text:
83/2018. (IV. 20.) Korm. rendelete a 2014–2020 programozási időszakban az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközből társfinanszírozott Magyarország–Szlovákia–Románia–Ukrajna ENI Határon Átnyúló Együttműködési Program végrehajtásáról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 15a. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a II. Fejezet tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében eljárva,
a 77.  § tekintetében az  államháztartásról szóló 2011.  évi CXCV.  törvény 109.  § (2)  bekezdés c)  pontjában kapott felhatalmazás
alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A rendelet alkalmazási köre és személyi hatálya
1. § (1) E  rendeletet kell alkalmazni a  2014–2020 programozási időszakban az  Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz
(a továbbiakban: Támogatási Eszköz) által társfinanszírozott Magyarország–Szlovákia–Románia–Ukrajna ENI Határon
Átnyúló Együttműködési Program (a továbbiakban: Program) végrehajtására, valamint a Program uniós támogatása
és hazai társfinanszírozása felhasználásának lebonyolítására és ellenőrzésére.
(2) E  rendelet hatálya kiterjed a  Program alapján uniós és hazai támogatásban részesülő jogi személyekre, valamint
a technikai segítségnyújtás (a továbbiakban: TA) projektek kedvezményezettjeire.
2. § A hazai társfinanszírozás felhasználásának lebonyolítása és ellenőrzése során – e  rendelet eltérő rendelkezése
hiányában – az Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló
549/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet és az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.)
Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) rendelkezéseit kell alkalmazni.
2. Értelmező rendelkezések 3. § (1) E rendelet alkalmazásában
 1. hazai kedvezményezett: a Program keretében, több jogi személy által közösen megvalósítandó projekt esetén
az adott projektrész megvalósításáért a partnerségi megállapodásban meghatározott kötelezettséget viselő,
uniós támogatásban részesülő hazai fél,
2. hazai társfinanszírozás: az  uniós támogatás hazai kedvezményezettje részére nyújtott vissza nem térítendő
hazai támogatás,
3. hazai társfinanszírozási támogatási szerződés: az  uniós támogatás hazai kedvezményezettje részére nyújtott
vissza nem térítendő hazai támogatás vonatkozásában megkötött támogatási szerződés,
4. hitelesítés: a  897/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 26.  cikk (5)  bekezdés a) és b)  pontja szerinti
feladatok összessége, amelyet projektek esetén a  költségellenőrzési jelentés alapján, az  abban szereplő
költségek mintavételes ellenőrzésével a közös technikai titkárság lát el, TA projektek esetén pedig az irányító
hatóság gondoskodik róla,
5. hitelesítési jelentés: hitelesítést követően a  közös technikai titkárság által a  vezető kedvezményezett
részére, illetve az  irányító hatóság által a  TA kedvezményezett számára kiadott, hitelesítés tényét igazoló
dokumentum, mely által a költségek Programra történő elszámolhatósága jóváhagyásra kerül,
6. IMIR 2014–2020 rendszer: a  2014–2020 programozási időszakban az  Európai Területi Együttműködési
Programok és az  azok keretében megvalósuló projektek adatainak gyűjtésére, rendszerezésére szolgáló
monitoring- és információs rendszer,
7. költségellenőrzés: a  897/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 32.  cikk (1)  bekezdése szerinti,
a költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezet, TA projektek esetén külső audit által végzett mindazon
folyamatba épített adminisztratív, pénzügyi, szakmai és helyszíni ellenőrzések összessége, amelyek annak
megállapítására irányulnak, hogy a  hazai kedvezményezett, a  TA kedvezményezett és a  TA projektrész
kedvezményezettje a kötelezettségeit szabályszerűen teljesítette,
8. költségellenőrzési jelentés: költségellenőrzést követően a  költségellenőrzést végző szervezet által
a  hazai kedvezményezett részére, illetve a  külső audit által a  TA kedvezményezett és a  TA projektrész
kedvezményezettje számára kiadott, elfogadható költség tényét igazoló dokumentum,
9. közös technikai titkárság: a  897/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 27.  cikk (2)  bekezdése szerinti,
valamint projektek esetén hitelesítési tevékenységet ellátó szervezet,
10. monitoring: a  források felhasználása, az  eredmények és a  teljesítmény mindenre kiterjedő – így különösen
szabályossági, hatékonysági és célszerűségi szempontból történő – nyomon követése rendszeres jelleggel
projekt-, illetve programszinten,
11. pénzügyi átutalási egység: az  irányító hatóság által megbízott azon szervezet, amely a  vezető
kedvezményezettek részére az uniós támogatás kifizetését és a visszakövetelésekkel kapcsolatos feladatokat
végzi, továbbá a  nemzeti hatóság által megbízott azon szervezet, amely a  hazai társfinanszírozás hazai
kedvezményezettek felé történő kifizetését és a visszakövetelésekkel kapcsolatos feladatokat végzi,
12. programszámla: a  897/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 59.  cikk 2.  pontja szerinti, az  uniós
támogatások fogadása, valamint a  kifizetések lebonyolításának céljából, adott programozási időszakra,
a  Program irányító hatósága által nyitott, euró devizanemű pénzforgalmi számla, amely felett az  irányító
hatóság és a pénzügyi átutalási egység rendelkezik,
13. projekt: uniós támogatási szerződés keretében finanszírozott, meghatározott célok megvalósítására irányuló
tevékenységek sorozata egy előre meghatározott költségvetési és időkereten belül,
14. szabálytalanság: a  897/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 2.  cikk m)  pontjában meghatározott
fogalom, továbbá a  nemzeti jogszabály előírásának, az  uniós támogatási szerződésben vagy a  hazai
társfinanszírozási szerződésben a  kedvezményezett által vállalt kötelezettségnek a  megsértése, amely
eredményeként Magyarország pénzügyi érdekei sérülnek, illetve sérülhetnek,
15. tagállami helytállás: olyan, Magyarország központi költségvetéséből finanszírozott összeg, amelyet
az  együttműködési program irányító hatósága részére szükséges biztosítani, ha valamely projektben részt
vevő hazai kedvezményezett az  általa jogosulatlanul felhasznált uniós támogatás határidőben történő
visszafizetését a vezető kedvezményezett részére elmulasztja, vagy a hazai vezető kedvezményezett az általa
jogosulatlanul felhasznált uniós támogatás határidőben történő visszafizetését az  irányító hatóság részére
elmulasztja,
16. TA kedvezményezett: olyan jogi személy, amely a  közös monitoringbizottság által elfogadott TA projekt
megvalósításának egészéért – ha az  adott TA projektben több TA projektrész is megtalálható, akkor
a  pénzügyi megállapodásban foglalt mértékig – felelősséget visel, és annak vonatkozásában uniós
támogatásban részesül,
17. TA költségvetés: az együttműködési program közös monitoringbizottsága által elfogadott, a teljes 2014–2020
programozási időszakra vonatkozó pénzügyi keret,
18. TA projekt: olyan – az  együttműködési program TA keretéből finanszírozott – projekt, amelynek célja
az együttműködési program hatékony, eredményes, szabályszerű és átlátható megvalósításának biztosítása,
valamint a végrehajtásáért felelős intézményrendszer magas színvonalú működése,
19. TA projektrész: a TA projekt azon része, amelynek megvalósítása egyértelműen hozzákapcsolható egy hazai
vagy egy külföldi félhez,
20. TA projektrész kedvezményezettje: több jogi, illetve magánszemély által közösen megvalósítandó TA projekt
esetén az  adott projektrész megvalósítása érdekében aláírt pénzügyi megállapodásban meghatározott
kötelezettséget és felelősséget viselő, uniós támogatásban részesülő fél,
21. TA támogatási szerződés: az irányító hatóság és a TA kedvezményezett között létrejövő támogatási szerződés,
amely kizárólag uniós forrást tartalmaz,
22. uniós támogatási szerződés: az  együttműködési program irányító hatósága és a  vezető kedvezményezett
között létrejött, költségvetési támogatásnak nem minősülő uniós támogatás nyújtásának és felhasználásának
részletes szabályait tartalmazó szerződés, amelynek formai és tartalmi követelményeit az  együttműködési
program közös monitoringbizottsága hagyja jóvá,
23. vezető kedvezményezett: több jogi személy által közösen megvalósítandó projekt esetén a  teljes projekt
megvalósításának biztosításáért felelősséget viselő, uniós támogatásban részesülő fél.
(2) Az  (1)  bekezdésben nem értelmezett fogalmakat a  232/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint
a 897/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet szerint kell értelmezni.
II. FEJEZET
A PROGRAMSZINTŰ VÉGREHAJTÁS RÉSZLETES SZABÁLYAI 3. Az irányítási és kontrollrendszer
4. § Az irányító hatóság kialakítja a  Program irányítási és kontrollrendszerét, amelynek megfelelően elkészíti annak
leírását, amelyet a  kijelölési folyamat részeként az  audithatóság részére megküld. A  kijelölési folyamat lezárását
követően az irányító hatóság évente aktualizálja a Program irányítási és kontrollrendszerének leírását, és azt minden
év október 31-éig megküldi az audithatóság részére.
5. § A közös monitoringbizottság
a) jóváhagyja a projektek kiválasztásának szempontrendszerét,
b) a 897/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 24. cikk (3) bekezdés d) pontjának megfelelően felelősséget
visel a Program keretében finanszírozandó projektekre alkalmazandó értékelési és kiválasztási eljárásért,
c) elfogadja a panaszkezelést szabályozó dokumentumokat,
d) kiválasztja a támogatásban részesülő projekteket.
6. § (1) A  közös monitoringbizottság által kiválasztott projekt vezető kedvezményezettjével a  Program irányító hatósága
köti meg az uniós támogatási szerződést.
(2) Az  uniós támogatási szerződés abban az  esetben módosítható, ha a  támogatott tevékenység a  módosított
feltételekkel is támogatható lett volna. A  módosítás nem irányulhat a  támogatási döntésben meghatározott
összeget meghaladó uniós támogatás biztosítására, kivéve, ha
a) a közös monitoringbizottság így dönt,
b) jogszabály ezt lehetővé teszi, vagy
c) vis maior esemény következik be.
4. A programszámla 7. § (1) Az  Európai Bizottságtól érkező előfinanszírozás, időközi kifizetések és egyenleg kifizetés fogadására az  irányító
hatóság euró-programszámlát nyit a Magyar Államkincstárnál (a továbbiakban: kincstár).
(2) A  programszámla szolgál az  uniós támogatásra jogosult költségeknek a  Támogatási Eszközből történő
megtérítésére, illetve a  vezető kedvezményezett és a  TA kedvezményezett által bármilyen jogcímen történő
visszafizetésére.
8. § (1) A programszámla felett az irányító hatóság és a pénzügyi átutalási egység rendelkezik.
 (2) A programszámla feletti rendelkezési jogosultságot két bejelentett személy együttes aláírásával lehet gyakorolni.
9. § A programszámla vezetésével és forgalmával kapcsolatos bárminemű költséget a  Magyarország központi
költségvetéséről szóló törvényben meghatározott A  költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet, Egyéb
költségvetési kiadások cím, Vegyes kiadások alcím, Egyéb vegyes kiadások jogcímcsoport terhére kell elszámolni.
10. § (1) A  programszámláról indított átutalásokhoz az  átutalási megbízást az  IMIR 2014–2020 rendszerben kell kiállítani.
Az átutalási megbízást elektronikus formában kell átadni pénzügyi teljesítésre a kincstár részére.
(2) A pénzügyi átutalási egység a kincstár által kiállított pénzforgalmi számlakivonat adatait a kézhezvételtől számított
három napon belül rögzíti az IMIR 2014–2020 rendszerben.
5. Az uniós támogatás folyósítása és visszakövetelése 11. § (1) Az uniós támogatás folyósítására az uniós támogatási szerződés alapján
a) kezdeti előlegként,
b) időközi előlegként vagy
c) egyenleg kifizetéseként
kerül sor.
(2) A  kezdeti előleg mértéke az  uniós támogatási szerződésben kerül meghatározásra, kifizetése az  uniós támogatási
szerződés megkötésétől számított harminc napon belül esedékes. Az  időközi előleg folyósítása és az  egyenleg
kifizetése a vezető kedvezményezett által benyújtott kifizetési kérelem alapján történik.
(3) Az  időközi előleg folyósításához és az  egyenleg kifizetéséhez a  vezető kedvezményezett az  IMIR 2014–2020
rendszerben elkészíti és elektronikusan benyújtja a  projekt-előrehaladási jelentéseket, valamint az  előrehaladási
jelentéshez kapcsolódó, költségellenőrzési jelentés alapján összeállított kifizetési kérelmet, és kezdeményezi
az időközi előleg folyósításához vagy az egyenleg kifizetéséhez szükséges folyamat elindítását.
