text:
5/2009. (HK 4.) HM HVKFH közleménye Egységes NATO Előírások elfogadásáról.
Az egységesítési, szabványosítási tevékenységről és a
NATO egységesítési dokumentumok feldolgozásáról és
végrehajtásáról szóló 102/2008. (HK 19.) HM utasítás 4. §
(2) bekezdés c) pontjában biztosított jogkörömnél fogva,
az MH Műveleti Szabványosítási és Doktrinális Bizottság
2009. január 20-i ülésén kialakított javaslata alapján a következő NATO dokumentumokra vonatkozó magyar
elfogadó nyilatkozatot kiadom:
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2012. márci
us hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 2475 NBC/MED
(EDITION 1) dokumentumot a NATO már kihirdette
és így hatályos, a 198/2001. (HK 9.) MHPK intézkedés
31. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem a bevezetését az alábbiak szerint:
– Témafelelős: MH HEK
– Témakezelő: MH HEK Tudományos Intézet
– Bevezetés időpontja: 2012. március 1.
– Végrehajtás módja: Kézikönyv kiadása.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2012. márci
us hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 2477 NBC/MED
(EDITION 1) dokumentumot a NATO már kihirdette
és így hatályos, a 198/2001. (HK 9.) MHPK intézkedés
31. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem a bevezetését az alábbiak szerint:
– Témafelelős: MH HEK
– Témakezelő: MH HEK Tudományos Intézet
– Bevezetés időpontja: 2012. március 1.
– Végrehajtás módja: Kézikönyv kiadása.
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: 2012. márci
us hónap, a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
Tekintettel arra, hogy a STANAG 2954 NBC/MED
(EDITION 2) dokumentumot a NATO már kihirdette
és így hatályos, a 198/2001. (HK 9.) MHPK intézkedés
31. pontjában előírtaknak megfelelően egyúttal elrendelem a bevezetését az alábbiak szerint:
– Témafelelős: MH HEK
– Témakezelő: MH HEK Egészségügyi Kiképző Bázis
– Bevezetés időpontja: 2012. március 1.
– Végrehajtás módja: MH HEK parancsnoki intézke
– Elfogadásra került fenntartás nélkül.
– Alkalmazásba vétel tervezett időpontja: NATO kihir
detés után 9 hónap múlva (DOP+9m), a szárazföldi haderőnél és a légierőnél egyaránt.
Mikita János mk. altábornagy s. k.,
HM Honvéd Vezérkar főnökhelyettes


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
12/2013. (IV. 16.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. április 10-én megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997. C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 124/A. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva dr. L. S. magánszemély (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
A határozat ellen – a  Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a  Kúriához címzett kifogást
lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A  jogi szakvizsgával rendelkező személy
saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az  illeték mértéke
15 000 Ft. Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. Beadványozó 2013. március 14-én aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az  országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a  továbbiakban: Nsztv.) 2.  §-a
szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy hozzátartozók azonos megyében, azonos időben semmilyen formában ne dolgozhassanak, ne
tevékenykedhessenek különböző igazságszolgáltatási ágak dolgozóiként, illetve képviselőiként?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a  kezdeményezésben foglalt kérdés az  Nsztv. 13.  §
(1) bekezdésében foglalt egyértelműségi követelménynek nem felel meg. Az egyértelműség követelménye azt jelenti,
hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelműen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz, hogy a választópolgár
a  népszavazásra feltett kérdésre egyértelműen tudjon válaszolni az  szükséges, hogy a  kérdés világos és kizárólag
egyféleképpen értelmezhető legyen, a kérdésre igennel vagy nemmel lehessen felelni. A kérdés egyértelműségének
megállapításakor továbbá azt is vizsgálni kell, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyűlés – az akkor
hatályban lévő jogszabályok szerint – el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen, milyen
jogalkotásra köteles.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés megtévesztő mind a választópolgár, mind a  jogalkotó számára azért, mert
nem állapítható meg egyértelműen, hogy a  kezdeményező pontosan mit ért a  „hozzátartozók” fogalma alatt,
a hozzátartozó fogalmát ugyanis a különböző jogszabályok eltérő tartalommal állapítják meg. Ezáltal a népszavazásra
feltenni kívánt kérdés nem lenne egyértelmű sem a választópolgár, sem a jogalkotó számára, így a kezdeményezés
támogatása során nem lenne egyértelműen megállapítható, hogy pontosan milyen személyi kör vonatkozásában
támogatná az összeférhetetlenségi szabályok bevezetését aláírásával a választópolgár.
A népszavazásra feltenni kívánt kérdés megtévesztő mind a  választópolgár, mind a  jogalkotó számára azért
is, mert nem állapítható meg egyértelműen, hogy a  kezdeményező pontosan mit ért a  „dolgozhassanak” és
„tevékenykedhessenek” kifejezések alatt, ezáltal a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre nem lehet egyértelműen
válaszolni. Mindezek alapján nem egyértelmű, hogy a  kezdeményezésben szereplő összeférhetetlenségi szabályt
pontosan milyen jogviszonyban álló személyekre kívánja kiterjeszteni a kezdeményező.
Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés azért sem egyértelmű, mivel
azt a  látszatot kelti, mintha a hatályos jogszabályokban pontosan meghatározásra kerülne az „igazságszolgáltatási
ágak” fogalma.
Fentiek alapján az Országos Választási Bizottság – az Nsztv. 10. § c) pontja alapján, mivel a kérdés megfogalmazása nem
felel meg a törvényben foglalt követelményeknek – az aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítését megtagadja.
II. A határozat az  Nsztv. 2.  §-án, a  10.  § c)  pontján és a  13.  § (1)  bekezdésén, a  jogorvoslatról szóló tájékoztatás
a Ve. 130. §-ának (1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. §
(3) bekezdés d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
 az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
136/2017. (HK 5.) HVKF intézkedése intézkedések hatályon kívül helyezéséről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése alapján
az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Hatályát veszti
a) a parancsnoki (vezetői) ellenőrzések rendjéről szóló
135/2002. (HK 29.) HVKF intézkedés és
b) az MH felsőszintű szakmai elöljárók szakterületükre
vonatkozó ellenőrzési rendszerének működési kereteiről
szóló 254/2003. (HK 14.) MH ÖLTP szakintézkedés.
2. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba és a hatályba lépését követő napon hatályát veszti.
A távollévő HVKF helyett:
Varga János vezérőrnagy s. k.,


text:
1025/2013. (I. 25.) Korm. határozata a „Miskolc és agglomerációja digitális közösség” című programmal kapcsolatos egyes kérdésekről és az ehhez szükséges rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány a digitális írástudásnak a XXI. században betöltött jelentőségére, annak munkahely- és közösségteremtő
jellegére, továbbá arra tekintettel, hogy a hátrányos helyzetű régiókban az a fejlődés egyik meghatározó előfeltétele
és annak kiemelt ösztönzése szükséges, egyetért a „Miskolc és agglomerációja digitális közösség” című programnak
(a továbbiakban: Program) az állam, az Európai Uniós források és az érintett piaci szervezetek társfinanszírozásában
történő megvalósításával. Ennek érdekében a Kormány 1. felhívja a nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Nemzeti Információs Infrastruktúra Fejlesztési Intézet
közreműködésével gondoskodjon a Program megvalósításáról, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2013. december 31. 2. felhívja nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a Program megvalósulásáról, annak lehetséges
továbbfejlesztéséről, illetve a Program más régiókra történő kiterjesztéséről jelentésben tájékoztassa
a Kormányt, Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2014. június 30.
3. az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján a „Miskolc és agglomerációja
digitális közösség” című program megvalósításához szükséges forrás finanszírozásának biztosításához
3000,0 millió forint 1. melléklet szerinti egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási kötelezettséggel
a Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény 1. melléklet XVII. Nemzeti
Fejlesztési Minisztérium fejezet, 3. Nemzeti Információs Infrastruktúra Fejlesztési Intézet cím, 1. Működési
költségvetés előirányzat-csoport, 3. Dologi kiadások kiemelt előirányzat javára, a XI. Miniszterelnökség fejezet,
7. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére. Felelős az átcsoportosításért:
nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal Felelős az elszámolásért és a visszafizetési kötelezettségért:
nemzeti fejlesztési miniszter Határidő: 2014. január 31. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
38/2017. (X. 13.) KKM utasítása miniszteri biztos kinevezéséről.
A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 38. §
(1) bekezdésében foglalt jogkörömben eljárva az alábbi utasítást adom ki:
1. § A központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi
XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 38. § (2) és (5) bekezdése alapján dr. Budai Gyulát 2017. szeptember 22. napjától
a kinevezés visszavonásáig – de legfeljebb 6 hónap időtartamra – az Oroszország által elrendelt embargóból fakadó
külgazdasági intézkedésekért felelős miniszteri biztossá nevezem ki.
2. § A miniszteri biztos 1. §-ban meghatározott feladatkörében a következő tevékenységeket látja el:
a) az Oroszország által elrendelt embargó miatt szükségessé váló külgazdasági intézkedésekre vonatkozó
javaslattétel,
b) segítségnyújtás az oroszországi embargóval sújtott magyar mezőgazdasági és agrár vállalkozások, továbbá
élelmiszer-feldolgozók és vállalkozások számára a piacaik megtartása érdekében,
c) az együttműködés elősegítése a magyar-orosz gazdasági vegyes bizottságban,
d) kapcsolattartás az embargóval érintett magyar vállalkozásokkal, valamint a Magyar Nemzeti Kereskedőház
Zártkörűen Működő Részvénytársasággal,
e) a Keleti Nyitás politikája keretében az oroszországi piacon nem értékesíthető mezőgazdasági termékek más
régiókban történő értékesítési lehetőségének vizsgálata, új piacok felkutatása, javaslattétel az új értékesítési
lehetőségek kihasználására,
f ) gondoskodik a mezőgazdasági és környezetügyi szakdiplomata (agrár attaséi) hálózat felülvizsgálatáról.
3. § A miniszteri biztos tevékenységét a külgazdasági és külügyminiszter irányítja.
4. § A miniszteri biztos a fenti tevékenysége ellátásáért a Ksztv. 38. § (6) bekezdése szerinti illetményre és juttatásokra
jogosult.
5. § (1) Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
 (2) Hatályát veszti a miniszteri biztos kinevezéséről szóló 12/2017. (III. 31.) KKM utasítás.
Szijjártó Péter s. k.,
 külgazdasági és külügyminiszter


text:
194/2010. (VI. 28.) KE határozata nyugállományú rendőr altábornagy hivatásos állományba visszavételéről.
Az Alkotmány 30/A. §-a (1) bekezdésének i) pontjára tekintettel, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak
szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 64. § (1) bekezdése alapján a belügyminiszter előterjesztésére
dr. Hatala József nyugállományú rend őr altábornagyot 2010. június 25-ei hatállyal a Rendőrség hivatásos állományába
rend őr altábornagy rendfokozattal visszaveszem.
Budapest, 2010. június 23. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök


text:
133/2017. (IV. 12.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Kiss Sándort 2017. szeptember 30-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2017. április 3. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
964/B/2005. AB határozat.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a Büntető Törvénykönyvről
szóló 1978. évi IV. törvény 333. § 1. pont első fordulata alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.
I. 1. Az indítványozó a Büntető Törvénykönyvről szóló
1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 333. § 1. pont
első fordulata alkotmányellenességének megállapítása és
megsemmisítése iránt fordult az Alkotmánybírósághoz.
Álláspontja szerint azzal, hogy a jogalkotó a vagyon elleni
bűncselekmények tekintetében a dolog fogalmi körét csak
a villamos- és gazdaságilag hasznosítható más energiára
terjeszti ki, és nem biztosítja más közszolgáltatás (például
a víz- és szennyvízelvezetés) büntetőjogi védelmét a lopás
(Btk. 316. §) ellen, „diszkriminál, hiszen a közszolgáltatásokat nem egyenrangúan kezeli”. Így a Btk. 331. § 1. pontjának első fordulata sérti az Alkotmány 9. § (2) bekezdésében biztosított gazdasági verseny szabadságát, és csorbul a
vállalkozáshoz való jog is.
2. Az Alkotmánybíróság – az akkor folyamatban volt
büntetőjogi kodifikációra tekintettel – kikérte az igazságügy-miniszter véleményét.
II. Az indítvánnyal érintett jogszabályi rendelkezések: 1. Az Alkotmány rendelkezése:
„9. § (2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a
vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.” 2. A Btk. rendelkezése:
„333. § E fejezet alkalmazásában
1. dolog: a villamos- és a gazdaságilag hasznosítható
más energia is, úgyszintén a vagyoni jogosultságot megtestesítő olyan okirat, dematerializált értékpapír is, amely
a benne tanúsított vagyoni érték vagy jogosultság feletti
rendelkezést önmagában – illetve a dematerializált formában kibocsátott értékpapír esetében az értékpapírszámla
jogosultjának – biztosítja,”
III. Az indítvány nem megalapozott. 1. A jelen ügyben az Alkotmánybíróság azokból a korábbi határozataiból indult ki, amelyekben a hiányzó, vagy
hiányosnak vélt büntető anyagi jogi szabályozás tekintetében fejtette ki az álláspontját. Az Alkotmánybíróság több
határozatban fogalmazta meg, hogy a bűncselekménnyé
nyilvánításnál széles körben érvényesül a törvényhozó
szabadsága. A határozatok elvi mondandóját a 41/2007.
(VI. 20.) AB határozat összegezte (ABH 2007, 551,
558–561.), aminek a jelen ügyben releváns megállapításai
a következők:
Az Alkotmánybíróság – az egyébként nem büntetőjogi
tárgyú – 21/1996. (V. 17.) AB határozatban az erkölcsi
alapú magatartásokkal összefüggésben rögzítette, hogy a
bűncselekmények megállapítása törvényhozói kompetencia, és így a demokratikus többségi vélemény érvényesülésének tere; kivételes esetekben azonban itt is érvényesülhet az alkotmánybírósági kontroll (ABH 1996, 74, 82.).
Ezt megerősítette a 20/1999. (VI. 25.) AB határozat: „Valamely magatartás bűncselekménnyé nyilvánítása [csakúgy, mint szabálysértéssé nyilvánítása (987/B/1990/3. AB
határozat, ABH 1991, 527, 530.)], ezzel kapcsolatban társadalomra veszélyességének mérlegelése a jogalkotó feladata. (...) Az Alkotmánybíróság nem jogosult arra, hogy
új bűncselekményi tényállások megállapítására kötelezze
a jogalkotást, sem arra, hogy különös részi tényállások
részleges megsemmisítésével addig nem büntetendő magatartásokat is büntethetővé tegyen.” (ABH 1999, 159, 163.)
Az Alkotmánybíróság általánosságban is megerősítette,
hogy a jogalkotónak széles körű mérlegelési joga van – az
Alkotmányból fakadó követelmények megtartása és a büntetőjog dogmatikai szabályainak figyelembevétele mellett
– adott magatartás bűncselekménnyé nyilvánításában, súly
szerinti differenciálásában, illetve a felelősség körének és
a felelősség alóli mentesülésnek a differenciálásában
(167/B/2000. AB határozat, ABH 2002, 1113, 1121.).
A törvényhozó szabadságát az Alkotmánybíróság határozatai más megközelítésben is részletezték. Adott magatartás
bűncselekményi és a szabálysértési alakzatának elhatárolása
kérdésében az Alkotmánybíróság a 871/B/1994. AB határozatban megállapította: valamely jogellenes cselekmény –
annak társadalomra veszélyességére tekintettel – szabálysértéssé, illetőleg bűncselekménnyé nyilvánítása a jogalkotó
hatásköre (ABH 2000, 582, 587.). A társadalmilag káros
magatartások szabálysértésként vagy bűncselekményként
való szankcionálásával kapcsolatosan az 1233/B/1995. AB
határozatban az Alkotmánybíróság kifejtette: önmagában az
a megoldás, illetve szabályozási mód, hogy a Btk. akár az elkövetői, akár a sértetti oldalon meghatározott személyi kört
emel ki, és ehhez fűzi a bűncselekmény törvényi tényállásának megvalósulását vagy valamely minősítő körülmény létrejöttét, nem kifogásolható, ez a jogalkotó kompetenciájába
tartozik. Ennek oka a védett jogi tárgyak eltérő voltával,
avagy az egyes bűncselekményfajták speciális, kiemelt jellegével függ össze, sőt gyakran azzal is, hogy valamely alanyi
tényező hiányában egy magatartás nem valósít meg bűncselekményt. Az elkövetők vagy a sértettek személyi körének
kiemelése alkotmányjogi szempontból nem tekinthető a törvény előtti egyenlőség sérelmének és nem minősíthető sem
pozitív, sem negatív diszkriminációnak, amennyiben a megkülönböztetés nem önkényes vagy nem ésszerűtlen. (ABH
2000, 619, 620.) Az általános jogegyenlőség alapelvként való deklarálása és a hátrányos megkülönböztetés tilalma tehát
nem értelmezhető akként, hogy az egyes bűncselekmények
(büntetendő emberi magatartások) eltérő jellegéből, természetéből, avagy a büntetőjog által védett jogi tárgyak különbözőségéből fakadóan egyes elkövetői vagy sértetti kategóriákat ne lehessen eltérő szabályozás alá vonni (ABH 2000,
619, 621.).
A törvényhozó szabadságát hangsúlyozta az Alkotmánybíróság az 1427/B/1995. AB határozatban is. Az
egyes bűncselekmények, és ezeken belül az alapeset, valamint a minősített eset szabályozása, a törvényi tényállási
elemek, az egyes elkövetési magatartások, ezeken belül az
egyes fordulatok, a kiemelt minősítő körülmények, valamint mindezekhez igazodóan a törvényi büntetési tételek
meghatározása, a jogalkotó – a törvényhozás – hatáskörébe tartozik. Alkotmányos követelmény természetesen,
hogy a büntetőjogi szabályozás ne sértse az Alkotmány
rendelkezéseit, különösen pedig, hogy ne sértse az Alkotmány által deklarált emberi jogokat, valamint a jogállamiság, és ezen belül a jogbiztonság elvét. Az Alkotmány
egyetlen rendelkezéséből sem vezethető le azonban olyan
követelmény, hogy a jogalkotó milyen módon és arányban
szankcionálja valamely bűncselekmény alapesetét és
minősített esetét, bűntetti és vétségi alakzatát, és az sem,
hogy milyen, egymástól eltérő elkövetési magatartásokat
von azonos büntetési tétel alá. (ABH 2000, 624, 626.)
2. Az Alkotmánybíróság ezt követően áttekintette az
Alkotmány 9. § (2) bekezdésének tartalmával kapcsolatos
alapvető elvi tételeket.
A gazdasági verseny szabadságának alkotmányos tartalmát az Alkotmánybíróság számos korábbi határozatában már értelmezte. Az Alkotmánybíróság következetes
gyakorlata szerint a gazdasági verseny szabadsága nem
alapjog, hanem „a piacgazdaság olyan feltétele, amelynek
meglétét és működését biztosítani az Alkotmány 9. §
(2) bekezdése értelmében az államnak is feladata. A versenyszabadság állami elismerése és támogatása megköveteli a vállalkozáshoz való jog és a piacgazdasághoz szükséges többi alapjog objektív, intézményvédelmi oldalának
kiépítését. Elsősorban ezeknek az alapjogoknak az érvényesítése és védelme által valósul meg a szabad verseny,
amelynek – a piacgazdasághoz hasonlóan – külön alkotmányossági mércéje nincs. Az Alkotmánybíróság a piacgazdaság, a versenyszabadság és más hasonló államcélok
alkotmányellenes megsértését csak szélsőséges esetben
állapítja meg, ha az állami beavatkozás, fogalmilag és
nyilvánvalóan ellentétes az államcéllal.” (818/B/1997. AB
határozat, ABH 1998, 759, 761.)
A vállalkozáshoz való jogra vonatkozó alkotmánybírósági gyakorlatot a 23/2010. (III. 4. ) AB határozat (ABK
2010. március, 212.) összegezte. Ebből a jelen ügyben releváns, hogy az Alkotmánybíróság először az 54/1993.
(X. 13.) AB határozatban fejtette ki: „A vállalkozás joga a
foglalkozás szabad megválasztásához való alkotmányos
alapjog [Alkotmány 70/B. § (1) bekezdés] egyik aspektusa, annak egyik, a különös szintjén történő megfogalmazása. A vállalkozás joga azt jelenti, hogy bárkinek Alkotmány biztosította joga a vállalkozás, azaz üzleti tevékenység kifejtése. (...) A vállalkozás joga (...) a vállalkozások
számára az állam által teremtett közgazdasági feltételrendszerbe való belépés lehetőségének biztosítását, más szóval
a vállalkozóvá válás lehetőségének – esetenként szakmai
szempontok által motivált feltételekhez kötött, korláto
zott – biztosítását jelenti. A vállalkozás joga tehát nem abszolutizálható, és nem korlátozhatatlan: senkinek sincs
alanyi joga meghatározott foglalkozással kapcsolatos vállalkozás, sem pedig ennek adott vállalkozási jogi formában való gyakorlásához. A vállalkozás joga annyit jelent
– de annyit alkotmányos követelményként feltétlenül –,
hogy az állam ne akadályozza meg, ne tegye lehetetlenné a
vállalkozóvá válást. (ABH 1993, 341-343.)” (ABK 2010.
március, 212, 227.)
Az Alkotmánybíróság a fentiekre tekintettel megállapította, hogy a vagyon elleni bűncselekmények tekintetében a
„dolog” fogalmának törvényi meghatározása nincs alkotmányosan értékelhető összefüggésben az Alkotmány 9. § (2)
bekezdésével. Ezért a Btk. 333. § (1) pont első fordulata alkotmányellenességének megállapítására és a rendelkezés
megsemmisítésére irányuló indítványt elutasította.
Budapest, 2010. szeptember 28. Dr. Holló András s. k.,
az Alkotmánybíróság helyettes elnöke,


text:
1896/2015. (XII. 3.) Korm. határozata a KÖZOP-2.5.0-09-11 jelű („Az ország és a régióközpontok nemzetközi vasúti és vízi úti elérhetőségének javítása” című) és a KÖZOP-5.5.0-09-11 jelű („Városi és elővárosi közösségi közlekedés, környezetbarát fejlesztések” című) konstrukció keretében villamos motorvonat beszerzése tárgyú, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projektjavaslatok támogatásának jóváhagyásáról és akciótervi nevesítéséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja az  1.  melléklet szerint az  ott felsorolt, egymilliárd forintot meghaladó támogatási igényű
projektjavaslatokat (a továbbiakban: projektek),
 2. elfogadja a projektek kiemelt projektként történő nevesítését az 1. melléklet szerint,
 3. hozzájárul a  projektek vonatkozásában a  kötelezettségvállaláshoz a  2007–2013 közötti programozási időszak
operatív programjai eredményes zárásával összefüggő 2015. évi feladatokra vonatkozó cselekvési tervről és
a Nemzeti Stratégiai Referencia Keret 2014. évi munkatervéről szóló 1051/2014. (II. 7.) Korm. határozat módosításáról
szóló 1014/2015. (I. 22.) Korm. határozat I.8. pontja alapján,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. mellékletben foglalt táblázat F oszlopa szerint
4. jóváhagyja a  Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény (a továbbiakban: Kvtv.)
31. § (3) és (5) bekezdése alapján a Kvtv. 1. melléklet XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok
cím, 4. Nemzeti Stratégiai Referenciakeret alcím, 2. Közlekedés Operatív Program jogcímcsoport 2. prioritása
keretének 28  636  507  410 forinttal, 5. prioritása keretének 12  201  526  285 forinttal történő átmeneti növelését
a projektek finanszírozása érdekében,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
nemzetgazdasági miniszter Határidő: 2015. december 15.
 5. hozzájárul a projektek támogatási szerződésének megkötéséhez,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: az 1. mellékletben foglalt táblázat G oszlopa szerint
6. egyetért azzal, hogy a  projektek keretében kizárólag a  Közlekedés Operatív Program (a továbbiakban: KÖZOP)
100%-os forrásfelhasználáshoz szükséges mértékű kifizetés valósulhat meg,
7. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  6.  pont szerinti kifizetés meghatározása érdekében készítsen
előterjesztést a Kormány részére arról, hogy mely projekt KÖZOP terhére történő elszámolása szükséges a KÖZOP
100%-os forrásfelhasználáshoz, továbbá tegyen javaslatot a projekt támogatásának a támogatást igénylő és az állam
közötti megosztására, figyelembe véve a  MÁV Magyar Államvasutak Zártkörűen Működő Részvénytársaságnak
(a továbbiakban: MÁV Zrt.) a projekthez kapcsolódó hitel-visszafizetési kötelezettségét,
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: 2016. június 30.
8. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  4.  pont szerinti többlet-kötelezettségvállalás
megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket és kezdeményezze az  ehhez szükséges döntések meghozatalát, ha
a KÖZOP 2. és 5. prioritása esetén a befejezett projektek finanszírozására felhasznált keret maradványösszege eléri
a 4. pontban meghatározott összeget.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a 4. pont szerinti összeg rendelkezésre állását követően azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
303/2019. (VII. 26.) KE határozata bírói felmentésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 90. §-a alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – nyugállományba helyezés iránti
kérelmére tekintettel dr. Eperjesi Terézt 2020. január 28-ai hatállyal bírói tisztségéből felmentem.
Budapest, 2019. július 11. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
36/2013. (XII. 21.) BM utasítása a belügyminiszter irányítása alatt álló egyes fegyveres szervek szervezeti teljesítményértékelése keretében elvégzendő, a szervezeti működés teljesítménymutatói értékelésének szempontrendszeréről.
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdésének c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva
a következő utasítást adom ki:
1. Az utasítás hatálya
a) az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv,
b) a Terrorelhárítási Központ,
c) a Nemzeti Védelmi Szolgálat,
d) a büntetés-végrehajtási szervezet,
e) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv
szervezeti teljesítményértékelésére terjed ki.
2. Ezen utasítás alkalmazásában
a) fegyveres szerv: az 1. pont a)–e) pontjában meghatározott szervek,
b) helyi szerv: a belügyminiszter irányítása alatt álló egyes fegyveres szervek hivatásos állományú tagjai
teljesítményértékelésének ajánlott elemeiről, az ajánlott elemek alkalmazásához kapcsolódó eljárási
szabályokról, a minősítés rendjéről és a szervezeti teljesítményértékelésről szóló 26/2013. (VI. 26.) BM rendelet
(a továbbiakban: Rendelet) 2. § 8. pontjában meghatározott szervek,
c) területi szerv: a Rendelet 2. § 24. pontjában meghatározott szervek.
3. A fegyveres szerv és annak területi, valamint helyi szerve szervezeti teljesítményértékelése során elvégzendő,
a  szervezeti működés teljesítménymutatóinak értékelésekor a Rendelet 8. mellékletében meghatározott mutatók
értékelésekor az 1–7. mellékletben meghatározott szempontokat javasolt figyelembe venni, amennyiben az adott
szempont az értékelt szervezeti egység vonatkozásában értelmezhető.
4. Az 1–7. mellékletben meghatározott szempontokon túl az egyes mutatók értékelésekor – figyelemmel a szervezeti
egység sajátosságaira – az ezen utasításban nem szereplő, egyéb szempontok is figyelembe vehetőek.
5. Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
Dr. Pintér Sándor s. k.,
 belügyminiszter


text:
2006. LV. törvény a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról.
Az Országgyűlés az Alkotmány 34. §-a alapján a következő törvényt alkotja:
1. § A Magyar Köztársaság minisztériumai a következők:
a) Egészségügyi Minisztérium,
b) Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium,
c) Gazdasági és Közlekedési Minisztérium,
d) Honvédelmi Minisztérium,
e) Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium,
f) Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium,
g) Külügyminisztérium,
h) Oktatási és Kulturális Minisztérium,
i) Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium,
j) Pénzügyminisztérium,
k) Szociális és Munkaügyi Minisztérium.
2. § Ahol e törvény hatálybalépését megelőzően kiadott
törvény vagy rendelet
a) Belügyminisztériumot, valamint belügyminisztert
említ, ott aa) a helyi önkormányzatokkal, a katasztrófák elleni
védekezéssel, a közigazgatás-szervezéssel, a választással,
a népszavazással, a kommunális ellátással, a településüzemeltetéssel, a temetkezéssel, a kéményseprő-ipari közszolgáltatással, a köziratok kezelésének szakmai irányításával, továbbá a sporttal kapcsolatos feladatok tekintetében Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztériumot,
valamint önkormányzati és területfejlesztési minisztert,
ab) a közbiztonság, valamint az élet- és vagyonbiztonság védelmével, az államhatár őrizetével és a határforgalom ellenőrzésével, a magyar állampolgársággal, az anyakönyvvel, a külföldiek beutazásával és tartózkodásával,
a menedékjoggal, továbbá a személyiadat- és lakcímnyilvántartással kapcsolatos feladatok tekintetében Igazságügyi és Rendészeti Minisztériumot, valamint igazságügyi
és rendészeti minisztert,
A törvényt az Országgyűlés a 2006. május 30-i ülésnapján fogadta el.
b) Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztériumot, valamint foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi
minisztert említ, ott Szociális és Munkaügyi Minisztériumot, valamint szociális és munkaügyi minisztert,
c) Ifjúsági, Családügyi, Szociális és Esélyegyenlőségi
Minisztériumot, valamint ifjúsági, családügyi, szociális és
esélyegyenlőségi minisztert említ, ott Szociális és Munkaügyi Minisztériumot, valamint szociális és munkaügyi
minisztert,
d) Igazságügyi Minisztériumot, valamint igazságügyi
minisztert említ, ott Igazságügyi és Rendészeti Minisztériumot, valamint igazságügyi és rendészeti minisztert,
e) Informatikai és Hírközlési Minisztériumot, valamint
informatikai és hírközlési minisztert említ, ott – a közigazgatási informatikai feladatokat kivéve – Gazdasági és
Közlekedési Minisztériumot, valamint gazdasági és közlekedési minisztert,
f) Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériumát, valamint a nemzeti kulturális örökség miniszterét említ, ott
Oktatási és Kulturális Minisztériumot, valamint oktatási és
kulturális minisztert,
g) Oktatási Minisztériumot, valamint oktatási minisztert említ, ott
ga) a kutatás-fejlesztéssel, valamint a technológiai
innovációval összefüggő feladatok tekintetében Gazdasági és Közlekedési Minisztériumot, valamint gazdasági
és közlekedési minisztert,
gb) a szakképzéssel kapcsolatos feladatok tekintetében
Szociális és Munkaügyi Minisztériumot, valamint szociális és munkaügyi minisztert,
gc) a ga)–gb) alpontok hatálya alá nem tartozó feladatok tekintetében Oktatási és Kulturális Minisztériumot,
valamint oktatási és kulturális minisztert,
h) a területfejlesztésért, az építésügy ágazati irányításáért, a lakásgazdálkodásért és lakáspolitikáért, valamint
az idegenforgalom ágazati irányításáért felelős minisztériumot, valamint minisztert említ, ott Önkormányzati és
Területfejlesztési Minisztériumot, valamint önkormányzati és területfejlesztési minisztert,
i) az Európai Unió közösségi politikáiból eredő kormányzati feladatok tárcaközi összehangolásáért felelős
minisztert említ, azon külügyminisztert,
j) a határon túli magyarok ügyeivel, valamint a Határon
Túli Magyarok Hivatalának felügyeletével kapcsolatos
feladatkörrel összefüggésben Külügyminisztériumot,
valamint külügyminisztert, ott Miniszterelnöki Hivatalt,
valamint Miniszterelnöki Hivatalt vezető minisztert,
k) a közigazgatási informatikai feladatokért, valamint
országos szintű fejlesztéssel, fejlesztési tervezéssel és
programozással kapcsolatos kormányzati feladatokért
felelős minisztériumot vagy minisztert említ, ott Miniszterelnöki Hivatalt, valamint Miniszterelnöki Hivatalt
vezető minisztert
kell érteni.
3. § (1) Ez a törvény az országgyűlési képviselők
2006. évi általános választását követően megalakult
Országgyűlés által választott miniszterelnök megválasztásával egyidejűleg lép hatályba.
(2) A törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2002. évi XI. törvény, a Magyar Köztársaság
minisztériumainak felsorolásáról szóló 2002. évi XI. törvény módosításáról szóló 2003. évi XXVII. törvény, valamint a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2002. évi XI. törvény módosításáról
szóló 2004. évi XCV. törvény.
(3) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a költségvetési
törvény keretei között az e törvény végrehajtásához szükséges fejezetek közötti előirányzat-átcsoportosításokat
elvégezze.
(4) Az e törvénnyel más szervhez átkerülő feladat- és
hatáskörök tekintetében – az ellátásukhoz kapcsolódó
egyéb feladatokra, jogosultságokra és kötelezettségekre is
kiterjedően – a feladatot eredetileg ellátó szerv jogutódja
az adott feladatot, hatáskört átvevő szerv.
(5) A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi
XXIII. törvény 14. § (1) bekezdés c) pontjának alkalmazása szempontjából a 2. §-ban megjelölt minisztériumot,
illetve közigazgatási szervet kell az ott megjelölt szervezetek jogutódjának tekinteni.
Sólyom László s. k., Dr. Szili Katalin s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
29/2004. (XII. 20.) FMM rendelete a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések megszerzésére irányuló szakmai vizsga szervezésére feljogosított intézményekről.
A szakképzésről szóló 1993. évi LXXVI. törvény 5. §-a
(1) bekezdésének b) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:
1. § A foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter ágazatába tartozó szakképesítések tekintetében vizsgaszervezési jog pályázat alapján nyerhető. A pályázati eljárást a
szakmai vizsga szervezésére való jogosultság feltételeiről
szóló 34/2003. (XII. 21.) OM rendelet szabályai szerint
kell lefolytatni.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 5. napon lép
hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti a szakmai vizsga szervezésére feljogosított intézményekről szóló 5/2000. (V. 16.) SZCSM rendelet, valamint
az azt módosító 1/2002. (II. 6.) SZCSM rendelet és az
5/2003. (V. 20.) FMM rendelet.
(3) A (2) bekezdés szerinti hatályon kívül helyezés a
vizsgák szervezésére már feljogosított intézményeket nem
érinti, azok vizsgaszervezési joga 2006. május 20-ig fennáll, kivéve, ha az 1. § alapján vizsgaszervezési jogot nyernek.
(4) A (2) bekezdéssel hatályon kívül helyezett jogszabályok rendelkezéseit – az azok alapján vizsgaszervezésre
feljogosított intézményekre – a vizsgaszervezési jogot
érintő változások esetén tovább kell alkalmazni.
Csizmár Gábor s. k.,
foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter


text:
38/2016. (IV. 6.) ME határozata a Magyarország Kormánya és az Ománi Szultánság Kormánya közötti oktatási egyezmény létrehozására adott felhatalmazásról.
A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény 5. § (1) bekezdése szerinti hatáskörömben eljárva,
az emberi erőforrások minisztere, valamint a külgazdasági és külügyminiszter előterjesztése alapján
 1. egyetértek a  Magyarország Kormánya és az  Ománi Szultánság Kormánya közötti oktatási egyezmény
(a továbbiakban: Egyezmény) létrehozásával;
 2. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét, hogy – az érintett miniszterekkel egyetértésben – a tárgyalásokon
részt vevő személyeket kijelölje;
 3. felhatalmazom az emberi erőforrások miniszterét vagy az általa kijelölt személyt, hogy a tárgyalások eredményeként
előálló szövegtervezetet a kézjegyével lássa el;
 4. felhívom a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy az  Egyezmény létrehozásához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki;
 5. felhívom az  emberi erőforrások miniszterét, a  külgazdasági és külügyminisztert, valamint az  igazságügyi
minisztert, hogy az  Egyezmény létrehozását követően az  Egyezmény szövegének végleges megállapítására való
felhatalmazásról szóló határozat tervezetét haladéktalanul terjesszék a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
19/2007. (II. 12.) GKM rendelete a gazdasági és közlekedési miniszter által adományozható elismerésekről.
A Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi
XXXI. törvény 7. §-ának (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, a gazdasági és közlekedési miniszter feladat- és hatásköréről szóló 163/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. §-ában meghatározott feladatkörömben a következőket rendelem el:
1. § (1) A feladat- és hatáskörömbe tartozó területeken végzett kimagasló színvonalú tevékenység elismerése céljából a 2. §-ban meghatározott szakmai díjakat, szakmai érmeket és szakmai elismeréseket (a továbbiakban együtt:
elismerés) alapítom.
(2) Elismerés magyar és külföldi állampolgár részére,
valamint posztumusz is adományozható.
2. § (1) Szakmai díj:
a) ,,Magyar Gazdaságért-Díj”;
b) ,,Baross Gábor-Díj”;
c) ,,Eötvös Loránd-Díj”;
d) ,,Klauzál Gábor-Díj”;
e) ,,Neumann János-Díj”;
f) ,,Kozma László-Díj”;
g) ,,Puskás Tivadar-Díj”.
(2) Szakmai érem:
a) ,,A Közlekedésért Érdemérem”;
b) ,,Szent Borbála-érem”;
c) ,,A Hírközlésért”;
d) ,,Az Információs Társadalomért”.
(3) Szakmai elismerés:
a) ,,Miniszteri Elismerés”;
b) ,,Kiváló Bányász” kitüntető cím.
(4) A szakmai díjjal adományozó okirat és a kifizetéskor
hatályban lévő köztisztviselői illetményalap tízszeresének
megfelelő mértékű, adóköteles pénzjutalom jár.
(5) A szakmai éremmel és a szakmai elismeréssel adományozó okirat, a „Kiváló Bányász” kitüntető címmel viselhető érem jár.
(6) A pénzjutalom összegét a Gazdasági és Közlekedési
Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) biztosítja a
költségvetéséből.
3. § (1) Elismerés – a „Szent Borbála-érem”, a „Miniszteri
Elismerés”, a „Kiváló Bányász” kitüntető cím kivételével – nemzeti ünnepek alkalmával adományozható.
(2) Az elismerések alapszabályait az 1. melléklet tartalmazza.
4. § (1) Elismerés adományozását kezdeményezheti a) a minisztérium és a minisztérium szakmai irányítása
alá tartozó területeken dolgozó személyek esetében a foglalkoztató szervezet vezetője, vagy annak egyetértésével a
minisztérium főosztályvezetője, illetve magasabb beosztású vezetője,
b) más személy esetében a minisztérium főosztályvezetője, illetve magasabb beosztású vezetője, továbbá
c) a „Szent Borbála-érem” esetében a szakma reprezentatív munkaadói és munkavállalói érdek-képviseleti szervezetei, valamint a bányász-kohász hagyományt őrző
szakmai egyesület együttesen,
d) a „Kiváló Bányász” kitüntető cím esetében a szakma
reprezentatív munkaadói és munkavállalói érdek-képviseleti szervezetei együttesen.
(2) Nem adományozható elismerés olyan személynek,
aki jogerős fegyelmi büntetés vagy jogerős büntető ítélet
hatálya alatt áll, valamint aki az (5) bekezdés szerinti hozzájárulást nem adja meg.
(3) Az elismerés adományozására vonatkozó, a jelölt
nevét és részletes szakmai indokolást tartalmazó javaslatot
az elismerés tervezett adományozásának időpontja előtt
legalább 45 nappal a gazdasági és közlekedési miniszternek (a továbbiakban: miniszter) címezve – a 2. melléklet
szerinti – formanyomtatványon kell benyújtani.
(4) A beérkezett javaslatokat a miniszter által kijelölt
4 tagú bizottság rangsorolja, és jóváhagyásra a miniszter
elé terjeszti.
(5) Az elismerés adományozásához szükséges a megadományozott előzetes hozzájárulása a 2. mellékletben
meghatározott személyes adatainak a (9) bekezdésben
meghatározott kezeléséhez, valamint az elismeréssel
összefüggő, a (10) bekezdés szerinti személyes adatai közzétételéhez.
(6) Az elismeréseket a miniszter vagy az általa megbízott személy ünnepélyes keretek között adja át.
(7) A posztumusz elismerés átvételére a (4) bekezdésben meghatározott bizottság javaslatában megjelölt hozzátartozó jogosult.
(8) A méltatlanná vált személytől a miniszter az elismerést visszavonja.
(9) Az elismerések adományozásáról és megvonásáról a
minisztérium – az adományozás napjától számított
30 évig – nyilvántartást vezet. A nyilvántartás tartalmazza
a megadományozott 2. mellékletben foglalt adatait, az elismerés megnevezését, az elismerés adományozásának
időpontját és indokát, valamint az elismerés esetleges
visszavonásának tényét, indokát és időpontját.
(10) A minisztérium hivatalos lapjában közzé kell tenni
a megadományozott nevét és beosztását, az elismerés
megnevezését, a szakmai díjak esetében az elismerés adományozásának indokát, valamint az elismerés esetleges
visszavonásának tényét, indokát és időpontját.
5. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba, és egyidejűleg hatályát veszti
a) a gazdasági és közlekedési miniszter által adományozható elismerésekről szóló 15/2005. (III. 17.) GKM
rendelet,
b) az informatikai és hírközlési miniszter által adományozható elismerésekről szóló 2/2002. (X. 17.) IHM rendelet, valamint az azt módosító 1/2003. (I. 9.) IHM rendelet, 21/2004. (VII. 12.) IHM rendelet és 6/2005. (V. 12.)
IHM rendelet.
(2) A 2007. március 15-ei kitüntetések tekintetében
– a 4. § (3) bekezdésében foglaltaktól eltérően – az elismerés adományozására vonatkozó, a jelölt nevét és részletes
szakmai indokolást tartalmazó javaslatot február 15-éig
kell a miniszternek címezve – e rendelet 2. melléklete szerinti – formanyomtatványon benyújtani.
Dr. Kóka János s. k.,
gazdasági és közlekedési miniszter


text:
435/2015. (X. 27.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII.  törvény 3.  § (2)  bekezdése alapján – az  Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Oláh Zsoltot
a 2015. november 1. napjától 2018. október 31. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2015. október 16. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
246/2013. (VII. 2.) Korm. rendelete a kozmetikai termékekről.
A Kormány az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi XI. törvény 15. § (12) bekezdés d) pontjában
kapott felhatalmazás alapján, az  Alaptörvény 15.  cikk (1)  bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a  következőket
rendeli el:
1. Címkézés 1. § A nem előre csomagolt kozmetikai termékek, valamint azon termékek esetében, amelyeket a  vevő kérésére
a  vásárláskor csomagolnak be, vagy azonnali eladásra előre csomagolnak, a  csomagoláson vagy tárolóedényen
letörölhetetlen, könnyen olvasható és jól látható formában fel kell tüntetni az 1223/2009/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet 19. cikk (1) bekezdése a), c), d), f ) és g) pontjában foglalt információkat.
2. § Az 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikk (1) bekezdés b), c), d) és f ) pontjában foglaltakat,
valamint (2)–(4) bekezdésében említett tájékoztatón foglaltakat magyar nyelven kell feltüntetni.
2. Nemzeti hatóság 3. § A Kormány az  1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 34.  cikke szerinti nemzeti hatóságként
az Országos Élelmezés- és Táplálkozástudományi Intézetet jelöli ki (a továbbiakban: nemzeti hatóság).
3. Piacfelügyelet 4. § (1) Az  1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben, valamint az  e  rendeletben foglalt szabályok
betartásának hatósági ellenőrzését
a) a járási hivatal (fővárosi kerületi) népegészségügyi intézetei (a továbbiakban: járási népegészségügyi intézet),
b) az Országos Tisztifőorvosi Hivatal (a továbbiakban: OTH),
c) a fogyasztóvédelmi hatóság,
d) az 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 20. cikk (3) bekezdése tekintetében a fogyasztókkal
szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvényben (a továbbiakban:
Fttv.) meghatározott hatóság az Fttv.-ben meghatározott szabályok szerint
végzi, és hatáskörében eljár a rendelkezések megsértése esetén.
 (2) Az  1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 22.  cikk második albekezdésében foglaltak teljesítése
érdekében a  gyártó a  gyártási tevékenységet – annak megkezdését megelőzően legalább 30 nappal – bejelenti
a járási népegészségügyi intézetnek.
(3) A (2) bekezdés szerinti bejelentés tartalmazza:
a) a kozmetikai termék gyártójának
aa) nevét,
ab) székhelyét, telephelyét,
ac) elérhetőségi adatait,
ad) a gyártási tevékenységet végző üzeme címét,
b) az elállításra kerülő kozmetikai termék terméktípusát az 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
II–VI. mellékletéhez tartozó preambulumban foglaltak szerint.
(4) A  gyártási tevékenység felfüggesztését vagy leállítását, valamint a  (3)  bekezdés szerinti adatokban bekövetkezett
változást – a (2) bekezdésben foglaltak szerint – 30 napon belül kell bejelenteni.
5. § Abban az  esetben, ha a  kozmetikai termék termékinformációs dokumentációja Magyarországon található, úgy
annak szakmai ellenőrzését a  nemzeti hatóság végzi. A  nemzeti hatóság, amennyiben a  termékinformációs
dokumentáció nem felel meg az  1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet előírásainak, hatósági
intézkedés céljából értesíti az OTH-t.
6. § A felügyeleti tevékenységnek az 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 22. cikk negyedik albekezdése
szerinti felülvizsgálatát és értékelését a nemzeti hatóság végzi.
4. Kozmetikai toxikológiai központ 7. § A nemzeti hatóság kozmetikai toxikológiai központot működtet, amelynek feladata a  kozmetikai termékek
használata során felmerülő nemkívánatos és súlyos nemkívánatos hatás esetén a gyors és megfelelő orvosi ellátás
érdekében szükséges információ megadása.
8. § (1) A kozmetikai toxikológiai központ a 7. §-ban megjelölt feladatát telefonos ügyfélszolgálat útján látja el.
 (2) Az  információk csak orvos kérésére, egészségügyi ellátás nyújtása érdekében használhatóak fel. A  kozmetikai
toxikológiai központ az  adatokat más célra nem adja ki és az  adatszolgáltatásról naplót vezet, melyben fel kell
tüntetni az  adatszolgáltatás időpontját, az  információt kérő személy nevét, az  érintett termék nevét, valamint
a válaszadó nevét.
(3) Az információt kérő orvos az ellátást igénylő esetről való tudomásszerzést követő 2 munkanapon belül elektronikus
úton a nemzeti hatóság honlapján közzétett formanyomtatványon hivatalosan is bejelentést tesz.
(4) A  kozmetikai toxikológiai központ a  bejelentett esetekről nyilvántartást vezet, továbbá a  bejelentéseket
központilag, elektronikus kezelőfelület útján továbbítja a Bizottság részére.
(5) A nyilvántartás a következő adatokat tartalmazza:
a) a beteg kora,
b) a beteg neme,
c) észlelt tünetek,
d) a vélhetően a tüneteket okozó kozmetikai termék következő adatai:
da) neve,
db) rendeltetése,
dc) felelős személy,
dd) forgalmazó,
de) gyártási tételszám,
df ) minőség-megőrzési idő,
dg) import termék esetén származási ország,
e) a termék beszerzésének helye és ideje,
f ) a bejelentés alapját képező ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató megnevezése, címe,
g) alkalmazott terápia,
h) a bejelentéssel kapcsolatos további, egészségügyi szempontból jelentős tény vagy körülmény.
(6) Hazai gyártású termék esetén a kozmetikai toxikológiai központ a bejelentett esetről értesíti a felelős személy címe
vagy a gyártás helye szerint területileg illetékes járási népegészségügyi intézetet.
9. § A nemzeti hatóság a kozmetikai toxikológiai központ elérhetőségét a honlapján közzéteszi.
5. Tájékoztatás a súlyos nemkívánatos hatásokról 10. § Az 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 23.  cikke szerinti értesítést a  nemzeti hatóság felé kell
megtenni a nemzeti hatóság és az OTH honlapján közzétett formanyomtatványon.
6. Záró rendelkezések 11. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2013. július 11-én lép hatályba.
 (2) A 14. § és az 1. melléklet 2013. szeptember 1-jén lép hatályba.
12. § A 2. §-ban foglaltaktól eltérően, ha a termék csomagolása és tárolóedénye nem azonos, a 2. §-ban foglalt adatokat
magyar nyelven 2014. december 31-éig elegendő a termék csomagolásán feltüntetni.
13. § (1) Ez  a  rendelet a  kozmetikai termékekről szóló 2009. november 30-i 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
(2) Ez  a  rendelet a  kozmetikai termékekről szóló 76/768/EGK tanácsi irányelv II. és III.  mellékletének a  műszaki
fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló 2012. augusztus 2-i 2012/21/EU bizottsági
végrehajtási irányelvnek való megfelelést szolgálja.
14. § (1) Az 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásakor az 1. mellékletben foglalt korlátozásokat is
alkalmazni kell.
(2) Kozmetikai termék előállításához az  1.  mellékletben meghatározott anyag felhasználása tilos, vagy csak
az  1.  mellékletben meghatározott korlátozásokkal lehetséges. Ezen anyagok bármelyikének nyomokban való
jelenléte akkor fogadható el, ha az a jó gyártási gyakorlat során technikailag elkerülhetetlen és a termék eleget tesz
a (3) bekezdésben foglalt követelménynek.
(3) A  kozmetikai termék hosszabb időn keresztül történő rendszeres, rendeltetésszerű vagy előreláthatóan ésszerű
használata nem veszélyeztetheti és nem károsíthatja a felhasználó egészségét, figyelembe véve különösen a termék
külső megjelenítését, címkézését, használati útmutatójának tartalmát, valamint a  gyártó, illetve a  forgalmazó által
közölt egyéb megjegyzést, információt is. Az ilyen figyelemfelhívó információ megadása a gyártót, illetve forgalmazót
nem mentesíti a jogszabályban meghatározott, az áru biztonságosságával kapcsolatos kötelezettségei alól.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1180/2011. (V. 31.) Korm. határozata a Nemzetközi Pikler Emmi Közalapítvány megszüntetéséről.
A Kormány a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. §-a, az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és
egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2006. évi LXV. törvény 1. §-a, valamint a Kormány által alapított
közalapítványokkal és alapítványokkal kapcsolatos időszerű intézkedésekről szóló 1159/2010. (VII. 30.) Korm. határozat által előírt
felülvizsgálati eljárás megállapításai alapján szükséges intézkedésekről szóló 1316/2010. (XII. 27.) Korm. határozat 4.15. pontja
alapján a következő határozatot hozza: 1. A Kormány az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló
2006. évi LXV. törvény 1. § (4) bekezdése alapján kezdeményezi a Nemzetközi Pikler Emmi Közalapítvány
(a továbbiakban: Közalapítvány) megszüntetését a közfeladat más szervezeti keretek között történő hatékonyabb
ellátása érdekében. 2. A Kormány a) felhatalmazza a nemzeti erőforrás minisztert, hogy az állami alapító nevében kérelmezze a Fővárosi Bíróságnál a
Közalapítvány megszüntetését, kérje kérelmének soron kívüli elbírálását, továbbá a megszüntetés kapcsán
felmerülő kérdésekben az állami alapító nevében eljárjon, és az ennek érdekében szükséges intézkedéseket
megtegye; b) megbízza a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával intézkedjen
vagyonelszámoló, könyvvizsgáló, valamint az átadás-átvételi eljárásban közreműködő személyek kijelöléséről;
c) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy biztosítsa, hogy a Közalapítvány megszűnése napjával mint
mérlegfordulónappal elkészítésre kerüljön a Közalapítványnak a számviteli törvény szerinti egyes egyéb
szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.)
Korm. rendelet 6. §-a szerinti beszámolója; d) egyetért azzal, hogy a megszűnt Közalapítvány feladatait – ideértve a Közalapítvány megszűnésekor fennálló
kötelezettségeiért való helytállást és fennálló jogainak érvényesítését is –, a Pikler Emmi hagyaték gondozásának
kivételével a Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet lássa el, és felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a
közigazgatási és igazságügyi miniszter bevonásával tegye meg az ennek érdekében szükséges intézkedéseket;
e) felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy gondoskodjon a Pikler Emmi hagyaték gondozásáról a Közalapítvány
megszüntetését követően. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: azonnal 3. A megszűnést követően a Közalapítvány vagyonának számbavételére és a hitelezők kielégítésére – a Közalapítvány
vagyona értéke erejéig –, valamint a jogutód nélkül megszűnő Közalapítvány iratainak jogszabály szerint kötelező
őrzésére a Kormány a Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézetet jelöli ki. A Közalapítvány hitelezők kielégítése után
fennmaradt vagyonát – ideértve a vagyoni értékű jogokat is – a Kormány a Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet
támogatására fordítja, amely vagyont a Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet egyéb bevételként számolja el, és
köteles azt a 2. pont szerinti feladatokra fordítani.
