text:
171/2012. (VII. 26.) Korm. rendelete a Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló, 2003. május 22-én Kijevben készült Keretegyezményhez kapcsolódó, fenntartható turizmusról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről.
1. § A Kormány e rendelettel felhatalmazást ad a Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló, 2003.
május 22-én Kijevben készült Keretegyezményhez kapcsolódó, fenntartható turizmusról szóló Jegyzőkönyv
(a továbbiakban: Jegyzőkönyv) kötelező hatályának elismerésére. 2. § A Kormány a Jegyzőkönyvet e rendelettel kihirdeti.
3. § A Jegyzőkönyv hiteles angol nyelvű szövege és annak hivatalos magyar nyelvű fordítása a következő:
A KÁRPÁTOK VÉDELMÉRŐL ÉS FENNTARTHATÓ FEJLESZTÉSÉSÉRŐL SZÓLÓ KERETEGYEZMÉNY
TURIZMUSSAL FOGLALKOZÓ JEGYZŐKÖNYVE
(Pozsony, 2011. május 27.) A JEGYZŐKÖNYVBEN RÉSZT VEVŐ FELEK
Feladataikkal ÖSSZHANGBAN, melyek a 2003-ban, Kijevben megkötött, a Kárpátok védelméről és fenntartható
fejlesztéséről szóló keretegyezményből (a továbbiakban: „Kárpátokról szóló Egyezmény”) fakadnak, általános politikai
célként törekednek a Kárpátok mint régió fenntartható fejlődésének biztosítására és együttműködnek ennek
érdekében; A Kárpátokról szóló Egyezmény 9. cikke szerint fennálló kötelezettségeiknek MEGFELELŐEN;
A Kárpátokról szóló Egyezményhez kapcsolódó „Jegyzőkönyv a biológiai és táji sokféleség megőrzéséről és
fenntartható használatáról” alapján fennálló kötelezettségeknek MEGFELELŐEN; MEGJEGYEZVE, hogy az e Jegyzőkönyvben részes felek egyúttal a Biológiai sokféleségről szóló Egyezmény (Rio de
Janeiro, 1992, a továbbiakban: „CBD Egyezmény”) résztvevői is, és FELIDÉZVE a Biológiai sokféleségről szóló
Egyezmény és az Alpesi Egyezmény, valamint a Kárpátokról szóló Egyezmény közötti Együttműködési Megállapodást,
melyet 2008. május 29-én írtak alá Bonnban, és a Kárpátokról szóló Egyezményhez kapcsolódó 2. Konferencia (COP2)
11. sz. határozatát, amely az erőfeszítések növelését ajánlja a hegyvidéki biológiai sokféleség
CBD-munkaprogramjának végrehajtását illetően; FELIDÉZVE a CBD COP7 VII/14. sz. határozatát, amely a biológiai sokféleség és a turizmusfejlesztés irányelveit fogadta
el, továbbá felhívta a kormányokat a szóban forgó irányelvek befogadására és alkalmazására a nemzeti stratégiák,
valamint a turizmusfejlesztés terveinek kialakítása, illetve felülvizsgálata során;
ÉSZREVÉTELEZVE más, e téren releváns egyezményeket és megállapodásokat, nevezetesen: az Európai Táj
Egyezményt (Firenze, 2000), a Világ Kulturális és Természeti Örökségének Védelméről szóló Egyezményt (Párizs, 1972),
a Környezeti Hatások Határokon Átnyúló Felméréséről szóló Egyezményt (Espoo, 1991), valamint az Információk
Hozzáférhetőségéről, a Döntéshozatalban való Társadalmi Részvételről és a Környezetvédelmi Igazságszolgáltatásról
szóló Egyezményt (Arhus, 1998); FELISMERVE a hegyvidéki területek jelentőségét, a 13. fejezetben (Fenntartható hegyvidéki fejlődés) kifejtett és
értékelt formában; FELIDÉZVE a Környezetről és Fejlődésről szóló Nyilatkozat további alkalmazásának Programját („Agenda 21”, Rio de
Janeiro, 1992), a Fenntartható fejlődésről szóló Csúcsértekezlet Végrehajtási Tervét, és ELISMERVE a Fenntartható
Fejlődés Bizottságának (CSD) – a Világturisztikai Szervezettel karöltve – tett erőfeszítéseit és az így elért teljesítményét,
melyek a fenntartható turizmus elősegítésére irányultak; FIGYELEMBE VÉVE, hogy a Kárpátok egyedülálló biológiai és kulturális sokfélesége fontos érték a fenntartható
turizmus fejlesztése szempontjából; FELISMERVE a turizmus növekvő jelentőségét, a társadalmi és gazdasági fejlődésben betöltött szerepét helyi, nemzeti
és regionális szinteken egyaránt, valamint hogy a fenntartható turizmus kifejlesztése a Kárpátok régiójában
lehetőséget nyújthat viszonylag elmaradott területek gazdasági fejlesztésére, a helyi gazdaságok sokoldalúságának
biztosítására; a turizmus ezen kívül jelentős hasznot realizálhat a biológiai sokféleség megőrzésével, valamint
összetevőinek fenntartható alkalmazása révén; FELISMERVE, hogy a Kárpátok élő környezetet jelent a helyi közösségek számára, és ELISMERVE a helyi közösségek
hozzájárulását a fenntartható társadalmi, kulturális és gazdasági fejlődéshez és a Kárpátok tradícióinak,
tapasztalatainak megőrzéséhez; ABBAN A MEGGYŐZŐDÉSBEN, hogy a Kárpátok természeti és kulturális kincseinek megvédését, fenntartását és
fenntartható hasznosítását célzó erőfeszítések nem lehetnek elégségesek egyetlen ország részéről, hanem regionális
együttműködést igényelnek, továbbá ELHATÁROZVA az együttműködést a fenntartható turizmus területén
a Kárpátok régiójában, azzal a céllal, hogy a turizmus fejlesztése a Kárpátok területén összhangban maradjon
a környezetvédelmi szempontokkal és egyesítse a társadalmi-gazdasági előnyöket a biológiai és kulturális sokféleség
megőrzésével; AZ ALÁBBIAKBAN EGYEZTEK MEG: I. FEJEZET
CÉLKITŰZÉSEK, FÖLDRAJZI HATÓKÖR ÉS DEFINÍCIÓK
1. cikk Általános célkitűzések és elvek 1. Összhangban a Kárpátokról szóló Egyezmény 9. cikkével, a Turizmusról szóló Jegyzőkönyv (a továbbiakban:
„A Jegyzőkönyv”) célja az, hogy lehetővé tegye, fokozza és megkönnyítse a Felek együttműködését a fenntartható
turizmus fejlesztése érdekében a Kárpátokban a jelenlegi és jövőbeni generációk előnyére, maximalizálva
a turizmusban rejlő előnyöket, a biológiai sokféleség, ökoszisztémák, valamint a gazdasági és társadalmi fejlődés
szempontjainak tiszteletben tartása mellett, továbbá lehetőség szerint mérsékelve a turizmusból származó negatív
ökológiai, környezeti és társadalmi-gazdasági hatásokat. 2. E célkitűzések megvalósítása érdekében a Felek
a) harmonizálják és koordinálják erőfeszítéseiket a fenntartható turizmus elősegítése érdekében a Kárpátok
területén, a helyi közösségek számára előnyös formában, tekintettel a Kárpátok kivételes természeti, táji
és kulturális örökségére és fokozzák együttműködésüket e célból;
b) szorgalmazzák a határokon túlnyúló együttműködést annak érdekében, hogy megkönnyítsék a fenntartható
turizmus fejlesztését, így koordinált, illetve közös gazdálkodási terveket alakítanak ki a határ menti védett
területeken és más, turisztikai szempontból fontos helyszíneken. 3. A Felek ennél fogva különösen az alábbi területeken működnek együtt:
a) a Kárpátok mint a fenntartható turizmus színterének reklámozása és propagálása;
b) a Kárpátok regionális fenntartható turisztikai szolgáltatásainak, termékeinek és csomagjainak fejlesztése,
marketingje, reklámja és propagandája; c) egységes, magas színvonal biztosítása a fenntartható turizmus területén a Kárpátokban;
d) a turizmus hozzájárulásának növelése a helyi gazdaságok fenntartható fejlődéséhez a Kárpátokban;
e) az idegenforgalom és a Kárpátok területén található turisztikai célok kialakításánál figyelembe veszik
a környezetvédelmi szempontokat és a viszonylag elmaradott területek helyi gazdaságának fenntartható
fejlődésének szempontjait; f) növelik a turizmus hozzájárulását a Kárpátok területén a biológiai és táji sokféleség megőrzéséhez és fenntartható
hasznosításához, összhangban az Európai Táj Egyezmény célkitűzéseivel; g) fokozzák a turizmus hozzájárulását a fenntartható mezőgazdasági tevékenységhez a Kárpátokban;
h) fokozzák a turizmus hozzájárulását a fenntartható erdőgazdálkodáshoz a Kárpátokban;
i) tervezik a turizmushoz kapcsolódó közlekedés és más infrastruktúra fenntartható fejlesztését a Kárpátokban;
j) növelik a turizmus hozzájárulását a Kárpátok területén található helyi közösségek kulturális örökségének és
hagyományainak megőrzéséhez és ápolásához; k) növelik a turizmus hozzájárulását a közoktatás területén és a fenntarthatósági tematika közismertté válásához;