(4) A  közös technikai titkárság elvégzi a  hitelesítést, majd ellenőrzi és jóváhagyja a  benyújtott projekt-előrehaladási
jelentést és kifizetési kérelmet az IMIR 2014–2020 rendszerben. Ha a kifizetési kérelmet a közös technikai titkárság
elfogadja, akkor kiállítja a  hitelesítési jelentést. Az  irányító hatóság a  közös technikai titkárság által kiállított
hitelesítési jelentésben szereplő összeget ellenőrzi, kifizetésre jóváhagyja, és megküldi azt a  pénzügyi átutalási
egység részére az IMIR 2014–2020 rendszerben.
(5) A  pénzügyi átutalási egység a  (4)  bekezdés szerinti ellenőrzést és jóváhagyást követően gondoskodik az  uniós
támogatás elektronikus átutalásáról a vezető kedvezményezett euróalapú fizetési számlája javára a programszámla
egyenlegének erejéig. A pénzügyi átutalási egység a programszámláról részteljesítést nem végez.
(6) A  programszámláról csak akkor lehet átutalást kezdeményezni, ha az  adatok az  IMIR 2014–2020 rendszerben
rögzítésre és jóváhagyásra kerültek.
12. § (1) Az  irányító hatóság a  közös titkárság bevonásával gondoskodik a  vezető kedvezményezettel szemben előírt
követelések behajtásáról.
(2) Ha a  vezető kedvezményezett a  megadott határidőre nem teljesíti az  uniós támogatást érintő visszafizetési
kötelezettségét, az  igénybe vett uniós támogatás egészét vagy arányos részét az  uniós támogatási szerződésben
meghatározottak szerint kell rendeznie.
(3) Ha a  szabálytalanság által érintett összeget a  Program zárásáig nem lehetett behajtani, akkor a  behajtásra tett
kísérlet és intézkedés valamennyi dokumentációját a Programra vonatkozó záró egyenleg kifizetését követő öt évig
meg kell őrizni.
13. § (1) Miután az  Európai Bizottság megtette a  897/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 58.  cikk (1)  bekezdése
alapján a kezdeti kötelezettségvállalásokat, valamint ezt követően minden pénzügyi évben megtette a kapcsolódó
kötelezettségvállalást, és az erről szóló tájékoztató levelet megküldte az irányító hatóság részére, az irányító hatóság
a (2) és a (3) bekezdés szerint jár el.
(2) Az irányító hatóság minden pénzügyi évben, miután értesült az (1) bekezdés szerinti éves kötelezettségvállalásról,
kéri az  adott pénzügyi évre vonatkozó uniós hozzájárulás legfeljebb 80%-ának előlegként történő átutalását,
ha a  programszintű kifizetések azt szükségessé teszik. A  második pénzügyi évtől az  irányító hatóság
az előlegkérelmekhez mellékeli az előzetes költségvetést, amelyben részletesen bemutatja a kötelezettségvállalásait
és a  kifizetéseit a  897/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 68.  cikke szerinti legutolsó ellenőrzési véleményt
követő két számviteli év vonatkozásában.
(3) A pénzügyi év folyamán az irányító hatóság további előlegként kéri a 897/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet
60.  cikk (2)  bekezdése szerinti alátámasztó dokumentumok benyújtása mellett az  Európai Bizottság által már
lekötött források teljes vagy részleges átutalását, ha a programszintű kifizetések azt szükségessé teszik.
(4) Az előlegek összegével az irányító hatóság az éves elszámolások keretében számol el az Európai Bizottsággal.
6. Éves elszámolás az Európai Bizottsággal 14. § Az éves elszámolás időszaka a 897/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 2. cikk t) pontja szerinti számviteli év.
15. § (1) Az  irányító hatóság gondoskodik az  éves elszámolásnak a  897/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 68.  cikk
(2) bekezdése szerinti határidőn belüli benyújtásáról, a (2)–(10) bekezdés figyelembevételével.
(2) Az  irányító hatóság a  Program végrehajtási időszaka alatt minden év augusztus 15-éig megküldi az  audithatóság
részére a  számviteli év vonatkozásában az  Európai Bizottsághoz benyújtani tervezett éves jelentés alapját jelentő
tételeket statisztikai mintavételezés céljából.
(3) Az  irányító hatóság a  Program végrehajtási időszaka alatt minden év október 15-éig megküldi a  számviteli évről
az éves összefoglalót és az uniós előírásoknak megfelelő vezetői nyilatkozatot az audithatóság részére.
(4) Az  audithatóság a  mintán elvégzett ellenőrzései alapján tett, az  egyes tételekre vonatkozó megállapításait
december 15-éig megküldi az irányító hatóság részére. A megállapításokról az egyeztetést január 31-éig le kell zárni.
(5) A  mintában talált, az  audithatóság által szabálytalannak tartott tételeket törölni kell az  éves elszámolásból. Ha
a későbbiek során egy szabálytalan tétel a  szabálytalansági döntés felülvizsgálata értelmében ismét szabályosnak
minősül, abban az esetben az ilyen tétel egy későbbi éves elszámolásba bekerülhet.
(6) Az audithatóság az éves összefoglalóra tett észrevételeit december 15-éig megküldi az irányító hatóság részére.
 (7) Az irányító hatóság január 15-éig elkészíti és megküldi az uniós előírásoknak megfelelő éves beszámoló tervezetét
az audithatóság részére.
 (8) Az irányító hatóság január 31-éig megküldi az audithatóság részére
a) a végleges éves összefoglalót,
b) a vezetői nyilatkozatot,
c) az éves beszámolót.
(9) Az  audithatóság a  nemzetközileg elfogadott ellenőrzési standardoknak és az  uniós mintának megfelelő
auditvéleményt, valamint éves kontrolljelentést készít.
(10) Az érintett szervezetek az éves elszámolás dokumentumait – az éves összefoglalót, a vezetői nyilatkozatot, az éves
beszámolót, az  auditvéleményt és az  éves kontrolljelentést – a  monitoringbizottság jóváhagyását követően
február 15-éig megküldik az Európai Bizottság részére.
7. Programszintű TA 16. § A közös monitoringbizottság elfogadja a TA projektet és ezzel egyidejűleg a TA költségvetést.
17. § (1) Az  irányító hatóság a  TA kedvezményezettel a  TA költségvetés szerinti keretre TA támogatási szerződést köt.
Az  irányító hatóság a  TA támogatási szerződésben rögzíti a  TA kedvezményezett részére nyújtható legfeljebb
80%-os előleget, mely előleg több részletben is kifizetésre kerülhet. Amennyiben a TA projekt több projektrésszel
rendelkezik, akkor a  TA kedvezményezett a  saját projektrészén kívüli TA projektrész kedvezményezettjével
pénzügyi megállapodást köt a TA projektrész kerete terhére, és gondoskodik a TA projektrészre eső előleg, valamint
az utófinanszírozás továbbutalásáról a TA projektrész kedvezményezettje részére.
(2) A TA támogatási szerződésben kizárólag uniós források vonatkozásában történik kötelezettségvállalás.
 (3) A TA támogatási szerződés euróban kerül megkötésre.
18. § Az irányító hatóság a  TA támogatási szerződés alapján gondoskodik a  TA kedvezményezett részére uniós
támogatási előlegek és utófinanszírozások kifizetéséről a TA kedvezményezett által elkészített és az IMIR 2014–2020
rendszerben elektronikusan benyújtott kifizetési kérelmek alapján, a TA kedvezményezett euróban vezetett fizetési
számlája javára.
19. § (1) A TA kedvezményezett a TA támogatási szerződésben előírt rendszerességgel elkészíti és elektronikusan benyújtja
a  projekt-előrehaladási jelentést és a  költségellenőrzési jelentés alapján összeállított kifizetési kérelmet az  IMIR
2014–2020 rendszerben. Amennyiben a TA projekt rendelkezik több TA projektrésszel a TA projektrész előrehaladási
jelentéssel együtt szükséges összeállítani a projekt-előrehaladási jelentést.
(2) Az  irányító hatóság hitelesítést követően ellenőrzi, és megfelelőség esetén jóváhagyja a  projekt-előrehaladási
jelentést és a  kifizetési kérelmet az  IMIR 2014–2020 rendszerben, valamint kiállítja a  hitelesítési jelentést, majd
gondoskodik az előlegelszámolásról és a szükséges kifizetésről a TA támogatási szerződésben rögzítettek szerint.
20. § Az irányító hatóság gondoskodik a  TA kedvezményezettel szemben előírt uniós követelések érvényesítéséről
a programszabályokban foglaltaknak megfelelően.
21. § A közös monitoringbizottság dönthet a  TA projektre jóváhagyott támogatás megemeléséről. A  TA támogatási
szerződés a  támogatott tevékenység megvalósításának időtartama alatt módosítható azzal, hogy a  módosítás
nem irányulhat a  támogatott tevékenység eredeti céljának megváltoztatására és a  TA támogatási szerződésben
meghatározott támogatáson felüli összeg biztosítására, kivéve, ha a  többlettámogatás biztosítását a  közös
monitoringbizottság döntése alapozza meg.
III. FEJEZET
A PROGRAM HAZAI SZINTŰ LEBONYOLÍTÁSÁNAK RÉSZLETES SZABÁLYAI
8. Hazai társfinanszírozás 22. § (1) A  nemzeti hatóság biztosítja a  Program keretében meghirdetett pályázatokon uniós támogatásra jóváhagyott
projektek hazai kedvezményezettjei számára – további pályáztatás nélkül – a  kapcsolódó hazai társfinanszírozást.
A nemzeti hatóság bocsátja rendelkezésre a kapcsolódó hazai társfinanszírozást a hazai kedvezményezettek részére.
(2) A hazai kedvezményezettek számára a hazai társfinanszírozás mértéke
a) központi és köztestületi költségvetési szerv, valamint közvetlen vagy közvetett módon kizárólagosan állami
tulajdonban lévő gazdasági társaság hazai kedvezményezett esetén a  projektrész összes elszámolható
költségeinek legfeljebb 10%-a,
b) az  a)  pont alá nem tartozó hazai kedvezményezett esetén a  projektrész összes elszámolható költségeinek
legfeljebb 5%-a
lehet. 23. § (1) A  hazai társfinanszírozási támogatási szerződést a  nemzeti hatóság megbízásából a  költségellenőrzési
tevékenységre kijelölt szervezet köti meg a hazai kedvezményezettel.
(2) A  hazai társfinanszírozási támogatás összege euróban kerül meghatározásra. A  hazai társfinanszírozás kifizetése
euróban történik a hazai kedvezményezett euróban vezetett számlájára.
(3) A  hazai kedvezményezettel – ide nem értve a  központi költségvetési szerv hazai kedvezményezettjét – kötendő
hazai társfinanszírozási támogatási szerződésben rendelkezni kell a  hazai társfinanszírozás vonatkozásában
az e rendeletben meghatározott jogcímen visszafizetendő támogatás visszafizetésének biztosítékáról, amely a hazai
kedvezményezett választása szerint lehet
a) a  hazai kedvezményezett valamennyi – jogszabály alapján beszedési megbízással megterhelhető – fizetési
számlájára vonatkozó, a  támogató javára szóló beszedési megbízás benyújtására vonatkozó felhatalmazó
nyilatkozat,
b) jelzálogjog,
c) kezesség,
d) bankgarancia. (4) A  nemzeti hatóság határozza meg és hagyja jóvá a  hazai társfinanszírozási támogatási szerződés további,
a (3) bekezdés szerinti rendelkezéseken kívüli tartalmi követelményét.
24. § A nemzeti hatóság biztosítja a  tagállami helytállás összegét az  irányító hatóság részére a  jogszabályi feltételek
teljesülését igazoló, irányító hatóság által megküldött dokumentumok alapján.
9. A hazai társfinanszírozás kifizetése és visszafizetésének kezelése
25. § A nemzeti hatóság a  3.  § (1)  bekezdés 15.  pontja szerinti esetben gondoskodik a  tagállami helytállás irányító
hatóság részére történő kifizetéséről.
26. § (1) A  pénzügyi átutalási egység a  hazai társfinanszírozást a  Program keretében meghirdetett pályázaton uniós
támogatásra jóváhagyott projekt hazai kedvezményezettje részére az  uniós támogatási szerződés megkötését
követően megkötésre kerülő hazai társfinanszírozási támogatási szerződés alapján fizeti ki.
(2) A  pénzügyi átutalási egység a  hazai kedvezményezett részére a  teljes hazai társfinanszírozást egyösszegű előleg
formájában fizeti ki a hazai kedvezményezett euróban vezetett fizetési számlájára.
