. § (1) bekezdésében meghatározott hatáskörömben eljárva, – figyelemmel a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. §
(4) bekezdés c) pontjára – a következő utasítást adom ki:
1. § Az Országos Vízügyi Főigazgatóság Szervezeti és Működési Szabályzatát (a továbbiakban: SZMSZ) az 1. mellékletben
foglaltak szerint határozom meg. 2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
belügyminiszter


text:
1298/2018. (VII. 4.) Korm. határozata az Egészséges Budapest Program Dél-budai Centrum beruházást megvalósító, állami tulajdonú, zártkörűen működő részvénytársaságban fennálló részesedés tekintetében a tulajdonosi jogok és kötelezettségek gyakorlásáról.
A Kormány
 1. felhívja a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket
annak érdekében, hogy az  Egészséges Budapest Program Dél-budai Centrum beruházást megvalósító, állami
tulajdonú, zártkörűen működő részvénytársaságban fennálló részesedés tekintetében a  tulajdonosi jogok és
kötelezettségek összességének gyakorlójaként a Miniszterelnökséget vezető miniszter kerüljön kijelölésre;
Felelős: a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter
Határidő: azonnal
2. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy egészségügyi szakmai
kérdések tekintetében a tulajdonosi jogok gyakorlása során működjenek együtt;
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
emberi erőforrások minisztere Határidő: folyamatos
 3. visszavonja az Egészséges Budapest Program Dél-budai Centruma megvalósításával kapcsolatos feladatokról szóló
1238/2018. (IV. 25.) Korm. határozat 5. pontját. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1199/2012. (VI. 18.) Korm. határozata az Alkotmány utca 25. szám alatti ingatlan vagyonkezelői jogával kapcsolatos előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 33. § (1) bekezdésében biztosított jogkörében,
az Alkotmány utca 25. szám alatti ingatlan vagyonkezelői jogának gyakorlásával kapcsolatban, az üzemeltetési
feladatok ellátásának biztosítására 17 674 ezer forint 1. melléklet szerinti átcsoportosítását rendeli el a Magyarország
2012. évi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 12. Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság cím terhére, a Kvtv. 1. melléklet
X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 9. Kutatóintézetek cím javára.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1121/2010. (V. 13.) Korm. határozata a Nabucco Gas Pipeline International GmbH. által meg valósítandó, a Nabucco gázvezeték magyarországi szakaszának kiépítésével összefüggő egyes feladatokról.
A Kormány a Magyar Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, Románia és a Török Köztársaság között a Nabucco
Projekt tárgyában létrejött Megállapodás kihirdetéséről szóló 2009. évi CV. törvény végrehajtása érdekében a következő
határozatot hozza:
1. A Kormány felhívja az állami vagyon felügyeletéért felelős minisztert, hogy a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. útján
gondoskodjon arról, hogy a Nabucco gázvezeték magyarországi szakaszának meg valósításával érintett, a Magyar
Állam tulajdonában lévő azon ingatlanok esetében, amelyekre bányászati célú (elhelyezési vagy üzemeltetési)
szolgalom a vonatkozó jogszabályi elő írások alapján nem alapítható, az építési jogosultság igazolásához szükséges
tulajdonosi nyilatkozat a 2. pontban foglaltak szerint kerüljön kiadásra.
Felelős: állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter
Határidő: folyamatos
2. Az 1. pontban meghatározott nyilatkozat kiadásáról az építtető hiánytalan kérelme alapján, a kérelem
elő ter jesz tésétől számított 22 munkanapon belül kell dönteni. Ha a kérelemnek pótolható hiányossága van,
a kérelmezőt a kérelem beérkezésétől számított 8 munkanapon belül fel kell hívni a hiány pótlására.
3. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
38/2017. (III. 7.) Korm. rendelete az Európai Molekuláris Biológiai Laboratóriumot létrehozó megállapodás kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad az Európai Molekuláris Biológiai Laboratóriumot létrehozó megállapodás
(a továbbiakban: Megállapodás) kötelező hatályának elismerésére.
2. § A Kormány a Megállapodást e rendelettel kihirdeti.
3. § A Megállapodás angol nyelvű hiteles szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
MEGÁLLAPODÁS AZ EURÓPAI MOLEKULÁRIS BIOLÓGIAI LABORATÓRIUM LÉTREHOZÁSÁRÓL Az Osztrák Köztársaság,
A Dán Királyság,
A Francia Köztársaság,
A Németországi Szövetségi Köztársaság,
Izrael Állam,
Az Olasz Köztársaság,
A Holland Királyság,
A Svéd Királyság,
A Svájci Államszövetség, valamint
Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága,
mint az  Európai Molekuláris Biológiai Konferencia (a  továbbiakban: „EMBK”) létrehozásáról szóló,
1969. február 13-án, Genfben aláírt Megállapodásban részes felek;
FIGYELEMBE VÉVE, hogy a  molekuláris biológia területén már meglévő nemzetközi együttműködést tovább kell
erősíteni egy Európai Molekuláris Biológiai Laboratórium létrehozásával, tudomásul véve az  Európai Molekuláris
Biológiai Szervezet (a továbbiakban: „EMBSZ”) által e célból előterjesztett javaslatokat;
TEKINTETTEL arra, hogy az EMBK 1972. június 28-án elfogadott határozatával jóváhagyta a nevezett Laboratóriumra
vonatkozó projektet az  említett Megállapodás II.  cikkének 3. bekezdése értelmében, amely lehetőséget biztosít
különleges projektek létrehozására;
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy meghatározzák a  Laboratórium létrehozásának és működésének a  feltételeit és
kikötéseit, mégpedig oly módon, hogy azokat ne befolyásolja az EMBK létrehozásáról szóló megállapodás esetleges
módosítása;
TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az EMBK elfogadta a jelen Megállapodás rá vonatkozó rendelkezéseit;
MEGÁLLAPODTAK a következőkben: I. CIKK
A Laboratórium létrehozása
(1) A Felek ezennel megalapítják az  Európai Molekuláris Biológiai Laboratóriumot (a  továbbiakban: „Laboratórium”)
mint kormányközi intézményt.
(2) A Laboratórium székhelye a Németországi Szövetségi Köztársaság területén, Heidelbergben van.
II. CIKK
Célok és eszközök (1) A Laboratórium előmozdítja az  európai államok közötti együttműködést az  alapkutatások, a  fejlett műszerek
fejlesztése, a  molekuláris biológia fejlett oktatása, valamint az  ezekhez szervesen kapcsolódó egyéb kutatási
tevékenységek terén, továbbá e célból a nemzeti intézmények által rendesen nem vagy nem könnyen végezhető
munkákra összpontosítja tevékenységét. A  Laboratórium kísérleti és elméleti munkájának eredményeit kiadvány
formájában vagy más módon általánosan hozzáférhetővé kell tenni.
(2) Feladatai ellátásához a Laboratóriumnak olyan programot kell megvalósítania, amely biztosítja:
a) a molekuláris fogalmak és módszerek alkalmazását az alapvető biológiai folyamatok vizsgálata során;
b) a szükséges műszerek és technológia kifejlesztését és használatát;
c) munkahelyi szálláslehetőséget és kutatási létesítményeket a vendégkutatók számára;
d) fejlett képzést és oktatást.
(3) A Laboratórium létrehozhatja és üzemeltetheti a  programjához szükséges létesítményeket. A  Laboratórium
magában foglalja:
a) a Laboratórium programjában használandó berendezéseket;
b) a fenti a) pontban hivatkozott berendezések elhelyezésére, valamint a Laboratórium adminisztratív és egyéb
feladatainak ellátására alkalmas épületeket.
 (4) A Laboratórium a lehető legteljesebb mértékben szervezi és támogatja a nemzetközi együttműködést az e cikk (1)
és (2) bekezdéseiben meghatározott területeken és programokban az EMBK általános programjával összhangban.
Az  együttműködés különösen magában foglalja a  tudósok kapcsolatépítésének és csereprogramjainak
ösztönzését, valamint az  információterjesztést. Amennyiben az  összeegyeztethető a  céljaival, a  Laboratórium
a  lehető legteljesebb mértékben törekszik az együttműködésre a kutatóintézetekkel közreműködés és tanácsadás
formájában. A Laboratórium igyekszik elkerülni az említett intézményekkel a párhuzamos munkát.
III. CIKK
Tagság
A jelen Megállapodásban részes államok a Laboratórium tagállamai.
IV. CIKK
Együttműködés (1) A Laboratórium szorosan együttműködik az EMBK-val.
 (2) A Laboratórium hivatalosan együttműködhet harmadik államokkal és ilyen államok nemzeti szerveivel, valamint
nemzetközi kormányzati és nem kormányzati szervezetekkel is. Az  ilyen együttműködések létrehozását, feltételeit
és kikötéseit a Tanács határozza meg a  jelen lévő és szavazó tagállamok egyhangú szavazatával, minden esetben
a körülményeknek megfelelően.
V. CIKK
Szervek
A Laboratórium szervei a Tanács és a főigazgató.
VI. CIKK
A Tanács Összetétel
 (1) A Laboratórium valamennyi tagállama alkotja a  Tanácsot. Minden tagállam legfeljebb két küldöttel képviselteti
magát a Tanácsban, akiket tanácsadók kísérhetnek. A Tanács elnököt és két alelnököt választ, akik egy évig töltik be
hivatalukat és legfeljebb két egymást követő alkalommal újraválaszthatók.
Megfigyelők
 (2) a) A jelen Megállapodásban nem részes államok megfigyelőként vehetnek részt a Tanács ülésein az  alábbiak
szerint:
i) az EMBK tagjai hivatalból;
ii) az EMBK-ban nem tag államok a  Tanácsnak a  jelen lévő és szavazó tagállamok egyhangú
szavazatával meghozott határozata alapján. b) Az EMBSZ és más megfigyelők részt vehetnek a  Tanács ülésein a  Tanács által a  jelen cikk (3)  bekezdés
k) pontja szerint elfogadott eljárási szabályzatnak megfelelően.
Hatáskörök
 (3) A Tanács: a) meghatározza a  Laboratórium politikáját tudományos, műszaki és adminisztratív ügyekben, különösen
a főigazgatónak adott iránymutatás révén;
b) jóváhagyja a jelen Megállapodás II. cikk (2) bekezdésében hivatkozott program megvalósításához szükséges
tájékoztató jellegű tervet, és annak időtartamát. A  terv jóváhagyásakor a  Tanács a  jelen lévő és szavazó
tagállamok egyhangú szavazatával meghatározza a  programban való részvétel minimális időtartamát,
valamint az  időtartam alatt nyújtható és felhasználható hitel maximális összegét. Az  időtartamot és
az  összeget ezt követően már csak akkor lehet módosítani, ha a Tanács a  jelen lévő és szavazó tagállamok
egyhangú szavazatával így határoz. Az  időtartam lejártával a  Tanács ugyanilyen eljárással meghatározza
a Tanács által megállapított új időszakra adható hitel maximális összegét;
c) a jelen lévő és szavazó tagállamok kétharmados szavazattöbbségével elfogadja az  éves költségvetést,
feltéve, hogy e  tagállamok hozzájárulásainak összege eléri a  Laboratórium költségvetéséhez biztosított
összes hozzájárulás kétharmadát, vagy a  jelen lévő és szavazó tagállamok közül egy kivételével mindenki
az elfogadás mellett szavaz;
d) a jelen lévő és szavazó tagállamok kétharmados szavazattöbbségével jóváhagyja a  következő két évre
vonatkozó kiadások előzetes becslését;
e) a jelen lévő és szavazó tagállamok kétharmados szavazattöbbségével elfogadja a  Laboratórium pénzügyi
szabályzatát;
f ) jóváhagyja és közzéteszi az auditált éves beszámolókat;
g) jóváhagyja a főigazgató által bemutatott éves jelentést;
h) dönt a személyzet szükséges létszámáról;
i) valamennyi tagállam kétharmados szavazattöbbségével elfogadja a személyzeti szabályzatot;
j) a jelen lévő és szavazó tagállamok kétharmados szavazattöbbségével dönt a Laboratórium székhelyén kívüli
csoportjainak és létesítményeinek létrehozásáról;
k) elfogadja saját eljárási szabályzatát;
l) gyakorolja és végrehajtja a Laboratórium céljaihoz szükséges egyéb hatásköröket, illetve feladatokat, a jelen
Megállapodásban foglaltak szerint.
 (4) A Tanács a  jelen lévő és szavazó tagállamok egyhangú szavazatával elfogadott határozattal módosíthatja a  jelen
Megállapodás II. cikk (2) bekezdésében hivatkozott programot. Ülések
 (5) A Tanács évente legalább egyszer tart rendes ülést. Ezen kívül rendkívüli ülést is tarthat. A Tanács ezzel ellentétes
döntése hiányában az ülésekre a Laboratórium székhelyén kerül sor.
Szavazás
 (6) a) i) Minden tagállam egy szavazattal rendelkezik a Tanácsban.
ii) Azok az  államok, amelyek aláírták, de még nem ratifikálták, fogadták el vagy hagyták jóvá a  jelen
Megállapodást, szavazati jog nélkül képviseltethetik magukat a  Tanács ülésein és vehetnek
részt a  Tanács munkájában a  jelen Megállapodás hatálybalépését követően két évig, a  XV.  cikk
(4) bekezdésével összhangban.
iii) A hozzájárulása befizetésével elmaradó tagállam nem szavazhat a  Tanács azon ülésein, ahol
a főigazgató megállapítja, hogy a hátralékos összeg eléri vagy meghaladja a megelőző két pénzügyi
évben tőle esedékes hozzájárulások összegét.
b) Ha a  jelen Megállapodás másként nem rendelkezik, a  Tanács a  jelen lévő és szavazó tagállamok
szavazattöbbségével hozza meg a döntéseit,
c) A Tanács bármely ülése csak akkor határozatképes, ha azon a tagállamok többsége képviselteti magát.
Alárendelt testületek
 (7) a) A Tanács a  tagállamok kétharmados szavazattöbbségével meghozott döntéssel létrehoz egy Tudományos
Tanácsadó Bizottságot és egy Pénzügyi Bizottságot, valamint szükség szerint bármilyen további alárendelt
testületet.
b) A Tudományos Tanácsadó Bizottság létrehozásáról szóló döntésben rendelkezni kell a bizottság tagságáról,
rotációs szabályairól és referenciafeltételeiről a jelen Megállapodás VIII. cikkének megfelelően, valamint meg
kell határozni a bizottság tagjai számára a hivataluk betöltéséhez szükséges feltételeket.
c) A Pénzügyi Bizottság és más alárendelt testületek létrehozásáról szóló döntésben rendelkezni kell
e testületek tagságáról és referenciafeltételeiről.
d) Az alárendelt testületek elfogadják a saját eljárási szabályzatukat.
VII. CIKK
Főigazgató és személyzet (1) a) A Tanács az  összes tagállam kétharmados szavazattöbbségével határozott időre kinevezi a  főigazgatót, és
ugyanilyen szavazataránnyal dönt a menesztéséről is.
b) A Tanács – későbbi üresedés esetén – az  általa megfelelőnek ítélt időtartamra elhalaszthatja a  főigazgató
kinevezését. Ilyen esetben kinevezi azt a személyt, aki a főigazgató helyett eljárhat a Tanács utasítása szerinti
hatás- és feladatkörökben.
(2) A főigazgató a Laboratórium vezérigazgatója és jogi képviselője.
 (3) a) A főigazgató bemutatja a Tanácsnak:
i) a jelen Megállapodás VI. cikk (3) bekezdésének b) pontjában hivatkozott tájékoztató jellegű tervet;
ii) a költségvetést és a jelen Megállapodás VI. cikkének (3) bekezdése szerinti előzetes becslést;
iii) a jelen Megállapodás VI.  cikk (3)  bekezdésének f ) és g)  pontjaiban hivatkozott auditált éves
beszámolókat és éves jelentést.
b) A főigazgató mérlegelésre az EMBK elé terjeszti a Tanács által a jelen Megállapodás VI. cikk (3) bekezdésének
g) pontja szerint jóváhagyott éves jelentést.
 (4) A főigazgató munkáját a Tanács által engedélyezett tudományos, műszaki, adminisztratív és ügyintézői személyzet
segíti.
 (5) A főigazgató veszi fel és bocsátja el a  személyzet tagjait. A  Tanács jóváhagyja – a  személyzeti szabályzatban
meghatározott – vezető beosztású alkalmazottak felvételét és elbocsátását. A  munkaviszony létesítése és
megszüntetése a  személyzeti szabályzat szerint történik. A  Laboratóriumban munkavégzésre felkért, de
munkaviszonyban nem álló személyek a  főigazgató hatáskörébe tartoznak, és a Tanács által jóváhagyott általános
feltételek vonatkoznak rájuk.
(6) Minden tagállam tiszteletben tartja a  főigazgató és a  Laboratórium tekintetében a  személyzet feladatköreinek
kizárólagosan nemzetközi jellegét. Feladataik elvégzése során nem kérhetnek és kaphatnak utasításokat
a tagállamoktól, kormányzatoktól vagy a Laboratóriumon kívüli más hatóságoktól.