l) elősegítik a határokon túlnyúló együttműködést a fenntartható turizmus területén a Kárpátokban;
m) kezelik a turizmusnak a Kárpátok biológiai és táji sokféleségére gyakorolt hatását;
n) kezelik a turizmus környezeti hatásait a Kárpátok területén;
o) kezelik a turizmus társadalmi-gazdasági és kulturális hatásait a Kárpátok területén;
p) ellenőrzik és figyelemmel kísérik a fenntartható turizmus fejlesztési politikájának és stratégiáinak hatékonyságát
a Kárpátok területén. 2. cikk Földrajzi hatály 1. Ez a Jegyzőkönyv a Kárpátok régiójára vonatkozik (a továbbiakban: „a Kárpátok”) a Felek konferenciáján definiált
értelemben. 2. A Felek kiterjeszthetik e Jegyzőkönyv alkalmazását nemzeti területük további részeire is letétbe helyezett
nyilatkozatuk útján. 3. cikk Definíciók E Jegyzőkönyv alkalmazásában:
a) „Biológiai sokféleségi jegyzőkönyv” A biológiai és táji sokféleség megőrzéséről és fenntartható használatáról
szóló jegyzőkönyv (Bukarest, 2008), amely a Kárpátokról szóló Egyezményhez kapcsolódik;
b) a „biológiai sokféleség” az élő szervezetek körében fennálló változékonyságot jelenti, amely magában foglalja
a fajokon belüli és a fajok és ökoszisztémák közötti sokféleséget;
c) a „határterület” olyan területet jelent, amely az illető Fél illetékességi területéhez tartozik, egy másik féllel közös
államhatár közelében, ahol az államhatár egyik oldalán folytatott tevékenységek, az adott tevékenység jellegétől
függően, valószínűleg közvetlen vagy közvetett, kedvezőtlen vagy pozitív környezeti hatással van az államhatár
másik oldalán található területre; d) a „megőrzés” olyan intézkedések sorát jelenti, melyek a természetes élőhelyek és a fauna és flóra faji
populációinak fenntartásához szükségesek, kedvező körülmények között; e) a „Felek Konferenciája” a Kárpátokról szóló Egyezményhez kapcsolódó konferenciát jelenti;
f) a „Kárpátokról szóló Egyezmény” a Kárpátok védelméről és fenntartható fejlődéséről szóló egyezményt (kelt
2003. május 22, Kijev, Ukrajna) jelenti; g) a veszélyeztetett fajok olyan fajokat jelentenek, melyeket a megszűnés veszélye fenyeget nagy arányban vagy
teljes mértékben; h) az „invazív idegenhonos fajok” nem őshonos fajokat jelent, melyeket szándékosan vagy véletlenszerűen
természetes élőhelyeiken kívül telepítenek, ahol meghonosodnak, szaporodnak, és olyan módon terjeszkednek,
hogy az károsítja az őket befogadó környezetet; i) a „táj” az ember által érzékelt terület, amelynek jellege természeti tényezők és/vagy emberi tevékenységek hatása
és kölcsönhatása eredményeként alakult ki; j) a „tájak sokfélesége” a tájak változatosságát jelenti;
k) az „őshonos fajok” bennszülött fajokat jelentenek adott régióhoz vagy ökoszisztémához kapcsolódóan;
l) a „természetes élőhely” szárazföldi vagy vízi területet jelent, melyet földrajzi biotikus és abiotikus tényezők
különböztetnek meg egymástól, ahol egy organizmus vagy populáció természetes módon előfordul;
m) a ”megfigyelő” a Kárpátokról szóló Egyezmény 14. cikk 5. bekezdése alapján definiált megfigyelőt jelenti;
n) a „Fél” az e Jegyzőkönyvben részt vevő felet jelenti;
o) az „érintett közönség” azt a társadalmi csoportot jelenti, melyet a turisztikai fejlesztés érint vagy valószínűleg
érinteni fog vagy abban érdekeltséggel rendelkezik és érdekelt az erre vonatkozó döntések meghozatalában;
a definíció helyben honos embereket és helyi közösségeket foglal magában; e definíció alkalmazásában azok
a civil szervezetek, amelyek a fenntartható fejlődés valamely aspektusát képviselik és megfelelnek a nemzeti
jogszabályok szerinti követelményeknek, érdekeltnek, érintettnek tekintendők; p) a „védett terület” olyan földrajzilag meghatározott területet jelent, melyet konkrét védelmi célkitűzések
megvalósítására jelöltek ki és ennek megfelelően kezeltek; q) a „helyreállítás” egy ökoszisztéma vagy élőhely visszatérését jelenti eredeti struktúrájához a fajok természetes
összetételéhez és a természetes funkciókhoz; r) a „kiegészítő testület” olyan testületet jelent, melyet az Egyezmény 14. cikk 2. bekezdés e) pontjával összhangban
állítottak fel, amely tematikus munkacsoportokat vagy bizottságokat foglalhat magában;
s) a „fenntartható fejlődés” olyan fejlődést jelent, amely oly módon elégíti ki a jelen generációk szükségleteit és
igényeit, hogy nem veszélyezteti közben a jövőbeni generációk igényeinek kielégíthetőségét;
t) a „fenntartható turizmus” olyan turizmust jelent, amely gondoskodik a környezeti erőforrások fenntartható
hasznosításáról, gátolja a biológiai sokféleség és a táj állapotának, veszélyeztetését és a minimumra csökkenti
a káros környezeti, ökológiai, kulturális és társadalmi hatásokat; a természetes ökoszisztémák és biológiai források
megismerését és tiszteletben tartását egyre nagyobb mértékben teszi lehetővé az oktatáson keresztül;
tiszteletben tartja a befogadó közösségek társadalmi-kulturális kincseit, megőrizve azok épített és élő kulturális
örökségét és hagyományos értékeiket, hozzájárul a kultúrák közötti megértéshez és toleranciához, hozzájárul
az életképes hosszú távú gazdasági tevékenység biztosításához, miközben a társadalmi-gazdasági előnyöket
minden érdekelt számára elérhetővé teszi, azok igazságos elosztásával, beleértve a stabil foglalkoztatási
és jövedelemszerzési lehetőségeket, szociális juttatásokat a befogadó közösségek számára és hozzájárulva
a szegénység mérséklődéséhez; u) a „fenntartható hasznosítás” a biológiai sokféleség komponenseinek olyan felhasználását jelenti, olyan
mértékben és módon, amely nem vezethet a biológiai sokféleség hanyatlásához hosszabb távon, ezáltal
megőrizve a jelen és jövőbeni generációk igényeinek és szükségleteinek kielégíthetőségét;
v) a „határokon átnyúló védett terület” olyan területet jelent, amely két vagy több területből áll, két vagy több fél
illetékességi területén helyezkedik el az államhatár szomszédságában, az adott fél saját joghatósága alatt.
II. FEJEZET
ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEK 4. cikk A fenntartható turizmus tervezését, fejlesztését és kezelését biztosító politikák harmonizációja a Kárpátok
régiójában 1. A Felek saját nemzeti területükön kifejlesztik és megvalósítják azokat a politikákat és stratégiákat, melyek
a fenntartható turizmus fejlesztését szolgálják, beleértve e politika megvalósítását és ellenőrzését, miközben az
Egyezményben részt vevő más Felek által kidolgozott politikákat és stratégiákat is figyelembe veszik.
2. A Felek fontolóra veszik a nemzetközileg alkalmazott eszközök és módszerek hasznosítását a turizmus tervezésében,
fejlesztésében és bonyolításában, különös tekintettel a korlátozott gazdasági lehetőségekkel rendelkező sebezhető
területekre, továbbá összehangolják meglévő nemzeti tervezési eszközeiket és kereteiket.
3. A Felek információt cserélnek kormányzati intézményeik között minden szinten és minden érdekelt bevonásával,
a legjobb módszerek alkalmazásával a fenntartható turizmus fejlesztése és szervezése érdekében, beleértve
a tervezésre, szabványokra, jogalkotásra és alkalmazásra vonatkozó információkat, továbbá a fenti elvek
megvalósítása során szerzett tapasztalatokat tekintve. 5. cikk A fenntartható turizmus és az ágazati politikák célkitűzéseinek integrációja a Kárpátok területén
1. A Felek figyelembe veszik a Jegyzőkönyv célkitűzéseit más politikák kialakításában és megvalósításában is, különösen,
de nem kizárólag, területrendezési (tájépítési) és természeti erőforrás gazdálkodási tevékenységükben, a biológiai
sokféleség és a táj állapota megőrzésében, a vízi és folyómeder-hasznosítási tevékenységükben, mező és
erdőgazdasági, közlekedési és egyéb infrastrukturális, ipari és energetikai tevékenységükben.
2. A Felek együttműködnek a fenntartható turizmus és más ágazati politikák integrációjában, melyeket regionális vagy
globális szinten fejlesztettek ki, és amelyek előnyösek lehetnek vagy befolyásolhatják a biológiai és táji sokféleség
fenntartható hasznosítását a Kárpátok területén. 6. cikk Regionális és helyi hatóságok, valamint más érdekeltek részvétele
1. A Felek lépéseket tesznek, saját fennálló intézményi kereteiken belül, hogy bevonják az érdekelt, illetékes
intézményeket, regionális és helyi hatóságokat, és más érintett vagy érdekelt feleket a politika formálásába és
végrehajtásába, és az így kialakított intézkedések a fenntartható turizmus fejlődését szolgálják a Kárpátok területén.
2. A Felek lépéseket tesznek, saját fennálló intézményi kereteiken belül, hogy megkönnyítsék az intézmények, hatóságok
és az 1. bekezdésben említett más érintett-érdekelt felek közötti koordinációt és együttműködést, azzal a céllal, hogy
ösztönözzék a közös felelősségvállalást és növeljék a szinergia-hatásokat.
7. cikk Nemzetközi együttműködés 1. A Felek ösztönzik az illetékes intézmények és szervezetek közötti aktív együttműködést nemzetközi szinten is,
tekintettel a fenntartható turizmus fejlesztésére a Kárpátok területén.
2. A Felek elősegítik a regionális és a helyi hatóságok közötti együttműködést, nemzetközi szinten is, a fenntartható
turizmus fejlesztésének területén a Kárpátok régiójában; megoldásokat keresnek a közös problémákra
a legalkalmasabb szinten. III. FEJEZET
KONKRÉT INTÉZKEDÉSEK 8. cikk
A Kárpátok területe mint a fenntartható turizmus színtere
1. A Felek lépéseket tesznek a Kárpátok régiójának mint a fenntartható turizmus színterének támogatása érdekében,
tekintettel annak egyedülálló közös természeti és kulturális értékeire, valamint a terület történelmi örökségére.
2. A Felek együttműködnek a Kárpátok mint fenntartható turisztikai célpont marketingjében és népszerűsítésében,
különösen azzal, hogy ösztönöznek, együttesen megvalósítanak és támogatnak közös projekteket és
kezdeményezéseket, melyek a fenntartható turizmus fejlődését szolgálják a Kárpátok területén, építve a fent említett
értékekre, valamint támogatva, népszerűsítve azokat. 9. cikk A Kárpátok régiója fenntartható turizmusának termékei, szolgáltatásai és csomagjai – fejlesztés,
támogatás és marketing 1. A Felek lépéseket tesznek saját nemzeti területükön, azzal a céllal, hogy kifejlesszék és támogassák a Kárpátok
fenntartható turizmusának termékeit, szolgáltatásait és csomagjait, különösen azokat, amelyek e terület közös
természeti és kulturális értékeire, hagyományaira és történelmi örökségére építenek. Ezzel kapcsolatos marketing
tevékenységüket bel- és külföldi piacokon egyaránt fokozzák. 2. A Felek együttműködnek olyan konkrét Kárpátokra jellemző versenyelőnyök meghatározását illetően, melyek
a fenntartható turizmus fejlődését szolgálják más európai hegyvidéki régiókon túlmenően, és amelyek biztosíthatják
a Kárpátok területén a fenntartható turizmus termékeinek, szolgáltatásainak és csomagjainak kiemelkedő értékesítési
lehetőségeit az európai és globális turisztikai piacokon. 3. A Felek együttműködnek a Kárpátok területén fenntartható turizmus szolgáltatásainak, termékeinek és csomagjainak
egységes kifejlesztése területén, továbbá elősegítik a Kárpátokban e tekintetben aktív szereplők, érdekeltek
együttműködését, ideértve az idegenforgalmi vállalkozókat, utazási irodákat és a turizmus szektorában tevékenykedő
más szereplőket is. 4. A Felek együttműködnek az egységes, a Kárpátokhoz tartozó turisztikai márka kifejlesztésén és bevezetésén.
5. A Felek együttműködnek közös támogatási-népszerűsítési stratégiák és marketing rendszerek kifejlesztésén és
bevezetésén a fenntartható turizmus termékeire, szolgáltatásaira és csomagjaira vonatkozóan, a Kárpátok egész
régiójában. 10. cikk A fenntartható turizmus egységes minőségi szabványainak biztosítása a Kárpátokban
1. A Felek lépéseket tesznek saját nemzeti területükön, azzal a céllal, hogy támogassák minőségi szabványok kialakítását
a Kárpátok területén a fenntartható turizmust illetően. 2. Figyelemmel a nemzetközi és európai standardokra, a Felek együttműködnek az egységes minőségi szabványok
kidolgozásában, bevezetésében és alkalmazásában – a szálláshelyek, létesítmények, szolgáltatások és az ügyfelekről
való gondoskodás vonatkozásában – a Kárpátok területén. 3. A Felek együttműködnek az egységes turisztikai minőségbiztosítási rendszer kidolgozásán, bevezetésén és
alkalmazásán a Kárpátok területén. Fontolóra veszik a nemzetközi és regionális minőségi tanúsítványok (címkék) és
odaítélési rendszerek alkalmazását, illetve a jelenlegi igazolási rendszerek elfogadását, megfelelőnek nyilvánítását.
4. A Felek együttműködnek egységes, a Kárpátok régiójára vonatkozó politika kidolgozásában, elfogadásában és
alkalmazásában, ami a turisztikai termékek és szolgáltatások minőségének folyamatos és rendszeres kutatását illeti az
egész régióra kiterjedő módon; együttműködnek a látogatói elégedettség minőségének és a turisztikai színtereken
szerzett tapasztalatok ellenőrzésében, beleértve a fenntarthatósági szempontok közismertségének növelését,
valamint a Kárpátok természeti és kulturális örökségének propagálását és tiszteletben tartását.
5. A Felek ösztönzik és támogatják a tapasztalatcserét és a pozitív gyakorlat példáinak megismertetését egymással
minőségi szabványok bevezetésében és fenntartásában a turisztikai szolgáltatások területén.
6. A Felek ösztönzik és támogatják közös akciótervek kidolgozását és megvalósítását, hogy minőségjavulást érjenek el
a fenntartható turizmus szolgáltatási ágában a Kárpátok területén.
11. cikk A turizmus hozzájárulásának növelése a Kárpátok helyi gazdaságának fenntartható fejlődéséhez
1. A Felek lépéseket tesznek saját nemzeti területükön annak érdekében, hogy felkutassák, támogassák és elősegítsék
a turizmusfejlesztés és a helyi gazdaságok fejlesztése közötti szinergia-lehetőségeket a Kárpátokban.
2. A Felek együttműködnek közös, a Kárpátok mint régió szintjén egységes politika kialakításában, befogadásában
és megvalósításában, ami a helyi termékek, a helyi termelők hálózatai, különösen a hagyományos művészeti és
kézműipari termékek propagálását, címkézését és tanúsítványait illeti, ideértve a helyi mezőgazdasági árucikkeket is,
melyek a helyi állattenyésztés és növénytermesztés eredményeit hasznosítják.
3. A Felek lépéseket tesznek, saját nemzeti területükön, annak érdekében, hogy támogassák és elősegítsék
a fenntartható turizmus fejlesztését célzó kezdeményezéseket és projekteket a Kárpátok régiójában, melyek erősítik
a helyi gazdasági fejlődést és a helyi lehetőségekre építenek, a helyi termékek és szaktudás felhasználásának
fokozásával, valamint foglalkoztatási lehetőségek kiaknázásával a helyi munkaerő számára. Prioritást kell adni azoknak
a kezdeményezéseknek és projekteknek, amelyek: a) hozzájárulnak a turizmus mint gazdasági tevékenység hosszú távú fenntarthatóságának biztosításához;
b) erősítik az egyes turisztikai helyszínek meglévő egyedi értékesítési potenciálját;
c) elősegítik a turizmus innovációját és sokszínűségét, hozzáadott értéket jelentenek az egyes turisztikai helyszínek
jelenlegi helyi kínálatában új helyi és regionális turisztikai termékek kialakításával is;
d) hozzájárulnak a turisztikai kínálat diverzifikációjához azzal a céllal, hogy csökkentsék a turizmus szezonális
korlátaiból eredő kedvezőtlen hatásokat a turisztikai szolgáltatások és a helyi foglalkoztatási lehetőségek
kínálatának bővítésével a szezonon kívüli időszakban is; e) hozzájárulnak a helyi gazdasági tevékenységek diverzifikációjához a turizmuson túlmenően, azzal a céllal, hogy
ahol arra lehetőség nyílik, csökkentsék a helyi gazdaság turizmusfüggőségét;
f) gazdagítják és kiegészítik az egyes turisztikai helyszínek jelenlegi helyi turisztikai kínálatát, elkerülve a már
működő vállalkozásokkal a verseny fokozását. 4. A Felek lépéseket tesznek, azzal a céllal, hogy támogassák és elősegítsék a fenntartható turizmus fejlődését a kevésbé
fogékony és kevésbé fejlett területeken, hogy a viszonylag elmaradott helyi közösségek fenntartható gazdasági
fejlődését előmozdítsák, mérsékeljék a negatív migrációt és a vidék elnéptelenedési trendjeit, hozzájáruljanak
a szegénység csökkentéséhez és lehetővé tegyék a turisztikai szolgáltatásokból származó előnyök és bevétel
igazságosabb elosztását a Kárpátok önkormányzatai részéről. 5. A Felek lépéseket tesznek saját nemzeti területükön annak érdekében, hogy a helyi közösségek alkalmassá váljanak
a fenntartható turizmus fejlesztését célzó projektjavaslatok elkészítésére és képesek legyenek forrásokat teremteni
e projektek megvalósítására. 12. cikk A Kárpátok turisztikai forgalmának menedzselése a környezetvédelem és a helyi gazdasági fejlődés
szempontjainak figyelemvételével 1. A Felek – a Kárpátokról szóló Egyezmény 12. cikkével összhangban – együttműködnek a térség turisztikai forgalmának
folyamatos és rendszeres megfigyelését biztosító közös regionális politika kialakításában, elfogadásában és
alkalmazásában. 2. Azzal a céllal, hogy mérsékeljék a turizmus hatásait a Kárpátok sebezhető hegyvidéki ökoszisztémáira és hogy
biztosítsák a turisztikai forgalom egyenletesebb megoszlását a Kárpátok régiójában, a Felek lépéseket tesznek saját
nemzeti területükön, hogy e forgalmat részben eltereljék, átcsatornázzák a jelenlegi fő turisztikai színterekről
és érzékeny helyszínekről, a védett területekről ökológiailag kevésbé sebezhető, kevésbé fejlett és a turizmusban
kevésbé felfedezettnek számító területekre, melyek ugyanakkor elegendő potenciállal rendelkeznek a turisztikai
forgalom egy részének lekötésére, fogadására. 13. cikk A turizmus hozzájárulásának növelése a Kárpátok biológiai sokféleségének és a táj állapotának
megőrzéséhez és fenntartható hasznosításához 1. A Felek megvizsgálják annak lehetőségét saját nemzeti területükön, hogyan csoportosítsák át a turizmusból származó
bevételek egy részét annak érdekében, hogy elősegítsék a Kárpátok biológiai és táji sokféleségének fenntartható
hasznosítását, különös tekintettel a védett területek kialakítására, kezelésére és fenntartására.
2. A Felek együttműködnek az információcserében, továbbá a jó gyakorlat példáinak terjesztésében, ami a fenntartható
turizmus fejlődéséből származó előnyök, hasznok hozzájárulását illeti a Kárpátok biológiai és táji sokfélesége
megőrzéséhez és fenntartható hasznosításához. 14. cikk A turizmus hozzájárulása a Kárpátok fenntartható mezőgazdaságához
1. A Felek lépéseket tesznek saját nemzeti területükön annak érdekében, hogy felkutassák, támogassák és elősegítsék
a fenntartható turizmus fejlődése és a fenntartható mezőgazdaság közötti szinergia-lehetőségeket a Kárpátok
területén, továbbá, hogy megkönnyítsék az együttműködést e tekintetben az érintett hatóságok, intézmények és
érdekeltek között, beleértve a turizmusban aktív vállalkozókat, utazási irodákat és az ágazat más szereplőit.
2. A Felek lépéseket tesznek saját nemzeti területükön – összhangban a Kárpátokról szóló Egyezmény 7. és 11. cikkével –
annak érdekében, hogy támogassák és segítsék a régió fenntartható turizmusának fejlődésére irányuló
kezdeményezéseket és projekteket, melyek egészséges gazdasági ösztönzést nyújtanak a Kárpátokban
hagyományosan folytatott fenntartható mezőgazdasági földhasználathoz és tevékenységhez, továbbá olyan helyi
árucikkek előállításához, címkézéséhez és tanúsítványaihoz, melyek a helyi állattenyésztés és növénytermesztés
eredményeit hasznosítják. 3. A Felek együttműködnek az információcserében, továbbá a jó gyakorlat példáinak terjesztésében, ami a fenntartható
turizmus fejlődéséből származó előnyök, hasznok hozzájárulását illeti a Kárpátok fenntartható mezőgazdasági
tevékenységéhez. 15. cikk A turizmus hozzájárulása a Kárpátok fenntartható erdőgazdaságához
1. A Felek, figyelemmel az erdők multifunkcionális szerepére, lépéseket tesznek saját nemzeti területükön, hogy
felkutassák, támogassák és elősegítsék a fenntartható turizmus fejlődése és a fenntartható erdőgazdaság közötti
szinergia-lehetőségeket a Kárpátok területén, továbbá, hogy megkönnyítse az együttműködést e tekintetben az
érintett hatóságok, intézmények és érdekeltek között, beleértve a turizmusban aktív vállalkozókat, utazási irodákat és
az ágazat más szereplőit. 2. A Felek együttműködnek az információcserében, továbbá a jó gyakorlat példáinak terjesztésében, ami a fenntartható
turizmus fejlődéséből származó előnyök, hasznok hozzájárulását illeti a Kárpátok fenntartható erdőgazdasági
tevékenységéhez. 16. cikk A turizmushoz kapcsolódó közlekedési és egyéb infrastruktúra tervezése a Kárpátokban
1. A Felek – összhangban a Kárpátokról szóló Egyezmény 8. cikk 1. bekezdésével, valamint a Biológiai sokféleségről szóló
Jegyzőkönyv 5., 8., 9. és 12. cikkével – olyan politikát folytatnak a fenntartható turizmushoz kapcsolódó közlekedés
tervezésében a Kárpátok területén, amely figyelembe veszi a hegyvidéki környezet sajátosságait.
2. A Felek – összhangban a Kárpátokról szóló Egyezmény 8. cikk 2. bekezdésével – együttműködnek fenntartható
közlekedési rendszerek kiépítése érdekében a Kárpátok határmenti területein, azzal a céllal, hogy a helyi lakosság és
a turisták számára biztosítsák a mobilitás és a megközelíthetőség előnyeit, elősegítsék a fenntartható turizmus
fejlődését a határmenti területeken és növeljék a kölcsönhatásokat és az együttműködést a határmenti területeken élő
helyi közösségek között. 3. A Felek – összhangban a Kárpátokról szóló Egyezmény 8. cikk 3. bekezdésével – együttműködnek környezetbarát
közlekedési modellek kifejlesztésében a Kárpátok környezetvédelmi szempontból érzékeny területein.
4. A Felek lépéseket tesznek saját nemzeti területükön, azzal a céllal, hogy támogassák és elősegítsék a fenntartható
közlekedési hálózatok projektjeit, melyek javítják a turisztikai színterek, üdülőhelyek megközelíthetőségét – közösségi
közlekedési formák igénybevételével – a Kárpátokban és ösztönözzék a turistákat ezek használatára.
5. A Felek lépéseket tesznek saját nemzeti területükön, azzal a céllal, hogy csökkentsék a gépjármű-használati
függőséget a Kárpátok turisztikai színterein, üdülőhelyein és azok közelében.
6. A Felek lépéseket tesznek saját nemzeti területükön, azzal a céllal, hogy elősegítsék a jelenlegi turisztikai, rekreációs és
sport-infrastruktúra újraélesztését és javítását-fejlesztését, új létesítmények építésének alternatívájaként
a Kárpátokban. 7. A Felek együttműködnek az információcserében, továbbá a jó gyakorlat példáinak terjesztésében, ami a fenntartható
turisztikai közlekedés fejlesztését és infrastruktúráját illeti a Kárpátok területén.
17. cikk A turizmus hozzájárulásának növelése a kulturális örökség és a tradicionális tudás, ismeretek
megőrzéséhez és ápolásához a Kárpátok helyi közösségei számára
1. A Felek – összhangban a Kárpátokról szóló Egyezmény 11. cikkével – együttműködnek a fenntartható turizmus
fejlődésének olyan közös elveinek kidolgozásában, befogadásában és alkalmazásában, melyek segítik a helyi
közösségek kulturális örökségének és hagyományos ismereteinek megőrzését és ápolását, növelik és tiszteletben
tartják a régió szocio-kulturális hitelességét, gondoskodnak róla, hogy az épített, valamint az élő kulturális örökség és
a hagyományos értékek ne vesszenek el, ne menjenek feledésbe.
2. A Felek lépéseket tesznek annak érdekében, hogy támogassák és segítsék a fenntartható turisztikai tevékenységek
fejlődését, erősítve a Kárpátokban élő helyi közösségek kulturális örökségének és hagyományos ismereteinek
megőrzését és ápolását, különös tekintettel azokra a kezdeményezésekre és projektekre, amelyek egészséges
gazdasági ösztönzést nyújtanak a hagyományos építészeti objektumok megőrzéséhez, a helyi állattenyésztés és
növénytermesztés eredményeinek hasznosításához, valamint a tradicionális földhasználat, a kézműipari tevékenység,
a helyi árucikkek, népművészet és kisipar folytatásához. 3. A Felek lépéseket tesznek saját nemzeti területükön azzal a céllal, hogy ösztönözzék a turizmusból származó bevételek
egy részének átcsatornázását a Kárpátokban élő helyi közösségek kulturális örökségének és hagyományos
ismereteinek megőrzésére és ápolására, különös tekintettel a tradicionális földhasználatra, az építészeti objektumok
megőrzésére, a hagyományos kézműipari tevékenység, a helyi árucikkek, népművészet és iparművészet folytatására.
18. cikk A turizmus hozzájárulásának növelése a közoktatáshoz és a fenntarthatósági szempontok közismertté
tételéhez 1. A Felek lépéseket tesznek azzal a céllal, hogy támogassák és elősegítsék a Kárpátok területén a turizmussal kapcsolatos
fenntarthatósági kérdések jobb megismerését szolgáló kezdeményezések és projektek kidolgozását.
2. A Felek együttműködnek a Kárpátok környezetismereti tananyagának közoktatási kidolgozásában, a természeti
és kulturális örökség értelmezésében, valamint más, a téma ismertségét előmozdító, a Kárpátok fenntartható
turizmusának fejlődésével összefüggő programok szervezésében, az alábbi célkitűzésekkel:
a) a Kárpátok területével kapcsolatos fenntarthatósági szempontok ismertségének növelése a helyi közösségek,
a turizmusban aktív vállalkozók, utazási irodák, turisztikai szervezők, szolgáltatók és a turisták, valamint
a nagyközönség köreiben; b) a Kárpátok természetes ökoszisztémáinak és biológiai erőforrásainak jobb megismertetése és tiszteletben tartása;
c) a biológiai és táji sokféleség megőrzését célzó nemzeti és helyi erőfeszítések ismertségének növelése;
d) a Kárpátokban élő helyi közösségek kulturális örökségének és hagyományos ismereteinek, tudásának
megismertetése; e) a kedvezőtlen hatások minimumra csökkentése érdekében a fenntartható turisztikai gyakorlat és a turisták helyes
viselkedésének előmozdítása, például „A fenntartható turizmus irányadó gyakorlatának kódexe a Kárpátokban”
című közös kiadvány kidolgozásával; f) a fenntartható turizmus pozitív hatásainak propagálása a Kárpátokban.
19. cikk Információ- és tapasztalatcsere, a fenntartható turizmus fejlődését és menedzselését szolgáló kapacitások
kiépítése a Kárpátokban 1. A Felek együttműködnek a fenntartható turizmus fejlődésével és menedzselésével kapcsolatos információ- és
tapasztalatcsere kialakításában, valamint a helyes gyakorlat példáinak terjesztésében.
2. A Felek lehetővé teszik a nemzetközi együttműködést tudományos intézmények között a fenntartható turizmus
fejlődésével és menedzselésével kapcsolatos kérdéseket illetően, különös tekintettel a monitoring rendszerek
összehangolására, az adatbázisok szolgáltatásaira és összehangolására, valamint közös kutatási programok és
projektek megvalósítására a Kárpátokban. 3. A Felek biztosítják, hogy a kutatási és monitoring tevékenység nemzeti eredményeit, melyek e Jegyzőkönyv
célkitűzéseinek megvalósítását szolgálják, egy közös állandó megfigyelési és információs rendszer tartalmazza,
és hogy ezek a nagyközönség számára a jelenlegi intézményi keretek között elérhetők legyenek.
4. A Felek lehetővé teszik környezetvédelmi szempontból egészséges, társadalmilag elfogadható és megfelelő tervezési,
fejlesztési és menedzselési technológiák átadását és befogadását a Kárpátok fenntartható turizmusával
összefüggésben. 5. A Felek együttműködnek közös oktatási és képzési rendszerek kialakításában a Kárpátok fenntartható turizmusának
fejlesztésével és menedzselésével kapcsolatos területeken, továbbá ösztönzik és támogatják szakértői hálózatok
kialakítását a vonatkozó szakismeretek képzettség és információ cseréje céljából.
6. A Felek együttműködnek az emberi erőforrások és intézményi kapacitások fejlesztésének és erősítésének területén,
amennyiben ezek a Jegyzőkönyv céljainak elérését szolgálják. 20. cikk
A határokon átnyúló együttműködés támogatása a Kárpátok fenntartható turizmusának fejlődése
érdekében 1. A Felek – összhangban a Kárpátokról szóló Egyezmény 9. cikk 2. bekezdésével – olyan politikát folytatnak, amely
a határokon túli együttműködést támogatja a fenntartható turizmus fejlődésének elősegítése céljából a Kárpátok
határmenti területein. 2. A Felek menedzselési terveket dolgoznak ki és valósítanak meg azzal a céllal, hogy a fenntartható turizmus fejlődését
előmozdítsák a Kárpátok határmenti területein. 3. A Felek – összhangban a Kárpátokról szóló Egyezmény 9. cikk 2. bekezdésével – lépéseket tesznek annak érdekében,
hogy összehangolják a fenntartható turizmus fejlődésével összefüggő tervezési, menedzselési tevékenységüket,
illetve közös menedzselési terveket dolgozzanak ki a Kárpátok határmenti területein a szomszédos országgal vagy
országokkal, melyek e Jegyzőkönyv résztvevői, különös tekintettel a határokon túlnyúló vagy határmenti védett
területekre és más turisztikai szempontból fontos helyszínekre. 21. cikk
A turizmus biológiai és táji sokféleségre gyakorolt hatásainak kezelése a Kárpátokban
1. A Felek a megelőzés elvének alkalmazásával felmérik, illetve számításba veszik a turizmus azon lehetséges közvetlen
vagy közvetett, rövid vagy hosszú távú hatását, – beleértve a halmozott hatásokat, valamint a rekreációs és
sportinfrastruktúra fejlesztési projektjeinek hatásait – melyek valószínűleg kedvezőtlen befolyást gyakorolnak
a Kárpátok biológiai és táji sokféleségére. E tekintetben a Felek a turizmus fejlesztésével kapcsolatos projektek, tervek
és tevékenységek potenciálisan kedvezőtlen hatását felmérik, beleértve a határokon túlnyúló hatásokat is
a Kárpátokban. 2. A Felek – összhangban a Kárpátokról szóló Egyezmény 12. cikkével – együttműködnek a meglévő és tervezett
turisztikai fejlesztések hatásainak folyamatos és rendszeres monitoringjával, a biológiai és táji sokféleség
érintettségével kapcsolatos közös politika kidolgozásában, befogadásában és alkalmazásában, melyet regionális,
nemzeti és helyi szinten valósítanak meg, különös tekintettel az alábbi célokra:
a) a veszélyeztetett természetes és féltermészetes élőhelyek megőrzése, fenntartása, helyreállítása és fenntartható
használata, melyek a Kárpátokban őshonosak és szerepelnek a Kárpátok élőhelyeinek Vörös Listáján a biológiai
sokféleségről szóló Jegyzőkönyv 8. cikk 1. bekezdése értelmében;
b) a védett területek integritása, kontinuitása, összekapcsolása és karbantartása más olyan területekkel együtt,
melyek a biológiai és táji sokféleség szempontjából jelentősek a Kárpátok területén és a Kárpátok ökológiai
hálózatának egységes, összefüggő fenntartása a biológiai sokféleségről szóló jegyzőkönyv 9. cikkével
összhangban; c) a Kárpátokban őshonos veszélyeztetett flóra és fauna megőrzése, ideértve a Kárpátok fajainak Vörös Listáján
szereplő egyedeket a biológiai sokféleségről szóló jegyzőkönyv 12. cikk 1. bekezdésével összhangban;
d) az invazív fajok és/vagy a genetikailag módosított organizmusok – melyek valószínűleg kedvezőtlen környezeti
hatással vannak és sérthetik a biológiai sokféleséget, az ökoszisztémákat, az élőhelyeket vagy a fajokat a Kárpátok
területén – betelepítésének vagy beengedésének megakadályozása. 3. A Felek megállapítják azokat a feltételeket és kritériumokat – beleértve a releváns jogorvoslati és kártérítési
intézkedéseket – melyek alapján a turizmussal kapcsolatos és a biológiai és táji sokféleségre potenciálisan ártalmas
stratégiák, projektek és tevékenységek a Kárpátok területén engedélyezhetők.
4. A Felek lépéseket tesznek, saját nemzeti területükön azzal a céllal, hogy meggátolják, mérsékeljék, valamint – szükség
esetén – kompenzálják a turizmus biológiai és táji sokféleségre gyakorolt esetleges kedvezőtlen hatásait
a Kárpátokban 22. cikk A turizmus környezeti hatásainak kezelése a Kárpátokban
1. A Felek a megelőzés elvének alkalmazásával felmérik, illetve számításba veszik a turizmus azon lehetséges közvetlen
vagy közvetett, rövid vagy hosszú távú hatását, beleértve a halmozott hatásokat, valamint a rekreációs és
sportinfrastruktúra fejlesztési projektjeinek hatásait, melyek valószínűleg kedvezőtlen befolyást gyakorolnak
a Kárpátok környezetére. E tekintetben a Felek felmérik a turizmus fejlesztésével kapcsolatos projektek tervek
és tevékenységek potenciálisan kedvezőtlen hatását, beleértve a határokon túlnyúló hatásokat is a Kárpátokban.
2. A Felek – összhangban a Kárpátokról szóló Egyezmény 12. cikkével – együttműködnek a meglévő és tervezett
turisztikai fejlesztések környezeti hatásainak folyamatos és rendszeres monitoringjára vonatkozó közös politika
kidolgozásában, elfogadásában és alkalmazásában, amelyet regionális, nemzeti és helyi szinten valósítanak meg,
különös tekintettel a természeti erőforrások föld, talaj, víz, erdők, energia használatára, valamint a szennyvíz, hulladék
és légszennyezés kezelésének kérdéseire. 3. A Felek megállapítják azokat a feltételeket és kritériumokat – beleértve a releváns jogorvoslati és kártérítési
intézkedéseket – melyek alapján a turizmussal kapcsolatos és a környezetre potenciálisan ártalmas stratégiák,
projektek és tevékenységek a Kárpátok területén engedélyezhetők. 4. A Felek lépéseket tesznek, saját nemzeti területükön azzal a céllal, hogy meggátolják, mérsékeljék, valamint – szükség
esetén – kompenzálják a turizmus esetleges kedvezőtlen hatásait a környezetre a Kárpátokban.
23. cikk A turizmus társadalmi-gazdasági és kulturális hatásainak kezelése a Kárpátokban
1. A Felek a megelőzés elvének alkalmazásával felmérik, illetve számításba veszik a turizmus lehetséges közvetlen vagy
közvetett, rövid vagy hosszú távú hatását, – beleértve a halmozott hatásokat, valamint a rekreációs és
sportinfrastruktúra fejlesztési projektjeinek hatásait –, melyek valószínűleg kedvezőtlen társadalmi-gazdasági
és kulturális befolyást gyakorolnak a Kárpátok területén. E tekintetben a Felek felmérik a turizmus fejlesztésével
kapcsolatos projektek tervek és tevékenységek potenciálisan kedvezőtlen hatását, beleértve a határokon túlnyúló
hatásokat is a Kárpátokban. 2. A Felek – összhangban a Kárpátokról szóló Egyezmény 12. cikkével – együttműködnek a meglévő és tervezett
turisztikai fejlesztések társadalmi-gazdasági és kulturális hatásainak folyamatos és rendszeres monitoringjával
kapcsolatos közös politika kidolgozásában, befogadásában és alkalmazásában, melyet regionális, nemzeti és helyi
szinten valósítanak meg. 3. A Felek lépéseket tesznek, saját nemzeti területükön, azzal a céllal, hogy meggátolják, mérsékeljék, valamint – szükség
esetén – kompenzálják a turizmus esetleges kedvezőtlen társadalmi-gazdasági és kulturális hatásait a Kárpátokban.
24. cikk A fenntartható turizmus politikájának és stratégiáinak hatékonysági monitoringja a Kárpátokban
1. A Felek figyelemmel kísérik és ellenőrzik a nemzeti, regionális és helyi szinten megvalósuló, a fenntartható turizmus
fejlesztésére irányuló politika és stratégiák hatékonyságát a Kárpátok területén.
2. A Felek – összhangban a Kárpátokról szóló Egyezmény 12. cikkével – együttműködnek a regionális, nemzeti és helyi
szinten megvalósuló turisztikai fejlesztések hatásainak folyamatos és rendszeres monitoringjával kapcsolatos közös
politika kidolgozásában, befogadásában és alkalmazásában, a fenntartható turizmus fejlesztését célzó politika és
stratégiák hatásaival összefüggésben közösen megállapított mutatók definiálásával és alkalmazásával, megfelelően
számba véve és mérve az alábbi tényezőket: a) a fenntartható turizmus fejlődését célzó politika és stratégiák hozzájárulása a Kárpátokban a biológiai és táji
sokféleség megőrzéséhez és fenntartható hasznosításához a Kárpátokban, összhangban a Kárpátokról szóló
Egyezmény 4. cikkével és az ahhoz kapcsolódó, a biológiai és táji sokféleség megőrzéséről és fenntartható
használatáról szóló jegyzőkönyvvel (Bukarest, 2008); b) a fenntartható turizmus fejlődését célzó politika és stratégiák hozzájárulása a Kárpátokban a régió vízi
erőforrásainak védelméhez és fenntartható hasznosításához, összhangban a Kárpátokról szóló Egyezmény
6. cikkével; c) a fenntartható turizmus fejlődését célzó politika és stratégiák hozzájárulása a Kárpátokban a fenntartható
mezőgazdasági tevékenységhez, különös tekintettel a hagyományos művelésű mezőgazdasági földterület
fenntartható kezelésére, összhangban a Kárpátokról szóló Egyezmény 7. cikkével;
d) a fenntartható turizmus fejlődését célzó politika és stratégiák hozzájárulása a Kárpátokban a fenntartható
erdőgazdasági tevékenységhez, összhangban a Kárpátokról szóló Egyezmény 7. cikkével;
e) a fenntartható turizmus fejlődését célzó politika és stratégiák hozzájárulása a Kárpátokban a fenntartható
közlekedési és egyéb infrastruktúra fejlesztéséhez, összhangban a Kárpátokról szóló Egyezmény 8. cikkével;
f) a fenntartható turizmus fejlődését célzó politika és stratégiák hozzájárulása a Kárpátokban a régióban élő helyi
közösségek kulturális örökségének megőrzéséhez, valamint hagyományos tudásuk, ismereteik ápolásához
összhangban a Kárpátokról szóló Egyezmény 11. cikkével; g) a fenntartható turizmus fejlődését célzó politika és stratégiák hatékonysága a Kárpátok területén, a környezeti
hatások jobb kezelését tekintve; h) a fenntartható turizmus fejlődését célzó politika és stratégiák hatékonysága a Kárpátok területén,
a társadalmi-gazdasági és kulturális hatások jobb kezelését tekintve;
i) a fenntartható turizmus fejlődését célzó politika és stratégiák hatékonysága a Kárpátok területén, a minőségi
szabványok bevezetését tekintve; j) a fenntartható turizmus fejlődését célzó politika és stratégiák hatékonysága a Kárpátok területén, a turizmusból
származó jövedelem és foglalkoztatási lehetőségek szempontjából, rövid és hosszú távon;
k) a helyi közösségeknél maradó jövedelemarány és a turizmus együttes hozzájárulása a helyi gazdaság
fenntartható fejlődéséhez és a helyi népesség jólétéhez a Kárpátokban.
25. cikk Közös programok és projektek A Felek részt vesznek – szükségleteik és lehetőségeik szerint – a közös programok és projektek tevékenységeiben,
melyeket az 1. cikk 2. és 3. bekezdései sorolnak fel, és amelyekre közösen vállalkoztak.
IV. FEJEZET
VÉGREHAJTÁS, MONITORING ÉS ÉRTÉKELÉS 26. cikk
A CBD-irányelvek a biológiai sokféleséggel és a turizmus fejlesztésével kapcsolatban
1. Azzal a céllal, hogy a Kárpátokban folyó turisztikai tevékenységek tervezésére, kidolgozására és menedzselésére
ökológiai, gazdasági és társadalmi tekintetben fenntartható módon kerüljön sor, a Felek elősegítik a CBD biológiai
sokféleségre és a turizmus fejlesztésére vonatkozó irányelveinek integrációját a turizmus fejlesztését célzó stratégiáik
és terveik, valamint más ágazati stratégiák kidolgozása, illetve felülvizsgálata során, a megfelelő szinteken konzultálva
az érdekeltekkel, beleértve a turizmusban aktív vállalkozókat és más ágazathoz tartozó szereplőket.
2. A Felek fontolóra veszik monitoring és beszámolási rendszerek kialakítását a CBD hivatkozott irányelveiben említett
mutatók alapján, valamint az ENSZ Világkereskedelmi Szervezetének mutatóit figyelembe véve, a szóban forgó
irányelvek alkalmazhatóságának és bevezetésük elért fokának a felmérése érdekében.
3. A Kárpátokról szóló Egyezményben részt vevő Felek szinergiahatásokra törekednek más kétoldalú és multilaterális
megállapodásaik végrehajtásával összefüggésben, amennyiben azok jelentőséggel bírnak e Jegyzőkönyvnek
a Kárpátok területén történő megvalósítása szempontjából. Ilyen megállapodások, többek között: az Aarhusi
Egyezmény, a Ramsar Egyezmény, a Vándorfajokról szóló Egyezmény, a Világörökségi Egyezmény, az Egyesült
Nemzetek Keretegyezménye a Klímaváltozás elleni Harccal kapcsolatban, az Európai Táj Egyezmény és mások.
27. cikk Végrehajtás 1. A Felek megteszik a szükséges jogi és adminisztratív intézkedéseket a Jegyzőkönyv rendelkezéseinek végrehajtása
érdekében, továbbá ellenőrzik az intézkedések eredményességét. 2. A Felek keresik a lehetőségét annak, hogy – pénzügyi intézkedések révén – elősegítsék a Jegyzőkönyv
rendelkezéseinek végrehajtását. 3. A Felek Konferenciája – párhuzamosan a Jegyzőkönyv végrehajtásával – kidolgozza és elfogadja a Kárpátok
fenntartható turizmusára vonatkozó Stratégiát. 28. cikk Oktatás, tájékoztatás és nyilvánosság
1. A Felek elősegítik a közvélemény tájékozottságának, információinak és tudatosságának fokozását e Jegyzőkönyv
céljait, intézkedéseit és végrehajtását illetően. 2. A Felek biztosítják a Jegyzőkönyv végrehajtásával kapcsolatos információk nyilvános hozzáférhetőségét.
29. cikk A Felek megbeszélései 1. A Kárpátokról szóló Egyezményben részt vevő Felek Konferenciája szolgál a Jegyzőkönyvben részes Felek egyeztetési
fórumaként. 2. A Kárpátokról szóló Egyezményben részt vevő Felek, melyek a Jegyzőkönyvnek nem résztvevői, megfigyelőként
lehetnek jelen a Felek Konferenciáján, mely a Jegyzőkönyvi Felek egyeztetési fórumaként szolgál. Amennyiben a Felek
Konferenciája e Jegyzőkönyvben részes Felek egyeztetési fórumaként működik, a Jegyzőkönyv alapján meghozott
határozatokat csak a Jegyzőkönyvben részes Felek hozhatják. 3. Amennyiben a Felek Konferenciája e Jegyzőkönyvben részes Felek egyeztetési fórumaként működik, a Felek
Konferenciájának irodájának bármely tagja – amely az Egyezményben részes Felet képviseli, de ugyanakkor nem részt
vevő fél e Jegyzőkönyvben – helyettesíthető olyan taggal, amelyet a Jegyzőkönyvben részt vevő Felek választanak
meg maguk közül. 4. A Felek Konferenciájának eljárási szabályai mutatis mutandis vonatkoznak a Felek megbeszéléseire, kivéve, ha a Felek
Konferenciája mint a Felek közötti egyeztetés fóruma, konszenzussal másként dönt.
5. A Felek Konferenciájának első megbeszélését – amennyiben ez a Jegyzőkönyvben részes Felek egyeztetési
fórumaként működik – a Titkárság hívja össze a Felek Konferenciájának első találkozójaként, a Jegyzőkönyv
hatálybalépését követő időszakban. A Felek Konferenciájának további rendes megbeszéléseit – melyek
e Jegyzőkönyvben részes Felek egyeztetési fórumaként működnek, a Felek Konferenciájának rendes üléseivel
összekötve tartják meg, ha csak a Felek Konferenciája mint a Jegyzőkönyvben részes Felek egyeztetési fóruma,
másként nem dönt. 6. A Felek Konferenciája mint a Jegyzőkönyvben részes Felek egyeztetési fóruma saját hatáskörében meghozza
az eredményes végrehajtáshoz szükséges határozatokat, és ellátja a Jegyzőkönyv által ráruházott funkciókat,
és végrehajtja az alábbi feladatokat: a) ajánlásokat tesz a Jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges ügyekben;
b) kiegészítő testületeket állít fel, amennyiben szükségesnek látja, a Jegyzőkönyv végrehajtása érdekében;
c) fontolóra veszi és – szükség szerint – elfogadja – a Jegyzőkönyv módosításait, melyek a Jegyzőkönyv
végrehajtásához szükségesnek tekinthetők; és d) gyakorol minden olyan funkciót, amelyre szükség lehet a Jegyzőkönyv végrehajtásához.
30. cikk Titkárság 1. A Kárpátokról szóló Egyezmény 15. cikke által létrehozott titkárság a Jegyzőkönyv Titkárságaként szolgál.
2. A Kárpátokról szóló Egyezmény 15. cikk 2. bekezdése – a Titkárság feladatairól – mutatis mutandis vonatkozik
a Jegyzőkönyvre is. 31. cikk Kiegészítő testületek 1. Minden olyan kiegészítő testület, amelyet a Kárpátokról szóló Egyezmény alapján hoztak létre, a Felek Konferenciája
mint a Jegyzőkönyvben részes Felek egyeztetési fóruma határozatával a Jegyzőkönyv megvalósítását szolgáló testület
lesz, és ebben az esetben a Felek találkozóján döntik el, hogy a szóban forgó testület milyen feladatokat lásson el.
2. A Kárpátokról szóló Egyezményben részt vevő Felek, melyek a Jegyzőkönyvnek nem résztvevői, megfigyelőként
lehetnek jelen ilyen kiegészítő testületek találkozóin. Ha a Kárpátokról szóló Egyezmény kiegészítő testülete
e Jegyzőkönyv kiegészítő testületeként működik, a Jegyzőkönyv alapján születő döntéseket kizárólag
a Jegyzőkönyvben részes Felek hozhatják meg. 3. Amikor a Kárpátokról szóló Egyezmény egy kiegészítő testülete funkcióit e Jegyzőkönyvvel kapcsolatos ügyekben
gyakorolja, a kiegészítő testület irodájának bármely tagja – amely az Egyezményben részes Felet képviseli, de
ugyanakkor nem részt vevő fél e Jegyzőkönyvben – helyettesíthető olyan taggal, amelyet a Jegyzőkönyvben részt
vevő Felek választanak meg maguk közül. 4. A Kárpátokról szóló Egyezményben részt vevő Felek Konferenciájának eljárási szabályai mutatis mutandis
vonatkoznak a megfigyelők részvételére a Jegyzőkönyv megvalósítását szolgáló kiegészítő testületek munkájában.
32. cikk A kötelezettségeknek való megfelelés monitoringja 1. A Felek rendszeresen beszámolnak a Felek Konferenciájának a Jegyzőkönyvvel kapcsolatos intézkedésekről és az
intézkedések eredményeiről. A Felek Konferenciája meghatározza, hogy milyen időközönként és milyen formában kell
benyújtani a szóban forgó jelentéseket. 2. A megfigyelők tájékoztathatják a Konferenciát és/vagy a Kárpátokról szóló Egyezmény Végrehajtási Bizottságát
(a továbbiakban: „Végrehajtási Bizottság”) a Jegyzőkönyv rendelkezéseinek végrehajtásáról, illetve a vonatkozó
kötelezettségeknek való megfelelésről. 3. A Végrehajtási Bizottság összegyűjti, értékeli és elemzi a Jegyzőkönyv megvalósításával kapcsolatos érdemi
információkat, ellenőrzi a Felek teljesítését – megfelelését a Jegyzőkönyv rendelkezéseinek.
4. A Végrehajtási Bizottság ajánlásokat tesz a Felek Konferenciájának a végrehajtásra és a szükséges intézkedésekre
a Jegyzőkönyv rendelkezéseinek teljesítése érdekében. 5. A Felek Konferenciája elfogadja a szükséges intézkedéseket vagy ajánlást tesz azokra.
33. cikk A rendelkezések hatékonyságának értékelése 1. A Felek rendszeresen vizsgálják és értékelik a Jegyzőkönyv rendelkezéseinek hatékonyságát.
2. A Felek Konferenciája mint a Jegyzőkönyvben részt vevő Felek közötti egyeztetés fóruma, fontolóra veheti
a Jegyzőkönyv indokolt módosításának lehetőségét, ahol az a célok eléréséhez szükséges.
3. A Felek megkönnyítik a regionális és helyi hatóságok, valamint más érdekeltek bevonását az 1. bekezdés szerinti
eljárásba. V. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 34. cikk Kapcsolatok a Kárpátokról szóló Egyezmény és a Jegyzőkönyv között
A Jegyzőkönyv a Kárpátokról szóló Egyezményhez kapcsolódó Jegyzőkönyvet képezi a 2. cikk 3. bekezdése
értelmében, továbbá az Egyezmény bármely más, erre vonatkozó cikke szerint.
35. cikk A Jegyzőkönyv hatálybalépése, módosítása és visszavonása – a vitás kérdések rendezése
1. A Kárpátokról szóló Egyezmény 19., 20. cikk, 21. cikk 2–4. bekezdés rendelkezései, továbbá az Egyezmény 22. cikke
a Jegyzőkönyv hatálybalépéséről, módosításáról és visszavonásáról, valamint a vitás kérdések rendezéséről mutatis
mutandis vonatkoznak e Jegyzőkönyvre is. 2. Csak a Kárpátok védelméről és fenntartható fejlesztéséről szóló Keretegyezményt elfogadó Fél válhat a Jegyzőkönyv
Felévé. 36. cikk Fenntartások E Jegyzőkönyvvel szemben nem lehet fenntartásokkal élni.
37. cikk Letét E Jegyzőkönyvet Ukrajna Kormányánál helyezik letétbe.
38. cikk Értesítések A Letéteményes – e Jegyzőkönyvvel kapcsolatban – értesíti a szerződő feleket
a) minden aláírásról, b) ratifikációs, elfogadási vagy jóváhagyási okmányok letétbe helyezéséről,
c) minden hatálybalépésről, d) szerződő fél vagy aláíró által tett nyilatkozatokról,
e) szerződő fél által tett felmondásról, beleértve az időpontot, amikor az hatályossá válik.
39. cikk Aláírás A Jegyzőkönyv a Letéteményesnél 2011. május 27-től 2012. május 27-ig áll aláírásra nyitva.
Kelt Pozsonyban, 2011. május 27-én egy eredeti angol nyelvű példányban.
A Jegyzőkönyv eredeti példányát a Letéteményesnél helyezik el, amely hitelesített másolatokat küld erről minden
Félnek.” 4. § (1) E rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 2. § és a 3. § a Jegyzőkönyv 35. cikk 1. bekezdésében meghatározott időpontban lép hatályba.
(3) A Jegyzőkönyv, illetve e rendelet 2. §-a és 3. §-a hatálybalépésének naptári napját a külügyminiszter annak ismertté
válását követően a Magyar Közlönyben haladéktalanul közzétett közleményével állapítja meg.
(4) E rendelet végrehajtásához szükséges intézkedésekről a turizmusért felelős miniszter gondoskodik.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
4/2013. (II. 12.) OVB határozata.  Az Országos Választási Bizottság – 2013. február 6-án megtartott ülésén – a választási eljárásról szóló 1997.
C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 131/A. § b) pontjában foglalt hatáskörében eljárva Brumbauer Tibor, a Tiszai Vitorlás
Egyesület (5241 Abádszalók, Arany János út 17.) elnöke (a továbbiakban: beadványozó) által benyújtott országos népi
kezdeményezés tárgyában meghozta a következő határozatot: Az Országos Választási Bizottság az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát hitelesíti.
A határozat ellen – a Magyar Közlönyben való közzétételét követő 15 napon belül – a Kúriához címzett kifogást lehet
benyújtani az Országos Választási Bizottságnál (1051 Budapest, Arany J. u. 25.; levélcím: 1357 Budapest, Pf. 2;
fax: 06-1-7950-143). A bírósági eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy saját
ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. A bírósági eljárás nem tárgyi illetékmentes. Az illeték mértéke 15 000 Ft.
Faxon benyújtott beadványon az illeték nem róható le.
Indokolás I. A beadványozó 2013. január 23-án aláírásgyűjtő ív mintapéldányát nyújtotta be az Országos Választási Bizottsághoz
az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. §-a szerinti
hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven a következő szerepelt:
„Akarja-e Ön, hogy az Országgyűlés napirendjére tűzze a halászatról és a horgászatról szóló 1997. évi XLI. törvény
megvitatását az általános (március 01. napjától június 01. napjáig tartó) halászati tilalmi időszak bevezetése végett?”
Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az aláírásgyűjtő ív a törvényben meghatározott formai, valamint
a népi kezdeményezésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért a hitelesítésének akadálya nincs.
II. A határozat az Nsztv. 2. §-án, a Ve. 117. § (1) bekezdésén, 131. §-án, a jogorvoslatról szóló tájékoztatás a Ve. 130. §
(1) bekezdésén, az illetékekről szóló tájékoztatás az 1990. évi XCIII. törvény 37. § (1) bekezdésén, 39. § (3) bekezdés
d) pontján, 42. § (1) bekezdés g) pontján alapul.
Dr. Bordás Vilmos s. k.,
az Országos Választási Bizottság elnöke


text:
1032/2017. (I. 31.) Korm. határozata az állami tulajdonú vörösberényi kolostoregyüttes ingyenes tulajdonba adásáról.
A Kormány
 1. az állami vagyonról szóló 2007.  évi CVI.  törvény (a  továbbiakban: Vtv.) 36.  § (2)  bekezdés c)  pontjában, valamint
36.  § (3)  bekezdésében biztosított jogkörében eljárva úgy dönt, hogy a  Balatonalmádi 2, 3 és 716/6 helyrajzi
számon nyilvántartott, állami tulajdonban lévő ingatlanok a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi
CLXXXIX.  törvény 13.  § (1)  bekezdés 7.  pontjában meghatározott, helyi kulturális, közművelődési és turisztikai
feladatok ellátása érdekében ingyenesen Balatonalmádi Város Önkormányzatának (a továbbiakban: Önkormányzat)
tulajdonába kerüljenek;
2. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy a  Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő
Részvénytársaság (a  továbbiakban: MNV Zrt.) útján tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében,
hogy a  tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas, 1.  pont szerinti szerződés
(a továbbiakban: Szerződés) az Önkormányzattal megkötésre kerüljön;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
3. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
a Szerződés – a tulajdonátruházási szerződésekre vonatkozó általános jogszabályi követelmények előírása mellett –
tartalmazza azt is, hogy:
a) az Önkormányzat vállalja, hogy a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI.  törvény (a  továbbiakban: Nvtv.)
13.  § (4)  bekezdés b)  pontjában meghatározott, az  átruházott vagyon hasznosításáról szóló beszámolási
kötelezettségének – a Szerződés hatálybalépését követő évtől kezdődően – minden év december 31. napjáig
írásban eleget tesz,
b) ha az  Önkormányzat az  a)  alpontban meghatározott kötelezettségének nem tesz eleget, az  ingatlanok
Szerződésben rögzített bruttó forgalmi értékének 5 százalékát mint késedelmi kötbért köteles az  MNV Zrt.
erre vonatkozó felhívásának kézhezvételétől számított 30 napon belül megfizetni,
c) az ingatlant az Nvtv. 13. § (4) bekezdés a) pontja szerint az Önkormányzat az 1. pontban és a Szerződésben
megjelölt hasznosítási célnak megfelelően köteles hasznosítani,
d) ha az  Önkormányzat a  c)  alpontban meghatározott kötelezettségeinek részben vagy egészben nem tesz
eleget, az MNV Zrt. az Nvtv. 13. § (7) és (8) bekezdésének megfelelően jár el, azzal, hogy az Önkormányzat
a  nemteljesítési kötbért köteles a  felszólítás kézhezvételétől számított 60 napon belül az  MNV Zrt.-nek
megfizetni;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
4. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
a  Balatonalmádi 2 és 3 helyrajzi számú ingatlanok esetében – a  3.  pontban meghatározott kötelezettségek
vállalása mellett – a  Szerződés megkötésére abban az  esetben kerüljön sor, ha a  műemlék-ingatlanegyüttesről
a kulturális örökség védelmével kapcsolatos szabályokról szóló 496/2016. (XII. 28.) Korm. rendelet szerinti értékleltár
rendelkezésre áll, továbbá ha a  Szerződésben a  felek rögzítik, hogy az  Önkormányzat vállalja, hogy a  műemlékingatlanegyüttest 5 éven belül, de legkésőbb 2021. december 31-ig felújítja;
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
5. felhívja a  nemzeti fejlesztési minisztert, hogy tegye meg a  szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy
a  Szerződés megkötésére kizárólag abban az  esetben kerüljön sor, ha az  Önkormányzat a  Szerződés általa
történő aláírásának időpontjában az  adózás rendjéről szóló 2003.  évi XCII.  törvény 178.  § 32.  pontja szerinti
köztartozásmentes adózói adatbázisban nyilvántartott köztartozásmentes adózónak minősül, és a  tulajdonosi
joggyakorlóval szemben lejárt tartozással nem rendelkezik. A  köztartozásmentes adózói minőségét
az  Önkormányzat az  állami adó- és vámhatóság által 30 napnál nem régebben kiállított közokirattal vagy úgy
igazolja, hogy a  Szerződés megkötését megelőzően nyilatkozik arról, hogy szerepel a  köztartozásmentes adózói
adatbázisban.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: a határozat közzétételét követő hat hónapon belül
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
1038/2012. (II. 21.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatból történő átcsoportosításról.
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21. § (6) bekezdése alapján 1014,4 millió forint 1. melléklet szerinti
átcsoportosítását rendeli el a X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 1. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
igazgatása cím, valamint a 20. Fejezeti kezelésű előirányzatok cím, 2. Célelőirányzatok alcím, 1. KIM felügyelete alá tartozó
szervezetek és szakmai programok támogatása jogcímcsoport javára, a XI. Miniszterelnökség fejezet, 3. Rendkívüli kormányzati
intézkedések cím terhére. Felelős: nemzetgazdasági miniszter Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
160/2009. (XI. 26.) KE határozata kitüntetés adományozásáról.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdése j) pontja, valamint a Magyar Köztársaság kitüntetéseiről szóló 1991. évi XXXI. törvény 2. §
(1) bekezdése alapján a miniszterelnök elő ter jesz tésére
az Európa Tanácsnál töltött több évtizedes kiemelkedő munkája, a demokratikus intézményrendszer kiépítése
és az alkotmányos jogállamiság eszméjének terjesztése érdekében végzett tevékenysége elismeréseként
Gianni Buquicchio-nak, az Európa Tanács Európai Bizottság a Demokráciáért a Jog Által titkárának a
MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND
középkeresztje (polgári tagozat) kitüntetést adományozom.
Budapest, 2009. november 13. Sólyom László s. k.,
köztársasági elnök