27. § (1) A  pénzügyi átutalási egység gondoskodik a  hazai társfinanszírozási támogatási szerződés megkötésétől számított
huszonegy napon belül a  hazai társfinanszírozás hazai kedvezményezett részére történő átutalásáról, amelyet
az IMIR 2014–2020 rendszerben kell kezdeményezni.
(2) Az  előirányzat-felhasználási keretszámláról csak akkor lehet átutalást kezdeményezni, ha az  adatokat az  IMIR
2014–2020 rendszerben rögzítették és jóváhagyták.
(3) A  pénzügyi átutalási egység a  kincstár által kiállított pénzforgalmi számlakivonat adatait a  számlakivonat
kézhezvételét követő öt munkanapon belül rögzíti és hagyja jóvá az IMIR 2014–2020 rendszerben.
28. § A hazai társfinanszírozás hazai kedvezményezett részére történő folyósításának feltétele, hogy a  hazai
kedvezményezett szerepeljen az  állami adóhatóság köztartozásmentes adózói adatbázisában, ennek hiányában
harminc napnál nem régebbi együttes adóigazolás benyújtásával igazolja a köztartozás-mentességet.
29. § (1) A hazai társfinanszírozás teljes összegét a hazai kedvezményezett a projekt végrehajtásának teljes időtartama alatt
jogosult felhasználni, és a vonatkozó előlegelszámolást a számlákkal és gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló
bizonylatokkal együtt nyújtja be a költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezetnek.
(2) A  hazai kedvezményezett előlegelszámolása alatt a  11.  § (1)  bekezdése szerinti, a  korábbi jelentételi időszakkal
összefüggésben a közös technikai titkárság által kiállított hitelesítési jelentésnek az adott hazai kedvezményezettre
eső hazai társfinanszírozásra vonatkozó része értendő.
(3) Az  előlegelszámolás elfogadottnak minősül, ha az  irányító hatóság a  hitelesítési jelentés hazai társfinanszírozásra
vonatkozó részét a 11. § (4) bekezdése szerint jóváhagyta.
30. § (1) A hazai kedvezményezett köteles visszafizetni
a) a  hazai társfinanszírozást, ha a  hazai társfinanszírozás kifizetésétől számított egy éven belül nem nyújt be
előlegelszámolást,
b) az elszámolásból eredő különbözetet, ha az előlegként kifizetett hazai társfinanszírozás összege magasabb,
mint a hazai kedvezményezett részére hitelesített összköltség hazai társfinanszírozás része.
 (2) A  visszafizetés határideje a  projektrész pénzügyi zárását követően kiküldött fizetési felszólítás kézhezvételétől
számított harminc nap.
 (3) Ha a  hazai kedvezményezett nem vagy csak részben tesz eleget a  hazai társfinanszírozás vonatkozásában
az  e  rendeletben meghatározott jogcímen felmerült visszafizetési kötelezettségének, a  költségellenőrzési
tevékenységre kijelölt szervezet a 36. §-ban foglaltak szerint jár el.
(4) A  visszafizetési kötelezettséggel érintett összeg – az  annak visszafizetésére szóló fizetési felszólításban megjelölt
határidő lejártáig – nem tekinthető a  támogatási összeg jogosulatlan igénybevételének. A  hazai társfinanszírozás
fel nem használt részének határidőre történő visszafizetése esetén nem keletkezik az  Ávr. szerinti kamatfizetési
kötelezettség.
(5) Ha szabálytalanság esetén a  hazai kedvezményezett nem fizeti vissza határidőre az  uniós támogatási összeg
visszafizetendő részét a  vezető kedvezményezett részére, így az  irányító hatóság és a  vezető kedvezményezett
között fennálló uniós támogatási szerződés alapján az  uniós támogatási összeg nem hajtható be, és a  nemzeti
hatóságnak helytállási kötelezettsége keletkezik, a költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezet ezen összeget
követelheti tőle.
(6) Ha a  hazai kedvezményezettet érintő szabálytalanságból fakadó összeget a  Program zárásáig nem lehet
behajtani, akkor a  behajtásra tett kísérlet és intézkedés valamennyi dokumentációját a  hazai kedvezményezett
a zárójelentésének jóváhagyásától számított öt évig köteles megőrizni.
10. Költségellenőrzés 31. § A Program keretében a  hazai kedvezményezettek számára megítélt uniós támogatás és a  hazai társfinanszírozás
felhasznált költségeinek ellenőrzése a költségellenőrzési tevékenységre jogszabály által kijelölt szervezet feladata.
32. § (1) A  költségek ellenőrzése során a  költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezetnek gondoskodnia kell a  hazai
kedvezményezett által benyújtott, felmerült és a  hazai kedvezményezett által kifizetett költséget alátámasztó
valamennyi dokumentum formai és tartalmi ellenőrzésének lefolytatásáról. Az  IMIR 2014–2020 rendszerbe
elektronikusan feltöltött dokumentum – ide nem értve az  eredeti számlát – egy tekintet alá esik a  papír alapon
benyújtott dokumentummal.
(2) A dokumentumok (1) bekezdés szerinti ellenőrzése keretében ellenőrizni kell különösen azt, hogy
 1. a  hazai kedvezményezett által benyújtott jelentésben szereplő költségek kifizetésre kerültek, és számlákkal
vagy egyéb, a gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylattal megfelelően alátámasztottak,
 2. a  benyújtott számlák vagy egyéb, a  gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylatok valós
költségeken alapulnak, és a Program keretében jóváhagyott projekttel összefüggésben merültek fel,
 3. a  benyújtott számlán vagy egyéb, a  gazdasági eseményt hitelesen dokumentáló bizonylaton szereplő
teljesítés összhangban van a  projektre vonatkozó döntéssel, valamint az  uniós támogatási szerződéssel és
a hazai társfinanszírozási támogatási szerződéssel,
4. a költségek elszámolhatók az uniós és hazai jogszabályokkal, valamint a Program keretében meghatározott
elszámolhatósági szabályokkal összhangban,
5. a költségeket alátámasztó dokumentumok teljes körűek, formai és tartalmi szempontból megfelelőek,
6. a hazai kedvezményezett az összes projekttevékenységre vonatkozóan megfelelő nyilvántartási rendszerrel,
ellenőrzési nyomvonallal rendelkezik,
7. az uniós támogatás, illetve a hazai társfinanszírozás felhasználása során nem történt szabálytalanság,
 8. kettős finanszírozás nem valósul meg,
 9. az  állami támogatásokkal, a  környezetvédelemmel, az  esélyegyenlőséggel és a  fenntartható fejlődéssel
kapcsolatos követelményeket betartották,
10. a nyilvánosságra és tájékoztatásra vonatkozó szabályokat betartották,
11. a közbeszerzésekre vonatkozó uniós és nemzeti szabályokat betartották,
12. az uniós támogatási szerződésnek és a hazai társfinanszírozási támogatási szerződésnek megfelelő a projekt
fizikai és pénzügyi előrehaladása,
13. a vonatkozó teljesítésigazolások rendelkezésre állnak, valamint
14. a  Programra vonatkozó beszerzési szabályokat, különösen a  piaci ár vizsgálatára és alátámasztására
vonatkozó szabályokat betartották.
 (3) A  költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezet a  költségek ellenőrzésének a  részeként ellenőrzi
a  közbeszerzésekről szóló törvény és a  közbeszerzésekre vonatkozó uniós szabályok betartását. A  hazai
kedvezményezett köteles az  általa lefolytatott valamennyi közbeszerzési eljárás teljes dokumentációját
a  költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezet számára benyújtani. A  közbeszerzési eljárás hazai és uniós
jogszabályok szerinti lebonyolítása a hazai kedvezményezett felelőssége.
33. § (1) A  költségellenőrzés részeként a  költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezet köteles gondoskodni
a projektrészek megvalósításának helyszíni ellenőrzéséről.
(2) Ha a  projektrész megvalósításához nyújtott uniós támogatás és hazai társfinanszírozás összege nem haladja meg
a  kétszázezer eurót, a  projektrész megvalósítási ideje alatt legalább egy helyszíni ellenőrzést le kell folytatni.
Ezenfelül helyszíni ellenőrzést kell lefolytatni akkor is, ha azt a kockázatelemzés eredménye indokolja.
(3) Ha a  projektrész megvalósításához nyújtott uniós támogatás és hazai társfinanszírozás összege meghaladja
a kétszázezer eurót, de nem éri el az egymillió eurót, a (2) bekezdés szerinti helyszíni ellenőrzésen felül a projektrész
megvalósítása során legalább további egy helyszíni ellenőrzést le kell folytatni.
(4) Ha a  projektrész megvalósításához nyújtott uniós támogatás és hazai társfinanszírozási támogatás összege eléri
vagy meghaladja az  egymillió eurót, a  (2)  bekezdés szerinti helyszíni ellenőrzésen felül a  projektrészt minden,
a hazai kedvezményezett által benyújtott jelentés elfogadása előtt a helyszínen ellenőrizni kell. A költségellenőrzési
tevékenységre kijelölt szervezet ettől eltekinthet, ha a hazai kedvezményezett által benyújtott jelentés elfogadása
előtti egy évben már történt helyszíni ellenőrzés, vagy ha a  benyújtott jelentés nem tartalmaz elszámolni kívánt
költséget, illetve kizárólag csak munkabér-elszámolást, illetve átalányköltséget tartalmaz.
34. § A helyszíni ellenőrzések során ellenőrizni kell különösen
a) a  hazai kedvezményezett által megvalósított projektrész uniós támogatási szerződésnek és hazai
társfinanszírozási támogatási szerződésnek megfelelő fizikai és pénzügyi előrehaladását,
b) a  hazai kedvezményezett által benyújtott jelentés, valamint a  hazai kedvezményezett által megvalósított
projektrész tényleges fizikai és pénzügyi előrehaladásának összhangját,
c) azt, hogy a  jelentést alátámasztó bizonylatok eredeti példánya a  hazai kedvezményezettnél rendelkezésre
áll, és megegyezik a hazai kedvezményezett által a jelentéshez elektronikusan vagy papír alapon benyújtott
hiteles másolatokkal,
d) a hazai kedvezményezett által elektronikusan vagy papír alapon benyújtott nyilatkozat és az azt megalapozó
bizonylatok összhangját,
e) a  termékek és szolgáltatások teljesítésének az  uniós támogatási szerződésben és a  hazai társfinanszírozási
támogatási szerződésben foglaltakkal való összhangját,
f ) a nyilvánosságra és tájékoztatásra vonatkozó uniós szabályok betartását,
g) a  közbeszerzésekre vonatkozó uniós és nemzeti szabályok betartását, így különösen a  korábban már
benyújtott dokumentumok eredeti dokumentumokkal való összhangját, a  benyújtott dokumentumok
valódiságát és a dokumentumok megőrzésére vonatkozó szabályokat,
h) a Program szintjén alkalmazandó beszerzési szabályok betartását, így különösen a rendelkezésre álló eredeti
dokumentációt, a piaci árnak való megfelelőséget és a piaci árat alátámasztó árajánlatok meglétét,
i) az  állami támogatásokkal, a  környezetvédelemmel, az  esélyegyenlőséggel és a  fenntartható fejlődéssel
kapcsolatos követelmények betartását, valamint
j) az elkülönített számviteli nyilvántartás vezetését. 35. § A költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezet a  32–34.  § szerinti ellenőrzések elvégzését követően
költségellenőrzési jelentést állít ki a hazai kedvezményezett részére.
36. § (1) A  költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezet a  már kifizetett, de szabálytalanul felhasznált vagy fel nem
használt hazai társfinanszírozás visszakövetelése érdekében a  hazai kedvezményezett részére visszafizetési
felszólítást küld.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti intézkedés nem vezet eredményre, a költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezet
az  (1)  bekezdés szerinti követelés behajtása érdekében érvényesíti a  támogatási szerződésben meghatározott
biztosítékot.
(3) Ha a  (2)  bekezdés szerinti eljárás nem vezet eredményre, a  költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezet
az (1) bekezdés szerinti követelés behajtása érdekében kezdeményezi annak adók módjára történő behajtását.
(4) Ha a  (3)  bekezdés szerinti eljárás sem vezet eredményre, és a  hazai kedvezményezett a  csődeljárásról és
a  felszámolási eljárásról szóló 1991.  évi XLIX.  törvény 3.  § (1)  bekezdés b)  pontja szerinti adósnak minősül,
a  költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezet a  kedvezményezettel szemben felszámolási eljárást
kezdeményez.
37. § A TA kedvezményezett és a TA projektrész kedvezményezettje TA forrás terhére felmerült költségeinek ellenőrzését,
valamint az  ehhez kapcsolódó ellenőrzési feladatokat külső audit végzi. A  külső audit a  költségek ellenőrzését
követően költségellenőrzési jelentést állít ki a TA kedvezményezettek, valamint a TA projektrész kedvezményezettjei
részére.
38. § Az uniós támogatás és a  hozzá kapcsolódó hazai társfinanszírozás terhére elszámolható költségeket euróban kell
megállapítani. Az  eurótól eltérő pénznemben kiállított számlán vagy egyéb, a  gazdasági eseményt hitelesen
dokumentáló bizonylaton szereplő összeget a Program szabályai szerint rögzített módon a hazai kedvezményezett,
a hazai TA kedvezményezett és hazai TA projektrész kedvezményezettje átváltja euróra.
39. § (1) A  hazai kedvezményezett – ha nem ért egyet a  költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezet által kiállított
költségellenőrzési jelentés tartalmával – a költségellenőrzési jelentés kézhezvételétől számított nyolc napon belül
panasszal élhet a nemzeti hatóság felé.
(2) A  nemzeti hatóság – a  költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezet bevonásával – megvizsgálja a  panaszt,
majd annak kézhezvételétől számított tizenöt napon belül tájékoztatja a  hazai kedvezményezettet a  vizsgálat
eredményéről.
(3) Ha a  vizsgálat megállapította, hogy a  hazai kedvezményezett panasza megalapozott, a  nemzeti hatóság az  adott
költségellenőrzési jelentés felülvizsgálatára utasítja a költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezetet.
(4) A  hazai TA kedvezményezett vagy hazai TA projektrész kedvezményezettje által benyújtott panasz e  § szerinti
kivizsgálását a nemzeti hatóság a költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezet bevonása nélkül végzi.
11. A társfinanszírozási források fogadására és kifizetésére szolgáló kincstári fizetési számla
40. § (1) A Program hazai társfinanszírozását a nemzeti hatóság biztosítja az előirányzat-felhasználási keretszámlán keresztül.
 (2) Az  előirányzat-felhasználási keretszámla vezetésével és forgalmával kapcsolatos költségek elszámolása
a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvényben meghatározott A költségvetés közvetlen bevételei és
kiadásai fejezet, Egyéb költségvetési kiadások cím, Vegyes kiadások alcím, Egyéb vegyes kiadások jogcímcsoport
terhére történik.
(3) Az  előirányzat-felhasználási keretszámláról indított átutalásokhoz az  átutalási megbízást minden esetben az  IMIR
2014–2020 rendszerben kell kiállítani.
(4) Az  IMIR 2014–2020 rendszerben kiállított átutalási megbízásokat elektronikus formában kell pénzügyi teljesítésre
átadni a kincstárnak.
(5) Az  előirányzat-felhasználási keretszámla feletti rendelkezési jogosultságot két bejelentett személy együttes
aláírásával lehet gyakorolni.
(6) Az előirányzat-felhasználási keretszámla felett a nemzeti hatóság és a pénzügyi átutalási egység rendelkezik.
41. § Az előirányzat-felhasználási keretszámla szolgál a  hazai kedvezményezett számára történő 100%-os hazai
társfinanszírozási előleg kifizetésére és a hazai kedvezményezett által bármilyen jogcímen történő visszafizetésére is.
42. § A kincstár által kiállított számlakivonatok adatait a  pénzügyi átutalási egység az  IMIR 2014–2020 rendszerben
a kézhezvételt követő öt munkanapon belül rögzíti és hagyja jóvá.
12. Szabálytalanságok kezelése 43. § (1) A nemzeti hatóság és a költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezet (a továbbiakban együtt: szabálytalansági
vizsgálatot lefolytató szervezet) feladata a  támogatás rendeltetésszerű és szabályszerű felhasználása érdekében
annak biztosítása, hogy az Európai Unió, illetve Magyarország pénzügyi érdeke a támogatások felhasználása során
ne sérüljön, illetve ne sérülhessen.
(2) A szabálytalansági vizsgálatot lefolytató szervezet és az  irányító hatóság a szabálytalanságok jelentése érdekében
együttműködik az Európai Csalás Elleni Hivatal Koordinációs Irodával.
44. § (1) A  szabálytalansági vizsgálatot lefolytató szervezet vezetője kijelöli a  szabálytalanságok nyilvántartásáért és
jelentéséért felelős szervezeti egységet vagy személyt (a továbbiakban: szabálytalanság-felelős).
(2) A szabálytalanság-felelős
a) lefolytatja a szabálytalansági vizsgálatot,
b) összeállítja a szabálytalanságokkal kapcsolatos jelentést,
c) gondoskodik a szabálytalansággal kapcsolatos adatoknak az IMIR 2014–2020 rendszerbe való feltöltéséről.
45. § (1) Aki a  támogatási folyamat bármely szakaszában szabálytalanság gyanúját észleli, vagy akinek ilyen gyanú
tudomására jut, köteles haladéktalanul írásban rögzíteni azt, és megküldeni a  költségellenőrzési tevékenységre
kijelölt szervezet szabálytalanság-felelősének, hazai TA projekt, illetve hazai TA projektrész esetén a nemzeti hatóság
szabálytalanság-felelősének.
(2) A szabálytalanság-felelős a szabálytalanság gyanújáról való tudomásszerzés esetén javaslatot tesz a szabálytalansági
vizsgálatot lefolytató szervezeti egység vezetője részére a  szabálytalansági vizsgálat megindítására és – ha
szükséges – a kifizetések felfüggesztésére vagy a szabálytalansági vizsgálat elutasítására.
(3) A  szabálytalansági vizsgálatot lefolytató szervezeti egység vezetője a  (2)  bekezdés szerinti javaslat alapján dönt
a szabálytalansági vizsgálat megindításáról, elutasításáról, a kifizetések felfüggesztéséről.
(4) A  szabálytalansági vizsgálat megindításáról, elutasításáról, a  kifizetések felfüggesztéséről a  szabálytalanság-felelős
tájékoztatja a vizsgálatban érintetteket és a nemzeti hatóságot.
(5) A szabálytalansági vizsgálat az Európai Bizottságnak a Program lezárásáról szóló döntése kiadásától számított ötödik
év végéig indítható meg.
46. § (1) A  költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezet által indított vagy elutasított szabálytalansági vizsgálat
lefolytatásának jogát a  nemzeti hatóság vezetője az  erről szóló döntésről való értesítést követő öt munkanapon
belül magához vonhatja, amely döntéséről haladéktalanul értesíti a  költségellenőrzési tevékenységre kijelölt
szervezetet.
(2) A  költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezet szabálytalanság-felelőse a  rendelkezésre álló eredeti
dokumentumokat – azok másolatának megtartása mellett – az  (1)  bekezdés szerinti döntésről való értesítést
követően megküldi a nemzeti hatóság részére.
47. § (1) A nemzeti hatóság vezetője szabálytalansági vizsgálat mellőzésével állapíthat meg szabálytalanságot és rendelhet
el az e rendelet szerinti jogkövetkezményt, ha
a) a  hazai kedvezményezett ellen adósságrendezési, felszámolási, végelszámolási, kényszertörlési vagy
a megszüntetésére irányuló egyéb eljárás vagy csődeljárás indult,
b) a cégbíróság a hazai kedvezményezett céget a  törvényességi felügyeleti eljárásban hozott intézkedés vagy
megszüntetési eljárás következtében hivatalból törli a cégjegyzékből,
c) a hazai kedvezményezett elismeri a szabálytalanság tényét,
d) a szabálytalanság oka kizárólag számítási hiba,
e) az Európai Unió erre feljogosított szervei vagy az audithatóság szabálytalanságot állapít meg, vagy
f ) rendszerszintű szabálytalanság történt.
(2) Ha a  szabálytalanság gyanúja az  (1)  bekezdés a)–d)  pontja szerinti ügyben érkezett a  költségellenőrzési
tevékenységre kijelölt szervezet szabálytalanság-felelőséhez, akkor a  költségellenőrzési tevékenységre kijelölt
szervezeti egység vezetője javaslatot tehet szabálytalanság – szabálytalansági vizsgálat lefolytatása nélküli  –
megállapítására, illetve az alkalmazandó jogkövetkezményekre.
48. § A szabálytalanság-felelős a  szabálytalansági vizsgálat lezárását és a  szabálytalansági vizsgálat eredményét rögzíti
az IMIR 2014–2020 rendszerben.
49. § (1) A  szabálytalansági vizsgálat megindítását követően a  szabálytalanság-felelős – szükség esetén – felhívja a  hazai
kedvezményezettet vagy a hazai TA kedvezményezettet, illetve hazai TA projektrész kedvezményezettjét a vizsgálat
lefolytatásához szükséges további iratok benyújtására, továbbá helyszíni vizsgálat lefolytatását kezdeményezheti.
Az iratok benyújtásának és a helyszíni vizsgálat lefolytatásának időtartama az elintézési határidőbe nem számít bele.
(2) A  szabálytalanság-felelős meghallgathatja az  érintett személyeket, és megvizsgálhat bármely dokumentumot,
körülményt, tényt, amely a szabálytalanság gyanújával kapcsolatos tényállás tisztázásához szükséges.
(3) Ha a  szabálytalanság megállapításához a  Közbeszerzési Döntőbizottság, más hatóság vagy bíróság előzetes
döntése, illetve szakértői vizsgálat szükséges, a  szabálytalansági vizsgálat külön döntés nélkül felfüggesztésre
kerül a  Közbeszerzési Döntőbizottság, más hatóság vagy bíróság döntésének, avagy a  szakvéleménynek
a  szabálytalansági vizsgálatot lefolytató szervezet által történő kézhezvételéig. A  felfüggesztés időtartama
az ügyintézési határidőbe nem számít bele.
50. § (1) A  szabálytalansági vizsgálat eredményéről – a  szabálytalanság hiányának megállapítása esetében is  –
a szabálytalanság-felelős szabálytalanságvizsgálati jelentést készít.
(2) A szabálytalanságvizsgálati jelentés legalább a következőket tartalmazza:
a) az  érintett projekt megnevezését, azonosító számát, a  hazai kedvezményezett vagy a  hazai
TA kedvezményezett, illetve TA projektrész kedvezményezettje azonosításához szükséges adatokat,
b) a szabálytalansági gyanúról való tudomásszerzés módját és idejét,
c) a szabálytalansági gyanú rövid összefoglalását,
d) a szabálytalansági vizsgálatban részt vevők megnevezését,
e) a megvizsgált dokumentumok, körülmények és tények felsorolását,
f ) a  meghallgatás, illetve a  helyszíni vizsgálat során készült jegyzőkönyvnek a  vizsgálatot végző és
a meghallgatás, illetve helyszíni vizsgálat során jelen lévő személyek aláírásával ellátott példányát,
g) a  meghallgatott, illetve a  helyszíni vizsgálat során jelen lévő személynek az  f )  pont szerinti jegyzőkönyv
tartalmával kapcsolatos egyet nem értése esetén az erre utaló záradékot,
h) a szabálytalansági vizsgálat során tett megállapításokat és a levont következtetéseket.
(3) A szabálytalanság tényének megállapítása esetén a szabálytalanságvizsgálati jelentésnek tartalmaznia kell továbbá
a) a megsértett rendelkezésekre történő pontos hivatkozást,
b) a pontos visszakövetelendő vagy el nem számolható összeget finanszírozási forrásonként,
c) az alkalmazandó intézkedésre vonatkozó javaslatot, valamint az intézkedési javaslat indokait.
51. § (1) A költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezet által indított szabálytalansági vizsgálatban a szervezet vezetője
a  szabálytalanságvizsgálati jelentés alapján tesz javaslatot a  nemzeti hatóság vezetője részére a  szabálytalansági
vizsgálat lezárására. A szabálytalansági vizsgálat lezárásának időpontja a vizsgálati jelentés jóváhagyásának napja.
(2) A  szabálytalansági vizsgálatot a  megindításától számított negyvenöt napon belül le kell zárni, amely határidőt
további egy alkalommal további negyvenöt nappal a nemzeti hatóság meghosszabbíthatja.
52. § (1) A nemzeti hatóság vezetője állapítja meg a szabálytalansági vizsgálat alapján elrendelt intézkedést.
 (2) A  költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezet által lefolytatott szabálytalansági vizsgálat esetén a  nemzeti
hatóság vezetőjének jóváhagyása szükséges a  költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezet által javasolt
intézkedéshez.
(3) Ha a  nemzeti hatóság vezetője a  (2)  bekezdés szerint javasolt intézkedést nem hagyja jóvá, a  nemzeti hatóság
vezetője
a) a  költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezetet legfeljebb két alkalommal új eljárás lefolytatására
kötelezheti,
b) az elrendelt intézkedést megváltoztathatja, vagy
c) saját hatáskörben új eljárást folytathat le.
53. § (1) A szabálytalansági vizsgálat lezárulhat
a) annak megállapításával, hogy nem történt szabálytalanság, és a szabálytalansági vizsgálat intézkedés nélküli
megszüntetésével, vagy
b) a szabálytalanság megtörténtét megállapító és szükséges esetben intézkedést elrendelő döntéssel.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti döntésben
a) a hazai kedvezményezett vagy a hazai TA kedvezményezett, illetve hazai TA projektrész kedvezményezettje
részére kifizetett támogatás részleges vagy teljes visszafizetését vagy
b) a  korrekció összegének a  hazai kedvezményezett vagy a  hazai TA kedvezményezett, illetve hazai
TA  projektrész kedvezményezettje által benyújtott, következő időszakra vonatkozó jelentéshez kapcsolódó
elszámolás jóváhagyható összegéből történő levonását
lehet elrendelni.
 (3) A  szabálytalansági vizsgálatot lefolytató szervezet a  szabálytalanságot a  hazai kedvezményezettre vagy hazai
TA kedvezményezettre, illetve hazai TA projektrész kedvezményezettjére vonatkozóan állapítja meg akkor is, ha annak
alapjául más személy vagy szervezet tevékenysége vagy mulasztása szolgált. A  szabálytalanság megállapításával
összefüggésben elrendelt intézkedés a hazai kedvezményezettet, illetve a hazai TA kedvezményezettet vagy a hazai
TA projektrész kedvezményezettjét terheli.
(4) A  szabálytalanság-felelős az  (1)  bekezdés b)  pontja szerinti döntésről értesíti az  elrendelt intézkedés
végrehajtásában érintetteket.
54. § (1) A  közbeszerzésekről szóló törvény vagy a  közbeszerzési eljárásra vonatkozó egyéb jogszabály szabálytalanság
megállapítására okot adó megsértésének gyanúja esetén a  szabálytalanság-felelős kezdeményezi a  Közbeszerzési
Döntőbizottság eljárását.
(2) Közbeszerzést érintő jogsértés megállapítása esetén a  szabálytalansággal érintett közbeszerzési eljárásban
az ajánlatkérő nevében eljáró vagy az eljárásba bevont személyek részére kifizetendő díj összegére eső támogatás
kifizetése egészben vagy részben megtagadható, visszakövetelhető.
55. § (1) A  pénzügyi korrekcióval járó jogkövetkezményt minden esetben egyedileg, az  egyes ügyiratok alapján kell
megállapítani. A  pénzügyi korrekció célja olyan helyzet visszaállítása, ahol a  támogatásra elszámolt költség
összhangban van a vonatkozó uniós és nemzeti szabályokkal.
(2) Ha nem lehetséges egyedi módon számszerűsíteni a pénzügyi korrekció mértékét, vagy adott esetben aránytalan
lenne, vagy félrevezető eredményre vezetne az érintett kiadás egészének visszavonása, átalányon alapuló korrekciót
kell alkalmazni. Az  átalányon alapuló korrekció mértékét a  szabálytalanság súlya és pénzügyi következményei
alapján kell meghatározni.
(3) A  hazai kedvezményezett vagy hazai TA kedvezményezett, illetve hazai TA projektrész kedvezményezettje
a pénzügyi korrekcióval érintett összeget nem használhatja fel, azt az érintett projekt költségvetésében zárolni kell.
A zárolt összegre vonatkozó további költségelszámolás nem nyújtható be.
(4) Ha az audithatóság ellenőrzési tevékenysége során az éves elszámolás korrekciójával járó hibát, szabálytalanságot
állapít meg,
a) az  irányító hatóság a  soron következő éves elszámolást a  pénzügyi korrekció összegével csökkentett
mértékben nyújtja be az Európai Bizottságnak,
b) a nemzeti hatóság tájékoztatja a hazai kedvezményezettet vagy a hazai TA kedvezményezettet, illetve hazai
TA projektrész kedvezményezettjét a szabálytalanság megállapításáról,
c) az audithatóság felkéri a nemzeti hatóságot, hogy kezdeményezze az éves elszámolás korrekcióját. A nemzeti
hatóság az  audithatóság megállapítására vonatkozóan gondoskodik az  e  rendelet szerinti szabálytalansági
eljárás lefolytatásáról. Az irányító hatóság az érintett tételeket kiveszi az éves elszámolásból.
(5) A visszakövetelést elrendelő döntés számítási hibája ellen jogorvoslati kérelem benyújtásának van helye.
 (6) A szabálytalanság megtörténtét megállapító és a kifizetett támogatás részleges vagy teljes visszafizetését elrendelő
döntés esetén az irányító hatóság – ha a pénzügyi érdeksérelem elhárítása vagy mérséklése érdekében szükséges –
a  visszafizetés megtörténtéig az  érintett projektben részt vevő kedvezményezett részére a  projekt keretében
teljesíthető további kifizetést felfüggeszti.
56. § Az együttműködési program irányítási és ellenőrzési rendszerével kapcsolatos szabálytalanság megállapításáról
– a nemzeti hatóság tájékoztatása alapján – az irányító hatóság tájékoztatja az audithatóságot.
13. A szabálytalansági döntés elleni jogorvoslat 57. § (1) Az  a  hazai kedvezményezett vagy hazai TA kedvezményezett, illetve hazai TA projektrész kedvezményezettje,
akivel szemben szabálytalansági vizsgálat került lefolytatásra, a  szabálytalansági döntés jogszabálysértő volta,
uniós támogatási szerződésbe, hazai társfinanszírozási támogatási szerződésbe, illetve TA támogatási szerződésbe
(a  továbbiakban együtt jelen alcím alkalmazásában: támogatási szerződés) vagy felhívásba ütközése esetén
a szabálytalansági döntés ellen egy alkalommal, jogorvoslattal élhet.
(2) A  jogorvoslati kérelmet a  szabálytalansági döntés közlésétől számított tíz napon belül, írásban, az  indokok
megjelölésével kell benyújtani – az  európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett
minisztérium jogorvoslati feladatokat ellátó szervezeti egysége (a  továbbiakban: jogorvoslati egység) részére
címezve – a nemzeti hatósághoz.
(3) A jogorvoslati kérelemben meg kell jelölni
a) az  érintett projekt megnevezését, azonosító számát, a  hazai kedvezményezett vagy hazai TA
kedvezményezett, illetve hazai TA projektrész kedvezményezettje azonosításához szükséges adatokat,
b) a  szabálytalanságvizsgálati jelentés által megsértett rendelkezésekre vagy a  visszakövetelést elrendelő
döntés számítási hibájára történő pontos hivatkozást és
c) a jogorvoslati kérelem indokoltságát alátámasztó tényeket, körülményeket.
(4) A jogorvoslati kérelemben új – a szabálytalansági vizsgálat során nem vizsgált – tényekre és körülményekre is lehet
hivatkozni.
58. § (1) A nemzeti hatóság a jogorvoslati kérelmet annak vizsgálata után
a) a szabálytalansági vizsgálat dokumentumaival,
b) a jogorvoslati kérelem tárgyában kialakított álláspontjával és
c) a  szabálytalansági vizsgálat tárgyában folyamatban lévő szabálytalansági, közbeszerzési döntőbizottsági
vagy egyéb hatósági, illetve bírósági eljárásról szóló tájékoztatással
együtt felterjeszti a jogorvoslati egységhez.
(2) A  nemzeti hatóság álláspontja kialakítása során a  költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezettől
a szabálytalansági vizsgálattal kapcsolatban tájékoztatást kérhet. A tájékoztatást a költségellenőrzési tevékenységre
kijelölt szervezet haladéktalanul köteles a nemzeti hatóság rendelkezésére bocsátani.
(3) Ha a  nemzeti hatóság a  jogorvoslati kérelem felterjesztése előtt a  kérelem alapján megállapítja, hogy
a  szabálytalansági döntés jogszabályt sért, támogatási szerződésbe, illetve a  felhívásba ütközik, vagy
a visszakövetelést elrendelő döntésben számítási hiba van, a szabálytalansági döntést visszavonhatja, illetve annak
számítási hibáját javíthatja.
(4) A  szabálytalansági döntést hozó nemzeti hatóság a  jogorvoslati kérelem felterjesztésével egy időben értesíti
a  jogorvoslati eljárás megindításáról a  szabálytalansági vizsgálattal érintett támogatási szerződés szerinti azon
hazai kedvezményezettet vagy a  hazai TA kedvezményezettet, illetve hazai TA projektrész kedvezményezettjét,
akire nézve a szabálytalansági döntés a támogatási jogviszonyból származó jogot vagy kötelezettséget állapít meg,
módosít, illetve szüntet meg.
59. § A szabálytalansági döntésben meghatározott intézkedések végrehajtása – ide nem értve a  kifizetések
felfüggesztését – a jogorvoslati eljárás lezárásáig, illetve érdemi vizsgálat nélküli elutasításáig nem kezdhető meg.
60. § (1) A jogorvoslati kérelem érdemi vizsgálat nélküli elutasításának van helye, ha
a) a jogorvoslati kérelmet az arra nyitva álló határidőn túl terjesztették elő,
b) a jogorvoslati kérelmet nem az arra jogosult nyújtotta be,
c) a beadvány tartalmilag nem minősül jogorvoslati kérelemnek vagy nem tartalmazza a jogszabály, a felhívás,
illetve a  támogatási szerződés megsértett rendelkezésére vonatkozó pontos hivatkozást vagy a  megsértett
rendelkezésre vonatkozó indokok részletes kifejtését,
d) a hazai kedvezményezett vagy a hazai TA kedvezményezett, illetve hazai TA projektrész kedvezményezettje
a szabálytalansági döntés ellen ismételten jogorvoslati kérelmet terjeszt elő.
(2) A jogorvoslati kérelmet az (1) bekezdés szerinti esetekben az iratok felterjesztéséig a nemzeti hatóság, azt követően
a jogorvoslati egység köteles érdemi vizsgálat nélkül elutasítani.
(3) A jogorvoslati kérelmet a kérelmező a jogorvoslati eljárás lezárásáig az erre irányuló nyilatkozattal visszavonhatja.
61. § (1) A jogorvoslati egység a sérelmezett szabálytalansági döntés és az azt megelőző szabálytalansági vizsgálat vizsgálata
során nincs kötve a jogorvoslati kérelemben foglaltakhoz.
(2) Ha a  szabálytalansági gyanúval kapcsolatos tényállás tisztázásához, illetve a  jogorvoslati kérelem elbírálásához
szükséges, a jogorvoslati egység a jogorvoslati kérelem kiegészítésére szólíthatja fel a kérelmezőt.
(3) A  jogorvoslati egység az  iratok felterjesztését követően, a  jogorvoslati eljárás során bármikor a  nemzeti
hatóságtól további – a  szabálytalansági gyanúval kapcsolatos tényállás tisztázásához, illetve a  jogorvoslati
kérelem elbírálásához szükséges – tájékoztatást kérhet. A  nemzeti hatóság köteles a  tájékoztatást haladéktalanul
a jogorvoslati egység rendelkezésére bocsátani.
(4) A  jogorvoslati egység az  iratok felterjesztését követően, a  jogorvoslati eljárás során bármikor utasíthatja
a  nemzeti hatóságon keresztül a  költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezetet a  kifizetések
felfüggesztésére vagy a  felfüggesztés megszüntetésére. A  kifizetések felfüggesztésének elrendeléséről és
megszüntetéséről a költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezet haladéktalanul tájékoztatja az érintett hazai
kedvezményezettet. A  hazai TA kedvezményezett, illetve hazai TA projektrész kedvezményezettje tájékoztatásáról
a nemzeti hatóság közvetlenül gondoskodik.
(5) Ha a jogorvoslati kérelem tárgyában a döntés olyan előzetes kérdés eldöntésétől, illetve elbírálásától függ, amelynek
tárgyában az eljárás a Közbeszerzési Döntőbizottság, más hatóság vagy bíróság hatáskörébe tartozik, annak döntése
közléséig a jogorvoslati egység a jogorvoslati eljárást felfüggeszti.
(6) Ha az  (5)  bekezdés szerinti eljárás még nincs megindítva, a  jogorvoslati egység az  eljárás megindítására
jogszabályban meghatározott határidőn belül is felfüggeszti a jogorvoslati eljárást.
(7) A  jogorvoslati eljárás felfüggesztésének időtartama a  jogorvoslati kérelem elbírálásának határidejébe nem számít
bele.
62. § (1) A jogorvoslati egység a jogorvoslati kérelem tárgyában a következő döntéseket hozhatja:
a) a szabálytalansági döntést helybenhagyja,
b) a  szabálytalansági döntést megsemmisíti, és – a  szabálytalansági gyanú fennállása esetén – új
szabálytalansági vizsgálat lefolytatására utasítja a  nemzeti hatóságot, ha a  jogorvoslati döntés
meghozatalához nincs elég adat, a  jogorvoslati eljárás alatt új tény merült fel, vagy a  tényállás tisztázása
szükséges, de arra a jogorvoslati eljárás keretében nincs lehetőség,
c) a  szabálytalansági döntést megsemmisíti annak jogsértő volta esetén, illetve ha megállapítást nyer, hogy
a  szabálytalanság jogszabályban meghatározott feltételei – jogsértés, illetve az  ennek következtében
bekövetkező pénzügyi érdeksérelem vagy ennek lehetősége – nem állnak fenn.
(2) Ha a jogorvoslati egység a szabálytalansági döntésben foglaltakhoz képest új szabálytalansági gyanút állapít meg,
ennek kivizsgálása érdekében új szabálytalansági vizsgálat lefolytatására utasítja a nemzeti hatóságot.
(3) A jogorvoslati egység tájékoztatja az érintetteket a jogorvoslati döntésről.
 (4) A jogorvoslati eljárást a jogorvoslati kérelem beérkezésétől számított negyvenöt napon belül le kell zárni.
14. Jelentés a szabálytalanságokról 63. § (1) A nemzeti hatóság a megállapított szabálytalanságokról jelentést küld
a) az  Európai Csalás Elleni Hivatal Koordinációs Iroda részére, az  1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet 122.  cikk (2)  bekezdése szerinti esetben a  szabálytalanságot megállapító döntés meghozatalát
követő tíz napon belül,
b) az  audithatóság részére, évente egy alkalommal összesítetten, a  számviteli év végét követő két hónapon
belül.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti jelentést az  Európai Csalás Elleni Hivatal Koordinációs Iroda az  újonnan megállapított
szabálytalanságok esetén a  jelentés beérkezését követő tizenöt napon belül, egyéb esetben a negyedévet követő
két hónapon belül megküldi az Európai Csalás Elleni Hivatal részére, illetve tájékoztatásul annak személyes adatokat
nem tartalmazó kivonatát az audithatóságnak.
(3) Az  Európai Csalás Elleni Hivatal Koordinációs Iroda a  nemzeti hatóság által küldött jelentést annak beérkezésétől
számított tizenöt napon belül – formai vagy tartalmi hiba megjelölésével – visszautasíthatja. A jelentést összeállító
szervezet a javítások elvégzése során figyelembe veszi, hogy a jelentés Európai Csalás Elleni Hivatal számára történő
megküldésének tagállami határidejét a visszautasítás ténye nem módosítja.
(4) Az  (1) és a  (2)  bekezdés szerinti jelentést haladéktalanul el kell készíteni, ha a  szabálytalanságnak Magyarország
területén kívül is hatásai vannak.
(5) Az (1) és a (2) bekezdés szerinti jelentés elküldése elektronikus úton történik.
64. § A nemzeti hatóság a  szabálytalanság megtörténtét megállapító döntést a  döntés meghozatalát követő hatvan
napon belül a  hazai kedvezményezett neve, a  projekt megnevezése, a  szabálytalanság elkövetésének módja,
a  szabálytalanság következménye és a  szabálytalansággal érintett összeg feltüntetésével – a  személyes adatok
kivételével – a honlapján közzéteszi.
65. § Az irányító hatóság a  rendszerszintű szabálytalanság megállapításáról, illetve a  rendszerszintű szabálytalanság
tudomására jutásról a  megállapítástól, illetve a  tudomásra jutástól számított öt munkanapon belül értesíti
az audithatóságot.
66. § (1) Az  irányító hatóság a  programszintű dokumentumokban foglaltak szerint közreműködik a  csalás megelőzésében,
azonosításában.
(2) Ha az  irányító hatóságnak csalás vagy annak gyanúja jut a  tudomására, köteles erről értesíteni az audithatóságot,
valamint indokolt esetben az Európai Csalás Elleni Hivatal Koordinációs Irodát.
IV. FEJEZET
ELLENŐRZÉS 15. A folyamatba épített ellenőrzés eljárásrendjének jóváhagyása
67. § A pénzügyi lebonyolítás és a folyamatba épített ellenőrzés eljárásrendjeit
a) a közös technikai titkárság és a pénzügyi átutalási egység esetében az irányító hatóság,
b) a költségellenőrzési tevékenységre kijelölt szervezet esetében a nemzeti hatóság
hagyja jóvá.
16. Az audithatóság feladatai 68. § (1) Az  audithatóság a  Program esetén az  Európai Bizottság és az  államháztartásért felelős miniszter iránymutatásai,
valamint a nemzetközileg elfogadott standardok alapján
a) a 897/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 25. cikk (2) bekezdésének megfelelően lefolytatja a kijelölési
kritériumok teljesülésének értékelését, elkészíti az értékelésről szóló jelentést és véleményt,
b) elkészíti az auditstratégiát,
c) elvégzi a rendszerellenőrzéseket,
d) elvégzi a projektek mintavételes ellenőrzését,
e) elvégzi az éves elszámolások vizsgálatát,
f ) ellenőrzést végez az Európai Bizottság felkérése esetén,
g) nyomon követi az  ellenőrzési jelentések megállapításait, javaslatai hasznosulását, az  intézkedési tervek
végrehajtását,
h) teljesíti az Európai Bizottság részére az éves beszámolási kötelezettségeket,
i) véleményezi az Európai Bizottság ellenőrzéseiben felvetett kérdésekre adandó tagállami választervezeteket,
részt vesz a szükséges tárgyalások lefolytatásában,
j) gondoskodik az  Európai Bizottság audithatósági tevékenység hatékonyságát vizsgáló ellenőrzései által
felvetett kérdésekre adandó tagállami válaszok kialakításáról, a szükséges tárgyalások lefolytatásáról.
 (2) Az  audithatóság az  (1)  bekezdés szerinti feladatait az  Európai Bizottság által meghatározott, valamint
a nemzetközileg elfogadott auditstandardok alapján látja el. 17. Ellenőrzési tervezés
69. § (1) Az audithatóság a 897/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 8. cikk (2) bekezdés szerinti pénzügyi megállapodás
aláírását követő kilenc hónapon belül benyújtja az auditstratégiát az Európai Bizottság részére.
(2) Ha az  Európai Bizottság észrevételt tesz, az  audithatóság felülvizsgálja az  auditstratégiát a  válaszadásra
meghatározott határidőn belül, és válaszát megküldi az Európai Bizottság részére.
(3) Az audithatóság 2018-tól 2024-ig köteles évente felülvizsgálni az auditstratégiát.
 (4) Az audithatóság az Európai Bizottsággal egyeztetett auditstratégiát megküldi az irányító hatóság részére.
 (5) Az  audithatóság az  auditstratégiában foglaltaknak megfelelően köteles elkészíteni minden évben az  éves
ellenőrzési tervét, amelyet tájékoztatás céljából megküld az  államháztartásért felelős miniszter és az  irányító
hatóság részére.
18. Rendszerellenőrzés 70. § (1) Az  audithatóság éves rendszerességgel elvégzi a  897/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 28.  cikk
(6) bekezdése szerinti rendszerellenőrzéseket.
(2) Az  audithatóság az  (1)  bekezdés szerinti rendszerellenőrzésről készült ellenőrzési jelentést a  jelentés lezárását
követően haladéktalanul megküldi az Európai Bizottság és az ellenőrzött szervezet részére.
19. Mintavételes projektellenőrzés 71. § (1) Az  audithatóság köteles évente elvégezni az  irányító hatóság által az  előző számviteli évben az  Európai Bizottság
részére bejelenteni tervezett költségek mintavételes ellenőrzését.
(2) Az audithatóság részére korlátlan hozzáférést kell biztosítani az IMIR 2014–2020 rendszerben tárolt adatokhoz.
 (3) Az audithatóság a Program elfogadását követő évtől minden év december 15-éig elkészíti az előző számviteli évre
vonatkozó ellenőrzési jelentést, amelyet haladéktalanul megküld az irányító hatóság részére.
20. Intézkedési terv 72. § (1) A  Program végrehajtásában vagy ellenőrzésében érintett szervezet vagy hatóság vezetője köteles valamennyi
vonatkozó, a  Programmal összefüggő ellenőrzési jelentés kézhezvételétől számított húsz napon belül intézkedési
tervet készíteni, ha a  jelentésben rá vonatkozó, intézkedést igénylő megállapítás szerepel, és felelős annak
végrehajtásáért, illetve a végrehajtás nyomon követéséért.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szervezet vezetője gondoskodik az intézkedési terveik – így különösen a szabálytalanságok
kezelésével kapcsolatos intézkedések – megvalósításának folyamatos nyomon követéséről.
(3) Az  (1)  bekezdés szerinti szervezet vezetője minden évben, november 15-i zárónappal beszámolót készít
a  (2)  bekezdés szerinti tevékenységéről, és azt, valamint az  alátámasztó dokumentumokat tizenöt napon belül
tájékoztatás céljából megküldi az audithatóság részére.
V. FEJEZET
AZ IMIR 2014–2020 RENDSZERRE VONATKOZÓ SPECIÁLIS SZABÁLYOK
73. § (1) A  Program végrehajtásában részt vevő szervezet köteles az  IMIR 2014–2020 rendszert használni a  végrehajtási,
kifizetési, ellenőrzési, monitoring-, költségellenőrzési és hitelesítési feladata ellátása során, valamint köteles
felhasználni az ezen feladatához kapcsolódó tájékoztatási kötelezettsége ellátásához.
(2) Az  (1) bekezdésben hivatkozott szervezet köteles az  IMIR 2014–2020 rendszert használni a hazai társfinanszírozási
szerződés, valamint az annak alapján végrehajtandó kifizetés és visszafizetés kezelésére.
74. § (1) Ha az  IMIR 2014–2020 rendszer moduljainak alkalmazása egyes feladatok ellátását nem biztosítja, az  adott
modulban el nem végezhető feladatok, kifizetések rendezése – az irányító hatóság vagy a  nemzeti hatóság által
egyedileg meghatározott módon történő – dokumentálását kell biztosítani, és haladéktalanul gondoskodni kell
az érintett modulokban az adatok teljes körű utólagos rögzítéséről.
(2) Ha az  IMIR 2014–2020 rendszer finanszírozási modulja nem biztosítja az  átutalási megbízás rögzítését, akkor
–  az  utalás irányító hatóság vagy nemzeti hatóság által egyedileg meghatározott módon történő dokumentálása
mellett  – az  átutalási megbízás kiállítása az  IMIR 2014–2020 rendszeren kívül, papír alapon is történhet.
Az  (1)  bekezdésben meghatározott, a  feladatok papír alapon történő elvégzésének kötelezettsége vonatkozik
az értesítési, tájékoztatási kötelezettségekre is.
(3) A  kedvezményezett rendelkezésére bocsátott IMIR 2014–2020 rendszert egyedi jelszóval kell védeni. A  jelszó
biztonságáért, a  jelszó használatával az  IMIR 2014–2020 rendszerben elvégzett műveletekért a  kedvezményezett
felelős.
(4) Az IMIR 2014–2020 rendszerben használt elektronikus aláírások a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz
kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az  1999/93/EK irányelv hatályon
kívül helyezéséről szóló, 2014. július 23-i 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében
hiteles aláírásnak minősülnek, kiváltják az  ahhoz fűződő joghatásokat, és bírósági eljárásokban bizonyítékként
elfogadhatók.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 21. Hatályba léptető rendelkezés
75. § Ez a rendelet a kihirdetését követő nyolcadik napon lép hatályba.
22. Az Európai Unió jogának való megfelelés 76. § Ez a rendelet
a) az  Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 232/2014/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet,
b) a külső tevékenységek finanszírozására vonatkozó uniós eszközök végrehajtására vonatkozó közös szabályok
és eljárások megállapításáról szóló, 2014. március 11-i 236/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
c) az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló 232/2014/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet alapján finanszírozott, határokon átnyúló együttműködési programok végrehajtására vonatkozó
egyedi rendelkezések megállapításáról szóló, 2014. augusztus 18-i 897/2014/EU bizottsági végrehajtási
rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg. 23. Módosító rendelkezés
77. § Az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóságról szóló 210/2010. (VI. 30.) Korm. rendelet 4.  § (2a)  bekezdés
h) pontjában az „ENPI” szövegrész helyébe az „ENI” szöveg lép.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1813/2017. (XI. 8.) Korm. határozata a 2014–2020 közötti programozási időszakot érintő állami projektértékelési feladatok finanszírozásához szükséges további forrás biztosításáról.
A Kormány
 1. felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon az  állami projektértékelési rendszer működtetéséhez
további kétmilliárd forintnak a  Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény
1.  melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 9. 2014–2020 közötti kohéziós
politikai operatív programok alcím, 7. Közigazgatás- és Közszolgáltatás Fejlesztési OP (KÖFOP) jogcímcsoport javára
történő biztosításáról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal 2. egyetért a  KÖFOP-3.2.6-16-2016-00001 azonosító számú, „A támogatáskezelés menedzsment feltételeinek
biztosítása, színvonalának megőrzése a  Miniszterelnökség központi koordinációs feladatainak ellátásánál”
című projekt (a  továbbiakban: projekt) támogatásának az  Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű
előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló 549/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdés b) pontja alapján
a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 1. melléklet XIX. Uniós fejlesztések
fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 9. 2014–2020 közötti kohéziós politikai operatív programok alcím,
7. Közigazgatás- és Közszolgáltatás Fejlesztési OP (KÖFOP) jogcímcsoport terhére történő növelésével,
az 1. melléklet szerint,
3. egyetért a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításával.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1/2019. (II. 27.) MvM utasítása a taxikártyák használatának és kezelésének szabályozásáról.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23.  § (4)  bekezdés c)  pontjában foglalt felhatalmazás alapján, figyelemmel
az  államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 13.  § (2)  bekezdés f )  pontjában
foglaltakra, a  hivatali munka költségtakarékos és hatékony megszervezése érdekében a  Miniszterelnökségnél a  taxikártyák
használatának és kezelésének a rendjével kapcsolatos kérdéseket a következők szerint szabályozom:
Az utasítás hatálya 1. § Az utasítás hatálya kiterjed a Miniszterelnökség (a továbbiakban: Minisztérium) szervezeti egységeire, alkalmazottaira,
állami vezetőire, a kormánybiztosokra, valamint a miniszterelnöki biztosokra.
Értelmező rendelkezések 2. § Jelen utasítás alkalmazásában
a) adminisztrátor: az egyes szervezeti egységeknél a taxikártya felvételére, a kártyaállomány kezelésére, őrzésére,
az  igénybe vevő részére történő átadására és a nyilvántartás vezetésére, elszámolás készítésére a szervezeti
egység vezetője által kijelölt alkalmazott;
b) alkalmazott: a  Minisztériummal kormányzati szolgálati jogviszonyban álló kormánytisztviselő, kormányzati
ügykezelő és a Minisztérium munkavállalója;
c) állami vezető: miniszter, államtitkár, közigazgatási államtitkár, helyettes államtitkár;
d) igénybe vevő: a taxikártya felvételére és utazásra való felhasználására jogosult személy;
e) igénylésre jogosult: a szervezeti egység vezetője;
f ) KEF-elszámoló: a  Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatóság (a továbbiakban: KEF) alkalmazottja, aki végzi
a  taxikártyák kiadását, nyilvántartásának ellenőrzését, teljesítési igazolások kiküldését, aláírt teljesítési
igazolások ellenőrzését;
g) szervezeti egység: a miniszteri kabinet, a miniszteri titkárság, az államtitkár titkársága, a közigazgatási államtitkár
titkársága, a helyettes államtitkár titkársága;
h) szolgáltató: a  KEF által lebonyolított közbeszerzési eljárás nyerteseként, a  személyszállítási szolgáltatásokra
a KEF-fel szerződést kötött gazdasági társaság;
i) taxikártya: a  személyszállítás díjaként fizetendő összeg tekintetében használható készpénzt helyettesítő
fizetési eszköz. A taxikártya szigorú számadású, egyedi sorszámozású plasztik kártya.
Általános rendelkezések 3. § (1) A  taxikártya az  igénybe vevő által a  jelen utasításban foglaltak szerint hivatali célú utazásra vehető igénybe és
használható fel, amikor
a) az ügyintézés sürgőssége, a szállítandó anyag, eszköz jellege, jellemzői vagy egyéb rendkívüli körülmény vagy
időpont nem teszi lehetővé, megnehezíti a tömegközlekedési eszköz igénybevételét, vagy
b) a  tömegközlekedési eszköz igénybevétele a  hivatali munka zökkenőmentességét veszélyeztetné, vagy
az utazással érintett alkalmazott teherbírását meghaladná.
 (2) A  taxikártya csak Budapesten és közigazgatási határától számított 20 km-es körzeten belül vehető igénybe.
A  munkáltatói jogkörrel rendelkező vezető engedélye alapján, a  taxikártya távolabbi utazásra is igénybe vehető,
feltéve, hogy az nem minősül kiküldetésnek, és az ilyen utazáshoz a KEF által biztosított kulcsos vagy taxirendszerű
személygépkocsi használata akadályba ütközik.
(3) A  taxikártya kizárólag a  kártyán feltüntetett szolgáltató személygépkocsi-parkjához tartozó személygépkocsival
történő utazáshoz és szállításhoz használható fel.
(4) Amennyiben a 3. § (1) bekezdése szerinti ok nem áll fenn, a taxikártya nem vehető igénybe napi munkába járáshoz.
 (5) Taxikártya nem vehető igénybe kiküldetéshez, valamint nem hivatali ügyek intézéséhez.
(6) A  személyi használatra biztosított személygépkocsik jogosultjai taxikártyát csak abban az  esetben használhatnak,
amennyiben a személyi használatra biztosított gépkocsi valamilyen objektív külső körülmény miatt nem üzemel, vagy
a gépjárművezetésben valamilyen objektív külső körülmény (pl. személyi sérülés, betegség stb.) miatt korlátozottak.
Taxikártya igénylése, használata, kezelése 4. § (1) Taxikártyát a szervezeti egység vezetője – a gazdálkodásért és személyügyekért felelős helyettes államtitkár előzetes
engedélye alapján – a  KEF Ellátási Portálján (EPO) található „Tájékoztató a  taxi kártya használatáról” elnevezésű
tájékoztató szerint, a  KEF gazdasági igazgatójának címzett „Formalevél taxi kártya igényléséhez” elnevezésű
KEF-nyomtatványon igényelhet. A  szervezeti egység vezetője az  igényléssel egyidejűleg kijelöli a  kártyá(ka)t és
a nyilvántartás(oka)t kezelő adminisztrátort és helyettesét, akik a kijelölést az aláírásmintájuk megadásával tudomásul
veszik.
(2) A  taxikártyát a  szervezeti egységnél kijelölt adminisztrátor megőrzési felelőssége mellett a  „Átadás-átvételi
jegyzőkönyv” elnevezésű KEF-nyomtatvány aláírását követően személyesen veszi át a KEF-elszámolótól. Az utazásra
feljogosító taxikártya tartalmazza a kibocsátó nevét, telefonszámát és a kártya sorszámát.
(3) Az  adminisztrátor vagy helyettesének személyében bekövetkező változást a  szervezeti egység vezetője köteles
haladéktalanul bejelenteni az „Átadás-átvételi jegyzőkönyv” elnevezésű KEF-nyomtatvány ismételt kitöltése és a KEF
elszámolójának történő megküldése útján.
(4) A szervezeti egység vezetőjének személyében történő változást a szervezeti egység új vezetője köteles haladéktalanul
bejelenteni „Formalevél szervezeti egység vezetőjének személyében történt változás bejelentéséhez” elnevezésű
KEF-nyomtatvány KEF gazdasági igazgatójának történő megküldése útján.
5. § (1) Az  átvett taxikártyá(ka)t és az  utazási bizonylato(ka)t az  adminisztrátor kezeli. Az  adminisztrátor feladata továbbá
az egyes taxikártyák igénybevételéről a „Taxi kártya felhasználás nyilvántartása” elnevezésű KEF-nyomtatvány szerinti
nyilvántartás naprakész vezetése. Minden taxikártyáról külön nyilvántartást kell vezetni.
(2) Az  adminisztrátor köteles az  utasításban foglaltaknak megfelelően kezelni a  taxikártyá(ka)t, illetve vezetni
a nyilvántartásokat. Az adminisztrátor nyilvántartását a szervezeti egység vezetője, a Miniszterelnökség belső ellenőre
előzetes időpont egyeztetéssel ellenőrizheti. Amennyiben a  nyilvántartás vezetése nem megfelelő, vagy
az adminisztrátor a rábízott taxikártyákkal nem tud elszámolni, erről az ellenőrzésre jogosult személy jegyzőkönyvet
vesz fel, amelyet a munkáltatói jogkör gyakorlójának kell megküldeni.
(3) Az  adminisztrátor a  szabályzatban foglaltaktól eltérő magatartással okozott kárért felelősséggel tartozik.
Az  adminisztrátor jogviszonyának vagy adminisztrátori kijelölésének megszűnése esetén a  taxikártyákkal és
a naprakészen vezetett nyilvántartásokkal köteles a KEF kijelölt munkatársának elszámolni.
6. § (1) A  taxikártyával történő utazás előzetes engedélyezése a  szervezeti egység vezetőjének, illetve az  általa erre
felhatalmazott személy feladata. Az adminisztrátor csak az utazásra írásban adott vezetői engedély birtokában adhat
ki taxikártyát az igénybe vevőnek. Az engedélyt a vezető az 5. § (1) bekezdése szerinti nyilvántartás az „engedélyező
aláírása” rovatának kitöltésével adja meg.
(2) A  taxikártya átadásával egyidejűleg az  adminisztrátor tájékoztatja az  igénybe vevőt a  taxikártya használatával
kapcsolatos kötelezettségeiről és a kártya PIN-kódjáról.
(3) A taxikártya kiadásakor az igénybe vevő az 5. § (1) bekezdése szerinti nyilvántartás „igénybe vevő aláírása” rovatában
aláírásával igazolja a kártya átvételét. Az  igénybe vevő az adminisztrátortól a taxikártyát megőrzési és elszámolási
kötelezettség mellett kapja meg utazási célú felhasználásra.
7. § (1) Az  utazásra kiadott taxikártya PIN-kóddal működik. A  kártyához tartozó PIN-kódot a  KEF elszámolója a  kártya
átadás-átvételekor közli az adminisztrátorral. A PIN-kód titkosan kezelendő, csak a kártya igénybevételére feljogosított
személlyel közölhető. A PIN-kódot a kártyán vagy mellette feltüntetni tilos.
(2) A taxikártyát az igénybe vevő más személyre nem ruházhatja át.
 (3) Az  igénybe vevő köteles a  taxi POS-terminálja által kinyomtatott és a  gépjárművezető által átadott bizonylatot
elszámolási kötelezettséggel megőrizni, és azt a  taxikártyával együtt az  utazást követően haladéktalanul leadni
a  szervezeti egység adminisztrátorának, akitől a  taxikártyát kapta. Az  adminisztrátor az  igénybe vevőtől átvett
bizonylatot a taxikártyához tartozó nyilvántartó laphoz tűzi, és a rajta szereplő összeget a megfelelő rovatba bevezeti.
(4) Amennyiben a  szervezeti egység kezelésében lévő taxikártya a  felhasználás során elvész, lehetőség van annak
pótlására. A kártya pótlása díjköteles. Az esedékes pótlási díjat a KEF az Ellátási Portálján teszi közzé. A pótlási díjat
az elveszett kártya igénybe vevője köteles a KEF részére 8 munkanapon belül a megküldött csekk felhasználásával
postai úton vagy a KEF pénztárában személyesen befizetni.
(5) A taxikártya elvesztése esetén az igénybe vevő haladéktalanul köteles munkaidőben a KEF-elszámolót, munkaidőn
kívül az  Ellátási Portálon a  KEF Kormányzati Gépjárműellátási Igazgatóság (KEF KGI) által megnevezett illetékes
munkatársát telefonon értesíteni. Ezt követően az  igénybe vevő soron kívül köteles a  szervezeti egység vezetője
részére az  eseményről jegyzőkönyvet készíteni. A  jegyzőkönyv másolati példányát az  adminisztrátor a  szervezeti
egység vezetőjének aláírását követően köteles a  KEF elszámolójának – elektronikus formában is (e-mailben vagy
faxon) – megküldeni.
Az eredeti jegyzőkönyvet a taxikártya nyilvántartó lapjához kell csatolni, és azt három munkanapon belül le kell adni
a  KEF elszámolójának. Ezt követően az  adminisztrátor a  4.  § (1)  bekezdése szerinti igénylőlap KEF részére történő
megküldésével új taxikártyát igényelhet. A  KEF Gazdasági Igazgatóság által engedélyezett igénylés esetén a  KEF
az igény beérkezését követő egy munkanapon belül új taxikártyát biztosít az igénylő szervezeti egység számára.
(6) A taxikártya felhasználhatatlanságig történő megrongálódása esetén az igénybe vevő soron kívül köteles a szervezeti
egység vezetője részére az eseményről jegyzőkönyvet készíteni. A jegyzőkönyv másolati példányát az adminisztrátor
– a  szervezeti egység vezetőjének aláírását követően – köteles a  KEF elszámolójának megküldeni. Az  eredeti
jegyzőkönyvet a  kártya nyilvántartó lapjához kell csatolni, és azt három munkanapon belül le kell adni a  KEF
elszámolójának, aki a kártyát az átadás-átvételi jegyzőkönyv aláírásával veszi vissza. Ezt követően az adminisztrátor
a 4. § (1) bekezdése szerinti igénylőlap KEF részére történő megküldésével új taxikártyát igényelhet. A KEF Gazdasági
Igazgatóság által engedélyezett igénylés esetén a  KEF az  igény beérkezését követő egy munkanapon belül új
taxikártyát biztosít az igénylő szervezeti egység számára.
Elszámolás 8. § (1) A szervezeti egység vezetője köteles a  taxikártyák jogszerű és takarékos felhasználását folyamatosan figyelemmel
kísérni és betartatni.
(2) A KEF a taxiszolgáltatótól havonta kapott részletes számlaösszesítő melléklete alapján, az egyes szervezeti egységek
részére, az adott egységnél a havi utazások részletezését tartalmazó kimutatást küld. A KEF elszámolója által havonta
küldött kimutatás adatait az  adminisztrátor összeveti a  nyilvántartásával. Amennyiben a  kimutatás a  szervezeti
egységnél vezetett nyilvántartással megegyezik, azt a szervezeti egység vezetője aláírásával igazolja, és a kimutatás
kézhezvételétől számított 3 munkanapon belül egy példányt megküld a KEF elszámolójának. A KEF és a szervezeti
egység adatai közötti eltérés esetén az adminisztrátor és a KEF elszámolója egyeztetést folytat.
9. § A  taxikártya használatához és az  adminisztrációhoz szükséges részletes információk, valamint az  utasításhoz
kapcsolódó KEF-nyomtatványok a  KEF Ellátási Portálján (EPO) „A KEF tájékoztatója az  eseti személyszállítás külső
szolgáltatótól történő igénybevételéről” szóló útmutatón keresztül érhetőek el.
Záró rendelkezések 10. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Gulyás Gergely s. k.,
 Miniszterelnökséget vezető miniszter


text:
18/2019. (II. 28.) ME határozata a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya közötti kétoldalú oktatási együttműködési egyezmény és a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya közötti kétoldalú kulturális együttműködési egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere és a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya közötti kétoldalú oktatási együttműködési
egyezmény létrehozásával;
 2. egyetértek továbbá a  Magyarország Kormánya és a  Török Köztársaság Kormánya közötti kétoldalú kulturális
együttműködési egyezmény (a továbbiakban együtt: Egyezmények) létrehozásával;
 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 4. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
 5. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmények létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 6. felhívom az emberi erőforrások miniszterét, a külgazdasági és külügyminisztert, valamint az igazságügyi minisztert,
hogy az  Egyezmények létrehozását követően az  Egyezmények szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozatok tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
81/2010. (V. 20.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás aláírásgyűjtő ív mintapéldányával, illetve az azon szereplő kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogás tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 363/2009. (IX. 3.) OVB határozatát megsemmisíti, és az Országos
Választási Bizottságot új eljárásra utasítja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) a 363/2009. (IX. 3.) OVB határozatával hitelesítette egy
országos népszavazás aláírásgyűjtő ívét. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e azzal, hogy
az Országgyűlés törvényt alkosson a bírák által betartandó etikai normákról és az – állampolgárok által is
kezdeményezhető – etikai eljárás szabályairól?”.
A 363/2009. (IX. 3.) OVB határozat a Magyar Közlöny 2009. évi 124. számában, 2009. szeptember 3-án jelent meg.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek
az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat
közzétételét követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen 2009. szeptember 14-én érkezett kifogás.
A kifogás benyújtója szerint az OVB-nek meg kellett volna tagadnia az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését,
mivel a kérdésben megfogalmazott „etikai normák”, illetve „etikai eljárás szabályai” szövegrészek olyan tág
értelmezésnek adnak teret, amelyek nem tesznek eleget az egyértelműség követelményének. Kérte ezért az OVB
határozatának megsemmisítését és az OVB új eljárás lefolytatására  való kötelezését.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései:
„28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet.”
2. Az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) érintett
rendelkezései:
„10. § Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
(...)
c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,”
„13. § (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.
(2) A konkrét kérdést a kezdeményezésben megfogalmazott formában kell népszavazásra bocsátani.”
3. A Ve. érintett rendelkezései:
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(...)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
III. A kifogás megalapozott.
1. A jelen ügyben az Alkotmánybíróság hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása jogorvoslati
eljárás, ezért az Alkotmánybíróság a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív
hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002.
(XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. A népszavazásra szánt kérdés egyértelműségével kapcsolatban az Alkotmánybíróság következetesen érvényesített
álláspontja, hogy az egyértelműség követelménye a népszavazáshoz  való jog érvényesülésének garanciája.
Az egyértelműség követelménye e tekintetben azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen
megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon
válaszolni az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy
nemmel lehessen felelni (választópolgári egyértelműség). Az eredményes népszavazással hozott döntés azonban
az Országgyűlésnek az Alkotmány 19. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogköre – Alkotmányban szabályozott –
korlátozása: az Országgyűlés köteles az eredményes népszavazásból következő döntéseket meghozni. Ezért a kérdés
egyértelműségének megállapításakor az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye
alapján az Országgyűlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen jogalkotásra köteles
(jogalkotói egyértelműség). Az Alkotmánybíróság ugyanakkor azt is hangsúlyozta, hogy az Nsztv. 13. § (1) bekezdése nem
támaszt olyan követelményt a népszavazás kezdeményezőivel szemben, hogy a kérdés megfogalmazásakor pontosan
használják a hatályos jogszabályok terminológiáját [52/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 399, 402–403.; 68/2008.
(IV. 30.) AB határozat, ABH 2008, 615, 619.], de a kérdésből mind a választópolgárok, mind az Országgyűlés számára ki kell
derülnie, hogy milyen lehetséges következményekkel járhat a népszavazás [99/2007. (XII. 6.) AB határozat, ABH 2007, 815,
818.].
Az Alkotmánybíróság a jelen ügyben megállapította, hogy a kérdés ebben a megfogalmazásban nem tesz eleget
az egyértelműség fenti követelményének. Sem a választópolgárok, sem a jogalkotó számára nem derül ki ugyanis, hogy
a kezdeményezés benyújtói milyen elveket, követelményeket, erkölcsi szabályokat értenek a bírák által betartandó etikai
normák alatt és milyen feltételek mellett tennék lehetővé az állampolgárok számára az etikai eljárás kezdeményezését.
Az Alkotmánybíróság megjegyzi továbbá, hogy a kezdeményezésben szereplő kérdés – tartalmát tekintve – két
részkérdést foglal magában. Önmagában az, hogy az aláírásgyűjtő íven szereplő kérdés több tagmondatból áll, nem sérti
az Nsztv. 13. § (1) bekezdésében foglalt egyértelműség követelményét. Ha azonban a részkérdések ellentmondanak
egymásnak, vagy egymáshoz  való viszonyuk nem egyértelmű, vagy nem következnek egymásból, illetve tartalmilag
nem is kapcsolódnak, az már az Nsztv. 13. § (1) bekezdésének sérelmét jelenti [52/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001,
399, 404–405.]. Ebben az esetben a kérdés két önálló részből áll: az első etikai normák törvénybe foglalására, a második
az állampolgárok által is kezdeményezhető etikai eljárás szabályozására irányul. Az Alkotmánybíróság szerint ez a két
részkérdés nem következik egymásból, így azokra szükségképpen nem is azonos az adható válasz.
Minderre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kezdeményezésben foglalt kérdés nem felel meg
az Nsztv. 13. §-ában szabályozott egyértelműség követelményének, ezért a 363/2009. (IX. 3.) OVB határozatot
megsemmisítette és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasította.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben  való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2010. május 18. Dr. Holló András s. k.,
az Alkotmánybíróság helyettes elnöke


text:
3/2010. (II. 12.) NFGM utasítása a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalnak a Magyar Köztársaság 2010. költségvetéséről szóló 2009. CXXX. törvény 14. §-ának (1) bekezdésében meghatározott befizetési kötelezettségéről.
A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatalnak a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény
14. §-ának (1) bekezdésében meghatározott befizetési kötelezettségének teljesítésére kiadom az alábbi utasítást:
1. A Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal (ÁHT: 226176, a továbbiakban: MKEH) a Magyar Köztársaság 2010. évi
költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 14. §-ának (1) bekezdése alapján az alábbi ütemezésben köteles a
központi költségvetésbe befizetést teljesíteni a Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium (a továbbiakban:
NFGM) fejezeti befizetési számlájára (10032000-00510004-60000006; Kiadási KTK 132, Bevételi KTK 620):
2010. április 20-ig 150 000 ezer forintot, 2010. július 20-ig 400 000 ezer forintot,
Összesen: 1 416 800 ezer forintot. 2. Az MKEH a befizetési kötelezettség teljesítéséről a Magyar Államkincstár által küldött visszaigazolás másolatát a
kézhezvételt követő 5 napon belül köteles megküldeni az NFGM Költségvetési és Kontrolling Főosztálya részére. Az
átutalási bizonylat „Megjegyzés” rovatában fel kell tüntetni a teljesített befizetés jogcímét az alábbiak szerint:
„A 2009. évi CXXX. törvény szerinti befizetési kötelezettség.”
3. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba és 2010. december 31-én hatályát veszti.
Varga István s. k.,
nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter


text:
65/2012. (X. 9.) OGY határozata az alapvető jogok biztosának a jövő nemzedékek érdekeinek védelmét ellátó helyettese megválasztásáról.
1. Az Országgyűlés az Alaptörvény 30. cikkének (3) bekezdése, az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény
4. § (1) bekezdése alapján dr. Szabó Marcelt
az alapvető jogok biztosának a jövő nemzedékek érdekeinek védelmét ellátó helyettesévé hat évre megválasztja.
2. E határozat elfogadásakor lép hatályba. Kövér László s. k.,
az Országgyűlés elnöke


text:
2016. CVI. törvény a „Földet a gazdáknak!” Programról.
Az Országgyűlés, elismerve a  magyar gazdáknak a  tulajdonukban álló termőföldek megművelése érdekében kifejtett
munkáját, egyetért azzal, hogy a  föld azé legyen, aki megműveli, vagyis a  föld tulajdona a  legjobb helyen az  azt megművelő
helyi földműveseknél van. Az a célunk, hogy a magyar földet magyar kézben tartsuk, ezért a „Földet a gazdáknak!” Programmal
a Magyar Állam lehetőséget biztosított a magyar földművesek számára, hogy a korábban állami tulajdonban lévő, de az állam
által nem művelt földeket tisztességes piaci áron megvásárolhassák. A „Földet a  gazdáknak!” Program közel 30 ezer magyar
földműves földtulajdonhoz juttatását tette lehetővé. Soha nem volt még ilyen program, amely ekkora mértékben támogatta
a  gazdákat és a  magyar vidéket. Ez  elősegíti a  magyar vidék fellendülését és megerősíti a  kis- és középbirtokos réteg
agrárgazdasági pozícióit és nagyban hozzájárul ahhoz a célhoz, hogy a kis és nagybirtok aránya az eddigi 50:50 arányról 80:20-ra
változzon. Az  Országgyűlés, méltatva a „Földet a  gazdáknak!” Program eredményeit, a  felelős állami földvagyon-gazdálkodás
fenntartásának érdekében a következő törvényt alkotja:
1. § (1) Az Országgyűlés jóváhagyja az állami tulajdonban álló földeknek a „Földet a gazdáknak!” Program keretében történt
értékesítését.
(2) A  „Földet a  gazdáknak!” Program keretében az  állami tulajdonban álló termőföldek árverési eljárásai lezárásra
kerülnek.
2. § Ez a törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
277/2008. (XII. 19.) KE határozata.  vezérezredes felmentéséről Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. CV. törvény 49. § (1) bekezdésének b) pontja alapján a honvédelmi miniszter előterjesztésére Havril András vezérezredest, a Honvédelmi Minisztérium Honvéd Vezérkar főnökét e beosztásából 2009. január 15-ei hatállyal felmentem.
Budapest, 2008. december 1. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök