text:
21/2017. (VIII. 3.) NGM rendelete a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. LIII. törvény, valamint az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló 2017. LII. törvény alapján elkészítendő belső szabályzat kötelező tartalmi elemeiről.
A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény 77. § (1) bekezdésében
meghatározott felhatalmazás alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  §
14. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva, valamint az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi
és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló 2017. évi LII. törvény 17.  § (2)  bekezdésében meghatározott felhatalmazás
alapján, a  Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90.  § 1.  pontjában meghatározott
feladatkörömben eljárva a következőket rendelem el:
1. § A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvényben
(a  továbbiakban: Pmt.) meghatározott kötelezettségek körébe tartozó feladatok teljesítésére a  szolgáltató által
elkészítendő, a Pmt. 65. § (1) bekezdése szerinti belső szabályzat kötelező tartalmi elemei a következők:
a) a  pénzmosásra vagy a  terrorizmus finanszírozására utaló adatok, tények, körülmények megállapításakor
figyelembe veendő szempontok,
b) az  ügyfél azonosításának, a  személyazonosság igazoló ellenőrzésének, a  tényleges tulajdonos
azonosításának, az  üzleti kapcsolat célját és tervezett jellegét feltáró tevékenységnek, illetve az  üzleti
kapcsolat folyamatos figyelemmel kísérésének és az  üzleti kapcsolatra vonatkozó adatok, okiratok
naprakészen tartásának (a továbbiakban együtt: ügyfél-átvilágítás) belső eljárási rendje,
c) az  ügyfélazonosító adatok valódiságával vagy megfelelőségével, illetve a  tényleges tulajdonos kilétével
kapcsolatban felmerült kétség alapjául szolgáló adatok, tények, körülmények,
d) az  egyszerűsített és a  fokozott ügyfél-átvilágítás esetkörei, az  alkalmazandó intézkedések köre és belső
eljárási rendje,
e) azon szolgáltatóknál, amelyek élni kívánnak a  Pmt. 22.  § (1)  bekezdésében foglalt jogosultsággal, a  más
szolgáltató által elvégzett ügyfél-átvilágítási intézkedések eredményei elfogadásának belső eljárási rendje,
f ) a pénzügyi információs egységként működő hatóságnak történő bejelentés belső eljárási rendje és formája,
továbbá a Pmt. 30. § (1) bekezdésében előírt bejelentés megtételére szolgáló, a Pmt. 31. § (1) bekezdésében
meghatározott kijelölt személy részére megküldendő formanyomtatvány,
g) a Pmt. 31. § (1) bekezdésében meghatározott kijelölt személy neve, beosztása, elérhetősége,
h) az ügylet felfüggesztésének belső eljárási rendje,
i) az  ügyfél-átvilágítás, illetve a  bejelentés kapcsán keletkezett adatok kezelésére, megőrzésére, védelmére,
illetve az érintett alkalmazottak védelmére vonatkozó belső előírások,
j) az  ügyfelekkel kapcsolatba kerülő foglalkoztatottak képzésére, a  pénzmosás és terrorizmus finanszírozása
megelőzését és megakadályozását célzó képzési programokon történő részvételére vonatkozó előírások,
k) az ügyfelekkel kapcsolatba kerülő foglalkoztatottak részére az ügyfél-átvilágítás során alkalmazandó eljárási,
magatartási normák,
l) az  ügyfél-átvilágítást, a  bejelentés teljesítését és a  nyilvántartás vezetését elősegítő belső ellenőrző és
információs rendszer ismertetése,
m) a Pmt. 2. §-ában meghatározott szolgáltatók esetében a pénzátutalásokat kísérő adatokról és az 1781/2006/EK
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i 2015/847 európai parlamenti és tanácsi (EU) rendelet
végrehajtása vonatkozásában a  megbízó és a  kedvezményezett azonosításának, az  adatok ellenőrzésének,
nyilvántartásának, továbbításának, továbbá a  hiányzó vagy hiányos adatokkal érkező pénzátutalások
észlelésének és kezelésének belső eljárási rendje, és
n) a Pmt. 3. § 35. pontjában meghatározott személy neve, beosztása, és a szolgáltató pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás jelentette kockázati kitettségének a  befolyásolására szolgáló döntésekkel kapcsolatos
hatáskörének meghatározása.
2. § Az  Európai Unió és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések
végrehajtásáról szóló 2017. évi LII. törvényben (a továbbiakban: Kit.) meghatározott kötelezettségek körébe tartozó
feladatok teljesítésére a  szolgáltató által elkészítendő, a  Kit. 3.  § (4)  bekezdése szerinti belső szabályzat kötelező
tartalmi elemei a következők:
a) az  Európai Unió és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések
megfelelő végrehajtása érdekében a  Kit. 3.  § (6)  bekezdésében előírt szűrő-monitoring rendszer típusa,
működése, illetve a  pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedéssel érintetteket tartalmazó listák alapján
történő szűrés belső eljárásrendje,
b) a szolgáltató által alkalmazandó, az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és
vagyoni korlátozó intézkedéssel érintetteket tartalmazó listák elérhetőségei,
c) a Kit. 4. § (1) bekezdése szerint a hatóságnak történő bejelentés belső eljárási rendje,
d) a Kit. 4. § (2) bekezdése szerint kijelölt személy neve, beosztása, elérhetősége,
e) az  Európai Unió és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések
végrehajtásában érintett foglalkoztatottak által alkalmazandó eljárási és magatartási szabályok és
f ) az  Európai Unió és az  ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések
végrehajtásához kapcsolódó belső ellenőrző rendszer működtetésének szabályai. 3. § A  szolgáltató a  Pmt. 65.  § (1)  bekezdése alapján elkészítendő belső szabályzatban foglalt intézkedések
terjedelmét az  üzleti kapcsolat vagy ügyleti megbízás jellege és összege, valamint az  ügyfél körülményei alapján
(kockázatérzékenységi alapon) köteles meghatározni, a  Pmt. 27.  §-ában meghatározott rendelkezéseknek
megfelelően elkészített belső kockázatértékelés felhasználásával.
4. § Az 1. § b) pontja szerinti ügyfél-átvilágítás kockázatérzékenységi alapon történő elvégzésének belső eljárási rendjét
a szolgáltató a következő kockázati tényezők alapján határozza meg:
a) az üzleti kapcsolat, ügyleti megbízás célja;
b) az üzleti kapcsolat, ügyleti megbízás jellege és összege;
c) az üzleti kapcsolat időtartama, az ügyleti megbízás rendszeressége;
d) az üzleti kapcsolat, ügyleti megbízás iránya.
5. § Az 1. § d) pontja szerinti egyszerűsített ügyfél-átvilágítás esetköreit és belső eljárási rendjét a szolgáltató legalább
az 1. mellékletben felsorolt, alacsony kockázatra vonatkozó tényezők alapján határozza meg.
6. § Az 1. § d) pontja szerinti fokozott ügyfél-átvilágítás esetköreit és belső eljárási rendjét – ha jogszabály másként nem
rendelkezik – a szolgáltató legalább a 2. mellékletben felsorolt, magasabb kockázatra vonatkozó tényezők alapján
határozza meg.
7. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
8. § Ez  a  rendelet a  pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának
megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2015. május 20-i
2015/849 (EU) európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
Varga Mihály s. k.,
  nemzetgazdasági miniszter


type: legislation

jurisdiction: Hungary

text:
222/2003. (XII. 12.) Korm. rendelete az Esélyegyenlőségi Kormányhivatalról.
Az Esélyegyenlőségi Kormányhivatal létrehozása 1. § A Kormány Esélyegyenlőségi Kormányhivatalt
(a továbbiakban: Hivatal) hoz létre a hátrányos helyzetű és
a társadalomból kirekesztett csoportok esélyegyenlőségének elősegítése, a hátrányos helyzetben élők kirekesztettségének csökkentése, az okok feltárását követően átfogó
stratégiai tervek kidolgozása, a már kialakult konfliktushelyzetek megoldásában való részvétel, a társadalmi szolidaritás erősítése, a civil társadalommal való kapcsolattartás feladatainak ellátására.
A Hivatal jogállása és felügyelete 2. § (1) A Hivatal a Kormány irányítása alatt működő országos hatáskörű államigazgatási szerv. A Hivatal felügyeletét
az esélyegyenlőségi tárca nélküli miniszter (a továbbiakban: tárca nélküli miniszter) látja el. A tárca nélküli miniszter a 3. § a) pontjában és a 4. § (2)—(5) pontjában
meghatározott hatáskörét közvetlenül gyakorolja. Minden
egyéb kérdésben — ha másként nem rendelkezik — a
Miniszterelnöki Hivatal illetékes politikai államtitkára
közreműködésével jár el. A tárca nélküli miniszter évente
beszámol a Kormánynak a Hivatal tevékenységéről.
(2) A Hivatal jogi személy, székhelye: Budapest. (3) A Hivatal fejezeti jogosítványokkal felhatalmazott,
önállóan gazdálkodó, teljes jogkörrel rendelkező központi
költségvetési szerv.
3. § A tárca nélküli miniszter felügyeleti jogkörében:
a) az illetékes politikai államtitkárok javaslatára jóvá
hagyja a Hivatal szervezeti és működési szabályzatát;
b) jóváhagyja a Hivatal éves munkatervét, éves beszá
molóját és költségvetésére vonatkozó javaslatát;
c) általános iránymutatást ad a Hivatal és az elnök szá
mára;
d) ellenőrzi a Hivatal és az elnök tevékenységét;
e) intézkedést hoz, ha azt állapítja meg, hogy a Hivatal
vagy az elnök a jogszabályokkal ellentétes, vagy a Kormány,
illetőleg a tárca nélküli miniszter által megszabott iránymutatástól eltérő tevékenységet folytat.
4. § (1) A Hivatalt elnök vezeti, akit munkájában helyettes
segít.
(2) A Hivatal elnökét a tárca nélküli miniszter előterjesztésére a miniszterelnök nevezi ki, illetve gyakorolja a
jogviszony megszüntetésével kapcsolatos munkáltatói
jogkört.
(3) A Hivatal elnökhelyettesét az elnök javaslatára a
tárca nélküli miniszter nevezi ki, illetve gyakorolja a jogviszony megszüntetésével kapcsolatos munkáltatói jogkört.
(4) Az elnök tekintetében az egyéb munkáltatói jogkört
a miniszter, az elnökhelyettes tekintetében az elnök gyakorolja. Az elnököt államtitkári, az elnökhelyettest helyettes
államtitkári illetmény és teljes körű juttatások illetik meg.
Az elnök a Hivatal dolgozói tekintetében munkáltatói jogkört gyakorol.
(5) A Hivatal szervezeti és működési szabályzatát az
elnök állapítja meg, amelyet a tárca nélküli miniszter hagy
jóvá.
5. § A Hivatal elnöke a tárca nélküli miniszternél annak
feladat- és hatáskörébe tartozóan jogszabály megalkotását
kezdeményezheti, és jogosult véleményét kifejezni a
Hivatal feladatkörét érintő jogszabály-tervezetekkel kapcsolatban.
6. § A Hivatal munkatársainak illetményszámfejtését a Miniszterelnöki Hivatal, mint központosított illetményszámfejtő hely végzi, az informatikai hálózat üzemeltetésével
kapcsolatos szolgáltatást a Miniszterelnökség Közbeszerzési és Gazdasági Igazgatóságától külön megállapodás
alapján veszi igénybe. A Hivatal a Miniszterelnöki Hivataltól vagy a Miniszterelnökség Közbeszerzési és Gazdasági
Igazgatóságától más szolgáltatást is igénybe vehet.
A Hivatal feladat- és hatásköre 7. § (1) A Hivatal feladata — más miniszter, illetve szerv
feladatkörét nem érintve — különösen:
a) feltárja és azonosítja a társadalmi kirekesztettség
legfőbb okait, az ezzel érintett csoportokat;
b) kezdeményezi a társadalmi integráció erősítéséhez
szükséges jogszabályok megalkotását; valamint részt vesz
az ezzel kapcsolatos intézkedések kidolgozásában és végrehajtásában;
c) tevékenységével elősegíti a társadalmi szolidaritás
növelését, illetve ennek megvalósulását akadályozó körülmények feltárását és hatásuk csökkentését;
d) elősegíti, hogy csökkenjen a hátrányos helyzetben
élők kirekesztettsége;
e) programokat, intézkedéseket, módszereket dolgoz
ki a társadalmi helyzetből, egészségi állapotból, életkorból,
gazdasági, földrajzi, kulturális, anyagi, képzettségbeli,
demográfiai helyzetből adódó különbségek által előidézett
konfliktusok csökkentésére, az újonnan generálódó problémák kezelésére;
f) pályázati felhívásokat jelentet meg az esélyegyenlőségi célú támogatások felhasználása érdekében.
(2) A Hivatal feladatkörében a minisztériumokkal és
más központi közigazgatási szervekkel együttműködve
— más miniszter, illetve szerv feladatkörét nem érintve —:
a) koordinálja a különféle társadalmi csoportok (különösen a nők, a gyermekek, az időskorúak, a fogyatékosok,
a romák, a hátrányos helyzetű településen élők, az aktuális
gazdasági döntések következtében hátrányos helyzetbe kerülők) tekintetében az esélykiegyenlítési és esélyteremtési
feladatokat;
b) elősegíti, hogy tevékenységükben azonos elvek szerint
jelenjenek meg a különböző okok miatt hátrányos helyzetű
társadalmi csoportok esélyegyenlőségi szempontjai.
(3) A Hivatal feladat- és hatáskörében eljárva a miniszter számára:
a) előkészíti a Kormány, illetve az Országgyűlés döntését igénylő kormány-előterjesztéseket;
b) előkészíti az Országgyűlés munkájával kapcsolatos
bizottsági előterjesztéseket, interpellációkra és kérdésekre
vonatkozó választervezeteket;
c) a jogi szabályozást igénylő kérdésekben előkészíti a
miniszteri rendelet és utasítás tervezeteket és egyéb intézkedéseket.
(4) A Hivatal segíti az esélyegyenlőségi tárca nélküli
minisztert feladatainak ellátásában.
8. § (1) A Hivatal esélyegyenlőségi programokat dolgoz ki,
és koordinálja ezek megvalósítását. Ezek keretében különösen:
a) létrehozza és működteti a Országos Esélyegyenlőségi Hálózatot;
b) javaslatot tesz és közreműködik a képzési és közvélemény-formáló programok kidolgozásában, együttműködve az érintett közigazgatási szakmai és civil szervezetekkel az erőszak és előítéletesség csökkentése, az elfogadó
társadalmi párbeszéd érdekében;
c) elősegíti a fogyatékos emberek számára az egyenlő
hozzáférés megteremtését az élet minden területéhez, különös tekintettel az épített környezetre és az érthető kommunikációra, figyelembe véve a fogyatékos emberek különféle csoportjainak eltérő igényeit;
d) közreműködik a családon belüli erőszak elleni fellépés feladatainak ellátásában; krízis-intervenciós (áldozatvédelmi) központokat hoz létre az erőszak áldozatai számára;
e) programokat és intézkedéseket dolgoz ki a kistérségi
szinten megjelenő etnikai, társadalmi és területi hátrányok
komplex társadalompolitikai kezelésére.
(2) A Hivatal elősegíti a nők és férfiak egyenjogúságának, esélyegyenlőségének és egyenrangúságának érvényesülését. Ennek érdekében:
a) a nők és férfiak közötti esélyegyenlőség megvalósulása szempontjából véleményezi a jogszabály-tervezeteket
és a kormányzati cselekvési programok tervezetét;
b) érvényesíti a nemek közötti esélyegyenlőséget elősegíteni hivatott Európai Uniós politikai-stratégiai célkitűzések megvalósítását, valamint monitorozza a hosszú és
középtávú fejlesztési dokumentumokban lefektetett célok
végrehajtását;
c) működteti a nők és férfiak egyenlőségi kérdéseivel
foglalkozó Nőképviseleti Tanácsot;
d) kidolgozza a ,,Nemzeti Cselekvési program a nemek
esélyegyenlőségéért’’ stratégiai dokumentumot, végrehajtását elősegíti és monitorozza, valamint kiértékeli;
e) az esélyegyenlőség érdekében képzéseket szervez
nők különböző célcsoportjai számára, pályázatokkal támogatja a nőképviseleti szervezetek kezdeményezéseit.
(3) A Hivatal
a) kommunikációs és tájékoztatási tevékenységet vé
gez a Hivatal feladatainak megvalósítása érdekében;
b) közreműködik az esélyegyenlőség erősítését szol
gáló ismeretek oktatásában, valamint az érintett köztisztviselők, nonprofit szervezetek munkatársai és gazdasági
szakemberek képzésében;
c) kapcsolatot tart a tudományos, a kutató és a képzést
folytató intézetekkel, feladat- és hatáskörében gondoskodik a tudományos munka és képzés támogatásáról, fejlesztéséről;
d) részt vesz a nemzetközi szervezetek munkájában,
nemzetközi kapcsolatokat tart fenn és közös programokat
szervez a hasonló feladatkört ellátó külföldi kormányzati
szervekkel.
9. § A Hivatal közreműködik a tárca nélküli miniszter állampolgárokkal, társadalmi szervezetekkel, alapítványokkal,
köztestületekkel, más közhasznú szervezetekkel (a továbbiakban együtt: civil társadalom) kapcsolatos feladatainak
ellátásában. Ennek keretében gondoskodik:
a) a civil társadalmat érintő kormányzati elképzelések
és döntések összehangolásáról, a civil társadalmat érintő
információk kormányzati döntés-előkészítő folyamatokba
történő beillesztéséről;
b) a kormányzati civil stratégia kialakításáról és az annak megvalósításához szükséges feltételek megteremtéséről;
c) a kormányzati szervek civil társadalommal kapcsolatos fejlesztési feladatainak összehangolásáról, a Civil
Koordinációs Tárcaközi Bizottság működtetéséről;
d) a civil kapcsolatok fejlesztését szolgáló kutatások,
képzési programok indításáról és támogatásáról;
e) a társadalmi mozgások nyomon követését segítő monitoring rendszer kialakításáról;
f) a civil társadalom erősödését elősegítő szolgáltató és
fejlesztő programok kidolgozásáról, megvalósításáról, valamint a civil társadalommal való párbeszédet biztosító
informatikai és telekommunikációs rendszerek kialakításáról és működtetéséről;
g) a Nemzeti Civil Alapprogram kezeléséről, működtetéséről; h) az Európai Unió PHARE Access programja szakmai felügyeletéről és a Fejezeti Monitoring Bizottság titkársági feladatainak ellátásáról;
i) a közalapítványokkal kapcsolatos kormányzati feladatok koordinálásáról; j) a kapcsolódó jogszabály-előkészítési feladatok ellátásáról.
10. § (1) A Hivatal ellátja a romák társadalmi integrációjával
kapcsolatos kormányzati feladatokat, így különösen:
a) kidolgozza a romák társadalmi integrációját elősegítő koncepciókat, programokat, és előkészíti az ezzel kapcsolatos stratégiai döntéseket, javaslatokat az érintett közigazgatási szervek, Országos Cigány Önkormányzat, területfejlesztési tanácsok és civil szervezetek bevonásával;
b) előkészíti azokat a jogszabályokat, állami irányítás
egyéb jogi eszközeit, amelyek a romákat sújtó hátrányok
felszámolását, az esélyegyenlőség megteremtését szolgálják;
c) intézkedéseket kezdeményez a romák társadalmi felzárkóztatásának elősegítése érdekében, különösen a jogegyenlőség, az életminőség javítása, az oktatás-képzés, a
foglalkoztatás, az identitás erősítése és a társadalmi kommunikáció területén;
d) a Hivatal folyamatos kapcsolatot tart a minisztériumok állományába tartozó roma miniszteri biztosokkal,
romaügyi referensekkel;
e) koordinatív feladatokat lát el a különböző szakterületeken folyó roma programok összehangolása érdekében;
f) megtervezi, kialakítja, működteti a romák társadalmi
integrációjának elősegítését szolgáló hazai és nemzetközi
források felhasználását;
g) többoldalú párbeszédet kezdeményez és tart fenn a
romák integrációjának széles körű társadalmi támogatottsága és a közvélemény formálása érdekében, továbbá
kiemelt figyelmet fordít a konfliktuskezelési feladatok ellátására;
h) koordinálja az átfogó kommunikációs programokat
az írott és elektronikus médiában a meglevő társadalmi
előítéletesség és hátrányos megkülönböztetés csökkentése
érdekében.
(2) A Hivatal ellátja a Cigányügyi Tárcaközi Bizottság
működtetésével kapcsolatos titkársági feladatokat.
Az esélyegyenlőségi tárca nélküli miniszter
feladat- és hatásköréről szóló
107/2003. (VII. 18.) Korm. rendelet módosítása 11. §
Az esélyegyenlőségi tárca nélküli miniszter feladat- és
hatásköréről szóló 107/2003. (VII. 18.) Korm. rendelet
5. §-ának (2)—(3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(2) A tárca nélküli miniszteri kabinet költségvetését a
Miniszterelnöki Hivatal költségvetésében kell előirányozni.
(3) A Hivatal jogállásáról külön kormányrendelet rendelkezik.’’ Hatályba léptető és vegyes rendelkezések
12. § (1) Ez a rendelet 2004. január 1-jén lép hatályba.
(2) E rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát
veszti az esélyegyenlőségi tárca nélküli miniszter feladatés hatásköréről szóló 107/2003. (VII. 18.) Korm. rendelet
5. § (4) bekezdése.
13. § (1) A Hivatal a 9—10. §-okban rögzített feladatok tekintetében a Miniszterelnöki Hivatal jogutódja.
(2) A Hivatal jogutódja a Miniszterelnöki Hivatal, illetve a Miniszterelnökség Közbeszerzési és Gazdasági Igazgatósága által e rendelet hatálybalépése előtt kötött, a
Hivatalnak az e rendelet szerinti feladatköre és működése,
továbbá a Miniszterelnökség Közbeszerzési és Gazdasági
Igazgatóságáról szóló 179/1996. (XII. 6.) Korm. rendeletből eredő és a Hivatal által átvett feladatok vonatkozásában létrejött polgári jogi, támogatási, közbeszerzési és a
foglalkoztatási szerződéseinek.
A miniszterelnök helyett: Kiss Péter s. k.,
a Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter


text:
1649/2014. (XI. 14.) Korm. határozata a KÖZOP-4.3.0-08-2008-0001 azonosító számú („Záhony térség belső közúti infrastruktúrájának az ipari és logisztikai befektetésekkel összehangolt fejlesztése” című) projekt támogatásának növeléséről.
A Kormány
 1. jóváhagyja a  KÖZOP-4.3.0-08-2008-0001 azonosító számú, „Záhony térség belső közúti infrastruktúrájának az  ipari
és logisztikai befektetésekkel összehangolt fejlesztése” című projekt (a  továbbiakban: projekt) támogatásának
1. melléklet szerinti növelését,
2. hozzájárul a projekt támogatási szerződésének 1. melléklet szerinti módosításához.
Felelős: nemzeti fejlesztési miniszter
Határidő: azonnal
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
165/2003. (X. 18.) Korm. rendelete a nukleáris és radiológiai veszélyhelyzet esetén végzett lakossági tájékoztatás rendjéről.
Az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény
67. §-ának e) pontjában kapott felhatalmazás alapján a
Kormány a következőket rendeli el:
1. § A rendelet hatálya az Országos Nukleárisbaleset-elhárítási Rendszer szerveire és szervezeteire terjed ki.
2. § E rendelet alkalmazásában
a) nukleáris veszélyhelyzet: bármilyen okból bekövetke
ző, az emberek nem tervezett sugárterhelését, valamint
radioaktív anyagok környezetbe történő kibocsátását eredményező olyan helyzet, amikor a lakosságra és környezetre
káros radioaktív sugárzási szint, vagy szennyezettség jelenik meg, vagy jelenhet meg, illetve áll fenn, és amelyben a
lakosságot érintő következmények elhárítása vagy enyhítése érdekében állami, önkormányzati intézkedésre van vagy
lehet szükség;
b) közvetlenül érintett lakosság: nukleáris veszélyhelyzetben a veszélyforrás közelében élő, a veszélyforrás által
közvetlenül veszélyeztetett lakosság, akikre a megelőzés
időszaki tájékoztatás különleges felkészítést ír elő (kimenekítés, elzárkóztatás, jódprofilaxis);
c) közvetve érintett lakosság: a nukleáris veszélyhelyzet
által várhatóan közvetlenül nem érintett lakossági csoport,
akik a veszélyforrástól távolabb élnek;
d) baleset korai szakasza: a radioaktív anyagok (potenciális) környezeti kibocsátása előtti, alatti és az azt közvetlenül követő, tipikusan 1 hét időtartamú időszak;
e) baleset késői szakasza: a radioaktív anyagok környezeti kibocsátását követő hosszabb időszak, mely során a
baleset következményeinek felmérése és felszámolása a
legfőbb tevékenység;
f) tájékoztatás a megelőzési időszakban: veszélyhelyzeten kívüli alapvető és rendszeres tájékoztatási feladat,
amely során az intézkedésekre kötelezett állami és önkormányzati szerveken túlmenően, a lakosságot is felkészítik
a veszélyhelyzeti teendőkre;
g) helyreállítási terv: a nukleáris baleset hosszú távú
következményeinek felszámolását meghatározó terv.
A Lakossági Tájékoztatási Terv 3. § (1) A lakosság hiteles és időben történő tájékoztatása
érdekében Lakossági Tájékoztatási Tervet kell készíteni:
a) országos szinten,
b) ágazati szinten,
c) megyei szinten,
d) nukleáris létesítményekben, valamint radioaktív
anyagokat előállító, alkalmazó és tároló létesítményben. (2) Az országos Lakossági Tájékoztatási Tervet
— a Kormányzati Koordinációs Bizottság (a továbbiakban: KKB) útmutatója alapján — a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság készíti el.
(3) Az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott Lakossági Tájékoztatási Tervet az érintett minisztériumok,
országos hatáskörű szervek az irányításuk, ellenőrzésük,
felügyeletük alá tartozó ágazat sajátosságainak figyelembevételével készítik el.
(4) Az (1) bekezdés c)—d) pontjai szerinti Lakossági
Tájékoztatási Tervet az Országos Nukleárisbaleset-elhárítási Rendszer központi szervei és szervezetei, továbbá a
balesetelhárítási intézkedési tervek készítésére kötelezett
szervek, szervezetek készítik el.
4. § Az országos Lakossági Tájékoztatási Terv tartalmazza:
a) a tájékoztatás fő területeit,
b) az együttműködés rendjét,
c) az összehangolt információáramlás módját,
d) a közvetlenül és közvetve érintett lakosság körét,
e) az ágazati, megyei és létesítményi szinteken készülő
tájékoztatási tervek fő feladatait, a tevékenység rendjét,
valamint
f) a nemzetközi tájékoztatás tervét. 5. § (1) A Lakossági Tájékoztatási Tervek egységes elvek
szerinti elkészítését a KKB Nukleárisbaleset-elhárítási
Védekezési Munkabizottság vezetője (a továbbiakban:
tájékoztatási koordinátor) biztosítja, aki országos szinten
irányítja, ellenőrzi a Lakossági Tájékoztatási Tervek megalkotását. Az Országos Nukleárisbaleset-elhárítási Rendszer szerveinél, szervezeteinél a vezető által kijelölt koordinátorok végzik a tájékoztatással összefüggő feladatokat.
(2) A tájékoztatási koordinátor feladata biztosítani,
hogy a különböző szakterületeken és vezetési szinteken a
lakossági tájékoztatás tervezése, gyakorlása és továbbfejlesztése az elfogadott elvek szerint történjen.
(3) A tervkészítésre kötelezet szerveknél és szervezeteknél lakossági tájékoztatási munkacsoportot (a továbbiakban: Lakossági Tájékoztatási Munkacsoport) kell létrehozni.
(4) A Lakossági Tájékoztatási Terv végrehajtása a megelőzés időszakában a koordinátorok, veszélyhelyzeti időszakban a Lakossági Tájékoztatási Munkacsoportok feladata.
(5) A Lakossági Tájékoztatási Tervet a Baleset-elhárítási Intézkedési Terv részeként kell kezelni. A tervek végrehajthatósága ellenőrzését a nukleárisbaleset-elhárítási
gyakorlatok alkalmával, pontosítását szükség szerint, de
legalább évente kell elvégezni.
6. § (1) A lakossági tájékoztatás alapelveit az 1. számú melléklet tartalmazza.
(2) A Lakossági Tájékoztatási Tervek tartalmát, a nukleáris és radiológiai veszélyhelyzet korai és késői fázisának
tájékoztatási sajátosságait a 2. számú melléklet tartalmazza.
(3) A lakossági tájékoztatás eszközeit a 3. számú melléklet tartalmazza.
Az Országos Nukleárisbaleset-elhárítási Rendszer,
valamint a nukleáris és radiológiai létesítmények önálló
lakossági tájékoztatást végző szervei és szervezetei 7. §
(1) Az Országos Nukleárisbaleset-elhárítási Rendszer
önálló lakossági tájékoztatás végzésére jogosult szervei:
a) BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság,
b) KKB Nukleárisbaleset-elhárítási Védekezési Mun
kabizottság,
c) KKB Operatív Törzs,
d) KKB Tudományos Tanács,
e) Országos Atomenergia Hivatal,
f) ágazati nukleárisbaleset-elhárítási szervezetek,
g) megyei védelmi bizottságok.
(2) Önálló lakossági tájékoztatás végzésére jogosult
nukleáris és radiológiai létesítmények:
a) Paksi Atomerőmű Részvénytársaság,
b) Központi Fizikai Kutató Intézet Atomenergia Kutató
Intézete kutató reaktor,
c) Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
oktatóreaktora,
d) Püspökszilágyi Radioaktív Hulladék-feldolgozó és Tároló Telep,
e) Co—60 és más sugárforrással működő besugárzó
eszközöket működtetők,
f) Kiégett Kazetták Átmeneti Tárolója. (3) Az (1) és (2) bekezdésben felsorolt szervek és szervezetek, illetve létesítmények nukleáris és radiológiai veszélyhelyzetben az önálló lakossági tájékoztatással egyidejűleg a KKB Nukleárisbaleset-elhárítási Védekezési
Munkabizottság Lakossági Tájékoztatási Munkacsoportját, a megelőzés időszakában a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságot kötelesek tájékoztatni.
(4) A Nukleáris Baleseti Információs és Értékelő Központban, valamint az ágazati és területi információs központokban keletkezett információkat a KKB Nukleárisbaleset-elhárítási Védekezési Munkabizottság Lakossági
Tájékoztatási Munkacsoportja, illetve az (1) és (2) bekezdésben felsorolt szervek és szervezetek, illetve létesítmények teszik közzé a lakosság részére.
Záró rendelkezések 8. § Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
9. § (1) Az Országos Nukleárisbaleset-elhárítási Rendszerről szóló 248/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 6. §-ának (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
,,(3) Nukleáris veszélyhelyzetben a Védekezési Munkabizottság Lakossági Tájékoztatási Munkacsoportot működtet a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság
bázisán a kormánybizottsági szintű tájékoztatási feladatok
koordinálása érdekében.’’
(2) A Rendelet 16. §-ának j) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(16. § Az atomenergia alkalmazása során baleset-elhárítási és intézkedési terv készítésére kötelezett nukleáris létesítmények, valamint technológiai, teleterápiás, laboratóriumi
vagy kalibráló sugárforrást alkalmazó létesítmények, továbbá radioaktív hulladéktárolók feladatai és kötelezettségei:)
,,j) a lakosság hiteles és időben történő tájékoztatása
érdekében a 6. § (3) bekezdése szerinti Lakosság Tájékoztatási Munkacsoporttal — annak működőképessége eléréséig a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatósággal — egyeztetve sajtótájékoztató tartása.
10. § Ez a rendelet a Magyar Köztársaság az Európai Közösségek és azok tagállamai közötti társulás létesítéséről
szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai
Megállapodás tárgykörében, az azt kihirdető 1994. évi
I. törvény 3. §-ával összhangban, összeegyeztethető szabá
lyozást tartalmaz az Európai Közösségek Tanácsának a
lakosságnak a radiológiai veszélyhelyzet esetén alkalmazandó egészségvédelmi intézkedésekről és ellátandó
feladatokról történő tájékoztatásáról szóló 89/618/EURATOM Tanácsi irányelvvel.
Dr. Medgyessy Péter s. k.,
miniszterelnök


text:
1960/2017. (XII. 15.) Korm. határozata a „Közvetítői szerződés GINOP-8.1.3/B-17 Intelligens szakosodási kockázati tőkeprogram és a VEKOP-2.1.2-17 Intelligens szakosodási kockázati tőkeprogram keretében megvalósítandó, a tőkealapok kezelését végző pénzügyi közvetítők kiválasztására, pénzügyi közvetítői szolgáltatások nyújtására” tárgyú közbeszerzési eljárás részvételi felhívása és az ahhoz kapcsolódó közbeszerzési ajánlattételi dokumentáció jóváhagyásáról.
A Kormány jóváhagyja az  MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság, mint
a  közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 5.  § (1)  bekezdés e)  pontja szerinti ajánlatkérő által
kezdeményezett, a  „Közvetítői szerződés GINOP-8.1.3/B-17 Intelligens szakosodási kockázati tőkeprogram és
a VEKOP-2.1.2-17 Intelligens szakosodási kockázati tőkeprogram keretében megvalósítandó, a tőkealapok kezelését
végző pénzügyi közvetítők kiválasztására, pénzügyi közvetítői szolgáltatások nyújtására” tárgyú közbeszerzési
eljárás részvételi felhívását és az ahhoz kapcsolódó közbeszerzési ajánlattételi dokumentációt a részére bemutatott
tervezet szerint.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
295/2010. (XII. 22.) Korm. rendelete a terrorizmust elhárító szerv kijelöléséről és feladatai ellátásának részletes szabályairól.
A Kormány a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 100. § (1) bekezdésének h) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
az Alkotmány 35. § (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. A Terrorelhárítási Központ jogállása, szervezete, irányítása és vezetése
1. § (1) A Kormány a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvényben (a továbbiakban: Rtv.) meghatározott terrorizmust
elhárító szervként a Terrorelhárítási Központot (a továbbiakban: TEK) jelöli ki. A TEK székhelyét az 1. melléklet állapítja
meg. (2) A TEK országos illetékességű, önállóan működő és gazdálkodó költségvetési szerv.
(3) A TEK-nek az Rtv. 4/A. § (2) bekezdése alapján létrehozott kirendeltségeit, valamint azok székhelyeit az 1. melléklet
állapítja meg. 2. § (1) A TEK-et vezető főigazgató
a) felelős a TEK feladatainak eredményes ellátásáért és a működés törvényességéért,
b) adatvédelmi tevékenysége körében köteles olyan technikai, szervezési, eljárási intézkedéseket tenni, olyan
ellenőrzési rendszert kialakítani, amely biztosítja az adatvédelmi követelmények teljesülését, továbbá köteles
gondoskodni az adatállomány fizikai sérülés, megsemmisülés elleni védelméről, a rendszerben alkalmazott
adatkezelési eljárások és az adatállományok biztonságáról, valamint az illetéktelen hozzáférés elleni védelemről.
(2) A főigazgatót a főigazgató-helyettes általános hatáskörrel helyettesíti.
2. A TEK feladatainak ellátása 3. § (1) A TEK az Rtv. 7/E. § (1) bekezdés a) és c) pontjában, valamint (2)–(4) bekezdésében meghatározott feladatok ellátása
érdekében a) elemzi és értékeli a Magyar Köztársaság terrorfenyegetettségének helyzetét,
b) szervezi és koordinálja a terrorcselekmények megelőzését és elhárítását végző szervek – kivéve a katonai
nemzetbiztonsági szolgálatok és az Információs Hivatal – tevékenységét, ellátja a Terrorellenes Koordinációs
Bizottság működésével kapcsolatos előkészítő, végrehajtó és adminisztrációs feladatokat,
c) részt vesz a kritikus infrastruktúrák védelmére vonatkozó nemzeti program kidolgozásában, a veszélyeztetettség
értékelésében és biztonsági intézkedési tervek kidolgozásában, továbbá külön szerződés alapján ellátja
a terrorveszélyeztetettség szempontjából jelentős, kritikus infrastruktúrák védelmét, d) végzi a védett személyek és a kijelölt létesítmények védelméről szóló kormányrendeletben meghatározottak
szerint a köztársasági elnök és a miniszterelnök védelmét, ennek keretében
da) személy-, valamint létesítményvédelmi feladatainak ellátása során irányítja a feladatok előkészítését
és végrehajtását, valamint az általános rendőrségi feladatokat ellátó szerv tűzszerész szolgálati ágának
szakegységeivel együttműködve végzi a személy- és létesítményvédelmi feladatkörében felmerülő
tűzszerészeti feladatokat, a robbantással fenyegetett helyszínek átvizsgálását, db) végzi a Magyar Köztársaság érdekei szempontjából jelentős – a köztársasági elnök és a miniszterelnök
részvételével megtartott – rendezvények biztosításához kapcsolódó feladatok előkészítését és
végrehajtását, dc) együttműködik a személy- és létesítményvédelmi feladatok biztosításban érdekelt és a biztosítás
végrehajtásában közvetlenül érintett hazai, valamint külföldi szervekkel és szervezetekkel,
de) nemzeti kapcsolattartó szervként – a Köztársasági Őrezredet érintő feladat esetén a Köztársasági Őrezred
bevonásával – ellátja a közéleti személyiségek védelmére szolgáló Európai Hálózat tevékenységével
kapcsolatos feladatokat, e) személyvédelmi feladatai körében együttműködik az általános rendőrségi feladatokat ellátó szerv
személyvédelmi feladatokat ellátó szerveivel, ennek végrehajtása során szakmailag koordinálja az ezzel
kapcsolatos feladatok előkészítését és végrehajtását, f) felkérésre végrehajthatja a kiadatási és átadási letartóztatásban lévő személyek államhatárig vagy külföldről
Magyarországra történő kísérésével, valamint az elítélt személyek Magyarországon keresztül történő
átszállításával kapcsolatos rendvédelmi feladatokat, g) törvény, az Európai Unió kötelező jogi aktusa, nemzetközi szerződés vagy viszonosság alapján együttműködik
külföldi terrorizmust elhárító szervvel, külföldi és nemzetközi rendvédelmi szervvel,
h) a nemzetközi kötelezettségek végrehajtása érdekében együttműködik a Külügyminisztériummal, ennek
keretében koordinálja az e kötelezettségvállalásokból eredő gyakorlati feladatok teljesítését, különösen
a magyarországi helyszínű elfogó gyakorlatok megszervezését, i) feladatkörében eljárva közreműködik az Európai Unió különleges intervenciós egységével való együttműködés
keretében a bűnüldöző szervek nemzetközi együttműködéséről szóló törvényben, valamint az Európai Unió
tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló törvényben meghatározott segítségnyújtás
végrehajtásában, j) ellátja a Belügyminisztérium ügyeleti tevékenységét. (2) A TEK az Rtv. 7/E. § (1) bekezdés b) pontja alapján végzi a nyomozó hatóságok, az ügyészség, továbbá a rendvédelmi
szervek felkérésére a) a bűncselekmény elkövetésével gyanúsítható fegyveres vagy felfegyverkezett személyek elfogását,
b) a személy elleni erőszakos bűncselekmények megszakítását, valamint
c) az ön- vagy közveszélyes állapotban lévő személyek elfogását.
3. Záró rendelkezések 4. § (1) Ez a rendelet 2011. január 1-jén lép hatályba.
(2) Hatályát veszti a Terrorelhárítási Központról szóló 232/2010. (VIII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 1–10. §-a,
13–17. §-a és 1–3. melléklete. (3) Az R. 2011. január 2-án veszti hatályát.
Orbán Viktor s. k.,
miniszterelnök


text:
32/2016. (II. 25.) Korm. rendelete az újfehértói sportcentrum beruházás megvalósításával összefüggő közigazgatási hatósági ügyek kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánításáról.
A Kormány
a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló
2006. évi LIII. törvény 12. § (5) bekezdés a), d), e) és f ) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 2.  § a)  pontja tekintetében a  közbeszerzésekről szóló 2015.  évi CXLIII.  törvény 198.  § (1)  bekezdés 3.  pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 2. § b) pontja tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII.  törvény 62. § (1) bekezdés
16.2. és 17. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 4. § tekintetében a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110. § (7) bekezdés 17. pontjában
kapott felhatalmazás alapján,
az 5.  § tekintetében az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi LXXVIII.  törvény 62.  § (1)  bekezdés 5. és
6. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 6. § tekintetében a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 93. § (1) bekezdés b), h) és k) pontjában kapott
felhatalmazás alapján,
a 8. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § (1) A  Kormány nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánítja az  Újfehértó közigazgatási
területén elhelyezkedő, az ingatlan-nyilvántartás szerinti 4772/2 és 3220 helyrajzi számú ingatlanokon megvalósuló,
sportcentrum építésére irányuló beruházással (a  továbbiakban: Beruházás) összefüggő, az  1.  mellékletben
meghatározott közigazgatási hatósági ügyeket.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a Beruházással összefüggőnek kell tekinteni mindazokat a közigazgatási hatósági
eljárásokat, amelyek
a) a Beruházás megvalósításához és használatbavételéhez szükségesek,
b) a Beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó útépítési, közmű csatlakozási és fejlesztési, valamint egyéb
munkákat érintik. 2. § A Beruházással összefüggésben
a) építészeti-műszaki tervpályázati eljárást nem kell lefolytatni,
b) építészeti-műszaki tervtanácsi véleményt nem kell beszerezni.
3. § (1) Az  ügyfélnek az  eljárás megindítása előtt benyújtott kérelmére az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási
hatósági eljárásokban a  szakhatóság – a  hatóság határozatának meghozataláig felhasználható – előzetes
szakhatósági állásfoglalást ad ki azzal, hogy a kérelemhez benyújtott előzetes szakhatósági hozzájárulást a hatóság
a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 44. § (8) bekezdése
szerint használja fel.
(2) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági ügyekben hozott döntés fellebbezésre tekintet nélkül
végrehajtható.
(3) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokban a  szakhatósági eljárásra vonatkozó ügyintézési
határidő – amennyiben jogszabály rövidebbet nem állapít meg – nyolc nap.
(4) Az  1.  § (1)  bekezdése szerinti közigazgatási hatósági eljárásokra – az  (5)  bekezdés kivételével – vonatkozó
ügyintézési határidő – amennyiben jogszabály rövidebbet nem állapít meg – tizenöt nap.
(5) A  Beruházás megvalósításhoz szükséges környezetvédelmi engedélyezési eljárásokra vonatkozó ügyintézési
határidő – amennyiben a jogszabály rövidebbet nem állapít meg – negyvenkét nap.
4. § Az 1. § (1) bekezdésében meghatározott, a Beruházás által érintett ingatlanokra vonatkozó településrendezési terv
módosítása során az  egyes tervek, illetve programok környezeti vizsgálatáról szóló 2/2005. (I. 11.) Korm. rendelet
4. § (4) bekezdése szerinti véleményadás határideje legfeljebb nyolc nap.
5. § A Beruházással érintett építmények, önálló rendeltetési egységek rendeltetésszerű használatához szükséges,
az  országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet szerint
elhelyezendő személygépkocsik számát azzal az  eltéréssel kell meghatározni, hogy egy személygépkocsi
elhelyezését kell biztosítani iroda és egyéb önálló rendeltetési egységek huzamos tartózkodásra szolgáló
helyiségeinek minden megkezdett 120 m2 nettó alapterülete után.
6. § (1) A Beruházással összefüggésben előzetes régészeti dokumentáció készítése nem szükséges, ha a kulturális örökség
védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény 23/C. § (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő örökségvédelmi
hatástanulmány az adott beruházáshoz köthetően már rendelkezésre áll.
(2) Ha az  (1)  bekezdés szerinti dokumentumok egyike sem áll rendelkezésre, egyszerűsített előzetes régészeti
dokumentációt kell készíteni.
7. § A Kormány az  1.  § (1)  bekezdése szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben koordinációs feladatokat ellátó
kormánymegbízottként a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatalt vezető kormánymegbízottat jelöli ki.
8. § (1) A Beruházás járulékos közbeszerzési szolgáltatója, beruházás-lebonyolítója és építési műszaki ellenőre kizárólagos
joggal a  BMSK Beruházási, Műszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő
Részvénytársaság.
(2) Az  (1)  bekezdés szerinti lebonyolítói feladatkörbe az  épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997.  évi
LXXVIII. törvény 43. § (1) bekezdés c)–d), f ), g), h), j) és k) pontjában, az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló
191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 7.  § (3)  bekezdésében, továbbá az  építési beruházások, valamint az  építési
beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló
322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 5.  §-ában foglalt feladatokon túlmenően – az  építésügyi szakmagyakorlásra
vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok betartásával – minden olyan feladat, illetve tevékenység ellátása
beletartozik, ami az  építési tevékenység szakszerű megvalósításának előkészítésével, ellenőrzésével vagy
irányításával kapcsolatos.
9. § Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
191/2011. (VIII. 31.) KE határozata szolgálati nyugállományba helyezésről.
Az Alkotmány 30/A. § (1) bekezdés i) pontjában biztosított jogkörömben, a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló
2004. évi CV. törvény 49. § (2) bekezdésének b) pontja alapján, a honvédelmi miniszter előterjesztésére Nagy Tibor dandártábornok
szolgálati viszonyát 2011. szeptember 6-án megszüntetem és őt 2011. szeptember 7-ei hatállyal szolgálati nyugállományba
helyezem.
Budapest, 2011. augusztus 16. Schmitt Pál s. k.,
köztársasági elnök


text:
1307/2014. (V. 13.) Korm. határozata a rendkívüli kormányzati intézkedésekre szolgáló tartalékból történő előirányzat-átcsoportosításról.
A Kormány az  államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 21.  § (6)  bekezdésében biztosított jogkörében
eljárva 3166,0 millió forint egyszeri átcsoportosítását rendeli el elszámolási, a  fel nem használt rész tekintetében
visszatérítési kötelezettséggel a  Magyarország 2014. évi központi költségvetéséről szóló 2013. évi CCXXX. törvény
(a továbbiakban: Kvtv.) 1. melléklet XI. Miniszterelnökség fejezet, 1. Miniszterelnökség cím javára, a Kvtv. 1. melléklet
XI. Miniszterelnökség fejezet, 17. Rendkívüli kormányzati intézkedések cím terhére az 1. melléklet szerint.
Az átcsoportosítás tekintetében
Felelős: nemzetgazdasági miniszter
Határidő: azonnal Az elszámolás és a visszatérítési kötelezettség tekintetében
Felelős: Miniszterelnökséget vezető államtitkár
Határidő: 2014. december 31.
Orbán Viktor s. k.,
 miniszterelnök


text:
6/2012. (HK 3.) HM KÁT–HVKF e g y ü t t e s intézkedése a nem fegyveres külszolgálatot teljesítő és külföldi tanulmányokat folytató személyi állomány ellátására létrehozott Nemzeti Támogató Rendszer racionalizálásából adódó feladatok végrehajtásáról.
A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint
a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény 52. § (1) bekezdése, valamint a
honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló
2011. évi CXIII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 290/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 6. §
(1) bekezdés a) pontja és 11. § p) pontja alapján – figyelemmel a Honvédelmi Minisztérium, valamint az irányítása alá tartozó egyes szervezetek szervezeti és létszám-racionalizálásának feladatairól szóló 103/2011. (IX. 23.) HM
utasítás 16. § (2) bekezdésében meghatározott célokra – a
Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú
katonáinak jogállásáról szóló 2001. évi XCV. törvény 2. §
(32) bekezdés b), h) és k) pontja szerinti tartós külszolgálatot teljesítők és külföldi tanulmányokat folytatók személyi
állománya ellátására létrehozott Nemzeti Támogató Rend
szer racionalizálásából adódó feladatok végrehajtására a
következő intézkedést
adjuk ki: 1. Általános rendelkezések 1. a) Az intézkedés hatálya
aa) a Honvédelmi Minisztériumra (a továbbiakban:
HM),
ab) a Magyarország Állandó NATO Képviselet, Véde
lempolitikai Részlegre, (a továbbiakban: MÁNK VPR) a
Magyarország Állandó EBESZ Képviselet, Katonai Képviseletre, a Magyar Honvédség Katonai Képviselő Hivatalára (a továbbiakban: MH KKH), a Magyar Honvédség
Nemzeti Katonai Képviseletre (a továbbiakban: MH
NKK), a Magyar Honvédség Nemzeti Összekötő Képviseletre (a továbbiakban: MH NÖK) (a továbbiakban együtt:
képviseletek),
ac) a HM Fegyverzeti és Hadbiztosi Hivatalra (a továbbiakban: HM FHH),
ad) a HM Közgazdasági és Pénzügyi Hivatalra (a továbbiakban: HM KPH),
ae) a HM Protokoll, Rekreációs és Kulturális Főigazgatóságra (a továbbiakban: HM PRKF),
af) a Magyar Honvédség Összhaderőnemi Parancsnokságra (a továbbiakban: MH ÖHP),
ag) a Magyar Honvédség 64. Boconádi Szabó József
Logisztikai Ezredre (a továbbiakban: MH 64. BSZJLE),
ah) a Magyar Honvédség Támogató Dandárra (a továbbiakban: MH TD),
ai) a Magyar Honvédség Katonai Közlekedési Központra (a továbbiakban: MH KKK),
aj) az önálló NATO-, EU- és egyéb nemzetközi beosztásokban, valamint a NATO, az EU és egyéb nemzetközi
szervezet parancsnokságain, szervezeti elemeinél szolgálatot teljesítő a HM alárendeltségébe tartozó hivatásos-,
szerződéses-, önkéntes tartalékos katonákra, közalkalmazottakra, kormánytisztviselőkre, valamint
ak) a külföldi tartós tanulmányokat folytató, a HM alárendeltségébe tartozó hivatásos-, szerződéses-, önkéntes
tartalékos katonákra, közalkalmazottakra, kormánytisztviselőkre
terjed ki.
b) Felkérjük a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat
(a továbbiakban: KNBSZ) főigazgatóját az intézkedésben
foglalt feladatok végrehajtásában való közreműködésre.
2. A Nemzeti Támogató Rendszer racionalizálása
érdekében végrehajtandó feladatok
2. A HM Humánpolitikai Főosztály (a továbbiakban:
HM HPF) együttműködve a HM KPH-val kidolgozza a
Magyar Honvédség külföldi szolgálatot teljesítő és külföldi tanulmányokat folytató személyi állománya devizaellátmányáról és egyes ellátmányon kívüli pénzbeli járandóságairól szóló 26/2007. (VI. 20.) HM rendelet (a továbbiakban: R.) módosítását, valamint 2012. április 30-ig kezdeményezi az kiadására irányuló kodifikációs eljárást. Ehhez
kapcsolódóan
a) a HVK Logisztikai Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK LOGCSF) együttműködve az MH ÖHP-vel és a
HM PRKF-vel 2012. március 31-ig felülvizsgálja a szabadságra történő éves egyszeri, ki- és hazatelepülés, a kiküldött és a családtagi pótlékra jogosító hozzátartozó részére térített hazautazás utazási költségátalány és a természetben biztosított utazási jegy jelenlegi rendszerét, melynek során annak figyelembevételével jár el, hogy az utazási átalány megállapítása során, a helyőrség tényleges távolságát tükrözze. Szárazföldön 3000 km-es távolságig
megközelíthető helyőrségek tekintetében, a km alapú, míg
a tengeren túli helyőrségek tekintetében, valamint 3000 km
feletti távolság esetében a repülőjegyek tényleges bekerülési értéke kerüljön figyelembevételre. Az utazási átalány
számla leadása nélkül kerül biztosításra a kiküldött részére. A természetben biztosított utazási jegy igénylésének és
biztosításának megszüntetése – így kizárólag az utazási
költségátalány folyósítása – az éves egyszeri, szabadságra
történő haza- és visszautazás esetében történik. A külszolgálati helyre történő első kiutazás és végleges hazautazás
esetében, valamint az R. 15. § (1) bekezdés b) és f) pontja
vonatkozásában a jelenlegi szabályozás fenntartása – az
utazási jegyről való lemondással az utazási költségátalány
igénybevételének lehetősége – valósul meg. Az éves egyszeri, szabadságra történő haza- és visszautazás költségtérítéseként a kiküldött részére az utazási költségátalány kifizetése minden év május 31-ig külön igénylés nélkül kerül
végrehajtásra, az R.-ben fennálló feltételek teljesülése esetén;
b) az MH ÖHP a HM FHH és az MH 64. BSZJLE
együttműködésével 2012. március 31-ig racionalizálja a
személyi ingóság (a továbbiakban: SZIG) szállítási normákat. A külföldi állomáshelyre történő első kiutazásra és
végleges hazautazásra – ideértve a másik állomáshelyre
történő áthelyezést is – vonatkozó SZIG normák felülvizsgálatát a piaci árak és lehetőségek figyelembevételével
kell végrehajtani. A felhasználható keretösszeg maximalizálásával a normákat és a vonatkozó elszámolási szabályokat úgy kell megállapítani, hogy a SZIG ki-, és hazaszállítás költsége a kiküldött részére csak a tényleges költségeket tükröző mértékben kerülhessen megtérítésre. A felülvizsgálat során a SZIG súlya mellett a szállítótérfogatot is
célszerű figyelembe venni, mivel kiküldöttenként ugyanolyan súly mellett a SZIG eltérő térfogatot eredményezhet.
A hazatelepülésre megállapított norma összeg nem lehet
kevesebb, mint a kihelyezésre biztosított. A tengerentúli
szállítások esetén a konténerrel történő, vízi szállítási formát előnyben részesíteni. A kiküldött külföldi és hazai
szolgáltató által kiállított, a HM KPH által meghatározott
formai és alaki követelményeknek megfelelő számlát számolhat el. A számlán rakodási, szállítási, csomagolási
szolgáltatás szerepelhet;
c) az MH ÖHP a HM FHH együttműködésével 2012.
március 31-ig kidolgozza a 2. pont b) bekezdésben megfogalmazott elv alapján a külföldi állomáshelyre történő első
kiutazás és végleges hazautazás bútor és háztartási eszköz
szállítási normáit, figyelembe véve a jelenlegi piaci árakat
és lehetőségeket. Ennek során úgy jár el, hogy a kiküldött
részére csak olyan mértékben kerülhessenek megtérítésre
– a felhasználható keretösszeg maximalizálásával – a lakóingatlan bútorzat és a háztartási eszközök ki-, és hazaszállításának költségei, amelyeket ténylegesen igénybe vett.
A norma kidolgozása során a 2011. évi külszolgálati logisztikai ellátásról szóló 6/2011. (HK 13.) HM KÁT szakutasítás (a továbbiakban: szakutasítás) 3. mellékletében állománycsoportonként felsorolt bútorzat kerülhet figyelembe vételre. Egyes helyőrségek tekintetében a bútorzat
lakóingatlanba történő bemozgatása csak speciális eszközökkel, helyi vállalkozó bevonásával – speciális mobil lift
alkalmazásával – valósulhat meg. A mobil lift költségeit
számla ellenében az MH 64. BSZJLE utólag elszámolja.
A kiküldött külföldi és hazai szolgáltató által kiállított, a
HM KPH által meghatározott formai és alaki követelményeknek megfelelő számlát számolhat el. A számlán csomagolási, rakodási, szállítási, szét-, és összeszerelési szolgáltatás szerepelhet;
d) az MH ÖHP és az MH 64. BSZJLE 2012. május 31-ig
elvégzi a nagyobb létszámú váltás feladataival kapcsolatos
felülvizsgálatot. A gazdaságossági szempontok figyelembevételével vizsgálja a saját erők, eszközök alkalmazásával történő, 2. b) és c) pont szerinti SZIG és bútor ki-, és
hazaszállítást azon európai helyőrségeknél, ahol 4 főt
meghaladó kiküldötti létszám kerül váltásra egyidejűleg;
e) a HM FHH az MH ÖHP-vel és az MH KKK-val
együttműködve 2012. március 31-ig átdolgozza, kialakítja
a bútorzat és háztartási eszköz, illetve a SZIG szállítás vám
és határforgalmi feladataira vonatkozó végrehajtási rendet. A részletes feladatokat a HM FHH és az MH ÖHP felülvizsgálja és szükség esetén együttes intézkedésben szabályozza;
f) a lakóingatlanok bérlésével kapcsolatos körülmények
felülvizsgálata keretében a továbbiakban elsősorban bútorozott lakóingatlan bérlése kerül engedélyezésre. Az MH
64. BSZJLE parancsnoka által adott felhatalmazás alapján
a kiküldöttek feladata az ingatlan kiválasztása, a szerződéskötés, majd a tulajdonos részére történő visszaadás.
A hiteles szerződéssel igazolt lakbér utalása, az esetleges
ügynöki, szakértői díjak, a lakóingatlan biztosítás számlával történő utólagos elszámolása és a kaució előlegként
történő biztosítása az MH 64. BSZJLE feladatköre. A szakutasítás 2. mellékletében szereplő normák felülvizsgálata
az MH ÖHP feladata. Abban az esetben, ha nem lehetséges
bútorozott lakóingatlan bérlése, a kiküldött a jelen intézkedés 2 pont c) pontja szerint kidolgozásra kerülő normák
alapján szállíthatja ki saját bútorzatát. Amennyiben a kiküldetés szerinti helyőrségben nem elérhető bútorozott ingatlan és a kiküldött nem rendelkezik kiszállítható bútorzattal és háztartási eszközökkel, részére biztosítani kell a
helyszíni bútorbérlést a számára meghatározott bútorozatlan és bútorozott normák közti különbség erejéig, melynek
elszámolása a kiküldött részére utólag történik az MH
64. BSZJLE által. A Magyar Honvédség (a továbbiakban:
MH) a 2012. év június 1-től kitelepült kiküldöttek lakóingatlanai berendezéséhez nem biztosít bútorzatot, valamint
lakás felszerelési cikkeket, kivéve a 2. g) pontban foglalt
esetet. A korábban kihelyezett kiküldötteknek a kiadott
bútorzat és lakás felszerelési cikkek cseréjét sem biztosítja
a továbbiakban. Abban az esetben, ha a kiküldött akaratától függetlenül szükségessé válik a lakóingatlan váltása,
így különösen ha a tulajdonos eladja a lakóingatlant, természeti katasztrófa következik be, vagy a tulajdonos részéről szerződésszegés történik, – a költözéshez szükséges
szállítás, rakodás, esetleges mobil lift bérlés költségei utólag az MH 64. BSZJLE által számla ellenében kerülnek elszámolásra. Amennyiben a kiküldött egyéb, saját okokból
hajt végre átköltözést 2012. június 1. után, akkor ugyanazon szabályok vonatkoznak rájuk, mint a 2012. június
1-jét követően kitelepült kiküldöttekre. Az érintettek váltásával a bútorzat és lakásberendezési cikkek helyszínen
selejtezésre, értékesítésre vagy hazaszállítás után, további
hasznosításra kerülnek. A jelen pontban szereplő
feladatok végrehajtásának határideje 2012. március 31;
g) az MH ÖHP kidolgozza 2012. május 31-ig a jelenleg
még az MH által biztosított bútorzattal és felszerelési cikkekkel berendezett, bérelt bútorozatlan lakóingatlanok tovább biztosíthatóságát a következő váltások folyamán kitelepülő kiküldött részére, melynek során az alábbi feltételeket kell figyelembe venni, valamint a kiküldöttnek írásban elfogadnia:
ga) a kiküldött a részére felajánlott lakóingatlant elfogadja,
gb) az MH a szakutasításban a kiküldött részére meghatározott lakóingatlan normájánál magasabb lakóingatlan
bérleti díjat nem térít, a tényleges bérleti díj és a norma közötti különbség a kiküldöttet terheli,
gc) a lakóingatlanban lévő bútorzat cseréjét, karbantartását a 2012. júliusi váltási időszak megkezdése után az
MH a továbbiakban nem biztosítja,
gd) a lakóingatlanban lévő bútorzaton túl a kiküldöttnek
többlet igénye nem léphet fel,
ge) az időközben használhatatlanná, vagy feleslegessé
váló berendezési tárgyakat a kiküldött köteles tárolni a részére biztosított bérelt lakóingatlanban;
h) a HM PRKF a képviseletekkel és az MH
64. BSZJLE-vel együttműködve 2012. május 31-ig felülvizsgálja a jelenlegi és a tervezett külszolgálati helyőrségekben kitelepüléskor és hazatelepüléskor igénybe vehető
szállodai elhelyezéseket. A lakóingatlan kiküldött általi
kiválasztásáig az MH maximum 30 nap időtartamban szállodai elhelyezést biztosít a kiküldött részére a HM PRKF
által biztosított szállodai foglalás alapján. A kiküldött a
végleges lakóingatlan használatbavételével lesz jogosult a
családtagjai után pótlékra az R. alapján. A 30 napot meghaladó szállodai tartózkodást, az MH ÖHP parancsnoka az
MH 64. BSZJLE és a képviseletvezetők javaslata alapján
kivételes esetben engedélyezheti szociális és gazdaságossági szempontok figyelembe vételével, a kiküldött által
benyújtott kérelem és indoklás alapján. A hazatelepüléskor a kiköltözés feladatainak végrehajtása érdekében szintén szállodai elhelyezés vehető igénybe maximum 15 nap
időtartamra;
i) az MH 64. BSZJLE a kiemelt lakóingatlanokkal kapcsolatos feladatokat folyamatosan végrehajtja az MH ÖHP
felügyeletével. A képviseletek vezetői kiemelt reprezentációs feladatokat, valamint Magyarország, a HM és az MH
képviseletét látják el, ebből adódóan a részükre biztosított
lakóingatlanokat, rezidenciákat berendezési tárgyakkal az
MH 64. BSZJLE látja el. A lakóingatlanhoz tartozó kert
gondozása, valamint a technikai biztosítás, így különösen
a riasztó rendszer üzemeltetés költségeinek elszámolása a
továbbiakban is az MH feladata. A rezidenciákon történő
életvitelből adódó meghibásodások elhárítása a 2. j) pont
szerint valósul meg. A rezidenciák a képviselet vezetői beosztás ellátásra kerültek kialakításra, azokat nem a kiküldöttek választják, ezért a váltás során a szükséges karbantartási munkák elvégzése, így különösen a tisztasági festés, a bútorok állagmegóvása a továbbiakban is az MH felelőségi körébe tartozik;
j) a külföldön bérelt lakóingatlanokban a bérleti viszony
fennállása alatt, valamint a lakóingatlan visszaadásakor a
kiküldött általi használat során bekövetkező meghibásodások költségei a továbbiakban a kiküldöttet terhelik. Kivételt képeznek mindazon időszaki karbantartások, melyeket
a bérleti szerződés, illetőleg a biztosítási szerződés külön
előír. Azon lakóingatlanban, amelyeket több kiküldött vett
igénybe az MH folyamatos bérlése mellett, a keletkezett
károk tulajdonos részére történő megtérítését a lakóingatlan végleges visszaadásakor – melyen jelen van a hazatelepülő kiküldött is – az MH 64. BSZJLE hajtja végre.
A kiküldött az általa okozott károkat a lakóingatlan
átadás-átvételi jegyzőkönyv alapján téríti meg az MH
64. BSZJLE-nek. Az MH 64. BSZJLE a kiküldöttek részére a helyőrségekben található szolgáltatókra vonatkozó
adattárat állít össze;
k) a HM HPF 2012. március 31-ig kidolgozza a külföldön jelentkező egészségügyi költségek Országos Egészségbiztosítási Pénztárnál (a továbbiakban: OEP) történő
elszámolásának új szabályozását, és annak bevezetését
kezdeményezi a honvédelmi tárca részéről – a kiküldő
közvetítő szerepének megszüntetésével – annak érdekében, hogy az elszámolás során a kiküldött és Budapest Főváros Kormányhivatala Egészségbiztosítási Pénztári
Szakigazgatási Szerve közvetlen kapcsolatban álljon, ideértve az európai egészségbiztosítási kártyák kiállíttatásának ügyintézését is;
l) a HM KPH 2012. május 31-ig felülvizsgálja a külföldön történt gyógykezeléssel kapcsolatos megtérítési igények érvényesítéséről szóló OEP - HM megállapodás felmondására, módosítására, valamint a külföldön történt
gyógykezelés, egészségügyi ellátás költségei elszámolásának eljárási rendjéről szóló 165/2007. HM KPH–HM FLÜ
együttes intézkedést, valamint végrehajtja az új szabályzó
kidolgozását.
3. A Honvéd Vezérkar Személyzeti Csoportfőnökség
(a továbbiakban: HVK SZCSF) kidolgozza a külföldi szolgálatba vezényeltekkel kapcsolatos személyügyi feladatokról és jogállásuk egyes kérdéseiről szóló 26/2002. (IV.
12.) HM rendelet módosítását, különös tekintettel a kiküldöttek szolgálati útjainak 30 napos időkorlátozására, az
időkorlát egyedi emeléséhez szükséges elöljárói kör meghatározására, valamint új elemként javasolja a kiküldöttek
nemzetközi gyakorlatokon történő részvétele időkorlátozásának bevezetését. A HVK SZCSF 2012. március 31-ig
kezdeményezi a rendeletmódosítás kiadására irányuló kodifikációs eljárást. Ehhez kapcsolódóan
a) a HVK SZCSF 2012. április 15-ig a tartós külszolgálatra tervezett személyi állomány és családtagjaik részére a
kihelyezés előtt minimum két hónappal célfelkészítést
szervez, melynek lebonyolítását a felkészítésben szakmailag érintett szervezetek bevonásával végzi. A Nemzeti Támogató Csoport (a továbbiakban: NTCS) 2012. július 15-i
megszűnésével a kiküldöttnek önellátás keretén belül kell
megteremtenie az életkörülményeit. A kiküldötteket a cél
felkészítésen el kell látni a szükséges jogi, logisztikai,
pénzügyi, – a nem fegyveres külszolgálattal kapcsolatos és
a helyőrségspecifikus – információkkal. A képviseletek
speciális helyzetére tekintettel a célfelkészítés során ki kell
térni a kiküldött eredeti beosztása mellett megbízással betöltött biztonsági vezető, munkavédelmi-, tűzvédelmi
megbízott, személyügyi adminisztrációs, informatikai feladatok ellátásához szükséges ismeretek felkészítésére is.
A célfelkészítés egyes napjaira – a takarékossági szempontok figyelembevételével – biztosítani kell a képviseletek felkészült szakemberének, illetve az aktuális váltás során nagyobb létszámmal váltó helyőrségek rangidős
nemzeti képviselőinek a jelenlétét;
b) a kiküldöttek sikeres felkészítéséhez szükséges egy
helyőrség specifikus aktuális információkat tartalmazó –
iskolákra, tömegközlekedésre, vásárlásra, szokásokra, eltérő viselkedési formákra, közszolgáltatásokra vonatkozó
– információcsomag kialakítása. A felelőségi körükbe tartozó helyőrségekre vonatkozó információs csomagok
2012. április 15-ig történő kialakításáért, naprakészen tartásáért a képviseletek vezetői felelősek a rangidős nemzeti
képviselők bevonásával. A logisztikai támogatáshoz kapcsolódó szabályzók, nyomtatványok, felkészítési anyagok
információs csomagként történő biztosítása, naprakészen
tartása az MH 64. BSZJLE feladata. A pénzügyi támogatáshoz, valamint a 2. k)-l) pontban foglalt egészségügyi ellátáshoz, és annak különböző térítési formáihoz szükséges
szabályzók, nyomtatványok, felkészítési anyagok, adózással-, iskolázási támogatásokkal kapcsolatos információk,
előlegek igényléséhez szükséges okmányminták információs csomagként történő biztosítása, naprakészen tartása a
HM KPH feladata. A célfelkészítésen az információs csomagok kiküldöttek részére történő kiadásának felelőse a
HVK SZCSF. A jelen pontban szereplő feladatok elvégzésének végső határideje a célfelkészítés kezdő napja;
c) Az MH Támogató Dandár (a továbbiakban: MH TD)
2012. március 15-ig kidolgozza és a HVK Híradó, Informatika és Információvédelmi Csoportfőnökség (a továbbiakban: HVK HIICSF) részére megküldi a 3. a)-b) pontban
meghatározott információs csomagok weblap formában
történő kidolgozásának, megjelentetésének és üzemeltetésének elgondolását, amely magában foglalja a kialakításra
és üzemeltetésre vonatkozó erőforrás és költségszámvetést
is, a takarékossági szempontok figyelembevételével.
A HVK HIICSF az elgondolást elbírálja, és 2012. március
31-ig javaslatot tesz a HVK SZCSF számára a weblap kialakítására és üzemeltetésére vonatkozóan. A weblap interneten keresztül biztosítja az elérhetőséget és interaktív
fórum lehetőségét a tapasztalatok megosztására és tanácsadás biztosítására a kiküldött és családtagi pótlékra jogosult hozzátartozói számára. A weblap létrehozása a jogsegéllyel kapcsolatos tanácsadást is megkönnyíti, valamint a
támogatási feladatok során felmerült problémák megosztását is segíti. A weblaphoz tárhely biztosítása is szükséges. A célfelkészítés során HVK HIICSF együttműködve
az MH TD-vel a weblap kezeléséről, valamint az informá
cióbiztonságról tájékoztatást tart a kiküldötti állománynak. A kiküldötti állomány aláírással igazolja a felkészítés
megtörténtét;
d) a képviseletek irodai munkafeltételeinek biztosítását
az NTCS megszűnését követően a képviselet az állományában támogatási feladatokra rendszeresített adminisztratív/logisztikai szakállományával hajtja végre. A feladatot végrehajtó kiküldöttek pénzügyi, számviteli és logisztikai felkészítésének végrehajtása az MH ÖHP és a HM
KPH közös feladata.
4. Az MH ÖHP – együttműködve a HM PRKF-fel és a
képviseletekkel – kidolgozza 2012. május 31-ig a NATO
menetparancs alkalmazásával kapcsolatos szabályokról
szóló 32/2007. (VIII. 15.) HM rendelet módosítását és
kezdeményezi az annak kiadására irányuló kodifikációs
eljárást. Ennek során kiemelt figyelmet fordít arra, hogy a
HM FHH és az MH 64. BSZJLE közötti átadás-átvételt
követően a kiküldött részére a kitelepülést megelőzően az
MH 64. BSZJLE igényli meg az MH ÖHP-tól a szükséges
menetparancsokat. Az igénylésért az MH 64. BSZJLE, a
biztosításért a MH ÖHP a felelős. A jelen pontban foglaltakat legkésőbb a kiküldött kiutazását megelőző 14. napig
kell végrehajtani. A NATO menetparancs hosszabbítása
(a külszolgálaton lévő kiküldöttnek az új menetparancs kiadmányozása) valamint a lejárt menetparancs visszajuttatása a kiadmányozó szervezet részére a képviseletvezetők
hatáskörébe kerülnek áthelyezésre.
5. A HVK SZCSF kidolgozza a rangidős nemzeti képviselők feladatainak ideiglenes megállapításáról szóló
110/2011. (X. 7.) HM utasítás módosítását, és 2012. március 31-ig kezdeményezi az annak kiadására irányuló kodifikációs eljárást. Ennek keretében a rangidős nemzeti
képviselők részére a 3. b) pontban meghatározott feladatokat, illetve a helyőrségben lévő alárendeltjeik irányában
részletes jogaikat és kötelezettségeiket bedolgozza a módosítás tervezetébe. A rangidős nemzeti képviselők kijelölését rögzíteni kell a beosztásba helyezésről szóló személyi beszélgetés jegyzőkönyvében, valamint a beosztásba
helyezési ügyiratában. A jelen pontban szereplő követelmények folyamatos érvényre juttatása a HVK SZCSF
feladatát képezi.
6. A HM KPH kidolgozza az MH külföldi képviseletei
költségvetési gazdálkodásáról szóló 20/2010. (II. 19.) HM
utasítás módosítását és 2012. március 31-ig kezdeményezi
annak kiadására irányuló kodifikációs eljárást. Ennek keretében elvégzi a HM FHH-hoz biztosított, 2012-re tervezett „nemzeti támogatás” keret következők szerinti felosztását. A nem fegyveres külszolgálatra biztosított személyi
kiadások, járulékok, pénzügyi dologi kiadások és éven túli
előlegek költségvetési tervezése – önálló NATO/EU beosztások – és a felhasználáshoz kapcsolódó pénzügyi feladatok, elszámolások, egészségügyi, utazási, reprezentációs előlegek biztosítása a HM KPH kezelésébe kerül,ke
retgazdája a HVK SZCSF, míg a logisztikai előirányzatok
és a felhasználáshoz kapcsolódó feladatok, elszámolások,
vásárlási előlegek, lakásbérleti kauciók biztosítása az MH
64. BSZJLE részére kerül engedélyezésre, keretgazdája az
MH ÖHP.
7. A Brüsszelbe telepített nemzetközi programigazgató,
valamint jelenleg a NATO Beruházási Bizottság elnöki
posztját betöltő kiküldött finanszírozása vegyesen, a nemzeti költségvetésből és a NATO Nemzeti Adminisztrációs
Költségkeretből (a továbbiakban: NAK) történik. Az
NTCS megszűnésével a programigazgató ellátásával kapcsolatosan felmerülő – NAK-ból finanszírozott – kiadások
elszámolása az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja nemzeti feladatainak végrehajtásáról szóló 26/2009. (IV. 3.) HM utasítás szerint történik. A HM FHH együttműködve a HM KPH-val az elszámolások rendjét 2012. március 31-ig felülvizsgálja,
szükség esetén kezdeményezi a módosítását.
8. A HM KPH kidolgozza a tartós külföldi szolgálatot
teljesítők reprezentációs tevékenységéről szóló 117/2011.
(X. 21.) HM utasítás módosítását, és 2012. március 31-ig
kezdeményezi az annak kiadására irányuló kodifikációs
eljárást. Ehhez kapcsolódóan
a) a reprezentációs kiadásokat együtt a tartós külföldi
szolgálat alatt teljesített ideiglenes kiküldetések során felmerült, illetve egyéb, jogszabályok alapján megtéríthető
költségekkel – az NTCS 2012. július 15-vel történő megszüntetéséig – a brüsszeli NTCS pénzügyi előadója számolja el és fizeti ki, ezért 2012. január 1-től a kifizetéseket
a HM KPH által kezelt hazai bankszámláról a HM KGIR
brüsszeli végpontján keresztül hajtja végre. Ezen feladatok az NTCS megszüntetését követően a HM KPH feladatrendszerébe kerülnek beillesztésre;
b) az NTCS megszűnését követően, 2012. július 15-től a
reprezentációval, valamint a delegációk fogadásával
összefüggő feladatokat a képviseletek saját képességeik
felhasználásával lehetőség szerint együttműködve, az
egyéni beosztásban lévő kiküldöttek pedig önállóan hajtják végre a meghatározott keretek erejéig;
c) a reprezentációs feladatoknál a képviseletek önállósága a reprezentációs normáknak a tartós külföldi szolgálatot teljesítők reprezentációs tevékenységéről szóló
117/2011. (X. 21.) HM utasításban meghatározottak szerinti felhasználására vonatkozik. A reprezentációs keretek
felhasználása továbbra is számlával alátámasztva számolható el, melyhez előleg biztosítása, valamint a nyilvántartás, elszámolás és ellenőrzés végrehajtása a HM KPH
feladata.
9. A HM FHH az MH ÖHP-val együttműködve javaslatot tesz a honvédségi járművek fenntartásával kapcsolatos
feladatok végrehajtásáról szóló 97/2009. (XII. 11.) HM
utasítás módosításra, – különös tekintettel az annak 8. §
(2) bekezdésében foglaltakra – és 2012. május 31-ig kez
deményezi az annak kiadására irányuló kodifikációs eljárást. Ehhez kapcsolódóan
a) az MH ÖHP együttműködve a HM FHH-val átdolgozza a tartós külszolgálatot teljesítő személyek részére a
szolgálatteljesítés helyén beszerzett honvédségi, valamint
a tartósan bérelt járművek igénybevételének sajátos szabályairól szóló 36/2010. (HK 9.) HM FLÜ vezérigazgatói intézkedést és 2012. június 30-ig kiadja az intézkedést felváltó szabályozót. Ennek során szükséges a szolgálati gépjármű használatára jogosultak körének csökkentése, a jelenlegi külföldi gépjárműpark racionalizálása, az igénybevétel szabályainak szigorítása, valamint az üzemeltetési,
karbantartási, vizsgáztatási feladatok külföldi végrehajtása miatti speciális szabályozása. Az átdolgozás során figyelemmel kell lenni a honvédségi szolgálati személygépkocsi lakás és munkahely közötti utazásra történő használatának szabályozásáról szóló 112/2010. (XII. 29.) HM
utasításban meghatározottakra. A HM FHH az új szabályzó kiadásakor a tartós külszolgálatot teljesítő személyek
részére a szolgálatteljesítés helyén beszerzett honvédségi,
valamint a tartósan bérelt járművek igénybevételének sajátos szabályairól szóló 36/2010. (HK 9.) HM FLÜ vezérigazgatói intézkedést saját hatáskörben helyezi hatályon
kívül;
b) az MH ÖHP 2012. június 15-ig elvégzi az NTCS által
használt gépjárművek újraelosztását a külföldön üzemeltett eszközök erejéig, a képviseletek feladatainak figyelembe vételével. Vizsgálja – együttműködve a HM Hadfelszerelési és Vagyonfelügyeleti Főosztállyal (a továbbiakban: HM HVF) – a gazdaságtalan üzemeltetésű gépjárművek helyszíni értékesítésének lehetőségeit.
10. A HM Gazdasági Tervezési és Szabályozási Főosztály (a továbbiakban: HM GTSZF) kidolgozza a honvédelmi szervezetek beszerzéseinek eljárási rendjéről szóló
71/2011. (VI. 30.) HM utasítás módosítását és 2012. március 31-ig kezdeményezi az annak kiadására irányuló kodifikációs eljárást. Ehhez kapcsolódóan a HM FHH és az
MH 64. BSZJLE közötti átadás-átvételt követően az MH
64. BSZJLE feladata elszámolni a külföldön üzemeltett
gépjárműpark működtetéséhez szükséges hajtó-, és kenőanyag-vásárlásokat, a külföldön történő szolgáltatások
igénybevételét, az üzemeltetéshez kapcsolódó egyéb vásárlásokat. A gazdasági szempontok figyelembe vételével
szükséges ezen feladatok MH ÖHP parancsnoki intézkedésben szabályozása, melyet az MH ÖHP hajt végre 2012.
április 30-ig.
11. A HM HVF 2012. március 31-ig felülvizsgálja a
Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében lévő hadfelszerelési anyagok selejtezéséről és a selejtezési jogkörök gyakorlásáról szóló 75/2008. (HK 15.) HM utasítást,
illetve a Honvédelmi Minisztérium vagyonkezelésében
lévő ingóságok és társasági részesedések kezelésének, tulajdonosi ellenőrzésének, valamint az ingóságok hasznosításának, elidegenítésének, átadás-átvételének szabályairól
szóló 67/2011. (VI. 24.) HM utasítást és szükség esetén
kezdeményezi a módosítás kiadására irányuló kodifikációs eljárást különös tekintettel arra, hogy a képviseletvezetők javaslattételi lehetőséggel élhessenek, továbbá korlátozott körben gyakorolhassák a kezelésükben – és az alárendeltségükben lévő kiküldötteknél lévő – ingó vagyoni
elemek selejtezési jogkörét a helyszínen. Ehhez kapcsolódóan, az MH ÖHP vizsgálja a nem fegyveres külszolgálatot betöltő és tartós tanulmányokat folytató kiküldöttek ellátása érdekében külföldön beszerzett ingó vagyoni elemek külföldön történő selejtezésének, a selejt anyagok elszállításának, megsemmisítésének, gazdaságossági szempontok figyelembevételével külföldön történő értékesítésének lehetőségét, és 2012. február 29-ig javaslatot tesz a
HM HVF részére a vonatkozó szabályozó módosítására.
12. A HM GTSZF a képviseletekkel, a HM KPH-val, az
MH ÖHP-vel és az MH 64. BSZJLE-vel együttműködve
2012. március 31-ig javaslatot tesz a képviseletek és az
MH 64. BSZJLE tekintetében a honvédelmi szervek operatív belső kontrolljainak kialakításáról és működtetéséről
szóló 49/2011. (IV.22.) HM utasítás, a Honvédelmi Minisztérium, mint intézmény, Kockázatkezelési Szabályzata kiadásáról szóló 7/2011. (HK 14.) HM KÁT szakutasítás, valamint az Operatív Belső Kontrollok Kézikönyv
alapján a feladatokra vonatkozó folyamatlista, ellenőrzési
nyomvonal, kockázat-nyilvántartás, szabálytalansági nyilvántartás kialakítására vagy módosítására. A képviseletek
és az MH 64. BSZJLE szükséges módosításokat 2012. május 31-ig végrehajtják.
13. A honvédelmi szervezetek számláiról és a pénzkezelési szabályokról szóló 32/2010. (III. 10.) HM utasítás
alapján a HM KPH 2012. június 30-ig megszünteti a külföldön üzemeltetett hivatali bankszámlákat.
14. A Honvéd Vezérkar Vezérkari Iroda 2012. március
31-ig felülvizsgálja a tartós külszolgálatot és egyes béketámogató műveletek racionalizálásával kapcsolatosan a
Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatát. A felülvizsgálat alapján szükség esetén a HM
Tervezési és Koordinációs Főosztálynál a Honvédelmi
Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 87/2010. (X. 6.) HM utasítás módosításának kiadását
kezdeményezi.
15. A Magyar Köztársaság határain kívüli nemzetközi
válságreagáló és béketámogató műveletekkel kapcsolatos
feladatok logisztikai támogatása végrehajtásának részletes
szabályairól szóló 67/2011. HM KÁT-HVKF együttes intézkedés 50. pontjában meghatározott intézkedést az MH
ÖHP 2012. május 31-ig módosítja a nem fegyveres külszolgálati állomány műveleti területre történő vezénylése
esetén a kiegészítő hadfelszereléssel történő ellátás
a)–f) pontban meghatározottak szerinti szabályozásával.
Ehhez kapcsolódóan az MH 64. BSZJLE
a) 2012. április 30-ig elvégzi azon nem fegyveres beosztást betöltő állomány hadfelszereléssel történő ellátásához
szükséges kiegészítő felszerelések felmérését, akik beosztásukból adódóan műveleti területre kerülhetnek vezénylésre a külszolgálat ideje alatt,
b) 2012. május 15-ig megigényli azon mérethelyes kiegészítő felszereléseket az ellátó központoktól, melyek az
átadás-átvételt követően saját raktáraiban nem állnak rendelkezésre;
c) 2012. május 31-ig végrehajtja az a) pont szerint felmért állomány részére a hadfelszereléssel történő ellátásához szükséges kiegészítő felszerelések kiszállítását, kiadását a kiküldöttek részére. A 2012. évi váltási időszak során
kihelyezendő kiküldöttek a kiutazás előtt kerülnek felszerelésre. A kiszállítást és külszolgálat befejezésekor a hazaszállítást a SZIG szállítása során hajtja végre a kiküldött. A
hadfelszerelést a kiküldött a bérelt lakóingatlanában tárolja a külszolgálata alatt,
d) a kiküldött részére személyes tárolásra nem kiadható
anyagok, eszközök – jellemzően fegyverzeti anyagok –
biztosítása terén 2012. május 31-ig kialakítja és végrehajtja az ellátási feladatokat. A feladat megvalósítható egyrészt a szövetséges parancsnokságok által az MH részére
térítésmentesen biztosított raktárakból attól függően, hogy
onnan történik a kiküldött műveleti területre történő utaztatása és a műveleti helyszínen nincs jelen nemzeti logisztikai támogatás. Amennyiben a műveleti területen nemzeti
logisztikai támogatás biztosított, akkor a szükséges anyagokkal történő ellátás a helyszínen történik. Abban az esetben, ha az MH a kiutazási helyen, illetve a műveleti területen sem rendelkezik raktári kapacitással, vagy nemzeti logisztikai támogatással, a szükséges anyagok helyszínre
történő kiszállítása gazdaságossági szempontok figyelembe vételével az MH 64. BSZJLE feladata. Műveleti vezénylés befejezése után a kiküldött a kiadott anyagokkal
ott számol el, ahol azt a részére kiadták;
e) a külszolgálat megkezdését megelőző 10. munkanapig elvégzi a következő váltás során kihelyezésre kerülő,
az a) pontban foglalt állomány kiegészítő hadfelszereléssel történő ellátását;
f) a külszolgálat befejezését követően a kiküldött
SZIG-ének hazaérkezését követő 10. munkanapig honi területen elvégzi a kiküldöttek elszámoltatását, a kiegészítő
felszerelés visszavételezését.
16. Az MH ÖHP 2012. május 31-ig végrehajtja a szakutasítás felülvizsgálatát és kezdeményezi módosítását
vagy új szabályzó kiadását. Ennek során
a) felülvizsgálja a szakutasításban meghatározott lakóingatlan-kategóriákat és azok területi szorzóit az MH
szempontjából a költségtakarékosság, a kiküldött szempontjából a külföldi piaci árak figyelembe vételével,
b) a 2. a)–c) pontban meghatározott normákat bedolgozza a szakutasításba,
c) felülvizsgálja a képviseletek vezetőinek biztosított
lakóingatlan bútor normáit a 2. i) pont figyelembe vételével.
17. Az MH ÖHP együttműködve a HVK HIICSF-fel felülvizsgálja a szolgálati rádiótelefon-ellátás és használat
szabályairól szóló 23/2011. (III. 2.) HM utasítás alapján a
külföldön szolgálatot teljesítő személyek szolgálati rádiótelefon – ellátás és használat szabályairól szóló 6/2009.
HM FLÜ vezérigazgatói intézkedést és 2012. május 31-ig
kiadja az intézkedést felváltó szabályozót. A feladat végrehajtása során szükséges a szolgálati mobiltelefon használatára jogosultak körének és a rendelkezésre álló keretösszegek csökkentése, az igénybevétel és az elszámolás
szabályainak szigorítása. A HM FHH az új szabályzó kiadásakor a külföldön szolgálatot teljesítő személyek szolgálati rádiótelefon – ellátás és használat szabályairól szóló
6/2009. HM FLÜ vezérigazgatói intézkedést saját hatáskörben helyezi hatályon kívül.
18. A HVK SZCSF együttműködve a HVK Haderőtervezési Csoportfőnökséggel és a HM KPH-val 2012. március 31-ig megvizsgálja az irodai munkafeltételek folyamatos biztosítása érdekében az MH NKK és az MH NÖK
részére az időszaki fő-, illetve részfoglalkozású béralap
terhére családtag foglalkoztatásának lehetőségét.
19. A HVK LOGCSF együttműködve az MÁNK
VPR-rel, az MH KKH-val, az MH NKK-val a HVK
SZCSF-fel, a HM KPH-val és az MH ÖHP-vel 2012. május 31-ig kidolgozza a gazdálkodási tiszti beosztás feladatrendszerét. A gazdálkodási tiszt az NTCS megszűnését követően az MK ÁNK VPR-nél, az MH KKH-nál és az MH
NKK-nál felmerülő gazdálkodási tevékenységet hajtja
végre, így különösen a költségvetés tervezését, felhasználását, elemzését, a szervezetek ellátásának szervezését, a
pénzügyi, logisztikai feladatok támogatását.
20. A HM Jogi Főosztály (a továbbiakban: HM JF)
együttműködve a HM Igazgatási és Jogi Képviseleti Főosztállyal (a továbbiakban HM IJKF) és a képviseletekkel
2012. május 31-ig megvizsgálja a külföldön történő jogi
érdekképviseleti szerződés megkötésének lehetőségét, jellemzően a nagy létszámú helyőrségek, így különösen
Brüsszel, Mons, Norfolk, Nápoly, Solbiate Olana esetében.
21. A HM KPH – együttműködve a képviseletekkel, az
MH ÖHP-vel és a HM JF-fel – 2012. május 31-ig megvizsgálja a 20. pontban meghatározottak költségvetési fedezet biztosításának lehetőségét.
22. Az MH ÖHP és az MH 64. BSZJLE az átadás-átvétel keretében 2012. március 31-ig felülvizsgálja a már
megkötött beszerzési, szolgáltatói, – kiemelten a váltás
feladataira vonatkozó komplex – hazai szerződéseket, valamint a jelenleg folyó beszerzési eljárásokat.
23. Az MH ÖHP és az MH 64. BSZJLE 2012. május
31-ig a szervezeti változásoknak megfelelően felülvizsgálja, szükség szerint módosítja a külföldön megkötött,
jellemzően lakóingatlan bérleti szerződéseket. Az NTCS
megszűnése után a NATO Delegáció nevében kötött lakásbérleti szerződések a kiküldöttek nevére kerülnek átírásra, abban az esetben is, ahol egynél több rotációs cikluson át kerül bérlésre lakóingatlan úgy, hogy az NTCS
megszűnését követő váltások során a hazatelepülő kiküldött és a tulajdonos közötti szerződés felmondásra vagy
módosításra kerül, majd a kitelepülő kiküldött a tulajdonossal új szerződést köt. Ezáltal biztosítható a tulajdonos
és a kiküldöttek közötti tételes elszámolások végrehajtása.
24. Az MH ÖHP és az MH 64. BSZJLE 2012. május
31-ig elvégzi a képviseletek munka-feltételeinek biztosításához szükséges fogyó anyagok, így különösen a számítástechnikai-, és sokszorosítási segédanyagok normásítását, a
meglévő író-, irodaszer-, irodai papírnormák felülvizsgálatát. A képviseletek vezetői az irányításuk alá tartozó
szervezet munka feltételeinek biztosítása érdekében jogosultak a kialakított norma keretek erejéig az előirányzatok
felhasználására, melyhez előleget az MH 64. BSZJLE
biztosít.
25. Az MH ÖHP kidolgozza 2012. április 30-ig a Honvédelmi Minisztérium fejezet központi és intézményi gazdálkodásának rendjéről szóló 89/2011. (VIII. 4.) HM utasítás (a továbbiakban: Ut.) alapján a képviseletek vezetőinek rendelkezési jogosultságát és az előirányzat felhasználási jogkörök részükre történő biztosíthatóságát a szervezetük érdekében az egyes külföldön felmerülő kiadások
előirányzatai felett. Az Ut. módosításának szükségessége
esetén az MH ÖHP javaslatot terjeszt fel a HVK LOGCSF
részére, a HVK LOGCSF pedig kezdeményezi a módosításra irányuló kodifikációs eljárást 2012. május 31-ig. Ellenkező esetben az MH ÖHP saját hatáskörben, intézkedés
formájában 2012. május 31-ig szabályozza a jelen pontban
megfogalmazottakat.
26. A nemzeti támogatási feladatokkal összefüggő ügyintézési, anyagigénylési, működési, üzemeltetési problémákra, állásfoglalások kérésekre, panaszokra, és egyéb az
NTR-rel összefüggő feladatokra vonatkozó ügyiratok
szolgálati útja a rangidős nemzeti képviselők útján a képviseletvezetőkön keresztül az MH 64. BSZJLE-nek való
megküldéssel valósul meg.
27. Az állományváltások során az MH ÖHP és az MH
64. BSZJLE – együttműködve a HM IJKF-fel és a HM
FHH-val – a lakóingatlan-bérleti szerződések megkötéséhez szükséges jogi ismeretekkel rendelkező szakembert
biztosít. Nagyobb létszámú (4 főt meghaladó) váltás alkalmával a helyszínen, egyébként a szerződés-tervezet faxon
vagy elektronikus úton való megküldésével történik a
szerződés tervezetek felülvizsgálata.
28. Az MH 64. BSZJLE pénzügyi feladatokért felelős
szervezeti elemét két fővel szükséges megerősíteni az átadás-átvétel, valamint az új ellátási rendszer működtetése
– kiemelten az egységszintű analitikus nyilvántartás referensi nyilvántartás vezetése – érdekében. Ennek 2012. március 31-ig történő végrehajtásáért az MH ÖHP a felelős.
29. Az NTCS 2012. július 15-i megszüntetésével a HM
KPH kezdeményezi a munkaköri jegyzék módosítását az
MH 64. BSZJLE, Nemzeti Támogató Központ brüsszeli
pénzügyi előadói munkakör HM KPH állományába történő áthelyezése érdekében.
30. A HM KPH – együttműködve az MH 64. BSZJLE-vel –
2012. május 31-ig elvégzi a jellemzően Belgiumban alkalmazott, hivatali bankszámlához kötött bankgaranciák
megszüntetését. A bankgaranciák megszüntetése a kapcsolódó ingatlanbérleti szerződések 23. pont szerinti módosításával, újrakötésével valósulhat meg.
31. Az MH 64. BSZJLE 2012. április 30-ig, a bankgaranciák kiváltása érdekében a kiküldöttek részére kaucióra, előleget biztosít.
32. Az MH 64. BSZJLE 2012. június 30-ig felmondja az
NTCS által kötött lakóingatlan-biztosításokat, valamint a
továbbiakban végzi a kiküldött által kötött biztosítások
utólagos elszámolását. A biztosítások a tulajdonos, valamint az MH által biztosított ingó és ingatlan vagyoni elemekre terjedhetnek ki. A kiküldött személyes vagyontárgyait saját költségén biztosíthatja.
33. A Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat a lakóingatlanok kiválasztása érdekében folyamatosan vizsgálja a
biztonsági szervek hatáskörébe eső minden helyőrség esetében a bérelt lakóingatlan és környéke biztonsági kockázatát, melyről tájékoztatja a kiküldötteket, a képviseleteket, valamint az MH 64. BSZJLE-t.
34. A jelen intézkedésben meghatározott felelős szervezetek javaslataik kidolgozása során együttműködnek a
képviseletek vezetőivel a nemzeti támogatási rendszer rugalmas és takarékos racionalizálása érdekében.
3. Záró rendelkezés 35. Ez az intézkedés a közzétételét követő napon lép hatályba, és 2012. szeptember 30-án hatályát veszti.
Fodor Lajos s. k.,
HM közigazgatási államtitkár