VIII. CIKK
Tudományos Tanácsadó Bizottság (1) A jelen Megállapodás VI.  cikkének (7)  bekezdése szerint létrehozott Tudományos Tanácsadó Bizottság tanácsaival
segíti a Tanácsot, különösen a főigazgató által a Laboratórium programjának megvalósításáról készített javaslatokat
illetően.
(2) A Bizottság saját jogukon és nem a  tagállamok képviselőiként kinevezett, elismert tudósokból áll. A  Bizottság
tagjait a releváns tudományterületek széles körét képviselő tudósok alkotják, hogy a Bizottság minél inkább lefedje
a molekuláris biológia területét és más megfelelő tudományágakat. A  főigazgató különösen az EMBSZ Tanácsával
és a  megfelelő nemzeti intézményekkel folytatott egyeztetést követően jelöltlistát terjeszt a  Tanács elé, amelyet
a Tanács köteles figyelembe venni a Bizottság tagjainak kinevezésekor.
IX. CIKK
Költségvetés (1) A Laboratórium pénzügyi éve január 1-jétől december 31-éig tart.
 (2) A főigazgató legkésőbb minden év október 1-jén mérlegelésre és jóváhagyásra benyújtja a  Tanácsnak
a Laboratórium bevételeinek és kiadásainak részletes becsléseit tartalmazó költségvetést a következő pénzügyi évre
vonatkozóan.
(3) A Laboratórium finanszírozása a következő forrásokból történik:
(a) a tagállamok pénzügyi hozzájárulásai,
(b) a tagállamok által a  pénzügyi hozzájárulásukon felül tett felajánlások (kivéve, ha a  Tanács a  jelenlévő
és szavazó tagállamok kétharmados szavazattöbbségével úgy dönt, hogy egy adott felajánlás
összeegyeztethetetlen a Laboratórium céljaival), és
(c) bármilyen más forrás, így különösen magánszervezetek vagy magánszemélyek felajánlásai (ha azokat
a Tanács a jelen lévő és szavazó tagállamok kétharmados szavazattöbbségével jóváhagyja).
(4) A Laboratórium költségvetését számviteli egységekben kell kifejezni, amelyek mindegyike 0,88867088 gramm
színtiszta aranynak felel meg.
X. CIKK
Hozzájárulások és ellenőrzés (1) Minden tagállam köteles évente, egy összegben, átváltható pénzeszköz formájában hozzájárulni a  Laboratórium
tőkeráfordításaihoz és aktuális működési költségeihez a mindenkori mérték szerint, amelyet a Tanács rögzít három
éves időtartamra a  tagállamok kétharmados többségének támogatásával, és amelynek alapja minden tagállam
esetében a termelési tényezők költségén számított nettó nemzeti átlagjövedelem a három legutolsó olyan naptári
évre vonatkozóan, amelyről statisztikák állnak rendelkezésre.
(2) A Tanács a  tagállamok kétharmados szavazattöbbségével dönthet úgy, hogy figyelembe veszi egy adott tagállam
egyedi helyzetét az  általa fizetendő hozzájárulás meghatározásakor. E  rendelkezés alkalmazásakor az  „egyedi
helyzet” magában foglalja különösen azt a  helyzetet, amikor egy tagállam egy főre jutó nemzeti jövedelme
kevesebb, mint a Tanács által kétharmados többséggel meghatározott összeg, illetve amikor egy tagállamot arra
köteleznek, hogy a  Tanács által a  jelen cikk (1)  bekezdésében hivatkozott mértékkel összhangban megállapított
hozzájárulások összértékének több mint harminc százalékát biztosítsa hozzájárulásként.
(3) a) Azok az  államok, amelyek a  jelen Megállapodás hatálybalépését követő december 31-e után csatlakoznak
a  jelen Megállapodáshoz, a  jövőbeni tőkeráfordításokhoz és folyó működési költségekhez való hozzájáruláson kívül kötelesek egyedi hozzájárulást is fizetni a  Laboratórium részéről már felmerült tőkeráfordításokhoz. Ennek az  egyedi hozzájárulásnak a  mértékét a Tanács határozza meg a  tagállamok kétharmados
szavazattöbbségével.
b) Ha a  Tanács a  tagállamok kétharmados szavazattöbbségével másként nem határoz, a jelen bekezdés
a)  pontja értelmében fizetett hozzájárulásokat a  többi tagállam hozzájárulásainak csökkentésével kell
alkalmazni.
(4) Ha egy állam a  hatálybalépése után csatlakozik a  jelen Megállapodáshoz vagy lép ki belőle, akkor módosítani
kell a  jelen cikk (1)  bekezdésében hivatkozott hozzájárulások mértékét. A  hozzájárulások új mértéke a  következő
pénzügyi év kezdetén lép hatályba.
(5) A főigazgató értesíti a  tagállamokat az  éves hozzájárulásuk összegéről és – a  Pénzügyi Bizottsággal egyeztetve –
a fizetési határidőről.
(6) A főigazgató pontosan nyilvántartja a befolyó és kiutalt összegeket.
 (7) A Tanács számvizsgálókat jelöl ki a  Laboratórium pénzügyi kimutatásainak vizsgálatára. A  számvizsgálók jelentést
készítenek az éves számadásról a Tanács részére.
 (8) A főigazgató minden tájékoztatást és segítséget megad a számvizsgálóknak a munkájuk elvégzéséhez.
XI. CIKK
Jogállás
A Laboratórium jogi személyiséggel rendelkezik. Jogképessége kiterjed különösen a  szerződéskötésre, ingó és
ingatlan vagyon szerzésére és elidegenítésére, valamint arra, hogy bíróság előtt eljárjon. A Laboratóriumnak helyet
adó állam székhely-megállapodást köt a Laboratóriummal a Laboratórium státuszáról, valamint a Laboratórium és
személyzete részére a céljaik megvalósításához és feladataik ellátásához szükséges előjogokról és mentességekről,
amelyet a Tanács a tagállamok kétharmados szavazattöbbségével jóváhagy.
XII. CIKK
Jogviták rendezése
A két vagy több tagállam között a  jelen Megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban kialakult
és a Tanács jószolgálata útján nem rendezhető vitákat bármely érintett fél kérésére a  Nemzetközi Bíróság elé kell
terjeszteni, kivéve, ha az  érintett tagállamok más módban állapodnak meg a  vita rendezésére attól a  naptól
számított három hónapon belül, hogy a Tanács elnöke kijelentette, hogy a vita a Tanács jószolgálatán keresztül nem
rendezhető.
XIII. CIKK
Módosítások (1) Ha bármely tagállam javaslatot terjeszt elő a  jelen Megállapodás módosítására, és letétbe helyezi a  javaslatot
a főigazgatónál, akkor a Tanács köteles megvitatni azt a soron következő rendes ülésén. Ilyen javaslatot rendkívüli
ülés keretében is meg lehet vitatni.
(2) A jelen Megállapodás csak akkor módosítható, ha azt valamennyi tagállam egyhangúlag elfogadta. A  tagállamok
írásban küldik meg elfogadó nyilatkozatukat Svájc Kormánya részére.
(3) A módosítások harminc nappal azt követően lépnek hatályba, hogy az utolsó írásbeli elfogadó nyilatkozatot letétbe
helyezték.
XIV. CIKK
Megszűnés
A Laboratóriumot meg kell szüntetni, ha tagállamainak száma bármikor három alá csökken. A  megszűnéskor
a  tagok között létrejövő megállapodásoktól függően a  Laboratóriumnak helyet adó állam felel a  felszámolás
lebonyolításáért. Ha a  tagállamok eltérően nem döntenek, a  többletet befizetésarányosan szét kell osztani azon
államok között, amelyek a  megszűnéskor a  Laboratórium tagjai. Hiány esetén az  említett tagállamok kötelesek
kiegyenlíteni azt az adott pénzügyi évre vonatkozóan megállapított hozzáárulásukkal arányosan.
XV. CIKK
Aláírás, ratifikálás, csatlakozás és hatálybalépés (1) A jelen Megállapodást az  EMBK tagállamai a  hatálybalépése napjáig írhatják alá a  jelen cikk (4)  bekezdésének
a) pontja szerint.
(2) A jelen Megállapodást a Szerződő Felek megerősítik, elfogadják vagy jóváhagyják. A megfelelő okmányokat letétbe
kell helyezni Svájc Kormányánál.
(3) a) Bármely olyan EMBK tagállam, amely nem írta alá a jelen Megállapodást, később is csatlakozhat hozzá.
b) Az EMBK létrehozásáról szóló megállapodás megszűnése nem zárja ki azt, hogy egy állam, amely korábban
szerződő fél volt benne, vagy amellyel kapcsolatosan a  megállapodás III.  cikkének (2)  bekezdése szerint
döntés született az ahhoz való csatlakozásról, csatlakozzon a jelen Megállapodáshoz.
c) A csatlakozási okmányokat letétbe kell helyezni Svájc Kormányánál.
 (4) a) A jelen Megállapodás akkor lép hatályba, ha azt a  jelen Megállapodás preambulumában felsorolt államok
többsége ratifikálta, elfogadta vagy jóváhagyta, ideértve a  Laboratóriumnak helyet adó államot is; és azzal
a feltétellel, ha az ezen államok által befizetett hozzájárulások összessége eléri legalább a jelen Megállapodás
mellékletében jelzett mérték szerinti összes hozzájárulás 70%-át.
b) Ha a  jelen Megállapodás a  jelen cikk (4)  bekezdésének a)  pontja szerint hatályba lépett, az  ezt követően
ratifikáló, elfogadó vagy jóváhagyó aláíró államokra nézve azon a napon lép hatályba, amelyen az adott aláíró
állam letétbe helyezte ratifikáló, elfogadó vagy jóváhagyó okmányát.
c) A csatlakozó államokra nézve a  jelen Megállapodás azon a  napon lép hatályba, amelyen letétbe helyezték
a csatlakozási okmányukat.
d) i) A jelen Megállapodás kezdetben hét évig marad hatályban. Ezt követően a  Megállapodás
határozatlan ideig hatályban marad, kivéve, ha a  Tanács legkésőbb a  hétéves időszak lejárta
előtt egy évvel a  tagállamok kétharmados szavazattöbbségével – feltéve, hogy e  tagállamok
hozzájárulásának mértéke is eléri a  Laboratórium teljes költségvetésének a  kétharmadát – a  jelen
Megállapodás határozott időtartamra történő meghosszabbításáról vagy megszüntetéséről dönt.
ii) Az EMBK létrehozásáról szóló megállapodás megszűnése nem érinti a  jelen Megállapodás
érvényességét.
XVI. CIKK
Felmondás (1) Ha a  jelen Megállapodás már hat éve hatályban van, a  Megállapodásban részes bármely állam – a  jelen
Megállapodás VI.  cikk (3)  bekezdésének b)  pontjában foglaltak betartásával – felmondhatja azt, ha ilyen értelmű
értesítést küld Svájc Kormánya részére. A felmondás a következő pénzügyi év végén lép hatályba.
(2) Az a tagállam, amely nem tesz eleget a jelen Megállapodás szerinti kötelezettségeinek, megfosztható a tagságától
a Tanács valamennyi tagállam kétharmados szavazattöbbségével meghozott döntésével. E  döntésről a  főigazgató
értesíti az aláíró és csatlakozó államokat.
XVII. CIKK
Értesítések és nyilvántartásba vétel (1) Svájc Kormánya értesíti az összes aláíró és csatlakozó államot:
a) valamennyi aláírásról;
b) a megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okirat letétbe helyezéséről;
c) a jelen Megállapodás hatálybalépéséről;
d) a jelen Megállapodás XIII.  cikkének (3)  bekezdése szerint bejelentett módosítások valamennyi írásbeli
elfogadásáról;
e) bármilyen módosítás hatálybalépéséről;
f ) a jelen Megállapodás felmondásáról.
(2) Svájc Kormánya a hatálybalépését követően bejegyezteti a  jelen Megállapodást az Egyesült Nemzetek Szervezete
Titkárságánál az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányának 102. cikke szerint.
XVIII. CIKK
Átmeneti rendelkezések (1) A jelen Megállapodás hatálybalépésétől a  rákövetkező december 31-éig tartó időszakra vonatkozóan a  Tanács
költségvetési intézkedéseket tesz és a kiadásokat a tagállamokra vonatkozóan a következő két bekezdés szerint tett
megállapítások alapján kell fedezni.
(2) A jelen Megállapodásban részes államok a  Megállapodás hatálybalépésétől, azok az  államok pedig, amelyek
december 31-ig csatlakoznak hozzá, e dátumot követően együttesen viselik a Tanács által a jelen cikk (1) bekezdése
szerint elfogadott költségvetési intézkedésekben előre jelzett kiadásokat.
(3) A jelen cikk (2)  bekezdése szerinti államokra vonatkozó megállapításokat ideiglenes jelleggel kell meghozni
az  igényeknek megfelelően és a  jelen Megállapodás X.  cikk (1)–(2)  bekezdéseivel összhangban. A  jelen cikk
(1)  bekezdésében jelzett időszak lejártakor végleges költségmegosztást kell meghatározni az  említett államok
között a tényleges kiadások alapján. Ha egy állam az így meghatározott végleges részarányánál többet fizetett be,
a többletet a javára kell jóváírni.
XVIII. CIKK
A FENTIEK HITELÉÜL, alulírott meghatalmazottak, a kellő felhatalmazás birtokában aláírták a jelen Megállapodást.
Készült Genfben, 1973. május 10-én egyaránt hiteles angol, francia és német nyelven, egy eredeti példányban,
amelyet Svájc Kormányának irattárában kell elhelyezni, és amelyről Svájc Kormánya hiteles másolatokat küld
valamennyi aláíró és csatlakozó állam részére.
MELLÉKLET
az Európai Molekuláris Biológiai Laboratórium létrehozásáról szóló megállapodáshoz
A hozzájárulások mértéke – az Egyesült Nemzetek Szervezete által az 1968–1970 közötti időszakra
vonatkozóan közzétett nemzeti átlagjövedelmek alapján
A hozzájárulások mértékének megadására itt kizárólag a  jelen Megállapodás XV.  cikk (4)  bekezdésének a)  pontja
szerinti konkrét célokhoz kerül sor. A mértékek semmilyen módon nem érintik azt a döntést, amelyet a Tanácsnak
a X. cikk (1) bekezdése értelmében kell meghoznia a hozzájárulások jövőbeli mértékét illetően.
% Ausztria 2,063 Dánia 2,282 Franciaország 22,585 Németországi Szövetségi Köztársaság 25,926
Izrael 0,804 Olaszország 14,572 Hollandia 4,916 Svédország 5,039
Svájc 3,305 Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága 18,508
100,000
” 4. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
 (2) A 2. § és a 3. § a Megállapodás XV. cikk (4) bekezdés c) pontjában meghatározott időpontban lép hatályba.
 (3) A  Megállapodás, valamint a  2.  § és a  3.  § hatálybalépésének naptári napját – annak ismertté válását követően  –
a külpolitikáért felelős miniszter a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
 (4) Az  e  rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről, valamint az  Európai Molekuláris Biológiai Laboratórium
Tanácsában és egyéb szervezeteiben Magyarország képviseletéről a  Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs
Hivatal elnöke gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
234/2014. (VI. 18.) KE határozata vezérőrnagyi előléptetésről, hivatásos szolgálati viszony megszüntetéséről és a szolgálaton kívüliek állományába történő felvételről.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 4. §-a
alapján – a  honvédelmi miniszter javaslatára – Kun Szabó István dandártábornokot 2014. június 16-ai hatállyal
vezérőrnaggyá előléptetem, továbbá az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés e) pontja, valamint a honvédek jogállásáról
szóló 2012. évi CCV. törvény 4.  §-a, 59.  § (2)  bekezdés c)  pontja és 69.  §-a alapján – a  honvédelmi miniszter
javaslatára – más közszolgálati jogviszonyba áthelyezésére tekintettel a hivatásos szolgálati viszonyát 2014. június
16-ai hatállyal megszüntetem, egyúttal őt az  Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  honvédek
jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény 4. §-a és 76. §-a alapján – a honvédelmi miniszter javaslatára – 2014. június
17-ei hatállyal a szolgálaton kívüliek állományába felveszem.
Budapest, 2014. június 12. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
99/2018. (HK 4.) HVKF intézkedése egyes kiadványok hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 11. §
(3) bekezdése alapján a következő
intézkedést adom ki: 1. Hatályukat vesztik
a) az országos légvédelmi parancsnok jóváhagyásával
hatályba léptetett Re/441 cikkszámú, Segédlet a repülőcsapatok javítóalakulatainál végzett hegesztési munkákhoz,
b) az MN Vezérkara Flottilla osztály vezetője jóváhagyásával hatályba léptetett Hhj/11 cikkszámú, A flottilla
hajómotorjainak kezelési és karbantartási utasítása,
c) a polgári védelem országos törzsparancsnoka jóváhagyásával hatályba léptetett Pv/4 cikkszámú, A polgári
védelem egyezményes jelei és rövidítései, és
d) a 11/1996. (HK 23.) MH ESZF intézkedéssel hatályba
léptetett Relfe/290 cikkszámú, R-838K URH rádióállomás
muszaki leírása és üzemeltetési szakutasítása
című szolgálati könyvek. 2. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép
hatályba és a hatálybalépését követő napon hatályát veszti.
A távollévő HVKF helyett
Huszár János altábornagy s. k.,


text:
18/2009. (VII. 22.) SZMM utasítása a Munkaerőpiaci Alap Rehabilitációs Alaprésze 2009. központi keretének felosztásáról.
1. § A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 39/A. §-a (5) bekezdése a) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel a Kormány 2009. március 11-i döntésére, mely az
Alaprész decentralizált keretét 100 000 000 Ft-ra, azaz
százmillió forintra, központi keretét 644 100 000 Ft-ra, azaz hatszáznegyvennégymillió-egyszázezer forintra osztotta, a központi keret felhasználását az alábbiak szerint határozom meg.
2. § (1) Az Munkaerő-piaci Alap Rehabilitációs Alaprész
2009. évi központi keretének tevékenységenkénti/programonkénti felhasználását az utasítás 1. számú melléklete
tartalmazza. A jelen utasításban szereplő feladatok megvalósításáért a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Fogyatékosságügyi és Rehabilitációs Főosztálya felelős.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott programok végrehajtásában az alábbi főbb szervezeti egységek vesznek
részt:
a) 1.1. Központi PR-program a megváltozott munkaképességű személyek foglalkoztatási szintjének növelésére:
Fogyatékosságügyi és Rehabilitációs Főosztály
b) 2.1. Szakmai irányítási, adatszolgáltatási feladatok:
Fogyatékosságügyi és Rehabilitációs Főosztály
c) 3.1. Támogatott Foglalkoztatás©Szolgáltatás értelmi
sérült személyeknek és komplex munkaerő-piaci szolgáltatások támogatása: Nyugat-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ,
d) 3.2. „Megoldás Munkáltatóknak és Megváltozott
munkaképességű Munkavállalóknak (4M)” c. program
támogatása: Nyugat-dunántúli Regionális Munkaügyi
Központ,
(3) A programok megvalósításában közreműködő fontosabb külső szervezetek:
a) 3.3. Látássérült személyek elemi és foglalkozási
rehabilitációjának támogatása: Fogyatékos Személyek
Esélyegyenlőségéért Közalapítvány.
3. § Jelen utasítás az aláírás napjától hatályos.
Budapest, 2009. július 6. Dr. Herczog László s. k.,
szociális és munkaügyi miniszter


text:
1655/2018. (XII. 6.) Korm. határozata a kormányzati szektorba nem sorolt, 100%-os önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságok adósságot keletkeztető ügyleteihez történő 2018. októberi előzetes kormányzati hozzájárulásról.
A Kormány a  Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény 10/E.  §-a alapján, tekintettel az  adósságot
keletkeztető ügyletekhez történő hozzájárulás részletes szabályairól szóló 353/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletben foglaltakra,
a következő határozatot hozza:
A Kormány az  ügyletről az  1.  mellékletben foglaltak szerint dönt, az  engedélyezett ügylet 2018. évben történő
megkötéséhez az a)–c) pontban foglalt kiegészítő feltételekkel járul hozzá:
a) a gazdasági társaság az 1. melléklet szerint engedélyezett ügyletértékek teljes összegétől lefelé eltérhet, ha
ez nem okozza ezen értékek valamelyikének növekedését egyik évben sem;
b) a gazdasági társaság egy adott év végéig legfeljebb akkora összegű adósságot keletkeztethet az ügyletből,
mint amekkora az 1. melléklet szerint az ügyletből az adott év végéig keletkező kumulált adósságösszeg;
c) fejlesztési célú ügylet esetében a hitelt csak az 1. mellékletben szereplő fejlesztésekre lehet fordítani.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
87/2008. (HK 18.) HM FLÜ intézkedése a MISTRAL VEZETÉSI RENDSZER AIDA FEGYVERTERMINÁL Oktatási kézikönyv No 251-97/RH48/JMA című főnökségi kiadvány hatályba léptetéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében, valamint
a szolgálati könyvek és a főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló 93/2006. (HIK 18.) HM utasítás 4. §
(1) bekezdése alapján a „MISTRAL VEZETÉSI RENDSZER AIDA FEGYVERTERMINÁL Oktatási kézikönyv
No 251-97/RH48/JMA” című főnökségi kiadvány hatályba
léptetéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Magyar Honvédség MISTRAL technikai eszközöket üzemeltető, hitelesítő és javító
szervezeteire terjed ki.
2. A „MISTRAL VEZETÉSI RENDSZER AIDA
FEGYVERTERMINÁL Oktatási kézikönyv
No 251-97/RH48/JMA”című főnökségi kiadványt ezen intézkedés mellékleteként felhasználásra kiadom.
3. A kiadványt a MISTRAL fegyverrendszert alkalmazó, üzemeltető, javító és hitelesítő katonai szervezetek
mérnöki, technikusi, kezelői és karbantartói állománya
részleteiben, a logisztikai szakbeosztást ellátó állomány a
beosztása ellátásához szükséges mértékben ismerje meg.
4. Az intézkedés a közzététel napján, a főnökségi kiadvány pedig kiadásakor lép hatályba.
Dr. Horváth József dandártábornok s. k.,
HM FLÜ vezérigazgató


text:
166/2009. (XII. 3.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére
a fogyatékosságügyi jogvédelem területén végzett tevékenysége elismeréseként Gombos Gábornak, a Központ a Mentális Sérültek Jogaiért Alapítvány főmunkatársának, a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
lovagkeresztje (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2009. november 27. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
315/2013. (VII. 3.) KE határozata hivatásos állományba történő visszavételről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés e)  pontja, valamint a  Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 69/B.  §-a alapján – a  honvédelmi miniszter előterjesztésére  –
Erdélyi Lajos nyugállományú dandártábornokot 2013. július 1-jei hatállyal a  Honvéd Vezérkar Személyzeti
Csoportfőnöksége hivatásos állományába dandártábornok rendfokozattal visszaveszem.
Budapest, 2013. június 24. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
22/2016. (XII. 7.) NGM utasítása a Nemzetgazdasági Minisztérium kommunikációs tevékenységének, a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének és az egyes jogszabályokban foglalt közzétételi kötelezettségek teljesítésének szabályairól.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontja alapján, az  információs önrendelkezési jogról és
az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 30. § (6) bekezdésében és 35. § (3) bekezdésében foglaltakra figyelemmel
a következő utasítást adom ki:
1. § A  Nemzetgazdasági Minisztérium kommunikációs tevékenységének, a  közérdekű adatok megismerésére irányuló
igények teljesítésének, valamint az  összkormányzati honlap Nemzetgazdasági Minisztérium aloldalán történő
közzététel rendjét az 1. mellékletben foglaltak szerint határozom meg.
2. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
3. § Hatályát veszti
a) az  információs önrendelkezési jogról és az  információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvényben,
a  jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló 2010. évi CXXXI. törvényben,
a  közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvényben és az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról
szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletben foglalt közzétételi kötelezettség teljesítésének szabályairól szóló
29/2012. (X. 9.) NGM utasítás,
b) a  Nemzetgazdasági Minisztérium kommunikációs tevékenységének, valamint a  közérdekű adatok
megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjéről szóló 23/2014. (VIII. 29.) NGM utasítás.
Varga Mihály s. k.,
 nemzetgazdasági miniszter


text:
97/2009. (XII. 3.) ME határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Hongkongnak, a Kínai Népköztársaság Különleges Közigazgatási Területének Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról a jövedelem- és vagyonadók területén tárgyú egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a pénzügyminiszter és a külügyminiszter elő ter jesz tése alapján
1. egyetértek a Magyar Köztársaság Kormánya és Hongkongnak, a Kínai Népköztársaság Különleges Közigazgatási
Területének Kormánya között a kettős adóztatás elkerüléséről és az adóztatás kijátszásának megakadályozásáról
a jövedelem- és vagyonadók területén tárgyú egyezmény (a továb biak ban: Egyezmény) létrehozásával;
2. felhatalmazom a pénzügyminisztert, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon részt vevő
személyeket kijelölje;
3. felhatalmazom a pénzügyminisztert vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként előálló
szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
4. felhívom a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási okiratokat adja ki;
5. felhívom a pénzügyminisztert és a külügyminisztert, hogy az Egyezmény létrehozását köve tően az Egyezmény
végleges szövegének megállapítására való felhatalmazásról szóló határozat tervezetet haladéktalanul terjesszék
a Kormány elé.
Bajnai Gordon s. k.,
miniszterelnök


text:
1308/2017. (VI. 8.) Korm. határozata a Digitális Jólét Program végrehajtásával összefüggő egyes feladatokról.
A Kormány annak érdekében, hogy a Digitális Jólét Programmal összefüggő kormányzati feladatok végrehajtásában és a Digitális
Jólét Program Hálózat szakmai koordinálásával kapcsolatos feladatok ellátásában a  Neumann János Nonprofit Közhasznú
Korlátolt Felelősségű Társaság (a  továbbiakban: Neumann Nkft.) és a  Digitális Jólét Programmal összefüggő kormányzati
feladatok végrehajtásában a  Digitális Jólét Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a  továbbiakban: Digitális Jólét Nkft.)
hatékonyan tudjon közreműködni:
 1. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  Digitális Jólét Programja összehangolásáért és megvalósításáért
felelős miniszterelnöki biztossal (a továbbiakban: miniszterelnöki biztos) együttműködésben – a Gazdaságfejlesztési
és Innovációs Operatív Programmal (a  továbbiakban: GINOP) kapcsolatos feladatai keretében, az  „Online
kormányzati, közigazgatási és e-egészségügyi szolgáltatások terjedésének és a  Digitális Jólét Program
kiterjesztésének elősegítése” című kiemelt projekt végrehajtásában a  Neumann Nkft. közreműködését tegye
lehetővé a  Digitális Jólét Program végrehajtásával összefüggő egyes feladatokról, valamint a  Kormányzati
Informatikai Fejlesztési Ügynökségről szóló 268/2010. (XII. 3.) Korm. rendelet módosításáról szóló 127/2017. (VI. 8.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: Korm. rendelet) meghatározott szakmai és koordinációs feladatkörök
kialakítása és gyakorlása tekintetében, és kezdeményezze ennek megfelelően a  GINOP éves fejlesztési keretében
történő megjelenítését;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 a Digitális Jólét Programja összehangolásáért és megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztos
Határidő: azonnal
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a GINOP-pal kapcsolatos feladatai keretében vizsgálja meg az „Oktatási
intézmények és IKT vállalkozások közötti együttműködés ösztönzése és támogatása” című kiemelt projekt
végrehajtásában a Neumann Nkft. közreműködésének lehetőségét a Korm. rendeletben meghatározott szakmai és
koordinációs feladatkörök kialakítása és gyakorlása tekintetében, és kezdeményezze ennek megfelelően a  GINOP
éves fejlesztési keretében történő megjelenítését;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2017. június 30.
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  GINOP-pal kapcsolatos feladatai keretében, az „IKT startup cégek
nemzetközi piacra lépését segítő szakértői, mentori hálózat kialakítása” című kiemelt projektben a Neumann Nkft.
részvételét tegye lehetővé és a projekt eredményeinek – köztük kiemelten a létrejövő mentori hálózat – fenntartását
a Neumann Nkft. útján biztosítsa, és kezdeményezze ennek megfelelően a GINOP éves fejlesztési keretében történő
megjelenítését;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal 4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy – a  miniszterelnöki biztossal együttműködésben – tegye meg
a  szükséges intézkedéseket az  eMagyarország Program elnevezés helyett a  Digitális Jólét Program Hálózat (DJP
Hálózat) elnevezés, az  eMagyarország Pontok elnevezés helyett a  Digitális Jólét Program Pontok (DJP Pontok)
elnevezés, az  eTanácsadók elnevezés helyett pedig a  Digitális Jólét Program Mentorok (DJP Mentorok) elnevezés
használatára való áttérés érdekében, és a  Korm. rendeletnek megfelelően ezek szakmai koordinációja kerüljön
a Neumann Nkft.-hez;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 a Digitális Jólét Programja összehangolásáért és megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztos
Határidő: azonnal
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  miniszterelnöki biztost, hogy gondoskodjanak a  Neumann Nkft.
feladatkörének bővülése következtében a  Neumann Nkft. Alapító Okiratának módosításáról, és készítsék el
a  Neumann Nkft. 1–4.  pontok szerinti feladatainak ellátásával összefüggő közjogi szervezetszabályozó eszközök
módosítását;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 a Digitális Jólét Programja összehangolásáért és megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztos
Határidő: azonnal
6. felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy – a  miniszterelnöki biztossal együttműködésben – az  Emberi
Erőforrás Fejlesztési Operatív Programmal (a  továbbiakban: EFOP) kapcsolatos feladatai keretében, „A köznevelés
keretrendszeréhez kapcsolódó mérési-értékelési és digitális fejlesztések, innovatív oktatásszervezési eljárások
kialakítása, megújítása” című kiemelt projekt végrehajtásában a Digitális Jólét Nkft. közreműködését tegye lehetővé
a Korm. rendeletben meghatározott szakmai és koordinációs feladatkörök kialakítása és gyakorlása tekintetében, és
kezdeményezze ennek megfelelően az EFOP éves fejlesztési keretében történő megjelenítését;
Felelős: emberi erőforrások minisztere
 a Digitális Jólét Programja összehangolásáért és megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztos
Határidő: azonnal
7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és a  miniszterelnöki biztost, hogy gondoskodjanak a  Digitális Jólét Nkft.
feladatkörének bővülése következtében a Digitális Jólét Nkft. Alapító Okiratának módosításáról;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
 a Digitális Jólét Programja összehangolásáért és megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztos
Határidő: azonnal
8. felhívja a miniszterelnöki biztost és az emberi erőforrások miniszterét, hogy készítsék el a Digitális Jólét Nkft. 6. pont
szerinti feladatainak ellátásával összefüggő közjogi szervezetszabályozó eszközök módosítását.
Felelős: a Digitális Jólét Programja összehangolásáért és megvalósításáért felelős miniszterelnöki biztos
 emberi erőforrások minisztere
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2015. (I. 16.) KE határozata rendkívüli és meghatalmazott nagykövet megbízásáról.
Az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés b) pontja alapján – a külügyminiszter előterjesztésére – Kocsis Sándor rendkívüli
és meghatalmazott nagykövetet – Magyarország nairobi nagykövetségének vezetésére, valamint Magyarországnak
az  Etióp Demokratikus Szövetségi Köztársaságban, az  Ugandai Köztársaságban, a  Dzsibuti Köztársaságban és
a Tanzániai Egyesült Köztársaságban való képviseletére kapott megbízása érintetlenül hagyása mellett – megbízom
Magyarországnak a  Burundi Köztársaságban, a  Ruandai Köztársaságban, a  Közép-afrikai Köztársaságban és
a Szomáli Szövetségi Köztársaságban való képviseletével.
Budapest, 2014. január 22. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
167/2011. (VII. 26.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt jogkörömben, a külügyminiszter előterjesztésére hozzájárulok
Karin Olofsdotter rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a Svéd Királyság magyarországi rendkívüli és meghatalmazott
nagykövetévé történő kinevezéséhez budapesti székhellyel. Budapest, 2011. április 14.
Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
89/2014. (VII. 18.) ME határozata helyettes államtitkár megbízatása megszűnésének megállapításáról.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 223. § (3) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva,
a Miniszterelnökséget vezető miniszter előterjesztésére megállapítom, hogy
dr. Horváth Zsuzsannának, a Miniszterelnökség helyettes államtitkárának e  megbízatása a  közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi
CXCIX. törvény 221. § (2) bekezdése a) pontja alapján történő áthelyezésére tekintettel
– 2014. június 30-ai hatállyal – megszűnt.
 Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
11/2016. (VI. 15.) AB végzése alkotmányjogi panasz visszautasításáról.
Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panasz tárgyában – dr. Dienes-Oehm Egon, dr. Sulyok Tamás
és dr. Stumpf István alkotmánybírók párhuzamos indokolásával, valamint dr. Salamon László alkotmánybíró
különvéleményével – meghozta a következő
v é g z é s t: Az Alkotmánybíróság az  illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 26.  § (1)  bekezdés p)  pontja, valamint
a  Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 12.K.27.293/2014/3. sorszámú ítélete alaptörvényellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
Az Alkotmánybíróság elrendeli e végzésének a Magyar Közlönyben való közzétételét.
[1] 1. Az  alkotmányjogi panasz előterjesztője jogi képviselője útján 2015. június 16. napján az  Alkotmánybíróságról
szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 26. § (1) bekezdése és 27. §-a alapján alkotmányjogi panasszal
fordult az Alkotmánybírósághoz, melyben az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 26. § (1) bekezdés p) pontja,
valamint a Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 12.K.27.293/2014/3. sorszámú ítélete alaptörvényellenességének megállapítását kérte.
[2] Az alkotmányjogi panaszt a  Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság továbbította
az  Alkotmánybíróságnak és egyúttal tájékoztatta arról, hogy az  indítványozó (az alapügy felperese) 2015. május
13. napján felülvizsgálati kérelmet terjesztett fel a 12.K.27.293/2014/3. sorszámú ítélettel szemben a Kúriához mint
felülvizsgálati bírósághoz.
[3] 2. Az  Alkotmánybíróság a  2015. november 3. napján kelt IV/1799-5/2015. sorszámú végzésében felhívta a  Kúriát,
hogy a  Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 12.K.27.293/2014/3. sorszámú ítéletével szemben
előterjesztett felülvizsgálati ügyben meghozott határozatát a  végzés kézhezvételétől számított 30 napon belül
küldje meg, amennyiben az rendelkezésre áll.
[4] A Kúria tanácsa a  Kfv.35.319/2015/6. sorszámú végzésében arról tájékoztatta az  Alkotmánybíróságot, hogy
a felülvizsgálati eljárásban még nem döntött.
[5] Ezt követően az  Alkotmánybíróság Ügyrendjének akkor hatályos 46.  § (1)  bekezdése értelmében eljárását
szüneteltette. A Kúria tanácsa a 2016. február 18-án hozott Kfv.V.35.319/2015/9. sorszámú végzésével a Pp. 152. §
(2) bekezdésére hivatkozva a felülvizsgálati eljárást az Alkotmánybíróság eljárására tekintettel felfüggesztette.
[6] A Kúria tanácsának eljárást felfüggesztő végzésére, illetve az  időközben módosított Ügyrendjére tekintettel
az  Alkotmánybíróság a  szünetelő eljárást az  Abtv. 56.  §-a és az  Ügyrend 30.  § (3)  bekezdéseinek alkalmazásával
a befogadási eljárással folytatta.
[7] 3. A Kúria az eljárását arra tekintettel függesztette fel a Pp. 152. § (2) bekezdése alapján, hogy a Kúria döntése más
bíróság előzetes döntésétől függ. Az  Alkotmánybíróság azonban az  Alaptörvény 25.  cikkének helyes értelmezése
szerint nem polgári ügyben eljáró bíróság, hanem az Alaptörvény 24. cikkének (1) bekezdése szerint az Alaptörvény
védelmének legfőbb szerve, amely a  24.  cikk (2)  bekezdés d)  pontja szerint felülvizsgálja a  bírói döntésnek
az Alaptörvénnyel való összhangját.
[8] Az Alaptörvény 24.  cikk (2)  bekezdés c) és d)  pontjából következően az  alkotmányjogi panasz eljárásokban
tehát, amikor az  Alkotmánybíróság bírói döntések alkotmányossági felülvizsgálatát végzi, az  Alaptörvény
25.  cikk (1)  bekezdésében szabályozott legfőbb bírósági szerv, a  Kúria számára az  Alaptörvény 24.  cikke szerinti
hatáskörű Alkotmánybíróság döntése nem lehet előkérdés. Ezzel függ össze az Abtv. 25. § (1) bekezdésének azon
rendelkezése, amely csak abban az  esetben teszi lehetségessé a  bíró számára a  bíróság előtt folyamatban lévő
eljárás felfüggesztését, ha a  bíró az  Alaptörvény 24.  cikk (2)  bekezdés b)  pontja alapján bírói kezdeményezéssel
fordul az Alkotmánybírósághoz. Ebben az esetben azonban nem a bírói döntés, hanem egy bíró által alaptörvényellenesnek ítélt jogszabály alkotmányos felülvizsgálata az  Alkotmánybíróság eljárásának tárgya. Az  Abtv.
az  Alaptörvény 24.  cikk (1)  bekezdésével illetve 24.  cikk (2)  bekezdés c) és d)  pontjával, illetve az  Alaptörvény
25.  cikkével összhangban nem teszi tehát lehetővé a  bíróság számára, hogy eljárását az  Alkotmánybíróság
döntéséig az  Abtv. 26.  §-ában és 27.  §-ában szabályozott alkotmányjogi panasz eljárásokra figyelemmel
felfüggessze.
[9] Az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés b) és c) pontjában írt hatásköreiben az Alkotmánybíróság egyaránt az egyedi
ügyben alkalmazott jogszabálynak az  Alaptörvénnyel való összhangját vizsgálja felül, a  b)  pont esetében a  bíró
kezdeményezésére, 90 napos határidőn belül, a c) pont esetében a felek valamelyike által benyújtott alkotmányjogi
panasz alapján. Az  Alaptörvény 28.  cikke előírja a  bíróságok számára a  jogszabályoknak az  Alaptörvénnyel
összhangban történő értelmezését. Ez közelebbről azt jelenti, hogy a bíróságok a  jogszabályok alkalmazása során
feltárják azok alkotmányos értelmezési lehetőségeit, és ha egy jogszabály nem értelmezhető az  Alaptörvénnyel
összhangban, a  bíróságnak az  Alaptörvény 24.  cikk (2)  bekezdés b)  pontja szerint – figyelemmel az  Alaptörvény
R)  cikk (2)  bekezdésére – bírói kezdeményezéssel szükséges élni az  Alkotmánybíróságnál. Amennyiben a  Kúria
a  jogerős ítélet felülvizsgálata során arra az  álláspontra helyezkedik, hogy az  adott egyedi ügyben alkalmazott
jogszabály alaptörvény-ellenes, az Alaptörvény hivatkozott rendelkezései miatt bírói kezdeményezéssel él a 24. cikk
(2)  bekezdés b)  pontja alapján. Ebben az  esetben a  Kúria az  Abtv. 25.  §-a szerint eljárását az  Alkotmánybíróság
döntéséig felfüggeszti.
[10] Amennyiben azonban a Kúria az adott ügyben a  jogerős ítélet felülvizsgálata során nem észleli a  jogerős ítélettel
összefüggésben alkalmazott vagy a Kúria által alkalmazni szándékozott jogszabály alkotmányellenességét, eljárását
amiatt nem függesztheti fel az  Alkotmánybíróság döntéséig, mert az  alkotmányjogi panasz felveti a  jogerős
ítéletben alkalmazott norma alaptörvény-ellenességének kételyét, ez a gyakorlat ugyanis a bírói kezdeményezés és
az alkotmányjogi panasz mint az utólagos konkrét normakontroll két eltérő formája közötti lényeges alkotmányjogi
különbséget szüntetné meg. Ez  a  különbség az  Alaptörvény 26.  cikk (1)  bekezdésében írt bírói függetlenségből
és a  bíró törvénynek alárendeltségéből, illetve az  Alaptörvény 28.  cikk szerint a  bíróság alkotmány-konform
jogértelmezési és jogalkalmazási kötelezettségéből ered. A  bírói függetlenséget és törvénynek alávetettséget
illetve a bíróság az alaptörvény-konform értelmezési kötelezettségét sértené, ha a bírónak olyan jogszabályt kellene
alkalmaznia, amelyet ő maga alkotmányellenesnek vél, ezért a  bíró által alaptörvény-ellenesnek vélt jogszabály
alkalmazásának lehetősége az  Alkotmánybíróságnak az  alkotmányosság kérdésében való „ultima ratio” jellegű
döntésétől függ. A  bíró által alkalmazni szándékozott jogszabály alkotmányossága tehát csakis azért előkérdése
a bírói jogalkalmazásnak, mert maga a független bírói meggyőződés vezetett el az alkotmányosság kételyéhez, és
csakis ez indokolja alkotmányosan az Abtv. 25. §-ának a bírói eljárás felfüggesztését előíró rendelkezését.
[11] Más a  helyzet, ha a  felülvizsgálati eljárásban a  Kúria maga nem véli az  általa alkalmazni szándékozott jogszabályt
alaptörvény-ellenesnek, hanem az  egyedi normakontrollt célzó alkotmányjogi panasz benyújtására tekintettel
függeszti fel eljárását az  Alkotmánybíróság döntéséig. Ilyen esetben a  bírói függetlenség, illetve törvény alá
rendeltség, valamint az  alaptörvény-konform értelmezési kötelezettség védelmet igénylő alkotmányos értékei
nem indokolják a  bírói eljárásnak az  Alkotmánybíróság döntéséig történő felfüggesztését, mivel a  bíróságban
az  általa alkalmazandó jogszabályok alkotmányosságával kapcsolatban kétely nem merült fel, a  peres felek ilyen
kételye pedig nem áll semmi összefüggésben az Alaptörvény 26. cikkének (1) bekezdésével, illetve az Alaptörvény
28. cikkével.
[12] 4. Az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés c) és d) pontjai szerint az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz alapján
felülvizsgálja az  egyedi ügyben alkalmazott jogszabály, illetve a  bírói döntés és az  Alaptörvény összhangját.
A kétféle eljárás részletes szabályairól az Abtv. 26. § (1) bekezdése és 27. §-a rendelkezik. A két panaszeljárás közös
szabálya, hogy akkor lehet az  Alkotmánybírósághoz fordulni, ha az  indítványozó jogorvoslati lehetőségeit már
kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. A  kétféle eljárást a  28.  § azzal köti össze, hogy
az  Alkotmánybíróság a  27.  §-ban meghatározott bírói döntés felülvizsgálatára irányuló eljárásban a  26.  § szerinti,
jogszabály Alaptörvénnyel való összhangját illető vizsgálatot is lefolytathatja, illetve a 26. § alapján indítványozott
eljárásban a  bírói döntés alkotmányosságát is vizsgálhatja. A  hivatkozott szabályok alapján az  Alkotmánybíróság
feladata a rendes bíróságok végleges döntéseinek felülvizsgálata, az Alkotmánybíróság döntése pedig az Abtv. 39. §
(1) bekezdése szerint mindenkire, így a rendes bíróságokra is kötelező.
[13] Az Abtv. 56.  § (1)  bekezdése értelmében az  Alkotmánybíróság tanácsa – és ez  az 50.  § (3)  bekezdésére
tekintettel nyilvánvalóan irányadó a  teljes ülésre is – mérlegelési jogkörében vizsgálja az  alkotmányjogi panasz
befogadhatóságának törvényben előírt feltételeit, így a  jogorvoslat kimerítését is. Az  Alkotmánybíróság
Ügyrendjének 32.  §-ában a  fenti jogszabályi rendelkezéseket úgy értelmezte, hogy a  jogorvoslati lehetőség
kimerítésének kötelezettsége nem vonatkozik a felülvizsgálatra mint rendkívüli jogorvoslatra. Ha azonban a bírósági
felülvizsgálat kezdeményezésére jogosult indítványozó élt ezen jogorvoslat jogával, az azt a helyzetet eredményezi,
hogy a  bírósági felülvizsgálat lezárulásáig az  eljárási jogszabályok szerint jogerősnek minősülő és alkotmányjogi
panasz tárgyát képező bírói döntés véglegessége az  Alaptörvény 25.  cikke szerinti bírósági rendszerben
az alkotmányjogi felülvizsgálat szempontjából kérdésessé válik.
[14] Az Alkotmánybíróság rámutat, hogy az  alkotmányjogi felülvizsgálat szempontjából a  jogorvoslatoknak az  Abtv.
26. és 27.  §-aiban szabályozott kimerítettsége az  Alaptörvény fenti szabályaiból következően azt a  követelményt
jelenti, hogy az alkotmányjogi felülvizsgálat tárgya a  rendes bíróságok által már meg nem változtatható tartalmú,
teljességgel végleges döntés lehessen.
[15] Az Alkotmánybíróság rámutat arra is, hogy az  ügyrendi szabályból csak az  következik, hogy a  felülvizsgálati
kérelem benyújtása nem kötelező, annak hiánya ezért nem, a megindult felülvizsgálati eljárás viszont már akadálya
az alkotmányjogi panasz elbírálásának. A felülvizsgálat kezdeményezése az alkotmányjogi panasz előterjesztőjének
döntésén múlik, ha viszont kezdeményezi, akkor a  jogorvoslat kimerítettnek csak a  felülvizsgálati döntés
meghozatalát követően tekinthető. Ugyanakkor a felülvizsgálati eljárás az Ügyrend 30. § (3) bekezdése szerint nem
akadálya a  befogadási eljárás lefolytatásának, mivel a  befogadásban való döntés nem a  bírói döntés tartalmát,
hanem az alkotmányjogi panasz indítvány tartalmát érintő vizsgálatot követel meg.
[16] Ez az  értelmezés következik az  Alaptörvény 24.  cikk (2)  bekezdésének c) és d)  pontjaiból, valamint az  Abtv.
hivatkozott szabályaiból. A Kúria ugyanis a Pp., illetve a Be. szabályai alapján a felülvizsgálati eljárás eredményeként
a  jogerős döntést hatályában fenntarthatja, hatályon kívül helyezheti vagy megváltoztathatja. Hatályon kívül
helyezés esetén a  jogerős döntés alkotmánybírósági felülvizsgálata okafogyottá válna (ekkor a  megismételt
eljárásban hozandó újabb jogerős határozat megtámadása merülhet fel). A  Kúria megváltoztató döntése pedig
az  alkalmazott jogszabály értelmezése, illetve a  bíróság döntése és az  Alaptörvény összhangja tekintetében
egyaránt kihathat az alkotmányjogi panasszal támadott jogerős döntés megítélésére. Az Alkotmánybíróság feladata
a  rendes bíróságok által hozott végleges, felülvizsgálat esetén tehát a  Kúria döntése elleni alkotmányjogi panasz
elbírálása, a  folyamatban lévő felülvizsgálat esetén ezért az  Alkotmánybíróságnak a  Kúria döntését megelőzően
hozott döntése időelőtti lenne.
[17] A leírtakból az  következik, hogy a  Kúria döntése az  Alkotmánybíróság eljárásának minden esetben előfeltétele.
Az Alaptörvény 24. cikk (1) bekezdése, (2) bekezdés d) pontjának illetve 25. cikkének együttes értelmezése kizárja
azt, hogy bírói döntések alkotmányjogi panasz keretében történő felülvizsgálata során az  Alkotmánybíróság
döntése a  rendes bírósági szervezet csúcsán álló Kúria döntésének előkérdése lehessen. Rendes bíróság számára
előkérdés csakis az  Alaptörvény 24.  cikk (2)  bekezdés b)  pontjában és az  Abtv. 25.  §-ában szabályozott bírói
kezdeményezés alapján történő alkotmánybírósági döntés lehet.
[18] 5. Az  Alkotmánybíróság mérlegelési jogkörében korábban megállapította, hogy a  felülvizsgálati kérelem folytán
a  jogerős határozat ellen benyújtott alkotmányjogi panasz nem bírálható el, de nem tartotta szükségesnek
a  visszautasítását, ezért hívta fel a  Kúriát a  felülvizsgálati ítélet megküldésére, illetve ezért állapította meg saját
eljárása szünetelését. A  megindított felülvizsgálati eljárás változatlanul nem tekinthető kimerített jogorvoslatnak,
amíg a Kúria tanácsa abban nem dönt, a Kúria tanácsának felfüggesztő végzésére tekintettel viszont felülvizsgálati
döntés nem várható, az  Alkotmánybíróság a  befogadhatóságot újramérlegelve az  alkotmányjogi panaszt
az  Abtv. 56.  § (3)  bekezdése, illetve az  Ügyrend 30.  § (2)  bekezdés e)  pontja alapján, figyelemmel az  Abtv. 50.  §
(3) bekezdésére, visszautasította.
[19] Az Alkotmánybíróság tájékoztatja az alkotmányjogi panasz előterjesztőjét arról, hogy mivel nem kellett számolnia
a  Kúria felülvizsgálati eljárásának felfüggesztésével és ennek hatásával az  Alkotmánybíróság eljárására, ha
a  felülvizsgálati eljárás befejezését követően újabb alkotmányjogi panaszt nyújt be, annak befogadhatóságát
az Alkotmánybíróság ismételten megvizsgálja.
[20] 6. Az  Alkotmánybíróság e  végzésének közzétételét a  Magyar Közlönyben az  Abtv. 44.  § (1)  bekezdés második
mondata alapján rendelte el.
Budapest, 2016. június 13. Dr. Sulyok Tamás s. k.,
Az Alkotmánybíróság elnökhelyettese


text:
1354/2013. (VI. 24.) Korm. határozata a Kormány 2013. II. fél munkatervéről.
A Kormány a 2013. december 31-ig terjedő időszak munkaterveként az e határozat mellékletében meghatározott
feladatoknak az ott megjelölt ütemezését fogadja el.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
268/2012. (IX. 20.) Korm. rendelete a MAL Magyar Alumínium Termelő és Kereskedelmi Zártkörűen Működő Részvénytársaság stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetnek minősítéséről.
A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény 84/A. § (2) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 65. §-a
alapján a MAL Magyar Alumínium Termelő és Kereskedelmi Zártkörűen Működő Részvénytársaságot stratégiailag
kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetnek minősíti. 2. § A Kormány – figyelemmel a Cstv. 65. §-ára – megállapítja, hogy a MAL Magyar Alumínium Termelő és Kereskedelmi
Zártkörűen Működő Részvénytársaság, mint stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet vonatkozásában
a Cstv. 65–67. §-át is alkalmazni kell. 3. § Ez a rendelet a kihirdetése napján 18 órakor lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök