text:
326/2011. (XII. 28.) Korm. rendelete a közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról.
A Kormány a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés a) pont 30. alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 122. § (3) és (4) bekezdése tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés a) pontjában kapott
felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. § (1) Az e rendeletben meghatározott hatósági ügyekben jogszabály eltérő rendelkezése hiányában
a) első fokon: a külön jogszabályban meghatározott körzetközponti feladatokat ellátó települési önkormányzat
jegyzője (a továbbiakban: közlekedési igazgatási hatóság), b) másodfokon: a Kormány általános hatáskörű területi államigazgatási szervének a vezetője jár el.
(2) Ezt a rendeletet a Magyarország joghatósága alól mentességet élvező személyekre és szervezetekre, a mentességet
biztosító nemzetközi egyezményekre és a vonatkozó jogszabályokra figyelemmel kell alkalmazni. A vezetésre jogosító
okmányok helyszíni elvételére és visszavonására, az előzetes eredetiségvizsgálatra, a származás-ellenőrzési eljárásra,
valamint a jármű forgalomból való kivonásának elrendelésére, valamint a rendszámtábla visszavonására vonatkozó
szabályok a Magyarországon működő diplomáciai és konzuli képviseletek tagjaira nem alkalmazhatók.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában: 1. EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam,
továbbá az az állam, amelynek állampolgára az Európai Közösség és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági
Térségről szóló megállapodásban nem részes más állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján az Európai
Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgárával azonos jogállást élvez;
2. harmadik ország: az EGT-államon, valamint az Európai Unió és harmadik ország között létrejött nemzetközi
szerződés alapján az EGT-állammal azonos jogokat élvező államokon kívüli országok;
3. harmadik ország állampolgára: a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény
hatálya alá tartozó személy, valamint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és
tartózkodásáról szóló törvény hatálya alá tartozó EGT-állam állampolgár – harmadik ország állampolgárságával
rendelkező – családtagja; 4. használt jármű: egy külföldi hatóság által már – akár ideiglenes jelleggel is – nyilvántartásba vett jármű, vagy
Magyarországon már üzemeltetett, de a közúti közlekedési nyilvántartás jármű nyilvántartásában nem szereplő vagy
kivont állapotú jármű; 5. lakcím: a természetes személy ügyfél lakóhelye, amennyiben a polgárok személyi adatainak és lakcímének
nyilvántartásában tartózkodási hely szerepel, a bejelentett tartózkodási helye, ezek hiányában szálláshelye;
6. szokásos tartózkodási hely: 6.1. az az ország, ahol az adott személy általában él, vagyis ahol egy naptári évben legalább 185 napot tölt személyes
és foglalkozásával összefüggő kötöttségei miatt, vagy foglalkozási kötöttségekkel nem rendelkező személy
esetében olyan személyes kötöttségei miatt, amelyek szoros kapcsolatra utalnak az adott személy és azon ország
között, ahol él, valamint 6.2. azon személy esetében, akinek a foglalkozással kapcsolatos, illetve személyes kötöttségei eltérő országokhoz
kapcsolódnak, és ennek következtében felváltva két vagy több EGT-államban található különböző helyeken él,
a szokásos tartózkodási helynek a személyes kötődések szerinti tagállamot kell tekinteni, feltéve, hogy az ilyen
személy rendszeresen visszatér oda, ez utóbbi feltételnek nem kell teljesülnie, ha a személy egy meghatározott
időtartamra szóló feladat végrehajtása céljából él valamely tagállamban, az egyetemi, illetve iskolai tanulmányok
nem jelentik a szokásos tartózkodási hely áthelyezését; 7. új jármű: a külföldi gyártótól, vagy forgalmazótól, vagy kereskedelmi szervezettől közvetlenül megvásárolt és
behozott (importált), még – ideiglenes jelleggel sem – nyilvántartásba nem vett jármű, valamint a Magyarországon
gyártott – nyilvántartásban még nem szereplő – jármű;
8. vezetői engedély cseréje: egy már korábban magyar, vagy egy másik EGT-állam hatósága által kiadott vezetői
engedély helyett e rendelet szabályai szerint új vezetői engedély kiadása;
9. vezetői engedély honosítása: egy harmadik ország hatósága által kiadott vezetői engedély helyett e rendelet
szabályai szerinti magyar vezetői engedély kiadására irányuló eljárás.
(2) Amennyiben e rendelet viszonosságról rendelkezik, akkor a viszonosság fennállása tekintetében a közlekedésért
felelős miniszter és a külpolitikáért felelős miniszter nyilatkozata az irányadó.
II. FEJEZET JÁRMŰVEZETÉSRE JOGOSÍTÓ OKMÁNYOK 3. § (1) Az e rendeletben meghatározott járművezetésre jogosító okmány:
a) a vezetői engedély, b) az ideiglenes vezetői engedély,
c) a nemzetközi vezetői engedély. (2) A Magyarország területén járművezetési jogosultság igazolására alkalmas az ügyfél által együttesen bemutatott, az
adott kategória tekintetében lejárt érvényességű vezetői engedély és a közlekedési igazgatási hatóság által
a kérelemről elektronikus úton kiállított és az ügyfélnek átadott adatlap a vezetői engedély cseréjére irányuló eljárás
kezdeményezését követően az új vezetői engedély kiadásáig, de legfeljebb a kérelem benyújtásától számított
60 napig. (3) A külföldi hatóság által kiállított érvényes vezetői engedély Magyarország területén történő elvesztése,
eltulajdonítása, megsemmisülése esetén a Magyarország területén járművezetési jogosultság igazolására alkalmas
a bejelentésről szóló jegyzőkönyv és a vezetői engedélyt kiadó külföldi ország hatósága által kiállított, a vezetői
engedély adataira, érvényességére és a vezetői jogosultság tartalmára vonatkozó igazolás, a kiállítás dátumától
számított legfeljebb 30 napig. (4) Az érvényes magyar vezetői engedély külföldön történő elvesztése, eltulajdonítása, megsemmisülése esetén
a Magyarország területén járművezetési jogosultság igazolására alkalmas a külföldi vagy magyar hatóságnál tett
bejelentésről szóló jegyzőkönyv a bejelentéstől számított legfeljebb 30 napig.
1. Vezetői engedély 4. § A vezetői engedély különböző kategóriákba, alkategóriákba és kombinált kategóriákba sorolt járművek vezetésére
jogosít, amelyeket az 1. és a 2. melléklet tartalmaz.
5. § (1) A nemzetközi kategóriára, valamint a „TR” és „V” nemzeti kategóriára megszerzett vizsga a vezetői engedélybe
bejegyzett egészségi alkalmasság határidejének lejárta után is – amennyiben közúti járművezetők egészségi
alkalmasságáról szóló miniszteri rendelet egészségi alkalmasságot nem ír elő – jogosít a 3. és a 4. mellékletben
meghatározott járművek vezetésére. (2) Amennyiben az egészségi alkalmassági idő lejártát követően az ügyfél az (1) bekezdésben meghatározott vezetési
jogosultságát kívánja gyakorolni, – kérelmére – nemzeti kategóriára érvényesített vezetői engedélyt állít ki részére
a közlekedési igazgatási hatóság. (3) A „B” kategóriára érvényesített vezetői engedély a járművezető 18. életévének betöltéséig és a nemzeti kategóriára
érvényesített vezetői engedély csak belföldön történő járművezetésre jogosít.
(4) A vezetői engedély a személyazonosság igazolására a kiállításától számított tíz évig, a 70. életévüket betöltöttek
esetében határidő nélkül alkalmas. (5) A vezetői engedély vezetési jogosultság igazolására a következő határidőig alkalmas:
a) a vezetői engedély hátoldalán a 11. pontban feltüntetett kategória érvényesség időpontjáig, amely az egészségi
alkalmassági vizsgálaton megállapított időpont, b) a nemzeti kategóriában – a „TR” és „V” kategória kivételével – a vezetői engedély első oldalán a 4.b) pontban
feltüntetett érvényesség időpontjáig, de legfeljebb a vezetői engedély kiállítását követő tíz évig.
(6) A vezetői engedély érvényességi idejének meghosszabbítása az okmány cseréjével történik.
2. Kezdő vezetői engedély 6. § (1) A vezetési jogosultság első alkalommal történő megszerzésének napjától számított két évig a vezetői engedély kezdő
vezetői engedélynek minősül. (2) A kezdő vezetői engedéllyel az „AM”, az „A” és az „A” korlátozott kategóriára, továbbá az „A1”, az „A2” és
a „B1” alkategóriára érvényesített bejegyzéssel utas nem szállítható, valamint a „B”, a „C” és a „D” kategóriára, továbbá
a „C1” és a „D1” alkategóriára érvényesített bejegyzéssel – a Magyar Honvédség kezelésében lévő járművek
kivételével – pótkocsi nem vontatható. 7. § (1) A „kezdő vezetői engedély” minősítés kétéves időtartama a 6. § (1) bekezdésében meghatározott időtartamon belül
elkövetett közlekedési szabálysértés vagy bűncselekmény miatt jogerősen kiszabott járművezetéstől, járműfajtától
vagy kategóriától eltiltás, vagy a vezetői engedély meghatározott időtartamú visszavonásának leteltét követően újra
kezdődik. (2) Az (1) bekezdés rendelkezései szerint meghosszabbított „kezdő vezetői engedély” minősítést és annak lejárata
határidejét a nyilvántartásba be kell jegyezni, és ezt a tényt a vezetői engedélyben kódszámmal jelölni kell.
8. § Ha a gépjárművezető külföldi vezetői engedélyét két évnél nem régebben szerezte, a kezdő vezetői engedélyre
vonatkozó rendelkezéseket – nemzetközi szerződés eltérő rendelkezése hiányában – a külföldi vezetői engedély
helyett a magyar hatóság által kiadott vezetői engedélyre is alkalmazni kell.
9. § A kezdő vezetői engedélyre vonatkozó rendelkezések nem alkalmazhatóak nemzeti kategória esetén.
3. Nemzetközi vezetői engedély 10. § (1) Amennyiben nemzetközi szerződés vagy viszonosság alapján az érvényes magyar vezetői engedély valamely külföldi
államban járművezetésre nem jogosít, a közlekedési igazgatási hatóság kérelemre nemzetközi vezetői engedélyt ad ki.
(2) A „B” kategóriára érvényes nemzetközi vezetői engedély a gépjárművezető részére 18. életévének betöltését
követően állítható ki. (3) Nemzetközi vezetői engedélyt az érvényes vezetői engedély adatai alapján kell kiállítani.
(4) A nemzetközi vezetői engedély érvényességi ideje a vezetői engedélyben feltüntetett egészségi érvényességi idő,
de legfeljebb a nemzetközi vezetői engedély kiállításának napjától számított három év.
(5) A nemzetközi vezetői engedély csak a magyar vezetői engedéllyel együtt érvényes.
(6) A nemzeti kategóriára nemzetközi vezetői engedély nem érvényesíthető.
(7) A nemzetközi vezetői engedély igénylésére irányuló kérelmét az ügyfél a kormányzati portálon keresztül elektronikus
úton is előterjesztheti. 4. Ideiglenes vezetői engedély 11. § (1) A vezetői engedély eltűnése, megsemmisülése, megrongálódása esetén, valamint a képzés és vizsgáztatás
tekintetében a jártassági feltételhez kötött kategória megszerzéséhez a vezetői engedély kiállításáig a közlekedési
igazgatási hatóság kérelemre ideiglenes vezetői engedélyt állít ki. Az engedély kiállításához az adatoknak
– amennyiben azok a nyilvántartásból nem állapíthatóak meg – a jogszabályban meghatározott esetekben az
egészségi alkalmasság, illetve a pályaalkalmasság igazolása szükséges. (2) Legfeljebb hat hónapra kiszabott jármű-kategóriától, alkategóriától, kombinált kategóriától vagy járműfajtától való
eltiltás esetében az ügyfél kérelmére ideiglenes vezetői engedély állítható ki.
(3) Hivatalból kell kiadni az ideiglenes vezetői engedélyt, ha a vezetői engedély gyártási hibásan, elírással került
legyártásra. (4) Az egészségi minősítéseket, valamint a vezetői engedélybe bejegyzett korlátozásokat az ideiglenes vezetői
engedélyben is fel kell tüntetni. (5) Az ideiglenes vezetői engedély csak belföldön jogosít járművezetésre.
5. A Magyar Honvédség, rendvédelmi szervek kezelésében lévő különleges járművek vezetésére
jogosító okmány 12. § (1) A Magyar Honvédség, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV), valamint a Rendőrség,
a nemzetbiztonsági szolgálatok, a katasztrófavédelem hivatásos szervei, a büntetés-végrehajtás szervei kezelésében
lévő, a kombinált kategóriára tett járművezetői vizsgát követően vezethető gépjárművek, továbbá a közúton csak
ideiglenes jelleggel közlekedő különleges járművek vezetésére jogosító okmányt az erre felhatalmazott hatóságok
adják ki. (2) Az (1) bekezdés szerint kiadott okmány kizárólag az (1) bekezdésben meghatározott szervek kezelésében lévő
járművek vezetésére jogosít. III. FEJEZET JÁRMŰVEZETÉSRE JOGOSÍTÓ OKMÁNYOK KIADÁSA, ÉRVÉNYESSÉGE, ÉRVÉNYESÍTÉSE VAGY CSERÉJE,
PÓTLÁSA, VALAMINT AZ AZZAL KAPCSOLATOS INTÉZKEDÉSEK 6. Járművezetésre jogosító okmányok kiadásának feltételei
13. § Járművezetésre jogosító okmányt az kaphat, aki az egészségi, pályaalkalmassági, képzési és vizsgáztatási előírásoknak,
továbbá az e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelel. 14. § A járművezetésre jogosító okmány kiadásának életkori és jártassági feltételeit a 6. és 7. melléklet tartalmazza.
15. § (1) Vezetői engedélyt – a (3) és (4) bekezdésben foglaltak kivételével – csak olyan kérelmezőnek lehet kiadni, akinek
a szokásos tartózkodási helye Magyarország területén van, valamint nem magyar állampolgár esetében az engedély
kiadását megelőző hat hónapban Magyarországon tartózkodott. Ha a kérelmező külföldi hatóság által kiállított
vezetői engedéllyel rendelkezik, a közlekedési igazgatási hatóság a 17–18. § alapján jár el.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott magyarországi tartózkodást igazoló adatokat a közlekedési igazgatási hatóság
szerzi be a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásából. A személyi adat- és lakcímnyilvántartás
hatálya alá nem tartozó harmadik országbeli állampolgár esetében az ügyfélnek kell bemutatnia az idegenrendészeti
hatóság által kiállított tartózkodási jogot igazoló okmányt. (3) Az (1) bekezdéstől eltérően nem követelmény a hat hónapos magyarországi tartózkodás igazolása, ha a harmadik
ország állampolgárának kérelme a Magyarországon korábban megszerzett vezetői engedély pótlására irányul.
(4) Az (1) bekezdéstől eltérően a nem magyar állampolgár kérelme alapján a külföldön megszerzett vezetői engedély
honosítására, illetve más EGT-állam hatósága által kiadott vezetői engedély cseréjére irányuló eljárás során a vezetői
engedély kiadását megelőző hat hónapos magyarországi tartózkodás igazolása nem követelmény, ha a kérelem alapja
a külföldi vezetői engedélybe bejegyzett érvényességi idő lejárata. Ez esetben a vezetői engedély kiadásának feltétele
a tartózkodási jogosultságot igazoló okmány bemutatása mellett a külföldi személy jegyzőkönyvbe foglalt
nyilatkozata arra vonatkozóan, hogy a szokásos tartózkodási helye Magyarország területén van.
(5) A külföldön megszerzett vezetői engedély honosítására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni, ha a kérelmező
Magyarországon szerez olyan járműfajta vezetésére való jogosultságot, amellyel korábban nem rendelkezett.
16. § (1) Járművezetésre jogosító okmányt a közlekedési igazgatási hatóság nem adhat annak, aki járművezetésre
közlekedésbiztonsági szempontból alkalmatlan. E rendelet alkalmazásában közlekedésbiztonsági szempontból
járművezetésre alkalmatlannak kell tekinteni azt a személyt, a) akit a bíróság vagy a szabálysértési hatóság a járművezetéstől jogerősen eltiltott, a határozatban meghatározott
ideig, kivéve a 11. § (2) bekezdésében vagy a 37. §-ban szabályozott eseteket,
b) akinek kényszergyógyítását vagy kényszergyógykezelését a bíróság elrendelte, annak időtartamára,
c) akinek a vezetési jogosultsága szünetelését a hatóság jogerős és végrehajtható határozatával elrendelte, annak
időtartama alatt, d) akit a bíróság cselekvőképességet kizáró vagy korlátozó gondnokság alá helyezett,
e) akinek a vezetői engedélyét a közúti közlekedési előéleti pontrendszerről szóló törvény alapján a közlekedési
igazgatási hatóság ideiglenesen visszavonta, a határozat jogerőre emelkedésétől kezdődően a visszavonást
követően elkezdett utánképzés elvégzését tanúsító igazolás közlekedési igazgatási hatóságnál történő
bemutatásáig, de legalább a vezetői engedély leadása napjától számított hat hónapig,
f) akinek az egészségi alkalmatlanságát a közúti járművezetők egészségi alkalmasságának megállapításáról szóló
miniszteri rendelet alapján megállapították, az egészségi alkalmasság igazolásáig.
(2) Akit a bíróság a járművezetéstől véglegesen tiltott el, de később a büntetés alól mentesült, vezetői engedélyt csak
teljes körű vizsga letételét követően kaphat. A vizsga letételének nem feltétele a tanfolyamon való részvétel.
(3) Amennyiben a bíróság vagy a rendőrség a vezetésre jogosító okmány visszaadását, vagy a vezetési jogosultság
gyakorlását a) jártasság igazolásához, b) új járművezetői vizsgához,
c) egészségi alkalmasság vagy d) a pályaalkalmasság igazolásához
kötötte, a közlekedésbiztonsági alkalmatlanság mindaddig fennáll, amíg a járművezető ezen kötelezettségének vagy
az utánképzésre vonatkozó kötelezettségének eleget nem tett. 7. Külföldi hatóság által kiállított vezetői engedély érvényessége, cseréje
17. § (1) A külföldi hatóság által kiállított és érvényes vezetői engedély – kivéve az ideiglenes jelleggel vagy a járművezetés
tanulására kiadott okmányokat – akkor jogosít vezetésre, ha tartalmazza:
a) az engedély jogosítottjának azonosítására alkalmas adatokat, b) a jogosított fényképét,
c) az engedély kiállításának időpontját, d) az engedély számát,
e) a 4. §-ban a járművezetésre szóló engedély érvényességének időpontját, és
f) a „permis de conduire” címfeliratot, az engedélyt kiadó ország nevét és/vagy államjelzését,
feltéve, hogy a rovatok és a bejegyzések latin betűkkel vagy angol kurzív betűkkel történtek, vagy ebben a formában
meg vannak ismételve. (2) A külföldi hatóság által kiállított vezetői engedélyt megfelelőnek kell tekinteni, ha
a) az az ország, amelyben a vezetői engedélyt kiadták, csatlakozott az 1968. évi Bécsi Közúti Közlekedési
Egyezményhez, b) az engedélyt más EGT-államban adták ki,
c) azt nemzetközi szerződés vagy nemzetközi kötelezettségvállalás alapján az ország területén tartózkodó, átvonuló
külföldi fegyveres erő vagy a Magyarországon felállított nemzetközi katonai parancsnokság állományának tagja
részére a küldő államban adták ki, vagy d) ahhoz hiteles magyar nyelvű fordítást csatoltak és annak segítségével a járművezetési jogosultság tartalma
megállapítható. (3) Amennyiben a külföldi vezetői engedély az (1) és a (2) bekezdésben foglalt feltételeknek nem felel meg, úgy
– nemzetközi szerződés eltérő rendelkezése hiányában – az országhatártól a szálláshelyig, és a szálláshelytől
a kiléptető határátkelőhelyig jogosít vezetésre. (4) Nemzetközi szerződés eltérő rendelkezése hiányában az (1) bekezdésben, valamint a (2) bekezdés a) és d) pontjában
meghatározott külföldi vezetői engedély a Magyarország területén történő tartózkodás kezdetétől számított egy évig
jogosít járművezetésre, ezt követően a külföldi vezetői engedélyt kérelemre magyar vezetői engedélyre kell cserélni.
(5) A cserére vonatkozó kötelezettség nem terjed ki a más EGT-államban kiállított vezetői engedélyre, amely az
érvényességi idején belül jogosít járművezetésre. Ha egy másik EGT-állam által kiadott – az okmány érvényességi
idejét nem tartalmazó – vezetői engedély jogosultja szokásos tartózkodási helyét Magyarországra helyezi át, ennek
létesítését követő kettő év elteltével a vezetői engedélyének a cseréjét kezdeményeznie kell.
(6) Viszonosság esetén a Magyarországon működő diplomáciai és konzuli képviselet, valamint Magyarországon
székhellyel rendelkező nemzetközi szervezet diplomáciai, valamint igazgatási, műszaki személyzetének tagja, továbbá
családtagja külföldön kiállított vezetői engedélye a (4) bekezdés rendelkezéseitől eltérően időkorlátozás nélkül jogosít
járművezetésre. (7) A Magyarországon szolgálati céllal tartózkodó külföldi fegyveres erők és a Magyarországon felállított nemzetközi
katonai parancsnokságok állománya tagjának a Magyar Köztársaság területén szolgálati céllal tartózkodó külföldi
fegyveres erők, valamint a Magyar Köztársaság területén felállított nemzetközi katonai parancsnokságok és
állományuk nyilvántartásáról, valamint jogállásukhoz kapcsolódó egyes rendelkezésekről szóló 2011. évi
XXXIV. törvény 2. § (2) bekezdése szerinti hozzátartozója külföldön kiállított vezetői engedélye a (4) bekezdés
rendelkezéseitől eltérően az érvényességi idején belül jogosít járművezetésre.
18. § (1) A közlekedési igazgatási eljárásban a külföldi hatóság által a 17. § (2) bekezdés a) vagy b) pontjában
meghatározottaknak megfelelő vezetői engedély – kivéve az ideiglenes jelleggel vagy a járművezetés tanulására
kiadott okmányokat – akkor tekinthető érvényesnek, ha: a) a vezetői engedély jogosítottja nyilatkozik arról, hogy a külföldi vezetői engedély kiadásakor a kiállító országban
rendelkezett szokásos tartózkodási hellyel vagy lakóhellyel; b) a külföldi vezetői engedély jogosítottja a magyar vezetői engedély kiadására irányuló eljárás időpontjában
megfelel az e rendeletben meghatározott életkori feltételeknek. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő külföldi vezetői engedély vizsgakötelezettség nélkül
cserélhető. A 17. § (2) bekezdés b) pontjában meghatározott tagállamban kiállított vezetői engedély
a kategóriabővítés szempontjából a képzés és vizsgáztatás folyamatában is megfelelőnek tekintendő.
(3) Ha a külföldi vezetői engedély nem a 17. § (2) bekezdés a) vagy b) pontjában meghatározott országban került
kiállításra, és ha a külföldi vezetői engedélyről készült hiteles fordítás alapján
a) a vezetési jogosultság tartalma megfeleltethető az 1–4. vagy 6–7. mellékletben meghatározott valamely
nemzetközi kategória tartalmával, közlekedési alapismeretekből, vagy b) nem állapítható meg a vezetési jogosultság tartalma, vagy az nem feleltethető meg az 1. és a 2. mellékletben
meghatározott valamely nemzetközi kategória tartalmával, tanfolyammentes gyakorlati vezetési és közlekedési
alapismeretekből tett sikeres vizsgát követően kerülhet sor a vezetői engedély honosítására.
(4) Ha a külföldi vezetői engedélyből az egészségi alkalmasság időtartama nem állapítható meg, vagy az a magyar
jogszabályban meghatározott időtartamtól eltér, az egészségi alkalmasságot igazolni kell.
(5) Ha a külföldi vezetői engedélyt kiállító hatóság a vezetési jogosultságot korlátozta, vagy a jogosultság gyakorlását
feltételhez kötötte, a közlekedési igazgatási hatóság az okmány hiteles fordítását a 17. § (1) bekezdésében és
(2) bekezdés a) és c) pontjában felsorolt feltételeknek való megfelelés esetén is kérheti.
(6) Kétség esetén a magyar vezetői engedély kiadására irányuló eljárásban a vezetői engedély kiadására jogosult közúti
közlekedési nyilvántartási szerv (a továbbiakban: Hivatal) ellenőrzi a külföldi vezetői engedély adatainak egyezőségét.
(7) A harmadik ország által kiállított vezetői engedély honosítása során az engedély-nyilvántartásba és a kiadásra kerülő
magyar vezetői engedélybe be kell jegyezni a vezetői engedély honosításának tényét, valamint a kérelmező által
benyújtott vezetői engedélyt kiadó államot. A nyilvántartásba és a kiadásra kerülő vezetői engedélybe a bejegyzés
a 8. melléklet 70. kódjának, valamint a kiadó állam – az országok és igazgatási egységeik nevének kódjaira vonatkozó
MSZ EN ISO 3166-1 nemzeti szabványban meghatározott – háromjegyű betűkódjának (a továbbiakban: országkód)
alkalmazásával történik. (8) A honosított vezetői engedély cseréjére vagy pótlására irányuló eljárás során kiadásra kerülő vezetői engedélybe is be
kell jegyezni a (7) bekezdés szerinti kódokat. (9) Ha egy másik EGT-állam által kiadott – a 8. mellékletben meghatározott 70. kódot és a kiadó harmadik állam
országkódját tartalmazó – vezetői engedély jogosultja szokásos tartózkodási helyét Magyarországra helyezi át,
a vezetői engedély kiadására irányuló eljárásban az e rendeletben meghatározott, eredeti vezetői engedélyt kiadó
harmadik ország tekintetében alkalmazandó szabályokat kell alkalmazni, és a (7) bekezdés szerint kell eljárni.
19. § (1) A más EGT-állam hatósága által kiállított vezetői engedély a más EGT-állam állampolgárának – a 13. § és a 15. §
(1) bekezdésének rendelkezéseire figyelemmel – cserével érvényesíthető, ha szokásos tartózkodási helye
a Magyarország területén található. (2) A más EGT-állam hatósága által kiállított vezetői engedély eltűnése, megsemmisülése esetén az eredeti vezetői
engedélyt kiállító hatóság igazolása, valamint annak hiteles fordítása alapján a magyar vezetői engedély kiadható.
(3) A csere vagy a pótlás során a magyar vezetői engedélyt azokra a járműkategóriákra és azokkal a feltételekkel lehet
érvényesíteni, amelyre a más EGT-állam hatósága által kiállított vezetői engedély, vagy annak tartalmát tanúsító
igazolás szerint az érvényes. (4) A közlekedési igazgatási eljárásban nem tekinthető érvényesnek a másik EGT-állam által kiállított vezetői engedély,
ha azt a kiállító tagállam területén korlátozták, visszavonták vagy a vezetési jogosultságot felfüggesztették.
(5) A vezetői engedély cseréjére irányuló eljárás során ellenőrizni kell, hogy a benyújtott vezetői engedély ténylegesen
mely kategóriára érvényes. (6) Kétség esetén a Hivatal közreműködésével a vezetői engedély kiállításához, pótlásához vagy cseréjéhez a kiadó
EGT-állam hatóságának megkeresése útján ellenőrzést kell végezni. (7) A közlekedési igazgatási hatóság megtagadja a vezetői engedély kiállítását azon kérelmezőnek, akinek a vezetői
engedélyét egy másik tagállamban korlátozták, érvénytelenítették, visszavonták vagy a vezetési jogosultságát
felfüggesztették. 20. § (1) A honosítás során kiadott magyar vezetői engedélyt azokra a járműkategóriákra és azokkal a feltételekkel lehet
érvényesíteni, amelyre a külföldi vezetői engedély is érvényes.
(2) A honosítás során a harmadik ország által kiállított vezetői engedélyt – a magyar vezetői engedély kiadásakor –
a közlekedési igazgatási hatóság bevonja, és a Hivatalnak megküldi. A Hivatal a bevont vezetői engedélyt viszonosság
vagy nemzetközi szerződés alapján a kiállító hatóság részére, annak értesítése mellett továbbít.
(3) Amennyiben a harmadik ország állampolgára – nyilatkozata alapján – az ország területét elhagyja, a honosítás során
bevont külföldi hatóság által kiállított vezetői engedély a magyar vezetői engedély egyidejű leadása mellett,
ha a (2) bekezdésben foglaltak szerint a kiállító hatóságnak még nem került megküldésre, visszaadható. A közlekedési
igazgatási hatóság ennek tényét a nyilvántartásban rögzíti. 21. § (1) A más EGT-állam által kiállított vezetői engedélyt a közlekedési igazgatási hatóság a magyar vezetői engedély
kiadásakor bevonja, és a Hivatalnak megküldi. (2) A Hivatal a közlekedési igazgatási hatóság által bevont, más EGT-állam által kiállított vezetői engedélyt a kiállító
tagállam közlekedési hatósága részére megküldi. 22. § (1) Az a magyar állampolgár, aki külföldi hatóság által kiállított vezetői engedéllyel rendelkezik, a hazatérés bejelentését
követő hat hónapon belül köteles magyar vezetői engedélyt kiváltani. A külföldi hatóság által kiállított vezetői
engedélyt a közlekedési igazgatási hatóság bevonja, és a Hivatal azt viszonosság esetén a kiállító hatóságnak
megküldi. (2) Amennyiben a magyar vezetői engedélyt külföldön cserélik ki és erről a Hivatalt értesítik, e tényt a nyilvántartásba be
kell jegyezni. (3) Amennyiben a magyar vezetői engedélyt a honosító külföldi hatóság a Hivatalnak megküldi, új vezetői engedély
kiállítása helyett, a visszahonosításra irányuló kérelem alapján, az eredeti okmányt kell visszaadni, feltéve, ha a vezetési
jogosultság tartalma nem változott, és a vezetői engedélybe bejegyzett egészségi alkalmasság határideje még nem
járt le. 8. A járművezetésre jogosító okmányok kiadása, cseréje, pótlása
23. § (1) A közlekedési igazgatási hatóság a jogszabályban meghatározott feltételek teljesítésének igazolása alapján kiadja,
érvényesíti vagy cseréli, vagy megrongálódás, eltűnés esetén pótolja:
a) a vezetői engedélyt (5. melléklet), b) a nemzetközi vezetői engedélyt (9. melléklet),
c) az ideiglenes vezetői engedélyt (10. melléklet). (2) Azonos fajtájú járművezetésre jogosító okmányból az engedély jogosítottja egyidejűleg csak egy érvényes okmánnyal
rendelkezhet. A közlekedési igazgatási hatóság megtagadja a vezetői engedély kiállítását, vagy a már kiadott vezetői
engedélyt visszavonja, ha megállapítja, hogy a kérelmező már rendelkezik vagy a kérelem beadásakor már
rendelkezett más EGT-állam hatósága által kiadott vezetői engedéllyel. Az EGT-állam hatósága által kiadott vezetői
engedély egyenértékűségét a vezetőiengedély-kategóriák közötti egyenértékűségről szóló, 2008. augusztus 25-i
2008/766/EK bizottsági határozata alapján kell meghatározni. 24. § (1) A járművezetésre jogosító okmányok kiadására, cseréjére és pótlására irányuló eljárás kérelemre indul.
(2) Az első vezetői engedély kiadására, vagy az új kategória, alkategória és kombinált kategória bejegyzésére és a vezetői
engedély cseréjére irányuló kérelmet a közlekedési igazgatási hatóságnál személyesen lehet benyújtani. Elektronikus
úton is be lehet jelenteni a 2001. január 1-je után kiadott vezetői engedély elvesztését, ellopását, megsemmisülését, és
kezdeményezhető annak pótlása. Az elektronikus úton kezdeményezett pótlás esetén – az okmányazonosító adat
kivételével – a korábbi vezetői engedéllyel megegyező adattartalommal kell kiállítani a vezetői engedélyt.
(3) Elektronikus úton is kezdeményezhető a 2001. január 1-je után kiadott, az adott kategória tekintetében lejárt
érvényességű vezetői engedély cseréje, feltéve, ha az új egészségi alkalmassági érvényességi idő lejártának időpontja
a csere alapjául szolgáló vezetői engedély 4.b) pontjában meghatározott érvényességi időn belül esik. Az elektronikus
úton kezdeményezett vezetői engedély cseréje esetén – az okmányazonosító és kategória érvényességi adat
kivételével – a korábbi vezetői engedéllyel megegyező adattartalommal kell az új vezetői engedélyt kiállítani.
(4) A közlekedési igazgatási hatóság az ügyfél kérelmét elektronikus adattartalommal készíti el. A vezetői engedély iránti
kérelem személyes előterjesztésekor a közlekedési igazgatási hatóság a jogosultról arcképmás felvételt készít.
(5) Ha a kérelmező magyar állampolgár a kérelem benyújtásakor rendelkezik érvényes állandó személyazonosító
igazolvánnyal vagy a személyazonosságát igazoló más érvényes okmánnyal, és adataiban időközben nem következett
be változás, akkor az állandó személyazonosító igazolványát, vagy a személyazonosságát igazoló más érvényes
okmányát kell bemutatni. (6) Amennyiben a kérelmező magyar állampolgár érvényes állandó személyazonosító igazolvánnyal vagy
a személyazonosságát igazoló más érvényes okmánnyal nem rendelkezik, vagy adataiban időközben változás
következett be, az eljárás csak az ideiglenes személyazonosító igazolvány kiállítását követően folytatható le.
(7) A vezetői engedély kiadására irányuló eljárásban a kérelmező jogosultságát és személyazonosságát ellenőrizni kell.
Ennek során a kérelem adatait egyeztetni kell a személyazonosító igazolvány vagy személyazonosságot igazoló más
érvényes okmány adattartalmával, vagy a bemutatott okiratokban szereplő adatokkal. A közlekedési igazgatási
hatóság az egyeztetést a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban tárolt adatokkal – a központi szerv
közreműködésével – is elvégzi. Nem szükséges az (5) bekezdésben meghatározott okiratok bemutatása, ha a vezetői
engedély iránti kérelmet annál az önkormányzatnál működő közlekedési igazgatási hatóságnál nyújtják be, ahol
a kérelmezőre vonatkozó anyakönyvi bejegyzést tették. (8) Ha a kérelmező bevándorolt, letelepedett vagy menekült jogállású személy, a kérelemhez be kell mutatnia az érvényes
személyazonosító igazolványát. (9) Amennyiben a (6) bekezdés szerint végrehajtott adategyeztetéskor a személyi adat- és lakcímnyilvántartás adatai nem
egyeznek meg a bemutatott okmány vagy okirat adataival, vizsgálni kell az eltérés okát, és indokolt esetben a személyi
adat- és lakcímnyilvántartás adatait haladéktalanul helyesbíteni kell. A helyesbítést magyar állampolgár, vagy olyan
külföldi esetében, akinek anyakönyvi eseményét Magyarországon anyakönyvezték, kizárólag anyakönyvi okirat
alapján – szükség esetén az anyakönyvezető megkeresésével – lehet elvégezni.
(10) A vezetői engedélyt a személyi adat- és lakcímnyilvántartással egyező személyi adatokkal kell kiállítani.
(11) Amennyiben a járművezető nyilatkozata szerint rendelkezik nemzeti kategóriára érvényesített járművezetésre
jogosító okmánnyal, a vezetői engedély kiadására, cseréjére, pótlására irányuló eljárás során a közlekedési igazgatási
hatóság a régi okmány bevonása mellett annak megfelelő nemzeti kategóriára is érvényesíti a vezetői engedélyt.
Az eljárásban az ügyfél nyilatkozatát minden esetben be kell szerezni.
(12) A közlekedési igazgatási hatóság a személyi azonosítót a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról
szóló törvény hatálya alá tartozó személyek esetében az azt igazoló és az ügyfél által bemutatott okmány alapján
ellenőrzi. 25. § Amennyiben a vezetői engedély cseréjére, pótlására irányuló kérelmet a Hivatalnál nyújtották be, a vezetői engedély
– az erre irányuló kérelem esetében – soron kívül kiadható.
26. § (1) A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény (a továbbiakban: Kknyt.) 33. § (5) bekezdése
szerinti bejelentési kötelezettség a pótlás iránti kérelem benyújtásával, valamint az okmány eltulajdonítása esetén
a rendőrséghez tett feljelentéssel is teljesíthető. (2) A közlekedési igazgatási hatóság vagy – ha az (1) bekezdés szerinti bejelentés hozzá érkezik – a Hivatal haladéktalanul
gondoskodik az okmány elvesztése, eltulajdonítása, megsemmisülése tényének a nyilvántartáson történő
átvezetéséről. (3) Ha az okmány eltulajdonítása miatt a rendőrségnél feljelentést tettek, a rendőrség haladéktalanul, elektronikus
úton értesíti a Hivatalt, amely haladéktalanul gondoskodik az eltulajdonítás tényének a nyilvántartáson történő
átvezetéséről. 27. § (1) A megtalált vezetői engedélyről a megtalálástól számított három munkanapon belül értesíteni kell a közlekedési
igazgatási hatóságot. (2) Ha a közlekedési igazgatási hatóság értesül a vezetői engedély megtalálásáról, úgy haladéktalanul gondoskodik
a találás tényének a nyilvántartáson történő átvezetéséről. (3) Ha a rendőrség értesül az okmány megtalálásáról, úgy haladéktalanul értesíti bármely közlekedési igazgatási
hatóságot, amely gondoskodik a találás tényének a nyilvántartáson történő átvezetéséről.
(4) A vezetői engedély elvesztésének, eltulajdonításának, megsemmisülésének, vagy megtalálásának közlekedési
igazgatási hatósághoz történő bejelentéséről felvett jegyzőkönyvet okmánytári alapiratként a közlekedési igazgatási
hatóság a Hivatalnak továbbítja. Az elektronikus úton kezdeményezett vezetői engedély pótlás esetén az ügyfél
elektronikus úton tett nyilatkozata kerül a Hivatalnak továbbításra.
28. § A vezetői engedélybe az állampolgársági adatot az országkód, az egészségi feltételeket vagy a korlátozásokat
a 8. mellékletben meghatározott számkód formájában kell feltüntetni.
29. § (1) A járművezetésre jogosító okmányok a következő határidőig jogosítanak vezetésre:
a) az ideiglenes vezetői engedély a kiállításától számított hatvan napig, a 11. § (2) bekezdésében meghatározott
esetben az eltiltás időtartamáig, de legfeljebb hat hónapig,
b) a vezetői engedély kategória érvényessége az előírt orvosi vizsgálaton megállapított egészségi alkalmassági
időpontig, de legfeljebb a C1, a C1+E, a C, a C+E, a D1, a D1+E, a D és a D+E vezetői engedély kategóriák esetében
a vezetői engedély kiállításától számított öt évig, egyéb nemzetközi vezetői engedély kategóriák esetében
legfeljebb tíz évig, c) nemzeti kategóriában – a „TR” és „V” kategória kivételével – a vezetői engedély érvényességi időpontjáig,
de legfeljebb a vezetői engedély kiállítását követő tíz évig.
(2) A közlekedési igazgatási hatóság az egészségi alkalmassággal kapcsolatos korlátozásokat az orvos által kiállított,
az ügyfél által bemutatott „alkalmassági vélemény”-ben meghatározott kód alapján jegyzi be a vezetői engedélybe.
(3) A vezetői engedély kiállítása során annak érvényességét az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott időtartamon
belül – az ügyfél kérelmére – úgy kell meghatározni, hogy a lejáratának hónapja és napja megegyezzen az ügyfél
születési idejének hónapjával és napjával. (4) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott esetben a lejárt érvényességű vezetői engedélyt járművezetői
vizsgakötelezettség nélkül – kell kicserélni. (5) A vezetői engedély kiállítása során annak érvényességi idejét az ügyfél kérelmére úgy kell meghatározni, hogy
a lejáratának időpontja megegyezzen az 5. melléklet C. pontja szerinti vezetői engedély 11. sorában feltüntetett
kategória érvényesség időpontjával. 30. § (1) A pályaalkalmassági minősítést és annak érvényességi idejét – kivéve a (2) bekezdésben foglaltakat – a közlekedési
hatóság jogerős határozata alapján kell a nyilvántartásba bejegyezni.
(2) A vezetői engedély cseréjekor a meglévő vezetői engedélyben szereplő bejegyzés alapján, továbbá az alábbi okiratok
alapján lehet a következő PÁV kategóriákat a nyilvántartásba bejegyezni:
a) PÁV I. (első) kategória minősítés: aa) 1978. április 1-je előtt vizsgázott és a vezetői engedélyben „Gépjármű-vezetői állás vállalására jogosult”
szövegű bejegyzés, ab) 1970. január 1-je előtti C kategóriás vizsgát igazoló vezetői engedély,
ac) 1969. július 1-je és 1978. április 1-je között kiadott „Gépjármű-kezelői bizonyítvány”,
ad) PÁV I. alkalmasságot tanúsító határozat (igazolás); b) PÁV II. (második) kategória minősítés: PÁV II. alkalmasságot tanúsító határozat (igazolás);
c) PÁV III. (harmadik) kategória minősítés: az 1978. április 1-je után kiadott „Gépjármű-kezelői bizonyítvány”,
valamint PÁV III. alkalmasságot tanúsító határozat (igazolás). (3) A közlekedési igazgatási hatóság a vezetői engedély cseréjével egyidejűleg a korábbi vezetői engedélybe bejegyzett
pályaalkalmassági minősítés engedély nyilvántartásban szereplő adatáról első alkalommal térítésmentesen
hitelesített kivonatot állít ki. 31. § A vezetői engedélyt a Hivatal a kérelmező részére postai úton küldi meg. Az így át nem vett okmányt az értesítési cím
szerint illetékes közlekedési igazgatási hatóságnak kell megküldeni, amely hatóság azt a kiállítástól számított egy évig
őrzi meg, ezt követően a Hivatalnak megsemmisítésre megküldi.
9. A vezetésre jogosító okmányok helyszíni elvétele, vezetési jogosultság szünetelése
32. § Az ellenőrzésre jogosult szerv (a továbbiakban: ellenőrző hatóság) nevében eljáró személy (a továbbiakban: ellenőrző
hatósági személy) az eljárása során a vezetői engedélyt a helyszínen elveszi, ha
a) a járművezető azzal gyanúsítható, hogy közúti veszélyeztetés (Btk. 186. §-a), a közúti baleset során maradandó
fogyatékosságot, halált, kettőnél több ember halálát vagy halálos tömegszerencsétlenséget okozó [Btk. 187. §
(2) bekezdése], illetve a járművezetés ittas vagy bódult állapotban (Btk. 188. §-a) bűncselekményt követett el,
b) a járművezető járművezetéstől eltiltás hatálya alatt áll, vagy a közlekedési igazgatási hatóság a vezetési
jogosultságának szünetelését jogerősen elrendelte, c) gyanú van arra, hogy a vezetői engedély hamis, meghamisították vagy azzal más módon visszaéltek.
33. § A 32. § c) pontjában meghatározott gyanút megalapozza, ha
a) a vezetői engedély körözés alatt áll, b) a nyilvántartás szerint a vezetői engedély kiadására nem került sor, vagy azt nem az engedélyben feltüntetett
gépjárművezető részére állították ki, vagy c) az okmányban javítás, törlés vagy más illetéktelen beavatkozás jelei észlelhetőek, illetve a vezetői engedély
anyaga, kivitele a valóditól eltér. 34. § Az ellenőrző hatósági személy a vezetői engedély elvételéről átvételi elismervényt ad, amely tartalmazza az elvétel
e rendeletben meghatározott jogalapját. 35. § A vezetői engedély helyszíni elvételére vonatkozó rendelkezéseket valamennyi járművezetésre jogosító okmányra
alkalmazni kell. 36. § (1) A közlekedési igazgatási hatóság a vezetési jogosultság szünetelésének elrendelésével korlátozza a közúti
közlekedésben járművezetőként történő részvételét annak, aki a) a 32. § a) vagy c) pontjában meghatározott jogsértés elkövetésével magalapozottan gyanúsítható,
b) a járművezetéstől eltiltás hatálya alatt áll, vagy
c) az egészségi, pályaalkalmassági, képzési és vizsgáztatási előírásoknak nem felel meg.
(2) A vezetési jogosultság szünetelése a bíróság vagy szabálysértési hatóság határozata alapján járműkategóriába,
alkategóriába, kombinált kategóriába, járműfajtába tartozó járművezetésre is kiterjedhet.
(3) Szünetel a vezetésre való jogosultság: a) a közlekedésbiztonsági alkalmatlanság jogerős megállapításának napjától az alkalmasság igazolásának
a közlekedési igazgatási hatóság előtti bemutatás időpontjáig, ha a járművezető a járművezetésre
közlekedésbiztonsági szempontból alkalmatlan, b) a vezetői engedély helyszíni elvételének, a büntetőeljárás megindításától, vagy ismeretlen tettes ellen indult
eljárás esetén a megalapozott gyanú közlésének napjától a büntetőeljárás jogerős befejezéséig, ha az eljárás
a 32. § a) pontjában meghatározott bűncselekmények megalapozott gyanúja miatt indult,
c) a közúti járművek vezetésétől történő eltiltás lejáratának a napjától az utánképzésen való részvétel közlekedési
igazgatási hatóság előtti igazolásáig, ha a járművezető engedélyét csak az utánképzést követően kaphatja vissza,
d) ha a járművezetőt egészségi, pályaalkalmassági szempontból alkalmatlannak minősítették, az alkalmatlanság
megállapításának a napjától az alkalmas minősítésű igazolás közlekedés igazgatási hatóság előtti bemutatásáig,
továbbá ha a soron kívül elrendelt vagy kezdeményezett egészségi, vagy rendkívüli pályaalkalmassági
vizsgálaton a járművezető önhibájából nem jelent meg, illetve, ha az időszakos egészségi alkalmassági vizsgálat
során az egészségügyi hatóság alkalmatlannak minősítette; nem kell elrendelni a vezetési jogosultság
szünetelését, ha az alkalmas minősítésű igazolást az ügyfél a közlekedési igazgatási hatóság határozatának
meghozatal előtt önként bemutatja, e) a vizsga érvénytelenítését elrendelő határozat jogerőre emelkedésének napjától az érvényes vizsgaigazolás
közlekedési igazgatási hatóság előtti bemutatásáig, ha a járművezetői vizsgát a közlekedési hatóság a közúti
járművezetők és a közúti közlekedési szakemberek képzésének és vizsgáztatásának részletes szabályairól szóló
miniszteri rendelet alapján érvénytelenítette. (4) A vezetési jogosultság szünetelésének elrendelésére okot adó körülményről az eljáró hatóság értesíti az engedély
jogosítottjának lakcíme szerint illetékes közlekedési igazgatási hatóságot a) a (3) bekezdés b) pontja esetén a büntetőeljárás megindításáról vagy a megalapozott gyanú közléséről szóló
értesítés, b) a (3) bekezdés a) és e) pontja esetén a jogerős határozat,
c) a (3) bekezdés d) pontja esetén az alkalmatlanság megállapításáról szóló értesítés, vagy
d) a 32. § c) pontja esetén az ellenőrző hatóság intézkedéséről szóló jelentés, feljelentés megküldésével.
(5) A helyszínen elvett vezetői engedélyt az elvétel okának megjelölésével együtt az ellenőrző hatóság az engedély
jogosítottjának lakcíme szerint illetékes közlekedési igazgatási hatóságnak öt napon belül megküldi.
(6) Amennyiben a vezetési jogosultság szünetelésének feltételét az eljáró hatóság az eljárás megindítását követően
észleli, a helyszíni elvétel szabályait értelemszerűen alkalmazni kell.
(7) A vezetési jogosultság az eltiltással érintett kategóriára, alkategóriára, kombinált kategóriára vonatkozó vezetési
jogosultság szünetelésének elrendeléséről, annak nyilvántartásba vételéről, a vezetői engedély visszavonásáról,
valamint a külföldi hatóság által kiállított vezetői engedély bevonásáról a közlekedési igazgatási hatóság dönt.
(8) A (3) bekezdés b) pontja esetén a vezetői engedélyt a határidő letelte előtt vissza kell adnia vádemelést megelőzően az
ügyben eljáró ügyészség, a vádemelést követően az ügyben eljáró bíróság értesítése alapján. A közlekedési igazgatási
hatóság a vezetői engedély visszaadásának és a vezetési jogosultság szünetelésének megszűnését a nyilvántartásba
bejegyzi, és ezekről az értesítést küldő hatóságot tájékoztatja.
(9) Amennyiben a 32. §-ban foglaltak alapján a vezetői engedélyt a helyszínen el kell venni, azonban annak elvételére nem
került sor, a közlekedési igazgatási hatóság kötelezi az ügyfelet a vezetői engedély leadására. A határozat
meghozatalával egyidejűleg a vezetői engedély visszavonásáról, bevonásáról és a vezetési jogosultság szüneteléséről
szóló hatósági határozatot nyilvántartásba veszi. (10) A helyszínen vagy az eljáró hatóság által elvett vezetői engedélyt csak a közlekedési igazgatási hatóság adhatja vissza.
(11) Amennyiben az eljárás alá vont külföldi állampolgárnak nincs magyarországi lakó- vagy tartózkodási helye, vezetési
jogosultság szünetelésének elrendelésére, annak nyilvántartásba vételére a cselekmény elkövetési helye szerint
illetékes közlekedési igazgatási hatóság intézkedik. (12) Ha a vezetői engedély, vagy az abba tett bejegyzés hamis, hamisított, vagy valótlan tényt, jogosultságot tartalmaz,
a nyomozó hatóság lefoglalást megszüntető, vagy a büntetőeljárást lezáró határozata alapján a közlekedési igazgatási
hatóság a vezetői engedély visszavonásával egyidejűleg intézkedik az engedély-nyilvántartásban szereplő valótlan
adatok javítására, törlésére vagy az okmány érvénytelenítését követő selejtezésre.
37. § (1) Ha a járművezetéstől eltiltás csak meghatározott kategóriára vagy járműfajtára terjed ki, a közlekedési igazgatási
hatóság a járművezetésre jogosító okmányt kérelemre kicseréli, és ennek során az eltiltással nem érintett kategóriára,
járműfajtára érvényesített okmányt ad ki. (2) Amennyiben az eltiltás valamely nemzetközi vagy nemzeti kategória alá eső járműre terjed ki, a vezetői engedélyben
kóddal jelölni kell, hogy az eltiltással érintett kategória (járműfajta) vezetésére az adott nemzetközi (nemzeti)
kategóriára érvényesített vezetői engedély nem jogosít. 38. § (1) A vezetői engedély a vezetési jogosultság szünetelésének lejártát követően is csak akkor adható vissza, ha
a) a vezetői engedély érvényességi ideje nem járt le,
b) a járművezető a jogszabályban előírt utánképzésen való részvételét igazolta,
c) akit a bíróság határozatában a járművezetői jártasság igazolására kötelezett, e kötelezettségének eleget tett,
d) soron kívüli orvosi vagy rendkívüli pályaalkalmassági vizsgálatra kötelezés esetén a járművezető e kötelezésnek
eleget tett. (2) A vezetői engedély az egészségügyi érvényességi idejének lejárta után is visszaadható, ha a járművezető azt az 5. §
(1) bekezdésében meghatározott vezetési jogosultság gyakorlása érdekében kéri.
39. § (1) A külföldi hatóság által kiadott vezetői engedélyt – ha azt annak jogosítottja a szünetelés határidejének lejáratát
követő hatvan napon belül nem veszi át – a Hivatalon keresztül a kiállító hatóságnak kell megküldeni.
(2) A vezetői engedélyt a szünetelés határidején belül is vissza kell adni, ha a külföldi – nyilatkozata szerint – az ország
területét végleg elhagyja, vagy a hatóság arra kötelezte. Ebben az esetben azonban a külföldi a tilalommal érintett
vezetési jogát Magyarország területén – kivéve a kiléptető határátkelőhelyig történő közlekedést – nem gyakorolhatja.
40. § A 36–38. §-ban foglalt rendelkezéseket alkalmazni kell a közúti járművek vezetésére jogosító valamennyi okmányra.
41. § (1) Az eljáró hatóság soron kívüli orvosi vizsgálatot kezdeményez, ha
a) a járművezető a közúti közlekedés szabályainak megszegésével halállal, tömegszerencsétlenséggel járó balesetet
okozott, b) a közlekedési bűncselekmény vagy szabálysértés elkövetésével gyanúsítható járművezető a járművezetést
hátrányosan befolyásoló egészségi állapotára vagy gyógyszer hatására hivatkozik,
c) az eljárás során a járművezető betegségére, testi vagy szellemi, vagy érzékszervi fogyatékosságára vonatkozóan
olyan tény merül fel, amely őt a járművezetésre egészségi szempontból alkalmatlanná teheti.
(2) Az eljáró hatóság a járművezető rendkívüli pályaalkalmassági vizsgálatát kezdeményezi,
a) ha a járművezető az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott balesetet okozott, vagy
b) az eljárás során a járművezetést hátrányosan befolyásoló pszichés állapotára hivatkozik.
IV. FEJEZET A JÁRMŰVEKKEL KAPCSOLATOS ELŐÍRÁSOK 10. A járművek forgalomba helyezése és ideiglenes forgalomban tartása
42. § (1) A közúti közlekedés szabályairól szóló rendeletben meghatározott járművel – kivéve a trolibuszt, a villamost,
a kerékpárt, a két- és háromkerekű segédmotoros kerékpárt, az állati erővel vont járművet, a kézikocsit – közúti
forgalomban akkor lehet részt venni, ha forgalomba helyezték, vagy ideiglenes forgalomban tartását engedélyezték.
(2) A járművet akkor lehet forgalomba helyezni, ha
a) a tulajdonjog megszerzését eredeti okirattal vagy eredeti hitelesített másolatával igazolták, vagy, ha az nem
magyar nyelven került kiállításra, annak hiteles, magyar nyelvű fordítását a kérelemhez csatolták,
b) a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás meglétét, vagy a gépjármű-felelősségbiztosítás alóli mentességet
igazolták, c) a regisztrációs adóról szóló törvény hatálya alá tartozó járművek esetében a vámhatóság által kiállított
regisztrációs adóigazolást bemutatták, amennyiben az papír alapon kiállításra került és annak valódiságát
a rendelkezésre álló nyilvántartásban a közlekedési igazgatási hatóság ellenőrizte,
d) a jármű műszaki alkalmasságát a közlekedési hatóság megállapította, és
e) a jármű üzemben tartója Magyarország területén rendelkezik lakóhellyel vagy székhellyel (telephellyel).
(3) A (2) bekezdésben foglaltak igazolása mellett, a járművek forgalomba helyezésének további feltételei:
a) a harmadik országból belföldi üzemeltetés céljából behozott használt jármű származás-ellenőrzése, illetve
a jármű jogi helyzetének tisztázása megtörtént, előzetes eredetiségvizsgálatát elvégezték, valamint a járműhöz
kiadott állandó vagy ideiglenes forgalmi engedélyt vagy annak a kiállító hatóság által hitelesített másolatát és
annak hiteles fordítását az ügyfél a kérelméhez csatolta;
b) más EGT-államból belföldi üzemeltetés céljából behozott használt jármű belföldi forgalomba helyezését
megelőzően a jármű jogi helyzetének tisztázása megtörtént, valamint az ügyfél a kérelméhez csatolta
a származási tagállam hatósága által kiadott ba) nem harmonizált adattartalmú forgalmi engedélyt vagy annak a kiállító hatóság által hitelesített másolatát,
vagy bb) harmonizált adattartalmú forgalmi engedély I. részét, valamint a II. részét, feltéve, hogy a jármű származási
tagállamában ez utóbbi kiállításra került; c) az új jármű forgalmazója részére a közlekedési hatóság engedélyezte a megfelelőségi nyilatkozat alkalmazásával
történő forgalomba helyezést, és a forgalmazó a járműhöz elektronikus úton a műszaki adatlapot, valamint az
e rendeletben meghatározott módon a járműkísérő lapot kiállította;
d) egyéb új jármű esetében járműkísérő lapot állítottak ki, vagy elvégezték a jármű előzetes eredetiségvizsgálatát.
(4) Ha más EGT-államból behozott használt jármű forgalomba helyezése során nem áll rendelkezésre a nem harmonizált
forgalmi engedély eredeti vagy kiállító hatóság által hitelesített másolati példánya, vagy ha a harmonizált forgalmi
engedély I. és II. részből áll, és a II. rész hiányzik, vagy I. részből áll, de az nem az eredeti példány, a forgalomba helyezést
megelőzően a származás-ellenőrzést el kell végezni. (5) A jármű származását igazolnia kell
a) a magyarországi gyártónak, vezérképviseletnek, összeépítési engedéllyel rendelkezőnek;
b) harmadik országból vagy más EGT-államból belföldi üzemeltetés céljából behozott jármű esetén annak, aki
a forgalomba helyezést kezdeményezi. (6) A külföldről belföldi üzemeltetés céljából behozott használt jármű forgalomba helyezéséig, valamint egyéb olyan
járművek esetében, amelyek forgalomba helyezése nem indokolt, a jármű ideiglenes forgalomban tartása
engedélyezhető, ha az ügyfél a kérelméhez bemutatta: a) a tulajdonjog megszerzését igazoló okiratot,
b) a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás meglétét tanúsító igazolást, c) a jármű műszaki alkalmasságát tanúsító, a közlekedési hatóság által kiállított Műszaki Adatlapot.
(7) A jármű forgalomba helyezése nyilvántartásba vétellel, a forgalmi engedély, a rendszámtábla, és – az 55. §-ban
meghatározott járműveknél – az új típusú rendszámtáblához tartozó regisztrációs matrica kiadásával valósul meg.
(8) A jármű ideiglenes forgalomban tartásának engedélyezése az ideiglenes forgalomban tartási engedély és az
E betűjelű ideiglenes rendszámtábla kiadásával valósul meg. (9) A lassú jármű, annak pótkocsija, valamint a négykerekű segédmotoros kerékpár forgalomba helyezése esetén
„igazolólap” megnevezést tartalmazó forgalmi engedélyt kell kiadni. (10) A forgalmi engedély, az ideiglenes forgalomban tartási engedély, a törzskönyv és a rendszámtábla, valamint az
új típusú rendszámtáblához kiadott regisztrációs matrica – az e rendeletben meghatározottak kivételével – arra
a járműre érvényes, amelyre azt kiadták, vagy engedélyezték.
(11) A közlekedési igazgatási hatóság a külföldi hatóság által kiállított forgalmi engedélyeket és hatósági jelzéseket
a forgalomba helyezés során bevonja, és a keletkezett alapirattal a Hivatalnak megküldi.
(12) A Hivatal a más EGT-állam nyilvántartó hatóságát a külföldi forgalmi engedély bevonásáról a jármű magyarországi
forgalomba helyezésétől számított két hónapon belül értesíti, ezt követően az állam nyilvántartó hatóságának
kérésére, illetve viszonosság esetén a külföldi okmányokat, hatósági jelzéseket az azt kiadó hatósághoz továbbítja,
egyéb esetekben a jogszabályban meghatározott őrzési időt követően megsemmisíti.
(13) A jármű forgalomba helyezése iránti, vagy a már forgalomba helyezett járművel kapcsolatos eljárások során
a közlekedési igazgatási hatóság az ügyfél kérelmének megfelelő adattartalmú elektronikus kérelmet állít elő.
43. § (1) A külföldről belföldi üzemeltetés céljából behozott használt jármű – a 42. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt
feltételnek megfelelő jármű és a négykerekű segédmotoros kerékpár kivételével – forgalomba helyezésének
kezdeményezése előtt származás-ellenőrzését el kell végezni. A származás-ellenőrzés kezdeményezése a közlekedési
igazgatási hatóságnál származás-ellenőrzési nyilvántartásba vétellel valósul meg. (2) Az (1) bekezdés szerinti jármű származás-ellenőrzéséhez az ügyfélnek a kérelméhez be kell mutatnia:
a) a tulajdonjog megszerzését igazoló eredeti okiratot vagy hitelesített másolati példányát, illetve ha az nem magyar
nyelven került kiállításra, annak hiteles, magyar nyelvű fordítását, valamint
b) a járműhöz kiadott forgalmi engedélyt vagy annak a kiállító hatóság által hitelesített másolatát és annak hiteles
fordítását, a 42. § (4) bekezdésében meghatározott esetben a külföldi hatóság által kiadott igazolást a jármű
nyilvántartásba történő bejegyzésének tényéről, és az okiratot, amely a forgalmi engedély hiányának okát
tartalmazza. (3) A származás-ellenőrzési nyilvántartásba vétellel egyidejűleg kérelemre engedélyezhető a jármű ideiglenes
forgalomban tartása, ha az ügyfél bemutatta a) a jármű műszaki alkalmasságát tanúsító, a közlekedési hatóság által kiállított Műszaki Adatlapot, és
b) a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás meglétét tanúsító igazolást. (4) A jármű származásának ellenőrzése során a közlekedési igazgatási hatóság a (2) bekezdésben meghatározott
okmányban és okiratban szereplő adatokat elektronikus úton, az ellenőrzés elvégzéséhez szükséges adatok
beszerzése céljából a Hivatalnak megküldi. (5) A Hivatal a származás-ellenőrzés elvégzése során a külföldi hatóság nyilvántartásaiban, valamint a külföldi és
nemzetközi körözési nyilvántartásokban történő ellenőrzés adatai alapján tisztázza a jármű származását, és ennek
eredményéről a közlekedési igazgatási hatóságot elektronikus úton tájékoztatja.
(6) A közlekedési igazgatási hatóság a külföldi okmányokat és hatósági jelzéseket a forgalomba helyezés során bevonja és
a keletkezett alapirattal a Hivatalnak megküldi, amely a 42. § (1) bekezdése szerint jár el.
44. § (1) A forgalomba helyezésre nem kötelezett lassú járművek közül a mezőgazdasági erőgépek a 63. § (2) bekezdés f) pontja
szerinti ideiglenes rendszámtáblával, ideiglenes forgalomban tartási engedéllyel és a rendszámtáblához tartozó
indítási naplóval vehetnek részt a közúti forgalomban. (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában mezőgazdasági erőgép:
a) a magajáró mezőgazdasági és erdészeti betakarító gépek (arató-cséplő gépek, szecskázó gépek, cukorrépa
betakarító gépek, zöldségbetakarító gépek, szőlőkombájnok, fakombájnok és erdészeti kiközelítők),
b) a magajáró műtrágya- és szervestrágya szóró gépek,
c) a magajáró permetezőgépek, d) a speciális magajáró eszközhordozó alvázak,
e) a mezőgazdasági tevékenységre alkalmazandó magajáró rakodógép, amely tervezési sebessége szerint 25 km/óránál gyorsabb sebességgel haladni nem képes, vagy amelynek
megengedett legnagyobb sebességét a típusbizonyítvány, vagy a közlekedési hatóság 25 km/óra értékben határozta
meg. (3) A mezőgazdasági vontatmánnyal a közúti forgalomban hatósági engedély és jelzés, vagy ideiglenes forgalomban
tartási engedély nélkül lehet részt venni. (4) A (3) bekezdés alkalmazásában mezőgazdasági vontatmány az olyan pótkocsinak nem minősülő vontatott
munkagép, amely – a működéséhez szükséges eszközök szállítását kivéve – teherszállításra nem alkalmas, és amelyet
a közúti forgalomban mezőgazdasági vontatóval, lassú járművel vagy mezőgazdasági erőgéppel vontatnak.
45. § (1) A külföldről belföldi üzemeltetés céljából behozott használt jármű forgalomba helyezésére irányuló eljárás során
a közlekedési igazgatási hatóság a Schengeni Információs Rendszer (a továbbiakban: SIS) adatai alapján ellenőrzi,
hogy a járműhöz, valamint a jármű hatósági engedélyéhez és hatósági jelzéséhez kapcsolódik-e figyelmeztető jelzés.
(2) Ha a közlekedési igazgatási hatóság a SIS adatai alapján találatot ér el, erről haladéktalanul értesíti a Schengeni
Végrehajtási Egyezmény keretében történő együttműködésről és információcseréről szóló törvényben
meghatározott SIRENE Irodát. A közlekedési igazgatási hatóság az értesítéssel egyidejűleg a jármű jogi helyzetének
tisztázásáig a közlekedési igazgatási eljárást felfüggeszti. (3) A közlekedési igazgatási hatóság az eljáró hatóságnak a jármű, a külföldi hatósági engedély és a külföldi hatósági jelzés
lefoglalásról szóló értesítése alapján, a jármű forgalomba helyezésére irányuló kérelmet elutasítja.
(4) Ha az eljáró hatóság a közlekedési igazgatási hatóságot arról értesíti, hogy a figyelmeztető jelzést elhelyező SIS-t
alkalmazó külföldi állam a jelzést módosította, visszavonta vagy törölte, és a jármű jogi helyzete ezáltal tisztázottá vált,
a forgalomba helyezésre irányuló eljárást – az e rendeletben erre meghatározott feltételek igazolása mellett – le kell
folytatni. 46. § (1) A törzskönyvben és a nyilvántartásban tulajdonosként azt a természetes személyt, jogi személyiséggel rendelkező
vagy jogi személyiség nélküli szervezetet lehet feltüntetni, aki a jármű tulajdonjogának jogszerű megszerzését,
származását, továbbá eredetiségét e rendeletben foglaltak szerint igazolja.
(2) A forgalmi engedély és a törzskönyv kiadása nélkül a nyilvántartásban fel kell tüntetni – a jármű tulajdonjogában beállt
változásnak az eladó által tett bejelentésben meghatározott – a tulajdonszerzőre vonatkozó, a Kknyt. 9. §
(1) bekezdésében meghatározott adatatokat. (3) A forgalmi engedélyben és a nyilvántartásban üzemben tartóként azt a természetes személyt, vagy jogi
személyiséggel rendelkező vagy jogi személyiség nélküli szervezetet lehet feltüntetni, aki a jármű jogszerű
üzemeltetésére szerződés vagy más, hitelt érdemlően igazolt jogcím alapján jogosult.
(4) Az üzemben tartó – e jogának a jármű tulajdonosa által egyoldalú nyilatkozattal történő visszavonásáig – a jármű
forgalomban tartásával, közúton való részvételével kapcsolatos jogokat teljes egészében gyakorolhatja. Ez magában
foglalja a jármű időszakos műszaki vizsgáztatását, forgalomból történő ideiglenes kivonását, vagy ismételt
forgalomba helyezését, az üzemben tartó adatai változásának bejelentését, valamint a forgalmi engedély, továbbá
címke, rendszámtábla és regisztrációs matrica pótlását. (5) A törzskönyv jogosítottjának hozzájárulása nélkül az üzemben tartói jog átruházása nyilvántartásba nem vehető.
(6) A nyilvántartás a jármű valamennyi tulajdonosát, továbbá üzemben tartóját tartalmazza. A törzskönyvet és a forgalmi
engedélyt a tulajdonosok (üzemben tartók) egybehangzó nyilatkozata alapján a megjelölt tulajdonostárs (üzemben
tartó) adataival kell kiállítani és e tulajdonostárs (üzemben tartó) részére kell kiadni. Ebben az esetben a törzskönyvbe
be kell jegyezni, hogy a jármű „közös tulajdon”.
(7) A lassú jármű, a lassú jármű pótkocsija vagy a mezőgazdasági vontató forgalomba helyezésére irányuló kérelem
elbírálása során a jármű tulajdonjogának hitelt érdemlő igazolása hiányában a származás-ellenőrzés elvégzése,
valamint törzskönyv kiadása nélkül a forgalmi engedély és a rendszámtábla kiadható az üzemben tartó
járműnyilvántartásba történő egyidejű bejegyzésével, feltéve, hogy a jármű magyarországi gyártására, vagy
behozatalára 1999. január 1-jét megelőzően került sor, és a forgalomba helyezést kezdeményező ügyfél birtokába
kerülése igazolt. (8) A négykerekű segédmotoros kerékpárok forgalomba helyezésére irányuló kérelem elbírálása során a jármű
tulajdonjogának hitelt érdemlő igazolása hiányában a származás-ellenőrzés és eredetiségvizsgálat elvégzése nélkül
a forgalmi engedély és a rendszámtábla kiadható az üzemben tartó járműnyilvántartásba történő egyidejű
bejegyzésével, ha a jármű magyarországi gyártására vagy behozatalára 2009. április 1-jét megelőzően került sor,
és a járműnek a forgalomba helyezést kezdeményező ügyfél birtokába kerülése igazolt.
47. § (1) Harmadik ország hatósága által külföldi rendszámtáblával ellátott járművel, ha azt a vámhatóság alakiság nélkül
vámkezelte ideiglenes behozatali vámeljárásban – feltéve, hogy jogszabály vagy nemzetközi szerződés másként nem
rendelkezik – a belépéstől számított legfeljebb hat hónapig, egyéb esetben a vámhatóság határozatában
meghatározott ideig lehet Magyarországon közlekedni. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott idő elteltével a járművet magyar forgalmi engedéllyel és rendszámtáblával kell
ellátni. A külföldi rendszámtáblát viszonosság esetén az azt kiadó hatósághoz történő megküldés, viszonosság
hiányában megsemmisítés céljából a Hivatalnak kell megküldeni. (3) Külföldi rendszámtáblával ellátott, Magyarországra harmadik országból importált gépjármű a határátlépést követően
külföldi rendszámtáblával nem közlekedhet. (4) A közúti közlekedésről szóló törvényben meghatározott belföldi üzemben tartónak a tulajdonába kerülő, külföldön
nyilvántartásba vett jármű magyarországi forgalomba helyezését megelőzően a jármű származás-ellenőrzési
nyilvántartásba vételét kezdeményeznie kell. 48. § (1) A Magyarországon a 47. § alapján nyilvántartásba vett külföldi jármű forgalmi engedélyébe külföldi természetes
személy vagy külföldi gazdálkodó szervezet mint tulajdonos vagy mint üzemben tartó is bejegyezhető.
(2) Amennyiben a jármű külföldi természetes személy tulajdonosa nem rendelkezik magyarországi tartózkodási hellyel és
a forgalomba helyezési vagy átírási eljárást a leendő magyarországi üzemben tartó végzi, a törzskönyvet a tulajdonos,
vagy közjegyzői, illetve ügyvédi okiratban meghatalmazottja személyesen veheti át.
(3) Külföldi gazdálkodó szervezet tulajdonosként vagy üzemben tartóként történő nyilvántartásba vételekor a külföldi
gazdálkodó szervezet a honossága szerinti állam nyilvántartásába történő bejegyzéséről szóló vagy a külföldi
gazdálkodó szervezet fennállását igazoló külföldi okirat hiteles magyar nyelvű fordítását is bemutatja.
49. § (1) A jármű forgalomba helyezését, valamint a forgalomban való további részvételét – a törzskönyv és a forgalmi
engedély kiadását – a közlekedési igazgatási hatóság megtagadja, ha a jármű tulajdonjogát és származását hitelt
érdemlően nem igazolják. (2) Bűncselekményre utaló körülmények esetében a közlekedési igazgatási hatóság a törzskönyv és a forgalmi engedély
kiadását megtagadó határozatot közli a kérelmező lakcíme szerint illetékes rendőrkapitánysággal.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben a forgalmi engedély kiállítható annak, akinek a nyomozó hatóság,
az ügyészség, a bíróság a lefoglalást megszüntető határozatában a járművet kiadni rendeli. Amennyiben
a rendelkezésre álló adatok alapján nem állapítható meg a jármű tulajdonjoga, a „törzskönyv kiadás megtagadva”
bejegyzést a forgalmi engedélyben és a nyilvántartásban fel kell tüntetni.
(4) A jármű üzemben tartói joga a törzskönyv kiadásának megtagadása esetén is átruházható.
50. § (1) A jármű forgalomba helyezésével, forgalomból történő kivonásával, a jármű tulajdonjogával, üzemben tartásával,
továbbá a forgalmi engedéllyel és a törzskönyvvel kapcsolatos, valamint a rendszámtábla legyártására és
utángyártására irányuló kérelemre induló eljárásokban az ügyfél a kérelmét – a (2)–(4) bekezdésben foglalt
korlátozással – a kormányzati portálon keresztül elektronikus úton is előterjesztheti.
(2) A 63. § (2) bekezdés c) pontjában felsorolt eljárások közül kizárólag a belföldön vásárolt jármű kivitelére irányuló
kérelem terjeszthető elő elektronikus úton. (3) Az ideiglenes behozatali vámeljárás hatálya alá tartozó jármű esetében csak a V betűjelű ideiglenes rendszámtábla
kiadása, valamint az ilyen rendszámtáblával ellátott jármű üzemben tartójának személyében bekövetkezett változás,
az üzemben tartó által kezdeményezett forgalomból történő kivonás, a forgalmi engedély adatváltozás vagy
adatjavítás miatti cseréje, valamint a forgalmi engedély pótlása iránti kérelem terjeszthető elő elektronikus úton.
(4) Nem nyújtható be elektronikus úton kérelem a P, CD és E betűjelű ideiglenes, a DT, CK és RR betűjelű, valamint a H és
R kezdő betűjelű különleges rendszámtáblák kiadásával, továbbá az ilyen rendszámú járművek forgalomban
tartásával, forgalomból történő kivonásával, a jármű forgalmi engedélyének vagy törzskönyvének cseréjével,
pótlásával, záradék bejegyzésével kapcsolatos eljárásokban. 51. § (1) A tulajdonos (üzemben tartó) kérelme alapján, továbbá egyéb kérelmére indult közlekedési igazgatási eljárás során
kérésére a járműnyilvántartásba be kell jegyezni a rövid szöveges üzenet fogadására szolgáló elérhetőségét,
telefonszámát vagy elektronikus levélcímét, valamint az ezen adatokban bekövetkezett változást.
(2) A tulajdonos (üzemben tartó) a Hivatalnál elektronikus úton is kezdeményezheti a rövid szöveges üzenet fogadására
szolgáló elérhetőségének, telefonszámának vagy elektronikus levélcímének, valamint az ezen adataiban
bekövetkezett változás járműnyilvántartásba történő bejegyzését. 11. Előzetes eredetiségvizsgálat
52. § (1) Az előzetes eredetiségvizsgálatot el kell végezni:
a) a 42. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt eseteket kivéve, a használt jármű, továbbá a gyártótól származó
járműkísérő lappal nem rendelkező új jármű, valamint a járműnyilvántartásba korábban még nem vett lassú
jármű, vagy egyéb jármű első forgalomba helyezésekor; b) a forgalomból végleg, vagy átmeneti időszakra kivont járművek ismételt forgalomba helyezésekor, illetve
a forgalomból ideiglenesen kivont járművek esetében az ismételt forgalomba helyezéskor akkor, ha
tulajdonosváltozás következett be; c) a jármű alvázszámának megváltoztatásával járó műszaki beavatkozást – alvázszámot hordozó szerkezeti elem,
alváz vagy karosszéria cseréje – megelőzően; d) a jármű – kivéve a lassú járművet és a lassú jármű pótkocsiját – tulajdonjogában bekövetkezett változás
nyilvántartásba vételekor. (2) A forgalomba még nem helyezett sérült jármű esetében az előzetes eredetiség ellenőrzést a jármű alvázszámának
megváltoztatásával járó műszaki beavatkozást – alvázszámot hordozó szerkezeti elem, alváz vagy karosszéria cseréje
vagy javítása – és a közlekedési hatóság műszaki megvizsgálását megelőzően kell kezdeményezni.
(3) A 43. §-ban meghatározott külföldről belföldi üzemeltetés céljából behozott járművek esetében az előzetes
eredetiségvizsgálatot a származás-ellenőrzés eredményéről szóló határozat jogerőre emelkedését követően lehet
elvégeztetni. (4) Az (1) bekezdés a)–d) pontjában felsorolt esetekben a közlekedési igazgatási ügyintézés megkezdésének feltétele
az eljárás kezdeményezését megelőzően legfeljebb hatvan napon belül elvégzett előzetes eredetiségvizsgálat.
A hatvan napos határidőbe nem számít be az az idő, amíg az eredetiségvizsgálatot követő büntetőeljárás során
a jármű lefoglalás miatt a hatóság őrizetében volt.
(5) A jármű eredetiségvizsgálatának eredménye a közlekedési igazgatási eljárásban egyszer használható fel, amelynek
tényét a közlekedési igazgatási hatóság a nyilvántartásba rögzíti.
(6) Az (1) bekezdésben felsorolt közlekedési igazgatási eljárásban a közlekedési igazgatási hatóság ellenőrzi a jármű
előzetes eredetiségvizsgálatának meglétét, eredményét, valamint annak érvényességi idejét.
(7) Az előzetes eredetiségvizsgálat elvégzése nélkül is nyilvántartásba kell venni a jármű tulajdonjogában bekövetkezett
változást, ha a) annak jogalapja öröklés, b) annak jogalapja gazdasági társaságok átalakulásával bekövetkezett vagyonszerzés, feltéve, hogy az újonnan
létrejött gazdálkodó szervezet a korábbinak általános jogutódja lesz,
c) annak jogalapja a közös tulajdon megszüntetése, amennyiben a jármű valamelyik tulajdonostárs tulajdonába
kerül, vagy közös tulajdon létesítése esetén, ha az egyik tulajdonostárs korábban a jármű tulajdonosa volt,
d) a jármű nyilvántartott üzemben tartója változatlan marad, feltéve, ha a lízingszerződés teljesülésével a jármű
tulajdonjogát megszerzi, e) annak jogalapja állami szerv kezelésében lévő jármű más állami szerv részére történő átadása,
f) annak jogalapja a használt jármű cégjegyzék vagy vállalkozói igazolvány alapján az adásvétel időpontjában fő
tevékenysége szerint gépjármű-kereskedelemre jogosult szervezet vagy vállalkozó tulajdonába kerülése, kivéve
a rendeltetésszerű használat céljából történő tulajdonszerzést. (8) A muzeális jellegű járművekkel kapcsolatos közlekedési igazgatási eljáráshoz, továbbá a négykerekű segédmotoros
kerékpárok első magyarországi forgalomba helyezésére irányuló közlekedési igazgatási eljáráshoz az előzetes
eredetiségvizsgálatot nem kell elvégezni. 12. A rendszámtábla és a regisztrációs matrica
53. § (1) A rendszámtábla olyan hatósági jelzés, amely a Hivatal tulajdonát képezi. A rendszámtábla gyártótól történő
megrendelése és a közlekedési igazgatási hatóság azzal történő ellátása a Hivatal, igazgatási szolgáltatási díj ellenében
az ügyfélnek történő kiadása a közlekedési igazgatási hatóság feladatkörébe tartozik.
(2) A rendszámtábla állandó és ideiglenes lehet. Az állandó rendszámtábla a betűjelből és számjegyből álló
kombinációkon kívül a nemzeti színeket és H jelzést (a továbbiakban: régi típusú rendszámtábla), vagy a 11. melléklet
szerint az európai zászlót jelképező kék mezőben 12 sárga csillagot és fehér H jelzést (a továbbiakban: új típusú
rendszámtábla), az ideiglenes rendszámtábla a betűjelből és számjegyből álló kombinációkon kívül a nemzeti színeket
és H jelzést tartalmazza. (3) Az állandó rendszámtábla
a) sorozatban előállított (általános), b) sorozatban előállított egyénileg kiválasztott,
c) egyedileg előállított, vagy d) különleges lehet. (4) A járműre sorozatban előállított rendszámtáblát kell kiadni, ha a jármű eltérő üzemeltetése vagy e rendeletben
meghatározott egyéb körülmény más rendszámtábla kiadását nem teszi szükségessé.
(5) A sorozatban előállított rendszámtábla három betűjelet és három számjegyet tartalmaz.
54. § (1) A rendszámtábla méret szerinti típusait a 11. melléklet határozza meg.
(2) 2004. május 1-jét követően a régi típusú rendszámtábla új típusban történő legyártását az igazgatási szolgáltatási
díj igazolt megfizetését követően a közlekedési igazgatási hatóság engedélyezi és annak tényét bejegyzi
a nyilvántartásba és a forgalmi engedély „Hivatalos feljegyzések” rovatába.
(3) A 2004. május 1-je előtt kiadott „D” típusú rendszámtábla utángyártása csak az e rendeletben meghatározott
méretben engedélyezhető. (4) 2004. május 1-jét követően továbbra is régi típusú rendszámtábla kiadására kerül sor a 60. § (2) bekezdés d) és
e) pontjában meghatározott járművek esetében. 55. § (1) Az új típusú rendszámtáblához tartozó regisztrációs matrica személygépjármű, tehergépjármű, autóbusz és vontató
járműnyilvántartásba történő vételét és a hatósági jelzés valódiságát igazolja. A Hivatal tulajdonát képező
regisztrációs matrica gyártótól történő megrendelése és a közlekedési igazgatási hatóság matricával történő ellátása
a Hivatal, az ügyfélnek történő kiadása a közlekedési igazgatási hatóság hatáskörébe tartozik.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott új típusú rendszámtábla regisztrációs matrica nélkül érvénytelen.
(3) A regisztrációs matricát a jármű első szélvédőjén belülről – kívülről jól látható módon – a jobb alsó sarokban kell az
ügyfélnek elhelyeznie. (4) A regisztrációs matricát az új típusú rendszámtábla kiadásával egyidejűleg a közlekedési igazgatási hatóság adja ki.
(5) A regisztrációs matrica tartalmi elemeit a 12. melléklet határozza meg.
56. § (1) A regisztrációs matrica utángyártása a közlekedési igazgatási hatóság engedélyével lehetséges. Az engedély kiadása,
továbbá az igazgatási szolgáltatási díj ügyfél által történő megfizetése után a Hivatal gondoskodik a regisztrációs
matrica gyártótól való megrendeléséről. (2) Az elveszett, eltulajdonított és a (3) bekezdésben meghatározottak kivételével a megrongálódott regisztrációs matrica
utángyártása nem engedélyezhető. A járművet ebben az esetben át kell rendszámozni.
(3) A megrongálódott regisztrációs matrica utángyártása akkor engedélyezhető, ha az azon feltüntetett rendszám vagy
vonalkód alapján a matrica még azonosítható. Az utángyártandó – a szélvédőről eltávolított – matricát a kérelem
benyújtásakor be kell mutatni. (4) A (3) bekezdés szerint utángyártott és a (7) bekezdés alapján egyedileg gyártott regisztrációs matrica átvételéig,
de legfeljebb 30 napig a járművel abban az esetben lehet közlekedni, ha az rendelkezik a már kiadott új típusú
rendszámtáblákkal. (5) A forgalomból kivont jármű esetében a regisztrációs matrica utángyártása nem engedélyezhető a kivonás időtartama
alatt. (6) A rendszámtábla és a regisztrációs matrica egyidejű utángyártása nem engedélyezhető.
(7) A regisztrációs matrica egyedi gyártása akkor engedélyezhető, ha
a) az 57. § (4) bekezdés alapján az a közlekedési hatóság igazolása alapján indokolt,
b) az egyénileg kiválasztott és egyedileg előállított rendszámtábla jogosítottja a rendszámtáblát használatában lévő
másik járműre kívánja átszerelni, c) a 60. § (2) bekezdés a) és b) pontjában, valamint a 62. §-ban meghatározott különleges rendszámtábla jogosítottja
a rendszámtáblát más gépjárműre kívánja felszerelni. 57. § (1) Az A típusú rendszámtáblát kell felszerelni a személygépkocsira, az autóbuszra, a tehergépkocsira, a vontatóra,
a nyerges vontatóra, a mezőgazdasági vontatóra és a lassú járműre előre, továbbá a felsorolt járművekre, valamint
a pótkocsira és a félpótkocsira hátulra akkor, ha az elhelyezésre elegendő hely áll rendelkezésre, és a rendszámtábla
jogszabályban előírt módon megvilágítható. (2) C típusú rendszámtáblát kell felszerelni az (1) bekezdésben felsorolt járművekre hátulra, ha az A típusú rendszámtábla
felszerelésére nincs elegendő hely, vagy, ha az A típusú tábla nem világítható meg.
(3) B típusú rendszámtáblát kell felszerelni a motorkerékpárra hátulra, a motorkerékpár oldalkocsijára előre.
(4) Ha a rendszámtábla felszerelésére nincs elegendő hely, vagy ha a rendszámtábla az átlagosnál nagyobb sérülési
veszélynek van kitéve, a közlekedési hatóság igazolása alapján engedélyezhető a B típusú rendszámtábla felszerelése,
vagy a D típusú rendszámtáblának a jármű elején történő alkalmazása.
(5) A közlekedési igazgatási hatóság a forgalmi engedély hivatalos feljegyzések rovatába és a nyilvántartásba a „B, illetve
D típusú frsz. engedélyezve” záradékot jegyez be. A D típusú rendszámtáblára vonatkozó záradék bejegyzése
a gyártásról szóló igazolás bemutatása után végezhető el.
(6) A négykerekű segédmotoros kerékpárra hátulra, E típusú, különleges rendszámtáblát kell felszerelni.
(7) A rendszámtáblák típusai közötti váltást a közlekedési igazgatási hatóság az (1)–(5) bekezdésben meghatározott
rendelkezések szerint engedélyezi. (8) A korábban kiadott rendszámtáblát az új rendszámtábla kiadásával, vagy a jármű végleges kivonásával egyidejűleg be
kell vonni. A bevont rendszámtáblák selejtezéséről a közlekedési igazgatási hatóság, megsemmisítéséről a Hivatal
gondoskodik. 13. Egyénileg kiválasztott és az egyedileg előállított rendszámtábla
58. § (1) Az igazgatási szolgáltatási díj megfizetése ellenében, kérelemre engedélyezhető a sorozatban előállítható, de még le
nem gyártott rendszámtábla kiválasztása (a továbbiakban: egyénileg kiválasztott rendszámtábla), továbbá – ha
közerkölcsbe vagy jogszabályba nem ütközik – a legalább 4, legfeljebb 5 folyamatos betűjelből és legalább
1, legfeljebb 2 folyamatos számjegyből, együttesen 6 jelből álló rendszámtábla legyártása és használata
(a továbbiakban: egyedileg előállított rendszámtábla). Az egyedileg előállított rendszámtábla esetében a 0 számjegy
önállóan nem alkalmazható. (2) A járműre felszerelt sorozatban előállított rendszámtábla a jármű tulajdonosának kérelmére egyénileg kiválasztott
rendszámtáblának minősíthető. (3) Az egyénileg kiválasztott rendszámtábla megválasztását és az egyedileg előállított rendszámtábla legyártatását
a Hivatal, a sorozatban előállított rendszámtábla egyénileg kiválasztott rendszámtáblává történő átminősítését
a közlekedési igazgatási hatóság engedélyezi. (4) Az egyénileg kiválasztott, vagy az egyedi rendszámtábla az engedély kiadását követően a járműre első forgalomba
helyezésével, Magyarországon már forgalomba helyezett jármű esetében átrendszámozással kerül a járműre.
(5) Az egyénileg kiválasztott és az egyedi rendszámtáblát annak jogosítottja a közlekedési igazgatási hatóság
engedélyével a tulajdonában, vagy használatában lévő más járműre is átszerelheti.
(6) Amennyiben az egyénileg kiválasztott vagy az egyedileg előállított rendszámtábla jogosítottja a rendszámtáblát más,
a használatában lévő járműre kívánja átszerelni – a kérelem tartalmától függően – az eredeti járművet a forgalomból ki
kell vonni, vagy át kell rendszámozni és a rendszámtáblát a jogosítottnak az érvényesítő címke eltávolítását követően
vissza kell adni. (7) Amennyiben az egyénileg kiválasztott vagy az egyedileg előállított rendszámtábla jogosítottja a jármű üzemben
tartója, a rendszámtábla csak a jármű tulajdonosának írásos hozzájárulásával szerelhető fel a járműre.
(8) A rendszámtábla egyéni jellegéről annak jogosítottja lemondhat. Ebben az esetben az egyénileg kiválasztott
rendszámtáblát a sorozatban előállított hatósági jelzésekre vonatkozó előírások szerint, a járműhöz hozzárendelten
kell kezelni. Az egyedileg előállított rendszámtábla egyedi jellege nem szüntethető meg.
(9) Az egyénileg kiválasztott és az egyedileg előállított rendszámtáblák új típusú rendszámtáblaként kerülnek előállításra.
(10) Nem engedélyezhető 4 betűjelből és 2 számjegyből álló egyedileg előállított rendszámtábla legyártása iránti kérelem,
ha a kiválasztott rendszám 4 betűjel karaktere közül az első karakter S vagy R betűjel.
59. § (1) A rendszámtábla egyéni kiválasztására vagy egyedi legyártására, vagy a legyártott egyedi vagy egyéni rendszámtábla
jogosítottjának személyében történő változás bejegyzésére irányuló kérelmet a közlekedési igazgatási hatóság
a rendszámnyilvántartásban történő ellenőrzést követően – az igazgatási szolgáltatási díj megfizetése ellenében –
engedélyezi. (2) A rendszámtáblának az egyénileg kiválasztott és egyedileg előállított jellegét a forgalmi engedélyben és
a nyilvántartásban jelölni kell. 14. A különleges rendszámtábla
60. § (1) A különleges rendszámtábla az e rendeletben foglaltak szerint jelzi a jármű üzemeltetésének jellegét vagy
üzemeltetőjét. A különleges rendszámtáblák leírását a 13. melléklet tartalmazza.
(2) A közlekedési igazgatási hatóság a) a Magyarországon működő diplomáciai és konzuli képviseletek, valamint nemzetközi szervezetek, ezek
nemzetközi szerződés alapján mentességet élvező tagjai és családtagjaik járműveire DT betűjelű,
b) az a) pontban említett képviseletek, szervezetek igazgatási, műszaki és kisegítő személyzetének nem magyar
állampolgárságú tagjai és családtagjaik járműveire CK betűjelű, c) a külön jogszabályban meghatározott közúti közlekedési szolgáltatást végző járműre a szabványtól eltérő
alapszínű (sárga), d) a lassú járműre a szabványtól eltérő színű betűjelet tartalmazó,
e) a muzeális jellegű járművekre OT betűjelű, f) a négykerekű segédmotoros kerékpárokra S, illetve R betűjellel kezdődő
fa) E típusú, vagy fb) amennyiben a jármű műszaki kialakítása azt indokolja, kérelemre az A típusú rendszámtábla méretének
megfelelő, g) a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló miniszteri rendelet alapján versenycélú járműnek minősített
különleges, versenyzési célra használható járművekre (a továbbiakban: versenyjármű) SP betűjelű
különleges rendszámtáblát ad ki. (3) A DT és a CK betűjelű rendszámtábla a jármű forgalomból történő kivonása után a jogosult más járművére is
felszerelhető. Amennyiben ez a rendszámtábla típusának változásával is együtt jár, kettő darab rendszámtábla
legyártása is engedélyezhető. (4) Az OT betűjelű különleges rendszámtáblát a Muzeális Minősítő Bizottság igazolása, továbbá a muzeális jellegű
járműhöz a közlekedési hatóság által kiadott „Műszaki Adatlap” alapján a Hivatal adja ki.
(5) Az SP betűjelű különleges rendszámtáblát a versenyjárműhöz a közlekedési hatóság által kiadott „Műszaki Adatlap”,
továbbá az országos versenyrendszert működtető országos sportági szövetség szakvéleménye és a versenyjárműhöz
kiállított gépkönyv alapján a Hivatal adja ki. (6) A (2) bekezdés d) és e) pontjában meghatározott különleges rendszámtáblák régi típusú rendszámtáblaként kerülnek
előállításra. 61. § A 60. § (2) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott különleges rendszámtáblák jogosítottjai részére a külföldi
forgalmi engedélyt és rendszámtáblát a kiadó ország Magyarországon működő diplomáciai és konzuli képviseletének,
valamint nemzetközi szervezetének írásbeli kérelmére soron kívül vissza kell adni, ha a külföldi hatóság nemzeti
jogszabálya alapján kiviteli rendszám kiadására nincs lehetőség, és emiatt a jármű külföldi hatóság által kiadott
diplomáciai rendszámmal érkezik Magyarországra. 62. § (1) A Magyar Honvédség járműveire a H, a rendőrség járműveire az R, az Országos Mentőszolgálat járműveire az M kezdő
betűjelű, a NAV, valamint a büntetés-végrehajtási szervezet járműveire az RR betűjelű, különleges rendszámtábla
szerelhető fel, ami a jármű forgalomból történő kivonása után e szervek más járműveire is felszerelhető.
(2) Az R kezdő betűjelű – kettő betű, négy számjegy kombinációból álló – rendőrségi rendszámtábla csak olyan szolgálati
járműre szerelhető fel, amelynek külső kialakítása e szolgálati jelleget tükrözi.
15. Az ideiglenes rendszámtábla 63. § (1) Az ideiglenes rendszámtáblát önjáró munkagépre és azon járművekre kell kiadni, amelyet Magyarországon
forgalomba még nem helyeztek, vagy a forgalomból végleg kivonták, vagy amelynek az állandó rendszámmal történő
közlekedése bármely okból átmenetileg nem lehetséges. Az ideiglenes rendszámtábla leírását a 14. melléklet
tartalmazza. (2) A közlekedési igazgatási hatóság kérelemre a) az ideiglenes behozatali vámeljárás alá vont járműre V betűjelű,
b) a jármű javítási és jármű kereskedelmi tevékenység ellátásához a belföldi jármű más EGT-államba történő javítási,
vagy kereskedelmi jellegű szállítása, vagy kísérlet vagy kipróbálás céljából üzemeltetett járműre P betűjelű,
c) a belföldön vásárolt, vagy a belföldön forgalomba helyezett jármű kivitelére, indokolt esetben a Magyarországon
már forgalomba helyezett, külföldön tartózkodó, érvényes hatósági jelzéssel nem rendelkező jármű
hazaszállítására, az érvényes hatósági engedély nélkül Magyarországon tartózkodó gépjármű reexportjára,
a Magyarországon elvesztett, megrongálódott, vagy érvénytelen külföldi rendszámtábla ideiglenes pótlására,
a Magyarországon még forgalomba nem helyezett új gépjármű külföldre viteléhez és a 91. §-ban meghatározott
érvényességi időn belüli visszahozatalához Z betűjelű, d) a 60. § (2) bekezdés a)–b) pontjában megjelölt olyan járműre, amelynek magyar forgalmi engedélyét és
rendszámtábláját az ország területének végleges elhagyása miatt beszolgáltatják, CD betűjelű,
e) az önjáró munkagépre és arra a járműre, amely forgalmi engedéllyel, valamint rendszámtáblával nincs ellátva
és a közúti forgalomban történő ideiglenes részvétele indokolt, továbbá az elveszett rendszámtábla ideiglenes
pótlására E betűjelű, f) a 44. §-ban felsorolt járművek tulajdonosa (üzemben tartója) részére M betűjelű
ideiglenes rendszámtábla használatát engedélyezi és az ideiglenes rendszámtáblát kiadja.
(3) A Magyarországra harmadik országból importált, közúton behozott, közúti közlekedésben részt vevő járműre
az E betűjelű ideiglenes rendszámtáblát és az ideiglenes forgalomban tartási engedélyt a NAV vámszerve,
szállítóeszközön behozott járműre a közlekedési igazgatási hatóság adja ki. A közlekedési igazgatási hatóság
az E betűjelű ideiglenes rendszámtáblát és az ideiglenes forgalomban tartási engedélyt a 42. § (4) bekezdésében
foglalt feltételek megléte esetén kiadja, vagy a NAV vámszerve által kiadott hatósági jelzés használatát engedélyezi.
A korlátozások tekintetében a meghosszabbítás során a közlekedési hatóság által kiadott Műszaki Adatlapban
meghatározottakat kell figyelembe venni. (4) Az E betűjelű ideiglenes rendszámtáblával a NAV Központi Hivatalát a Hivatal látja el. A NAV Központi Hivatala
a rendszámtáblák elosztásáról és kiadásáról nyilvántartást vezet, amelynek adatait heti rendszerességgel a Hivatal
részére papíralapú vagy elektronikus adathordozón megküldi. A nyilvántartás tartalmazza a jármű alvázszámát,
gyártmányát, típusát, az ideiglenes forgalomban tartási engedély számát, a személyszállítási, teherszállítási, illetve
vontatási tilalom elrendelését, valamint a vámeljárást kérő nevét, lakcímét vagy telephelyének címét, valamint
a kiadott ideiglenes rendszámot és annak érvényességi idejét.
(5) Az M betűjelű ideiglenes rendszámtáblát az ügyfél kérelme alapján a közlekedési igazgatási hatóság a Hivataltól
rendeli meg. 16. A rendszámtábla kiadására, használatára vonatkozó eltérő rendelkezések
64. § A 60. § (2) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott különleges rendszámtáblák kiadásának további feltétele
a Külügyminisztérium által kiadott igazolás arról, hogy a kérelmező jogosult a rendszámtábla használatára.
65. § (1) A 60. § (2) bekezdés c) pontjában megjelölt sárga színű sorozatban előállított rendszámtáblát kell kiadni a külön
jogszabály alapján közúti közlekedési szolgáltatást végző járművekre a közlekedési hatóság engedélye alapján.
(2) A rendszámtábla sárga színben történő kiadását a nyilvántartásban és a forgalmi engedélyben jelölni kell.
66. § (1) A tartósan belföldön üzemeltetett, ideiglenes behozatali vámeljárás alá vont járműre olyan V betűjelű ideiglenes
rendszámtáblát kell kiadni, amelynek érvényességi ideje a vámhatóság által meghatározott újrakiviteli határidőhöz
igazodik. (2) A V betűjelű ideiglenes rendszámtáblát és az ahhoz tartozó forgalmi engedélyt az érvényességi idő lejártát követően,
vagy az átrendszámozáskor (végleges külföldre történő kivitel, vagy magyarországi forgalomba helyezés) le kell adni.
67. § (1) A Z betűjelű ideiglenes rendszámtábla kiadására csak a jármű tulajdonjogának igazolását követően kerülhet sor.
A tulajdonjogot közokirattal, eredeti okirattal vagy hitelesített másolati példányával, illetve, ha az nem magyar nyelven
került kiállításra, annak hiteles, magyar nyelvű fordításával kell igazolni. A kérelmező által előterjesztett adatok
valódiságát a rendelkezésre álló nyilvántartásokban ellenőrizni kell. (2) A Magyarországon forgalomba helyezett járműre a Z betűjelű rendszámtábla csak akkor adható ki, ha a járművet
kivitel miatt átmeneti időszakra kivonták a forgalomból és a kivonás ténye a járműnyilvántartásba bejegyzésre került.
(3) A Magyarországon már forgalomba helyezett, külföldön tartózkodó, érvényes hatósági jelzéssel nem rendelkező
jármű hazaszállításához történő kiadás során a Z betűjelű ideiglenes rendszámhoz tartozó ideiglenes forgalmi
engedély kiadására az előző forgalmi engedély érvénytelenítésével és annak ügyfél részére történő visszaadásával
egyidejűleg kerül sor. Az érvénytelenítés tényét csak a járműnyilvántartásba kell bejegyezni, ha a rendszámtábla vagy
előző forgalmi engedély elvesztés, eltulajdonítás, megsemmisülés miatt nem áll az ügyfél rendelkezésére.
68. § Az E betűjelű ideiglenes rendszámtábla közlekedési igazgatási hatóság által történő kiadásának feltétele a jármű
jogszerű birtoklásának, a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás meglétének és a jármű műszaki alkalmasságának
igazolása. A regisztrációs adóról szóló törvény hatálya alá tartozó jármű tulajdonosa részére a járműhöz E betűjelű
ideiglenes rendszámtábla és az ideiglenes forgalomban tartási engedély egy alkalommal adható ki.
69. § (1) Az M betűjelű ideiglenes rendszámtábla kiadásának, használatának a közlekedési igazgatási hatóság által történő
engedélyezési feltételei: a) a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv által megállapított regisztrációs szám,
b) a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás meglétének igazolása, c) az ügyfél nyilatkozata a felvenni kívánt ideiglenes rendszámtáblák, valamint az ilyen rendszámtáblára kötelezett
járművek darabszámára, azok gyártmányára, típusára és egyedi azonosító adataira (alvázszám) vonatkozóan,
d) az ügyfél nyilatkozata az M betűjelű ideiglenes rendszámtáblával közúton használni kívánt mezőgazdasági
erőgép(ek) biztonságos és szabályos közlekedésre való alkalmasságáról. (2) Az M betűjelű ideiglenes rendszámtábla jogosítottja köteles a közúti forgalomban részvételkor a mezőgazdasági
erőgépen a rendszámtáblát jól látható módon elhelyezni, valamint az indítási napló rovatait tényszerűen kitölteni.
(3) Az M betűjelű ideiglenes rendszámtáblával ellátott jármű vezetője a közúti közlekedés során köteles igazolni az
ideiglenes forgalomban tartási engedéllyel és az indítási naplóval a rendszámtábla használatának jogszerűségét,
valamint a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás fennállását. (4) Az M betűjelű ideiglenes rendszámtábla elvesztését, eltűnését, megrongálódását a tulajdonos (üzemben tartó)
köteles haladéktalanul a közlekedési igazgatási hatóságnál bejelenteni. 70. § (1) Kérelemre P betűjelű ideiglenes rendszámtáblát kell kiadni a fő tevékenysége szerint gépjármű-kereskedelemre
jogosult gazdálkodó szervezetnek, a fő tevékenysége szerint járműgyártásra, járműjavításra jogosult szervezetnek,
vállalkozásnak, a közlekedési kutatóintézetnek, valamint egyéb olyan vállalkozásnak vagy intézménynek, amelynek
tevékenysége indokolja a még forgalomba nem helyezett vagy a forgalomból ideiglenesen kivont, javítás alatt álló
vagy kereskedelmi célból történő szállítása során a jármű ideiglenes részvételét a közúti forgalomban.
(2) A P betűjelű ideiglenes rendszámtáblával ellátott jármű használata az ideiglenes forgalomban tartási engedély
jogosítottján vagy a vele munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló személyen kívül másnak nem engedhető át.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott járműjavításra jogosult szervezet, vállalkozás részére kiadott P betűjelű ideiglenes
rendszámtáblával ellátott járművet olyan személy vezetheti, aki rendelkezik a gépjárműfenntartó tevékenység
személyi és dologi feltételeiről szóló miniszteri rendeletben a járműszerelői tevékenység önálló végzéséhez előírt
képesítéssel. A járművet vezető személy e feltétel fennállását a járműjavító szervezet által kiadott okirattal kell igazolja.
(4) A P és SP betűjelű ideiglenes rendszámtáblával ellátott járműnek a közúti forgalomban való részvételéről a közlekedési
igazgatási hatóság által hitelesített indítási naplót kell vezetni.
(5) A P betűjelű ideiglenes rendszámtáblával ellátott járművel a személy- és teherszállítás, valamint a vontatás tilos.
A korlátozás alól az engedélyező közlekedési igazgatási hatóság indokolt esetben felmentést adhat.
(6) A P betűjelű ideiglenes rendszámtáblával ellátott jármű esetében az (5) bekezdésben meghatározott személy- és
teherszállítás, valamint vontatási tilalom alól akkor lehet felmentést adni, ha a tesztelés a jármű ezen jellemzőinek
megismerésére irányul. A közlekedési igazgatási hatóság a jogszabályban előírt korlátozásokon túl útvonalbeli,
területi és időbeli korlátozásokat írhat elő. Erről és a jogszabályban meghatározott tilalmak alóli felmentésről
határozatot hoz. (7) Az SP betűjelű ideiglenes rendszámtáblával ellátott versenyjárművel a közúti forgalomban részt venni verseny
alkalmával, valamint a versenyre felkészülés és a verseny helyszínére történő közlekedés céljából szabad.
71. § Az E és az M betűjelű ideiglenes rendszámtáblával ellátott járművel csak a Magyarország területén lehet közlekedni.
A P betűjelű ideiglenes rendszámtábla viszonosság vagy kétoldalú megállapodás esetén, illetve akkor jogosít más
EGT-államban történő közlekedésre, ha azt az adott ország jogszabályai is lehetővé teszik.
72. § A P, az M, a Z és a CD betűjelű ideiglenes rendszámtábla csak olyan járműre szerelhető fel, amely a közúti közlekedésre
alkalmas műszaki állapotban van. E feltételek betartásáért a jármű üzemben tartója felelős.
73. § Amennyiben a jármű üzemeltetési jellege vagy üzemben tartója (tulajdonosa) megváltozik, a rendszámra való
jogosultságot felül kell vizsgálni, azt indokolt esetben ki kell cserélni.
74. § (1) A Magyar Honvédség, a Rendőrség, a katasztrófavédelmi szerv, a NAV, a büntetés-végrehajtási szervezet és az
Országos Mentőszolgálat járműveire a különleges rendszámtáblát a Hivataltól rendeli meg.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szervek a közlekedési igazgatási hatóság engedélyével a különleges
rendszámtábláikat a jármű forgalomból történő kivonását, vagy átrendszámozását követően újra felhasználhatják.
75. § (1) A megrongálódott, elhasználódott – de még azonosítható – rendszámtábla utángyártása a közlekedési igazgatási
hatóság engedélyével történik. Az igazgatási szolgáltatási díj ügyfél általi megfizetése után a Hivatal gondoskodik
a gyártótól való megrendelésről. A megrongálódott rendszámtáblát az 57. § (8) bekezdése szerint be kell vonni.
(2) Az elveszett, eltulajdonított, megsemmisült rendszámtábla a nyilvántartásban történő ellenőrzést követően
a közlekedési igazgatási hatóság engedélye alapján gyártható le. Az utángyártás tényét a nyilvántartásban rögzíteni
kell. (3) A közlekedési igazgatási hatóság kérelemre az (1) és (2) bekezdés szerint utángyártott rendszámtábla átadásáig,
de legfeljebb 30 napos érvényességgel E betűjelű ideiglenes rendszámtáblát adhat ki. Az utángyártott rendszámtábla
átadásakor az ideiglenes rendszámtáblát az ügyféltől be kell vonni.
(4) Nem engedélyezhető az elveszett, eltulajdonított, megsemmisült rendszámtábla utángyártása, ha a rendszámtábla
másodízben, vagy ha a két rendszámtábla egyszerre, vagy szóló motorkerékpár, pótkocsi rendszámtáblája tűnik el.
(5) A régi típusú elveszett, ellopott vagy megrongálódott rendszámtábla utángyártása esetén a régi típusú
rendszámtábla gyártására kell intézkedni. (6) Az új típusú rendszámtábla utángyártása kizárólag a regisztrációs matrica megléte esetén engedélyezhető. Ez esetben
az ügyfél a rendszám utángyártására vonatkozó kérelmével egyidejűleg nyilatkozik a közlekedési igazgatási
hatóságnál a regisztrációs matrica meglétéről és sértetlenségéről, valamint bemutatja a forgalmi engedélyét.
A közlekedési igazgatási hatóság a forgalmi engedélyen szereplő regisztrációs matrica vonalkódja, valamint az ügyfél
nyilatkozata alapján engedélyezi az utángyártását. Engedélyezés hiányában csak rendszámcsere lehetséges.
(7) A (6) bekezdésben megjelölt esetben az utángyártott új típusú rendszámtábla átadásáig, de legfeljebb harminc napig
egy rendszámtáblával is lehet közlekedni. (8) Ha a közlekedési igazgatási hatóság a (4) bekezdés alapján nem engedélyezi a hatósági jelzés utángyártását, akkor
a hatósági jelzés elvesztésének, eltulajdonításának és megsemmisülésének a bejelentését követően haladéktalanul
gondoskodik az elvesztés, eltulajdonítás vagy megsemmisülés tényének a nyilvántartáson történő átvezetéséről.
(9) Ha a hatósági jelzés eltulajdonítása miatt a rendőrségnél feljelentést tettek, a rendőrség haladéktalanul, elektronikus
úton értesíti a Hivatalt, amely haladéktalanul gondoskodik a hatósági jelzés eltulajdonítása tényének a nyilvántartáson
történő átvezetéséről. (10) Ha a közlekedési igazgatási hatóság értesül a hatósági jelzés megtalálásáról, úgy haladéktalanul gondoskodik a találás
tényének a nyilvántartáson történő átvezetéséről. (11) Ha a rendőrség értesül a hatósági jelzés megtalálásáról, úgy haladéktalanul értesíti bármely közlekedési igazgatási
hatóságot, amely gondoskodik a találás tényének a nyilvántartáson történő átvezetéséről.
(12) A hatósági jelzés elvesztésének, eltulajdonításának, megsemmisülésének, illetve megtalálásának a közlekedési
igazgatási hatósághoz történő bejelentéséről szóló jegyzőkönyvet okmánytári alapiratként a közlekedési igazgatási
hatóság a Hivatalnak továbbítja. (13) A közúti közlekedési szolgáltatást végző üzemben tartónak (tulajdonosnak) kiadott, különleges jellegű, egyénileg
kiválasztott, illetve egyedileg előállított rendszámtábla igazgatási szolgáltatási díj megfizetése ellenében, a Hivatal
engedélye alapján fehér színben utángyártható. A különleges jellegű rendszámtáblát az utángyártott rendszámtábla
átadásával egyidejűleg az 57. § (8) bekezdése szerint be kell vonni.
17. Érvényesítő címke 76. § (1) Az érvényesítő címke (a továbbiakban: címke) a rendszámtáblán elhelyezett hatósági igazolás, amely a jármű műszaki
alkalmasságának érvényességét jelzi. A címkét – a CD, a P, az SP és a Z betűjelű ideiglenes, valamint az E típusú
különleges rendszámtábla kivételével – valamennyi rendszámtáblán el kell helyezni.
(2) A közlekedési igazgatási hatóság által kezelt címkekészlet kettő azonos sorszámú részből áll:
a) egy darab rendszámtábla érvényesítő címke, b) egy darab műszaki érvényességet igazoló jelzőcsík.
(3) A címkével a jármű időszakos műszaki megvizsgálása során a közlekedési hatóság, vagy jogszabályban arra
feljogosított hatóságok, egyéb esetekben a közlekedési igazgatási hatóság a jármű közúti forgalomban történő
részvételének műszaki alkalmasságát igazolja a közlekedési hatóság igazolása, vagy a nyilvántartásban szereplő
adatok alapján. (4) A címkét a hátsó rendszámtáblára, az A típusú rendszámtáblán a kötőjel fölé, a B típusú rendszámtáblán
a rendszámtábla jobb alsó sarkába, a C típusú rendszámtáblán a H jel alá kell elhelyezni. A címke sorszámát a forgalmi
engedélybe be kell jegyezni. (5) A forgalmi engedély cseréjekor a közlekedési igazgatási hatóság az új típusú forgalmi engedélybe a címke sorszámát,
a lejárati hónapot, valamint napot bejegyzi, és a bejegyzést lebélyegzi.
77. § (1) A címke kiadásával egy időben a jelzőcsíkot a forgalmi engedélybe kell beragasztani.
(2) A jelzőcsík forgalmi engedélybe történő beragasztásakor be kell jegyezni a lejárati hónapot, valamint napot, és
a bejegyzést le kell bélyegezni. (3) A közlekedési igazgatási hatóságok műszaki érvényességet igazoló címkével való ellátása a Hivatal feladatkörébe
tartozik. 78. § A műszaki érvényesség számítógépes gépjármű nyilvántartásból történő megállapítása esetén az érvényesség lejárati
határnapnak az érvényesség hónapjának utolsó napját kell bejegyezni.
18. Járműkísérő lap 79. § (1) A járműkísérő lap a járműforgalmazók és a járműgyártók (a továbbiakban: gépjármű-forgalmazók) által
Magyarországra behozott, továbbá a Magyarországon gyártott új járművekre kiadott szigorú számadású okmány,
amely kitöltése után a jármű belföldi nyilvántartásba vételéig igazolja a jármű feletti rendelkezési jogot (15. melléklet).
(2) A gépjármű-forgalmazókat kérelemre, a Hivatal vagy megbízottja látja el járműkísérő lappal.
(3) A Hivatal a járműkísérő lapot a kiadás előtt nyilvántartásba veszi, annak felhasználását folyamatosan ellenőrzi.
(4) A gépjármű-forgalmazók a járműkísérő lapok igénylése iránti kérelmet a kormányzati portálon keresztül elektronikus
úton is előterjeszthetik. (5) A Hivatal a nyilvántartásban kezelt járműkísérő lap adatainak ellenőrzése alapján a feltárt adathibák megszüntetése
érdekében intézkedik a nyilvántartás adatainak javításáról. 80. § (1) A járműkísérő lapot a jármű belföldi értékesítésekor a vevőnek át kell adni, amit a közlekedési igazgatási hatóság
a nyilvántartásba vételt követően, kitöltve visszaad az ügyfél részére.
(2) Az eljárás során bemutatott járműkísérő lap sorszáma alapján meg kell győződni arról, hogy azt az arra jogosult
vállalkozás állította-e ki. 19. A törzskönyv 81. § (1) A jármű tulajdonjogát igazoló okirat a törzskönyv. Egy járműhöz egy időben csak egy érvényes törzskönyv tartozhat.
A közlekedési igazgatási hatóság a jármű első forgalomba helyezése során annak, aki a jármű tulajdonjogát igazolja,
törzskönyvet ad ki (16. melléklet). (2) A törzskönyv a jármű közúti forgalomban való részvételének nem feltétele.
(3) A jármű tulajdonjogában bekövetkezett változás nyilvántartásba-vételekor továbbá a jármű vagy a tulajdonos
adatainak, valamint a törzskönyvben feltüntetett bármely más adat változásakor új törzskönyvet kell kiállítani,
a korábbi törzskönyvet vissza kell vonni és érvénytelenítve a keletkezett iratokkal a Hivatalnak meg kell küldeni.
(4) Az ellenkező bizonyításáig a törzskönyvet birtokló ügyfelet jogszerű tulajdonosnak kell tekinteni.
82. § (1) Harmadik országba Magyarország területét Magyarországon forgalomba helyezett járművel – a 74. §-ban
meghatározott járművek kivételével – a forgalmi engedélyben feltüntetett jogosulton kívül más személy csak annak
közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt hozzájárulásával hagyhatja el.
(2) Az (1) bekezdés szerinti hozzájárulás tartalmazza: a jármű használójának nevét, úti okmányának számát, a jármű
rendszámát, alvázszámát, a forgalmi engedély jogosultjának nevét, aláírását, gazdasági társaság esetében annak
cégszerű aláírását, valamint azt az időtartamot, amely alatt az országot a járművel elhagyhatja. A hozzájárulást
a határátlépés ellenőrzésekor felhívás nélkül be kell mutatni az eljáró rendőrnek.
(3) A Magyarországon bérbe vett vagy lízingelt jármű esetében a (2) bekezdés szerinti hozzájárulást a bérleti, illetve
a lízingszerződés pótolja, amennyiben abból megállapítható, hogy az üzemben tartó a járművel az ország területét
jogosult elhagyni. A szerződést a határátlépés ellenőrzésekor felhívás nélkül be kell mutatni az eljáró rendőrnek.
(4) A 74. §-ban meghatározott szervek, valamint egyéb állami szervek esetében az írásos hozzájárulást a jármű
üzemeltetésére feljogosított szerv vezetőjének a gépjármű menetokmányába történő bejegyzése pótolhatja.
83. § (1) A törzskönyv elvesztésekor, eltulajdonításakor, megsemmisülésekor annak sorszámát a közlekedési igazgatási
hatóság értesítése alapján a Hivatal a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben és
a kormányzati honlapon közzéteszi. (2) Az elveszett, eltulajdonított, megsemmisült törzskönyv csak a sorszámának Magyar Közlöny mellékleteként
megjelenő Hivatalos Értesítőben való közzétételét követő 15. nap eltelte után pótolható.
(3) Amennyiben a közzétételt követően valamely érdekelt fél a járművel, vagy törzskönyvvel kapcsolatos jogosultságát
a megjelölt határidőn belül igazolja, a törzskönyv nem pótolható.
(4) Amennyiben a törzskönyv – megrongálódása ellenére – kétséget kizáróan azonosításra alkalmas, az új törzskönyv
kiállításának kezdeményezése közzététel nélkül elvégezhető. (5) Nem kell pótolni a törzskönyvet, ha annak elvesztése, megsemmisülése, megrongálódása a tulajdonjog változásának
nyilvántartásba vételére irányuló hatósági eljárás megindítását megelőzően történt, és a jármű tulajdonjogának
jogszerű megszerzését az ügyfél az eljárásban hitelt érdemlően igazolja.
(6) A tulajdonjog változásának nyilvántartásba vételére az (1) bekezdésben meghatározott közzétételt követő 15. nap
után kerülhet sor. 84. § (1) A törzskönyvet a kérelmező a kérelem benyújtásakor tett, az okmányirodai átvételre vagy a kézbesítési címre
vonatkozó nyilatkozatában foglaltaknak megfelelően az okmányirodában személyesen vagy postai úton veheti át.
(2) Az át nem vett törzskönyvet az értesítési cím szerint illetékes közlekedési igazgatási hatóság az okmány kiállításától
számított egy évig megőrzi, ezt követően a Hivatalnak megsemmisítés céljából megküldi.
(3) A törzskönyvet csak a tulajdonosnak, illetve arra feljogosított meghatalmazottnak lehet kiadni.
(4) A jármű tulajdonjogát érintő korlátozás esetén a törzskönyv kizárólag a korlátozás által meghatározott jogosult
részére adható ki. (5) A törzskönyv nem adható ki
a) a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló rendeletben meghatározott
időpontig, ha a járművet a tulajdonos az állam által nyújtott járművásárlási támogatás felhasználásával vette,
b) a jármű V betűjelű különleges rendszámtáblával történő ellátása során,
c) a jármű DT, CK betűjelű különleges rendszámtáblával történő ellátása során,
d) a jármű Z betűjelű ideiglenes rendszámtáblával történő ellátása során, és
e) a négykerekű segédmotoros kerékpárok rendszámtáblával történő ellátása során.
(6) A törzskönyv kiadására irányuló eljárás során a közlekedési igazgatási hatóság által elvégzett adatfelvétel alapján
a törzskönyv „Hivatalos feljegyzések” rovatában feltüntetésre kerül: a) az „elidegenítési tilalom az állam javára fenntartva” bejegyzés, ha a jármű behozatalára, beszerzésére, forgalomba
helyezésére az állam által nyújtott közterhek alóli mentesség, kedvezmény igénybevételével került sor, vagy ha
beszerzésére az állam által nyújtott támogatással vagy kezességvállalással került sor;
b) a „haszonélvezeti joggal terhelt” bejegyzés, ha a járműre haszonélvezeti jogot alapítanak;
c) a „közös tulajdon” bejegyzés, ha a jármű tulajdonjoga több személyt is megillet;
d) az „előzetes eredetiségvizsgálat hiánya” bejegyzés, ha a jármű forgalomba helyezése, illetve tulajdonjogában
bekövetkezett változás nyilvántartásba vételére az előzetes eredetiségvizsgálat elvégzése nélkül kerül sor.
85. § A forgalomból végleg kivont jármű törzskönyvét érvényteleníteni kell.
86. § (1) A törzskönyv kiadásáig a jármű tulajdonjogát igazolhatja:
a) a jármű kereskedelmi értékesítéséről szóló – a jármű azonosító adatait tartalmazó – számla,
b) a harmadik országból behozott járműveknél – a magáncélra ideiglenesen behozott járművek kivételével –
a külföldön már forgalomba helyezett használt járműveknél a külföldi hatóság által a forgalomba helyezéskor
kiadott eredeti vagy hitelesített okmányok, c) az árverési jegyzőkönyv,
d) a gyártó számlája, e) a jogerős bírói határozat,
f) a hagyatékátadó végzés, g) az ajándékozást igazoló okirat,
h) az adásvételi szerződés, i) a fődarabok megvásárlásáról szóló számlák és az összeépítési engedély, vagy
j) a járműkísérő lap. (2) Ha a tulajdonjog igazolásához több okmány is szükséges, azt a közlekedési igazgatási hatóság együttesen is
megkövetelheti. A tulajdonjog igazolásához – az (1) bekezdésben meghatározott – okmány eredeti vagy hitelesített
példányát, illetve, ha az nem magyar nyelven került kiállításra, annak hiteles, magyar nyelvű fordítását is a kérelemhez
csatolni kell. 87. § (1) A tulajdonjog-változást a közlekedési igazgatási hatóság nyilvántartásba veszi, amelyről törzskönyvet állít ki, ha
kérelem, és a csatolt, illetve bemutatott okiratokban foglaltak megfelelnek az e rendeletben előírtaknak.
(2) A nyilvántartásban nem szereplő a bejelentést elmulasztó korábbi tulajdonos(ok) tulajdonjogát a közlekedési
igazgatási hatóság a törzskönyv kiállítása nélkül jegyzi be a nyilvántartásba.
(3) A közlekedési igazgatási hatóság a nyilvántartásba vétellel egyidejűleg nem állít ki forgalmi engedélyt, ha a kérelmező
nem tudja igazolni a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás meglétét, vagy a jármű műszaki alkalmasságát. Ebben
az esetben a bemutatott forgalmi engedély „Hivatalos feljegyzések” rovatában ezt jelölni kell, és az ügyfelet
hiánypótlásra kell felszólítani. (4) Amennyiben a járműnyilvántartás szerinti tulajdonos bejelenti, hogy a járművet elidegenítette vagy a közlekedési
igazgatási hatóság egyéb okból észleli a változást, és az új tulajdonos a bejelentési kötelezettségének a jogszabályban
megjelölt határidőn belül nem tett eleget a) és azt a bejelentésre történő felhívás kézhezvételét követően öt napon belül nem pótolja, vagy az utólagos
bejelentés során hitelt érdemlően nem igazolja, hogy a jármű tulajdonjogában bekövetkezett változás
bejelentési kötelezettségének önhibáján kívüli okból nem tudott eleget tenni, vagy
b) és az új tulajdonos személye nem állapítható meg,
a közlekedési igazgatási hatóság a járművet hivatalból, határozattal kivonja a forgalomból és azt a nyilvántartásba
bejegyzi. 20. A forgalmi engedély 88. § (1) A forgalmi engedély, az ideiglenes forgalomban tartási engedély, valamint a lassú járműre, annak pótkocsijára
és a négykerekű segédmotoros kerékpárra kiadott igazolólap, olyan hatósági engedély, amely a jármű közúti
forgalomban történő részvételének jogszerűségét igazolja. (2) Az állandó és az ideiglenes forgalmi engedélyt, a lassú jármű, annak pótkocsija, valamint a négykerekű segédmotoros
kerékpár igazolólapját a közlekedési igazgatási hatóság adja ki.
(3) A forgalmi engedély (17. melléklet) érvényesség idejétől függően állandó vagy ideiglenes.
89. § (1) Állandó forgalmi engedélyt kell kiadni az állandó, valamint a vámhatóság által nyilvántartásba vett ideiglenes
rendszámtáblával ellátott járművekre. (2) Közúti forgalomban a járművel az állandó forgalmi engedélyben feltüntetett műszaki érvényesség időpontjáig, vagy
a vámhatóság általi nyilvántartásba vételkor meghatározott újrakiviteli határidőig lehet jogszerűen részt venni.
(3) Ha az állandó forgalmi engedély műszaki érvényességi ideje lejárt, a közlekedési hatóságnak a műszaki vizsgáról szóló
értesítése, vizsgahatározata, valamint berendelő határozata a jármű műszaki megvizsgálásának napjáig, de legfeljebb
az érvényességi idő lejártát követő harminc napig – ezt követően pedig csak a vizsga napján – jogosít a közúti
forgalomban való részvételre. (4) Új forgalmi engedélyt kell kiállítani
a) a 17. melléklet C. pontja szerinti forgalmi engedély harmonizált közösségi kódokkal jelölt adatainak változása,
valamint a forgalmi engedély hátoldalán a címke vagy a hivatalos feljegyzések részére fenntartott hely betelte
esetén; b) a 17. melléklet A. pontja szerinti forgalmi engedéllyel kapcsolatos közlekedési igazgatási ügyintézés során a jármű
forgalomból történő kivonására irányuló eljárás kivételével; c) a 17. melléklet B. pontja szerinti forgalmi engedélyek esetében, a „Műszaki lap” első oldalán, az „Üzemben tartói
lap” vagy a „Bejelentő lap” első oldalán szereplő adatok változása esetén az üzemben tartó (tulajdonos)
lakcímének (székhelyének, telephelyének) változására vonatkozó adatai kivételével, továbbá a forgalmi engedély
hátoldalán a címke vagy a hivatalos feljegyzések részére fenntartott hely betelte esetén.
(5) A közlekedési hatóság a jármű műszaki érvényességének határidejét a forgalmi engedélybe a Hivatal egyidejű
értesítése mellett bejegyezheti. A jármű azonosító- és műszaki adatainak, valamint motorjának egyedi azonosító
jelében, illetve kódjában, és a műszaki vizsga záradék változásának esetén a közlekedési hatóság által kiadott „Műszaki
adatlap” alapján végzi el a közlekedési igazgatási hatóság az adatváltozás járműnyilvántartásba történő bejegyzését.
(6) Ha nem kerül sor új forgalmi engedély kiállítására, az adatváltozást a forgalmi engedély Hivatalos feljegyzések
rovatába – a járműnyilvántartásba történő bejegyzéssel egyidejűleg – kell bejegyezni.
(7) A forgalmi engedély elvesztése, eltulajdonítása, megsemmisülése esetén a közlekedési igazgatási hatóság
a bejelentést követően haladéktalanul gondoskodik az okmány elvesztése, eltulajdonítása, valamint megsemmisülése
tényének a nyilvántartáson történő átvezetéséről. (8) Ha a forgalmi engedély eltulajdonítása miatt a rendőrségnél feljelentést tettek, a rendőrség haladéktalanul,
elektronikus úton értesíti a Hivatalt, amely haladéktalanul gondoskodik az okmány eltulajdonítása tényének
a nyilvántartáson történő átvezetéséről. (9) Ha a közlekedési igazgatási hatóság értesül az okmány megtalálásáról, úgy haladéktalanul gondoskodik a találás
tényének a nyilvántartáson történő átvezetéséről. (10) Ha a rendőrség értesül az okmány megtalálásáról, úgy haladéktalanul értesíti bármely közlekedési igazgatási
hatóságot, amely gondoskodik a találás tényének a nyilvántartáson történő átvezetéséről.
(11) A forgalmi engedély elvesztéséről, eltulajdonításáról, megsemmisüléséről, illetve megtalálásáról felvett
jegyzőkönyvet okmánytári alapiratként a közlekedési igazgatási hatóság a Hivatalnak továbbítja.
90. § (1) A közlekedési igazgatási hatóság az üzemben tartó kérelmére a járműnyilvántartásba bejegyzi a megkülönböztető,
vagy a figyelmeztető jelzést adó készülék felszerelésének és leszerelésének tényét, valamint hatósági engedélyhez
kötött jogosultság esetén az engedélyezés tényét, az érvényességi idő lejártának időpontját, az engedélyező hatóság,
vagy a visszavonást elrendelő hatóság megnevezését és a határozat számát. A közlekedési igazgatási hatóság
a járműnyilvántartásba bejegyzéssel egyidejűleg a forgalmi engedély Hivatalos feljegyzések rovatába is bejegyzi
a jogosultság tényét, lejárta időpontját, illetve visszavonása esetén annak tényét.
(2) A közlekedési igazgatási hatóság a járműnyilvántartásba bejegyzéssel egyidejűleg a forgalmi engedély „Hivatalos
feljegyzések” rovatába jegyzi be a közlekedési hatóság által kiállított Műszaki Adatlap „Záradékok” rovatában
feltüntetett, a jármű jellemzőire vonatkozó adatokat. (3) A négykerekű segédmotoros kerékpárok esetében a közlekedési igazgatási hatóság a járműnyilvántartásba
bejegyzéssel egyidejűleg a forgalmi engedély „Hivatalos feljegyzések” rovatába jegyzi be a forgalmazási korlátozás
tényét és jogosítottját. 91. § Ideiglenes forgalmi engedélyt kell kiadni a Z és a CD betűjelű ideiglenes rendszámtáblákhoz harmincnapos
érvényességi idővel. 92. § (1) Ideiglenes forgalomban tartási engedélyt kell kiadni az E, a P és az M betűjelű ideiglenes rendszámtáblához, valamint
a forgalomba helyezett, vagy forgalomból kivont, de érvényes műszaki vizsgával nem rendelkező jármű esetében.
(2) Az importált, közúton behozott, közúti közlekedésben részt vevő jármű ideiglenes forgalomban tartását az A típusú
ideiglenes forgalomban tartási engedély és az E betűjelű ideiglenes rendszámtábla kiadásával egyidejűleg
harmincnapos érvényességi idővel a NAV vámszerve engedélyezi, melyet a B típusú ideiglenes forgalomban tartási
engedély kiadásával a közlekedési igazgatási hatóság a közlekedési hatóság által kiállított Műszaki Adatlap, továbbá
a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás fedezetéről szóló igazolás bemutatása esetén egy alkalommal a műszaki
alkalmasság érvényességi idejéig, de legfeljebb öt hónappal meghosszabbíthat.
(3) A B típusú ideiglenes forgalomban tartási engedélyt az önjáró munkagépre, illetve arra a járműre, amely forgalmi
engedéllyel, rendszámtáblával nincs ellátva, továbbá az elveszett rendszámtábla pótlása során kiadott E betűjelű
ideiglenes rendszámtáblához a közlekedési igazgatási hatóság adja ki a következő érvényességi időre:
a) olyan önjáró munkagépre, illetve járműre, amely forgalmi engedéllyel, illetve rendszámtáblával nincs ellátva, az
E betűjelű ideiglenes rendszámtábla kiadásával egyidejűleg a Műszaki Adatlapon szereplő műszaki alkalmasság
időpontjáig, de legfeljebb hat hónapra, b) az importált, szállítóeszközön behozott járműre a közlekedési hatóság által kiadott Műszaki Adatlapon szereplő
műszaki alkalmasság időpontjáig, de legfeljebb hat hónapra, c) a rendszámtábla utángyártása esetén harminc napra.
(4) Az E betűjelű ideiglenes rendszámtábla érvényességi ideje az ideiglenes forgalomban tartási engedélybe bejegyzett
érvényességi időhöz igazodik. (5) A B típusú ideiglenes forgalomban tartási engedélyt P betűjelű rendszámtábla kiadása esetén tizenkét hónap
érvényességi idővel adja ki a közlekedési igazgatási hatóság. A P betűjelű rendszámtáblához kiadott B típusú
ideiglenes forgalomban tartási engedély a 18. mellékletben meghatározott 3-6. pontja nem kerül kitöltésre.
(6) Az M betűjelű ideiglenes rendszámtáblához a B típusú ideiglenes forgalomban tartási engedélyt kell kiadni. Az
engedély a kiállításától számított három évig érvényes. A B típusú ideiglenes forgalomban tartási engedély
18. mellékletében meghatározott 3–9. pontját nem kell kitölteni. A közlekedési igazgatási hatóság az indítási naplóba,
annak hitelesítésével egyidejűleg bejegyzi az M betűjelű ideiglenes rendszámtáblával használni kívánt járművek
fajtáját, gyártmányát, típusát, egyedi azonosító jelét (alvázszámát). (7) A forgalomba helyezett, a forgalomból kivont, de érvényes műszaki vizsgával nem rendelkező jármű esetében
a közlekedési igazgatási hatóság kérelemre A típusú ideiglenes forgalomban tartási engedélyt ad ki, amelynek
érvényességi ideje három nap. (8) A forgalomba helyezés előtti vizsgálat elvégzésére kitűzött időpontra szóló, a közlekedési hatóság által kiadott
értesítés az adott napon a lakcímről, telephelyről a vizsgálat helyére, és onnan a lakcímre (telephelyre) való
közlekedésre jogosít. (9) Az SP betűjelű ideiglenes rendszámtáblához kiadott B típusú ideiglenes forgalomban tartási engedély érvényességi
ideje a Műszaki adatlapon megállapított műszaki érvényességi idővel megegyezik. Az ideiglenes forgalomban tartási
engedély érvényességi ideje – új rendszámtábla kiadása nélkül – cserével hosszabbítható meg a rendszámtábla
használatára való jogosultság fennállásának igazolásával egyidejűleg. 93. § (1) Az M betűjelű ideiglenes rendszámtáblához kiadott B típusú ideiglenes forgalomban tartási engedély érvényességi
ideje – új rendszámtábla kiadása nélkül – háromévente cserével hosszabbítható meg a rendszámtábla használatára
való jogosultság fennállásának igazolásával egyidejűleg. (2) Az M betűjelű ideiglenes rendszámtáblát csak az indítási naplóban bejegyzett járműre lehet felszerelni.
(3) Az üzemben tartó az ideiglenes forgalomban tartási engedély érvényességi idején belül köteles bejelenteni
a közlekedési igazgatási hatóságnál az M betűjelű ideiglenes rendszámtáblával üzemeltetett járműveket érintő
változásokat. (4) A közlekedési igazgatási hatóság a bejelentés alapján az indítási naplót kiegészíti a használni kívánt jármű 92. §
(6) bekezdésében felsorolt adataival, illetve a kérelemnek megfelelően érvényteleníti a már bejegyzett adatokat.
94. § Tehergépkocsinak személyszállító járművé történő engedélyezett átalakítása esetén a közlekedési igazgatási hatósági
eljárásban a jármű kategóriájának megváltoztatása a nyilvántartásba és a forgalmi engedélybe akkor jegyezhető be,
ha a vám és nem közösségi adók díjak különbözetét megfizették, vagy a kötelezett ez alól mentesült és az erre
vonatkozó okmányokat, illetve átalakítás esetén a közlekedési hatóság műszaki adatlapot és annak alapján
a regisztrációs adó megfizetéséről szóló igazolást – amennyiben az papír alapon kiállításra került – az ügyfél
bemutatta. 95. § A forgalmi engedélyre vonatkozó szabályokat a lassú járműre, annak pótkocsijára és a négykerekű segédmotoros
kerékpárra kiadott igazolólapra is értelemszerűen alkalmazni kell. 21. A rendszámtábla érvénytelenítése és a forgalmi engedély helyszíni elvétele
96. § (1) Az ellenőrző hatósági személy az eljárása során a forgalmi engedélyt, illetve az ideiglenes forgalomban tartási
engedélyt a helyszínen elveszi, ha a) járművet engedély nélkül átalakították,
b) a járművel érvénytelen ideiglenes forgalomban tartási engedéllyel, vagy több mint három hónapja lejárt
érvényességi idejű forgalmi engedéllyel és hatósági jelzéssel, részt vettek a közúti forgalomban, továbbá, ha
a közlekedési hatóság műszaki vizsgálatra történő berendelésre vonatkozó jogerős határozatában foglaltaknak
határidőben nem tettek eleget, c) a jármű közúti forgalomban való további részvétele közvetlen balesetveszéllyel jár és a járművel ennek ellenére
közlekednek, d) gyanú van arra, hogy a jármű rendszámtábláját, forgalmi engedélyét, ideiglenes forgalomban tartási engedélyét,
regisztrációs matricáját, címkéjét meghamisították, e) a forgalmi engedély, az ideiglenes forgalomban tartási engedély rongálódása miatt, feltéve, hogy a bejegyzett
adatok kétséget kizáróan nem állapíthatók meg, f) a közlekedési balesettel érintett jármű kormányműve vagy futóműve, illetve karosszériája (alváza) nyilvánvalóan
úgy károsodott, hogy a forgalomban történő részvétele balesetveszéllyel jár, vagy
g) az új típusú rendszámmal rendelkező járművön nincs regisztrációs matrica elhelyezve, és azt a jármű vezetője
nem tudja a helyszínen bemutatni, és a matrica utángyártására vagy egyedi gyártására vonatkozó kérelemmel
sem rendelkezik. (2) Az (1) bekezdés d), e) és g) pontjában foglalt esetek kivételével a forgalmi engedély, illetve az ideiglenes forgalomban
tartási engedély helyszíni elvételével egyidejűleg a címkét a rendszámtábláról el kell távolítani.
(3) Az (1) bekezdés c) és f) pontja esetén meg kell akadályozni, hogy a járművel tovább közlekedjenek.
(4) Amennyiben az (1) bekezdés e) pontjában meghatározott cselekményt a rendszámtábla tekintetében követték el, azt
a helyszínen el kell venni. (5) Az ellenőrző hatósági személy a forgalmi engedély, az ideiglenes forgalomban tartási engedély, illetve a hatósági
jelzés elvételéről átvételi elismervényt ad, amely tartalmazza a jármű azonosító adatait, az engedély számát és az
elvétel okát. Az átvételi elismervény birtokában a járművel – az (1) bekezdés c) és f) pontjában foglalt kivétellel –
a lakcímig vagy a telephelyig lehet közlekedni. (6) A helyszínen elvett forgalmi engedélyt, az ideiglenes forgalomban tartási engedélyt, illetve hatósági jelzést, valamint
az intézkedésről készült jelentés (feljelentés) egy példányát az ellenőrző hatóság öt napon belül megküldi az üzemben
tartó lakcíme (székhelye) szerint illetékes közlekedési igazgatási hatóságnak.
(7) A közlekedési igazgatási hatóságnak a jármű forgalomból történő kivonását elrendelő határozata tartalmazza a jármű
műszaki vizsgálatához szükséges jármű azonosító és műszaki adatokat.
(8) A (6) bekezdés alapján megküldött ideiglenes forgalomban tartási engedélyt és a hatósági jelzést a közlekedési
igazgatási hatóság visszavonja. (9) Az ellenőrző hatósági személy a helyszínen elveszi az M és P betűjelű ideiglenes rendszámtáblát, az indítási naplót,
valamint az ideiglenes forgalomban tartási engedélyt, ha a jármű vezetője az ideiglenes rendszámtáblát a 69. §
(1) bekezdésében, illetve a 70. §-ban meghatározott feltételektől eltérően használta, nem előírásszerűen vezette az
indítási naplót, illetve az ideiglenes rendszámtábla nem az arra jogosult járműre van felszerelve.
97. § (1) Az ellenőrző hatósági személy a hatósági engedélyt és jelzést a helyszínen elveszi, ha
a) a jelzés nem felel meg az 53–63. §-ban meghatározott szabályoknak,
b) érvénytelen külföldi hatósági engedéllyel és jelzéssel vettek részt a közúti forgalomban,
c) azért érvénytelen a hatósági engedély és jelzés, mert a járművet a forgalomból korábban végleg kivonták, vagy
d) a járművet a forgalomból hivatalból ideiglenesen kivonták, de a jármű hatósági engedélye és jelzése nem került
leadásra. (2) Az ellenőrző hatóság által a 96. § (6) bekezdése alapján megküldött hatósági engedélyt, jelzést a közlekedési
igazgatási hatóság bevonja, illetve visszavonja. (3) A közlekedési igazgatási hatóság az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott külföldi hatósági engedélyt és jelzést
a határozat egy példányával a Hivatalnak megküldi. A Hivatal viszonosság esetén megküldi azt a kiadó külföldi
hatóságnak. 98. § (1) Ha a közúti, illetve telephelyi ellenőrzés során az eljáró hatóság megállapítja, hogy a közúti közlekedésről szóló
törvényben meghatározott, a külföldi hatósági jelzéssel ellátott járművek belföldi üzemeltetésére, használatára
vonatkozó sajátos szabályok szerint a jármű jogellenes használatára került sor, a külföldi hatósági jelzést és engedélyt
a helyszínen el kell venni és azt az elvétel okának megjelölésével együtt 8 napon belül meg kell küldeni a jármű belföldi
üzemben tartója vagy a járművezető lakcíme, székhelye, telephelye szerint illetékes közlekedési igazgatási
hatóságnak. (2) A közlekedési igazgatási hatóság az (1) bekezdés alapján megküldött hatósági engedélyt, jelzést bevonja és
döntésében tájékoztatja a belföldi üzemben tartót, hogy amennyiben annak jogerőre emelkedését követő 15 napon
belül nem kezdeményezi a jármű belföldi forgalomba helyezését, a bevont hatósági jelzést és forgalmi engedélyt
a Hivatal útján a kiállító külföldi hatóság részére megküldi.
(3) Amennyiben a jármű üzemben tartója vagy a jármű vezetője a közlekedési igazgatási hatósági eljárásban a döntés
jogerőre emelkedéséig okirattal igazolja a külföldi hatósági jelzéssel és engedéllyel történő közlekedés jogszerűségét,
a külföldi hatósági engedély és jelzés visszaadásával egyidejűleg a bevonásra irányuló eljárást meg kell szüntetni.
99. § A járművel – a 96. § (1) bekezdés c) pontja szerint – a közlekedés közvetlen balesetveszéllyel jár, ha a jármű
a) az üzemi fék meghibásodása miatt fékezhetetlen, b) a kormányberendezés meghibásodása miatt irányíthatatlan, vagy
c) kerekeire szerelt gumiabroncsok futófelületének bordázata a jogszabályban meghatározott minimális értéket
nem éri el, vagy azt nem a jogszabályban előírtaknak megfelelően szerelték fel.
22. A jármű forgalomból történő kivonása 100. § (1) Az üzemben tartó, a tulajdonos vagy a törzskönyvvel jogszerűen rendelkező más ügyfél kérelmére a közlekedési
igazgatási hatóság a járműnyilvántartásba való bejegyzéssel intézkedik a jármű ideiglenes forgalomból történő
kivonásáról. (2) A jármű közúti forgalomból történő ideiglenes kivonása esetén a közlekedési igazgatási hatóság a kérelemben
meghatározott időtartamra, de legfeljebb hat hónapra a rendszámtáblán lévő címke érvénytelenítése nélkül bejegyzi
a kivonás időtartamát a járműnyilvántartásba és a forgalmi engedély „Hivatalos feljegyzések” rovatába.
(3) Amennyiben a jármű forgalmi engedélye nem áll a kérelmező üzemben tartó, tulajdonos vagy a törzskönyvvel
jogszerűen rendelkező ügyfél rendelkezésére, a közlekedési igazgatási hatóság a jármű ideiglenes forgalomból
történő kivonásáról határozatot hoz. A határozat jogerőre emelkedésétől számított 8 napon belül a jármű üzemben
tartója köteles az ideiglenes kivonás tényének bejegyzése céljából a forgalmi engedélyt az eljáró közlekedési
igazgatási hatóságnál bemutatni. (4) Törzskönyvvel jogszerűen rendelkező ügyfélnek kell tekinteni a pénzügyi intézményeket, a gépjármű-kereskedőket,
a zálogjogosultat vagy más olyan természetes személyt, gazdálkodó szervezetet, akinél/amelynél a törzskönyvet
a jármű tulajdonosa pénzügyi követelés fejében letétbe helyezte, ha ez a rendelkezési jogot megalapozó okiratból
megállapítható. (5) A forgalomból – kérelemre vagy hivatalból – ideiglenesen kivont járművel a kivonás időtartama alatt a közúti
forgalomban nem lehet részt venni. (6) Amennyiben a forgalomból történő ideiglenes kivonás időtartamának lejárata előtt a járművel ismételten részt
kívánnak venni a közúti forgalomban, az üzemben tartónak vagy tulajdonosnak kérnie kell a közlekedési igazgatási
hatóságtól a forgalomból történő ideiglenes kivonás hatályának megszüntetését, valamint a forgalmi engedélybe és
a járműnyilvántartásba tett bejegyzés érvénytelenítését, egyidejűleg igazolva a forgalomban tartáshoz szükséges
egyéb jogszabályi feltételek fennállását. (7) Ha a jármű közúti forgalomból történő ideiglenes kivonását a törzskönyvvel jogszerűen rendelkező ügyfél kérelmezte,
akkor a kérelemben megjelölt időtartam lejárta előtti, ismételt forgalomba állását is a törzskönyvvel jogszerűen
rendelkező ügyfélnek kell bejelentenie a közlekedési igazgatási hatóságnál.
(8) A közúti forgalomból történő ideiglenes kivonás időtartamának lejáratát követően a jármű a közúti forgalomban külön
közlekedési igazgatási eljárás nélkül részt vehet, feltéve, hogy az ahhoz szükséges egyéb jogszabályi feltételeknek
megfelel. 101. § (1) A közlekedési igazgatási hatóság – a kivonási okot észlelő hatóság értesítése alapján – a jármű forgalomból történő
kivonását hivatalból rendeli el a 96. § (1) és (9) bekezdéseiben meghatározott esetekben, továbbá, ha
a) a jármű tulajdonosa vagy üzemben tartója a gépjárműadó fizetési kötelezettségének nem tett eleget, és a jármű
forgalomból történő kivonását az adóhatóság kérte, b) bíróság, közjegyző, külföldi hatóság vagy jogszabály által feljogosított más hatóság jogerős határozatában
a jármű lefoglalását, elkobzását, vagy a (4) bekezdésben foglaltak kivételével a zár alá vételét elrendelte, továbbá,
ha a járművet a bírósági végrehajtás során a bírósági végrehajtó, vagy a közigazgatási végrehajtás során az
adóhatóság, a társadalombiztosítási szerv részéről eljáró személy lefoglalta,
c) a járművek üzletszerű bérbeadásával foglalkozó vállalkozó a külön jogszabályban meghatározott nyilvántartási
kötelezettségének nem tesz eleget, d) a járműnyilvántartás és a kötvénynyilvántartás kötvénynyilvántartó szerv általi negyedéves összevetésével, vagy
az ellenőrzésre jogosult hatóság eljárása során megállapítást nyer, hogy a gépjárműre nincs érvényes kötelező
gépjármű-felelősségbiztosítási fedezet, kivéve, ha a járművet a gépjármű-felelősségbiztosítás kötési
kötelezettség alól a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló törvény alapján mentesítették,
e) a Muzeális Minősítő Bizottság a muzeális jellegű jármű igazolvány visszavonásáról értesíti,
f) a Hivatal értesítése alapján megállapítja, hogy a jármű tulajdonosa a jármű azonosító jellel történő utólagos
ellátását engedélyező határozat érvényességi idején belül járművével a kijelölt közlekedési hatóságnál a jármű
azonosító jellel történő utólagos ellátása céljából nem jelent meg,
g) a közlekedési hatóság műszaki vizsgálatra történő berendelésre vonatkozó jogerős határozatában foglaltaknak
határidőben nem tettek eleget, h) a közlekedési hatóság a jármű műszaki alkalmatlanságát állapítja meg,
i) a közlekedési hatóság a járművet a forgalomban való részvételre véglegesen alkalmatlannak minősíti és
forgalomban tartását megtiltja, vagy j) a jármű üzemben tartója a jogerősen kiszabott közigazgatási bírság megfizetési kötelezettségének nem tett
eleget és a jármű forgalomból történő kivonását az eljáró hatóság kezdeményezte.
(2) Ha az arra feljogosított hatóság a jármű lefoglalását a forgalomból történő kivonás mellőzésével, vagy
büntetőeljárásban a bíróság a jármű zár alá vételét rendelte el, annak tényét – az elidegenítési és terhelési tilalom
egyidejű bejegyzésével – a nyilvántartásban haladéktalanul rögzíteni kell. A jármű forgalomból történő kivonása
esetén a közlekedési igazgatási hatóság határozata tartalmazza az elidegenítési és terhelési tilalom nyilvántartási
bejegyzésének megtörténtét. 102. § (1) Ha a jármű tulajdonjogának jogszerű megszerzője a bejelentési kötelezettségét annak keletkezésétől számított
15 napon túl, késedelmesen teljesíti, a közlekedési igazgatási hatóság a tulajdonjogot bejegyzi a nyilvántartásba,
a forgalmi engedély, valamint a törzskönyv kiadására intézkedik, egyben a szabályszegés tényéről értesíti
a szabálysértési hatóságot. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben értesíti a mulasztási bírság kiszabása érdekében az adóhatóságot.
(3) A közlekedési igazgatási hatóság hivatalból jár el és vonja ki a járművet a forgalomból, amennyiben saját eljárása során
a 96. § (1) bekezdés a) és e) pontjában foglaltakat, vagy a közlekedési hatóság értesítése alapján a 96. § (1) bekezdés
a) és c) pontjában foglaltakat észleli. (4) A közlekedési igazgatási hatóság hivatalból jár el és vonja ki a járművet a forgalomból, amennyiben saját eljárása
során, vagy a közlekedési hatóság értesítése alapján észleli, hogy a járművel a külön jogszabályban meghatározott
hatósági engedély nélkül végeztek közúti közlekedési szolgáltatást, vagy a hatósági engedély több mint 30 napja
lejárt és a 60. § (2) bekezdés c) pontjában megjelölt különleges rendszámtábla leadása nem történt meg.
(5) A közlekedési igazgatási hatóság hivatalból jár el és vonja ki a járművet a forgalomból, amennyiben saját eljárása során
észleli, hogy a nyilvántartásba bejegyzett tulajdonos nem létező személy, vagy a tulajdonos személye nem állapítható
meg. 103. § (1) A járművet a hivatalból indult eljárás során a forgalmi engedély és a hatósági jelzés bevonásával – az f) pontban és
a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a következő időtartamra kell ideiglenesen a forgalomból kivonni:
a) a 96. § (1) bekezdés a)–c) és g) pontja és a 101. § (1) bekezdés e), f) és h) pontja esetén a jármű műszaki
alkalmasságának igazolásáig, b) a 96. § (1) bekezdés f) és h) pontja, továbbá a 101. § (1) bekezdés a), d) és g) pontja esetén a kötelezettség
teljesítésének igazolásáig, c) a 101. § (1) bekezdés b) pontja esetén a lefoglalás, illetve a zár alá vétel feloldásáról szóló értesítésig, továbbá
addig az időpontig, ameddig a bírósági végrehajtás során a bírósági végrehajtó, illetőleg a közigazgatási
végrehajtás során az adóhatóság, a társadalombiztosítási szerv részéről eljáró személy a járművet nem
értékesítette, vagy nem adta vissza az adósnak, vagy ameddig a végrehajtást kérő a bírósági végrehajtásról szóló
1994. évi LIII. törvény 134. §-a alapján a járművet át nem vette,
d) a 96. § (1) bekezdés e) pontja esetén a büntetőeljárás jogerős befejezéséig, de legfeljebb hat hónapra,
e) a 101. § (1) bekezdés c) pontja és 102. § (4) bekezdése esetén hat hónapra,
f) a 49. § (1) bekezdése, a 87. § (4) bekezdés b) pontja és a 102. § (5) bekezdése esetén átmeneti időszakra,
g) a 101. § (1) bekezdés j) pontja esetén a kivonást kezdeményező hatóság értesítéséig.
(2) A 87. § (4) bekezdés a) pontja esetén a kivonás időtartama, ha a mulasztás a közlekedési igazgatási hatósági eljárás
megindításának napjáig a) 30 napot nem haladja meg, két hónap,
b) 31 és 90 nap közé esik, négy hónap,
c) 91 és 180 nap közé esik, hat hónap,
d) 180 napot meghaladja, egy év. (3) A 87. § (4) bekezdés a) pontja alapján történt ideiglenes kivonás esetén a (2) bekezdésben meghatározott kivonás
időtartamának lejártát követően csak abban az esetben helyezhető a jármű ismét forgalomba, ha a bejelentési
kötelezettséget elmulasztó tulajdonos a változás bejegyzése iránti kérelmét is előterjeszti.
(4) A járművet a 101. § (1) bekezdés i) pontja esetén a bontási átvételi igazolás bemutatásáig kell ideiglenesen kivonni
a forgalomból. (5) A forgalomból – a 101. § (1) bekezdés i) pontja alapján – kivont jármű ismételten nem helyezhető forgalomba.
104. § (1) A hivatalból indult eljárásban a forgalomból történő kivonás időtartamát a forgalmi engedély helyszíni elvételének
időpontjától kell számítani. (2) Amennyiben a hatósági engedélyt a helyszínen nem vették el, a kivonás időtartamát a közlekedési igazgatási hatóság
határozatának jogerőre emelkedése, vagy fellebbezési jogra tekintet nélküli végrehajtás esetén a határozat
végrehajthatóvá válása napjától kell számítani, kivéve, ha az ügyfél a határozat jogerőre emelkedését megelőzően azt
leadta. Ebben az esetben a leadás napjától kell a kivonás időtartamát számítani.
(3) A forgalomból kivonást elrendelő határozat jogerőre emelkedésétől, vagy fellebbezési jogra tekintet nélküli
végrehajtás esetén a határozat végrehajthatóvá válása napjától számított öt napon belül – amennyiben arra
a helyszínen nem került sor – a forgalmi engedélyt és a rendszámtáblát le kell adni.
(4) A kivonás időpontjaként az (1) és (2) bekezdésben meghatározott napot kell a nyilvántartásban megjelölni, abban az
esetben is, ha az ügyfél a leadási kötelezettségének nem tett eleget.
105. § (1) A közúti ellenőrzés során az ellenőrző hatósági személy a forgalmi engedélyt és a rendszámtáblát a helyszínen elveszi,
ha a hivatalból ideiglenesen kivont jármű hatósági jelzését és engedélyét nem adták le.
(2) Az ellenőrző hatósági személy a forgalmi engedély, az ideiglenes forgalomban tartási engedély, illetve a hatósági
jelzés elvételéről átvételi elismervényt ad, amely tartalmazza a jármű azonosító adatait, az engedély számát és az
elvétel okát. Az átvételi elismervény birtokában a járművel a lakcímig vagy a telephelyig lehet közlekedni.
(3) A helyszínen elvett forgalmi engedélyt, az ideiglenes forgalomban tartási engedélyt, hatósági jelzést, valamint az
intézkedésről készült jelentés (feljelentés) egy példányát az ellenőrző hatóság öt napon belül megküldi az üzemben
tartó lakcíme (székhelye) szerint illetékes közlekedési igazgatási hatóságnak.
106. § (1) A közlekedési igazgatási hatóság a P és SP betűjelű ideiglenes rendszámtáblát hat hónapra visszavonhatja, ha azt nem
az engedélynek megfelelően használták. (2) A közlekedési igazgatási hatóság a P és SP betűjelű rendszámtáblát egy évre vonja vissza, ha a rendszám jogosítottja:
a) az indítási naplót rendszertelenül vagy az ellenőrzést nehezítő más módon vezeti,
b) a rendszámtáblát arra jogosulatlannak átadja, c) a rendszámtáblát nem a 70. §-ban meghatározottak szerint használja,
d) az engedélyben előírt korlátozásokat hat hónapon belül két alkalommal megszegi.
(3) A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben az indítási napló vezetését ellenőrzést nehezítőnek kell tekinteni,
ha a kitöltés hiányos, olvashatatlan, és ennek alapján a jármű nem azonosítható, illetve a használat időtartama nem
állapítható meg. (4) A (2) bekezdésben meghatározott esetben, amennyiben a jogosítottnak több P betűjelű rendszámtáblája van,
a visszavonás valamennyi rendszámtáblára is kiterjedhet. (5) A P és SP jelű rendszámtáblát, az ideiglenes forgalomban tartási engedélyt és az indítási naplót a visszavonás
időtartamára a közlekedési igazgatási hatóságnál le kell adni. A visszavonás időtartamának lejártáig a visszavont
rendszámtábla jogosítottja részére újabb rendszámtábla nem engedélyezhető. 107. § (1) A közlekedési igazgatási hatóság a 96. § (9) bekezdése alapján elvett M betűjelű ideiglenes rendszámtáblát,
indítási naplót és az ahhoz tartozó ideiglenes forgalomban tartási engedélyt hat hónapra visszavonja.
(2) Az ideiglenes rendszámtáblát, az ideiglenes forgalomban tartási engedélyt és az indítási naplót a visszavonás
időtartamára a közlekedési igazgatási hatóságnál le kell adni. A visszavonás időtartamának lejártáig a visszavont
rendszámtábla jogosítottja részére újabb ideiglenes rendszámtábla nem engedélyezhető.
108. § (1) A közlekedési igazgatási hatóság a 87. § (4) bekezdése és a 101. § (1) bekezdés c) pontja alapján az e rendeletben
meghatározott időtartamra, a 101. § (1) bekezdés j) pontja alapján a kivonást kezdeményező hatóság értesítéséig,
valamint a 101. § (1) bekezdés a) pontja alapján a kötelezettség teljesítéséig ideiglenesen forgalomból kivont járművet
a kivonás határidejének lejárta előtt, a kivonást kezdeményező hatóság értesítésétől függetlenül, illetve
a kötelezettség teljesítésének igazolása nélkül hivatalból forgalomba helyezi, ha azt elidegenítették, és az új
tulajdonos a tulajdonjog-változás bejegyzésére irányuló kérelmével egyidejűleg a jármű közúti forgalomban történő
részvételéhez szükséges feltételeket igazolja. E szabály nem alkalmazható, ha az elidegenítés a Polgári
Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 685. § b) pontjában meghatározott közeli hozzátartozó részére történt.
(2) Az ügyfél lakó-, tartózkodási helye, székhelye vagy telephelye szerint illetékes közlekedési igazgatási hatóság a jármű
forgalomból történő kivonását nyilvántartásba veszi. A 96. § (1) bekezdés a)–c) pontjában, illetve a 101. § (1) bekezdés
a), f) és g) pontjában meghatározott esetben, ha az ügyfél a forgalomból történő kivonást megalapozó okot – a jármű
műszaki alkalmasságának, illetve a kötelezettség teljesítésének igazolásával – a közlekedési igazgatási hatóság
határozatának jogerőre emelkedését megelőzően elhárította, az eljárást meg kell szüntetni.
(3) A 101. § (1) bekezdés b) pontban meghatározott esetekben, ha a kivonásra okot adó körülmény megszűnéséről az
elrendelő hatóság értesíti a közlekedési igazgatási hatóságot, a forgalomból kivont járművet hivatalból forgalomba
kell helyezni. Ha hatósági határozat vagy árverés útján az új tulajdonos tulajdonjogot szerzett, a változás bejegyzésére
irányuló kérelmével egyidejűleg a forgalomba helyezés igazgatási szolgáltatási díjának megfizetése nélkül, hivatalból
kell a járművet forgalomba helyezni. (4) A jármű tulajdonosa a 101. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott eset kivételével a hivatalból elrendelt kivonás
időtartama alatt a jármű forgalomból történő végleges kivonását kezdeményezheti, feltéve, hogy az ügyfél a végleges
kivonásra irányuló kérelmének benyújtásával egyidejűleg az e rendeletben meghatározott feltételek fennállását
igazolja. (5) A 101. § (1) bekezdés j) pontban meghatározott esetben a kivonásra okot adó körülmény megszűnéséről
a forgalomból kivonást kezdeményező hatóság elektronikus úton haladéktalanul értesíti a közlekedési igazgatási
hatóságot. Az értesítés alapján a forgalomból kivont járművet, a forgalomba helyezés igazgatási szolgáltatási díjának
megfizetése nélkül hivatalból forgalomba kell helyezni. Az értesítéssel egyenértékű, ha a közlekedés igazgatási
hatóság az ellenőrző hatóság által vezetett nyilvántartásba történő beérkezéssel értesül a bírság megfizetésének
tényéről. 109. § (1) Az ügyfél okirattal igazolt kérelmére a közlekedési igazgatási hatóság a járműnyilvántartásba való bejegyzéssel
intézkedik a jármű átmeneti időszakra történő forgalomból kivonására:
a) annak eltulajdonítása, b) külföldre történő letelepedés, tartós külföldi tartózkodás,
c) annak külföldre történő értékesítése, d) annak muzeális előminősítése, vagy
e) versenyjárművé történő átalakítása esetén. (2) A jármű átmeneti időszakra történő forgalomból kivonása során – a hatósági jelzés visszavonásával és
a járműnyilvántartásba történő bejegyzéssel egyidejűleg – a forgalmi engedélyt és a törzskönyvet érvénytelenítve
vissza kell adni, a hatósági jelzést a Hivatalnak selejtezés céljából meg kell küldeni.
(3) A járműnyilvántartásba bejegyzett jármű esetében a Hivatal más EGT-állam, vagy viszonosság esetén a harmadik
ország nyilvántartó hatóságának nyilvántartásba vételéről szóló értesítése alapján a járműnyilvántartásba való
bejegyzéssel intézkedik a jármű átmeneti időszakra történő forgalomból kivonására, kivéve, ha jármű a 109. §
(1) bekezdés b) és c) pontja, valamint a 110. § (1) bekezdés b) pontja alapján a forgalomból kivonásra került.
(4) A jármű átmeneti időszakra történő kivonása a kérelem közlekedési igazgatási hatósághoz érkezése, illetve a külföldi
hatóság nyilvántartásba vétele napjától számított tíz év. 110. § (1) A közlekedési igazgatási hatóság az ügyfél kérelmére véglegesen vonja ki a járművet a forgalomból:
a) a közúti járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki feltételeiről szóló miniszteri
rendeletben meghatározott M1, N1 kategóriájú, valamint a motoros triciklinek nem minősülő háromkerekű
gépjármű esetében bontási átvételi igazolás alapján; b) egyéb jármű esetében, ha annak ismételt belföldi forgalomba helyezési szándéka nem áll fenn.
(2) Amennyiben a jármű forgalomból történő végleges kivonására bontási átvételi igazolás alapján kerül sor, a jármű
hatósági jelzését, forgalmi engedélyét és törzskönyvét a közlekedési igazgatási hatóságnál le kell adni.
(3) A közlekedési igazgatási hatóság a jármű bontási átvételi igazolás alapján forgalomból történő végleges kivonása
esetén a jármű hatósági jelzéseit selejtezés céljából megküldi a Hivatalnak, a forgalmi engedélyét és a törzskönyvét
a bontási átvételi igazolás átvételével, valamint a bontási átvételi igazolás sorszámának járműnyilvántartásba történő
bejegyzésével egyidejűleg egyszerűsített határozattal visszavonja. (4) A bontási átvételi igazolás alapján forgalomból végleg kivont jármű ismételten nem helyezhető forgalomba.
(5) A jármű forgalomból történő végleges kivonásához el kell fogadni a más EGT-államban kiállított bontási átvételi
igazolást is, amennyiben az megfelel az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 5. cikkének (3) bekezdése szerint kiadott bontási igazolások minimumkövetelményeiről szóló, 2002.
február 19-i 2002/151/EK bizottsági határozatnak. (6) Amennyiben az (1) bekezdés b) pontja alapján kerül sor a jármű forgalomból történő végleges kivonására a hatósági
jelzés visszavonásával, valamint a járműnyilvántartásba történő bejegyzéssel egyidejűleg a forgalmi engedélyt és
a törzskönyvet érvénytelenítve vissza kell adni. (7) Az ügyfél kérelmére, valamint a 49. § (1) bekezdése, a 87. § (4) bekezdés b) pontja, a 102. § (5) bekezdése szerint
hivatalból indult eljárást követően a jármű átmeneti időszakra történő forgalomból kivonása esetén, a forgalomból
történő kivonás járműnyilvántartásba bejegyzésétől számított tíz év elteltével a járművet véglegesen forgalomból
kivontnak kell tekinteni. 111. § A jármű közúti forgalomból történő kivonására vonatkozó szabályokat a lassú járműre, annak pótkocsijára és
a négykerekű segédmotoros kerékpárra kiadott igazolólapra értelemszerűen alkalmazni kell.
112. § Ha a járműhöz tartozó forgalmi engedély vagy törzskönyv, vagy az abba tett bejegyzés hamis, hamisított, vagy
valótlan tényt, adatot, jogosultságot tartalmaz, a nyomozó hatóság lefoglalást megszüntető, vagy a büntetőeljárást
lezáró határozata alapján a közlekedési igazgatási hatóság az okmány visszavonásával egyidejűleg intézkedik
a járműnyilvántartásban szereplő valótlan adatok javítására, az okmány érvénytelenítését követő selejtezésre,
valamint a járműnyilvántartásban szereplő azonosító adatok szerinti jármű valós műszaki adatainak megfelelő
okmány kiadására. 23. A járművezető, a járműtulajdonos (üzemben tartó) kötelezettségei
113. § (1) A járművezető köteles a jogszabályban meghatározottakon túl
a) a járművezetőnek vezetés közben magánál kell tartani a vezetésre jogosító okmányt, valamint
aa) a mozgáskorlátozottak esetén az orvosi alkalmasságára, a vezetési feltételekre vonatkozó külön
jogszabályban előírt korlátozást tartalmazó mellékletet, ab) a pályaalkalmassági minősítésről szóló határozatot, vagy annak igazolását is – kivéve a közúti közlekedési
szolgáltatást személygépkocsival végző járművek vezetőit –, amennyiben a pályaalkalmassági minősítés
a vezetői engedélyből nem állapítható meg, ac) a 37. § (2) bekezdésében meghatározott esetben az eltiltó határozatot,
b) közúti ellenőrzés során ba) a személyazonosságát igazoló és a vezetésre jogosító okmányt és annak mellékletét,
bb) a forgalmi engedélyt az ellenőrzésre jogosult hatóságnak átadni.
(2) A közúti közlekedési szolgáltatás végzésére jogosító engedély bevonása esetén, vagy annak lejártát követő 30 napon
belül a 60. § (2) bekezdés c) pontjában megjelölt különleges rendszámtáblát az ilyen rendszámtábla kiadására
illetékességgel és hatáskörrel rendelkező közlekedési igazgatási hatóságnál selejtezés céljából le kell adni.
(3) A vezetési jogosultság szünetelése esetén a járművezetésre jogosító okmányt – amennyiben annak helyszíni
elvételére nem került sor – a hatóság értesítésének kézhezvételét követő nyolc napon belül a közlekedési igazgatási
hatóságnál le kell adni. (4) A vezetői engedély cseréje esetén az új vezetői engedély kézhezvételét követő nyolc napon belül a lecserélt vezetői
engedélyt a közlekedési igazgatási hatóságnál le kell adni.
114. § (1) A közlekedési igazgatási eljárásban az ügyfél a 19. mellékletben meghatározott okmányokat mutatja be a közlekedési
igazgatási hatóságnál. (2) A jármű tulajdonosa köteles az ellenőrző hatóság, illetve a közlekedési igazgatási hatóság felszólítására nyolc napon
belül a járművet megszemlélésre (vizsgálatra) bemutatni és a járművezető személyéről adatot szolgáltatni.
(3) A jármű elidegenítése esetén a törzskönyvet, forgalmi engedélyt és a már korábban felhasznált járműkísérő lapot,
valamint az 52. § (1) bekezdés d) pontja esetén az eladó által elvégeztetett előzetes eredetiség vizsgálatról szóló
hatósági határozatot a jármű jogszerű megszerzőjének át kell adni.
24. A kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás ellenőrzése 115. § Amennyiben a közúti ellenőrzés során a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás fedezetének fennállása, vagy
a mentesség a kötvénynyilvántartásból nem állapítható meg és azt a gépjármű vezetője sem tudja igazolni, az
intézkedésről készült jelentés (feljelentés) egy példányát az ellenőrző hatóság öt napon belül megküldi az üzemben
tartó lakcíme (székhelye) szerint illetékes közlekedési igazgatási hatóságnak.
25. A jármű azonosító jellel történő utólagos ellátása
116. § (1) A közlekedési hatóság látja el a járművet azonosító jellel, ha
a) az azonosító jel természetes elhasználódás, vagy roncsolódás következtében nem állapítható meg, az előzetes
eredetiség vizsgálat megállapításának figyelembevételével, illetve a közlekedési hatóság a jármű műszaki
megvizsgálása során ezt megállapítja; b) a jármű azonosító jele gyártásra visszavezethető okból hibás vagy hiányos;
c) az előzetes eredetiség vizsgálat eredménye alapján indult büntetőeljárást a rendőrség, ügyészség, bíróság
bűncselekmény hiányában megszünteti, megtagadja vagy a feljelentést elutasítja;
d) a Hivatal a jármű azonosító jellel történő ellátását engedélyezte.
(2) Az (1) bekezdés d) pontja esetén a Hivatal, az engedélyező határozat 90 napos érvényességi idővel történő
megállapításával akkor engedélyezi a jármű azonosító jellel történő ellátását, ha
a) a jármű azonosító jelét bűncselekmény útján megváltoztatták,
b) az egyedi azonosító jel meghamísítását a cselekmény bűncselekménnyé minősítésének hatálybalépését
megelőzően követték el, illetve az elkövetés időpontja nem állapítható meg.
(3) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott esetekben a járművet azonosító jellel (rekonstruált alvázszám)
a járműgyártó – közlekedési hatóság által arra feljogosított – magyarországi képviselője is elláthatja.
(4) A közlekedési igazgatási hatóság a jármű azonosító jellel történő ellátását követően, – az azonosító jel nyilvántartásba
vételével egyidejűleg – a büntetőeljárás befejezéséről hozott határozat alapján intézkedik a törzskönyv kiadásáról
vagy annak megtagadásáról. 26. Különleges járműigazgatási szabályok 117. § (1) A statisztikai számjele alapján főtevékenységként gépjármű, jármű, pótkocsi, illetve mezőgazdasági gépek
forgalmazására jogosult járműkereskedő a Magyarországon már forgalomba helyezett használt jármű értékesítési
céllal történő megvásárlását 15 napon belül a közlekedési igazgatási hatóságnál bejelenti.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni abban az esetben is, ha a járműkereskedők a használt járműveket
egymás között értékesítik. (3) A járműkereskedő belföldi, kereskedelmi célú tulajdonszerzését a közlekedési igazgatási hatóság nyilvántartásba
veszi, azonban forgalmi engedélyt nem állít ki, és a törzskönyvet visszavonja. A forgalmi engedély „Hivatalos
feljegyzések” rovatában a tulajdonjog változását jelölni kell. A rendelkezés többszöri kereskedői tulajdonváltásra is
vonatkozik. 118. § (1) A jármű forgalombehelyezésével, üzemben tartásával kapcsolatos – kérelemre indult – közlekedési igazgatási eljárás
során a közlekedési igazgatási hatóság a jármű kilométerszámláló műszere (km- órája) által jelzett értéket, és a km-óra
állás rögzítésének időpontját okirat – annak hiányában az ügyfél nyilatkozata – alapján bejegyzi
a járműnyilvántartásba. (2) A közúti tömegközlekedési személyszállítással foglalkozó gazdálkodó szervezetek flottaüzemeltetéséből adódó
különleges körülményekre tekintettel a gazdálkodó szerv a motorcserével kapcsolatos műszaki adat változását
a változást követő tárgynegyedév utolsó napjáig jelentheti be.
V. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 27. Hatálybalépés 119. § (1) E rendelet – a (2)–(3) bekezdésben foglaltak kivételével – 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) A 122. § (2) bekezdése 2012. január 2-án lép hatályba.
(3) A 60. § (2) bekezdés f) pont fb) alpontja és g) pontja, továbbá a 60. § (5) bekezdése 2012. április 1-jén lép hatályba.
28. Átmeneti rendelkezések 120. § (1) E rendelet hatálybalépése előtt kiadott járművezetésére jogosító, valamint járműokmányok a rendelet
hatálybalépését követően is érvényesek. (2) A 2000. december 31. előtt kiadott járművezetői igazolványok pótlására irányuló kérelmet a közlekedési hatóság által
kiállított igazolás alapján lehet teljesíteni. (3) Az 1998. január 1. előtt kiadott „A1” alkategóriával a 125 cm3 hengerűrtartalmat meghaladó, de a 150 cm3
hengerűrtartalmat meg nem haladó hajtómotorral ellátott motorkerékpárt is lehet vezetni.
(4) A vezetői engedély „F” kategóriájában bejegyzett, a mezőgazdasági vontató vezetésére vonatkozó jogosultságot
a megfelelő nemzeti kategória kiadásával kell biztosítani. (5) 1984. január 1-je és 1992. december 31-e között a fegyveres erők illetékes szerve által kiadott „C” és/vagy
„E” kategóriára érvényesített vezetői engedély továbbra is jogosít a Magyar Honvédség üzemeltetésébe tartozó jármű
vezetésére, ha a járművezető a „B” kategóriában érvényesített vezetői engedéllyel is rendelkezik.
(6) Az 1998. január 1. előtt kiadott „D12” és „D25” alkategóriák a „D1” alkategóriába tartozó járművek vezetésére
jogosítanak. (7) Az „AM”, A2” és „B1” vezetői engedély kategóriákra vonatkozó rendelkezéseket, a 2., a 4., a 7. melléklet rendelkezéseit
és az 5. melléklet D. pontjában foglaltakat 2013. január 19-étől kell alkalmazni. A 2013. január 18-ig teljes körű vizsgát
tett járművezetők tekintetében 2013. január 19-ét követően is a 3. melléklet I. pontjában meghatározott életkori
feltételeket kell alkalmazni a vezetői engedély kiadása során.
(8) Azokat a járműveket, amelyek 1998. szeptember 7., 1999. október 15. vagy 2001. május 26. napjával
a járműnyilvántartásban fiktív kivonás jelzéssel kerültek ellátásra, a jelzés elhelyezésének a napjától a forgalomból
végleg kivontnak kell tekinteni. Ha az ily módon végleg kivont járművel kapcsolatosan kérelemre közlekedési
igazgatási eljárás indul, a jármű forgalomban lévőnek tekintendő.
(9) A 2005. január 1-je előtt kiadott X betűjelű rendszámtáblával annak kiadásakor megjelölt üzemeltetés cél fennállásáig
lehet közlekedni, azonban a járművet át kell rendszámozni a rendszámtáblával kapcsolatos közlekedési ügyintézés
alkalmával, vagy kérelemre. (10) 2009. április 1-je előtt kiadott C kezdő betűjelű különleges rendszámtáblával ellátott járművel annak az – ügyfél
kérelme alapján, illetve a jármű tulajdonjogában bekövetkezett változás nyilvántartásba vételére irányuló közlekedési
igazgatási eljárás során történő – átrendszámozásáig lehet közlekedni.
(11) A 3. melléklet I. pontjában meghatározott életkori feltételeket 2013. január 18-át követően a 2013. január 18-áig teljes
körű vizsgát tettek vonatkozásában továbbra is alkalmazni kell.
29. Az Európai Unió jogának való megfelelés 121. § Ez a rendelet a következő európai uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
a) a közúti járművezetők és a közúti közlekedési szakemberek képzésének és vizsgáztatásának részletes szabályairól
szóló 24/2005. (IV. 21.) GKM rendelettel együtt a vezetői engedélyekről szóló, 1991. július 29-i 91/439/EGK tanácsi
irányelv, és az azt módosító 96/47/EK, 97/26/EK tanácsi irányelv, 2000/56/EK bizottsági irányelv, 2003/59/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv, 2006/103/EK tanácsi irányelv és 2008/65/EK bizottsági irányelv,
b) az elhasználódott járművekről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv,
c) a közúti járművezetők és a közúti közlekedési szakemberek képzésének és vizsgáztatásának részletes szabályairól
szóló 24/2005. (IV. 21.) GKM rendelettel együtt a vezetői engedélyekről szóló, 2006. december 20-i 2006/126/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikk (1) bekezdése, 2. cikk (1) és (2) bekezdése, 3. cikk (1) és (2) bekezdése,
4. cikk (1)–(6) bekezdése, 5. cikk (1) bekezdése, 6. cikk (1)–(3) bekezdése, 7. cikk (1) bekezdés a) és e) pontja, (2) és
(3) bekezdése és (5) bekezdés a)–c) pontja, 11. cikk (1) bekezdése és (2)–(6) bekezdése, 12. cikke, 13. cikke,
15. cikke, 16. cikk (1) és (2) bekezdése, I. Melléklete.
30. Hatályon kívül helyező rendelkezések 122. § (1) Hatályát veszti az egyes közúti közlekedési igazgatási feladatokról, valamint egyes közlekedési tárgyú
kormányrendeletek módosításáról szóló 138/2011. (VII. 19.) Korm. rendelet 1–5. §-a.
(2) Hatályát veszti az egyes közúti közlekedési igazgatási feladatokról, valamint egyes közlekedési tárgyú
kormányrendeletek módosításáról szóló 138/2011. (VII. 19.) Korm. rendelet.
(3) Hatályát veszti a közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és
visszavonásáról szóló 35/2000. (XI. 30.) BM rendelet. (4) Hatályát veszti a közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és
visszavonásáról szóló 35/2000. (XI. 30.) BM rendelet módosításáról szóló 34/2004. (VI. 28.) BM rendelet.
(5) 2013. január 18-án hatályát veszti az 1., a 3. és a 6. melléklet.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök