text:
34/2019. (VII. 12.) AM rendelete az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló nemzeti programok 2019. finanszírozásának szabályairól.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás
egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81. § (4) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján, a Kormány tagjainak
feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 79.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva
a következőket rendelem el:
1. Általános rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
 1. állattartó: az  a  természetes személy vagy jogi személy, aki vagy amely az  állat ellátásáért és felügyeletéért
állandó vagy ideiglenes jelleggel felelős;
 2. baromfiállományból való hatósági mintavétel: zoonózist okozó egyes szalmonellák elleni gyérítési program
keretében a baromfiállomány környezetéből való hatóság általi mintavétel;
 3. KR dokumentum: az  ügyfél által ügyfélkapus azonosítással benyújtott vagy az  ügyfél elektronikus
ügyintézésre szolgáló értesítési tárhelyére továbbított dokumentum tartalmát és az  elektronikus
benyújtás vagy továbbítás adatait tartalmazó elektronikus dokumentum, amelyet a  Magyar Államkincstár
(a  továbbiakban: Kincstár) az  ügyfél értesítési tárhelyére az  elektronikus közszolgáltatások nyújtását és
igénybevételét támogató központi informatikai és kommunikációs rendszeren keresztül megküld;
4. számla: olyan számla vagy egyéb számviteli bizonylat, amely a  SANTE/VP/2019/HU/SI2.798238. számú
támogatási határozatban rögzített pénzügyi hozzájárulásra való jogosultságot megalapozó gazdasági
esemény számviteli elszámolását (nyilvántartását) alátámasztja;
5. tárgyfélév: az adott tevékenység, szolgáltatás elvégzésének naptári féléve;
 6. tárgyhónap: az adott tevékenység, szolgáltatás elvégzésének naptári hónapja;
 7. tárgyidőszak: az adott tárgyhónap, tárgynegyedév vagy tárgyfélév;
 8. tárgynegyedév: az adott tevékenység, szolgáltatás elvégzésének naptári negyedéve;
 9. végrehajtási időszak: a 2019. január 1-je és 2019. december 31-e közötti időszak;
10. vizsgálat: kórokozó jelenlétének vagy hiányának, a  patológiás folyamatnak vagy egy adott kórokozóra való
hajlamnak laboratóriumi körülmények között történő, egy mintán való kimutatása, diagnosztizálása és
értékelése;
11. zoonózis: állatról emberre vagy emberről állatra terjedő megbetegedés.
2. A pénzügyi hozzájárulás igénybevételének általános szabályai 2. § E rendelet alapján – a 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben és a SANTE/VP/2019/HU/SI2.798238.
számú támogatási határozatban foglaltaknak megfelelően – az  alábbi célterületekre vehető igénybe pénzügyi
hozzájárulás:
a) a  Gallus gallus tenyész-, tojó- és brojlercsirke-állományokban, valamint a  pulykaállományokban (Meleagris
gallopavo) előforduló szalmonellózis (zoonózist okozó szalmonella),
b) a klasszikus sertéspestis,
c) az afrikai sertéspestis,
d) a baromfiban és a vadon élő madarakban előforduló madárinfluenza,
e) a  fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (a  továbbiakban: TSE), a  szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma
(a továbbiakban: BSE) és a súrlókór,
f ) a veszettség,
g) a kéknyelv betegség
felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló többéves nemzeti programok.
3. § A pénzügyi hozzájárulás forrása a  Magyarország 2019. évi központi költségvetéséről szóló 2018. évi L. törvény
1.  melléklet XII. Agrárminisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 20. Európai uniós fejlesztési
programok alcím, 1. Uniós programok kiegészítő támogatása jogcímcsoport, 4. Egyes állatbetegségek
megelőzésének és felszámolásának támogatása jogcímen előirányzott összeg, valamint az  Európai Unió általános
költségvetésének terhére a  SANTE/VP/2019/HU/SI2.798238. számú támogatási határozat alapján a  2.  § szerinti
célterületek finanszírozására biztosított pénzösszeg.
4. § (1) Pénzügyi hozzájárulás kizárólag az adott tárgyidőszakban vagy azt megelőzően – de a végrehajtási időszak alatt –
elvégzett feladat végrehajtásáról, és az  ahhoz kapcsolódó egyéb költségekről kiállított számlák, az  e  rendeletben
meghatározott egyéb bizonylat, vagy a  9.  § (8)  bekezdésében meghatározott esetben nyilatkozat alapján vehető
igénybe. A  11.  §-ban meghatározott alcélterület esetében a  11.  § (2)  bekezdése szerinti pénzügyi hozzájárulás
kizárólag pénzügyileg teljesített számla alapján folyósítható.
(2) A pénzügyi hozzájárulás kiszámításának alapja a számlán szereplő költségek általános forgalmi adót és egyéb adót
nem tartalmazó összege.
5. § (1) A pénzügyi hozzájárulás iránti, a (2) bekezdésben meghatározott adattartalmú kérelmet (a továbbiakban: kérelem)
– az  (5)–(8)  bekezdésben meghatározott kivétellel – a  Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a  továbbiakban:
NÉBIH), a  11.  § (2)  bekezdésében meghatározott alcélterület esetében a  Magyar Juh- és Kecsketenyésztő
Szövetség (a  továbbiakban: MJKSZ) tárgynegyedévente egy alkalommal, elektronikus úton nyújthatja be
2019.  augusztus 1.  napjától kezdődően a  Kincstárhoz, a  Kincstár által erre a  célra rendszeresített űrlapkitöltő
felületen (a továbbiakban: elektronikus űrlapkitöltő felület) keresztül a Kincstár honlapján közzétett közleményben
foglaltaknak megfelelően. A kérelem a tárgynegyedévet követő hónap utolsó napjáig – első alkalommal 2019 első
és második tárgynegyedévére vonatkozóan, együttesen 2019. július 31-éig – nyújtható be a Kincstárhoz.
(2) A kérelem az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a kérelmező azonosító adatai (név, ügyfél-azonosító szám);
b) az igényelt pénzügyi hozzájárulás forintösszegének a NÉBIH honlapján közzétett nyomtatvány szerinti – cél
és alcélterületek szerinti bontásban történő – megjelölése;
c) a kérelmező nyilatkozata arról, hogy
ca) a  pénzügyi hozzájárulás iránti kérelemben és mellékleteiben feltüntetett adatok a  valóságnak
megfelelnek,
cb) a  költségek ténylegesen felmerültek és a  SANTE/VP/2019/HU/SI2.798238. számú támogatási
határozat rendelkezései alapján támogatásra jogosultak,
cc) a  pénzügyi hozzájárulás iránti kérelemben igényelt egységnyi támogatás összege nem haladja
meg a  SANTE/VP/2019/HU/SI2.798238. számú támogatási határozatban az  egyes vizsgálatokra,
költségtípusokra meghatározott legmagasabb átalányösszegeket,
cd) a felmerült költségeket igazoló pénzügyileg teljesített számlák rendelkezésére állnak;
d) az  élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi hatáskörében eljáró megyei kormányhivatal
(a továbbiakban: megyei kormányhivatal) nyilatkozata arról, hogy
da) a „szalmonellózis elleni védekezés – felszámolás miatt keletkezett kár enyhítése” és a „szalmonellózis
elleni védekezés – oltóanyagok beszerzési költségei” alcélterületre benyújtott kérelem esetében
a  pénzügyi hozzájárulást kizárólag olyan állattartónak történő kifizetésre tekintettel igényli, akire
vagy amelyre vonatkozóan a kárenyhítés, illetve a költségtérítés összegét megállapította,
db) a  „szalmonellózis elleni védekezés – oltóanyag beszerzési költségei” alcélterületre benyújtott
kérelem esetében az oltóanyagok beszerzési költsége állományonként, szerotípusonként legfeljebb
kétszeri – összesen négy – vakcina költségének megtérítésére vonatkozik,
dc) a  „szalmonellózis elleni védekezés – felszámolás miatt keletkezett kár enyhítése” alcélterületre
benyújtott kérelem esetében a  levágott vagy leselejtezett állatok, vagy az  ártalmatlanított vagy
hőkezelt, nem keltetett tojások után igényelt összeg nem haladja meg az  állatnak a  levágás vagy
leselejtezés időpontját közvetlenül megelőző piaci értékét, vagy a  tojásoknak az  ártalmatlanítás
vagy a  nem keltetett tojásoknak a  hőkezelés időpontját közvetlenül megelőző piaci értékét,
továbbá, hogy az  összegből levonásra került a  levágott állatok vagy a  hőkezelt, nem keltetett
tojások maradványértéke,
dd) „szalmonellózis elleni védekezés – hatósági mintavétel költsége” alcélterületre benyújtott kérelem
esetében a mintavételt hatósági állatorvos végezte el,
de) „az afrikai sertéspestis elleni védekezés – házi sertéből történő mintavétel költségei” alcélterületre
elkülönített támogatási keretösszegből az  országos főállatorvosnak az  afrikai sertéspestis
megelőzésére és korai felismerésére vonatkozó hatályos határozatában megállapított esetekben
nem vesz igénybe támogatást;
e) a  NÉBIH nyilatkozata arról, hogy a  „szalmonellózis elleni védekezés – hatósági mintavétel költsége”
alcélterületre benyújtott kérelem esetében a mintavételt az arra jogosult állatorvos vette, és a NÉBIH részére
számlát állított ki a mintavétel költségeiről;
f ) az MJKSZ nyilatkozata arról, hogy az igénylő a kérelem benyújtásakor nem áll csőd-, felszámolási, végrehajtási
eljárás vagy végelszámolás alatt;
g) a tárgyidőszak meghatározása (naptári év, tárgyfélév, tárgynegyedév, tárgyhónap megjelölése);
h) a tárgyidőszakban felmerült kapcsolódó költségeket igazoló számla azonosító száma;
i) a számla alapján elvégzett feladat végrehajtásának dátuma (a „szalmonellózis elleni védekezés – oltóanyagok
beszerzési költségei” alcélterület esetében az  elvégzett feladat végrehajtásának dátuma az  oltóanyag
beadásának, felhasználásának időpontja, a „szalmonellózis elleni védekezés – felszámolás miatt keletkezett
kár enyhítése” alcélterület esetében a  felszámolás, az  ártalmatlanítás, vagy a  hőkezelés időpontja,
a  „szalmonellózis elleni védekezés – hatósági mintavétel költségei” alcélterület esetében a  mintavétel
időpontja);
j) a  számla alapján igényelt támogatás összege (a  számlán vagy bizonylaton szereplő költségek általános
forgalmi adót és egyéb adót nem tartalmazó forintösszege);
k) a 12. § (3) bekezdés d) pontja szerinti alintézkedés esetében az elvégzett vizsgálatok darabszáma.
 (3) „Az afrikai sertéspestis elleni védekezés – elhullott vaddisznók bejelentésének ösztönzése” alcélterületre a pénzügyi
hozzájárulást nem veheti igénybe az, akit az országos főállatorvosnak az afrikai sertéspestis megelőzésére és korai
felismerésére vonatkozó hatályos határozata alapján az adott területen az elhullott vaddisznók szervezett keresésére
határozattal aktív közreműködésre köteleztek.
(4) A  11.  § (2)  bekezdése szerinti pénzügyi hozzájárulás esetében a  pénzügyi hozzájárulás iránti kérelemhez
az  elektronikus űrlapkitöltő felületen csatolni kell a  támogatási jogosultságot alátámasztó számlák és a  pénzügyi
teljesítést igazoló pénzügyi dokumentumok másolatát „pdf” vagy „jpg” formátumban.
(5) A 7. § (4) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott alcélterületek esetében a kérelmet a megyei kormányhivatal
2019. augusztus 1. napjától kezdődően havonta egy alkalommal, az  egyes tárgyhónapokat követő hónap
utolsó napjáig – 2019. január–június hónapokra vonatkozóan, együttesen 2019. július 31-éig – nyújthatja be
az (1) bekezdésben foglaltak szerint.
(6) A  7.  § (4)  bekezdés c)  pontjában meghatározott alcélterület esetében a  kérelmet a  megyei kormányhivatal
és a  NÉBIH 2019. augusztus 1. napjától kezdődően két alkalommal, 2019 első tárgyfélévére vonatkozóan
2019. július 31-éig, 2019 második tárgyfélévére vonatkozóan 2020. január 31-éig nyújthatja be az (1) bekezdésben
foglaltak szerint.
(7) A  9.  § (4) és (6)  bekezdésében és a  10.  § (4)  bekezdésében meghatározott alcélterületek esetében a  kérelmet
a  megyei kormányhivatal 2019. augusztus 1. napjától kezdődően két alkalommal, 2019 első tárgyfélévére
vonatkozóan 2019. július 31-éig, 2019 második tárgyfélévére vonatkozóan 2020. január 31-éig nyújthatja be
az (1) bekezdésben foglaltak szerint.
(8) A  12.  § (3)  bekezdés c)  pontja szerinti orális csalétekvakcina beszerzése és kihelyezése esetében a  kérelmet
a  NÉBIH  2019 harmadik negyedévére vonatkozóan 2019. november 15-éig nyújthatja be az  (1)  bekezdésben
foglaltak szerint.
(9) A  kérelemre indult eljárás során minden dokumentumot, így a  hiánypótláshoz kapcsolódó dokumentumokat
és – a  bírósági felülvizsgálat, valamint a  felügyeleti eljárás kivételével – a  jogorvoslati eljáráshoz kapcsolódó
dokumentumot (a továbbiakban együtt: beadvány) is az elektronikus űrlapkitöltő felületen keresztül kell benyújtani.
A nem elektronikus úton benyújtott beadvány a döntés meghozatalánál nem vehető figyelembe.
(10) Az  eljárás során kötelező az  elektronikus kapcsolattartás. A  kötelező elektronikus kapcsolattartásra tekintettel
a  Kincstár az  értesítéseket, dokumentumokat, valamint a  döntéseit elektronikus úton közli a  kérelmezővel vagy
meghatalmazottjával.
(11) A  beadvány Kincstár általi elektronikus fogadásának tényét az  ezeket tartalmazó KR dokumentumnak a  benyújtó
kérelmező vagy meghatalmazottja értesítési tárhelyére történő feltöltése jelenti, beérkezésének időpontját
a KR dokumentum igazolja. A beadvány beérkezéséről a Kincstár elektronikus úton értesíti a kérelmezőt.
(12) A (11) bekezdés szerinti értesítésnek tartalmaznia kell
a) az ügyfél-azonosító adatokat,
b) az ügyfél ügyfél-nyilvántartási rendszerben rögzített fizetési számlaszámát,
c) a beadvány beérkezésének időpontját (év, hónap, nap, óra, perc) és
d) a beadvány érkeztetési számát.
(13) Ha a  kérelemre indult eljárásban foglalt kötelezettségek elektronikus úton történő teljesítése során a  kérelmező
helyett és nevében meghatalmazottja jár el, a meghatalmazott a Kormány által biztosított elektronikus azonosítási
szolgáltatással elérhető elektronikus felületet használja az  eljárási cselekmények elektronikus elvégzéséhez.
A  meghatalmazott útján történő eljárásra az  Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint a  központi
költségvetésből finanszírozott egyes támogatások igénybevételével kapcsolatos eljárási szabályokról szóló
22/2016. (IV. 5.) FM rendelet meghatalmazásra – kivéve a  kamarai meghatalmazásra – vonatkozó rendelkezéseit
az e rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(14) Az  egyes tárgyidőszakokra vonatkozó kérelem a  benyújtásra nyitva álló időszak utolsó napjáig az  elektronikus
űrlapkitöltő felületen keresztül módosítható. Módosítás esetén az  utolsó kérelmet kell elbírálni. A  kérelem
benyújtásának időpontja az utolsó módosító kérelem benyújtásának időpontja.
(15) A  Kincstár a  kérelmeket azok beérkezési sorrendjében bírálja el. A  hiányosan vagy hibásan benyújtott kérelmek
esetén az  elbírálás sorrendjét a  maradéktalanul teljesített hiánypótlás Kincstárhoz történő beérkezése határozza
meg.
(16) Ha az adott célterületre az adott napon beérkezett támogatási igény meghaladja a még rendelkezésre álló keretet,
a  Kincstár arányos csökkentést végez. Ennek során a  Kincstár az  adott napon beérkezett összes jogos igény
és a  felosztható keret arányosításával kapott együttható alkalmazásával állapítja meg a  folyósítható pénzügyi
hozzájárulás összegét. Az  adott célterületre meghatározott keret kimerülését követően beérkezett kérelmeket
a Kincstár visszautasítja.
(17) A  Kincstár minden hónap utolsó napjáig tájékoztatja az  agrárpolitikáért felelős minisztert (a  továbbiakban:
miniszter) és a  NÉBIH-et, valamint elektronikus úton a  megyei kormányhivatalokat a  megelőző hónapban
megállapított pénzügyi hozzájárulás összegéről és a keret kihasználtságáról. A Kincstár haladéktalanul tájékoztatja
a minisztert a támogatási keret kimerüléséről.
(18) Az  adott célterületre meghatározott keret megemelése esetén a  korábban a  keret kimerülése miatt meghozott,
elutasítást vagy arányos csökkentést tartalmazó döntéseket a  keretösszeget módosító miniszteri rendelet
hatálybalépését követő tizenöt napon belül a Kincstár hivatalból felülvizsgálja.
6. § (1) A  Kincstár a  pénzügyi hozzájárulást a  megállapításától számított harminc napon belül átutalja a  kérelmezőnek
a  Kincstár által működtetett Egységes Mezőgazdasági Ügyfél-nyilvántartási Rendszerbe bejelentett fizetési
számlájára. Ha a  forrás nem áll rendelkezésre, a  határidő azon a  napon kezdődik, amikor a  forrás a  Kincstárnál
rendelkezésre áll.
(2) Az  euróban meghatározott pénzügyi hozzájárulást a  Kincstár forintban fizeti ki. Az  euró-forint átváltás az  Európai
Központi Bank által közzétett, e rendelet hatálybalépésének napján érvényes középárfolyamon történik.
3. A pénzügyi hozzájárulás igénybevételének részletes szabályai 7. § (1) A  szalmonellózis tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  SANTE/VP/2019/HU/SI2.798238. számú támogatási
határozat II. mellékletében elfogadott nemzeti program szerinti baromfiállományokból történő hatósági mintavétel
költségeire, az  ennek keretében elvégzett bakteriológiai vizsgálatok, antimikrobiális gátló hatásra irányuló
vizsgálatok és a  szerotipizálás költségeire, a  felszámolásra került állatok és tojások értékéért az  állattartó részére
fizetendő kárenyhítésre, az  oltóanyagok beszerzésére, valamint a  fertőtlenítés hatékonyságának ellenőrzésére
végzett hatósági laboratóriumi vizsgálatok költségeire vehető igénybe. A  keretösszeg a  végrehajtási időszakra
összesen 4 401 213 eurónak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult 40 000 eurónak megfelelő forint keretösszegig
a) a hatósági mintavétel keretében végzett bakteriológiai vizsgálatok és szerotipizálások,
b) a  hatósági mintavétel keretében a  fertőtlenítés hatékonyságának ellenőrzésére végzett bakteriológiai
vizsgálatok, valamint
c) a  szalmonella-fertőzöttség szempontjából vizsgált állományokból származó madarak szöveteiben
antimikrobiális anyagok kimutatására végzett vizsgálatok
költségei tekintetében. (3) A  (2)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, azonban az  átalányösszeg
mértéke nem haladhatja meg
a) bakteriológiai vizsgálat esetén vizsgálatonként a 8,73 eurónak,
b) szerotipizálás esetén vizsgálatonként a 15,59 eurónak,
c) fertőtlenítés hatékonyságának ellenőrzésére végzett vizsgálatra vizsgálatonként a 10,29 eurónak,
d) a  szalmonella-fertőzöttség szempontjából vizsgált állományokból származó madarak szöveteiben
antimikrobiális anyagok kimutatására végzett vizsgálatok esetén vizsgálatonként a 15,48 eurónak megfelelő
forintösszeget.
(4) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére
a) a  megyei kormányhivatal jogosult az  állattartónak a  megyei kormányhivatal által, a  fertőzött tojó
vagy tenyészállomány felszámolása érdekében elrendelt állatleölés (leöletés) vagy elkülönített vágás,
tojásártalmatlanítás vagy nem keltetett tenyésztojás hőkezelése következtében keletkezett kára
enyhítéséhez,
b) a  megyei kormányhivatal jogosult az  állattartónak a  tenyész- és tojóállományokban történő, a  hatóság
által jóváhagyott járványügyi intézkedési terve szerinti immunizáláshoz szükséges oltóanyagok beszerzési
költségeinek állományonként, szerotípusonként legfeljebb kétszeri – összesen négy – vakcina költségének
megtérítéséhez,
c) a megyei kormányhivatal és a NÉBIH jogosult a baromfiállományból való hatósági mintavételhez
összesen együttesen 4 361 213 eurónak megfelelő forint keretösszegig.
(5) A megyei kormányhivatal a (4) bekezdés a) és b) pontja szerinti esetben a pénzügyi hozzájárulás számlájára történt
átutalását követően haladéktalanul intézkedik annak azon állattartó fizetési számlájára történő továbbításáról, aki
vagy amely a  (6)  bekezdés szerinti adattartalmú – a  NÉBIH honlapján közzétett nyomtatványon benyújtandó  –
kérelmet az  adott naptári hónapra vonatkozóan egy alkalommal, a  tárgyhónapot követő hónap 15. napjáig,
2019. január–június hónapokra vonatkozóan – együttesen – 2019. augusztus 1-jéig benyújtotta a telephelye szerint
illetékes megyei kormányhivatalhoz, és
a) eleget tett
aa) a  tartási helyek, a  tenyészetek és az  ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási
rendszeréről szóló miniszteri rendeletben meghatározott bejelentési kötelezettségének,
ab) a  szalmonellózis elleni védekezés egyes szabályairól szóló miniszteri rendeletben foglalt
kötelezettségeinek,
ac) valamennyi állategészségügyi nyilvántartásba vételi, nyilvántartás-vezetési és adatszolgáltatási
kötelezettségének;
b) a kérelem benyújtásának időpontjában
ba) nem áll csőd-, felszámolási, végrehajtási eljárás vagy végelszámolás alatt, természetes személy
esetében gazdálkodási tevékenységével összefüggő végrehajtási eljárás alatt,
bb) nem terheli adók módjára behajtandó köztartozás vagy lejárt esedékességű adótartozás – kivéve,
ha az  adóhatóság számára fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett –, valamint nem
terheli a NÉBIH laboratóriumaival és jogelődjeivel szemben a számla fizetési határidejének lejártától
számított harminc napnál régebbi tartozás, valamint
bc) nincs az  általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény alapján behajtandó köztartozása és
nincs az  adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló 2017. évi CLIII. törvény
29. § (1) bekezdés i)–u) pontjában meghatározott megkeresésen alapuló pénztartozása;
c) az  a) és b)  pontban meghatározott feltételeknek való megfelelésről a  kérelem benyújtásával egyidejűleg
nyilatkozik;
d) a  (4)  bekezdés b)  pontjában meghatározott alcélterület esetében nyilatkozik arról, hogy a  beszerzett
oltóanyagot az állategészségügyi hatóság által jóváhagyott járványügyi intézkedési tervben foglaltak szerint
használja fel; továbbá
e) csatolja az  adott naptári hónapra vonatkozóan egy alkalommal, a  tárgyhónapot követő hónap 15.  napjáig
–  2019. január–június hónapokra vonatkozóan, együttesen 2019. augusztus 1-jéig – az  oltóanyag
beszerzésének költségeit igazoló számláknak a  számlák kiállítója vagy közjegyző által hitelesített másolati
példányát és az oltóanyag felhasználását igazoló bizonylatok másolati példányát.
(6) A költségtérítés iránti kérelem az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a kérelmező azonosító adatai (név, ügyfél-azonosító szám),
b) az állatállomány adatai [tenyészetkód, faj megjelölése (házityúk vagy pulyka), hasznosítási irány megjelölése
(tenyész-, tojóállomány), immunizálás esetén a  felhasznált vakcina adatai (megnevezése, mennyisége,
gyártási száma), az  állomány felszámolása vagy elkülönített vágása esetén a  levágatott vagy leölt
egyedszám, a megsemmisített vagy hőkezelt tojások száma, a  levágást végző vágóhíd tenyészetkódja vagy
a  leölést végző adatai, a  tojások ártalmatlanítását végző üzem adatai, a megsemmisítést, felszámolást vagy
az elkülönített vágást megelőző forgalmi korlátozást elrendelő határozat száma],
c) nyilatkozat az (5) bekezdés a) és b) pontjában foglaltakról.
 (7) A költségtérítés iránti kérelemhez az alábbi dokumentumokat kell csatolni:
a) a  vágóhíd telephelye szerint illetékes megyei kormányhivatal igazolása az  állomány felszámolása vagy
elkülönített vágása esetén arról, hogy a szalmonellózissal fertőzött állományból hány darab állatot és mikor
vágtak le (BIR szállítólevél kódja),
b) a  tojások ártalmatlanítását végző üzem telephelye szerinti illetékes megyei kormányhivatal igazolása arról,
hogy a szalmonellózissal fertőzött állományból hány darab tojást ártalmatlanítottak vagy hőkezeltek.
(8) Az állattartónak – a levágott vagy leselejtezett állatok után – járó összeg nem haladhatja meg az állatnak a levágás
vagy leselejtezés időpontját közvetlenül megelőző piaci értékét. Az  összegből le kell vonni a  levágott állatok
maradványértékét. Az állattartónak – az ártalmatlanított vagy hőkezelt tojások után – járó összeg nem haladhatja
meg a tojásoknak az ártalmatlanítás vagy a nem keltetett tojásoknak a hőkezelés időpontját közvetlenül megelőző
piaci értékét. Az összegből le kell vonni a hőkezelt, nem keltetett tojások maradványértékét.
(9) A megyei kormányhivatal a (4) bekezdés a) és b) pontja szerinti pénzügyi hozzájárulást olyan állattartónak történő
kifizetésre tekintettel igényelheti, akire vagy amelyre vonatkozóan az (5) és (8) bekezdés alapján a kárenyhítés vagy
a költségtérítés összegét a (11) bekezdésben foglaltakra tekintettel megállapította.
(10) A (4) bekezdés c) pontjában foglalt hatósági mintavétel esetén a pénzügyi hozzájárulás igénybevételére
a) a megyei kormányhivatal jogosult, ha a mintavételt hatósági állatorvos végzi,
b) a  NÉBIH jogosult, ha a  mintát az  az arra jogosult állatorvos veszi le, aki a  NÉBIH részére számlát állít ki
a mintavétel költségéről.
 (11) A (4) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az igazolt költségek 100%-a, azonban az összegének mértéke
átlagosan nem haladhatja meg
a) a felszámolt Gallus gallus tenyészállományokért nyújtott kárenyhítésre madaranként a 8 eurónak,
b) a felszámolt Gallus gallus tojóállományokért nyújtott kárenyhítésre madaranként a 4,40 eurónak,
c) a  felszámolt Meleagris gallopavo tenyészpulyka-állományokért nyújtott kárenyhítésre madaranként
a 24 eurónak,
d) a  Gallus gallus tenyészbaromfi keltető tojásainak ártalmatlanításáért vagy hőkezeléséért nyújtott
kárenyhítésre keltető tojásonként a 0,40 eurónak,
e) a  Gallus gallus étkezési tojásainak ártalmatlanításáért nyújtott kárenyhítésre étkezési tojásonként
a 0,08 eurónak,
f ) a  Meleagris gallopavo tenyészpulykák keltető tojásainak ártalmatlanításáért vagy hőkezeléséért nyújtott
kárenyhítésre keltető tojásonként a 0,80 eurónak,
g) az oltóanyag beszerzésére adagonként a 0,1 eurónak,
h) a baromfiállományokból való mintavételre állományonként és mintavételenként az 1,87 eurónak
megfelelő forintösszeget.
(12) E § alkalmazásában az elvégzett feladat végrehajtásának dátuma
a) a (11) bekezdés a)–f ) pontja tekintetében a felszámolás, az ártalmatlanítás vagy a hőkezelés időpontja,
b) a (11) bekezdés g) pontja tekintetében az oltóanyag felhasználásának időpontja,
c) a (11) bekezdés h) pontja tekintetében a mintavétel időpontja.
(13) Ha a  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére vonatkozó feltételek teljesítésének helyszíni ellenőrzése során
az állattartónál a NÉBIH vagy a megyei kormányhivatal a pénzügyi hozzájárulás kifizetését követően megállapítja,
hogy az állattartó a feltételeket nem teljesítette, az állattartó részére a végrehajtási időszakban az adott célterületre
vonatkozóan kifizetett teljes összeg a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és
egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény szerinti, jogosulatlanul
igénybe vett támogatásnak minősül.
(14) Ha az  e  rendelet alapján történt kifizetések ellenőrzése során az  ellenőrzésre jogosult szerv megállapítja, hogy
az állattartó nem az (5) bekezdés e) pontjának megfelelően küldte meg a jogosultságot igazoló dokumentumokat
a  megyei kormányhivatalnak, az  állattartót kötelezi a  jogosulatlanul igénybe vett összeg megyei kormányhivatal
részére történő visszatérítésére, a megyei kormányhivatal ezt követően haladéktalanul intézkedik az összeg Kincstár
részére történő visszautalásáról.
8. § (1) A klasszikus sertéspestis tekintetében a pénzügyi hozzájárulás a SANTE/VP/2019/HU/SI2.798238. számú támogatási
határozat II. Mellékletében elfogadott nemzeti program szerinti, a  vaddisznók virológiai és szerológiai, valamint
a  házisertések megerősített passzív surveillance program keretében végzett virológiai vizsgálatának költségeire
vehető igénybe. A keretösszeg a végrehajtási időszakra 7933 eurónak megfelelő forintösszeg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult.
 (3) Az  (1)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, azonban az  átalányösszeg
mértéke nem haladhatja meg
a) ELISA tesztenként a 2,81 eurónak,
b) PCR tesztenként a 0,83 eurónak
megfelelő forintösszeget.
9. § (1) Az  afrikai sertéspestis tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  SANTE/VP/2019/HU/SI2.798238. számú támogatási
határozat II. Mellékletében elfogadott nemzeti program szerinti, az  elhullott vaddisznók bejelentésének
ösztönzésére, a  vaddisznók virológiai vizsgálatainak költségeire, a  házi sertések virológiai vizsgálatainak
költségeire, a  vaddisznókból és házi sertésekből történő mintavétel költségeire, az  országhatáron és a  sertéstartó
telepeken a behurcolás megelőzése érdekében történő fertőtlenítés, a lőtt vaddisznó testek tárolására alkalmazott
hűtők vásárlása, továbbá a  betegségről szóló tájékoztató anyagok elkészítésének költségeire vehető igénybe.
A keretösszeg a végrehajtási időszakra 696 502,16 eurónak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult 58 135,64 euró keretösszegig a laboratóriumi vizsgálatok
költségei tekintetében, 200 000 euró keretösszegig a  fertőtlenítőszerek és felszerelések vásárlása, 220 000 euró
keretösszegig a  lőtt vaddisznó testek tárolására alkalmazott hűtők vásárlása, valamint 200 000 euró keretösszegig
a betegségről szóló figyelemfelhívó kampány költségei tekintetében.
(3) A  (2)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, azonban az  átalányösszeg
mértéke nem haladhatja meg
a) PCR tesztenként a 0,62 eurónak,
b) vírusizolálás esetén vizsgálatonként a 19,02 eurónak
megfelelő forintösszeget.
(4) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére 9766,52 eurónak megfelelő forint keretösszegig a megyei kormányhivatal
jogosult a  hatósági vagy a  feladattal megbízott szolgáltató állatorvosnak a  megerősített passzív surveillance
program, valamint, ha elrendelésre kerül, aktív surveillance program keretében házi sertésből történő mintavétel
során keletkezett költségeinek megtérítéséhez. A  pénzügyi hozzájárulás nem vehető igénybe az  országos
főállatorvosnak az afrikai sertéspestis megelőzésére és korai felismerésére vonatkozó, a mintavétel napján hatályos
határozatában meghatározott esetekben.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, azonban az  átalányösszeg
mértéke nem haladhatja meg házi sertés esetében állatonként a 0,37 eurónak megfelelő forintösszeget.
(6) Az  elhullott vaddisznók bejelentésének ösztönzésével kapcsolatos pénzügyi hozzájárulás igénybevételére
8600 eurónak megfelelő forint keretösszegig a  megyei kormányhivatal jogosult a  (7)–(9)  bekezdésben foglalt
szabályoknak megfelelően.
(7) A vaddisznóhullát – a megyei kormányhivatal által megadott módon – írásban bejelentő vadászatra jogosult vagy
a  vaddisznóhulla fellelési helyéről tudomással bíró természetes személy 10 eurónak megfelelő forintösszegre
jogosult elhullott egyedenként, ha a  bejelentés alapján a  mintavétellel megbízott személy a  vaddisznóhullát
megtalálta. Ha ugyanazt az elhullott vaddisznót többen is bejelentik, az a bejelentő jogosult a 10 eurós összegre,
akinek bejelentése korábban érkezett. A  pénzügyi hozzájárulást nem veheti igénybe az, akit az  országos
főállatorvosnak az  afrikai sertéspestis megelőzésére és korai felismerésére vonatkozó hatályos határozata alapján
az adott területen az elhullott vaddisznók szervezett keresésére határozattal aktív közreműködésre köteleztek.
(8) A  megyei kormányhivatal a  bejelentést követő hét napon belül elektronikus levélben tájékoztatja a  bejelentőt,
hogy jogosult-e a támogatási összegre. A támogatásra jogosult bejelentőnek az elmúlt naptári félévre vonatkozóan
bizonylatot, vagy bizonylat kiállítására nem jogosult természetes személynek nyilatkozatot kell kiállítania, amelyben
szerepelnie kell a  bejelentő nevének, címének, adószámának vagy adóazonosítójának, fizetési számlaszámának,
vadászatra jogosultak esetében a  kódszámának, továbbá az  egy vaddisznó bejelentéséért járó nettó
forintösszegnek, a naptári félévben bejelentett összes elhullott vaddisznó számának és a bejelentésekért összesen
járó nettó forintösszegnek. A vadászatra jogosult által kiállított bizonylatot sorszámmal kell ellátni.
(9) A  támogatásra jogosult bejelentőnek az  adott naptári félévre vonatkozóan egy alkalommal, a  tárgyfélévet követő
hónap 15. napjáig – 2019. első félévére vonatkozóan 2019. augusztus 1-jéig, 2019 második félévére vonatkozóan
2020. január 15-éig – kell benyújtania a  megyei kormányhivatalhoz a  (8)  bekezdés szerinti bizonylatot, amelyhez
mellékelnie kell a  bizonylatban szereplő írásbeli bejelentések másolati példányait is. A  megyei kormányhivatal
ellenőrzi a  benyújtott bizonylat és annak mellékletei alapján, hogy az  abban szereplő valamennyi bejelentett
vaddisznóhullát a  mintavétellel megbízott személy megtalálta, ellenkező esetben felszólítja a  bejelentőt
a  bizonylat kijavítására. A  megyei kormányhivatal a  pénzügyi hozzájárulás számlájára történt átutalását követően
haladéktalanul intézkedik az összegnek az elhullott vaddisznót bejelentő fizetési számlájára történő továbbításáról.
10. § (1) A  madárinfluenza tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  SANTE/VP/2019/HU/SI2.798238. számú támogatási
határozat II.  mellékletében elfogadott nemzeti program szerinti felmérési programok laboratóriumi vizsgálatainak
költségeire, valamint a  tenyésztett baromfiból és a  vadon élő madarakból történő mintavétel költségeire vehető
igénybe. A keretösszeg a végrehajtási időszakra 63 828 eurónak megfelelő forintösszeg.
(2) A pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult 58 728 eurónak megfelelő forint keretösszegig.
 (3) A  (2)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, azonban az  átalányösszeg
mértéke nem haladhatja meg
a) a H5/H7 altípusokra HAG-próbára vizsgálatonként az 1,77 eurónak,
b) a vírusizolációs próbára vizsgálatonként az 1,35 eurónak,
c) a PCR vizsgálatra vizsgálatonként a 6,34 eurónak, valamint
d) a vadmadarakból történő laboratóriumi mintavételenként a 10 eurónak
megfelelő forintösszeget.
(4) A  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a  megyei kormányhivatal a  hatósági vagy a  feladattal megbízott
szolgáltató állatorvos tenyésztett baromfiból való mintavétel során keletkezett költségeinek megtérítéséhez
jogosult 5100 eurónak megfelelő forint keretösszegig.
(5) A  (4)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, azonban az  átalányösszeg
mértéke nem haladhatja meg a  tenyésztett baromfiból történő mintavétel esetén mintánként a  0,37 eurónak
megfelelő forintösszeget.
(6) Költségként a  tenyésztett baromfiból levett mintáknak a  hatóság részére történő átadásáért fizetett költség
akkor számolható el, ha a  feladattal megbízott szolgáltató állatorvos a  megyei kormányhivatalnak benyújtja
a mintavétellel kapcsolatos költségeket igazoló pénzügyi bizonylatok másolatát.
(7) A  megyei kormányhivatal a  (4)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás számlájára történt átutalását követően
haladéktalanul intézkedik annak azon mintavevő fizetési számlájára történő továbbításáról, aki vagy amely esetében
a NÉBIH vizsgálatra alkalmasnak minősítette a  levett mintákat, valamint a mintavevő benyújtotta az adott naptári
félévre vonatkozóan egy alkalommal, a  tárgyfélévet követő hónap 15. napjáig – 2019 első félévére vonatkozóan
2019. augusztus 1-jéig, 2019 második félévére vonatkozóan 2020. január 15-éig – a  mintavétel költségeit igazoló
számlák másolati példányát a  megyei kormányhivatalhoz. A  szolgáltató állatorvosnak a  számlákhoz csatolnia kell
a NÉBIH által kiadott éves madárinfluenza monitoring programban előírt, a mintavevő által aláírt minta-azonosító
lapok másolati példányát.
11. § (1) A  TSE (ideértve a  BSE-t és a  súrlókórt is) tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  SANTE/VP/2019/HU/SI2.798238.
számú támogatási határozat II. Mellékletében elfogadott nemzeti programok szerinti gyorstesztek, megerősítő és
diszkriminatív elsődleges molekuláris vizsgálatok költségeire, valamint a  genotípus vizsgálatok költségeire vehető
igénybe. A keretösszeg a végrehajtási időszakra 432 227 eurónak megfelelő forintösszeg.
(2) A  genotípus vizsgálatok esetében a  pénzügyi hozzájárulás igénybevételére az  MJKSZ jogosult 150 700 eurónak
megfelelő forint keretösszegig.
(3) A  gyorstesztek, a  megerősítő és a  diszkriminatív elsődleges molekuláris vizsgálatok esetében a  pénzügyi
hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult 281 527 eurónak megfelelő forint keretösszegig.
(4) Az  (1)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, azonban az  átalányösszeg
mértéke nem haladhatja meg
a) az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra
vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet (a  továbbiakban: 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) 12.  cikk (2)  bekezdésében
és III.  melléklet A. fejezet I. rész 2.1. és 3.  pontjában meghatározott követelmények teljesítése érdekében
a szarvasmarhafélék esetében elvégzett gyorstesztekre gyorstesztenként a 8,42 eurónak,
b) a  999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III.  melléklet A. fejezet I. rész 2.2.  pontjában
meghatározott követelmények teljesítése érdekében az  egyes tagállamok éves BSE-ellenőrzési programjaik
felülvizsgálatára történő felhatalmazásáról szóló, 2009. szeptember 28-i 2009/719/EK bizottsági határozat
Mellékletében nem szereplő tagállamokból vagy harmadik országokból származó szarvasmarhafélékre
vonatkozó programok keretében a  szarvasmarhafélék esetében elvégzett gyorstesztekre gyorstesztenként
a 8,42 eurónak,
c) a  juh- és kecskefélék esetében a  999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 12.  cikk
(2)  bekezdésében, III.  melléklet A. fejezet II. rész 5.  pontjában és VII.  mellékletében meghatározott
követelményeknek megfelelő gyorstesztekre, és III.  melléklet A. fejezet II. rész 2. és 3.  pontjában
meghatározott minimumkövetelmények teljesítéséhez szükséges mennyiségben gyorstesztekre
gyorstesztenként a 8,42 eurónak,
d) a  999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet X.  melléklet C. fejezet 3.2. bekezdés c)  pont
i.  alpontjának megfelelően végzett elsődleges molekuláris megkülönböztető vizsgálatokra vizsgálatonként
a 46,96 eurónak,
e) a  999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet X.  melléklet C. fejezetében említett megerősítő
tesztekre – gyorstesztek kivételével – tesztenként átlagosan legfeljebb a 27,12 eurónak,
f ) a genotipizálási vizsgálatokra vizsgálatonként átlagosan legfeljebb a 15,07 eurónak
megfelelő forintösszeget.
12. § (1) A  veszettség tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  SANTE/VP/2019/HU/SI2.798238. számú támogatási határozat
II. Mellékletében elfogadott nemzeti program szerinti, a  veszettség antigénjének vagy antitestjeinek kimutatására
végzett, valamint a  biomarker kimutatására irányuló laboratóriumi vizsgálatok költségeire, a  vakcinát tartalmazó
csalétkek titrálásának költségeire, az  oltóanyag beszerzési és kihelyezési költségeire, továbbá a  figyelemfelhívó
kampány költségeire vehető igénybe. A  keretösszeg a  végrehajtási időszakra 2 887 520 eurónak megfelelő
forintösszeg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult.
 (3) Az  (1)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, azonban az  összeg mértéke
átlagosan nem haladhatja meg
a) szerológiai vizsgálatonként az 1,77 eurónak,
b) a fluoreszkáló ellenanyagpróbára (FAT) vizsgálatonként a 14,65 eurónak,
c) az orális csalétekvakcina beszerzése és kihelyezése esetében a 2 700 360 eurónak,
d) a  vadon élő állatoknak a  hatóság részére laboratóriumi vizsgálatok végzése céljából történő átadása
esetében állatonként legfeljebb a 23,33 eurónak,
e) a  biomarker (tetraciklin csontból való) kimutatására szolgáló tesztek esetében tesztenként legfeljebb
a 10,81 eurónak,
f ) a vírust tartalmazó csalétekvakcina-minták titrálása esetében vizsgált csalétekvakcina-mintánként legfeljebb
a 49,79 eurónak,
g) figyelemfelhívó kampány esetében a 80 000 eurónak
megfelelő forintösszeget.
13. § (1) A  kéknyelv betegség tekintetében a  pénzügyi hozzájárulás a  SANTE/VP/2019/HU/SI2.798238. számú támogatási
határozat II. Mellékletében elfogadott nemzeti program szerinti virológiai és szerológiai vizsgálatok költségeire,
valamint a mintavétel költségeire vehető igénybe. A keretösszeg a végrehajtási időszakra 25 762 eurónak megfelelő
forintösszeg.
(2) Az (1) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás igénybevételére a NÉBIH jogosult.
 (3) Az  (1)  bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás mértéke az  igazolt költségek 100%-a, azonban az összeg mértéke
átlagosan nem haladhatja meg
a) ELISA vizsgálatra vizsgálatonként a 3,22 eurónak,
b) PCR vizsgálatra vizsgálatonként az 5,92 eurónak,
c) mintavételre háziállatonként a 0,19 eurónak
megfelelő forintösszeget.
4. Záró rendelkezések 14. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
 (2) A 16. § 2020. március 1-jén lép hatályba.
15. § Ez a rendelet
a) az  élelmiszerlánccal, az  állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a  növényegészségüggyel és a  növényi
szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról, a  98/56/EK,
a 2000/29/EK és a 2008/90/EK tanácsi irányelv, a 178/2002/EK, a 882/2004/EK és a 396/2005/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet, a 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és az 1107/2009/EK európai parlamenti
és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a  66/399/EGK, a  76/894/EGK és a  2009/470/EK tanácsi határozat
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. május 15-i 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint
b) a  tagállamok által 2019-re és az  azt követő évekre benyújtott, egyes állatbetegségek és zoonózisok
felszámolására, az  ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves
programok, valamint az  azokhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról szóló,
2019.  január  31-ei SANTE/VP/2019/HU/SI2.798238. számú támogatási határozat végrehajtásához szükséges
rendelkezéseket állapít meg.
16. § Hatályát veszti az egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel
kísérésükre irányuló nemzeti programok 2018. évi finanszírozásának szabályairól szóló 7/2018. (III. 28.) FM rendelet.
Dr. Nagy István s. k.,
 agrárminiszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
26/2001. (X. 4.) GM és a 75/2004. (IV. 29.) GKM rendelettel módosított 4/1999. (II. 24.) GM rendelet szerint kijelölt szervezet közzétételéről.
A gazdasági és közlekedési miniszter feladat- és hatáskörébe utalt szakágazatok vonatkozásában a műszaki termékek
megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelölésének részletes szabályairól szóló, a 26/2001. (X. 4.)
GM és a 75/2004. (IV. 29.) GKM rendelettel módosított 4/1999. (II. 24.) GM rendelet 14. § alapján a 2006. második félévben kijelölt szervezet a következő:
A játszótéri eszközök biztonságosságáról szóló 78/2003. (XI. 27.) GKM rendelet
PAJZS ’94 Biztonságtechnikai Szolgáltató és Kereskedelmi Kft. ellenőrzés
(3792 Sajóbábony, Gyártelep
Tel.:(46) 549-330
Fax: (46) 549-331
A kijelölési okirat száma: 105/2006.
(A kijelölés műszaki területe az 1. számú melléklet szerint.)
1. számú melléklet Melléklet
a 105/2006. Kijelölési Okirathoz
Kijelölés
a játszótéri eszközök biztonságosságáról szóló 78/2003. (XI. 27.) GKM rendelet szerint
Kijelölt szervezet:
PAJZS ’94 Biztonságtechnikai Szolgáltató és Kereskedelmi Kft.
3792 Sajóbábony, Gyártelep
Tevékenység jellege: ellenőrzés a felkészültséget igazoló, mindenkor érvényes dokumentumokban megadott vonatkozó
szabványok szerint a következő műszaki területen
Termékek Eljárások
A 78/2003. (XI. 27.) GKM rendelet
vonatkozó bekezdései Játszótéri eszközök
Ütéscsillapító játszótéri talajok Ellenőrzés 2. § d)
3. § (2)
7. § (4), (5)
9. § (1)-(3)
A 105/2006. sz. kijelölési okirat és melléklete kiadva: 2006. november 27.
GKM közlemény
a műszaki termékek megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelölésének részletes
szabályairól szóló, a 26/2001. (X. 4.) GM és a 75/2004. (IV. 29.) GKM rendelettel módosított
4/1999. (II. 24.) GM rendelet szerint kijelölt szervezet okiratmellékletében bekövetkezett változásról
A gazdasági és közlekedési miniszter feladat- és hatáskörébe utalt szakágazatok vonatkozásában a műszaki termékek
megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelölésének részletes szabályairól szóló, a 26/2001. (X. 4.)
GM és a 75/2004. (IV. 29.) GKM rendelettel módosított 4/1999.(II. 24.) GM rendelet szerint kijelölt
– KERMI Minőségellenőrző és Szolgáltató Kft. számára 078/2004. számon kiadott, és a 8/2004. (GK 16.) GKM közleményben közzétett kijelölési okiratmelléklet az 1. számú melléklet
szerint módosult.
1. számú melléklet
Melléklet a 078/2004. Kijelölési Okirathoz
Kijelölés
az építési termékek műszaki követelményeinek, megfelelőség-igazolásának, valamint forgalomba hozatalának
és felhasználásának részletes szabályairól szóló
3/2003. (I. 25.) BM–GKM–KvVM együttes rendelet szerint Kijelölt szervezet:
KERMI Minőségellenőrző és Szolgáltató Kft.
1088 Budapest, József krt. 6.
Tevékenység jellege: tanúsítás az alábbi termékcsoportokban a mindenkor érvényes akkreditálási okirat mellékletében
foglalt vonatkozó szabványok szerint
EK Bizottsági
határozat Termék Módozat Harmonizált műszaki specifikáció Szervezeti funkciók
97/555/EK Cementek, építőipari mész és más hidraulikus kötőanyagok
Közönséges cementek, beleértve:
– Portlandcement
– Összetett portlandcementek:
Portland-salakcement
Portland-szilikapor-cement
Portland-puccoláncement
Portland-pernyecement
Portland-agyagpalacement
Portland-mészkőcement
Összetett portlandcement
– Nagyolvasztó-cementek
– Puccoláncementek
– Összetett cementek
(Beton, vakolat, habarcs és más építési keverék készítéséhez és építési termékek gyártására)
1+ EN 197-1:2000
EN 197-1:2000/A1:2004 Terméktanúsító szervezet 99/93/EK Ajtók, ablakok, ablaktáblák, zsaluzatok, kapuk és
a hozzájuk tartozó vasalatok (1/1)
Épületvasalatok ajtókhoz és kapukhoz
(tűz/füst szakaszhatárokon és menekülési útvonalakon )
1 EN 1125:1997/A1:2001 Terméktanúsító szervezet Ez a kijelölési okiratmelléklet a KERMI Minőségellenőrző és Szolgáltató Kft. részére 2000. június 9-én a 39/1997. (XII. 19.)
KTM-IKIM együttes rendeletre kiadott 036/2000. számú kijelölési okirat mellékletében foglalt műszaki terület szerint került
kiadásra, így a 036/2000. számú kijelölési okirat és melléklete ezen okirat kiadásával egyidejűleg bevonásra került.
A 078/2004. okirat kiadásának, valamint
az Európai Bizottságnak és a többi tagállamnak való bejelentés kelte: 2004. július 15.
Az 1. számú módosítás kiadásának kelte: 2006. november 15.
Egyéb közlemények A Magyar Szénhidrogén Készletező Szövetség
Alapszabályának módosítása
A Szövetség a 2006. december 19. napján megtartott
közgyűlésén az Alapszabály módosításáról a 24/2006.
(XII. 19.) közgyűlési határozattal a következőképpen rendelkezett:
1. Az Alapszabály 17/A.7., 17/A.8. és 17/A.10. pontjai
helyébe a következő rendelkezések lépnek, és a további
pontok számozása ennek megfelelően változik:
„17/A.7.1. A tag minden hó 15-éig köteles a Szövetségnek nyilatkozni arról, hogy a megelőző hónapban
(tárgyhónapban) mennyi volt az Fbkt. hatálya alá tartozó,
a tagi hozzájárulás fizetése alapjául szolgáló földgáz
mennyisége és hőmennyisége.
17/A.7.2. A 17/A.1. a) pontjában szereplő tagok a
tárgyhónapot követő hónap 20-áig kötelesek a Szövetség
részére megadni a tagi hozzájárulás fizetése alapjául szolgáló belföldi földgázértékesítés nettó árbevételét, megjelölve a földgázértékesítéshez tartozó mennyiséget (köbméter) és hőmennyiséget (gigajoule).
17/A.7.3. A 17/A.1. a) pontjában szereplő tagok évente
kötelesek a Szövetség részére megküldeni
a) a könyvvizsgálói jelentést is tartalmazó éves beszámolójukat;
b) a könyvvizsgálójuk nyilatkozatával megerősített
nyilatkozatot, amelyben rögzítésre és összesítésre kerül az
adott naptári évre vonatkozó 17/A.7.2. pontban tett adatszolgáltatás, illetve annak esetleg szükséges módosítása.
17/A.7.4. A 17/A.1. a)–c) pontjában szereplő tagok a
tárgyhónapot követő hónap 20-áig kötelesek a Szövetség
részére megadni, hogy mekkora volt a havi nyilatkozattal
érintett hónapban a lakossági, valamint az egyéb irányban
értékesített földgáz hőmennyisége és mennyisége. A díjszámítás alapja a tárgyhóban kiszámlázott gáz hőmennyisége.
17/A.7.5. A 17/A.1. b)–d) pontjában szereplő tag a
tárgyhónapot követő hónap 20-áig köteles a Szövetség
részére megadni, a tagi hozzájárulás fizetése alapjául
a havi nyilatkozatban megjelölt földgáz hőmennyiség
milyen számlázási időszakokat érint, megjelölve a számlázási időszakokhoz tartozó hőmennyiség és köbméter
adatokat is, valamint az érintett számlák sorszámát és esedékességét.
17/A.7.6. A 17/A.1. e) pontjában szereplő tagok kötelesek a Szövetség részére megadni a számukra tárgyhónapban beszállított földgáz mennyiségét, a vámokmány
és a jegyzőkönyv dátumát, valamint a rendszerirányító
igazolását a ténylegesen átvett földgáz mennyiségéről.
17/A.7.7. A 17/A.1. f) pontjában szereplő tagok kötelesek a Szövetség részére megadni a számukra tárgyhónapban beszállított földgáz mennyiségét, a szállítási jegyző
könyv dátumát, valamint a rendszerirányító igazolását
a ténylegesen átvett földgáz mennyiségéről.
A tagok által adott nyilatkozatokat a Szövetség az Alapszabály 18.1. pontjában foglaltak szerint kezeli.
17/A.8.1. A havi nyilatkozatban közölt adatok alapján
a tag kiszámítja az esedékes tagi hozzájárulás fizetési kötelezettség összegét, és azt a tárgyhónapot követő hónap
utolsó munkanapjáig köteles a Szövetség bankszámlájára
átutalni.
17/A.8.2. A Szövetség felhívására a tag köteles minden
olyan adatot, dokumentációt haladéktalanul benyújtani,
amely a tagi hozzájárulás teljesítésének ellenőrzéséhez
szükséges.
17/A.8.3. A tag köteles hozzájárulását adni ahhoz,
hogy az általa értékesített, illetve tagállamból vagy harmadik országból behozott földgáz mennyiségéről a rendszerirányító és az elosztó a Szövetség részére tájékoztatást
adjon.
17/A.10.1. A Szövetség a feladatainak ellátásához
szükséges bevételek biztosítása érdekében vagyoni biztosíték nyújtását írhatja elő, különösen, ha
a) a tag az Alapszabály meghatározása szerint új tagnak minősül,
b) a fizetendő tagi hozzájárulás havi átlagos összege
– tényadatok és/vagy előzetes becslés alapján – a tag alaptőkéjét vagy törzstőkéjét meghaladja,
c) a tag a készletezési jogszabályokban és/vagy az
Alapszabályban rögzített adatszolgáltatási, nyilvántartási,
tagi hozzájárulás fizetési kötelezettségét nem teljesítette,
d) a Szövetség a feladatainak ellátásához a bevételek
biztosítása érdekében azt szükségesnek ítéli.
17/A.10.2. A vagyoni biztosíték teljesítése tekintetében az Alapszabály 17.17–17.23. pontjaiban foglaltakat
alkalmazni kell.
17/A.10.3. Az adatszolgáltatási és nyilvántartási kötelezettségek tekintetében az Alapszabály 17.24. és
17.26. pontjaiban foglaltakat alkalmazni kell.
17/A.10.4. A cégadatokban bekövetkező változás bejelentése tekintetében az Alapszabály 18.1. pontjaiban foglaltakat alkalmazni kell.
17/A.11. A tagi hozzájárulás mértékét a közgyűlés
a költségvetés keretében állapítja meg.
17/A.12. A tagi hozzájárulás fizetésének kezdő időpontja 2007. január 1.”
Záradék: Az Alapszabály módosítását a 2007. január 31. napján
kelt 1970/2007. sz. határozatommal jóváhagytam.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
1628/2013. (IX. 5.) Korm. határozata az ÉAOP-2.1.1/E-12-k2-2012-0004 azonosító számú („Komplex ökoturisztikai fejlesztés a Hortobágyi Nemzeti Parkban” című) kiemelt projekttel összefüggésben biztosítéknyújtási kötelezettség alóli egyedi mentesítésről.
A Kormány
 1. megállapítja, hogy a) a  Hortobágyi Természetvédelmi és Génmegőrző Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság és a  Hortobágyi
Halgazdaság Zártkörűen Működő Részvénytársaság egyetlen részvényese a Magyar Állam,
b) az  a)  alpontban meghatározott kedvezményezettek az  ÉAOP-2.1.1/E-12-k2-2012-0004 azonosító számú,
„Komplex ökoturisztikai fejlesztés a  Hortobágyi Nemzeti Parkban” című projektjükre megítélt támogatást
a nemzeti vagyon fejlesztésére fordítják,
2. mentesíti az 1. pont a) alpontjában meghatározott kedvezményezetteket az 1. pont b) alpontjában meghatározott
projektjük tekintetében a 2007–2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai
Szociális Alapból és a  Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.)
Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól,
3. felhívja a  Miniszterelnökséget vezető államtitkárt, hogy az  1.  pont b)  alpontjában meghatározott projekt
tekintetében a 2. pont szerinti mentesítés érvényesítéséhez szükséges intézkedéseket tegye meg.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
80/2010. (V. 13.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 32/2010. (I. 29.) OVB határozatát helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továb biak ban: Ve.) 130. § (1) bekezdése alapján magánszemélyek
kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továb biak ban: OVB) 32/2010. (I. 29.)
OVB határozata (a továb biak ban: OVBh.) ellen. Az OVB vitatott határozatában megtagadta annak az országos
népszavazási kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a hitelesítését, amelyen a következő
kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (Ötv.)
12. § (1) bekezdésének rendelkezését egészítse ki azzal, hogy a képviselő-testület (közgyűlés) ülését a településrészi
önkormányzati testület indítványára is össze kell hívni?”
Az OVBh. szerint a kezdeményezés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló
1998. évi III. törvény (a továb biak ban: Nsztv.) 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményének. Az OVB
megállapította, hogy mivel a népszavazásra feltenni kívánt kezdeményezés csak hivatkozik az Ötv. 12. §
(1) bekezdésére, de annak szövegét nem tartalmazza, illetve annak pontos tartalmára való utalást sem tesz, így
a választópolgároknak az aláírásgyűjtés, illetve a kérdésben tartott népszavazás alkalmával ismereteik hiányában
kellene dönteniük a kérdés támogatásáról vagy elutasításáról.
A kifogástevők álláspontja szerint az OVBh. jogszabálysértő és a kérdést előterjesztő személyek irányában szubjektív
indíttatású. Megítélésük szerint az OVB megalapozatlanul hivatkozott az OVBh.-ban az Nsztv. 10. § c) pontjára és 13. §
(1) bekezdésére, mivel a kérdés érthető, egyértelmű, mind nyelvtani, mind jogalkotási, mind pedig a „választópolgári
megérthetőség” tekintetében. Mindezek alapján az OVBh. megsemmisítését, és az OVB új eljárás lefolytatására való
kötelezését kérik az Alkotmánybíróságtól.
II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 1. § h) pontja
alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetű.
Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB
az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek meg fele lően
járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is
alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. §
(1) bekezdésében rögzített egyértelműség követelményének. Az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve
az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és a 32/2010. (I. 29.) OVB határozatot az abban foglalt
indokok helyességére tekintettel, ugyanazon indokok alapján helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság jelen határozatának közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. május 11.
Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke,


text:
217/2016. (HK 4.) MH RKKK intézkedése a Magyar Honvédség Rekreációs, Kiképzési és Konferencia Központ csapatkarjelzésének és csapatjelvényének rendszeresítéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján – figyelemmel a Magyar Honvédség Öltözködési Szabályzatának kiadásáról szóló
9/2005. (III. 30.) HM rendelet és a csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás és engedélyezés rendjéről
szóló 120/2005. (HK 2/2006.) HM utasítás rendelkezéseire – az MH Rekreációs, Kiképzési és Konferencia Központ csapatkarjelzésének, csapatjelvényének rendszeresítéséről az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya az MH Rekreációs, Kiképzési
és Konferencia Központ (a továbbiakban: MH RKKK) hivatásos és szerződéses katona állományára terjed ki.
2. A csapatkarjelzések, csapatjelvények, csapatérmék
tartalmi és formai követelményeiről, valamint az elbírálás
és engedélyezés rendjéről szóló 120/2005. (HK 2/2006.)
HM utasítás (a továbbiakban: Utasítás) előírásai szerint elkészített, elbírált és jóváhagyásra felterjesztett tervezet
alapján az MH RKKK csapatkarjelzését és csapatjelvényét
rendszeresítem, viselését az MH RKKK hivatásos és
szerződéses katona állománya részére engedélyezem.
3. Az MH RKKK által rendszeresített csapatkarjelzés és
csapatjelvény szöveges leírását az 1. melléklet, a csapatkarjelzés eredeti méretű mását a 2. melléklet tartalmazza.
A csapatjelvény eredeti méretű mását a 3. melléklet tartalmazza.
4. Az Utasítás 6. § (1) bekezdése szerint a jóváhagyott
csapatkarjelzés és csapatjelvény műszaki dokumentációjának kidolgozásáról, valamint a rendszeresítéséből adódó
költségvetés tervezéséről, beszerzésről, legyártásáról,
az MH RKKK igényjogosult állományának csapatkarjelzéssel és csapatjelvénnyel történő ellátásáról az MH Logisztikai Központ gondoskodik.
5. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba.
Piros Ottó ezredes s. k.,
parancsnok


text:
155/2012. (VII. 6.) KE határozata bírák felmentéséről.
Az Alaptörvény 9. cikk (3) bekezdés k) pontja, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény 90. §-a
alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára –
a felső korhatár elérése miatt
dr. Andor Magdolnát,
dr. Bakucz László Ferencet,
dr. Csányiné dr. Hajnal Erzsébetet,
dr. Cséplő Beatrixet,
dr. Deák Évát,
dr. Dékány Juditot,
dr. Diós Erzsébetet,
dr. Ecsédi Hajnalkát,
dr. Erményi Lajost,
dr. Fekete Margitot,
dr. Gál Juditot,
dr. Halász Irént,
dr. Hegedűs Jánost,
dr. Horváth Károlynét,
Ikoticsné dr. Both Ilonát,
Kapossyné dr. Czene Magdolnát,
dr. Kálmán Máriát,
dr. Kissné dr. Koch Ágnest,
Kómárné dr. Gyapjas Máriát,
dr. Kőnig Ilonát,
dr. Lente Istvánt,
dr. Mohácsi Jánost,
dr. Mohácsy Zsuzsannát,
dr. Nagy Juliannát,
dr. Némethné dr. Ruff Máriát,
dr. Öcsödi Ágnest,
dr. Patassyné dr. Dualszky Katalint,
Pálné dr. Mikola Júliát,
dr. Romoda Annát,
dr. Simon Margitot,
dr. Szabó Zoltánt,
dr. Takács Lászlót,
dr. Tóth Zoltánnét,
dr. Ungvári Istvánnét,
dr. Veress Józsefnét,
dr. Vidor Lászlót és
Zólyominé dr. Törő Erzsébetet
2012. december 31-ei hatállyal bírói tisztségéből felmentem. Budapest, 2012. július 6.
Áder János s. k.,
köztársasági elnök


text:
1744/2015. (X. 13.) Korm. határozata a mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek gazdaságbiztonsági készletezéséről.
1. A  Kormány a  földművelésügyi miniszter javaslatára megtárgyalta a  gazdaságbiztonsági készletezés kérdéskörét
és megállapította, hogy a  mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek esetében Magyarországon nem indokolt
gazdaságbiztonsági készletek fenntartása.
2. Az  1.  pontban foglaltakkal összefüggésben a  Kormány felhívja a  földművelésügyi minisztert, hogy készítsen
előterjesztést a vonatkozó jogszabályok hatályon kívül helyezése, illetve módosítása tárgyában.
Felelős: földművelésügyi miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
56/2013. (IX. 20.) HM utasítása a Katonai Vizsgaközpontban végrehajtandó vizsgáztatás előkészítéséről, valamint a tananyagtartalom kialakításával kapcsolatos feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi
CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése alapján a minősítő
vizsgák végrehajtása érdekében az alábbi utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § (1) Az utasítás hatálya a Honvédelmi Minisztériumra, a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe és közvetlen
irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteire terjed ki.
(2) Felkérem a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (a továbbiakban: NKE) rektorát, hogy biztosítsa az utasításban
meghatározott feladatok végrehajtását.
2. § Az utasítás alkalmazásában:
a) KVK: Katonai Vizsgaközpont, amely az NKE Hadtudományi és Honvédtisztképző Kar (a továbbiakban: NKE HHK)
szervezetében működő, a tiszti és altiszti minősítő vizsgák előkészítéséért és végrehajtásáért felelős szervezet,
b) minősítő vizsga: az előmeneteli rendszer működtetése érdekében végrehajtott olyan számonkérés, ahol a
jelentkezők önálló felkészülést követően a meghirdetett vizsgaidőpontokban általános katonai ismeretekből
tesznek tanúbizonyságot felkészültségükről,
c) tananyag: a Honvéd Vezérkar Kiképzési Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK KIKCSF) által lektorált és a
Honvéd Vezérkar főnöke (a továbbiakban: HVKF) által jóváhagyott általános katonai ismeretanyag,
d) vizsgaanyag: a rendfokozatonként differenciált általános katonai vizsga alapját képező tudástartalom.
2. A minősítő vizsgák előkészítésének feladatai 3. § A HM Humánpolitikai Főosztály (a továbbiakban: HM HPF), a HVK Személyzeti Csoportfőnökséggel (a továbbiakban:
HVK SZCSF), valamint az NKE HHK-val együttműködésben kidolgozza a minősítő vizsgáztatás rendszerét
2013. november 30-ig.
3. Az általános katonai vizsgák tananyagának és vizsgaanyagának kidolgozása
4. § (1) A HVK KIKCSF – együttműködve a HM Jogi Főosztállyal, a HVK Felderítő Csoportfőnökséggel, a HVK Hadműveleti
Csoportfőnökséggel, a HVK Logisztikai Csoportfőnökséggel, a HVK Híradó, Informatikai és Információvédelmi
Csoportfőnökséggel, az MH Összhaderőnemi Parancsnoksággal, az MH Geoinformációs Szolgálattal, az MH
Egészségügyi Központtal és az MH Altiszti Akadémiával – összeállítja az általános katonai ismeretanyaghoz
rendfokozatonként javasolt szakirodalom-jegyzéket, amelyet 2013. szeptember 30-ig megküld az NKE HHK részére.
(2) A szakirodalom-jegyzék alapján az NKE HHK kidolgozza az általános katonai tananyagot, valamint a rendfokozatonként
differenciált vizsgaanyagokat, és azokat 2013. október 31-ig megküldi a HVK KIKCSF részére.
(3) A HVK KIKCSF – együttműködve az (1) bekezdésben felsorolt szervezetekkel – lektorálja a javasolt általános katonai
tananyagot és a rendfokozatonként differenciált vizsgaanyagokat, majd ezt követően jóváhagyásra felterjeszti a HVKF
részére 2013. november 15-ig.
(4) A HVK KIKCSF a jóváhagyott általános katonai tananyagot és vizsgaanyagokat megküldi az NKE HHK részére
2013. november 30-ig.
(5) Az NKE HHK intézkedik 2013. december 15-ig az általános katonai tananyag és vizsgaanyagok interneten történő
közzétételéről.
4. Egyéb rendelkezések 5. § (1) Az NKE HHK dékánja a KVK elvégzett tevékenységéről félévente, a félévet követő hónap közepéig – első alkalommal
2014. január 15-ig – a próbavizsgák, minősítő vizsgák eredményéről, tapasztalatairól azok befejezését követő egy
hónapon belül a HVK SZCSF útján jelentést terjeszt fel a HVKF részére, amelyről a HVK SZCSF tájékoztatja a HM HPF-et.
(2) A próbavizsgáztatást 2013. december 20-ig a KVK hajtja végre. A próbavizsgák végrehajtására a HVK SZCSF javaslata
alapján a HVKF rendfokozatonként 5-5 főt jelöl ki.
(3) A KVK 2014. március 1-jétől végzi az első minősítő vizsgák végrehajtását.
 (4) Az NKE HHK első alkalommal 2014. január 31-ig, ezt követően minden év január 31-ig az NKE hivatalos honlapján
közzéteszi a tárgyévre vonatkozó vizsgaidőpontokat.
 (5) Az NKE HHK – a HVK KIKCSF-fel együttműködve – minden év december 31-ig felülvizsgálja a kiadott vizsgaanyagokat.
5. Záró rendelkezések 6. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
2012. LII. törvény az Egyesült Nemzetek kiváltságairól és mentességeiről New Yorkban, 1946. február hó 13. napján kelt nemzetközi egyezményben biztosított kiváltságoknak, mentességeknek és könnyítéseknek a Nemzetközi Vadászati és Vadvédelmi Tanács Magyarországon működő intézményeire és vezető tisztségviselőire való kiterjesztéséről.
Az Országgyűlés megerősítve Magyarország elkötelezettségét a természeti erőforrások fenntartható használatát elősegítő szervezetek támogatása
mellett, szem előtt tartva azt a szerepet, amelyet a Nemzetközi Vadászati és Vadvédelmi Tanács a hagyományokra alapozott és fenntartható
vadászat, mint a természetvédelem fontos eszközének elősegítése érdekében betölt
a következő törvényt hozza: 1. § (1) Az Országgyűlés e törvénnyel kiterjeszti az Egyesült Nemzetek kiváltságairól és mentességeiről New Yorkban,
1946. évi február hó 13. napján kelt nemzetközi egyezményben biztosított kiváltságokat, mentességeket és
könnyítéseket a Nemzetközi Vadászati és Vadvédelmi Tanács (a továbbiakban: CIC) Magyarországon működő
intézményeire és vezető tisztségviselőire, ha a kedvezményezettek nem magyar állampolgárok, illetve nem állandó
magyarországi lakosok. (2) Az (1) bekezdés szerinti vezető tisztségviselőnek a CIC elnöke, elnökhelyettese és vezérigazgatója minősül.
2. § Az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszternek a CIC-vel kötött megállapodás alapján a CIC – megállapodásban
meghatározott – Magyarországon működő intézményeinek elhelyezését térítésmentesen kell biztosítani.
3. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
121/2006. (HK 23.) HM határozata a Magyar Honvédség Támogató Dandár alapításáról (hatályos szöveg).
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 76. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján
– figyelemmel az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 88. § (1) bekezdésében, az államháztartás
működési rendjéről szóló 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 10. §-ában, a honvédelmi szervek működésének az államháztartás
működési rendjétől eltérő szabályairól szóló 226/2004. (VII. 27.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: R.), valamint az államháztartás
hatékony működését elősegítő szervezeti átalakításokról és az azokat megalapozó intézkedésekről szóló 2118/2006. (VI. 30.) Korm.
határozatban foglaltakra – az alábbi alapító okiratot adom ki:
1.1 A Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) Hadrendjébe tartozó szervezetként 2007. január 1-jei hatállyal
költségvetési szervet alapítok. Megalakulásának időpontja jogfolytonosság alapján: 1945. január 16.
2.2 A költségvetési szerv megnevezése: Magyar Honvédség Támogató Dandár.
Rövidített megnevezése: MH TD 3.3 4 A költségvetési szerv székhelye: 1101 Budapest X., Zách utca 4.
Postacíme: 1885 Budapest, Pf. 25. 4.5 A költségvetési szerv közvetlen jogelődjei és azok székhelye:
– MH Híradó és Informatikai Parancsnokság, 2142 Nagytarcsa, Széchenyi út 80.;
– MH Budapesti Helyőrségparancsnokság, 1118 Budapest XI., Budaörsi út 49–53.;
– MH 32. Budapest Őr- és Díszezred, 1118 Budapest XII., Budaörsi út 49–53.;
– MH Központi Zenekar, 1118 Budapest XI., Budaörsi út 49–53.;
– MH Támogató Ezred, 1101 Budapest X., Zách utca 4.
5.6 7 A költségvetési szerv tevékenységének jellege alapján közhatalmi, a feladatellátáshoz gyakorolt funkciói szerint
önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv. Pénzügyi és gazdasági feladatait az MH önállóan működő és
gazdálkodó, a pénzügyi és számviteli feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve;
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési, fejlesztési, az épületek fenntartásához, üzemeltetéséhez és a személyi állomány
ellátásához szükséges tárgyieszköz- és anyagellátási feladatait az MH önállóan működő és gazdálkodó, az
ingatlanfenntartási és -üzemeltetési feladatok központosított végrehajtására kijelölt költségvetési szerve végzi.
6.8 A költségvetési szerv tevékenysége a 842220 Védelmi képességek fenntartása szakágazatba tartozik.
Alaptevékenysége a 2009. december 31-ig érvényes Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
751494 Máshová nem sorolható szervek tevékenysége. 7.9 A költségvetési szerv jogi személy, önálló állománytáblával rendelkező dandár jogállású katonai szervezet.
Állománya az MH költségvetési létszámkeretéből az MH önálló állománytáblás szervezetek és szervek részére
biztosított létszámkeretbe tartozik. 8.10 A költségvetési szerv: a) alapítója: a honvédelmi miniszter;
b) irányító szerve: a Honvédelmi Minisztérium; c) irányító szervének székhelye: 1055 Budapest V., Balaton utca 7–11.
1 Módosította: 22/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
2 Módosította: 22/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
3 Módosította: 104/2007. (HK 16.) HM határozat 1. pont.
4 Módosította: 22/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
5 Módosította: 22/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
6 Módosította: 22/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
7 Módosította az 1/2010. (II. 10.) HM határozat 8. pont.
8 Módosította: 22/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
9 Módosította: 22/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
10 Módosította: 22/2009. (VI. 5.) HM határozat 1. pont.
9.11 A költségvetési szerv a HM Honvéd Vezérkar főnök közvetlen szolgálati alárendeltségébe tartozik.
10.12 A költségvetési szerv illetékessége: országos. 11.13 A költségvetési szerv jogszabályban meghatározott közfeladata:
A Hvt. 70. § (2) bekezdése szerint külön jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, valamint belső
rendelkezésekben a Hvt. 70. § (1) bekezdés keretei között meghatározott feladatok ellátása.
12.14 15 16 A költségvetési szerv alaptevékenysége az Államháztartási Szakfeladatrend szerint:
842202 Védelmi képességek fenntartása; 842203 Védelmi képességek fejlesztése;
842204 Haderő kiképzése, felkészítése; 842205 Haderő hazai tevékenysége;
842192 Nemzetközi katonai és rendészeti szerepvállalás béketámogató és válságkezelő feladatokban;
842541 Ár- és belvízvédelemmel összefüggő tevékenységek; 842542 Minősített időszaki tevékenységek (kivéve ár- és belvízvédelem).
13.17 18 A költségvetési szerv kisegítő tevékenységei arányának felső határa 2% a költségvetési szerv kiadásaiban.
14.19 A költségvetési szerv vezetője, kinevezésének rendje: a) a vezető megnevezése: parancsnok;
b) a parancsnokot – a HM Honvéd Vezérkar főnök javaslata alapján – a honvédelmi miniszter nevezi ki és menti fel.
15.20 A költségvetési szervnél a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló
2001. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonák teljesítenek szolgálatot, illetőleg a
közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény hatálya alá tartozó közalkalmazottak állnak
jogviszonyban. 16.21 A költségvetési szerv nyilvántartásba vételét a Kt. 5. §-a alapján a Magyar Államkincstár végzi.
17.22 A költségvetési szerv szervezeti felépítését, vezetési rendjét, működésének sajátos szabályait a Szervezeti és
Működési Szabályzat tartalmazza. A Szervezeti és Működési Szabályzatot az MH TD parancsnoka 2007. január 1-jét
követő 60 napon belül elkészíti és jóváhagyásra felterjeszti a HM Honvéd Vezérkar főnökéhez.
18. 23 Ez a határozat az aláírása napján lép hatályba.
A határozat szövege hatályos 2010. február 15-től. Dr. Szekeres Imre s. k.,
honvédelmi miniszter


text:
21/2007. (III. 14.) OGY határozata Tóth József országgyűlési képviselő mentelmi ügyében.
A Magyar Köztársaság Országgyűlése Tóth József
országgyűlési képviselő mentelmi jogát a Hajdúböször
ményi Városi Bíróság 1.B.218/2005/3. számú megkeresésével érintett ügyben nem függeszti fel.
Dr. Szili Katalin s. k.,
az Országgyűlés elnöke