Felelős: nemzeti erőforrás miniszter közigazgatási és igazságügyi miniszter
Határidő: a Közalapítvány bírósági törlését követően azonnal 4. A Kormány felhívja a nemzeti erőforrás minisztert, hogy a Közalapítvány megszüntetéséről és a 3. pontban foglalt
intézkedésekről a nyilvánosságot közleményben tájékoztassa. Felelős: nemzeti erőforrás miniszter
Határidő: a Közalapítvány bírósági törlését követően azonnal 5. Ez a határozat a közzétételét követő napon lép hatályba, egyidejűleg hatályát veszti
a) a Nemzetközi Pikler Emmi Közalapítvány létrehozásáról szóló 1134/1997. (XII. 22.) Korm. határozat; továbbá
b) a Nemzetközi Pikler Emmi Közalapítvány Alapító Okiratának módosításáról szóló 1096/2007. (XII. 5.) Korm.
határozat. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
380/2011. (HK 1/2012.) MH GEOSZ intézkedése főnökségi kiadvány felülvizsgálatáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 110. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, figyelemmel a szolgálati könyvek és
főnökségi kiadványok kiadásának rendjéről szóló
93/2006. (HK 18.) HM utasításban foglaltakra a 2007.
előtt kiadott doktrínák felülvizsgálatáról az alábbi
intézkedést adom ki: 1. Az intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra,
a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe, közvetlen és fenntartói irányítása, valamint felügyelete alá tartozó szervezetekre, továbbá a Magyar Honvédség katonai
szervezeteire terjed ki.
2. Az MH GEOSZ szakállománya felülvizsgálta az MH
GEOSZ jogelőd szervezete által 2007. december 1. előtt
hatályba léptetett és közzétett, az MH Térképészeti és Katonaföldrajzi Doktrina hatálybaléptetéséről szóló szolgálatfőnöki intézkedést.
3. A 108/2004. (HK 17.) MH térképész szolgálatfőnöki
intézkedéssel hatályba léptetett „Magyar Honvédség Térképészeti és Katonaföldrajzi Doktrína” című főnökségi kiadvány a Magyar Honvédség Doktrína Hierarchiában foglalt Geoinformációs doktrína hatályba lépéséig érvényben
marad, a dokumentumban foglaltak a kidolgozói munkában útmutatóként felhasználhatók.
4. Ez az intézkedés az aláírás napján lép hatályba.
Tóth László okleveles mérnök ezredes s. k.,
szolgálatfőnök


text:
5/2013. (I. 18.) EMMI rendelete az emberi erőforrások minisztere hatáskörébe tartozó egyes szakképesítések komplex szakmai vizsga szervezésére kijelölt intézményekről.
A szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 90. § e) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint
a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § i)–l) pontjában
meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) Komplex szakmai vizsga szervezésére az emberi erőforrások minisztere irányítása alá tartozó, az emberi erőforrások
minisztere felügyelete alá tartozó szerv által irányított (2)–(7) bekezdés szerinti intézményeket jelölöm ki.
(2) Az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet jogosult az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzék
módosításának eljárásrendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: R1.) és az Országos
Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló 150/2012. (VII. 6.)
Korm. rendeletben (a továbbiakban: R2.) az oktatásért és a kultúráért felelős miniszter hatáskörébe tartozó
szakképesítések tekintetében szakmai vizsga szervezésére.
(3) A Nemzeti Közművelődési és Közgyűjteményi Intézet jogosult szakmai vizsga szervezésére
a) az R1. szerinti 4. Művészet, közművelődés, kommunikáció szakmacsoportba tartozó szakképesítések, valamint
b) az R2. szerinti 4. Művészet, közművelődés, kommunikáció szakmacsoportba tartozó szakképesítések
tekintetében.
(4) A Magyar Nemzeti Múzeum jogosult szakmai vizsga szervezésére
a) az R1. szerinti 54 211 12 OKJ számú Műtárgyvédelmi munkatárs szakképesítés, valamint
b) az R2. szerinti 52 211 01 OKJ számú Műtárgyvédelmi munkatárs szakképesítés tekintetében.
(5) A Könyvtári Intézet jogosult szakmai vizsga szervezésére
a) az R1. szerinti 54 322 01 0000 00 00 OKJ számú Segédkönyvtáros, az 54 211 12 0001 54 01 OKJ számú
Restaurátor technikus szakképesítés-ráépülés könyv és papírrestaurátor szakiránya, az 52 341 06 0000 00 00
OKJ számú Könyvesbolti eladó szakképesítés, valamint
b) az R2. szerinti 52 322 01 OKJ számú Segédkönyvtáros, az 53 211 01 OKJ számú Segédrestaurátor Papír és könyv
szakmairánya, az 52 341 03 OKJ számú Könyvesbolti és antikváriumi kereskedő szakképesítés
tekintetében.
(6) A Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet az R1.-ben és az R2.-ben meghatározott, a szociál- és nyugdíjpolitikáért,
a gyermekek és az ifjúság védelméért, a társadalmi esélyegyenlőség előmozdításáért, valamint a gyermek- és
ifjúságpolitikáért felelős miniszter hatáskörébe tartozó valamennyi, a szociális szolgáltatások szakmacsoportba
tartozó szakképesítés tekintetében jogosult szakmai vizsga szervezésére.
(7) A Semmelweis Egyetem Testnevelési és Sporttudományi Kar a sportpolitikáért felelős miniszter hatáskörébe tartozó
valamennyi szakképesítés tekintetében jogosult szakmai vizsgák megszervezésére.
(8) A Türr István Képző és Kutató Intézet jogosult az R2.-ben meghatározott az oktatásért, a kultúráért, a szociál- és
nyugdíjpolitikáért, a gyermekek és az ifjúság védelméért, a társadalmi esélyegyenlőség előmozdításáért, valamint
a gyermek- és ifjúságpolitikáért felelős miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések tekintetében szakmai vizsga
szervezésére.
2. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Hatályát veszti
a) az oktatási és kulturális miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések megszerzésére irányuló szakmai vizsga
szervezésére feljogosított intézményekről szóló 30/2008. (XI. 24.) OKM rendelet és
b) a szociális és munkaügyi miniszter hatáskörébe tartozó szakképesítések megszerzésére irányuló szakmai vizsga
szervezésére feljogosított intézményekről szóló 9/2008. (VI. 28.) SZMM rendelet 2. § (1) bekezdés b) pontja.
Balog Zoltán s. k.,
emberi erőforrások minisztere


text:
1008/2004. (II. 16.) Korm. határozata foglalkoztatási tilalom, illetve korlátozás alóli felmentésről.
A Kormány az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló 1995. évi XXXIX. törvény
13. §-ának (5) bekezdése alapján, az (1) bekezdés szerint
fennálló foglalkoztatási tilalom, illetve korlátozás alól
dr. Tenk Gábor, az ÁPV Rt. Felügyelő Bizottságának
volt tagja számára a
felmentést megadja. Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1900/2015. (XII. 8.) Korm. határozata a 2016. évben kedvezményes villamos energia felhasználásra jogosult költségvetési intézmények kijelöléséről.
1. A  Kormány a  költségvetési intézmények fosszilis energia felhasználásának csökkentése érdekében napelemes
villamosenergia-termelő erőmű működtetéséről szóló 232/2015. (VIII. 20.) Korm. rendelet 6.  § (1)  bekezdése és
13.  §-a alapján a  2016. évi kedvezményes árú villamos energia felhasználására a  költségvetési intézményeket
az 1. mellékletben meghatározott villamos energia mennyiségig terjedően jelöli ki.
2. Ha a megtermelt energia mennyisége meghaladja az 1. melléklet szerinti táblázat C oszlopa szerinti felhasználható
energiamennyiséget, a többlet energiamennyiség is az 1. melléklet szerinti táblázat D oszlopa szerinti megtermelt
energiamennyiséghez viszonyított arány szerint illeti meg a végfelhasználókat.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
56/2011. (VII. 26.) ME határozata helyettes államtitkár felmentéséről.
A kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény 51. §-a alapján, a vidékfejlesztési miniszter javaslatára
dr. Horváth Zsoltot, a Vidékfejlesztési Minisztérium helyettes államtitkárát e tisztségéből
– 2011. augusztus 30-ai hatállyal – felmentem. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1104/2013. (III. 7.) Korm. határozata a Pázmány Péter Katolikus Egyetem kiemelt felsőoktatási intézménnyé minősítéséről.
A Kormány a nemzeti felsőoktatási kiválóságról szóló 24/2013. (II. 5.) Korm. rendelet 3. §. (2) bekezdése alapján
a 2013–2016 közötti minősítési időszakra – a kiemelt felsőoktatási intézményekről szóló 1047/2013. (II. 7.)
Korm. határozatban meghatározott intézmények mellett – a Pázmány Péter Katolikus Egyetemet kiemelt felsőoktatási
intézménynek minősíti. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
1130/2015. (III. 6.) Korm. határozata az ÉAOP-2.1.1/E-12-k2-2012-0009 azonosító számú („A Zagyva-folyó kerékpáros turisztikai fejlesztése a Szolnok–Boldog települések közötti szakaszon” című) kiemelt projekt akciótervi nevesítésének visszavonásáról és az előkészítési költségei fedezetének biztosításáról.
1. A Kormány
a) visszavonja az  1.  melléklet szerinti ÉAOP-2.1.1/E-12-k2-2012-0009 azonosító számú, „A Zagyva-folyó
kerékpáros turisztikai fejlesztése a  Szolnok–Boldog települések közötti szakaszon” című kiemelt projekt
(a továbbiakban: projekt) akciótervi nevesítését,
b) felhívja a  nemzetgazdasági minisztert, hogy gondoskodjon a  projekt támogatási szerződésének elállással
történő felbontásáról,
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
c) felhívja a Miniszterelnökséget vezető minisztert, hogy gondoskodjon legfeljebb 66 262 250 forint előkészítési
forrás biztosításáról a 2. melléklet szerint a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi
C. törvény 1. melléklet, XIX. Uniós fejlesztések fejezet, 2. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 8. Európai uniós
programokhoz kapcsolódó tartalék alcím terhére,
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
Határidő: azonnal
d) hozzájárul, hogy a  c)  pontban meghatározott forrás átadása tárgyában a  Miniszterelnökséget vezető
miniszter megállapodást kössön a  nemzetgazdasági miniszterrel és az  1.  mellékletben meghatározott
támogatást igénylővel.
Felelős: Miniszterelnökséget vezető miniszter
 nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal
2. A Regionális Operatív Programok keretében új kiemelt turisztikai projektek akciótervi nevesítéséről, valamint
támogatásuk jóváhagyásáról szóló 1347/2012. (IX. 7.) Korm. határozat (a  továbbiakban: határozat) 1.  melléklet
„AZ ÉSZAK-ALFÖLDI OPERATÍV PROGRAM 2011–2013-AS AKCIÓTERVÉBEN NEVESÍTÉSRE KERÜLŐ KIEMELT
PROJEKTEK” című táblázat Akciótervi nevesítésre javasolt összesen sorában a „13 611 725 953” szövegrész helyébe
a „11 501 280 353” szöveg lép.
3. A Kormány visszavonja a  határozat 1.  melléklet „AZ ÉSZAK-ALFÖLDI OPERATÍV PROGRAM 2011–2013-AS
AKCIÓTERVÉBEN NEVESÍTÉSRE KERÜLŐ KIEMELT PROJEKTEK” című táblázat ÉAOP-2.1.1/E-12-k1-2012-0011 azonosító
számú kiemelt projektre vonatkozó sorát.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
57/2013. (VIII. 7.) EMMI rendelete a kulturális javak védetté nyilvánításának részletes szabályairól.
A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (6) bekezdés a) pontjában,
a 6. § tekintetében a világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény 14. § (2) bekezdés a) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 6.  § tekintetében az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló
212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 12.  § c)  pontja szerinti feladatkörében eljáró közigazgatási és igazságügyi miniszterrel,
az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.)
Korm.  rendelet 84.  § a) és d)  pontja szerinti feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési miniszterrel, az  egyes miniszterek,
valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 37.  § r), s),
u)  és y)  pontja szerinti feladatkörében eljáró belügyminiszterrel, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető
államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 94.  § a) és l)  pontja szerinti feladatkörében eljáró
vidékfejlesztési miniszterrel, az  egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről
szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 73. § t) pontja szerinti feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben,
az egyes miniszterek, valamint a  Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII.  1.)
Korm. rendelet 41. § j) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § (1) A kulturális javak a védetté nyilvánítás szempontjából lehetnek:
a) egyedi tárgyak,
b) tárgyegyüttesek, valamint
c) gyűjtemények.
(2) A  védetté nyilvánítási eljárásban a  kulturális javak közül pótolhatatlannak és kiemelkedő jelentőségűnek
minősülnek különösen:
a) kiemelkedő alkotóművész életművének vagy alkotói korszakainak meghatározó alkotásai,
b) olyan kulturális javak, amelyek jellemzően képviselik az adott korszak, esemény, szervezet, személyiség vagy
hely jelentőségét,
c) azon kulturális javak, amelyek egy-egy kulturális területnek egy-egy ágát, illetve korszakát képviselik, és
amelyekből kevés példány ismert,
d) azon kulturális javak, amelyek jelentőségét egy meghatározott környezethez fűződő kapcsolatuk adja
(pl. műemlékek ingó tartozékai, természettudományi anyag),
e) azok a  nem könyvtárban őrzött kulturális javak, amelyek könyvtárban való őrzésük esetén muzeális
dokumentumnak minősülhetnek és a magyarországi könyvtárakban a fennmaradáshoz szükséges legfeljebb
három példányban találhatók meg, vagy
f ) a  köziratokról, a  közlevéltárakról és a  magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995.  évi LXVI.  törvény 33.  §
(1) bekezdése szerinti maradandó értékű iratok, irategyüttesek.
2. § (1) A  kulturális javak védetté nyilvánítására irányuló eljárásban az  1.  mellékletben meghatározott szervezetek
szakértőként működnek közre. Szakértői közreműködésnek minősül a  gyűjtőkör szerint illetékes közgyűjtemény
védetté nyilvánítást kezdeményező javaslata, ha az megfelel a 3. §-ban foglalt tartalmi követelményeknek.
(2) Azoknál a  kulturális javaknál, amelyek az  1.  mellékletben felsorolt közgyűjtemények egyikének gyűjtőkörébe sem
tartoznak, a hatóság – szükség esetén – szakértő bevonásával dönt a védetté nyilvánításról.
3. § A kulturális javak védetté nyilvánításával kapcsolatos szakvélemény tartalmazza:
a) a  kulturális javak állapotára vonatkozó megállapításokat, az  azonosítására alkalmas tudományos
meghatározását, leírását, adatait és képi ábrázolását, továbbá gyűjtemény- és tárgy-(irat)együttes esetén
a tárgy(irat)jegyzéket,
b) az 1. § (2) bekezdés e) pontjában meghatározott esetben a nyilvános könyvtárban őrzött példányok számát,
c) indokolással ellátott javaslatot a kulturális javak védetté nyilvánítására, vagy annak mellőzésére, és
d) védetté nyilvánításra irányuló javaslat esetén a  kulturális javak őrzésére, kezelésére és az  örökségvédelmi
bírságolási kategória szerinti besorolására vonatkozó javaslatot. 4. § A  védetté nyilvánított kulturális javak védettségének megszüntetésére a  védetté nyilvánítási eljárásra vonatkozó
szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
5. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 3. napon lép hatályba.
6. § (1) A világörökségi gondnokságról szóló 32/2012. (V. 8.) NEFMI rendelet (a továbbiakban: R.) 3. § (2) bekezdés b) pontja
helyébe a következő rendelkezés lép:
(A pályázati kiírás tartalmazza:)
„b) a világörökségi gondnokság által ellátandó tevékenységi kört,”
(2) Az R. 7. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A miniszter a kijelölt világörökségi gondnoksággal támogatási szerződést köt a Vötv. 7. § (2) bekezdés szerinti
kezelés körébe tartozó feladatok ellátására.”
(3) Az R.
a) 7. § (2) bekezdésében a „megbízási díj” szövegrész helyébe a „támogatás összege”,
b) 9.  § (1)  bekezdés a)  pontjában a  „megbízási szerződésben meghatározott határidő” szövegrész helyébe
a „megbízás időtartama”,
c) 9.  § (2)  bekezdés b)  pontjában, 9.  § (3)  bekezdés a) és c)  pontjában a „megbízási szerződésből” szövegrész
helyébe a „támogatási szerződésből”, valamint
d) 9. § (5) bekezdésében a „megbízási idő” szövegrész helyébe a „megbízás időtartamának” szöveg, továbbá
e) 11. §-ában a „megbízási szerződésben” szövegrész helyébe a „támogatási szerződésben”
szöveg lép.
7. § Hatályát veszti a  kulturális örökség védetté nyilvánításának részletes szabályairól szóló 3/2002. (II. 15.)
NKÖM rendelet.
Balog Zoltán s. k.,
 emberi erőforrások minisztere


text:
91/2008. (HK 13.) HM KF–HM HVKF e g y ü t t e s intézkedése a NATO Flying Training in Canada program Felső Szintű Irányító Testületének 2008. szeptember 22–26. között megrendezésre kerülő ülésével kapcsolatos feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 100. § (3)–(4) bekezdésében és a
101. § (4)–(5) bekezdése alapján a NATO Flying Training
in Canada (a továbbiakban: NFTC) program Felső Szintű
Irányító Testületének (a továbbiakban: NFTC SC) munkaértekezleteinek előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos biztosítási feladatokról a következők szerint
intézkedünk: 1. Az intézkedés hatálya kiterjed a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM, a honvédelmi miniszter
alárendeltségébe és közvetlen irányítása alá tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) azon szerveire, amelyek a megbeszélések előkészítésében és annak lebonyolításában érintettek.
2. A munkamegbeszéléseket a nemzetközi NFTC Irányító Testület (SC) vezetője, az NFTC Műveleti Munkacsoport (OpsWG) vezetője, az NFTC Pénzügyi Munkacsoport (FWG) vezetője vezeti le.
3. Az ülés és a munkaértekezletek előkészítése, lebonyolítása érdekében meghatározott feladatok eredményes
végrehajtásáért, a végrehajtásban részt vevő állomány felkészítéséért az MH Összhaderőnemi Parancsnokság (a továbbiakban: MH ÖHP) és a HM Közgazdasági és Pénzügyi Ügynökség (a továbbiakban: HM KPÜ) felelős.
4. Az ülésen, valamint az ehhez kapcsolódó munkatalálkozókon az NFTC programban részt vevő országok (Kanada, Dánia, Anglia, Olaszország, Szingapúr, Ausztria,
Németország, Ausztrália, Magyarország) vesznek részt
(mintegy 45 fő). A megbeszélésekre a várható külföldi
vendégek száma kb. 60 fő.
5. A megbeszélések helye: Corinthia Grand Royal
Hotel, Budapest.
6. A megbeszélések ideje: 2008. szeptember 22–26. 7. A megbeszélések előkészítésére és lebonyolítására
szervező bizottság (a továbbiakban: bizottság) létrehozását rendeljük el, melynek vezetője az MH ÖHP parancsno
ka vagy az általa kijelölt személy. Felkérjük az MK Katonai Biztonsági Hivatalt (a továbbiakban: MK KBH) a bizottság munkájában való részvételre.
8. A bizottság döntési jogkörrel rendelkező tagjai:
a) Protokoll, szervezési és logisztikai szakfeladatok
végrehajtására a HM Fejlesztési és Logisztikai Ügynökség
(a továbbiakban: HM FLÜ) vezérigazgatója által kijelölt
protokoll és gazdálkodási szakember(ek);
b) Pénzügyi szakfeladatok végrehajtására a HM KPÜ
vezérigazgatója által kijelölt személy(ek);
c) Jogi szakfeladatok végrehajtására a HM Jogi Főosztály vezetője által kijelölt személy(ek);
d) Biztonsági szakfeladatok végrehajtására az MK KBH
Főigazgatója által kijelölt személy(ek);
e) Sajtó és tájékoztatási szakfeladatok végrehajtására a
HM Kommunikációs és Toborzó Főosztály (a továbbiakban: HM KTF) főosztályvezetője által kijelölt személy(ek);
f) Szervezési és végrehajtási feladatokra az MH ÖHP és
a HM KPÜ állományából kijelölt személy(ek);
g) Az MH Támogató Dandár (a továbbiakban: MH TD)
állományából kijelölt személy(ek);
h) Egészségügyi szakfeladatok végrehajtására az MH
Honvéd Egészségügyi Központ parancsnoka által kijelölt
személy(ek).
9. A bizottság a vezetője által meghatározott időpontokban és helyen ülésezik.
10. A bizottság javaslatai alapján a költségvetési keretgazda szervezet HM FLÜ 2008. augusztus 15-ig elkészíti a
megbeszélések költségvetési igénytervét és a hozzá kapcsolódó programok részletes lebonyolítási tervét a nemzetközi katonai együttműködéssel összefüggő egyes protokolláris és vendéglátási kérdésekről szóló 49/2006.
(HIT 11.) HM utasítás 7. számú melléklete alapján, melyet
jóváhagyásra felterjeszt a HM KPÜ-re.
11. A megbeszélések költségeit a 2008. évi NFTC nemzeti támogatás keretében biztosított előirányzat terhére
kell fedezni.
12. Felkérjük a HM FLÜ vezérigazgatóját, hogy a megbeszélések szállítóeszköz szükségletét, valamint a tevékenységgel kapcsolatos kiadásokat, illetve az irodaszer és
informatikai szakanyag beszerzését a delegációk vonatkozásában a program keretének terhére biztosítsa.
13. Az MH TD parancsnoka, együttműködve az MK
KBH főigazgatója által kijelölt személlyel, megszervezi és
biztosítja a munkatalálkozó lebonyolításával kapcsolatos
rendészeti és biztosítási feladatokat.
14. A HM FLÜ vezérigazgatója biztosítja a bizottságba
kijelölt személyen keresztül az MH ÖHP-vel és a HM
KPÜ-vel történő folyamatos együttműködést, és az általuk
igényelt logisztikai támogatás feladatainak végrehajtását a
program keretének terhére biztosítja.
15. Az MH ÖHP együttműködésben a HM KPÜ-vel a
megbeszélések befejezését követő 15 napon belül jelentést
terjeszt fel a hazai Irányító Testület vezetője részére.
16. A rendezvény előkészítésében és végrehajtásában
érintett katonai szervezetek parancsnokai, vezetői alárendeltjeik részére a szükséges parancsokat, intézkedéseket
adják ki.
17. Ez az intézkedés az aláírás napján lép hatályba, és
2008. november 1-jén hatályát veszti.
Dr. Szeredi Péter s. k.,
HM kabinetfőnök


text:
491/2013. (XI. 26.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – dr. Lévárdi Ferencet
2013. december 1. napjától határozatlan időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2013. november 20. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök


text:
1064/2015. (II. 23.) Korm. határozata Magyarország és a Koszovói Köztársaság között a bűnügyi eljárási jogsegélyegyezmény szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért a Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről
szóló szerződés (a továbbiakban: Egyezmény) bemutatott szövegével;
 2. felhatalmazza az  igazságügyi minisztert, vagy az  általa kijelölt személyt az  Egyezmény bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a külgazdasági és külügyminisztert, hogy az Egyezmény szövegének végleges megállapításához szükséges
meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. felhívja az  igazságügyi minisztert, hogy az  Egyezmény kihirdetéséről szóló törvény tervezetét az  Egyezmény
szövegének végleges megállapítását követően haladéktalanul terjessze a Kormány elé.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
36/2014. (HK 6.) HM KÁT–HVKF együttes intézkedése a Magyar Honvédség Egészségügyi Központ, Honvédkórház, Speciális Rendeltetésű Centrum igénybevételének rendjéről és a Magyar Honvédség Egészségügyi Központ szolgáltatásait méltányossági alapon igénylőkkel kapcsolatos eljárási rendről.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről
szóló 2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek
végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet
6. § (1) bekezdés 1. pontja és 11. § (3) bekezdése alapján,
figyelemmel a védett személyek és a kijelölt létesítmények
védelméről szóló 160/1996. (XI. 5.) Korm. rendeletre, az
egyes központosított egészségügyi szolgáltatók által nyújtott szolgáltatások igénybevételéről, valamint a külön
meghatározott személyek tekintetében fennálló egészség
ügyi ellátás rendjéről szóló 175/2007. (VI. 30.) Korm. rendeletre, valamint az állami vezetők és az államigazgatási
szervek köztisztviselői számára biztosított juttatásokról és
azok feltételeiről szóló 192/2010. (VI. 10.) Korm. rendelet
10/A. § (1) bekezdésére, a következő
együttes intézkedést adjuk ki. 1. Az együttes intézkedés hatálya a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban: HM), a honvédelmi miniszter közvetlen alárendeltségébe tartozó szervezetekre, valamint a Magyar Honvédség (a továbbiakban: MH) katonai
szervezeteire, továbbá az MH Egészségügyi Központ
(a továbbiakban: MH EK), Honvédkórház Speciális Rendeltetésű Centrum (a továbbiakban: Centrum) szolgáltatásait igénybe vevő és az MH EK szolgáltatásait méltányossági alapon igénybe vevő személyekre terjed ki.
2. A Centrum járó-, és fekvőbeteg ellátásának igénybevételére jogosult
a) az egyes központosított egészségügyi szolgáltatók által nyújtott szolgáltatások igénybevételéről, valamint a külön meghatározott személyek tekintetében fennálló egészségügyi ellátás rendjéről szóló 175/2007. (VI. 30.) Korm.
rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 2. § (1) bekezdés a), b) és c) pontja alapján a Honvéd Vezérkar főnöke
(a továbbiakban: HVKF), a HVKF helyettese, az MH
Összhaderőnemi Parancsnokság parancsnoka, a rendvédelmi szervek országos parancsnoka és helyettese, a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat vezetői és helyettesei, valamint a vasutas szervezetek azonos szintű vezetői és helyettesei,
b) a Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott személy, és
c) azok a Korm. rendelet 2. §-a szerint igényjogosult
személyek, akiknek az igénybevételt a Korm. rendelet 2. §
(1) bekezdés e) pontjában meghatározott személy írásban
vagy eseti jelleggel és utólagos írásbeli megerősítéssel,
szóban engedélyezte.
3. A Centrum kizárólag járóbeteg ellátására jogosultak
a) a honvédelmi és a rendvédelmi szervek aktív állomá
nyú, ezredesi, illetve annál magasabb rendfokozattal rendelkező tagjai, ezredesi vagy annál magasabb rendfokozattal rendszeresített beosztást betöltő személyek, a nyugállományú tábornokok, valamint a honvédelmi és rendvédelmi szerveknél, illetve a vasutas szervezeteknél, továbbá
az ezeket felügyelő minisztériumoknál igazgató, főosztályvezető, azzal azonos vagy annál magasabb beosztást
betöltő személyek,
b) azok a Korm. rendelet 2. §-a szerint igényjogosult
személyek, akiknek az igénybevételt a Korm. rendelet 2. §
(1) bekezdés e) pontjában meghatározott személy írásban
vagy eseti jelleggel és utólagos írásbeli megerősítéssel,
szóban engedélyezte, és
c) a Korm. rendelet 2. §-a szerinti igényjogosult személyi körön belül az MH EK parancsnoka, illetve a vele történt egyeztetést követően az MH EK orvos-igazgató által
engedélyezett személy.
4. Az MH EK szolgáltatásait méltányossági alapon
igénylők esetében a beérkezett kérelmet a HM Igazgatási
és Jogi Képviseleti Főosztály (a továbbiakban: HM IJKF)
a feldolgozást követően állásfoglalásra felterjeszti a Korm.
rendelet 2. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott személy részére. A Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott személy jóváhagyását követően a HM
IJKF végrehajtja az érintettel történő adategyeztetést,
majd az adatokat – az írásbeli engedély kiállítása érdekében – megküldi a Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK SZCSF) részére. A HVK
SZCSF az írásbeli engedély kiállításával és megküldésével intézkedik az érintettek tájékoztatására.
5. A 2. pont c) alpontjában, a 3. pont b) alpontjában
meghatározott írásbeli engedély a visszavonásig, illetve az
MH EK szolgáltatásait méltányossági alapon igénylők
esetében az engedélyben meghatározott ideig érvényes.
A HVK SZCSF a Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés e) pontjában, valamint az intézkedés 2. pont c) alpontjában, és
3. pont b) alpontjában meghatározott igazolásokról a kiállítástól számított 30 napon belül tájékoztatja az MH EK
Igényjogosulti Referatúrát.
6. A Centrumban történő ellátás igénybevételéhez szükséges részletes adminisztrációs szabályokat az MH EK parancsnoka határozza meg.
7. Ez az intézkedés az aláírását követő napon lép hatályba.
Dr. Dankó István s. k.,
HM közigazgatási államtitkár


text:
410/2015. (XII. 15.) Korm. rendelete a Belügyminisztérium budai Várnegyedben történő elhelyezésével kapcsolatos beruházás megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d) és e) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2. § a)–d) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés
16.2., 17. és 24. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2.  § e)  pontja tekintetében a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 198.  § (1)  bekezdés 3.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
az 5. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja a  Budapest közigazgatási
területén elhelyezkedő, az  ingatlan-nyilvántartás szerinti 6641/1 helyrajzi számú ingatlanon megvalósuló,
a  Belügyminisztérium budai Várnegyedben történő új elhelyezésére vonatkozó felújításra, átépítésre irányuló
beruházással (a  továbbiakban: Beruházás) összefüggő, az  1.  mellékletben meghatározott közigazgatási hatósági
ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
eljárásokat, amelyek
a) a Beruházás megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek,
b) a Beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó útépítési, közmű csatlakozási és fejlesztési, valamint egyéb
munkákat érintik. 2. § A Beruházással összefüggésben
a) nem kell építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt beszerezni,
b) nem kell településképi véleményezési eljárást lefolytatni,
c) településképi bejelentési eljárásnak nincs helye,
d) az építésügyi hatóság az  1.  melléklet 1.  pontja szerinti építési engedélyezési eljárásokban az  építésügyi és
építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az  építésügyi hatósági szolgáltatásról
szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 14/A.  §-a szerint kikéri a  Forster Gyula Nemzeti Örökségvédelmi és
Vagyongazdálkodási Központ Műemléki Tanácsadó Testületének szakértői véleményét, és
e) építészeti-műszaki tervpályázati eljárást nem kell lefolytatni. 3. § (1) Az ügyfélnek az eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az 1. § (1) bekezdése szerinti hatósági eljárásokban
a szakhatóság – a hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes szakhatósági állásfoglalást ad ki
azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság a közigazgatási hatósági eljárás
és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
4. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként Budapest Főváros Kormányhivatalát vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
5. § (1) A Beruházás felelős akkreditált közbeszerzési szaktanácsadója, előkészítője, lebonyolítója és építési műszaki ellenőre
kizárólagos joggal a BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő
Részvénytársaság.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti lebonyolítói feladatkörbe az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló
1997. évi LXXVIII. törvény 43.  § (1)  bekezdés c)–d), f ), g), h), j) és k)  pontjában, valamint az  építőipari kivitelezési
tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 7.  § (3)  bekezdésében foglalt feladatokon túlmenően
– az építésügyi szakmagyakorlásra vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok betartásával – minden olyan feladat,
illetve tevékenység ellátása beletartozik, ami az  építési tevékenység szakszerű megvalósításának előkészítésével,
ellenőrzésével vagy irányításával kapcsolatos.
6. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
216/2016. (VI. 24.) KE határozata bírói kinevezésről.
Az Alaptörvény 9.  cikk (3)  bekezdés k)  pontja, valamint a  bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi
CLXII. törvény 3. § (2) bekezdése alapján – az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára – Hegedüsné dr. Szabó
Ildikót a 2016. július 1. napjától 2019. június 30. napjáig terjedő időtartamra bíróvá kinevezem.
Budapest, 2016. június 13. Áder János s. k.,
 köztársasági elnök