text:
305/2011. (XII. 23.) Korm. rendelete a tervpályázati eljárások szabályairól.
A Kormány a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény 182. § (1) bekezdés 4. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
A RENDELET HATÁLYA ÉS A TERVPÁLYÁZAT KÖTELEZŐ ESETEI
1. § (1) E rendelet hatálya a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) szerint ajánlatkérőnek
minősülő szervezetek által lefolytatott tervpályázatokra terjed ki. A tervpályázat célja az építészeti tervjavaslatok,
valamint egyéb jogszabályban meghatározott tervjavaslatok összevetése és rangsorolása útján az adott tervezési
feladat megoldására alkalmas tervező kiválasztása, valamint a tervezői megbízás szakmai feltételeinek előzetes
tisztázása. A tervpályázat célja lehet terület- és településrendezési feladatok, kert- és tájépítészeti, belsőépítészeti
feladatok szakmai előkészítése is. (2) Tervpályázati eljárást a Kbt. szabályai szerint ajánlatkérőnek nem minősülő szervezet is lebonyolíthat, tervpályázat
elnevezéssel kizárólag e rendelet szabályai szerint folytatható le építészeti-műszaki tervek versenyeztetése.
E rendeletet önként alkalmazó személyre, illetve szervezetre e rendelet minden rendelkezését alkalmazni kell.
(3) A tervpályázati eljárást a tervpályázat tárgya szerinti építésügyi vagy egyéb hatósági engedélyezési eljárásokat
megelőzően kell lefolytatni, és az nem irányulhat magának az engedélyezési tervdokumentációnak az elkészítésére,
az ajánlatkérő csak vázlattervet kérhet. (4) Tervpályázati eljárást kötelező lefolytatni – ha e rendelet vagy más jogszabály eltérően nem rendelkezik – építmény
építészeti-műszaki tervezésének versenyeztetésére, amennyiben az ajánlatkérő olyan – a Kbt. hatálya alá tartozó –
tervszolgáltatást kíván megrendelni, amelynek a Kbt. szerint számított teljes becsült értéke eléri vagy meghaladja
a szolgáltatás megrendelésére irányadó uniós értékhatárt. A kötelezően lefolytatandó tervpályázat nem lehet a
2. § (2) bekezdésében meghatározott ötletpályázat. A tervezői szolgáltatás megrendelésére a tervpályázatot
követően, a 19. §-ban foglaltak szerinti közbeszerzési eljárással kerülhet sor.
(5) Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 2. § 18. pontja
szerinti sajátos építményfajták tervezése, terület- és településrendezési terv, valamint műemléki védelem alatt álló
épület kizárólag felújítási munkáinak tervezése esetén tervpályázati eljárás lefolytatása nem kötelező.
(6) Tervpályázati eljárás lefolytatása nem kötelező abban az esetben, ha a (4) bekezdésben foglalt feltételek fennállnak, de
az ajánlatkérő nem kíván tervrajzokat, tervjavaslatokat versenyeztetni a tervező kiválasztásához, ugyanakkor vállalja,
hogy a Kbt. szerint lefolytatandó, tervszolgáltatás beszerzésére irányuló közbeszerzési eljárás során is kér be szakmai
ajánlatot, az összességében legelőnyösebb ajánlat értékelési szempontot alkalmazza és a szakmai minőség
értékelésére alkalmas értékelési részszempontokat érvényesít. A szakmai minőség értékelésére alkalmas értékelési
részszempontnak minősül minden olyan értékelési részszempont, amely alkalmas arra, hogy a tervezett építmény
jellemzőit, vagy az építészeti-műszaki tervezés szakmai minőségét értékelje, a szakmai ajánlat tartalmával
kapcsolatban ugyanakkor figyelemmel kell lenni arra, hogy tervrajzok versenyeztetésére tervpályázatban van
lehetőség. (7) A (4) bekezdés nem alkalmazandó azoknál az építési beruházás tárgyú közbeszerzéseknél, amelyeknél az építési
beruházások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló kormányrendelet szabályainak megfelelően a nyertes
ajánlattevő feladata az építmény tervezése és kivitelezése is egyben.
(8) E rendelet szerinti eljárást nem kell alkalmazni a Kbt. 9. § (1)–(4) bekezdésében foglalt esetekben. A Kbt. 116–118. §-a
szerinti kivételek is alkalmazandóak a tervpályázati eljárásra vonatkozóan a Kbt. 6. § (1) bekezdés a)–f) pontja szerinti
ajánlatkérők esetén, amennyiben a tervpályázat az ajánlatkérő Kbt. 114. § (2) bekezdésében meghatározott egy vagy
több tevékenysége biztosításának célját szolgálja. (9) Ha a tervpályázati eljárás lefolytatása nem kötelező, az ajánlatkérő dönt arról, hogy a tervszolgáltatás megrendelésére
szolgáló közbeszerzési eljárást megelőzően szükségesnek látja-e tervpályázat lebonyolítását.
II. FEJEZET
ÁLTALÁNOS ELJÁRÁSI SZABÁLYOK 1. A tervpályázati eljárás fajtái
2. § (1) A tervpályázati eljárás irányulhat arra, hogy a tervpályázati eljárást követően a tervszolgáltatás megrendelésére
irányuló szerződést az első díjazottal vagy a bírálóbizottság által ajánlattételre felhívni javasolt több díjazott
valamelyikével kösse meg az ajánlatkérő. (2) Tervpályázat lefolytatható úgy is, hogy az tervezési feladatok tervkoncepciójának szakmai megalapozására, az igények
előzetes tisztázására, a tervezési program előkészítésére szolgál, olyan esetekben, amelyekben a tervpályázati
eljárásnak nem célja tervezési szolgáltatás megrendelése (a továbbiakban: ötletpályázat).
(3) Ha a tervpályázati eljárást megindító felhívásban az ajánlatkérő megjelölte, hogy a tervpályázati eljárást követően
a tervszolgáltatás megrendelésére irányuló szerződést a nyertessel vagy a nyertesek valamelyikével köti meg,
a tervszolgáltatás megrendelésére a Kbt. szerinti hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást kell lefolytatni.
(4) Ötletpályázat esetén az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban megjelöli, hogy azt követően a nyertessel
szolgáltatás megrendelésére irányuló szerződés megkötésére nem kerül sor. Ötletpályázatot követően az ajánlatkérő
nem jogosult hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást lefolytatni. (5) A tervpályázati eljárás lehet nyílt, meghívásos vagy egyszerű eljárás.
(6) Ha a tervpályázat Kbt. 11. §-a és 15. §-a alapján megállapított becsült értéke eléri a 25 millió forintot, az ajánlatkérő
kizárólag nyílt vagy meghívásos eljárást folytathat le. 2. A tervpályázat meghirdetése
3. § (1) A tervpályázati eljárás tervpályázati kiírással indul, amelyet az ajánlatkérő hirdetmény útján köteles közzétenni.
A tervpályázati kiírást a közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények mintáit meghatározó külön jogszabály szerinti
minta alkalmazásával kell elkészíteni. A hirdetmények megküldésére és közzétételére a külön jogszabályban foglaltak
alkalmazandóak. (2) Ha a tervpályázat becsült értéke a tervpályázatra irányadó uniós értékhatárt eléri, illetve meghaladja, a tervpályázat
kiírását az Európai Unió Hivatalos Lapjában és a hirdetmények elektronikus napilapjában (TED adatbank) közzé kell
tenni. (3) Ha a tervpályázat becsült értéke az uniós értékhatárt nem éri el, a nyílt és meghívásos tervpályázat kiírását a
Közbeszerzési Értesítőben kell közzétenni. (4) A tervpályázat lényeges adatait tartalmazó rövidített tervpályázati felhívást, valamint a dokumentációt részben vagy
egészében, a tervezési feladat tárgya szerint illetékes országos szakmai kamara hivatalos tájékoztatójában, és
lehetőség szerint a honlapján is közzé kell tenni a közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények közzétételét
szabályozó külön jogszabályban foglaltak figyelembevételével. (5) Az egyszerű tervpályázat meghirdetésére az (1)–(4) bekezdéstől eltérően a 24. §-t kell alkalmazni.
(6) Az ajánlatkérő a tervpályázati kiírásban köteles meghatározni a pályázatok elbírálási szempontjait.
4. § A tervpályázati eljárásra a Kbt. 2. §-át, 21. § (2)–(4) bekezdését, 22. § (1)–(2) bekezdését, 34–35. §-át, 36. §
(1) bekezdését, 37. §-át, valamint 57. § (2) bekezdését alkalmazni kell, azzal, hogy közbeszerzés helyett tervpályázatot
kell érteni. 3. A titkosság 5. § (1) A tervpályázatot a titkosság biztosításával kell lefolytatni.
(2) A titkosság biztosítása érdekében a) a pályaművet tartalmazó csomagot, az egyes munkarészeket jeligével, névaláírással ellátni, vagy egyéb, a
titkosságot sértő módon megjelölni nem szabad, és a pályamű nem tartalmazhat olyan utalást sem, amelyből
a szerző személyére vagy munkahelyére következtetni lehet; b) a pályázók nevét, lakcímét, székhelyét, a kiírásban kért egyéb adatait, valamint digitális adathordozót a
pályaműhöz lezártan kell csatolni; c) a díjazásban vagy megvételben részesített pályaművek szerzőinek adatait a bírálóbizottság csak a bírálat és a
zárójelentés lezárását követően ismerheti meg és hozhatja nyilvánosságra;
d) a díjazásban, megvételben vagy költségtérítésben nem részesített pályaművek szerzőinek adatait a pályázó
felhatalmazása nélkül a bírálóbizottság nem ismerheti meg, azokat nem hozhatja nyilvánosságra.
4. A tervpályázat közreműködői 6. § (1) A tervpályázat közreműködői:
a) az ajánlatkérő, b) a bírálóbizottság, c) a pályázó.
(2) A tervpályázati eljárásban közreműködő valamennyi személynek és szervezetnek kötelessége a tervpályázat
rendjének és etikai tisztaságának, valamint szakszerűségének megőrzése. 5. Az ajánlatkérő
7. § (1) Az ajánlatkérő rendelkezik az adott tervezési feladat vonatkozásában rendelkezési és döntési jogosultsággal, valamint
a tervpályázat lebonyolításához szükséges pénzügyi fedezettel. (2) Az ajánlatkérő feladata:
a) a tervpályázat céljának és jellegének meghatározása; b) a tervpályázat pénzügyi fedezetének biztosítása;
c) a bírálóbizottság felkérése, megbízása, munkafeltételeinek biztosítása, díjazása;
d) a tervpályázati feladat meghatározása; e) a kiírás elkészítése, illetve elkészíttetése, jóváhagyása és meghirdetése;
f) a tervpályázat lebonyolítása; g) a tervpályázat eredményének kihirdetése, a pályadíjak kifizetése;
h) a pályaművek felhasználása, hasznosítása e rendeletnek és a szerzői jogra vonatkozó szabályoknak megfelelően.
(3) Az ajánlatkérő felelős a tervpályázat kiírásának és lebonyolításának szakszerűségéért és jogszerűségéért.
(4) Az ajánlatkérő köteles a pályázók számára a tervpályázatra vonatkozóan megkülönböztetés nélkül azonos
információkat biztosítani. 6. A bírálóbizottság 8. § (1) A pályázatokat bírálóbizottságnak kell elbírálnia, amely a tervpályázat tárgyában magas szintű elméleti és gyakorlati
ismeretekkel rendelkező természetes személyek testülete. (2) A bírálóbizottságnak a titkosságot biztosítóan benyújtott pályázatokat önállóan, pártatlan és szakszerű módon
– a bírálati szempontok szerint – kell elbírálnia.
9. § (1) A bírálóbizottság az ajánlatkérővel kötött megállapodás szerint végzi munkáját, megbízása a felkéréstől a zárójelentés
aláírásáig tart. Külön megállapodás alapján a bírálóbizottság a kiírást elkészítheti, vagy tagjai a kiírás elkészítésében
részt vehetnek. (2) A bírálóbizottság résztvevője az elnök, amennyiben a (7) bekezdés szerint közreműködése szükséges, a társelnök,
a szakmai titkár, a bírálóbizottsági tagok, továbbá a szakértőként bevont személyek, és szükség szerint a jogi szakértő.
A szakmai titkár feladata a tervpályázati kiírás előkészítése, valamint a tervpályázat lebonyolításának szervezése.
(3) A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű ügy tárgyát képező építmény esetében az ajánlatkérő azon
személlyel köt megállapodást a bírálóbizottság elnöki teendőinek ellátására, akit az illetékes szakmai kamara
egyetértésével az építésügyért felelős miniszter – műemlék esetén a kulturális örökség védelméért felelős miniszter
egyetértésével – kijelöl. (4) A bírálóbizottságban tagként vagy szakértőként a tervpályázat tárgya szerint illetékes országos szakmai kamarák,
szakmai szervezetek és felsőoktatási intézmények, továbbá az érintett központi államigazgatási szervek, valamint a
tervezési feladatban érdekelt helyi önkormányzat által javasolt és erre felkért képviselői, vagy olyan magánszemélyek
vehetnek részt, akik a tervpályázat tárgyában magas szintű elméleti és gyakorlati ismeretekkel rendelkeznek.
(5) A bírálóbizottságban a tervpályázat tárgya szerint illetékes országos szakmai kamara (Magyar Építész Kamara vagy
Magyar Mérnöki Kamara) és a tervezési feladatban érdekelt helyi önkormányzat szakmai képviseletét minden esetben
biztosítani kell. (6) A bírálóbizottságban, ha a tervpályázat becsült értéke az uniós értékhatárt eléri, jogi végzettséggel rendelkező jogi
szakértő működik közre. Feladata a tervpályázati eljárás során készült jegyzőkönyvek – a folyamatos jegyzőkönyv,
valamint a 17. § (6) bekezdésében meghatározott bontási jegyzőkönyv –, és egyéb iratok elkészítése. Ha a tervpályázat
becsült értéke az uniós értékhatárt nem éri el, a jogi szakértő feladatát a szakmai titkár is elláthatja, beleértve a
jegyzőkönyvek vezetését is. (7) A bírálóbizottság elnöke hívja össze és vezeti a bizottság üléseit és a bírálati munkát. A bírálóbizottságban társelnök
közreműködésére akkor van szükség, ha az elnök nem rendelkezik a pályázókkal szemben szakmai követelményként
előírt szakképesítéssel. (8) Szavazásra jogosult az elnök, amennyiben a (7) bekezdés szerint közreműködése szükséges a társelnök, a szakmai
titkár és a tagok. A szavazásra jogosultak száma – az egyszerű tervpályázati eljárás kivételével – 5–11 fő lehet.
(9) Ha a tervpályázati kiírásban a pályázókkal (jelentkezőkkel) szemben szakmai követelményeket, képzettséget
határozott meg ajánlatkérő, legalább a bírálóbizottság tagjai kétharmadának meg kell felelnie a pályázóktól
megkövetelt vagy azokkal egyenértékű szakmai követelményeknek, képzettségnek. A szakmai kamarák és szakmai
szervezetek képviselőinek a pályázóktól megkövetelt tervezési jogosultsággal is rendelkezniük kell.
(10) A tervpályázat meghirdetése előtt a dokumentációt a bírálóbizottság valamennyi szavazásra jogosult tagjának és jogi
szakértőjének egyetértő aláírásával kell ellátni. Amennyiben a bírálóbizottság tagja a dokumentációban foglaltakkal
nem ért egyet, a bírálóbizottság munkájában való részvételről lemondhat a tervpályázat meghirdetése előtt. Szükség
esetén az ajánlatkérő újabb tagot kérhet fel. (11) Akadályoztatás esetén a bírálóbizottság elnökét a társelnök, tagját a bírálati munka teljes ideje alatt – szükség esetén –
a kiírásban meghirdetett póttag helyettesíti. A bíráló bizottságba az elnök által behívott póttag a tagokkal azonos
jogokkal és kötelezettséggel rendelkezik. A bírálóbizottság megjelölt tagjainak, szakértőinek és póttagjainak személye
az eljárásban nem cserélhető le. 10. § (1) A bírálóbizottság feladata:
a) a kiírásban meghirdetett tervpályázati célt legjobban megvalósító pályaművek meghatározása az 1. díjjal
kezdődő rangsorolással, valamint az értékes részeredményeket tartalmazó pályaművek megvételének a
megállapítása, b) a pályaművek részletes indoklással ellátott írásbeli értékelése, minősítése, a zárójelentés elkészítése,
c) a tervpályázaton díjazott vagy megvételt nyert pályaművekhez mellékelt zárt borítékok felbontása,
d) a továbbtervezésre vonatkozó ajánlás elkészítése annak megjelölésével, hogy az első díjas vagy mely több
díjazott pályázót ajánlja a tervpályázatot követő közbeszerzési eljárásban ajánlattételre felhívni.
(2) A bírálóbizottság szakmai döntése a pályaművek értékelésére, minősítésére, rangsorolására, valamint a tervpályázati
díjak odaítélésére vonatkozóan végleges, attól az ajánlatkérő nem térhet el.
11. § (1) A bírálóbizottság határozatait testületként, a bírálóbizottság elnöke által megadott időpontban és helyszínen
összehívott ülésén egyszerű szótöbbséggel hozza. A bírálóbizottság határozatképességéhez a szavazásra jogosultak
kétharmadának jelenléte szükséges. Szavazategyenlőség esetén a pályázókkal szemben szakmai követelményként
előírt, vagy azzal egyenértékű szakképesítéssel rendelkező elnök vagy társelnök szavazata dönt. A bírálóbizottság
bármely résztvevője a bírálati munka során jogosult ellenvéleményét vagy külön véleményét a folyamatos
jegyzőkönyvben rögzíteni. (2) A bírálóbizottság munkája nem nyilvános. A bírálati munka ideje alatt a kiírásban meghirdetett személyeken kívül csak
a jegyzőkönyvek leírását végző kisegítő személyzet lehet jelen. Az ajánlatkérő felelős azért, hogy a titkosság
követelményeit a bírálat folyamán megtartsák, a bírálóbizottság záró üléséig a pályaműveket csak a bírálóbizottság
tagjai és szakértői ismerhetik meg. 7. A pályázó
12. § (1) A pályázó az a természetes vagy jogi személy, vagy jogi személyiséggel nem rendelkező jogalany, aki a tervpályázati
kiírásban meghirdetett tervezési feladat elkészítésére vállalkozik, vagy akit erre felkértek.
(2) A pályázó azzal, hogy pályaművét benyújtotta, a tervpályázati kiírás feltételeit magára nézve kötelezőnek elfogadja.
(3) Nem indulhat pályázóként az a gazdálkodó szervezet vagy természetes személy, aki szakmai tevékenysége körében
– öt évnél nem régebben meghozott jogerős ítéletben megállapított – jogszabálysértést követett el.
8. Összeférhetetlenség 13. § (1) A tervpályázat közreműködői tekintetében a Kbt. 24. §-ának rendelkezéseit kell alkalmazni az e rendeletben foglalt
eltérésekkel. A tervpályázat bírálóbizottsági tagjai a Kbt. 24. §-a alkalmazásában az ajánlatkérő nevében eljáró
személyek. (2) A bírálóbizottság tagjai az általuk bírált tervek továbbtervezésében tervezőként, szakértőként, tanácsadóként nem
vehetnek részt, továbbá nem vállalkozhatnak az ajánlatkérő megbízásából az általuk bírált tervpályázat helyszínére,
azonos tervezői program szerinti terv elkészítésére az eredményhirdetéstől számított három éven belül.
(3) A Kbt. 24. § (3) bekezdésében foglaltakon túl nem indulhat pályázóként, aki a bírálóbizottság
a) résztvevőjének a Polgár Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. § b) pontja szerinti hozzátartozója,
b) résztvevőjével együtt azonos gazdálkodó szervezettel áll munkaviszonyban, vagy munkavégzésre irányuló egyéb
jogviszonyban, illetve azonos gazdálkodó szervezetben tulajdoni részesedéssel rendelkezik, vagy
c) résztvevőjével egy éven belül közösen pályaművet nyújtott be.
(4) A Kbt. 24. § (3) bekezdésében foglaltakon túl nem indulhat pályázóként továbbá
a) az a gazdálkodó szervezet, amelynek vezető tisztségviselője, felügyelőbizottsági tagja vagy a gazdálkodó
szervezetben tulajdoni részesedéssel rendelkező tagja, illetve ezeknek a hozzátartozója a bírálóbizottság tagja,
vagy b) az a gazdálkodó szervezet, amellyel a bírálóbizottság bármely meghirdetett tagja munkaviszonyban vagy
munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll. 9. A tervpályázati dokumentáció
14. § (1) A tervpályázati kiírás dokumentációja (a továbbiakban: dokumentáció) részletes programból és a hozzá tartozó
mellékletből, valamint a tervpályázat szempontjából lényeges tájékoztató adatok ismertetéséből áll.
(2) A dokumentáció részletes programjának tartalmaznia kell különösen:
a) a tervezési feladat részletes leírását, a tervpályázat szempontjából szükséges adatokat, alkalmazandó
irányelveket, szükség szerint utalva a hatósági előírásokra, normatívákra, szabványokra;
b) a tervpályázat kidolgozásához felhasználható – ki nem adott, de tanulmányozható – anyagok megtekintésének
helyét és módját; c) a tervpályázat kidolgozása során figyelembe veendő lényeges adatokat (településtörténet, településszerkezet,
terület- és településrendezési vonatkozások, növényzet, táji és természeti értékek, terepadottságok,
talajviszonyok, területfelhasználás, műemléki és régészeti védettség, természetvédelmi oltalom, közlekedés,
közintézmény ellátottság, egyéb adatok); d) az objektív összehasonlítást megkönnyítő, a pályázó által szolgáltatandó adatok kérdőlapját;
e) a szabadalmi bejelentés alatt álló munkarészek megjelölésének módját;
f) a pályaművek elbírálásának a tervpályázat tárgya szerinti sajátos szakmai szempontjait, az építészeti-műszaki
tervnek az építészeti minőséggel, szakmai igényességgel és szakszerűséggel kapcsolatos követelményeit, ezen
belül különösen: fa) a telepítés (a környezetbe és a tájba illeszkedés, a beépítés) követelményeit,
fb) a tervezési program szerinti rendeltetés, a használhatóság, a gazdaságosság követelményeit,
fc) a településképi és településszerkezeti hatást, továbbá a rálátás és látványvédelem követelményeit,
fd) az energiatudatosságot és a bölcs alapanyag hasznosítást, a fenntartható építészet követelményeit;
g) a formai (pl. grafikai megjelenítés, lapméret) és tartalmi előírásokat (pl. alaprajzok, metszetek, homlokzatok,
látványterv mennyiségét, maximálisan beadható lapok számát), megkülönböztetve az ajánlott, illetve kötelezően
betartandó követelményeket; h) a pályaművek benyújtandó munkarészeinek megnevezését, léptékét és formai előírásait;
i) a díjazásban vagy megvételben nem részesült pályaművek visszaadásának módját;
j) az eredményhirdetés helyére és időpontjára vonatkozó információkat.
(3) A dokumentáció mellékleteinek tartalmaznia kell különösen: a) a tervezési terület alaptérképét, helyszínrajzát, szükség esetén geodéziai adatokat;
b) a tervpályázati feladat megismeréséhez és a pályamű elkészítéséhez szükséges térképeket, vizsgálatokat, tervi
előzményeket, fényképeket; c) címzéslapot; d) borítékot; e) a pályázók adatainak és a díjazás vagy megvétel szerzők közötti százalékos arányának feltüntetésére szolgáló
kitöltendő adatlapot. (4) A dokumentációnak tartalmaznia kell a tervpályázattal kapcsolatos lényeges tájékoztató adatokat is, különösen:
a) az ajánlatkérő megnevezését; b) a tervpályázat pontos címét, tárgyát, célját és jellegét;
c) a tervpályázaton való részvétel feltételeit (alkalmassági követelményeket);
d) a teljes tervpályázati dokumentáció beszerzésének helyét, költségét;
e) a pályaművek benyújtásának helyét, határidejét és módját;
f) a pályaművek díjazására és megvételére szánt összeget, ezen belül a díj legnagyobb és a megvétel legkisebb
összegét; g) az összes pályázónak adott esetben fizetett költségtérítésre vonatkozó adatokat;
h) a bírálóbizottság elnökének (társelnökének), szakmai titkárának, tagjainak (póttagjainak) és szakértőinek nevét és
az általuk képviselt szervezetet vagy munkahelyet; i) a tervpályázatra vonatkozó kérdések feltevésének, valamint a válaszok megadásának módját és határidejét;
j) meghívásos tervpályázat esetén a meghívott pályázók nevét;
k) a tervezési szolgáltatás megrendeléséhez szükséges ajánlatkérői feltételeket és követelményeket, határidőket;
l) a tervpályázati kiírás részletes programjának és mellékleteinek tartalomjegyzékét;
m) a tervpályázati eljárásra vonatkozó jogszabályok megnevezését; n) a tervpályázatban maximálisan benyújtható lapok számát, amely csak a bírálóbizottság által a kiírásban indokolt
esetben lehet több 4 db A1 méretű tervlapnál, és 4 oldal A4 méretű műleírásnál;
o) azt, hogy a tervpályázati eljárásban az ajánlatkérő a magyar nyelven kívül más nyelv használatát is lehetővé
teszi-e. (5) A pályamű kizárólag egy példányban kérhető.
(6) A tervpályázat kiírását, dokumentációját, az eljárás során készült iratokat, jegyzőkönyveket, zárójelentést, továbbá
a pályaművek feliratozását, szöveges részeit akkor is el kell készíteni magyar nyelven, ha az ajánlatkérő más nyelv
használatát is lehetővé teszi az eljárásban. Vita esetén a magyar nyelvű szöveg az irányadó.
(7) A dokumentáció beszerzésének árát az ajánlatkérő határozza meg, amely legfeljebb a dokumentáció elkészítésének
költségéig terjedhet. (8) A tervpályázat dokumentációját átvevő személyek nevét és címét jegyzékbe kell foglalni.
(9) A dokumentációt a tervpályázati eljárás meghirdetésének napjáig el kell készíteni.
10. A pályaművekkel kapcsolatos határidők és a pályaművek benyújtása
15. § (1) A pályaművek benyújtásának határidejét úgy kell megállapítani, hogy a pályaművek elkészítésére elegendő idő, nyílt
eljárásban a tervpályázati kiírás feladásától legalább 60 nap, meghívásos eljárásban az alkalmas pályázóknak a
pályamű benyújtására szóló felhívás megküldésétől számítva legalább 50 nap álljon rendelkezésre.
(2) Egyszerű eljárásban a pályaművek benyújtásának határidejét úgy kell megállapítani, hogy a dokumentáció átadásától
számítva a pályamű elkészítésére legalább 40 nap álljon rendelkezésre.
(3) A kiemelt társadalmi cél érdekében, a központi költségvetési forrásból finanszírozott és a Kormány által rendeletben
nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánított építési beruházás megvalósításához
szükséges építészeti-műszaki tervpályázat esetében a pályaművek elkészítésére és a kérdések feltevésére az (1)–(2) és
(5) bekezdésben előírtnál rövidebb – de a jó minőséget még lehetővé tevő – határidő is megállapítható.
(4) Azok a személyek és szervezetek, amelyek a tervpályázat dokumentációját beszerezték – az abban megadott
határidőn belül írásban, a titkosság feltételeinek betartásával – a tervpályázati feladattal kapcsolatban kérdéssel
fordulhatnak az ajánlatkérőhöz. Az írásbeli kapcsolattartásra a Kbt. 35. § (2) bekezdése irányadó.
(5) A kérdések feltevésének határidejét úgy kell meghatározni, hogy az azokra adott válaszokat valamennyi pályázó
a pályamű benyújtásának határideje előtt nyílt eljárásban legalább 40 nappal, meghívásos eljárásban legalább
35 nappal, egyszerű eljárásban legalább 25 nappal kézhez kaphassa.
(6) Az ajánlatkérő a kérdésekre adott válaszokat mindazoknak megküldi, akik a dokumentációt a válaszadás időpontjáig
átvették. Ugyanettől a határnaptól a kérdésekre adott válaszok a dokumentáció részét képezik.
(7) Az ajánlatkérő legfeljebb a kérdésekre adott válaszok időpontjáig – a bírálati szempontok és az alkalmassági
követelmények kivételével – a dokumentáció részletes programjának tartalmát módosíthatja, az adatokat
kiegészítheti, illetve a tervpályázati eljárás lefolytatásától visszaléphet. Ez utóbbi esetben a dokumentáció árát az azt
megvásárolt pályázóknak vissza kell téríteni. A módosítás vagy a kiegészítés nem érintheti az alkalmassági, illetve
bírálati szempontokat. (8) Az ajánlatkérő a pályaművek benyújtásának határidejét a kérdésekre adott válaszok alkalmával meghosszabbíthatja.
A pályaművek benyújtásának új határidejéről, valamint a módosuló további határidőkről nyílt eljárásban a
meghirdetéssel azonos módon hirdetményt kell közzétenni. A hirdetményt az eredeti határidő lejárta előtt legalább
40 nappal fel kell adni, és erről a tervpályázati dokumentációt átvevő személyeket közvetlenül is tájékoztatni kell.
Az ajánlatkérő a pályaművek benyújtásának új határidejéről az eredeti határidő lejárta előtt meghívásos eljárásban
legalább 35 nappal, egyszerű eljárásban legalább 25 nappal közvetlenül értesíti a pályamű benyújtására felhívott
pályázókat. (9) Az ajánlatkérő meghívásos eljárásban a részvételi határidőt egy alkalommal meghosszabbíthatja. A részvételi
jelentkezések benyújtásának új határidejéről, valamint a módosuló további határidőkről a meghirdetéssel azonos
módon hirdetményt kell közzétenni az eredeti részvételi határidő lejártáig.
16. § (1) A pályaművek a dokumentációhoz csatolt címzéslap felhasználásával, kizárólag postai úton nyújthatók be.
A benyújtás időpontjának a postai feladás igazolt dátumát kell tekinteni.
(2) Az ajánlatkérőnek a benyújtott pályaművek átvételéről jegyzőkönyvet kell készítenie. Az átvételi jegyzőkönyvnek
tartalmaznia kell az azonosításhoz szükséges adatokat: a csomagoláson található postabélyegző keltét és a postai
feladóvevény számát. (3) Egy pályamű csak egy megoldást tartalmazhat, kivéve, ha a kiírás erre vonatkozóan eltérő feltételeket tartalmaz.
(4) A tervpályázaton a pályázó csak egy pályaművel vehet részt.
(5) A pályázó – a titkosság feltételeinek betartásával – a pályaművéhez csatoltan
a) nyilatkozatban megtilthatja a díjazásban vagy megvételben nem részesült pályaművének nyilvánosságra
hozatalát, és b) a kiírásban meghatározottaknak megfelelően nyilatkozik, hogy a 14. § (4) bekezdés k) pontjában megfogalmazott
követelmények szerint a tervezési feladat elkészítésére vállalkozik, és ehhez a külön jogszabály szerinti
jogosultsággal rendelkezik. 11. A pályaművek elbírálása 17. § (1) A pályaművek elbírálásának szempontjai a hirdetményben – egyszerű eljárás esetén a közvetlenül megküldött
tervpályázati kiírásban –, és a dokumentációban, valamint a pályázók kérdéseire adott válaszokban meghatározott
követelményektől nem térhetnek el. (2) A bírálóbizottság a tervpályázatból kizárja:
a) a határidő után benyújtott pályaművet, bontás nélkül;
b) azt a pályaművet, amely a dokumentációban meghatározott tartalmi követelményeket nem teljesíti;
c) a titkosságot az 5. § (2) bekezdés a) és b) pontja értelmében sértő pályaműveket, valamint
d) azt a pályaművet, amelynek szerzőivel szemben a 12. § (3) bekezdése és a 13. § értelmében kizáró ok áll fenn.
(3) A bírálóbizottság a bírálatból kizárhatja a formai követelményeket nem teljesítő – feltéve, hogy a formai hiba a
pályamű bírálatát ellehetetleníti – vagy a hiányos pályaműveket.
(4) A bírálóbizottság a bírálati munkáról, a tervpályázat lebonyolításáról, értékeléséről, a pályaművek rangsorolásáról,
valamint a díjakról és megvételekről hozott döntéséről folyamatos jegyzőkönyvet és írásbeli összegzésként
zárójelentést készít. (5) A folyamatos jegyzőkönyvben a bírálati munkával kapcsolatos minden lényeges eseményt rögzíteni kell. A folyamatos
jegyzőkönyvet a bírálóbizottság résztvevőinek alá kell írniuk. (6) A határidőben benyújtott pályaműveket a bírálóbizottság jelenlétében kell felbontani és a pályaművek valamennyi
munkarészét bírálati sorszámmal kell ellátni. A bontásról jegyzőkönyvet kell készíteni (a továbbiakban: bontási
jegyzőkönyv), amelynek legalább a pályaművek bírálati sorszámát, postai azonosítóját, továbbá a pályaművek
munkarészeinek megnevezését és darabszámát kell tartalmaznia. A bontási jegyzőkönyvet a folyamatos
jegyzőkönyvhöz kell csatolni. (7) A bírálóbizottság a tervpályázattal kapcsolatos írásbeli összegzést zárójelentésben rögzíti, amelynek tartalmaznia kell:
a) a tervpályázat pontos címét, célját, tárgyát és jellegét;
b) a lebonyolítás rövid ismertetését, a beérkezett pályaművek számát és állapotát;
c) a tervpályázati kiírás szerinti előírások betartását; d) a pályaművek értékelésének szempontjait;
e) a tervpályázat eredményeinek összefoglaló értékelését; f) az egyes pályaművekről kialakított részletes szakmai bírálatokat;
g) a díjazott pályaművek rangsorolását; h) a díjak és megvételek elosztását, valamint ennek rövid indoklását;
i) a tervpályázat hasznosításának módjára és lehetőségeire tett ajánlásokat;
j) eredménytelen tervpályázat esetén az eredménytelenségnek a bíráló bizottság által megállapított indokát;
k) a továbbtervezésre, a tervpályázatot követő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásban ajánlattételre felhívásra
vonatkozó ajánlásokat, illetve azt is, ha a bírálóbizottság arra tesz ajánlást, hogy ne kerüljön sor hirdetmény nélküli
tárgyalásos eljárás lefolytatására. (8) Az ajánlatkérő – a tervszolgáltatás megrendelésére szolgáló, a Kbt. 94. § (5) bekezdése szerinti hirdetmény nélküli
tárgyalásos közbeszerzési eljárásban az árverseny biztosítása érdekében – a bírálóbizottság részére előírhatja, hogy
több pályamű részesüljön díjazásban és a bírálóbizottság köteles legalább az első és a második helyen rangsorolt,
díjazásban részesült pályázót a (7) bekezdés k) pontja szerint ajánlani ajánlattételre felhívni. A bírálóbizottság az
ajánlatkérő ilyen előírása ellenére is jogosult kizárólag az első díjas pályázót ajánlani a közbeszerzési eljárásban
részvételre, amennyiben a második díjas pályamű szakmai színvonalában az első díjazotthoz képest jelentősen
alacsonyabb értéket képvisel, valamint ilyen esetben is jogosult olyan ajánlást tenni, hogy ne kerüljön sor hirdetmény
nélküli tárgyalásos eljárás lefolytatására. Ha a bírálóbizottság több díjazásban részesült pályázót ajánl a közbeszerzési
eljárásban részvételre, a bírálóbizottság által ajánlott összes pályázónak ajánlattételi felhívást kell küldeni.
(9) A bírálóbizottság eredménytelennek minősítheti a tervpályázatot, ha egyetlen pályaművet sem talál díjazásra vagy
megvételre alkalmasnak. A bírálóbizottság a zárójelentésben fogalmazza meg az eredménytelenség indokát, és
javaslatot tesz a tervpályázat megismétlésének és lebonyolításának módjára.
(10) A zárójelentés egy eredeti példányát a bírálóbizottság szavazásra jogosult résztvevőinek alá kell írnia.
A bírálóbizottság a zárójelentést átadja az ajánlatkérőnek, aki az abban foglaltak alapján teszi közzé a tervpályázat
eredményéről vagy eredménytelenségéről szóló tájékoztatót. (11) A pályaművekhez csatolt lezárt borítékot csak a folyamatos jegyzőkönyv és a szakmai bírálatokat rögzítő
dokumentumok aláírása után szabad felbontani. Az adatlapon feltüntetett valamennyi személy (szerzők és
munkatársak) adatait külön jegyzőkönyvben kell a zárójelentéshez csatolni.
(12) Amennyiben a pályázókkal, szerzőkkel, vagy munkatársakkal kapcsolatban a zárójelentés elfogadása, vagy a lezárt
boríték felbontása után merül fel a 12. § (3) bekezdése és a 13. § szerinti kizáró ok, az érintett pályaművet a
tervpályázatból utólag ki kell zárni. A kizárás a korábban megállapított rangsorolást és díjakat nem befolyásolja, a kizárt
pályázó díja nem kerül kiadásra, az ajánlattételre felhívni javasolt pályázó kizárása esetén a bírálóbizottság a
rangsorban következő pályázót ajánlhatja ajánlattételre felhívni a tervpályázatot követő hirdetmény nélküli
tárgyalásos közbeszerzési eljárásban. 12. A tervpályázat eredményének kihirdetése és hasznosítása
18. § (1) A tervpályázat eredményét a dokumentációban rögzített időpontig az ajánlatkérőnek ki kell hirdetnie.
Az eredményhirdetés alkalmával, de legkésőbb az eredményhirdetést követő 8 munkanapon belül a tervezők számára
megállapított díjakat és megvételeket ki kell fizetni. (2) A zárójelentés egy-egy példányát az eredményhirdetésen a jelenlévő pályázóknak átvétel igazolása mellett át kell
adni, valamint az eredményhirdetést követő harminc napon belül mindazok részére meg kell küldeni, akik az
eredményhirdetésen nem jelentek meg, de a dokumentációt átvették, függetlenül attól, hogy pályaművet
benyújtottak-e vagy sem. (3) Az eredményhirdetésre meg kell hívni a bírálóbizottság résztvevőit, a díjazott és megvételt nyert pályaművek szerzőit,
valamint meghívásos tervpályázat esetén a meghívott pályázókat. (4) A díjazott és a megvételt nyert pályaművek az ajánlatkérő tulajdonába kerülnek, azokat az ajánlatkérő részben vagy
egészben további ellenszolgáltatás nélkül felhasználhatja a szerzői jogi védelemre vonatkozó előírások betartásával.
(5) A díjazásban vagy megvételben nem részesített pályaműveket az ajánlatkérő – igazolás ellenében – a pályázónak
megkeresés után visszaadja. Az át nem vett pályaműveket az ajánlatkérő a nyilvános eredményhirdetéstől számított
harminc napig köteles megőrizni. (6) A tervpályázat eredményét a külön jogszabályban meghatározott minta szerint és módon közzé kell tenni.
A hirdetményt legkésőbb az eredményhirdetéstől számított tíz munkanapon belül kell megküldeni. A tervpályázati
eljárás az eredményről szóló tájékoztató közzétételével zárul le.
(7) A (6) bekezdés szerinti hirdetményben nem kell megadni azokat az információkat, amelyek közzététele akadályozná
a jogérvényesítést, ellentétes lenne a közérdekkel, sértené valamely gazdálkodó szervezet üzleti érdekeit vagy
a szolgáltatók közötti tisztességes versenyt. 19. § (1) A tervpályázatot követő továbbtervezésre vonatkozó tervezői szolgáltatás megrendelésére csak a bírálóbizottság által
eredményesnek nyilvánított tervpályázat alapján kerülhet sor a bírálóbizottság ajánlása alapján a dokumentációban
meghatározott vállalási feltételekkel, a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás szabályai szerint.
(2) A pályaművek díjazásának vagy megvételének összege a további tervezői megbízás díjába nem számítható be.
13. A tervpályázatok pénzügyi fedezete és díjazása 20. § (1) A tervpályázat lebonyolításának pénzügyi fedezetét a tervpályázat meghirdetése előtt az ajánlatkérő vagy az
előkészítő és lebonyolítási feladatokat ellátó szervezet bankszámlájára át kell utalni. A pénzügyi fedezet átutalása
nélkül tervpályázat nem hirdethető meg. (2) A tervpályázat pénzügyi fedezetének mértékét úgy kell megállapítani, hogy a meghirdetett díjazás a tervpályázati
feladat nagyságával, bonyolultságával és igényszintjével arányban álljon, és megfeleljen a kialakult szakmai
gyakorlatnak, továbbá vegye figyelembe az illetékes szakmai kamarák díjszabásra vonatkozó ajánlásait.
(3) A tervpályázat céljára rendelkezésre álló teljes költségkeretből a kiírás előállításához szükséges költségeket – nyomdai,
sokszorosítási, gépelési, meghirdetési, postai költségek, térképek, fotók költsége és egyéb költségek – le kell vonni.
Az így megmaradó összeg osztható el a pályaművek díjazására vagy megvételére, a bírálóbizottság díjazására,
valamint ha az ajánlatkérő a kiírásban arról rendelkezett, a minden pályázónak fizetendő költségtérítésre.
(4) A pályaművek díjazására és megvételére előirányzott összeg csak abban az esetben csökkenthető, ha a tervpályázatot
a bírálóbizottság a hasznosíthatóság szempontjából csökkent értékűnek minősíti, vagy ha a meghívásos
tervpályázatra egy vagy több meghívott a pályaművét nem nyújtotta be.
(5) A bírálóbizottság résztvevőit – végzett munkájukkal arányosan – a tervpályázat előkészítése és a bírálati munka során
kifejtett tevékenységükért díjazásban kell részesíteni. A bírálóbizottság díjazására felhasználható keret nem
haladhatja meg a tervpályázat pénzügyi fedezete (3) bekezdésben felsorolt költségekkel csökkentett összegének
25%-át. (6) Eltérő megállapodás hiányában a tervpályázat elnöke – amennyiben a 9. § (7) bekezdése szerint közreműködése
szükséges, társelnöke – a bizottsági tag díjazásának 140%-ára, szakmai titkára 130%-ára, jogi szakértője a bizottsági
taggal egyenlő díjazásra, szakértője a bizottsági tag díjazásának 60–80%-a közötti díjazásra jogosult.
III. FEJEZET
AZ EGYES ELJÁRÁSFAJTÁKRA VONATKOZÓ SAJÁTOS SZABÁLYOK
14. A nyílt tervpályázati eljárás 21. § (1) Nyílt tervpályázati eljárás esetében valamennyi érdekelt benyújthat pályaművet.
(2) Az ajánlatkérő a tervpályázati kiírásban nyílt tervpályázat esetében jogszabályon alapuló szakmai követelményekhez
kötheti a tervpályázaton való részvétel feltételeit. Az ajánlatkérő nyílt eljárásban a pályázó alkalmasságával
kapcsolatban további igazolásokat nem kérhet. Amennyiben a pályázóval, vagy az általa megnevezett szerzőkkel
kapcsolatban a zárójelentés elfogadása után, a lezárt boríték felbontása után merül fel, hogy az előírt szakmai
követelményeknek nem felelnek meg, az érintett pályaművet a tervpályázatból utólag ki kell zárni, ilyen esetben a
kizárás a korábban megállapított rangsorolást és díjakat nem befolyásolja, a kizárt pályázó díja nem kerül kiadásra,
az ajánlattételre felhívni javasolt pályázó kizárása esetén a bírálóbizottság a rangsorban következő pályázót ajánlhatja
ajánlattételre felhívni a tervpályázatot követő hirdetmény nélküli tárgyalásos közbeszerzési eljárásban.
15. A meghívásos tervpályázati eljárás 22. § (1) A meghívásos tervpályázati eljárás két szakaszból áll. Az eljárás első szakaszában az ajánlatkérő a jelentkező szerződés
teljesítésére való alkalmasságáról vagy alkalmatlanságáról dönt, valamint kiválaszthatja azokat az alkalmas
pályázókat, amelyeket pályamű benyújtására hív fel. Az eljárás első szakaszában az ajánlatkérő nem kérhet,
a jelentkező pedig nem nyújthat be pályaművet. (2) Meghívásos tervpályázati eljárás esetében az ajánlatkérő a tervpályázati kiírásban meghatározhatja a pályázók
létszámát vagy keretszámát azzal, hogy a részvételre jelentkezők közül legfeljebb a létszámnak megfelelő vagy a
keretszám felső határáig terjedő számú jelentkezőt hív fel pályamű benyújtására. A létszám vagy a keretszám alsó
határa nem lehet kevesebb ötnél. A létszámnak vagy keretszámnak a feladat nagyságához, bonyolultságához és
körülményeihez kell igazodnia, és biztosítania kell a valódi versenyt.
(3) Ha az ajánlatkérő létszámot vagy keretszámot határoz meg, a tervpályázati kiírásban meg kell adnia az alkalmas
jelentkezők közötti rangsorolás módját is arra az esetre, ha az alkalmas jelentkezők száma a létszámot vagy a keretszám
felső határát meghaladja. A rangsorolást a jelentkező szerződés teljesítéséhez szükséges alkalmasságának igazolása
körében lehet meghatározni. (4) Amennyiben az ajánlatkérő nem határozza meg a pályázók létszámát vagy keretszámát, az első szakaszban
alkalmasnak minősített valamennyi pályázót fel kell hívni pályamű benyújtására.
(5) Amennyiben az ajánlatkérő meghatározza a pályázók létszámát vagy keretszámát, az első szakaszban alkalmasnak
minősített pályázók közül a tervpályázati kiírásban megadott rangsorolás alapján kiválasztott pályázókat kell felhívni
pályamű benyújtására. (6) Az ajánlatkérő meghívásos tervpályázatra közvetlenül is felkérhet pályázókat, amelyeket a tervpályázati kiírásban
megjelölt. A megjelölt pályázóknak is a többi pályázóval megegyezően kell igazolnia alkalmasságát. Az ajánlatkérő
által megjelölteken kívül valamennyi érdekelt jelentkezhet az eljárásban való részvételre. A tervpályázati kiírásban
hivatkozni kell arra a lehetőségre, hogy a megjelölteken kívül valamennyi érdekelt részvételi jelentkezést nyújthat be.
(7) Ha az ajánlatkérő a (2) és (6) bekezdésekben foglaltakat együttesen alkalmazza, a megjelölt pályázók számát
meghaladó létszámot vagy keretszámot köteles meghatározni. 23. § (1) Az alkalmasság igazolására benyújtandó dokumentumokat az ajánlatkérő az alábbi körben határozhatja meg:
a) a tervpályázat tárgyával kapcsolatos eddigi szakmai tevékenység ismertetése;
b) a tervezési jogosultság igazolása; c) a lehetséges társtervezők, szakági tervezők, alvállalkozók megnevezése;
d) a tervezői felelősségbiztosítás igazolása, a garanciavállalás módja.
(2) Az ajánlatkérő a tervpályázati kiírásban köteles megjelölni az alkalmasság igazolására benyújtandó dokumentumokat,
és azt, hogy azoknak megfelelően mely esetben minősíti alkalmasnak vagy alkalmatlannak a jelentkezőt.
(3) Az alkalmasság igazolására szolgáló dokumentumok benyújtási határidejét úgy kell meghatározni, hogy a pályázók
számára megfelelő idő, de a kiírást tartalmazó hirdetmény feladásának napjától számítva legalább 15 nap álljon
rendelkezésre. (4) Az ajánlatkérő az alkalmassági követelményeket nem határozhatja meg oly módon, hogy egyes jelentkezőket az
eljárásból kizár, vagy más módon indokolatlan és hátrányos vagy előnyös megkülönböztetésüket eredményezi.
(5) Az alkalmasság vizsgálatának eredményét ki kell hirdetni. Az eredményhirdetést követően öt napon belül a
meghívottak számára a dokumentációt postán vagy közvetlenül át kell adni.
(6) Az ajánlatkérő az alkalmas, létszám vagy keretszám esetén az alkalmassági követelmények alapján kiválasztott
jelentkezőket az (5) bekezdésben foglalt határidőben egyidejűleg, közvetlenül, írásban hívja fel pályamű benyújtására.
16. Egyszerű tervpályázati eljárás 24. § (1) Ha a tervpályázat becsült értéke nem éri el a 25 millió forintot, az ajánlatkérő egyszerű tervpályázati eljárást folytathat
le, amelyre az általános eljárási szabályokat az ebben az alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az ajánlatkérőnek egyszerű tervpályázati eljárásban legalább három pályázót kell egyidejűleg közvetlenül írásban
felhívnia a pályázaton való indulásra. A felhívást a tervpályázati kiírásra külön jogszabályban meghatározott
hirdetményminta szerinti tartalommal megegyezően kell az ajánlatkérőnek elkészítenie, további információként
rögzítve a felhívás elfogadására meghatározott határnapot is. Amennyiben a pályázó a felhívásban meghatározott
határnapra nem nyilatkozik a meghívás elfogadásáról, helyette másik pályázót kell felkérni. Az ajánlatkérőnek a
felhívást lehetőség szerint olyan pályázók részére kell megküldenie, amelyek a szerződés teljesítésére való
alkalmasság feltételeit az ajánlatkérő megítélése szerint feltehetőleg teljesíteni tudják.
(3) Az ajánlatkérő az egyszerű tervpályázati eljárásra vonatkozó felhívást – a legalább három pályázó részére történő
megküldést megelőzően 3 munkanappal – az illetékes országos szakmai kamara részére a kamara honlapján történő
közzététel céljából elektronikus úton köteles megküldeni. A kamara a felhívást annak megérkezését követő legkésőbb
3 munkanapon belül honlapján közzéteszi. Az ajánlatkérőnek a felhívás kamara részére történő megküldésének napját
igazoló dokumentumot az eljárás irataihoz kell csatolnia. A kamara honlapján történő közzétételt követően a
felhívásban a meghívás elfogadására meghatározott határnapig (legalább a közzétételtől számított öt munkanap) az,
aki a meghívottakon kívül a tervezési feladat elkészítésére vállalkozik, a dokumentáció rendelkezésre bocsátását
kérheti az ajánlatkérőtől. A határidőben érdeklődését jelző pályázó a tervpályázati eljárásban kérdést tehet fel,
pályázatot nyújthat be, az eljárásban a felkért (felhívott) pályázókkal azonos jogok illetik, és azonos kötelezettségek
terhelik. (4) A felkérés elfogadását követően – a felkérésben a meghívás elfogadására meghatározott határnapot követő első
munkanapon – az ajánlatkérő a felkérést elfogadó vagy a felhívás alapján jelentkező pályázók rendelkezésére bocsátja
a dokumentációt. (5) Az egyszerű tervpályázati eljárás során a beadandó munkarészek száma és kidolgozása, valamint ezzel
összefüggésben a pályaművek díjazása az elvégzendő feladattal arányosan csökkenthető.
(6) A bírálóbizottság résztvevője nem lehet olyan személy, akinek a bírálóbizottságban való részvétele a meghívott
pályázóval szemben kizáró okot jelentene. A bírálóbizottságban a szavazásra jogosultak száma 3–7 fő lehet.
17. Az ötletpályázat 25. § (1) Az ötletpályázatot követően az ajánlatkérőt a díjazott vagy megvásárolt tervpályázatok szerzőivel szemben további
megbízási kötelezettség, a pályázót vállalási kötelezettség nem terheli.
(2) Az ötletpályázatot a tervpályázatok általános rendje szerint kell kiírni és lebonyolítani, nyílt vagy meghívásos
formában. Az ajánlatkérőnek az ötletpályázat célját a kiírásban és a dokumentációban rögzítenie kell.
(3) Ha az ötletpályázat Kbt. 15. § a) pontja szerinti becsült értéke nem éri el a tervpályázatokra vonatkozó uniós
értékhatárt, az ötletpályázatot a 3. § (1) és (3) bekezdésétől eltérően az illetékes szakmai kamara hivatalos lapjában
vagy honlapján kell meghirdetni, valamint az ajánlatkérő ezen kívül más módon is gondoskodhat az ötletpályázat
meghirdetéséről. (4) Ötletpályázat esetén a pályázathoz nem szükséges csatolni a 16. § (5) bekezdés b) pontja szerinti nyilatkozatot.
IV. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 26. § Ez a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.
27. § E rendelet rendelkezéseit a hatálybalépését követően meghirdetett tervpályázati eljárásokra kell alkalmazni.
28. § Ez a rendelet az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések
odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
IV. címének, valamint a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési
eljárásainak összehangolásáról szóló 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv III. címének
való megfelelést szolgálja. 29. § Hatályát veszti a tervpályázati eljárások részletes szabályairól szóló 137/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
1362/2012. (IX. 14.) Korm. határozata az Európa Tanács 024. számú egyezményéhez fűzött harmadik és negyedik jegyzőkönyv szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány 1. egyetért az Európa Tanács 024. számú egyezményéhez fűzött harmadik és negyedik jegyzőkönyv (a továbbiakban:
Jegyzőkönyvek) bemutatott szövegével; 2. felhatalmazza a közigazgatási és igazságügyi minisztert, vagy az általa kijelölt személyt a Jegyzőkönyvek bemutatott
szövegének – a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
3. felhívja a külügyminisztert, hogy a Jegyzőkönyvek szövegének végleges megállapításához szükséges meghatalmazási
okiratot adja ki. Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2015. CXCIV. törvény egyes hatósági eljárások illetékének és igazgatási szolgáltatási díjának megszüntetéséről.
1. Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosítása
1. § (1) Az  illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a  továbbiakban: Itv.) 33.  § (2)  bekezdése a  következő 49–58.  ponttal
egészül ki:
(Egyes alkotmányos jogok érvényesítése, illetőleg kötelezettségek teljesítése, valamint a  társadalmi igazságosság
előmozdítása érdekében a  mellékletben és a  külön jogszabályokban meghatározott illetékmentes eljárásokon felül
tárgyuknál fogva illetékmentes eljárások:)
„49. a hatósági erkölcsi bizonyítvány kiállítása iránti eljárás évente négy alkalommal;
50. a vállalkozói igazolvánnyal és az üzlet működési engedélyével kapcsolatos eljárás;
51. az állandó személyazonosító igazolvány és a lakcímet igazoló hatósági igazolvány kiadására irányuló eljárás;
52. a családi állapot változásból eredő névváltozás miatt indult eljárás;
53. az eltulajdonított okmányok pótlására irányuló eljárás;
54. a mozgásában korlátozott személy parkolási igazolványával kapcsolatos eljárás;
55. az oktatási igazolvány kiállítása;
56. a mezőgazdasági és erdészeti gépkezelői jogosítvány kiállítása;
57. a népi iparművészeti igazolvánnyal kapcsolatos eljárás;
58. jelnyelvi tolmács névjegyzékbe vételével kapcsolatos eljárás.”
(2) Az Itv. 57. § (1) bekezdése a következő zs) ponttal egészül ki:
(Illetékmentes a polgári ügyekben:)
„zs) ha azt a cég tagja, vagy képviselője kéri
zsa) a cég cégkivonatának, cégbizonyítványának és cégmásolatának kiállítása,
zsb) a cég cégnyilvántartásban szereplő elektronikus okiratainak elektronikus úton történő megküldése.”
(3) Az Itv. Mellékletének IX. cím I. pontja a következő 1a. alponttal egészül ki:
„1a. A kérelem benyújtásának időpontjában
a) három vagy több kiskorú gyermeket háztartásában nevelő törvényes képviselő esetén a  kiskorú gyermek
magánútlevele kiadásának illetéke 500 forint;
b) két kiskorú gyermeket háztartásában nevelő törvényes képviselő esetén a  kiskorú gyermek magánútlevele
kiadásának illetéke 1250 forint.”
(4) Az Itv. Mellékletének IX. cím III. pontja a következő 4. alponttal egészül ki:
„4. A gépjárművezetői engedély kiadása első alkalommal illetékmentes.”
(5) Az Itv. Mellékletének XV. címének IV. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„IV. Illetékmentes és igazgatási szolgáltatási díjmentes
a) a  Kormány által rendeletben kihirdetett veszélyhelyzet folytán bekövetkezett építménykárok helyreállításával
összefüggő bontási, építési, módosított építési és használatbavételi engedélyezési eljárás, valamint az  eljárásban
közreműködő szakhatóságok eljárása,
b) a  160 m2-nél kisebb hasznos alapterületű, más önálló rendeltetési egységet nem tartalmazó, egylakásos
lakóépület bontási, építési (továbbépítési), módosított építési és használatbavételi engedélyezési,
a  használatbavétel tudomásulvételi és a  bontási tevékenység megkezdésének tudomásulvételi eljárása, valamint
az engedélyezési eljárásban közreműködő szakhatóság eljárása.”
(6) Az Itv. Mellékletének XXI. cím 4. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„4. Az adózás rendjéről szóló törvényben meghatározott adóhatósági igazolások illetékmentesek.”
2. § Hatályát veszti az Itv.
a) 29. § (7) bekezdése,
b) Melléklet IX. cím II. pontja,
c) Melléklet IX. cím IV. pont 2. alpontjának d) pontjában az „a személyi azonosítót és lakcímet igazoló hatósági
igazolvány és” szövegrész,
d) Melléklet X. cím 1. és 6. pontja,
A törvényt az Országgyűlés a 2015. december 1-i ülésnapján fogadta el.
e) Melléklet XV. cím II. pont 2. alpontja,
f ) Melléklet XVII. címe.
2. A személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról szóló
1996. évi XX. törvény módosítása
3. § A személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az  azonosító kódok használatáról szóló 1996. évi
XX. törvény (a továbbiakban: Szatv.) 9. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Díjmentesen kell kiadni az (1) bekezdésben meghatározott hatósági igazolványt akkor is, ha a korábban kiadott
igazolványban szereplő adat megváltozott, téves, illetve a megváltozott adat beírására szolgáló rovat betelt, vagy ha
annak kiadása eltulajdonítás miatt válik szükségessé.”
4. § Hatályát veszti a Szatv.10. §-ában a „lopás,” szövegrész.
3. Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról, valamint a hiteles tulajdonilap-másolat
igazgatási szolgáltatási díjáról szóló 1996. évi LXXXV. törvény módosítása
5. § Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról, valamint a  hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási
szolgáltatási díjáról szóló 1996. évi LXXXV. törvény 32/C. § (1) bekezdése a következő v)–w) ponttal egészül ki:
(Tárgyánál fogva díjmentes:)
„v) tulajdonosváltozás ingatlan-nyilvántartási bejegyzése öröklés jogcímén;
w) haszonélvezeti jog ingatlan-nyilvántartási bejegyzése hagyatékátadó végzés alapján.”
4. A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény módosítása
6. § Hatályát veszti a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 5. § (1) bekezdés i) pontja.
5. A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény
módosítása
7. § Hatályát veszti a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény
a) 11/B. §-ában a „ , a számviteli beszámoló közzétételéért” szövegrész,
b) 18. § (9) bekezdése,
c) 128. § (1) bekezdés j) pontjában a „valamint az elektronikus úton megküldött beszámoló közzétételi díjának
megfizetésével összefüggésben a számlakibocsátásra,” szövegrész. 6. A bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar
állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti
biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi XLVII. törvény módosítása
8. § Hatályát veszti a  bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az  Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar
állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a  bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok
nyilvántartásáról szóló 2009. évi XLVII. törvény
a) 71. § (6) bekezdése,
b) 72. § (2) bekezdés g) pontja,
c) 75.  § (7)  bekezdésében „hatósági erkölcsi bizonyítvány kiállítása iránti eljárásért fizetendő igazgatási
szolgáltatási díjon felül a” szövegrész,
d) 96. § (4) bekezdése.
7. A magyar jelnyelvről és a magyar jelnyelv használatáról szóló 2009. évi CXXV. törvény módosítása
9. § Hatályát veszti a magyar jelnyelvről és a magyar jelnyelv használatáról szóló 2009. évi CXXV. törvény
a) 8. § (2a) bekezdés c) pontja,
b) 8. § (10) bekezdése,
c) 31. § (8) bekezdése.
8. A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosítása
10. § Hatályát veszti a  nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 94.  § (4)  bekezdés m)  pontjában
az „a diákigazolvány, a pedagógusigazolvány kiállításával összefüggő igazgatási szolgáltatási díj megállapításának,
befizetésének és felhasználásának kérdéseit,” és az  „a pedagógusigazolvány igénylésével kapcsolatos
igazgatási szolgáltatási díj megállapításának és beszedésének, befizetésének rendjét, valamint a  befolyt összeg
felhasználásának rendjét,” szövegrész.
9. Hatályba nem lépésről szóló rendelkezés 11. § Nem lép hatályba az  e-kártya megvalósításához szükséges egyes törvények, valamint az  állami és önkormányzati
szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény módosításáról szóló 2015. évi CXXX. törvény
1. melléklete.
10. Záró rendelkezések 12. § (1) Ez a törvény – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – 2015. december 31-én lép hatályba.
 (2) Az 1–10. § 2016. január 1-jén lép hatályba.
Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
75/2011. (X. 28.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldánya, és az azon szereplő kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta az alábbi
határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 471/2010. (VIII. 4.) OVB határozatát – a jelen határozatban
foglalt indokolással – helybenhagyja.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) a 471/2010. (VIII. 4.) OVB határozatával hitelesítette egy
országos népi kezdeményezés aláírásgyűjtő ívét. Az aláírásgyűjtő íven a következő kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön
azzal, hogy az Országgyűlés tűzze napirendjére és tárgyalja meg, hogy 40 év szolgálati idő megléte után az öregségi
nyugdíj – az öregségi nyugdíjkorhatárra tekintet nélkül – a nyugdíj csökkentése nélkül igénybe vehető legyen?”
A 471/2010. (VIII. 4.) OVB határozat a Magyar Közlöny 2010. évi 127. számában, 2010. augusztus 4-én jelent meg.
A választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. § (1) bekezdése szerint az OVB-nek az
aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét
követő tizenöt napon belül lehet benyújtani. Az OVB határozata ellen 2010. augusztus 8-án – a törvényes határidőn
belül – kifogással éltek.
A kifogás benyújtója szerint az OVB-nek az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. évi
III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 18. § c) pontja alapján meg kellett volna tagadnia az aláírásgyűjtő ív hitelesítését,
mivel az OVB által hitelesített aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvénynek
az országos népszavazási kezdeményezésen és az országos népi kezdeményezésen történő végrehajtásáról szóló
11/2008. (III. 1.) ÖTM rendelet (a továbbiakban: Rendelet) mellékletében megtalálható mintának, az alábbiakra
tekintettel. Egyrészt nem tartalmazza a mintában meghatározott, az Országos Választási Iroda (a továbbiakban: OVI)
vezetője által a Ve. 118. § (1) bekezdésében meghatározott feltételek esetén kitöltendő részt. Kifogásolta továbbá,
hogy a hitelesített aláírásgyűjtő ív táblázata 20+1 soros, míg a Rendelet mintájában 15+1 sor szerepel. Végül azt is
kifogásolta, hogy az íven az „országos népi kezdeményezés kitűzését indítványozzuk” szöveg szerepel, míg a minta
az „országos népi kezdeményezést támogatunk” szöveget tartalmazza. Ez álláspontja szerint azért is problémás, mivel
országos népi kezdeményezést nem lehet kitűzni.
II. 1. Az Alkotmány érintett rendelkezései:
„28/B. § (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet.”
„28/D. § Országos népi kezdeményezést legalább 50 000 választópolgár nyújthat be. Az országos népi kezdeményezés
arra irányulhat, hogy az Országgyűlés hatáskörébe tartozó kérdést az Országgyűlés tűzze a napirendjére. Az országos
népi kezdeményezésben megfogalmazott kérdést az Országgyűlés köteles megtárgyalni.”
2. Az Nsztv. érintett rendelkezései:
„17. § A népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelműen tartalmaznia kell a megtárgyalásra javasolt kérdést.
18. § Az Országos Választási Bizottság akkor tagadja meg az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik az Országgyűlés hatáskörébe,
b) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek,
c) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek.”
3. A Ve. érintett rendelkezései:
„117. § (1) Az Országos Választási Bizottság a jogszabályi feltételeknek megfelelő aláírásgyűjtő ívet, illetőleg kérdést a
benyújtástól számított harminc napon belül hitelesíti.”
„130. § (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyűjtő ív, illetőleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos
döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követő tizenöt napon belül lehet – az Alkotmánybírósághoz címezve –
az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani.
(…)
(3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság,
illetőleg az Országgyűlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot,
illetőleg az Országgyűlést új eljárásra utasítja.”
„131. § Az országos népi kezdeményezés során a 117–121. § és a 130. § (1) és (3) bekezdésének rendelkezéseit kell
megfelelően alkalmazni.”
III. A kifogás nem megalapozott.
1. A jelen ügyben az Alkotmánybíróság hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény
(a továbbiakban: Abtv.) 1. § h) pontja alapján a Ve. 130. §-a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása jogorvoslati
eljárás, ezért az Alkotmánybíróság a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB az aláírásgyűjtő ív
hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelően járt-e el [63/2002.
(XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is alkotmányos jogállásával és
rendeltetésével összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.].
2. A kifogástevő szerint az OVB által hitelesített aláírásgyűjtő ív azért nem felel meg a Rendelet mellékletében szereplő
mintának, mert nem tartalmazza a mintában található, az OVI vezetője által a Ve. 118. § (1) bekezdésében
meghatározott feltételek esetén kitöltendő részt, továbbá az aláírásgyűjtő ív táblázata 20+1 soros, míg a mintában
15+1 sor található.
Az Alkotmánybíróság az 58/2011. (VI. 30.) AB határozatában (ABK 2011. június, 569–573.; a továbbiakban: Abh.)
a kifogást előterjesztő által az OVB-hez benyújtott, tartalmát tekintve azzal lényegében megegyező kérdés
aláírásgyűjtő ív hitelesíthetőségét vizsgálta, amely azonban országos népszavazás kezdeményezésére irányult.
Az Abh.-ban elbírált OVB határozatban az aláírásgyűjtő íven a következő népszavazásra szánt kérdés szerepelt:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy 40 év szolgálati idő megléte után az öregségi nyugdíj – az öregségi nyugdíjkorhatárra
tekintet nélkül – a nyugdíj csökkentése nélkül, az eredményes népszavazást követő év januárjának 1. napjától igénybe
vehető legyen?” Jelen esetben a kezdeményező országos népi kezdeményezésként a következő kérdést kívánja
feltenni: „Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés tűzze napirendjére és tárgyalja meg, hogy 40 év szolgálati idő
megléte után az öregségi nyugdíj – az öregségi nyugdíjkorhatárra tekintet nélkül – a nyugdíj csökkentése nélkül
igénybe vehető legyen?”
Az Abh. az egyik kifogás kapcsán – többek között – foglalkozott a jelen kifogásban is megjelölt azon kérdéssel, hogy
az OVB által hitelesített országos népszavazásra irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő íve megfelel-e a Rendelet
mellékletében található mintának, mivel a hitelesítést kérő táblázata 20+1 soros, míg a mintában 15+1 sor szerepel,
illetve az nem tartalmazza a mintában foglalt, az OVI vezetője által a Ve. 118. § (1) bekezdése szerinti feltételek esetén
kitöltendő részt.
Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban megállapította, hogy a kezdeményezés törvényességét nem érinti, hogy a
hitelesítést kérő táblázata a mintában szereplő 15+1 sor helyett 20+1 soros. Megállapította továbbá, hogy az OVB-hez
hitelesítés céljából benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányának a Rendelet mellékletében közzétett mintától való
formai eltérése érdemben nem befolyásolta az ív hitelesíthetőségét (ABK 2011. június, 572.). Indokolásában
hangsúlyozta, hogy „[a] Ve. 118. § (1) bekezdése szerint az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát az OVI vezetője látja el
hitelesítési záradékkal a jogorvoslati határidő eredménytelen elteltét követő napon, jogorvoslat esetén a vonatkozó
alkotmánybírósági döntés Magyar Közlönyben való közzétételének napján. Hitelesítéskor a hitelesítési záradék
szövegét az OVI vezetője kézzel vagy bélyegző használatával is rávezetheti az aláírásgyűjtő ív mintapéldányára.
Az, hogy a hitelesítési záradék R. mellékletében közzétett szövege a hitelesítés előtt már szerepel az aláírásgyűjtő ív
mintapéldányán, az OVI vezetőjének munkáját segíti, annak hiánya azonban nem lehet a kezdeményezés
benyújtásának akadálya” (ABK 2011. június, 572.).
Az Alkotmánybíróság fenti megállapításait jelen határozatának meghozatala során is irányadónak tekintette, és a
kifogást a fentiekben ismertetett részében nem tekintette megalapozottnak.
Az Alkotmánybíróság ezt követően a kifogásnak azt a részét vizsgálta, amely szerint az aláírásgyűjtő ív azért nem felel
meg a Rendeletben található mintának, mivel az íven „az országos népi kezdeményezés kitűzését indítványozzuk”
szöveg szerepel a mintában megjelölt „országos népi kezdeményezést támogatunk” szöveg helyett.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy ez a formai eltérés érdemben nem befolyásolja az ív hitelesíthetőségét,
ezért a kifogást ebben a részében is elutasította.
Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság – a jelen határozatában kifejtett indokok alapján – az OVB 471/2010.
(VIII. 4.) OVB határozata rendelkező részét helybenhagyta.
Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére
tekintettel rendelte el.
Budapest, 2011. október 25. Dr. Paczolay Péter s. k.,
az Alkotmánybíróság elnöke


text:
23/2011. (III. 30.) AB határozata.  A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány tárgyában meghozta a következő
határozatot: Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy Adács Község Önkormányzatának az állattartásról szóló 4/2005. (IX. 28.)
rendelete 10. § (3) bekezdésének az „azzal, hogy ők legfeljebb 8 darab nagyállatot tarthatnak” szövegrésze, valamint
az 1. számú mellékletnek a „csak 2007. 01. 01-jén meglévő állattartás esetén legfeljebb 8 darab” szövegrésze
alkotmányellenes, ezért azokat 2011. május 1. napjával megsemmisíti.
Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi.
Indokolás I. Az indítványozók Adács Község Önkormányzatának az állattartásról szóló 4/2005. (IX. 28.) rendelete (a továbbiakban:
Ör.) – 2007. április 15. napjától hatályos – 10. § (3) bekezdésének, ténylegesen annak „azzal, hogy ők legfeljebb 8 darab
nagyállatot tarthatnak” szövegrésze, valamint az 1. számú mellékletnek a „csak 2007. 01. 01-jén meglévő állattartás
esetén legfeljebb 8 darab” szövegrésze alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérték.
Az Ör. szerint az ott meghatározott védőtávolságok betartásával belterületen 4 darab nagyállat (ló, szamár, öszvér,
szarvasmarha) tartható. Az Ör. 10. § (3) bekezdése, valamint az Ör. 1. számú melléklete átmeneti rendelkezést is
tartalmaz. Eszerint azok az állattartók, akik 2007. január 1-jén a község belterületén már tartottak valamilyen fajta
állatot, kötelesek állattartásukat a rendelet előírásaihoz igazítani, nagyállatok tartása esetén 2007. október 15-ig,
kisállatok esetén 2008. január 1-jéig azzal, hogy ők legfeljebb 8 darab nagyállatot tarthatnak. Az indítványozók azt
sérelmezték, hogy a régi állattartók részére az Ör. a mindenkire kötelező 4 darabtól eltérően 8 darab nagyállat tartását
teszi lehetővé az átmeneti időszakot követően is. Az indítványozó szerint belterületen a sok állat tartása
közegészségügyi problémákat vet fel, erre tekintettel is ez a megkülönböztetés, vagyis a több nagyállat tartásának
megengedése nem indokolt, alkotmányellenes, ezért kérték annak megsemmisítését.
II. 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezése:
„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve
az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más
vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”
2. Az Ör. kifogásolt rendelkezései:
„10. § (3) Azok az állattartók, akik 2007. január 1-jén a község belterületén már tartottak valamilyen fajta állatot
kötelesek állattartásukat – különös tekintettel az ingatlanonként tartható állatok számára és fajtájára, valamint
a védőtávolságokra – ezen rendelet előírásaihoz igazítani nagyállatok esetén 2007. október 15-ig, kisállatok tartása
esetén 2008. január 1-jéig azzal, hogy ők legfeljebb 8 darab nagyállatot tarthatnak.”
„1. számú melléklet
Az ingatlanonként tartható állatok száma, fajtája és az állattartó épületek elhelyezésekor betartandó védőtávolságok
a 3/2007. (IV. 4.) Kt. rendelet hatálybalépésétől
Állatfaj Állatok Száma
Saját Lakóépülettől
Hátsó Kerítéstől
Szomszéd Épülettől Ásott Kúttól Nem Tartható (darab)
Nagyállat (Ló,
Szamár, Öszvér,
Szarvasmarha és Egyéb) Legfeljebb 4
darab
5 m 6 m 15 m 10 m 4 felett belterületi
ingatlanon nem
tartható, csak 2007.
01. 01-jén meglévő
állattartás esetén
legfeljebb 8 darab (...)” III. Az indítvány megalapozott.
1. Az indítványozók az Ör. kifogásolt rendelkezéseit az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésébe ütközőnek vélték.
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint e rendelkezést a jogegyenlőség általános elvét megfogalmazó
alkotmányi követelményként értelmezte, és kifejtette, hogy bár az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése szövegszerűen
az alapvető jogok tekintetében tiltja a hátrányos megkülönböztetést, a tilalom kiterjed az egész jogrendszerre. Ha
a megkülönböztetés nem az emberi vagy az alapvető állampolgári jog tekintetében történt, az eltérő szabályozás
alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha a jogalkotó önkényesen, ésszerű indok nélkül tett különbséget
az azonos szabályozási kör alá vont jogalanyok között. Hátrányos megkülönböztetés akkor áll fenn, ha a szabályozás
lényegi eleme tekintetében nem azonos az alanyok elbírálása, jogaik és kötelezettségeik meghatározása.
Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint, ha az adott szabályozási koncepción belül eltérő szabályozás
vonatkozik valamely csoportra, ez a hátrányos megkülönböztetés tilalmába ütközik, kivéve, ha az eltérésnek kellő
súlyú alkotmányos indoka van. [9/1990. (IV. 25.) AB határozat, ABH 1990, 46, 48.; 21/1990. (X. 4.) AB határozat, ABH
1990, 73, 77–78.; 61/1992. (XI. 20.) AB határozat, ABH 1992, 280, 281.; 35/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994, 197.;
30/1997. (IV. 29.) AB határozat, ABH 1997, 130, 138–140.] Az Alkotmánybíróság számos határozatában rámutatott arra,
hogy „a diszkrimináció alkotmányos tilalma csak a szabályozás szempontjából egy csoportba tartozókra vonatkozik.
A diszkrimináció vizsgálatának ennek megfelelően csak az egycsoportba tartozók közötti különbségtétel vizsgálata
a tárgya.” [1009/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 479, 480.]
2. Az Ör. a bevezetőben meghatározottak szerint a közegészségügyi, állategészségügyi, építésügyi rendelkezések
figyelembevételével állapította meg a belterületi állattartás szabályait, többek között az állattartó épületek
elhelyezésekor betartandó védőtávolságokat, valamint a tartható állatok számát.
Az Ör. 2. § (3) bekezdése alapján a község belterületén – a rendelkezés 2007. április 15-i hatálybalépésétől –
ingatlanonként az 1. számú mellékletben meghatározott állatfajtákat, az ott meghatározott számban lehet tartani,
amely a nagyállatok esetében 4 darabot jelent. A korábbi állattartókat kötelezte a rendelet arra, hogy állattartásukat –
különös tekintettel az ingatlanonként tartható állatok számára és fajtájára, valamint a védőtávolságokra – a rendelet
előírásaihoz igazítsák. Erre nagyállatok tartása esetén hat hónap határidőt adott, de ennek lejártát követően a tartható
állatok számát esetükben 8 darabban határozta meg.
Az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy az indítvánnyal támadott rendelkezés vonatkozásában a szabályozás
lényegi eleme tekintetében egy csoportba tartozónak a belterületi ingatlanon „nagyállatot” tartók tekinthetők.
A képviselő-testület a belterületi ingatlanokon „nagyállatot” tartók homogén csoportján belül a rendelet
megalkotását megelőzően már állatot tartók számára – az új előírásokhoz igazításra adott hathónapos határidőt
követően – a jövőre nézve nagyobb számú (8 darab) nagyállat tartását tette lehetővé. E rendelkezéssel
a képviselő-testület különbséget tett az állattartók között, eltérő szempontokat érvényesített, velük szemben nem
azonos módon szabályozott. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint ennek az eltérő szabályozásnak,
megkülönböztetésnek a régi állattartók részére biztosított átmeneti idő leteltét követően – különös tekintettel
a közegészségügyi szempontokra figyelemmel alkotott rendelkezésekre – kellő súlyú, alkotmányossan elfogadható,
ésszerű indoka nincs, ezért az diszkriminatív.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Ör. 10. § (3) bekezdésének „azzal, hogy ők legfeljebb 8 darab nagyállatot
tarthatnak” szövegrésze, valamint az 1. számú mellékletnek a „csak 2007. 01. 01-jén meglévő állattartás esetén
legfeljebb 8 darab” szövegrésze az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése rendelkezésbe ütközik, ezért azokat 2011. május 1.
napjával megsemmisítette.
A megsemmisítés időpontjának meghatározásával az Alkotmánybíróság lehetővé kívánta tenni, hogy
a képviselő-testület megfelelő új átmeneti rendelkezéseket állapítson meg az érintett állattartók számára.
A határozat Magyar Közlönyben történő közzététele az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 41. §-án
alapul.
Budapest, 2011. március 28. Dr. Holló András s. k., Dr. Kiss László s. k.,
alkotmánybíró alkotmánybíró


text:
1234/2010. (XI. 16.) Korm. határozata az Európai Bizottság és a Tanács (Ecofin) részére benyújtandó, a túlzott hiány megszüntetésére vonatkozó tanácsi ajánlás végrehajtásáról szóló 2010. II. fél jelentésről.
A Kormány
1. megtárgyalta a Gazdasági és Pénzügyminiszterek Tanácsa által 2009. július 7-én a túlzott hiány eljárás keretében
kiadott ajánlás meg valósítása érdekében hozott intézkedésekről szóló 2010. II. félévi jelentést (a továbbiakban:
Jelentés);
2. felhatalmazza a nemzetgazdasági minisztert, hogy a Jelentést nyújtsa be az Európai Bizottságnak és a Tanácsnak
(Ecofin).
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
2011. CXXXIII. törvény a Magyar Köztársaság 2010. költségvetésének végrehajtásáról.
A 2010 májusában hivatalba lépett nemzeti ügyek kormánya azzal szembesült, hogy az előző – Bajnai Gordon által vezetett –
szocialista kormány költségvetésében hamis adatok szerepelnek. A költségvetési törvényben leírt főbb számok ugyanis egyáltalán
nem feleltek meg a valóságnak: a 3,8%-os hiány valójában a 7%-ot is meghaladta volna. A nemzeti ügyek kormányának rendkívüli
gazdasági intézkedéseket kellett meghoznia annak érdekében, hogy hazánk elkerülje az adósságválságot és a saját lábára álljon.
Az első és a második gazdasági akciótervvel, a bankadó, a válságadó kivetésével, valamint költségvetési zárolásokkal,
államigazgatási fizetési plafon bevezetésével sikerült stabilizálni a költségvetést és megteremteni a gazdasági növekedés
feltételeit. Az Országgyűlés az Alkotmány 19. § (3) bekezdés d) pontjában, valamint az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
28. §-ában foglaltak alapján a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény végrehajtásáról, az
országgyűlési képviselők 2010. évi választása kampányának költségvetési támogatásáról szóló 3/2010. (II. 18.) OGY határozat és
a nemzeti és etnikai kisebbségi szervezetek költségvetési támogatásáról szóló 21/2010. (II. 26.) OGY határozatban foglaltakra
figyelemmel a következő törvényt alkotja: I. FEJEZET A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG 2010. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA
1. A főösszegek 1. § Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság 2010. évi költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény (a továbbiakban:
Költségvetési Törvény) végrehajtását – a 4–7. §-okban foglalt finanszírozási célú pénzügyi műveletek nélkül –
a) 13 168 448,1 millió forint bevétellel, b) 14 057 922,6 millió forint kiadással és
c) 889 474,5 millió forint hiánnyal hagyja jóvá.
2. § A központi alrendszer kiadási és bevételi előirányzatainak teljesítését az 1. melléklet költségvetési fejezetenként,
címenként, alcímenként, jogcím-csoportonként, jogcímenként, előirányzat-csoportonként és kiemelt előirányzatonként tartalmazza.
3. § Az Országgyűlés a központi alrendszer mérlegét a 2. melléklet szerint hagyja jóvá.
2. A költségvetés finanszírozásával kapcsolatos egyes rendelkezések 4. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a Költségvetési Törvény 3. §-ának megfelelően a központi alrendszer deviza- és
forintadósság-állományából 2010-ben az államháztartásért felelős miniszter az adósságtörlesztési számla terhére
a) 1 384 548,8 millió forint összegben fizetett vissza forint államkötvényeket,
b) 330 541,3 millió forint összegben fizetett vissza deviza államkötvényeket,
c) 37 607,8 millió forint összegben fizetett vissza devizahiteleket.
A törvényt az Országgyűlés a 2011. október 3-i ülésnapján fogadta el.
5. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az 1. §-ban megállapított hiány finanszírozására a Költségvetési Törvény 3. §-ának
felhatalmazása alapján az államháztartásért felelős miniszter 2010-ben a) 717 004,9 millió forint összegben forint államkötvényeket értékesített,
b) 102 111,4 millió forint összegben forinthiteleket vett fel külföldi hitelezőktől,
c) 18 712,3 millió forint összegben devizahitelt vett fel külföldi hitelezőktől.
6. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy 2010-ben a 4. § szerinti visszafizetések finanszírozására az államháztartásért felelős
miniszter a Költségvetési Törvény 3. §-ában kapott felhatalmazás alapján
a) 1 042 052,0 millió forint összegben forint államkötvényeket értékesített,
b) 386 197,2 millió forint összegű deviza államkötvényt értékesített,
c) 324 448,7 millió forint összegben devizabetétet használt fel.
7. § Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az államháztartásért felelős miniszter – a Költségvetési Törvény 3. §-ában foglalt
felhatalmazás alapján – a Kincstári Egységes Számla (a továbbiakban: KESZ) folyamatos likviditása és
a társadalombiztosítási alapokból teljesített kiadásokhoz vállalt állami garancia fedezetének megteremtése
érdekében 143 450,7 millió forint összegben forint államkötvényeket értékesített és 142 750,2 millió forinttal
csökkentette a kincstárjegyek állományát. II. FEJEZET AZ ÁLLAMADÓSSÁG, AZ ÁLLAMI KÖVETELÉSEK KÖRE, KEZELÉSE ÉS VÁLTOZÁSA
8. § (1) A Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) által kezelt, állami kölcsönből és állami alapjuttatás járadékából
fennálló követelések állománya 2010. december 31-én 207,7 millió forint, amelyből 45,9 millió forint a kölcsön típusú,
161,8 millió forint a járadék címén előírt követelés.
(2) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló 2010. évi
XCVIII. törvény 15. § (1) bekezdése szerint 2009. december 31-én ilyen címen fennállt 492,3 millió forint követelés
2010. év során a jogerős bírói végzéssel lezárt felszámolásoknál elszámolt veszteség miatt 284,6 millió forinttal
csökkentette a követelésállományt. 9. § (1) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Áht.) 109. §
(8) bekezdésének felhatalmazása szerint a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.) – az állami
vagyonért felelős miniszter döntése alapján – 2010. év folyamán 18 770,7 millió forint összegű tulajdonosi kölcsönt
nyújtott állami tulajdonú gazdasági társaságok részére. (2) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy az MNV Zrt. 2010. évben 40 053,6 millió forint összeg ellenében 96,5% mértékű
állami tulajdonrészt szerzett a Malév Magyar Légiközlekedési Zrt.-ben. A tulajdonrész megszerzése érdekében az
MNV Zrt. 26 000,0 millió forint összegű pénzforgalommal járó kifizetést teljesített, valamint 9389,0 millió forint
összegű tulajdonosi kölcsön nyújtásból származó tőke- és kamatkövetelés, továbbá 4664,6 millió forint összegű
vételár-előleg megfizetésből eredő követelés beszámításával pénzforgalommal nem járó nem pénzbeli hozzájárulást
teljesített. (3) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy 2010. évben 478,9 millió forint bruttó forgalmi értékű ingyenes vagyonátruházásról
történt döntés, amelyből a Költségvetési Törvény 8. § (7) bekezdése szerinti ingyenes vagyonátruházás 435,0 millió
forint volt. 10. § Az Országgyűlés elrendeli, hogy a társadalombiztosítás pénzügyi alapjainak közreműködésével a központi
költségvetés terhére finanszírozott ellátások megtérítésének és kiadásainak különbözeteként 2011. december 31-éig
a) a központi költségvetés a pénzbeli és az 1947-es Párizsi Békeszerződésből eredő kárpótlás alapján megállapított
életjáradék megtérítése jogcímén 2,4 millió forintot, a jövedelempótló és jövedelemkiegészítő szociális
támogatások jogcímén 54,4 millió forintot a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság (a továbbiakban: NYUFIG)
10032000-01301108-00000000 „Ellátási” számlája javára térítsen meg, b) a központi költségvetés közgyógyellátás finanszírozása jogcímen 99,2 millió forintot az Egészségbiztosítási Alap
(a továbbiakban: E. Alap) részére a 10032000-00280161-00000000 „OEP elszámolási számla” javára térítsen meg.
11. § (1) Az Országgyűlés a Nyugdíjbiztosítási Alapnak (a továbbiakban: Ny. Alap) a 13. § c) pontjában megállapított
3687,2 millió forint összegű hiányát az Ny. Alap KESZ hitelállományából 2011. december 30-i hatállyal elengedi.
(2) Az Országgyűlés az E. Alapnak a 15. § c) pontjában megállapított 91 699,0 millió forint összegű hiányát az E. Alap KESZ
hitelállományából 2011. december 30-i hatállyal elengedi. 12. § Az Országgyűlés elrendeli, hogy a Munkaerőpiaci Alap a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról
szóló 1991. évi IV. törvény 39. § (2) bekezdés f) pontja alapján 1221,5 millió forintot a NYUFIG „Munkáltatói
befizetésekből finanszírozott korengedményes nyugdíj” 10032000-00284770-00000000 számú technikai számla
javára 2011. december 31-éig térítsen meg. III. FEJEZET
A TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁS PÉNZÜGYI ALAPJAI 2010. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA
3. A Nyugdíjbiztosítási Alap költségvetésének végrehajtása 13. § Az Országgyűlés az Ny. Alap 2010. évi költségvetésének végrehajtását
a) 2 914 566,5 millió forint bevételi főösszeggel,
b) 2 918 253,7 millió forint kiadási főösszeggel,
c) 3687,2 millió forint hiánnyal jóváhagyja. 14. § Az Országgyűlés tudomásul veszi, hogy az Ny. Alap
a) 2010. évi működési előirányzat-maradványa 3469,7 millió forint, amelyből 748,7 millió forint
a kormányhivatalokba integrált regionális nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek maradványa, 228,9 millió forint
a Költségvetési Törvény 23. § (2) bekezdése alapján engedélyezett túlteljesülés maradványa,
b) 2010. évi működési kiadásai 1066,4 millió forint előző évi előirányzat-maradvány felhasználását tartalmazzák.
4. Az Egészségbiztosítási Alap költségvetésének végrehajtása 15. § Az Országgyűlés az E. Alap 2010. évi költségvetésének végrehajtását
a) 1 384 992,2 millió forint bevételi főösszeggel,
b) 1 476 691,2 millió forint kiadási főösszeggel,
c) 91 699,0 millió forint hiánnyal jóváhagyja. 16. § Az Országgyűlés tudomásul veszi, hogy az E. Alap
a) 2010. évi működési előirányzat-maradványa 3681,6 millió forint, amelyből az előző évi maradvány összege
15,0 millió forint, b) 2010. évi működési kiadásai 3487,8 millió forint előző évi előirányzat-maradvány felhasználását tartalmazzák.
5. A társadalombiztosítás pénzügyi alapjai költségvetésének végrehajtásával kapcsolatos rendelkezések
17. § Az Országgyűlés tudomásul veszi, hogy a Költségvetési Törvény
a) 23. § (2) bekezdése alapján az évközi nyugellátás emelésével, valamint a nyugdíjak korrekciós célú emelésével összefüggésben a működési
kiadások fedezetére a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezetnél az engedélyezett 390,7 millió forint túlteljesülésből
2010. évben 161,8 millió forint, b) 23. § (3) bekezdése, illetve a 28. § (1)–(2) bekezdése alapján
ba) a LXXI. Nyugdíjbiztosítási Alap fejezetnél a nyugellátások alcímen belül az adott előirányzat terhére
méltányossági alapon megállapításra kerülő nyugellátásra 207,8 millió forint, méltányossági alapú
nyugdíjemelésre 999,7 millió forint, egyszeri segélyre 581,0 millió forint,
bb) a LXXII. Egészségbiztosítási Alap fejezetnél méltányossági ellátásra a 2. cím, 2. Egészségbiztosítás pénzbeli
ellátásai alcímen belül a 2. Táppénz jogcímcsoportnál 42,2 millió forint, 1. Terhességi-gyermekágyi segély
jogcímcsoport előirányzatnál 10,9 millió forint, a 6. Gyermekgondozási díj jogcímcsoport előirányzatnál
18,6 millió forint, a 3. Természetbeni ellátások alcímen belül 1. Gyógyító-megelőző ellátás jogcímcsoportnál
27,9 millió forint, az 5. Gyógyászati segédeszköz-támogatás jogcímcsoportnál 945,6 millió forint
felhasználása történt meg. 18. § Az Országgyűlés tudomásul veszi, hogy a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló
2010. évi XCVIII. törvény 17. §-ában és 19. §-ában előírt megtérítési kötelezettségek teljesítése megtörtént.
IV. FEJEZET 6. A költségvetés végrehajtásával kapcsolatos egyes rendelkezések
19. § (1) Az Országgyűlés a Svájci–Magyar Együttműködési Program forrásaira vonatkozó, a Magyar Köztársaság 2010. évi
költségvetéséről szóló 2009. évi CXXX. törvény 65. § (1) bekezdése alapján tett 2010. évi kötelezettségvállalást
11 983,1 millió forint összegben hagyja jóvá. (2) Az Országgyűlés az Új Magyarország Fejlesztési Terv, az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program, valamint az
Európai Halászati Alapból finanszírozott halászati támogatások forrásaira vonatkozó, a Költségvetési Törvény 65. §
(2)–(5) bekezdései alapján tett 2010. évi kötelezettségvállalást a 12. mellékletben meghatározott összegben hagyja
jóvá. 20. § (1) Az Országgyűlés megállapítja, hogy a helyi önkormányzatok év közben 13 782,6 millió forint összegben igényeltek
– a Kincstár területi szervei javaslataira is figyelemmel – normatív hozzájárulásokat, normatív kötött felhasználású
támogatásokat, a megyei önkormányzatokat megillető személyi jövedelemadót, jövedelemdifferenciálódást
mérséklő támogatást. A helyi önkormányzatok együttesen 12 147,6 millió forint összegben mondtak le év közben
e forrásokról, valamint a Költségvetési Törvény 44. § (4) bekezdése szerinti intézményátadás következtében 67,0 millió
forint összegben nem jogosultak e támogatásokra, továbbá a Költségvetési Törvény 44. § (3) bekezdése szerinti
intézményátvétel miatt ugyanezen előirányzataik 10,3 millió forinttal megnövekedtek.
(2) A normatív hozzájárulások és a normatív, kötött felhasználású támogatások előirányzatait és pénzforgalmi teljesítését
jogcímenként összesítve a 3. melléklet tartalmazza. (3) Az Országgyűlés megállapítja, hogy a helyi önkormányzatoknak
a) a visszafizetési kötelezettsége 2210,2 millió forint, b) a központi költségvetésből 5368,0 millió forint kiegészítés jár, azaz
c) az a) és b) pontban foglaltak alapján, elszámolási egyenlegként a 2010. év után 3157,8 millió forint hozzájárulás és
támogatás jár az általuk fenntartott intézményekben ellátottak után a normatív hozzájárulásokból, a normatív kötött felhasználású
támogatásokból megillető, valamint a megyei önkormányzatokat a ténylegesen teljesített mutatószámok alapján
a személyi jövedelemadó-részesedésből megillető és a részükre a költségvetési évben folyósított összegek
különbözeteinek az Áht. 64. § (7) bekezdése szerinti elszámolása alapján.
(4) Az Országgyűlés megállapítja, hogy azon helyi önkormányzatokat, amelyek a feladatmutatókhoz kapcsolódó
normatív hozzájárulásokat és normatív kötött felhasználású támogatásokat saját számításaik alapján az őket
ténylegesen megilletőnél 3 százalékkal magasabb mértékben vették igénybe, az Áht. 64/A. § (4) bekezdése szerint
74,0 millió forint igénybevételi kamatfizetési kötelezettség terheli. 21. § (1) Az Országgyűlés megállapítja, hogy a helyi önkormányzatok jövedelem-differenciálódását mérséklő kiegészítések és
beszámítások után ténylegesen teljesített mutatószámok alapján járó és a költségvetési évben az önkormányzatok
részére folyósított összegek különbözetei – az Áht. 64/A. § (8) bekezdésének megfelelően – az Áht. 64. § (7) bekezdése
szerinti elszámolás alapján a következők: a) visszafizetési kötelezettség 672,9 millió forint,
b) központi költségvetést terhelő pótlólagos támogatás 1911,4 millió forint.
(2) A Költségvetési Törvény 4. számú melléklete III/6.5 pontja szerinti 18,3 millió forint igénybevételi kamatot fizetnek
azon helyi önkormányzatok, amelyeknél az év végi elszámolás során az iparűzési adóerő-képesség
jövedelemkülönbség mérséklésre gyakorolt hatásával való 2010. július 31-ei elszámolás módosításra került és emiatt,
vagy a Kincstár területi szervei Áht. 64/D. §-a szerinti felülvizsgálati eljárása eredményeként visszafizetési
kötelezettség keletkezett. (3) Az Országgyűlés tudomásul veszi, hogy a helyi önkormányzatoknak együttesen az Áht. 64/B. § (1) bekezdése alapján
a) a központosított előirányzatok jogcímen 351,9 millió forint,
b) a leghátrányosabb helyzetű kistérségek felzárkóztatásának támogatása jogcímen 9,0 millió forint,
c) a 2010. május–júniusi rendkívüli időjárásban megsemmisült lakóingatlanok helyreállításának támogatása
jogcímen 9,7 millió forint, d) egyéb központi támogatások jogcímen 5,9 millió forint,
e) az önhibájukon kívül hátrányos helyzetben lévő (forráshiányos) települési önkormányzatok támogatása jogcímen
429,9 millió forint, továbbá f) a 2009. december 31-én feladattal terhelt központosított és normatív, kötött felhasználású támogatásokból fel
nem használt 1183,7 millió forint lemondási és visszafizetési kötelezettségük keletkezett.
(4) Az Áht. 64/A. §-a alapján a visszafizetési kötelezettséghez kapcsolódó késedelmi kamat fizetési kötelezettség
2011. március 26. napjától keletkezett. (5) Amennyiben a (4) bekezdésben meghatározott határidőt követő 90 napon belül a befizetések nem érkeznek meg
a 10032000-01031496-00000000 „Kincstár Önkormányzatok előző évről származó befizetései”, valamint
a 10032000-01034073-00000000 „Kincstár Helyi önkormányzatok kamatbeszedési” számlájára, a Kincstár az Áht.
64/A. § (6) bekezdése alapján intézkedik a központi költségvetést megillető követelés érvényesítéséről.
(6) Az Országgyűlés jóváhagyja, hogy a helyi önkormányzatok saját elszámolásuk alapján az (1) bekezdés b) pontja, a
(3) bekezdés a) pontja, valamint a 20. § (3) bekezdés b) pontja szerinti tételek összesített egyenlegeként 6960,8 millió
forint pótlólagos támogatásra jogosultak, amely összeg átutalásáról a Nemzetgazdasági Minisztérium rendelkezett.
22. § (1) A helyi önkormányzatok központosított előirányzatainak és pénzforgalmi teljesítésének alakulását a 4. melléklet
tartalmazza. Ehhez kapcsolódóan a) az önkormányzatok és jogi személyiségű társulásaik európai uniós fejlesztési pályázatai saját forrás
kiegészítésének támogatása előirányzatainak és pénzforgalmi teljesítésének alakulását az 5. melléklet,
b) a települési önkormányzati belterületi közutak felújításának, korszerűsítésének támogatása előirányzatainak és
pénzforgalmi teljesítésének alakulását a 6. melléklet részletezi. (2) A helyi önkormányzatok által fenntartott, illetve támogatott előadó-művészeti szervezetek támogatása
előirányzatainak és pénzforgalmi teljesítésének alakulását a 7. melléklet tartalmazza.
(3) A helyi önkormányzatok a) címzett és céltámogatás előirányzatainak és pénzforgalmi teljesítésének alakulását a 8. melléklet,
b) vis maior tartalék támogatás előirányzatainak és pénzforgalmi teljesítésének alakulását a 9. melléklet,
c) leghátrányosabb helyzetű kistérségek felzárkóztatásának támogatása előirányzatainak és pénzforgalmi
teljesítésének alakulását a 10. melléklet, d) fejlesztési feladatai támogatás előirányzatainak és pénzforgalmi teljesítésének alakulását a 11. melléklet
részletezi. 23. § (1) Az egyházi közoktatási intézményfenntartókat 9497,1 millió forint egyszeri – a 2010. évi önkormányzati közoktatási
támogatás mértékét kompenzáló – közoktatási kiegészítő támogatás illeti meg a Magyar Köztársaság 2011. évi
költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet, XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. cím,
2. alcím, 3. Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás jogcím-csoport előirányzata terhére
2011 decemberében. (2) Az egyházi szociális és gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézményfenntartókat 2174,7 millió forint egyszeri
– a 2010. évi önkormányzati, szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi támogatás mértékét kompenzáló – szociális
kiegészítő támogatás illeti meg a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény
1. melléklet, XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. cím, 19. alcím, 3. Egyházi szociális intézményi normatíva
kiegészítése jogcím-csoport előirányzata terhére 2011 decemberében. (3) Az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény 3. § (2) bekezdése
alapján az érintett egyházak a Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény
1. melléklet, X. Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium fejezet, 15. cím, 5. alcím, 4. Átadásra nem került ingatlanok
utáni járadék jogcím-csoport előirányzatának emelésével 2011. évben 96 931,8 ezer forint pótlólagos támogatásra
jogosultak. (4) Az egyházi közoktatási intézményfenntartókat a 2006. és 2007. évi önkormányzati közoktatási támogatás mértékét
kompenzáló, a Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló 2007. évi CXXVIII. törvény 10. §
(1) bekezdésének, valamint a Magyar Köztársaság 2007. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló 2008. évi
LXXVIII. törvény 11. § (1) bekezdésének rendelkezése alapján biztosított egyszeri közoktatási kiegészítő támogatás
összegén túl, azzal azonos jogcímen további 928,8 millió forint illeti meg a Magyar Köztársaság 2011. évi
költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény 1. melléklet, XX. Nemzeti Erőforrás Minisztérium fejezet, 20. cím,
2. alcím, 3. Közoktatási célú humánszolgáltatás és kiegészítő támogatás jogcím-csoport előirányzata terhére
2011 decemberében. V. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 24. § Ez a törvény a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.
Dr. Schmitt Pál s. k., Kövér László s. k.,
köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke


text:
1170/2016. (IV. 6.) Korm. határozata az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményben Részes Feleinek 21. Konferenciáján létrehozott Párizsi Megállapodás szövegének végleges megállapítására adott felhatalmazásról.
A Kormány
 1. egyetért az  ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményben Részes Feleinek 21. Konferenciáján létrehozott Párizsi
Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) bemutatott szövegével;
 2. felkéri a  köztársasági elnököt, vagy az  általa kijelölt személyt a  Megállapodás bemutatott szövegének
– a megerősítés fenntartásával történő – végleges megállapítására;
 3. felhívja a  külgazdasági és külügyminisztert, hogy – ha szükségessé válik – a  Megállapodás szövegének végleges
megállapításához szükséges meghatalmazási okiratot adja ki;
 4. elfogadja a Megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezetet, és elrendeli a Megállapodás szövegének végleges
megállapítását követően annak az Országgyűléshez történő benyújtását. A törvényjavaslat előadójának a Kormány
a nemzeti fejlesztési minisztert jelöli ki.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök