text:
1471/2014. (VIII. 27.) Korm. határozata egyes állami vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról.
1. A Kormány
a) az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 36. § (2) bekezdés c) pontja, valamint
36. § (3) bekezdése alapján úgy dönt, hogy az 1. mellékletben és 2. mellékletben felsorolt, állami vagyonba
tartozó ingatlanok és ingóságok ingyenesen az  1.  mellékletben és 2.  mellékletben meghatározott helyi
önkormányzatok (a továbbiakban: önkormányzat) tulajdonába kerüljenek;
b) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a továbbiakban: MNV Zrt.) útján tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy az  1.  mellékletben meghatározott önkormányzatokkal a  tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba
történő bejegyzésére alkalmas szerződés (a továbbiakban: szerződés) – e határozat közzétételét követő hat
hónapon belül – megkötésre kerüljön;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
c) felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy a  Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség- és
Szervezetfejlesztési Intézet (a  továbbiakban: GYEMSZI) útján tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak
érdekében, hogy a 2. mellékletben meghatározott önkormányzatokkal a szerződés – e határozat közzétételét
követő hat hónapon belül – megkötésre kerüljön.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
2. A Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg
a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a  szerződések megkötése előtt az  MNV Zrt. és a  GYEMSZI
a  Polgári Törvénykönyv szerinti jóhiszemű eljárásnak, együttműködési és tájékoztatási kötelezettségnek eleget
téve tájékoztassa az  önkormányzatokat az  ingatlanra vonatkozó terhekről, korlátozásokról, a  folyamatban lévő
eljárásokról és az  egyéb jogi természetű ügyekről, valamint adja át az  ezekkel kapcsolatban rendelkezésre álló
dokumentumokat.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
 3. A Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg
a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a szerződések – a tulajdonátruházási szerződésekre vonatkozó
általános jogszabályi követelményeken túlmenően – tartalmazzák azt is, hogy:
a) az önkormányzat – szükség esetén – saját költségvetése terhére vállalja az  ingatlan környezeti állapotának
felmérését, kármentesítését, illetve, ha az  ingatlanon tervezett tevékenység engedélyköteles, akkor
a  szükséges engedélyek megszerzését, az  ingatlan ingyenes tulajdonba adásával összefüggésben
esetlegesen felmerülő általános forgalmi adó megtérítését;
b) az önkormányzat az ingatlan tulajdonjogát a fennálló terhekkel együtt szerzi meg;
c) az önkormányzat vállalja, hogy az ingatlan vonatkozásában az állammal szemben semmilyen követelést nem
támaszt;
d) a bérbeadással vagy más jogcímen hasznosított ingatlan esetében az  önkormányzat vállalja a  fennálló
jogviszonyokból eredő kötelezettségeket és a  tulajdonossal szemben támasztott esetleges jövőbeni
követelésekért való helytállást;
e) az önkormányzat vállalja, hogy a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI.  törvény (a  továbbiakban: Nvtv.)
13.  § (4)  bekezdés b)  pontjában meghatározott, az  átruházott vagyon hasznosításáról szóló beszámolási
kötelezettségének – a szerződés hatálybalépését követő évtől kezdődően – minden év december 31. napjáig
írásban eleget tesz;
f ) amennyiben az  önkormányzat az  e)  pontban foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, az  ingatlanok
szerződésben rögzített bruttó forgalmi értékének 5 százalékát mint késedelmi kötbért köteles az  MNV Zrt.,
illetve a GYEMSZI erre vonatkozó felhívásának kézhezvételétől számított 30 napon belül megfizetni;
g) az ingatlant az  Nvtv. 13.  § (4)  bekezdés a)  pontja szerint az  önkormányzat az  1. és 2.  mellékletben és
a szerződésben az adott ingatlanra megjelölt hasznosítási célnak megfelelően köteles hasznosítani;
h) ha az önkormányzat a g) pontban foglalt kötelezettségeinek részben vagy egészben nem tesz eleget, az MNV
Zrt., illetve a GYEMSZI az Nvtv. 13. § (7) és (8) bekezdésének megfelelően jár el azzal, hogy az önkormányzat
a nemteljesítési kötbért köteles a felszólítás kézhezvételétől számított 60 napon belül az MNV Zrt.-nek, illetve
a GYEMSZI-nek megfizetni;
i) az önkormányzat vállalja azon külön feltételek teljesítését, amelyekhez a  vagyonkezelő, annak felügyeleti
szerve, a  védettség jellege szerinti miniszter vagy a  sportigazgatási szerv az  ingyenes tulajdonba adáshoz
szükséges hozzájáruló nyilatkozat kiadását kötötte.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere
határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
4. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a Beleg 264 helyrajzi számú, a Békés 2073 helyrajzi számú, a Böde 155 helyrajzi számú, a Mende 787 helyrajzi
számú, a  Solymár 1753 helyrajzi számú, a  Siófok 5991 helyrajzi számú, a Tatabánya 5764/15, 5764/16, 5200/21 és
13013/36 helyrajzi számú ingatlanok esetében a szerződések – a 3. pontban meghatározottakon felül – tartalmazzák
azt is, hogy azok hatálybalépését követően az  érintett önkormányzatok helytállnak az  ingatlannal kapcsolatos,
öröklésből származó vagyoni jellegű követelések vonatkozásában, és az  örökössel való elszámolás tekintetében
semmilyen igényt nem támasztanak az MNV Zrt.-vel vagy az állam bármely más képviselőjével szemben.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
5. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a Budapest XVII. kerület 128463/7 helyrajzi számú ingatlan 1178/4531 tulajdoni hányada esetében a szerződés
– a 3. pontban meghatározottakon felül – tartalmazza azt is, hogy:
a) az MNV Zrt. tájékoztatja az  önkormányzatot az  ingatlan vonatkozásában fennálló ingatlan-nyilvántartási
rendezetlenségről és a vagyonkezelő igényeiről;
b) annak hatálybalépését követően az  önkormányzat helytáll az  ingatlannal kapcsolatos, vagyonkezelői
jogviszonyból származó követelések vonatkozásában, és a  vagyonkezelővel való elszámolás tekintetében
semmilyen igényt nem támaszt az MNV Zrt.-vel vagy az állam bármely más képviselőjével szemben.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
6. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a  Hatvan 514/2 helyrajzi számú ingatlan esetében a  szerződés – a  3.  pontban meghatározottakon felül  –
tartalmazza azt is, hogy:
a) az önkormányzat vállalja a  MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaság
(a  továbbiakban: MÁV Zrt.) és az  állam között megkötött, az  ingatlan állami tulajdonba kerüléséről szóló
megállapodásban meghatározott kikötéseket és az abban külön nem ismertetett terheket;
b) az önkormányzat kötelezettséget vállal arra vonatkozóan, hogy a MÁV Zrt. által harmadik személyek részére
érvényes polgári jogi szerződések útján biztosított használati jogosultságokat a  tulajdonos személyének
változása nem érinti.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
7. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy az Eger Megyei Jogú Város Önkormányzatával megkötésre kerülő szerződés – a 3. pontban meghatározottakon
felül – tartalmazza azt is, hogy az önkormányzat az ingatlanokkal kapcsolatos valamennyi terhet, bérleti szerződésből
vagy egyéb megállapodásból származó és bármilyen jellegű további kötelezettséget – ideértve a MÁV Zrt. és az állam
között megkötött, az ingatlanok állami tulajdonba kerüléséről szóló megállapodásokban meghatározott kikötéseket
és az abban külön nem ismertetett terheket is – köteles átvállalni, így különösen azon feltételeket, amelyeket a vasúti
területtel határos ingatlan és a vasúti pálya közelében lévő ingatlan esetén a tulajdonba vevőnek vállalnia kell.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
8. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a  Jászberény Város Önkormányzatával megkötésre kerülő szerződés – a  3.  pontban meghatározottakon
felül – tartalmazza azt is, hogy a Jászberény 6027/2 helyrajzi számú ingatlan és a kapcsolódó ingóságok – úgymint
a  Jászberényi műjégpálya-csarnok RR-tartói, valamint kiegészítő elemei, acélszerelvényei (a  továbbiakban együtt:
Ingóságok) – kérelmező önkormányzat javára történő tulajdonba adására kizárólag akkor kerülhet sor, ha
a) a telekalakítást engedélyező jogerős határozat a felek rendelkezésére áll,
b) az Ingóságok tekintetében a vagyonkezelő Szent István Egyetem vagyonkezelői jogról lemondó nyilatkozata
rendelkezésre áll,
c) az önkormányzat vállalja, hogy az  Ingóságok kizárólag a  Jászberény 6027/2 helyrajzi számú ingatlanon
található jégpályához kapcsolódó célra – a szerződés megkötésétől számított 12 hónapon belül – kerülnek
felhasználásra úgy, hogy ha a  meghatározott határidőn belül az  Ingóságokat a  szerződésben foglalt
vállalásnak megfelelően nem hasznosítja az  önkormányzat, köteles az  értékbecslésben meghatározott
forgalmi értéknek megfelelő összeget az MNV Zrt. részére megfizetni.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
9. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a  Kiskunhalas 630/7 és 630/9 helyrajzi számú ingatlanok tekintetében a  szerződés a  Kiskunhalasi Járási
Földhivatal 800.016/2/2014. számú jogerős határozatával jóváhagyott vázrajzban rögzítettek szerint kizárólag
abban az  esetben kerüljön megkötésre Kiskunhalas Város Önkormányzatával, ha mind a  vagyonkezelő, mind
a  vagyonkezelő felügyeletét ellátó belügyminiszter ingyenes önkormányzati tulajdonba adáshoz hozzájáruló
nyilatkozata rendelkezésre áll.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
10. A Kormány felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak
érdekében, hogy a Karcag 3972 helyrajzi számú ingatlan tekintetében a szerződés Karcag Város Önkormányzatával
kizárólag abban az  esetben kerüljön megkötésre, ha rendelkezésre áll a  vagyonkezelő Kátai Gábor Kórház
vagyonkezelői jogról lemondó nyilatkozata.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
11. A Kormány felhívja az  emberi erőforrások miniszterét, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak
érdekében, hogy a  Mezőtúr 178/1 helyrajzi számú ingatlan tekintetében a  szerződés Mezőtúr Város
Önkormányzatával kizárólag abban az  esetben kerüljön megkötésre, ha rendelkezésre áll a  kulturális örökség
védelméért felelős miniszter ingyenes tulajdonba adáshoz hozzájáruló nyilatkozata.
Felelős: emberi erőforrások minisztere
határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
12. A Kormány
a) a Vtv. 36.  § (2)  bekezdés e)  pontja, valamint 36.  § (3)  bekezdése alapján úgy dönt, hogy a  3.  mellékletben
felsorolt vagyonelemek ingyenesen az  Életjel Mentőkutyás Kutatóegység tulajdonába kerüljenek elemi
csapások, természeti és ipari katasztrófák, háborús konfliktusok, valamint békeidőszakban, személyek
eltűnése esetén végzett mentési feladatai elősegítése érdekében;
b) a Vtv. 36.  § (2)  bekezdés e)  pontja, valamint 36.  § (3)  bekezdése alapján úgy dönt, hogy a  4.  mellékletben
felsorolt vagyonelemek ingyenesen az Országos Polgárőr Szövetség tulajdonába kerüljenek a közbiztonság
és a közrend megteremtésével és fenntartásával kapcsolatos feladatok elősegítése érdekében;
c) a Vtv. 36. § (2) bekezdés e) pontja, valamint 36. § (3) bekezdése alapján úgy dönt, hogy az 5. mellékletben
felsorolt vagyonelemek ingyenesen a Magyar Máltai Szeretetszolgálat tulajdonába kerüljenek hajléktalanná
vált személyek ellátásának és rehabilitációjának, valamint a  hajléktalanná válás megelőzésének biztosítása,
a hajléktalan-ellátás elősegítése érdekében;
d) a Vtv. 36.  § (2)  bekezdés e)  pontja, valamint 36.  § (3)  bekezdése alapján úgy dönt, hogy a  6.  mellékletben
felsorolt vagyonelemek ingyenesen a  Sziklakórház Kulturális Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű
Társaság tulajdonába kerüljenek kulturális szolgáltatás, közművelődési tevékenység támogatása, kulturális
örökség védelme elősegítése érdekében;
e) felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az  MNV Zrt. útján intézkedjen, hogy a  3–6.  mellékletben
felsorolt ingóságok tulajdonba adásáról szóló szerződések – e  határozat közzétételét követő hat hónapon
belül – az a)–d) alpontban meghatározott kedvezményezettekkel megkötésre kerüljenek.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
13. A Kormány felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a  12.  pont e)  alpontja szerinti szerződések – a  tulajdonátruházási szerződésekre vonatkozó általános
jogszabályi követelményeken túlmenően – tartalmazzák azt is, hogy:
a) az átadandó ingóságok per-, teher- és igénymentesek;
b) a 12. pont a)–d) alpontjában meghatározott kedvezményezettek vállalják, hogy az ingyenesen tulajdonukba
kerülő ingóságok vonatkozásában a  tulajdonba adással és az  ingóságok műszaki és egyéb állapotával
kapcsolatban az  állammal szemben semmilyen követelést nem támasztanak, és az  átadott ingóságok
rendeltetésszerű használatra való alkalmasságáról a későbbi felhasználás során gondoskodnak;
c) a 12.  pont a)–d)  alpontjában meghatározott kedvezményezettek vállalják, hogy az  átruházott vagyon
hasznosításáról a  szerződés hatálybalépését követően – a  3–6.  mellékletben felsorolt ingóságok
elhasználódási ideje alatt vagy azok selejtezésének időpontjáig, illetve amíg az  ingóságok a  12.  pont
a)–d)  alpontjában meghatározott kedvezményezettek tulajdonában állnak, de legfeljebb tizenöt évig –
minden év december 31. napjáig írásban tájékoztatják az MNV Zrt.-t.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
14. A Kormány felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert és az  emberi erőforrások miniszterét, hogy az  1.  pont b) és
c)  alpontjában, a  12.  pont e)  alpontjában meghatározott szerződések csak abban az  esetben köthetők meg, ha
a  jogosult a  szerződés általa történő aláírásának időpontjában az  adózás rendjéről szóló 2003.  évi XCII.  törvény
178.  § 32.  pontja szerinti köztartozásmentes adózói adatbázisban nyilvántartott köztartozásmentes adózónak
minősül és a tulajdonosi joggyakorlókkal szemben lejárt tartozással nem rendelkezik. A köztartozásmentes adózói
minőségét a  jogosult az állami adó- és vámhatóság által 30 napnál nem régebben kiállított közokirattal vagy úgy
igazolja, hogy a  szerződés megkötését megelőzően nyilatkozik arról, hogy szerepel a  köztartozásmentes adózói
adatbázisban.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
emberi erőforrások minisztere határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
21/2007. (VI. 26.) KüM határozata a Magyar Köztársaság és a Szlovén Köztársaság között az egymás nevében a vízumok és tartózkodási engedélyek kiadásában diplomáciai és konzuli képviseleteik útján történő kölcsönös eljárásról szóló, Ljubljanában, 2007. április 4-én aláírt Megállapodás kihirdetéséről szóló 2007. XXXV. törvény 2–3. §-a ideiglenes alkalmazásáról.
A 2007. évi XXXV. törvénnyel a Magyar Közlöny
2007. május 18-i, 62. számában kihirdetett, a Magyar Köztársaság és a Szlovén Köztársaság között az egymás nevében a vízumok és tartózkodási engedélyek kiadásában diplomáciai és konzuli képviseleteik útján történő kölcsönös
eljárásról szóló, Ljubljanában, 2007. április 4-én aláírt
Megállapodás 7. cikke szerint a Megállapodás ideiglenesen alkalmazásra kerülhet, ha a Felek diplomáciai úton
értesítették egymást arról, hogy az ideiglenes alkalmazáshoz szükséges feltételeket teljesítették.
A Megállapodás 7. cikke szerinti jegyzékváltásra 2007.
május 24-én került sor.
A fentiekre tekintettel, összhangban a 2007. évi XXXV.
törvény 5. § (5) bekezdésével, megállapítom, hogy a Magyar Köztársaság és a Szlovén Köztársaság között az egymás nevében a vízumok és tartózkodási engedélyek kiadásában diplomáciai és konzuli képviseleteik útján történő
kölcsönös eljárásról szóló, Ljubljanában, 2007. április
4-én aláírt Megállapodás kihirdetéséről szóló 2007. évi
XXXV. törvény 2–3. §-a ideiglenes alkalmazása kezdetének időpontja 2007. május 24., azaz kettőezer-hét május
huszonnegyedike.
Dr. Göncz Kinga s. k.,
külügyminiszter


text:
291/2017. (VIII. 17.) KE határozata magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövet kinevezéséhez való hozzájárulásról.
Az Alaptörvény 9.  cikk (4)  bekezdés b)  pontja alapján – a  külgazdasági és külügyminiszter előterjesztésére –
hozzájárulok Víctor Alfredo Veltzé Michel rendkívüli és meghatalmazott nagykövetnek a  Bolíviai Többnemzetiségű
Állam magyarországi rendkívüli és meghatalmazott nagykövetévé történő kinevezéséhez, bécsi székhellyel.
Budapest, 2017. július 18. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1182/2015. (III. 25.) Korm. határozata a KEOP-1.2.0/2F/09-2010-0047 azonosító számú („Tárkány-Csép-Ete agglomeráció szennyvízelvezetési és tisztítási problémájának megoldása” című) és a KEOP-1.1.1/C/13-2013-0005 azonosító számú („Nyíregyháza települési szilárdhulladék-gazdálkodási rendszerének eszközpark-fejlesztése, informatikai korszerűsítése” című) projektek támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az 1. melléklet szerint az ott felsorolt projektek (a továbbiakban: projektek) támogatásának növelését,
 2. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
12/2017. (III. 17.) FM rendelete a baromfi termékpálya egyes területeit érintő madárinfluenza miatti veszteségek részleges ellentételezéséhez nyújtott jövedelempótló támogatásról.
A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes
kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény 81.  § (5)  bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és
hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 65.  § 1.  pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a  Kormány
tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 4. § 7. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró
Miniszterelnökséget vezető miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. Értelmező rendelkezések 1. § E rendelet alkalmazásában:
1. állattartó: liba vagy kacsa (pecsenyeliba, növendék liba, fiatal liba, hízott liba, pecsenyekacsa, növendék
kacsa, hízott kacsa) tenyésztésével foglalkozó természetes személy, jogi személy, egyéb gazdálkodó
szervezet, ideértve a  személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény szerint mezőgazdasági
őstermelői igazolvánnyal rendelkező természetes személyt és a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról
szóló 2013. évi CXXII. törvény 5. § 5. pontjában meghatározott családi gazdálkodót is;
2. egy és ugyanazon vállalkozás: az  európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal
kapcsolatos eljárásról és a  regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet
[a továbbiakban: 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet] 2. § 5a. pontja szerinti vállalkozás;
3. jövedelempótló támogatás: a  madárinfluenza miatti gazdasági veszteség ellentételezéséhez
a  kedvezményezett részére nyújtott egyszeri, vissza nem térítendő mezőgazdasági csekély összegű
támogatás;
4. kedvezményezett: a  baromfiágazatban igénybe vehető állatjóléti támogatások feltételeiről szóló 139/2007.
(XI. 28.) FVM rendelet [a továbbiakban: 139/2007. (XI. 28.) FVM rendelet] alapján a  2016. támogatási év
tekintetében negyedéves kifizetési kérelmet benyújtó állattartó;
5. mezőgazdasági csekély összegű támogatás: az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és
108. cikkének a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló,
2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 1408/2013/EU bizottsági rendelet)
szerinti támogatás;
6. támogatási év: az  e  rendelet szerinti jövedelempótló támogatás igénybevételénél figyelembe veendő,
a 139/2007. (XI. 28.) FVM rendelet 1. § (1) bekezdés v) pontja szerinti év.
2. A jövedelempótló támogatás jellege 2. § (1) E  rendelet alapján a  kedvezményezett a  madárinfluenza elleni járványügyi kötelezettségekből fakadó, gazdasági
tevékenységet korlátozó intézkedések következtében felmerült járulékos gazdasági veszteségeinek részleges
ellentételezése céljából jövedelempótló támogatás igénybevételére jogosult.
(2) Az egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az 1408/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá
tartozó, az adott üzleti évben, valamint az azt megelőző két üzleti év során odaítélt mezőgazdasági csekély összegű
támogatás bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a 15 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(3) Mezőgazdasági csekély összegű támogatásként nem nyújtható olyan támogatás,
a) amelynek összege a piacon forgalmazott termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre,
b) amely a  harmadik országba vagy tagállamba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységre irányul,
nevezetesen az  exportált mennyiségekhez, valamint az  értékesítési hálózat kialakításához és
működtetéséhez vagy exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz
közvetlenül kapcsolódó támogatás céljából, illetve
c) amely az importáruval szemben belföldi áru használatához kötött.
 (4) Az 1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján mezőgazdasági csekély összegű támogatás esetén a mezőgazdasági
termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint az  Európai Unió működéséről szóló szerződés
107. és 108.  cikkének a  csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i
1407/2013/EU bizottsági rendelet (a  továbbiakban: 1407/2013/EU bizottsági rendelet) hatálya alá tartozó, egy
vagy több ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében a  mezőgazdasági termelőágazatra
tekintettel az 1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások az 1407/2013/EU bizottsági rendelet
3. cikk (2) bekezdésében rögzített alkalmazandó felső határig halmozhatóak az utóbbi tevékenységekre tekintettel
nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve, hogy az  érintett tagállam megfelelő eszközökkel – úgymint
a  tevékenységek szétválasztása vagy a  költségek megkülönböztetése révén – biztosítja, hogy az  elsődleges
mezőgazdasági termelőtevékenység ne részesüljön az  1407/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott csekély
összegű támogatásban.
(5) A  mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatban, valamint a  halászati és
akvakultúra-ágazatban egyaránt tevékenységet folytató vállalkozások esetében a mezőgazdasági termelőágazatra
tekintettel az  1408/2013/EU bizottsági rendelet alapján nyújtott támogatások az  Európai Unió működéséről szóló
szerződés 107. és 108. cikkének a halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való
alkalmazásáról szóló, 2014. június 27-i 717/2014/EU bizottsági rendeletben (a továbbiakban: 717/2014/EU bizottsági
rendelet) rögzített felső határig halmozhatóak az  utóbbi tevékenységekre tekintettel a  717/2014/EU bizottsági
rendelettel összhangban nyújtott csekély összegű támogatásokkal, feltéve, hogy az  érintett tagállam megfelelő
eszközökkel – úgymint a  tevékenységek szétválasztása vagy a  költségek megkülönböztetése révén – biztosítja,
hogy az elsődleges mezőgazdasági termelőtevékenység ne részesüljön a 717/2014/EU bizottsági rendelet alapján
nyújtott csekély összegű támogatásban.
(6) Az  1408/2013/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű támogatás nem halmozható azonos elszámolható
költségek kapcsán vagy azonos kockázatfinanszírozási célú intézkedés kapcsán nyújtott állami támogatással,
ha a  támogatások halmozása túllépi bármely csoportmentességi rendeletben vagy az  Európai Bizottság által
elfogadott határozatban az egyes esetek meghatározott körülményeire vonatkozóan rögzített maximális támogatási
intenzitást vagy összeget. A nem konkrét elszámolható költségekre nyújtott vagy azokhoz hozzá nem rendelhető
csekély összegű támogatás halmozható más, az Európai Bizottság által elfogadott csoportmentességi rendelet vagy
határozat alapján nyújtott állami támogatással.
(7) A  forintban meghatározott támogatási összeg euróra történő átszámításánál a  támogatási kérelem benyújtási
hónapja első napján érvényes, az  Európai Központi Bank által közzétett, két tizedesjegy pontossággal
meghatározott devizaárfolyam alkalmazandó.
(8) A mezőgazdasági csekély összegű támogatás odaítélése során az adott üzleti évben, valamint az azt megelőző két
üzleti évben odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
3. A jövedelempótló támogatás igénybevételének feltételei 3. § (1) A jövedelempótló támogatás igénybevételére az a kedvezményezett jogosult, aki vagy amely
a) a 139/2007. (XI. 28.) FVM rendelet alapján a 2016. támogatási év tekintetében negyedéves kifizetési kérelmet
(a  továbbiakban: kifizetési kérelem) nyújtott be a  139/2007. (XI. 28.) FVM rendelet 4. számú mellékletében
foglalt 4. táblázat A:4. mezőjében megnevezett baromfira, és a kifizetési kérelmére helyt adó, illetve részben
helyt adó döntés született,
b) az  e  rendelet szerinti jövedelempótló támogatás iránti kérelem (a  továbbiakban: támogatási kérelem)
benyújtásának időpontjában
ba) megfelel az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50.  § (1)  bekezdés a) és c)  pontjában
meghatározott feltételeknek, valamint
bc) nem áll felszámolási, végelszámolási vagy adósságrendezési eljárás alatt, és
c) a  támogatási kérelméhez csatolja a  37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet 11/A.  §-ában meghatározott
nyilatkozatot.
(2) Az  (1)  bekezdés a)  pontja szerinti kifizetési kérelmet benyújtó állattartó jogutódja a  jövedelempótló támogatás
igénybevételére nem jogosult.
4. A támogatási kérelem 4. § (1) Az 1. melléklet szerinti adattartalmú támogatási kérelem nyomtatványát a Magyar Államkincstár (a  továbbiakban:
Kincstár) 2017. április 15-éig megküldi az állattartó részére, amelyet az állattartónak a kézhezvételtől számított tíz
napon belül kell kitöltve visszaküldenie a Kincstár részére.
(2) A támogatási kérelemről a Kincstár döntést hoz, és – a forrás rendelkezésre állása esetén – a döntéshozatalt követő
öt napon belül intézkedik a támogatási összeg kedvezményezett részére történő kifizetéséről.
5. A jövedelempótló támogatás összege, forrása 5. § (1) A  jövedelempótló támogatás összege azonos a  139/2007. (XI. 28.) FVM rendelet alapján a  2015. és
a  2016.  támogatási évek negyedévei tekintetében benyújtott kifizetési kérelmekben foglalt jogos támogatási
igények – a  139/2007. (XI. 28.) FVM rendelet 2.  § (7), (7a), (7b) és (7c)  bekezdése szerint alkalmazott visszaosztás
miatt – ki nem fizetett részével, de legfeljebb a  kedvezményezett és a  vele egy és ugyanazon vállalkozásnak
minősülő vállalkozás részére rendelkezésre álló szabad csekély összegű támogatási keret összegével.
(2) A  Kincstár a  támogatási jogosultságot, valamint a  jövedelempótló támogatás összegét az  (1)  bekezdésben és
a 2. és 3. §-ban meghatározott feltételek fennállása figyelembevételével állapítja meg.
(3) Az állattartó 4. § (1) bekezdése szerinti támogatási kérelme az  (1) bekezdésben meghatározott támogatási összeg
igénylésére vonatkozó kérelemnek minősül.
6. § (1) A jövedelempótló támogatás finanszírozására 2017. évben 1700 millió forint áll rendelkezésre.
 (2) A  jövedelempótló támogatás forrása a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi
XC.  törvény 1.  melléklete XII. Földművelésügyi Minisztérium fejezet, 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím,
5. Nemzeti támogatások alcím, 8. Nemzeti agrártámogatások jogcímcsoporton elkülönített keretösszeg, amelynek
számlaszáma: 10032000-01220191-51200002.
(3) Ha a  benyújtott támogatási kérelmekben foglalt összes jogos igény meghaladja az  (1)  bekezdés szerinti
keretösszeget, akkor a  kedvezményezett részére legfeljebb megállapítható jövedelempótló támogatás összege
a túllépés mértékével arányosan csökken.
6. Záró rendelkezések 7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § Ez a  rendelet az  Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108.  cikkének a  mezőgazdasági ágazatban
nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1408/2013/EU bizottsági
rendelet hatálya alá tartozó támogatást tartalmaz.
Dr. Fazekas Sándor s. k.,
 földművelésügyi miniszter


text:
5/2014. (I. 20.) ME határozata helyettes államtitkár kinevezéséről.
A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 220.  § (2)  bekezdése alapján, a  nemzetgazdasági
miniszter javaslatára
Balogh Lászlót a Nemzetgazdasági Minisztérium helyettes államtitkárává – 2014. január 1-jei hatállyal –
kinevezem. Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1147/2011. (V. 18.) Korm. határozata a Magyar Köztársaság Kormánya és Ausztrália, Kanada, India, Új-Zéland, Dél-Afrika, és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága Kormányai között a Brit Nemzetközösség fegyveres erőinek tagjai Magyar Köztársaság területén található hadisírjainak gondozásáról szóló Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
1. egyetért a Magyar Köztársaság Kormánya és Ausztrália, Kanada, India, Új-Zéland, Dél-Afrika, és Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királysága Kormányai között a Brit Nemzetközösség fegyveres erőinek tagjai Magyar
Köztársaság területén található hadisírjainak gondozásáról szóló Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás)
bemutatott szövegével;
2. felhatalmazza a honvédelmi minisztert vagy az általa kijelölt személyt a Megállapodás bemutatott szövegének – a
megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Megállapodás szövege végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás végleges szövegének
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány a
honvédelmi minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
43/2010. (IV. 22.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló
aláírásgyűjtő ív mintapéldánya és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott
kifogás alapján meghozta a következő határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 325/2009. (VII. 22.) OVB határozatát a jelen határozatban foglalt
indokolással helybenhagyja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. 1. Magánszemély 2009. június 23-án országos népszavazási kezdeményezés tárgyában aláírásgyűjtő ív mintapéldányát
nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven
az alábbi kérdés szerepelt: „Kezdeményezzük az Alkotmány és a vonatkozó jogszabályok módosítását úgy, hogy szűnjön meg a sztrájkhoz való
jog, a munkavállalók érdekeiket bírósági eljárásban érvényesíthessék.” Az OVB az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését a 325/2009. (VII. 22.) OVB határozatával megtagadta arra
hivatkozva, hogy alkotmánymódosítás csak az Alkotmány 24. § (3) bekezdésében meghatározott eljárási rendben
lehetséges, és az Alkotmánybíróság gyakorlatára is tekintettel az Alkotmány nem módosítható népszavazás kitűzésére
irányuló kezdeményezéssel. 2. A kezdeményező kifogást nyújtott be az Alkotmánybírósághoz a 325/2009. (VII. 22.) OVB határozat ellen, kérve annak
megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását. A kifogással érintett határozat a Magyar Közlöny 2009. évi
100. számában, 2009. július 22-én jelent meg. A kifogás 2009. július 28-án, vagyis a törvényes határidőn belül érkezett
az OVB-hez. A kifogás benyújtója szerint nem helytálló az OVB határozatban az Alkotmány 24. § (3) bekezdésére való hivatkozás,
hiszen az nem tiltja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, szerinte ez csak annyit jelent, hogy eredményes népszavazás
esetén kétharmados többséggel kell „a népakaratot teljesíteni”. Utalt továbbá az Alkotmány 28/B. és 28/C. §-aira,
melyek kimondják, hogy népszavazást az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdésben lehet tartani, illetve
meghatározzák a kivételeket, azonban a sztrájkjog ezek között nem szerepel. A kifogás benyújtója szerint az OVB által
hivatkozott alkotmánybírósági gyakorlat alkotmányellenes. II. A kifogás nem megalapozott.
1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben
a hatáskörben jogorvoslati természetű. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak
alapján azt vizsgálja, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és
az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342.].
2. Ezt követően az Alkotmánybíróság azt vizsgálta, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés megfelel-e az Nsztv. 10. §
c) pontjában foglalt követelménynek. Az Nsztv. rendelkezései értelmében az OVB-hez hitelesítés céljából benyújtott aláírásgyűjtő íven konkrét kérdést kell
megfogalmazni. A konkrét kérdésnek olyannak kell lennie, hogy arra a választópolgárok egy esetlegesen megtartandó
népszavazás alkalmával egyértelműen, igennel vagy nemmel tudjanak válaszolni, mivel az Nsztv. 13. § (2) bekezdése
szerint a konkrét kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában, változtatás nélkül kell népszavazásra
bocsátani. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a jelen esetben hitelesítés céljából az OVB-hez benyújtott
aláírásgyűjtő íven szereplő mondat nem kérdés, hanem kijelentő mondat, és így nem felel meg a törvényben foglalt
követelményeknek, ezért arról az Nsztv. 10. § c) pontja alapján népszavazást tartani nem lehet. Népszavazást ugyanis
csak kérdésről lehet tartani, melyre „válaszolni” lehet. Az adott kezdeményezésen szereplő kijelentő mondatra viszont
nem lehet válaszolni egy esetleges népszavazáson, mert az csak közlést tartalmaz az indítványozó szándékáról. Ennek
különös jelentőséget ad a fentebb már említett Nsztv. 13. § (2) bekezdése, amely szerint a kérdést változatlan
formában kell népszavazásra bocsátani. Mivel a hitelesítésre benyújtott szöveg nem kérdés, népszavazás tartására
eleve nem alkalmas. A kifejtettekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az OVB jogszerű döntést hozott, amikor
az aláírásgyűjtő íven megfogalmazott kérdés hitelesítését megtagadta. Ezért az Alkotmánybíróság a kifogást
elutasította, s ennek megfelelően – a Ve. 130. § (3) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva a jelen határozatban
foglalt indokok alapján – a 325/2009. (VII. 22.) OVB határozatot helybenhagyta.
3. Az Alkotmánybíróság megjegyzi: az Alkotmánybíróság a 25/1999. (VII. 7.) AB határozat rendelkező részében általános
érvénnyel megállapította, hogy alkotmánymódosítás csak az Alkotmányban előírt eljárási rendben [Alkotmány 24. §
(3) bekezdés] történhet; az Alkotmány módosítására irányuló kérdésben választópolgárok által kezdeményezett
népszavazásnak nincs helye. (ABH 1999, 251.) Azaz az adott kezdeményezés tekintetében akkor sem lett volna helye
népszavazásnak, ha az Nsztv.-ben megfogalmazott követelményeknek egyébként megfelelt volna.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el. Budapest, 2010. április 20. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
1152/2011. (V. 18.) Korm. határozata az Oktatásért Közalapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a, valamint a Kormány által alapított
közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt
felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 4. pontja alapján
meghozza az alábbi határozatát:
1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (4) bekezdése alapján kezdeményezi az Oktatásért Közalapítvány (a továbbiakban:
Közalapítvány) megszüntetését a közfeladat más szervezeti keretek között történő hatékonyabb ellátása érdekében.
2. A Kormány
a) felhatalmazza a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az Alapító nevében kérelmezze a Fővárosi Bíróságnál a
Közalapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés kapcsán
felmerülő kérdésekben az Alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket megtegye;
b) megbízza a közigazgatási és igazságügyi minisztert vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint az átadás-átvételi
eljárásban közreműködő személyek kijelölésére;
c) egyetért azzal, hogy a megszűnt Közalapítvány Tehetségsegítő Alkuratóriuma által ellátott feladatokat az
Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet, a Közalapítvány által ellátott egyéb feladatokat – ideértve a Közalapítvány
megszűnésekor fennálló kötelezettségeiért való helytállást és fennálló jogainak érvényesítését is – a Wekerle
Sándor Alapkezelő lássa el, valamint felhívja a nemzeti erőforrás minisztert és a közigazgatási és igazságügyi
minisztert, hogy tegye meg az ennek érdekében szükséges intézkedéseket.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. A megszűnés napjával mint mérlegfordulónappal a Közalapítvány elkészíti a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm.
rendelet 6. §-a szerinti beszámolóját.
4. A megszűnést követően a Közalapítvány vagyonának számbavételére és a hitelezők kielégítésére – a Közalapítvány
vagyona értéke erejéig a Kormány a Wekerle Sándor Alapkezelőt jelöli ki. A megszűnő Közalapítvány iratainak
jogszabály szerint kötelező őrzésére a Kormány a Közalapítvány Tehetségsegítő Alkuratórium iratai tekintetében az
Oktatáskutató és Fejlesztő Intézetet, egyéb iratai tekintetében a Wekerle Sándor Alapkezelőt jelöli ki. A Közalapítvány
hitelezők kielégítése után fennmaradt vagyonát a Kormány a Közalapítvány Tehetségsegítő Alkuratóriuma
tekintetében az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet támogatására, a Közalapítvány egyéb vagyonát – ideértve a
vagyoni értékű jogokat is – a Wekerle Sándor Alapkezelő támogatására fordítja, amely vagyont az Oktatáskutató és
Fejlesztő Intézet, valamint a Wekerle Sándor Alapkezelő egyéb bevételként számolja el, és köteles azt a 2. pont szerinti
feladatokra fordítani.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
5. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a Közalapítvány megszüntetéséről és a 4. pontban foglalt
intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a bírósági törlést követően azonnal
6. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a Nemzeti Tehetség Programnak az Oktatásért Közalapítvány
megszűnését követő végrehajtása tekintetében javaslatot terjesszen a Kormány elé.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: azonnal 7. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) az Oktatásért Közalapítvány létrehozásáról szóló 2153/2005. (VII. 27.) Korm. határozat,
b) az Oktatásért Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1085/2009. (VI. 4.) Korm. határozat, valamint
c) az Oktatásért Közalapítvány alapító okiratának módosításáról szóló 1015/2010. (I. 28.) Korm. határozat.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1/2019. (I. 9.) ME határozata a Magyarország Kormánya és Belize Kormánya között a diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
a külgazdasági és külügyminiszter, valamint a belügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és Belize Kormánya között a  diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező
állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) létrehozásával;
 2. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – az  érintett miniszterekkel egyetértésben  –
a tárgyalásokon részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom a  külgazdasági és külügyminisztert vagy az  általa kijelölt személyt, hogy a  tárgyalások
eredményeként előálló szövegtervezetet kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy a  Megállapodás létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, a  belügyminisztert, valamint az  igazságügyi minisztert, hogy
a Megállapodás létrehozását követően a Megállapodás szövegének végleges megállapítására való felhatalmazásról
szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1120/2014. (III. 6.) Korm. határozata az NYDOP-4.3.1/A-11-2012-0005 azonosító számú („Térségi elérhetőség javítása a 8311 és 8408. j. utakon” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint az  NYDOP-4.3.1/A-11-2012-0005 azonosító számú, „Térségi elérhetőség javítása
a 8311 és 8408. j. utakon” című projekt támogatásának növelését,
 2. hozzájárul az 1. pont szerinti projekt támogatási szerződésének módosításához.
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal orbán viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
38/2016. (XII. 16.) EMMI rendelete a nemzetiségi célú támogatások igénybevételének, felhasználásának és elszámolásának részletszabályairól.
Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 75.  § (4)  bekezdésében kapott felhatalmazás
alapján, a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 48. § 11. pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában
meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
1. § Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 9.  mellékletében (a  továbbiakban:
Melléklet) a  nemzetiségpolitikáért felelős miniszter számára meghatározott feladatokat az  Emberi Erőforrás
Támogatáskezelő (a továbbiakban: Támogatáskezelő) látja el az alábbi kivételekkel:
a) a Melléklet II. pontja szerinti támogatással kapcsolatos feladatok,
b) a Melléklet III.1. pont d) alpontja szerinti észrevételek vizsgálata és a végleges feladatmutató pontszámokról
való döntés. 2. § Ha a  helyi nemzetiségi önkormányzatok működési és feladatalapú költségvetési támogatásáról szóló támogatói
okiratok közzétételét követő nyolc napon belül a helyi nemzetiségi önkormányzat nem tesz észrevételt, a támogatói
okiratban foglalt nyilatkozatok a helyi nemzetiségi önkormányzat által megtettnek minősülnek.
3. § A helyi nemzetiségi önkormányzat működési költségvetési támogatásának felhasználásáról szóló beszámoló
elfogadásáról a Támogatáskezelő a honlapján történő közzététellel értesíti a helyi nemzetiségi önkormányzatot.
4. § Ez a rendelet 2017. január 1-jén lép hatályba.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
480/2016. (XII. 14.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Szentpáli Juditot
2017. január 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. december 2. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1385/2015. (VI. 12.) Korm. határozata állami ingatlan Magyar Lovas Szövetség részére versenyeztetés mellőzésével történő használatba adásáról.
A Kormány
 1. az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 24.  § (2)  bekezdés e)  pontja alapján a  Magyar Lovas Szövetség
által átvállalt közfeladat – így különösen kiemelt nemzetközi sportrendezvény magyarországi megrendezése, mint
közérdekű cél – ellátásának elősegítése érdekében úgy határoz, hogy az állami tulajdonban lévő Fábiánsebestyén
0215/3 helyrajzi számú ingatlant a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaság
versenyeztetés mellőzésével, 2015. október 15-ig adja használatba a Magyar Lovas Szövetség részére;
2. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy az 1. pontban meghatározott használatba adási szerződés megkötése
érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
51/2014. (VII. 28.) HM utasítása a magyar véderő-, katonai és légügyi attaséhivatalok irányításáról, vezetéséről és ellenőrzéséről, valamint a Magyarországon akkreditált külföldi véderő-, katonai és légügyi attasékkal való kapcsolattartásról.
A honvédelemről és a  Magyar Honvédségről, valamint a  különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011.  évi
CXIII.  törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 2.  § (5)  bekezdése alapján
a következő utasítást adom ki:
1. Általános rendelkezések 1. § Az  utasítás hatálya a  Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a  honvédelemért felelős miniszter
(a továbbiakban: miniszter) közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatra
(a továbbiakban: KNBSZ) és a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai szervezeteire (a továbbiakban együtt:
honvédelmi szervezetek) terjed ki.
2. § (1) Az utasítás alkalmazásában
1. attasé: a küldő ország védelmi minisztériumának és haderőnemeinek diplomáciai ranggal rendelkező képviselője,
aki tagja az akkreditálási ország attasétestületének,
2. attaséhelyettes: az  attasé diplomáciai rangú segítője, megbízásának megfelelően helyettesítője, aki tagja
az akkreditálási ország attasétestületének,
3. attaséhivatal: a fogadó ország területén – a küldő ország nagykövetségén – belül létrehozott katonadiplomáciai
képviselet, ahol az 1. és 2., illetve 4. pontban meghatározott személyek dolgozhatnak,
4. attaséhivatali titkárgyakornok (a továbbiakban: titkárgyakornok): az attasé diplomáciai ranggal nem rendelkező
beosztottja, aki nem tagja a fogadó ország attasétestületének,
5. attasétestület: a fogadó országban akkreditált attasékat, valamint azok helyetteseit magában foglaló közösség,
6. katonai attasé: a fogadó ország szárazföldi haderejénél a küldő ország szárazföldi haderejét képviselő személy,
7. légügyi attasé: a fogadó ország légierejénél a küldő ország légierejét képviselő személy,
8. véderőattasé: a fogadó ország védelmi minisztériumánál a küldő ország védelmi minisztériumát képviselő személy,
az attaséhivatal vezetője, védelmi kérdésekben a nagykövet tanácsadója.
(2) Ugyanaz a személy egyszerre is betöltheti az (1) bekezdés 6–8. pontjai szerinti beosztásokat, illetve azok helyettesi
beosztásait.
(3) Az attaséhelyettes az attaséval megegyező módon, az (1) bekezdés 6–8. pontjai szerinti megbízásokkal rendelkezhet,
vagy egyszerre is elláthatja ezeket a feladatokat.
(4) Az utasítás rendelkezései megfelelően alkalmazandók a hazai állomáshelyű regionális magyar attasékra is.
2. A külföldi állomáshelyű, illetve a hazai állomáshelyű – regionális – magyar attaséhivatalok létesítése,
irányítása, vezetése és ellenőrzése
3. § (1) Az  attaséhivatalok Magyarország diplomáciai képviseletei keretében, azok részeként, önálló szakterületként
működnek.
(2) Az  attasék és helyetteseik a  külképviseletek diplomáciai, a  titkárgyakornokok pedig a  külképviseletek igazgatási
állományának a tagjai.
(3) Az attaséhivatalok létesítését, működésük szüneteltetését és megszüntetését a HM védelempolitikáért és védelmi
tervezésért felelős helyettes államtitkár (a továbbiakban: HM VPVTHÁT) és a KNBSZ főigazgató együttes javaslatára,
a külgazdasági és külügyminiszterrel egyetértésben, a miniszter rendeli el.
(4) Az  attaséjelöltek működési engedélyét a  Külgazdasági és Külügyminisztérium (a továbbiakban: KKM) útján,
a  KNBSZ-szel együttműködve a  HM Nemzetközi Együttműködési Főosztály (a továbbiakban: HM NEF) kéri meg
a fogadó országban. Az attasé tevékenységét a fogadó ország által kiadott működési engedély birtokában kezdheti
meg.
(5) Az  attaséhivatalok fogadó ország területén történő elhelyezését, az  együttműködés feladatainak végrehajtását,
valamint a költségek elszámolásának rendjét a HM és a KKM között a katonadiplomáciai együttműködés tárgyában
megkötött megállapodás határozza meg.
4. § (1) Az attaséhivatalokat – a HM VPVTHÁT és a KNBSZ főigazgatója útján – a miniszter irányítja.
 (2) Az  attaséhivatalok katonadiplomáciai tevékenységének, valamint a  kétoldalú kapcsolattartás általános és aktuális
feladatainak meghatározása, e  feladatok végrehajtásának irányítása, továbbá a  végrehajtásban együttműködő
honvédelmi szervezetek tevékenységének koordinálása – a HM NEF útján – a HM VPVTHÁT feladata.
(3) Az  attaséhivatalok számára meghatározott napi és a  nemzetbiztonsági feladatokkal összefüggő tevékenységet
a  KNBSZ főigazgatója irányítja és koordinálja. Ennek keretében biztosítja az  attaséhivatalokkal való gyors és
megbízható összeköttetést, továbbá gondoskodik az attaséhivatalok személyi, fizikai, dokumentum- és informatikai
biztonságáról.
(4) A  HM VPVTHÁT és a  KNBSZ főigazgatója az  attaséhivatalok irányítását és vezetését, valamint tevékenységük
mindenoldalú biztosítását érintő kérdésekben rendszeresen egyeztet.
(5) Az attasékat – a  jog- és hatáskörüket érintő feladatok vonatkozásában – a miniszter, a HM parlamenti államtitkára
(a továbbiakban: HM PÁT), a HM közigazgatási államtitkára (a továbbiakban: HM KÁT) és a Honvéd Vezérkar főnöke
(a továbbiakban: HVKF) közvetlenül is utasíthatják. Az attasék a kapott feladatról és az annak végrehajtására tervezett
intézkedésekről haladéktalanul jelentést tesznek a HM NEF és a KNBSZ részére.
(6) Az attaséhivatalok biztonság-, védelem- és katonapolitikai, védelemgazdasági és katonadiplomáciai tárgyú, valamint
konkrét, adott feladatra vonatkozó jelentéseit, felterjesztéseit – a HM NEF útján – a KNBSZ továbbítja a honvédelmi
szervezetek illetékes vezetői részére.
(7) A  HM VPVTHÁT a  KNBSZ közreműködésével és a  HM NEF bevonásával rendszeresen ellenőrzi és értékeli
az attaséhivatalok személyi állományának katonadiplomáciai tevékenységét.
5. § (1) Az  attaséhivatalok katonadiplomáciai feladatainak meghatározását, egyeztetését és végrehajtásának irányítását
a miniszter irányelvei alapján – a KKM illetékes főosztályaival és a KNBSZ-szel együttműködve – a HM NEF végzi.
(2) A  HM NEF – a  HM VPVTHÁT utasításának megfelelően – figyelemmel kíséri a  kétoldalú együttműködési
megállapodásokból, illetve az  éves kétoldalú katonai együttműködési tervből az  attasékra háruló feladatok
végrehajtását. Ennek érdekében napi kapcsolatot tart fenn, együttműködik és egyeztet a  KNBSZ illetékes
– az attaséhivatalokat közvetlenül irányító – szervezeti elemével. A HM NEF sürgős, halasztást nem tűrő esetekben
közvetlenül is felveheti a kapcsolatot az érintett attaséhivatallal, amelyről egyidejűleg tájékoztatja a KNBSZ-t.
(3) A  KNBSZ főigazgatója és a  HM VPVTHÁT, illetve az  általuk megbízott szervezet vezetője rendszeres kapcsolatot
tartanak fenn a honvédelmi tárca részéről fellépő hírigények – különösen háttéranyagok és elemzések – kielégítésével,
az információáramoltatás rendjével, valamint minden katonadiplomáciai tárgyú kérdéssel kapcsolatban.
6. § (1) Az attasé beosztásra a KNBSZ főigazgatója és a HM VPVTHÁT közösen állít jelöltet.
 (2) Az attasé váltásának tervezésére a nem fegyveres, tartós külszolgálatok tervezésével egy időben kerül sor. A következő
évre vonatkozó attaséváltási tervet a  KNBSZ a  HM NEF-fel egyeztetve készíti el, amelyet – a  HM KÁT és a  HVKF
egyetértésével – a KNBSZ főigazgatója és a HM VPVTHÁT a tárgyév december 31-ig együttesen terjeszt fel a miniszter
részére.
(3) Az attasét a miniszter, az attaséhelyettest és a titkárgyakornokot a KNBSZ főigazgatója nevezi ki.
 (4) A  KNBSZ főigazgatója – a  külföldi szolgálatra történő tényleges kiküldés napjától – az  attaséhivatal személyi
állományának állományilletékes parancsnoka.
 (5) Az  attasé éves katonadiplomáciai beszámoltatását – a  KNBSZ beszámoltatási rendjével összhangban, külön terv
szerint – a HM NEF vezetője hajtja végre. Az attasék éves katonadiplomáciai tevékenységéről a HM NEF értékelést
készít, melyet a beszámoltatáson elhangzottakról készült feljegyzéssel megküld a KNBSZ részére.
7. § Az  attaséváltási tervben szereplő attaséjelöltek, valamint házastársaik felkészítéséért a  KNBSZ felelős. Az  attasék
szakmai felkészítésére a KNBSZ által kijelölt bázison, a váltás évében, az állomáshelyre való kihelyezésig kerül sor.
A  felkészítésre tanfolyami rendszerben, a KNBSZ főigazgatója és a HM VPVTHÁT által jóváhagyott tematika szerint
kerül sor. A  felkészítésben – felkérés alapján – részt vesznek a honvédelmi szervezetek is. A  felkészítő tanfolyamra
az attaséjelöltet az állományilletékes parancsnok vezényli.
8. § (1) Attasénak az MH hivatásos állományából legalább alezredesi rendfokozattal rendelkező katona jelölhető. Tábornoki
rendfokozatú attasé kiemelt állomáshelyekre, illetve a  miniszter egyedi döntése alapján egyéb állomáshelyekre is
vezényelhető. Kiemelt állomáshelynek azon országok minősülnek, amelyek védelempolitikai vagy katonadiplomáciai
szempontból kiemelt jelentőséggel bírnak Magyarország számára.
(2) Az attasé-feladatok ellátására való alkalmasság főbb követelményei:
a) katonai szolgálatra való teljes alkalmasság,
b) érvényes nemzetbiztonsági ellenőrzés, mely során kockázati tényezőt nem állapítottak meg,
c) a fogadó állam hivatalos nyelvéből vagy angol nyelvből felsőfokú nyelvvizsga és ezen nyelvek egyikéből
katonai szakismerettel bővített tárgyalóképes nyelvtudás,
d) nagyfokú tájékozottság a fogadó ország politikájában, történelmében, kultúrájában és szokásaiban,
e) naprakész katonai szakismeret az MH-ról és a fogadó állam haderejéről, valamint a kétoldalú katonadiplomáciai,
katonai és hadiipari kapcsolatokról,
f ) a szóbeli és az  írásbeli érintkezéshez szükséges – a  fogadó országra jellemző – illem-, etikett és protokoll
szabályok ismerete,
g) kiemelkedő kapcsolatteremtő és kommunikációs készség,
h) kiváló konfliktuskezelő és stressztűrő-képesség és
i) jó íráskészség.
9. § (1) Az  attaséhivatalok napi tevékenységét, vezetésük módját és eszközeit a  nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló
1995.  évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Nbtv.) 13.  § (3)  bekezdés b)  pontja szerint – a  HM VPVTHÁT-tal történő
előzetes egyeztetés alapján – a KNBSZ főigazgatója utasításban határozza meg.
(2) A HM VPVTHÁT – a HM NEF útján – a honvédelmi szervezetek igényeire figyelemmel, a honvédelmi tárca kétoldalú
nemzetközi katonai kapcsolattartási és együttműködési feladataira vonatkozó, miniszter által jóváhagyott
irányelveknek megfelelően – az  attasék éves katonadiplomáciai beszámoltatása során – határozza meg az  attasé
adott időszakra vonatkozó katonadiplomáciai feladatait.
(3) A (2) bekezdés szerinti feladatszabás attaséhivatalok részére történő kiadását és a napi feladatok attaséhivatalokhoz
történő továbbítását a KNBSZ végzi.
10. § (1) Az attaséhivatalok működéséhez szükséges személyi, tárgyi, költségvetési és pénzgazdálkodási, valamint logisztikai
feltételekről a KNBSZ gondoskodik.
(2) Az  attaséhivatalok gazdálkodásának rendjét, valamint az  attaséhivatalok működésével kapcsolatos költségvetési,
pénzügyi és számviteli feladatok végrehajtásának belső eljárási rendjét – az  államháztartásról szóló törvény
végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdésében meghatározottakkal összhangban –
a KNBSZ főigazgatója belső rendelkezésben határozza meg.
(3) Az attaséhivatalok intézményi szintű államháztartási belső ellenőrzését a KNBSZ, fejezetszintű államháztartási belső
ellenőrzését a HM Belső Ellenőrzési Főosztály tervezi, szervezi és hajtja végre.
(4) Az attaséhivatalokat érintő operatív belső kontrollrendszer szabályait a KNBSZ főigazgatója állapítja meg, melynek
helyi működtetéséért a rá vonatkozó mértékben az attaséhivatal vezetője a felelős.
11. § (1) Az  attaséhivatalok tevékenységének részét képezi az  állomáshelyükre és az  akkreditálási országaikba érkező
honvédelmi szervezetek delegációi programjának előkészítése és – a  HM NEF előzetes, KNBSZ-szel egyeztetett
utasítása esetén – programjukban való részvétel. Az attasé személyesen köteles fogadni a minisztert, a HM PÁT-ot,
a  HM KÁT-ot, a  HVKF-et, a  KNBSZ főigazgatóját, a  HM helyettes államtitkárokat, a  HVKF helyettest, az
MH Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnokát, az Országgyűlés Honvédelmi és rendészeti bizottságának elnökét
és saját elöljáróit.
(2) Minden, az attasét érintő, katonadiplomáciai témakörbe tartozó információ és kérés továbbítására a HM NEF útján,
a KNBSZ-en keresztül kerül sor.
12. § Az attasé katonadiplomáciai programhoz kapcsolódó hazarendelésére a HM NEF KNBSZ-szel előzetesen egyeztetett,
külön utasítása alapján kerül sor. A hazarendelés anyagi fedezetét a KNBSZ képviseleti költségvetése biztosítja.
3. A Magyarországon akkreditált attasék hivatalba lépése és a velük történő kapcsolattartás szabályai
13. § (1) A  Magyarországon akkreditálásra kerülő külföldi attaséjelöltek működési engedélyének megadása érdekében
a HM NEF a KNBSZ-től véleményt kér, amelyet a KNBSZ 30 napon belül megküld a HM NEF részére.
(2) A működési engedély megadására vonatkozó javaslatot a HM NEF a HM VPVTHÁT, a HVKF és a HM KÁT útján döntésre
felterjeszti a miniszter részére.
(3) A  működési engedély megadásáról vagy annak megtagadásáról a  HM NEF a  KKM illetékes szerve útján értesíti
a külföldi felet, és tájékoztatja a KNBSZ-t.
(4) A  működési engedéllyel rendelkező külföldi attaséjelölt hivatalba lépésének kezdetét a  HM NEF vezetőjénél tett
bemutatkozó, akkreditációs látogatásának időpontja jelenti. Ezt követően kerülhet sor az akkreditált külföldi attasék
honvédelmi tárca nemzetközi ügyekért felelős, vezető beosztású személyeivel történő találkozására.
14. § (1) A  Magyarországon akkreditált külföldi attasékkal (a továbbiakban: külföldi attasé) történő kapcsolattartásban
a HM NEF illetékes. A honvédelmi szervezetek – a  (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – kizárólag a HM NEF
útján létesíthetnek, és tarthatnak fenn kapcsolatot a külföldi attasékkal. A HM NEF a kapcsolatfelvételi kérelemről
tájékoztatja a KNBSZ-t.
(2) A külföldi attasé vagy más külföldi diplomata személy bekérését az illetékes honvédelmi szervezet vezetője a HM NEF
útján kezdeményezheti. A külföldi attasékkal és a diplomata személyekkel történő négyszemközti találkozókat el kell
kerülni.
(3) A KNBSZ az Nbtv.-ben meghatározott feladatai teljesítése érdekében közvetlenül jogosult nemzetbiztonsági tartalmú
szakmai kapcsolattartásra a Magyarországon akkreditált külföldi attasékkal vagy más diplomata személyekkel.
15. § (1) A külföldi attasé a HM NEF-nek megküldött – 1. melléklet szerinti – Találkozót kérő lappal kezdeményez látogatást.
A  HM NEF a  kapcsolatfelvételi kérelemről tájékoztatja a  KNBSZ-t, valamint szolgálati úton az  illetékes honvédelmi
szervezetet.
(2) A megkeresett honvédelmi szervezet a Találkozót kérő lapon jelzi fogadókészségét és visszaküldi azt a HM NEF részére.
A HM NEF tájékoztatja a külföldi attasét és a KNBSZ-t a fogadókészségről.
(3) A honvédelmi szervezetnek közvetlenül megküldött, találkozóra vonatkozó megkeresést a megkeresett honvédelmi
szervezet megküldi a  HM NEF részére véleményezésre. A  külföldi attasé a  HM NEF egyetértő véleménye esetén
fogadható.
(4) A  honvédelmi szervezetek állományába tartozó személy a  külföldi attasé vagy más külföldi diplomata személy
bármilyen jellegű, közvetlen úton történt megkeresésének tényét jelenti szolgálati elöljárójának, aki haladéktalanul
intézkedik a HM NEF és a KNBSZ tájékoztatására. A külföldi attaséval vagy más külföldi diplomata személlyel történő
első kapcsolatfelvétel előtt a HM NEF a honvédelmi szervezet állományába tartozó személyt tájékoztatja a külföldi
személyekkel történő kapcsolattartás szabályairól, azt követően azok betartása az egyén személyes felelőssége.
(5) A  külföldi attasé a  HM NEF-nek megküldött – 2.  melléklet szerinti – Információt kérő lapon fogalmazhatja meg
információigényét. A  honvédelmi szervezetek részéről a  külföldi attasék részére írásban történő információ- és
adatszolgáltatásra a  HM NEF útján megküldött megkeresés alapján kerülhet sor. A  honvédelmi szervezetek által
kidolgozott válaszokat – a külföldi attaséknak történő továbbítás előtt – a HM NEF állásfoglalásra megküldi a KNBSZ
részére.
(6) A  külföldi attaséval vagy más külföldi diplomata személlyel hivatali és szabadidőben végrehajtott személyes
találkozókról, telefonon vagy elektronikus úton történt megkeresésről az  érintett honvédelmi szervezet, illetve
az állomány tagja – a külföldi személy kérdéseit és az azokra adott válaszokat tartalmazó – részletes feljegyzést készít
és azt a találkozót követő 5 munkanapon belül szolgálati úton megküldi a HM NEF részére. A HM NEF a feljegyzést
elektronikus úton haladéktalanul továbbítja a KNBSZ részére.
(7) Nem kell a (6) bekezdés szerinti feljegyzést elkészíteni
a) a kifejezetten protokolláris jellegű találkozóról – különösen kitüntetés átadása, akkreditálás, búcsúlátogatás –,
feltéve hogy a  találkozón nem kerül sor pénzügyi kötelezettség- vagy feladatvállalásra vagy a  találkozó
protokolláris jellegétől eltérő tartalmú beszélgetésre,
b) a külföldi attasék tervezett vagy akut egészségügyi ellátásáról, az  orvos-beteg, valamint az  egészségügyi
ellátás finanszírozási kérdéseivel kapcsolatos tájékoztatásról.
(8) A külföldi attasékat, illetve más külföldi diplomata személyeket látogatásukkor – tervezett vagy akut egészségügyi
ellátásuk kivételével – minden esetben kísérni kell. A  kíséretet a  HM NEF állományába tartozó személy vagy
a meglátogatott honvédelmi szervezettől kijelölt személy biztosítja a látogatás teljes időtartama alatt.
(9) A külföldi attasé honvédelmi szervezetekkel történő kapcsolattartás rendjére vonatkozó eljárási szabályait a HM NEF
által elkészített, HM VPVTHÁT által jóváhagyott Útmutató tartalmazza.
4. Záró rendelkezések 16. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
17. § Hatályát veszti a  véderő-, katonai és légügyi attaséhivatalok irányításáról, vezetéséről és ellenőrzéséről, valamint
a katonai attasékkal való kapcsolattartásról szóló 53/2007. (HK 12.) HM utasítás.
Dr. Hende Csaba s. k.,
 honvédelmi miniszter


text:
25/2011. (III. 10.) Korm. rendelete a 2010. október 6-án kihirdetett veszélyhelyzet meghosszabbításáról.
A Kormány az Alkotmány 35. § (1) bekezdés i) pontjában meghatározott hatáskörében eljárva, a 2010. október 6-án kihirdetett
veszélyhelyzet meghosszabbításának engedélyezéséről szóló 13/2011. (III. 9.) OGY határozat felhatalmazása és a honvédelemről és
a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 149. § (3) bekezdés a) pontja alapján a következőket rendeli el:
1. § A Kormány a veszélyhelyzet kihirdetéséről és az ennek során teendő intézkedésekről szóló 245/2010. (X. 6.) Korm.
rendelettel kihirdetett veszélyhelyzetben alkalmazható intézkedések érvényét Veszprém megyében 2011. június
30-ig meghosszabbítja. 2. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök